open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Christian Poncelet

**Christian Poncelet** (g. 1928 m. kovo 24 d. Blaise) – konservatyvus Prancūzijos politikas. Priklauso prezidento N. Sarkozy UMP partijai, nuo 1998 m. yra Prancūzijos Senato prezidentas. Ch. Poncelet yra senatorius ir Remiremont (Vogėzai) meras.

Kaip Senato prezidentas jis gali pakeisti prezidentą esant rimtai būtinybei. Tokia galimybė buvo 2005 m., kai sklido gandai, kad prezidentas Jacques Chirac atsistatydins, jei pralaimės referendumą dėl Europos konstitucijos. Tokiu atveju Poncelet būtų tapęs Laikinuoju prezidentu iki bus prisaikdintas naujai išrinktas prezidentas.
Jacques Marquette

**Žakas Marketas** (*Jacques Marquette*, g. 1637 m. birželio 10 d. – 1675 m. gegužės 15 d.) – prancūzų jėzuitų misionierius. Kartu su Lui Žoljė buvo pirmieji europiečiai, ištyrę šiaurinę Misisipės dalį ir sudarę žemėlapius.

Į Kanadą skleisti krikščionybės Žakas Marketas išvyko 1666 metais. Čia sparčiai mokėsi vietinių gyventojų kalbų, ypač – huronų.
Jutai

**Jutai** – indėnų genčių grupė, šiuo metu gyvenanti JAV, daugiausiai Jutoje ir Kolorade, trijose rezervacijose. Nuo jų kilo ir Jutos valstijos pavadinimas. Populiacija apie 10 tūkst.

Jutų kalba priklauso jutų-actekų kalbų šeimai.

Iki europiečių atvykimo, jutai gyveno dabartinių vakarinio Kolorado, rytinės Jutos dalyse, taip pat dalyje Naujosios Meksikos ir Vajomingo. Niekada nebuvo vieningi, susidėjo iš klajoklių grupių. Skirtingai nuo daugumos šio regiono genčių, jutai greičiausiai čia gyveno bent jau tūkstantį metų.

## Šaltiniai
Kozanė

**Kozanė** () – miestas Graikijos Makedonijoje, prie Aliakmono upės. Vakarų Makedonijos sostinė ir nomo centras. Susisiekimo mazgas. Yra Vakarų Makedonijos universitetas, muziejus.
Cherokee Phoenix

**The Cherokee Phoenix** – pirmasis čerokių ir apskritai Amerikos čiabuvių laikraštis, pradėtas leisti 1828 metais ir kas savaitę ėjęs iki 1834 m. gegužės (leidyba nutrūko dėl neišmokėto anuiteto). Laikraštis buvo leidžiamas čerokių ir anglų kalbomis, o jo redaktorius iki 1832 m. rugpjūčio buvo Elias Boudinot.

## Išnašos

## Nuorodos
* Elektroninė laikraščio versija
Fesas

**Fesas** (, ) – trečias pagal dydį Maroko miestas po Kasablankos ir Rabato bei vienas iš keturių „Maroko imperatoriškųjų“ miestų (kiti – Rabatas, Marakešas ir Meknesas) įsikūręs šalies šiaurinėje dalyje, Atlaso kalnų papėdėje. Miestas suskirstytas į du rajonus: naująjį Fesą (Fes-Jdid) ir Feso senamiestį (Fes el Bali), kuris įtrauktas į UNESCO saugomų objektų sąrašą.

Dabar Fesas – prestižinis Maroko religijos ir politikos centras. Savo senovės palikimu žinomas visame pasaulyje: 859 m. statyta Kairuano mečetė, talpinanti 22000 maldininkų, o jos biblioteka yra viena didžiausių pasaulyje, čia sukaupta apie 30000 tomų prašmatniai įrištų Korano raštų; 1321 m. pastatyta Medersa El Sahrij mečetė; miesto įkūrėjo Idriso I mauzoliejus ir, žinoma, senamiestis, kuriame yra daugiau nei 10000 siaurų gatvelių.

## Istorija

Mula Idrisas I (Idris I) Fesą įkūrė 789 m., o jo sūnus Idrisas II (Idris II) 810 m. baigė statybų darbus. Jo valdymo metais (791–828 m.) Fesas tapo įtakingu prekybos centru Šiaurės Afrikos regione. 859 m. Fese įkurtas Al Karauino universitetas, seniausias universitetas arabų pasaulyje. Per 3 amžius, valdant Almoravidų dinastijai, karalystės sostinė tapo žinomu kultūriniu, religiniu centru. Manoma, kad apie 1180 m. Fese gyveno maždaug pusė milijono gyventojų ir buvo vienas didžiausių miestų pasaulyje.

Į Fesą vyko mokytis ne tik iš musulmoniškų kraštų, bet ir krikščionys iš Europos. Po 1492 m. Ispanijos užkariavimo, daug musulmonų pabėgėlių užplūdo miestą.

1649 m. Fesas tapo Alauitų (Alaouite) dinastijos sostine ir didžiausiu berberų regiono prekybos Š. Afrikoje centru.
1912 m. pasinaudojus valdžios vidaus nesutarimais, Prancūzija okupavo Fesą (1912 m. kovo 30 d. Feso susitarimas).

## Sportas
* „Magribo“ sporto klubas; futbolo ekipa žaidžia Botola pirmenybėse.
Pontiakas (indėnų vadas)

**Pontiakas** (*Pontiac*, 1720–1769 m.), dar žinomas kaip **Obwandiyag**, buvo otavų vadas ir didžiulio indėnų karo prieš britus (Pontiako sukilimas, 1763–1766 m.) lyderis.
Fundamentalioji sąveika

**Fundamentalioji sąveika** arba **fundamentalioji jėga** – pagrindinė sąveika tarp dalelių, kuri negali būti paaiškinta kitų sąveikų požiūriu. Egzistuoja keturios fundamentaliosios sąveikos: gravitacinė, elektromagnetinė, stiprioji ir silpnoji. Kiekvienas stebimas fizikinis reiškinys gali būti paaiškintas šiomis sąveikomis.

Kvantinės mechanikos požiūris į tris fundamentaliąsias jėgas (visas, išskyrus gravitaciją) grindžiamas tuo, jog medžiagos dalelės (fermionai) ne sąveikauja vienos su kitomis tiesiogiai, bet keičiasi sąveikos bozonais, kurie ir yra sąveikų nešėjai (kitaip – tarpininkai). Pavyzdžiui, fotonai yra elektros krūvių sąveikos tarpininkai, o gliuonai – spalvinių krūvių sąveikos tarpininkai.

## Sąveikos

Pagrindinės fundamentaliųjų sąveikų savybės pateiktos lentelėje:
Jungtinės Karalystės Parlamentas

**Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės Parlamentas** () – aukščiausiasis Jungtinės Karalystės įstatymų leidimo organas (parlamentas). Jungtinės Karalystės Parlamentas susideda iš žemesniųjų Bendruomenių Rūmų ir aukštesniųjų Lordų Rūmų. Trečiąja Parlamento dalimi yra laikomas karalius arba karalienė.

Parlamentas išsivystė iš ankstyvųjų viduramžių tarybų, turėjusių teisę teikti patarimus Anglijos karaliui. 1215 m. karalius Jonas Bežemis buvo priverstas išleisti Didžiąją laisvių chartiją, pagal kurią negalėjo rinkti mokesčių be šios tarybos pritarimo. 1265 m. Simonas de Monfortas (be karaliaus sutikimo) sušaukė pirmąjį išrinktą Parlamentą. 1295 m. lapkričio 13 d. panašų Parlamentą sušaukė karalius Eduardas I. Valdant Eduardui II išsiskyrė Bendruomenių ir Lordų rūmai.

Analogiškos struktūros vystėsi ir Škotijoje ir Airijoje. 1707 m. pagal Sąjungos sutartį Anglijos ir Škotijos Parlamentai buvo sujungti į Didžiosios Britanijos Parlamentą. 1801 m. prie jų buvo prijungtas Airijos Parlamentas, naują struktūrą pavadinant Jungtinės Karalystės Parlamentu.

Iki XIX a. Lordų Rūmai buvo tiek teoriškai, tiek praktiškai viršesni už Bendruomenių Rūmus. Tačiau 1911 m. buvo priimtas Parlamento Aktas, 1911, pagal kurį Lordų Rūmai neteko teisės atmesti Bendruomenių Rūmų priimto įstatymo, o tik sustabdyti jo įsigaliojimą trims sesijoms.

## Nuorodos
* Parlamento svetainė
Fiedleris

**F. E. Fidlerio situacinis modelis** – lyderystės modelis. Pagrindinė jo nuostata yra ta, kad vadovams gana sunku pakeisti ar atsisakyti valdymo stiliaus, jau atnešusio sėkmę. F. E. Fidleris mano, kad iš tikro daugelis vadovų nėra labai lankstūs, o bandymas pakeisti valdymo stilių taip, kad jis atitiktų netikėtas ar kintančias situacijas, yra neefektyvus ir nenaudingas.

Kadangi stiliai santykinai yra inertiški ir nė vienas stilius negali tikti visoms situacijoms, tai efektingą grupės darbą galima pasiekti tik derinant vadovą ir situaciją arba pakeičiant situaciją taip, kad ji atitiktų tą .
F. E. Fidlerio modelis nuo kitų modelių skiriasi vertinimo būdu. Jis vadovavimo stilių vertina pagal skalę, kuri žymi „laipsnį, kaip žmogus – palankiai ar nepalankiai (teigiamai ar neigiamai) – apibūdina savo mažiausiai pageidaujamą bendradarbį (MPB)“, t. y. asmenį, su kuriuo šiam žmogui būtų blogiausia dirbti. Pagal šį matą individui skiriama tam tikra vieta lyderystės stilių skalėje. F. E. Fidlerio manymu, vadovai, kurie palankiai vertino savo MPB, nori šiltų asmeninių santykių su savo bendradarbiais, o artimus ryšius su pavaldiniais laiko svarbiu efektingumo veiksniu. Vadovai, kurie neigiamai vertino savo MPB, nori, kad darbas būtų atliktas. Darbuotojų reakcija į jų vadovavimo stilių šiems vadovams yra mažiau svarbi nei poreikis išlaikyti tam tikrą gamybos lygį.

F. E. Fidleris išskyrė 3 „lyderiavimo situacijas“, padedančius nustatyti, kuris lyderystės stilius bus efektyvus:

* Lyderio ir narių santykiai - jų kokybė daro didžiausią įtaką vadovo galiai ir efektyvumui. Jei vadovas puikiai sutaria su vadovaujama grupe, jei grupės nariai jį gerbia kaip asmenybę dėl jo būdo ir sugebėjimų, tai vadovui gali visai nereikėti remtis formalia valdžia ar savo padėtimi. Ir, atvirkščiai, jei darbuotojas vadovo nemėgsta ar nepasitiki juo, tai šis vadovas vargu, ar galės neformaliai vadovauti, todėl turės remtis nurodymais, kad grupė atliktų savo užduotis.

* Užduoties struktūra - struktūrizuota yra tokia užduotis, kai galima pateikti pažangesnes instrukcijas ar smulkius procedūrų aprašymus. Grupės nariai aiškiai žino, ko iš jų tikimasi. Tačiau, kai užduočių struktūra nenustatyta, pvz., komiteto susirinkimuose, grupės narių vaidmenys nėra tokie aiškūs.

* Lyderio pareigybės galia - pvz., firmos prezidento pareigybė suteikia didelę valdžią ir galią, o štai savanoriško fondo pirmininkas turi nedaug galios savo savanorių darbuotojų atžvilgiu. Taigi aukštų pareigų teikiama galia paprastina lyderio užduotį daryti įtaką savo pavaldiniams, o žemos pareigos apsunkina šią lyderio užduotį.

F. E. Fidleris pastebėjo, kad neigiamai savo MPB vertinantys vadovai, kurie orientuojasi į užduotį ir yra autoritariniai, efektyviausi būna ekstremaliose situacijose, kai vadovas turi arba labai didelę galią ir įtaką, arba labai mažą. Teigiamai savo MPB vertinantys vadovai, kurie orientuojasi į darbuotojus, efektingi, kai vadovo galia ir įtaka vidutinė.

## Šaltiniai
* Stoner J. A., R. E. Freeman, D. R. Gilbert, Vadyba, Kaunas, 2000.
* Stoškus S., D. Beržinskienė, Vadyba, Kaunas, 2005.
Libracija

**Libracija** – matomas periodinis Mėnulio svyravimas (lingavimas).

Kadangi Mėnulio apsisukimo apie savo ašį ir jo apskriejimo apie Žemę periodai yra beveik sinchroniniai, į Žemės paviršių yra atsukta visą laiką tik viena Mėnulio pusė. Bet dėl Mėnulio orbitos ekscentriciteto, jo kampinis skriejimo orbita greitis skiriasi nuo jo apsisukimo kampinio greičio. Jam esant perigėjuje, sukimasis aplink ašį yra lėtesnis, negu orbitos judėjimas. Tai suteikia mums galimybę pamatyti apie 8° ilgumos, kuri papildomai išneria iš dešinės jo pusės. Atitinkamai, Mėnuliui esant apogėjuje, stebime tą patį reiškinį, tiktai kitame jo pakraštyje. Tai yra Mėnulio ilgumos libracija.

Mėnulio orbitos posvyris į Žemės ekliptikos plokštumą, kuris yra lygus 5,1°, sudaro įspūdį, kad Mėnulio sukimosi ašis tai priartėja prie mūsų, tai nutolsta, sukeldama platumos libraciją.

Mėnulis yra nutolęs nuo mūsų planetos centro apie 60 Žemės spindulių. Esantis Žemėje stebėtojas, jai besisukant apie savo ašį, gali matyti kiek kitą Mėnulio paviršiaus dalį, nors skirtumas yra tiktai ±1°. Tokia libracija vadinama parine arba paralaksine.

Galiausiai, Mėnulio disko lingavimams turi įtakos ir fizinė libracija, tai yra Mėnulio masės centro svyravimas. Jo amplitudė yra tik apie ±0,04°, taigi jis beveik nepastebimas.
Čačapojaso kultūra

**Čačapojaso kultūra** (), dar vadinti „Debesų kariais“ – ikikolumbinė Peru kultūra, gyvavusi dabartiniame Amazonės departamente, Utkubambos slėnyje bei drėgnose Andų pašlaitėse. Susiformavo IX a. Čačapojaso kultūra buvo užkariauta inkų (1470 m.) prieš pat ispanų atvykimą.

Čačapojaso kultūros indėnai pasižymėjo šviesesne nei kitų indėnų oda, todėl dažnai spekuliuojama apie jų neindėnišką kilmę. Čačapojasiečiai buvo gabūs architektai, statę galingas tvirtoves. Išmanė keramikos amatą (tačiau ne taip kaip Naskos ar Močės žmonės), teksilę. Kilmingus mirusiuosius laidodavo sarkofaguose.

Pagrindinė Čačapojaso kultūros archeologinė radimvietė – senovinė tvirtovė Kuelapas. Kitos radimvietės: Gran Pachatenas, Gran Saposa (miestai), Revašas (laidojimo urvas), Laguna de los Condores ir kt.
Almasanas

**Almasanas** – nedidelis miestas ir savivaldybė šiaurės vakarų Ispanijoje, Kastilijos ir Leono regione, Sorijos provincijoje, 32 km nuo Sorijos, 940 m aukštyje. Baldų gamyba, žemės ūkis. Yra keletas bažnyčių, iš kurių žymiausia romaninė Šv. Mykolo bažnyčia (*iglesia de San Miguel*).

## Istorija

Almasanas minimas nuo 1375 m.
Bendruomenių rūmai

**Bendruomenių rūmai** () – Jungtinės Karalystės Parlamento žemieji rūmai. Bendruomenių rūmus sudaro 650 narių, vadinamų Parlamento nariais (), renkamų demokratiniuose rinkimuose, mažoritarine paprastos daugumos sistema.

Pilnas Bendruomenių rūmų titulas yra „Garbingosios Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Bendruomenės, susirinkusios Parlamente“ ().

Atskiri Bendruomenių rūmai atsirado XIV a. Iš pradžių jie buvo mažiau įtakingi nei Lordų Rūmai ar karalius. Tačiau vėliau Bendruomenių rūmų įtaka vis didėjo ir šiuo metu tai yra pati reikšmingiausia Parlamento dalis.

Bendruomenių rūmų kadencija negali viršyti 5 metų, nebent ji būtų pratęsta Parlamento aktu, gavusiu abiejų rūmų ir karaliaus ar karalienės sutikimą. Pasibaigus kadencijai ar dėl kokių nors kitų priežasčių karalius ar karalienė Bendruomenių rūmus paleidžia. Tokiu atveju rengiami Bendrieji rinkimai. Rinkimų datą parenka ministras pirmininkas, bet paprastai tai būna ketvirtadienis. Kandidatai turi pateikti 10 apygardos rinkėjų parašus ir £500 užstatą, grąžinamą surinkus bent 5 procentus balsų. Bendruomenių rūmų nariais negali būti nepilnamečiai, sergantys psichikos ligomis, kaliniai, Lordų rūmų nariai, aukštas pareigas užimantys valstybės tarnautojai, teisėjai ir pan. Šie apribojimai galioja ne tik kandidatams, bet ir jau išrinktiems Bendruomenių rūmų nariams. Nors nuo 1623 m. Bendruomenių rūmų nariams draudžiama atsistatydinti, *de facto* jie atsistatydina pateikdami prašymą užimti nereikšmingas pareigas, neleidžiančias būti Bendruomenių rūmų nariu. Kai Bendruomenių rūmų nario vieta dėl kokios nors priežasties atsilaisvina, rengiami papildomi rinkimai.

Bendruomenių rūmų posėdžiams posėdžiauja pirmininkas arba vienas iš trijų jo pavaduotojų. Tradiciškai nei spikeris, nei jo pavaduotojai nedalyvauja politinių partijų veikloje ir nebalsuoja, išskyrus atvejus, kai balsai pasiskirsto po lygiai.

Bendruomenių rūmų darbas vyksta Vestminsterio rūmuose, nedidelėje žaliai dekoruotoje salėje. Spikeris arba jo pavaduotojas sėdi salės gale, o nariai – ant salės šonuose išdėstytų suolų. Pozicijos nariai sėdi pirmininko dešinėje, opozicijos – kairėje. Iš viso tėra tik 427 sėdimos vietos 650 narių. Debatų metu kalbos adresuojamos pirmininkui („Pone pirmininke“ – ), kiti Bendruomenių rūmų nariai minimi trečiuoju asmeniu, nurodant apygardą („Garbingasis narys iš [apygarda]“ – ).

Balsavimai Bendruomenių rūmuose vyksta balsu – balsuojantieji už nutarimą sako „Taip“ (), balsuojantieji prieš – „Ne“ (), o pirmininkaujantysis iš klausos nustato, kurių buvo daugiau. Ginčytinais atvejais balsuojama „pasiskirstymu“ – balsuojantieji už nutarimą eina į kambarį vienoje salės pusėje, o balsuojantieji prieš – kitoje.

## Nuorodos

* Bendruomenių rūmų svetainė
Gintautas Gascevičius

**Gintautas Gascevičius** (g. 1966 m. kovo 26 d.) – lietuvių muzikantas, kompozitorius, būgnininkas, perkusininkas, audioperformansų kūrėjas ir atlikėjas.

## Biografija

Muzikinę karjerą pradėjo 1980 m. grupėje „Bendrabūtis“. 1987–1988 metais grojo būgnais Šiaulių televizorių gamyklos ansamblyje. 1988 m. prisijungė prie grupės „Bix“, kurioje iki šiol groja būgnais.

1993 m. išrinktas geriausiu Lietuvos instrumentalistu „Bravo muzikiniuose apdovanojimuose".

2016 metais pradėjo savo solinį projektą. 

G. Gascevičiaus solinis albumas „FonoGrafijos“ įvertintas, kaip vienas konceptualiausių 2017 m. išleistų albumų.

2018 metų menininko darbas – CD albumas „Varava“.

2020 išleistas trečias solinis albumas „Oneirologija“ (graik. oneiros – sapnas, logos – mokslas). Tai trečioji trilogijos dalis.

2021 metai išleistas ketvirtasis - Faustas. Tai yra performansinio mono spektaklio "Faustas" garso takelis. Spektaklyje pagrindinį vaidmenį aliko G. Gascevičius. Režisierė Lina Peleckienė - Jankauskaitė.

2022 metų albumas "Dao De Jing" įrašytas kartu su JAV gyvenančiu būgnininku Daliumi Naujokaičiu.

2023 m. parašyta knyga “Ginc ir išminties pedalas”.

2025 m. išleistas albumas "Šriodingerio katė".

Įrašė daugiau nei 30 muzikinių albumų su įvairiomis muzikinėmis grupėmis.

Dirba (-o) su kitais kolektyvais: Žuvys, Skylė, Archidunda, Empti, Merlin, Gin’Gas, Lainius, Žuvys, Merlin, Laterna, Ambitus, Pilmatis, DaLyvIs, SEL, Kitava, Skylė, Sisters on wire, Trintukas prieš tikrovę.

## Išnašos

## Nuorodos
* Gintauto Gascevičiaus oficialus tinklalapis: gascevicius.com
* Albumo "FonoGrafijos" recenzija: http://www.radikaliai.lt/garsas-sound/3966-recenzija-gintautas-gascevicius-fonografijos-2017-portalas
* Albumo "Varava" recenzija: http://www.radikaliai.lt/garsas-sound/4413-gintautas-gascevicius-varava-2018-recenzija-eiti-i-saule
* Albumo "Oneirologija" recenzija: http://www.radikaliai.lt/garsas-sound/4642-gintautas-gascevicius-oneirologija-rimti-veidai-2020-kaip-skamba-sapno-garsas
* Gintautas Gascevičius: ugnies ir širdies varava: https://www.mic.lt/lt/ivykiai/2019/02/19/gintautas-gascevicius-ugnies-ir-sirdies-varava/
* 
* Perkusininko Gintauto Gascevičiaus rankose suskamba neįprasta daiktų muzika: http://www.delfi.lt/veidai/kultura/perkusinininko-g-gasceviciaus-rankose-suskamba-neiprasta-daiktu-muzika.d?id=72078188
*
Tartupis

**Tartupis** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Žemaitkiemio. Veikia biblioteka (nuo 1973 m.).

## Geografija

Tai trečias pagal didumą Naujosios Ūtos seniūnijos kaimas. Šiaurinėje pusėje kaimą nuo Žemaitkiemio k. skiria senasis Prienai–Marijampolė per Ūtą kelias, rytuose atsiremia į Prienų šilą, ribojasi su Vartų kaimu, pietryčiuose kaimą nuo Balbieriškio seniūnijos skiria dabartinis Prienai–Marijampolė plentas, vakaruose Ūtos giraitė skiria nuo Naujosios Ūtos kaimo.

Per kaimą teka Tartupio ir Aviniškės upeliai. Tartupio upelis, ištekantis iš pašilės ties dabartine Mažiešiaus sodyba, prisijungia prie Dūmės, pašilėje kerta Prienai-Marijampolė plentą ir, susijungusi su Aviniškės upeliu, dar vėliau su Ringiu, vingiuoja Nemuno link. Upelis po melioracijos tekėjo kanalais. Bebrams pastačius užtvankas upelis tapo pelkynais, vietinių žmonių vadinamais „Bebruliškėm“.

Aviniškės upelis išteka iš tarp Užbalių bei Senaūčio kaimų esančių pušynėlių ir Rodžbalės slėniu teka per Žemaitkiemio kaimą ir Tartupio kaimo vakariniu pakraščiu link Balbieršgirės. Iki 1962 metais vykusios melioracijos Aviniškė tekėjo savo senąja vaga. Dabar ji teka kanalais.

## Istorija

XVI a. pirmoje pusėje Naujosios Ūtos seniūnijoje vietoje iškirstų miškų atsirado kaimai. 1744 m. įsikūrė Mikališkio ir Tartupio dvarai.

Tartupio kaimo šiauriniame pakraštyje (iki 1962 m. melioracijos) buvo seklus Skersabalio ežeras. Paežerėje buvo keturiasdešimt keturios sodybos. Iš jų žmonės eidavo dirbti į (už dabartinės Černevičiaus sodybos) įsikūrusį Tartupio dvarą. Per I Pasaulinį karą sudegė paežerės sodybos. Savanoriams žemes dalino kitur – ten ir dygo naujos sodybos. Taip atsirado savanorių – Gelčio, Mickaus, Kaminsko sodybos.

Tartupio kaimo Lietuvos partizanai:
* Mickus Jurgis Žuvo 1945 m. gruodžio 27 d.
* Milašauskas Alfonsas, Jokūbo iš Tartupio k. sugautas ir nuteistas 25 metams. Negrįžo – miręs 1965 m.
* Milašauskienė Elena (Ramunė) iš Tartupio k. Dainavos apygardos Dzūkų rinktinės DLK Kęstučio Tėvūnijos Lietuvos Laisvės Kovos Sąjūdžio dalyvė, gim. 1898 m. Dainavos Apygardos vado įsakymu Nr.4, 1951.04.21 atžymėta III laipsnio Laisvės Kovos Kryžiumi. 2006 m. gegužės 15 d. Nr. 612 d. respublikos Prezidento Valdo Adamkaus dekretu Elenai Milašauskienei (Ramunei) po mirties suteiktas Vyčio kryžiaus ordino Komandoro kryžius. *Venclovas Antanas iš Tartupio k. 1924–1946.

XX a. tarpukariu įkurta Tartupio mokykla. Sovietmečiu kaimas priklausė Žemaitkiemio kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai

* Išrašas. Lietuvos Ypatingasis Archyvas. F.- I Ap.58 B.44419/181-1)
* Išrašas iš Angelės Milašauskaitės – Degutienės – (Elenos Milašauskienės anūkės) asmeniniame archyve saugomo apdovanojimo lapo.
* Kraštotyrininko Vytauto Degučio surinkta medžiaga seniūnijos istorijai rašyti.
* V. Juodsnukis. „Suvalkijos partizanų takais.“ I ir II d. Naujoji Ūta.
* Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija, T. 2 (K–P). Vilnius
* Antanina Garmutė. „Išėjo broliai“.1990 m.
Viljarealis

**Viljarealis** (, ) – miestas rytų Ispanijoje, 7 km į pietus nuo Kasteljono. Yra Šv. Paskalio bažnyčia, miesto aikštė, muziejus, Švč. Mergelės koplyčia.

## Istorija

Miestą 1274 m. įkūrė karalius Jokūbas Aragonietis (jo garbei ir vadinasi miestas: *Vila* – „miestas“ + *real* – „karaliaus“).

## Sportas
* Villarreal CF (futbolas)

## Išnašos

## Nuorodos
* Svetainė apie miestą
Kondoras

* *Gymnogyps*
* *Vultur*

**Kondoras** (, ) – naujojo pasaulio grifų (*Cathartiformes*) būrio, amerikinių grifų (*Cathartidae*) šeimos, bendras dviejų paukščių rūšių pavadinimas.

## Rūšys
* Kaliforninis kondoras (*Gymnogyps californianus*); savaime gyvena Šiaurės Amerikos žemyno vakaruose.
* Andinis kondoras (*Vultur gryphus*); savaime gyvena Pietų Amerikos žemyno vakaruose.

## Šaltiniai
Mark Hoppus

**Mark Allan Hoppus** (g. 1972 m. kovo 15 d., Ridžekreste, Kalifornijoje) – muzikantas, prodiuseris ir vienas iš trijų pop punk grupės Blink-182 narių ir pop punk/alternative grupės +44 lyderis. Groja bosinė gitara ir yra vokalistas. Buvo albumų prodiuseris tokioms grupėms kaip Idiot Pilot, Simple Plan, New Found Glory, ir Motion City Soundtrack.

## Biografija

Būdamas 15 metų Mark’as gavo pirmąją savo bosinę gitarą, tai buvo dovaną nuo jo tėvo. Taip pat jis užsidirbo pinigų stiprintuvų rinkiniui, padėdamas dažyti tėvui garažą. Mark’as niekada nelankė bosinės gitaros pamokų. Jis pats grojo jam patinkančių grupių muziką (Descendents, The Cure, Bad Religion). Taip pat Mark’as grojo ir dainavo grupėjė Pier 69 kuri grojo The Cure koverius. Taip pats jis grojo "Attic Children" grupėje 1988 metais. Tada jis dar gyveno Vašintone. Vėliau jis persikėlė į San Diegą, kur jo sesė supažindino jį su Tom DeLonge. Jie galutinai susipažino 1992. Tada jie pradėjo groti garaže pas Tom DeLonge. Netrukus prie jų prisijungė būgnininkas Scott Raynor. Jie pasivadino Blink-182. 1998 metais per Kalifornijos turą prie jų prisijungė naujas būgnininkas Travis Barker. 2005 grupė pradėjo neriboto laiko pertrauką. Mark’as toliau norėjo kurti muziką, todėl sukurė naują grupę +44 pasikvietęs ir dar kelis vaikinus 2006 įrašė pirmąjį albumą When Your Heart Stops Beating. Šiuo metu grupė dirba prie savo naujojo albumo įrašų. Conor Drebing per savo interviu su Mark’u užfiksavo jo žodžius: „Tom yra totalus savanaudis, bet jūs žinot, jūs privalot žinoti kada jūs turite sustoti. Kai ateina laikas, jis ateina. Bet dabar +44 yra viena iš geriausių grupių kurias man kadanors teko išgirsti. Ji taip gražiai skamba. Tom'o grupė taip pat graži."

Mark Hoppus šiuo metu vėl groja nuo 2009 metų vasario 9 d. atsikūrusioje grupėje blink-182.

## Asmeninis gyvenimas

Mark’as vedė Skye Everly 2000 po susitikimo per kurį Blink-182 sukurė savo video klipą „All The Small Things". Po dvejų metų jiems gimė sūnus Jack Hoppus.

## Diskografija

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Oficialus MySpace profilis
*
Albertas Chazbijavičius

**Albertas Chazbijavičius** (g. 1972 m. vasario 18 d. Alytuje) – profesionalaus cirko artistas: klounas. Cirko studijos „Dzūkija“ vadovas.

## Biografija

1986 m. pradėjęs lankyti tuometinį mėgėjiškąjį cirką „Dzūkija“ susidomėjo klounados menu. Daugelio metų sukaupta sceninė patirtis artistui leido tapti klounados meistru. 1995 m. pradėjo dirbti Baltijos cirke. Nuo 2013 m. dirba Amber cirke.
Alstė

**Alstė** (*Alternanthera*) – burnotinių (*Amaranthaceae*) šeimos augalų gentis. Dauguma rūšių kilo iš Pietų Amerikos, bet vėliau paplito po visą pasaulį.

Keletas alsčių rūšių yra vandens augalai ir auginami akvariumuose. Tačiau dauguma rūšių yra antžeminės ir auga ant tvirto pagrindo. Žiedai balti arba geltoni.

## Rūšys
Gentyje yra apie 80 rūšių:
* Puošnioji alstė (*Alternanthera bettzickiana*)
* Brazilinė alstė (*Alternanthera brasiliana*)
* Gležnoji alstė (*Alternanthera ficoidea*)
* Sausalapė alstė (*Alternanthera philoxeroides*)
Alonsoa

***Alonsoa*** () – bervidinių (*Scrophulariaceae*) šeimos žolinių ir krūminių augalų gentis, paplitusi Centrinėje Amerikoje ir Pietų Amerikos vakaruose (Peru, Čilėje).

Aukštis 30-100 cm. Lapai nedideli, ovalūs. Žiedai raudoni, oranžiniai, geltoni, mėlyni.

## Rūšys
Gentyje yra 12 rūšių
* *Alonsoa acutifolia*
* *Alonsoa albiflora*
* *Alonsoa grandiflora*
* *Alonsoa incisifolia*
* *Alonsoa linearis*
* *Alonsoa mathewsii*
* *Alonsoa meridionalis*
* *Alonsoa warscewiczii*
Sekionys

**Sekionys** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 9 km į vakarus nuo Vilūnų, Nemuno dešiniajame krante, priešais Pašventupį. Kaime auga Sekionių ąžuolas (apimtis 705 cm).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antkalniai (Kaunas)

**Antkalniai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Čekiškės, prie Lazduonos upelio.

## Istorija

1893 m. Antkalnių akalicoje bajorai Vaišvilai valdė 32 dešimtines, Minialgai – 45, Radvilavičiai – 34.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Baltažiedė akacija

**Baltažiedė akacija** (*Acacia angustissima*) – akacijų (*Acacia*) genties krūmų ir medžių rūšis, paplitusi Centrinėje Amerikoje, JAV, Kolumbijoje, Pakistane, Indijoje.

Aukštis 1-4 m. Žiedai balti, 1,3 cm skersmens, žydi birželio-rugsėjo mėnesiais. Sėklose gausu proteino, todėl naudojamos gyvuliams šerti.

Majų medicinoje baltažiedė akacija naudojama virškinimo trakto sutrikimams gydyti, dantų skausmui malšinti.
Dokeliai

**Dokeliai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Liučiūnų, prie kelio .

## Gyventojai

1844 m. gyveno 4 Čekiškės parapijiečiai Dokeliuose.

## Šaltiniai
Dokiai

**Dokiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Čekiškės, netoli Lazduonos.

## Gyventojai

1844 m. buvo 91 Romos katalikų gyventojas.

## Šaltiniai
Gaigalai (Kaunas)

**Gaigalai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Liučiūnų, prie Šakės upelio. Pro kaimą eina vieškelis .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gegužėnai

**Gegužėnai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Čekiškės, prie kelio  ir Giaušės bei Ringovės upelių. Fermos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Besmerčiai

**Besmerčiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, prie Dubysos. Kaimas vadinosi ir Palazdžiais. Pagal besmertietį profesorių Antaną Balsį, vardas „Besmerčiai“ susijęs su XV–XVI a. marų epidemijomis. Palazdžiečius praminė „besmerčiais“, nes per marus Palazdžiuose išliko daugiausia gyvų žmonių.

## Istorija

XVIII a. Besmerčiai buvo karališkoji nuosavybė. Pagal 1765 m. žydų surašymą, buvo karčėma, kurią nuomojo Hiršelovičių šeima, o Besmerčių tenutijos tvarkytoju buvo bajoras Bilevičius. Anot Žemaitijos kunigaikštystės padūmės mokesčio tarifo, 1775 m. tenutiją tvarkė Dominykas Mankauskas. Stovėjo 11 gyvenamųjų vietų – vienas dvaras, kuriame gyveno tvarkytojas, bei 10 valstiečių kiemų. Kiekvienas valstietis ūkininkdavo ir nuomodavo vieną valaką žemės.

1844 m. gyveno 67 Čekiškės parapijiečiai. 1923 m. buvo 22 kiemai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lebedžiai (Kaunas)

**Lebedžiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Liučiūnų, prie Žąsino aukštupio. Praeina kelias , prasideda Padauguvos–Karalgirio miškai.

## Istorija

1863 m. lapkričio 26 d. Lebedžių kaime įvyko paskutinis A. Mackevičiaus sukilėlių būrio mūšis.

1950–1954 m. – Lebedžių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lelerviškiai

**Lelerviškiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, išsibarstę 1–2 km į pietus ir pietryčius nuo Liučiūnų, prie kelių  bei  ir Žąsino aukštupio. Yra fermos.

## Istorija

1882 m. ten gimė Lenkijos kariuomenės kapitonas ir Katynės žudynių auka Adolfas Vaidotis. Pagal Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodyną, 1883 m. Lelerviškių akalicoje bajorai Danilavičiai valdė 26 dešimtines, Lukoševičiai – 33, Milgiusai – 5, Sipavičiai – 18, Žutavičiai – 36.

## Gyventojai

1845 m. buvo 84 Čekiškės parapijiečiai.

## Šaltiniai
Lipikiškiai

**Lipikiškiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Vilkijos, prie Padauguvos–Karalgirio miškų. Netoli eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mikniava

**Mikniava** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 0,5 km į šiaurės vakarus nuo Čekiškės, prie kelio į Besmerčius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Padubysys (Čekiškė)

**Padubysys** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Čekiškės, kairiajame Dubysos krante (kitame krante yra Padubysys II Jurbarko rajone).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kilova

**Kilova** – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 1 km į vakarus nuo Čekiškės, kairiajame Dubysos krante. Apleistas Kilovos dvaras..

## Istorija

Kaimo vardas minimas nuo XVI a., nors kaimas vadinosi ir Balių kaimu.

## Gyventojai

1923 m. buvo 186 gyventojai buvo kaime, 85 gyventojai Kilovos dvare, 6 gyventojai priskirti Kilovos malūnui.

## Šaltiniai
Radviliškiai (Kaunas)

**Radviliškiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Čekiškės, 0,5 km į rytus nuo Krūvandų, prie Krūvandos upelio ir kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ramonai (Kaunas)

**Ramonai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 12 km nuo Čekiškės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kęstutis Marčiulynas (1961–2022), teatro režisierius ir aktorius, budistų vienuolis.

## Šaltiniai
Severinava

**Severinava** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, prie šiaurinio Liučiūnų pakraščio.

## Etimologija

Kaimo vardas galbūt kilęs iš savininko Severino Liaudansko, kuris 1845 m. jau gyveno senajame dvare su žmona ir trimis vaikais (dvarininkinis vietovardis).

## Istorija

XIX a. Liaudanskai valdė 419 dešimtinių Severinavoje ir Babteliuose. 1863 m. Kauno gubernijos kariniame topografiniame žemėlapyje kaimas vadinamas *Фольварк Левданскаго* („Liaudansko palivarkas“).

Naujasis dvaras, kurį valdė Daugvilai, buvo pastatytas 1926 m. „Dvaras buvo pavyzdinis, turėjo gerą žemės ūkio techniką. Gyvenamasis namas buvo su didžiule, spalvotais stiklais veranda. Tarybiniais laikais įkurtas daugiabutis gyvenamas namas. Šiuo metu pastatai sunykę, likę tik griuvėsiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kumpiai

:: *Apie kaimą Panevėžio rajone žr. [[Kumpiai (Panevėžys)]]*.

**Kumpiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, tarp Giraitės ir Sargėnų, prie pat greitkelio . Vyrauja industriniai kraštovaizdžiai.

## Istorija

XX a. pradžioje buvo Kumpių *[[okolica]]* ir dvaras Raudondvario valsčiuje. Kumpės palivarke buvo įkurtas Kauno IX fortas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Romaškiai

**Romaškiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo  Domeikavos, prie kelio . Stovi Romaškių kapinių koplyčia.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Czesław Kwieciński (g. 1943), Lenkijos imtynininkas

## Šaltiniai

*
Varluva

**Varluva** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Domeikavos, 1 km į vakarus nuo Voškonių, netoli kelio , prie Gynios aukštupio. Pro kaimą važiuoja dalis 23 maršruto autobuso reisų, 198 ir 199 priemiestinių autobusų maršrutai

, anksčiau važiuodavo 93A priemiestinis maršrutas.

## Istorija

Varluva (*Warlow*) minima XIV a. Kryžiuočių karo kelių į Lietuvą aprašymuose. Šį kaimą, pagal 1699 m. privilegiją, Abiejų Tautų Respublikos karalius Augustas II iki gyvos galvos dovanojo bajorui Elijui Marcinkevičiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bagniškė

**Bagniškė** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 11 km nuo Garliavos, Pajiesio miške, prie Spudupio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juraitiškė

**Juraitiškė** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Išlaužo, prie Pajiesio tvenkinio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kairiūkščiai

**Kairiūkščiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybės pietuose, 3,5 km į rytus nuo Ilgakiemio, prie Jiesios ir Girmens santakos. Telkšo Girmuonio tvenkinys, Išlaužo žuvininkystės tvenkiniai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalinava

**Kalinava** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Ilgakiemio, prie Kauno–Kaliningrado geležinkelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rašnava

**Rašnava** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Ilgakiemio, tarp Jiesios, kelio  ir Kauno–Kaliningrado geležinkelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ireniškiai

**Ireniškiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1–2 km į šiaurės rytus nuo Garliavos.

## Gyventojai

## Galerija

Ireniškiai, sodyba.JPG|Sodyba
Ireniškiai. Senųjų kapinių atminimo kryžius.JPG|Atminimo kryžius
Ireniškiai. Senųjų kapinių kryžius. Įrašas.JPG|Įrašas prie kryžiaus


## Šaltiniai
Ražiškiai

**Ražiškiai ** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, į rytus nuo Garliavos, prie Maišio ir Jiesios upių bei Garliavos I tvenkinio. Praeina kelias  su Ražiškių viaduku. Per Jiesios kilpas nutiesti III ir IV geležinkelio tiltai.

## Istorija

Ražiškiuose nuo 1939 m. kurį laiką gyveno rašytojas Kazys Boruta. Išlikusi sodyba – kultūros paveldo objektas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Literatūra
* Ražiškių kaimas XXI a. išvakarėse (sud. Valentina Tamošiūnienė). – Kaunas: V. Tamošiūnienė, 2008. – 197 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-800-18-7
Jonučiai II

**Jonučiai II** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, tuoj į šiaurę nuo Garliavos, prie plento .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tvarkiškiai

**Tvarkiškiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Juragių, prie kelio . Yra Juragių radijo ir televizijos retransliacijos stotis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaukazas (Kaunas)

**Kaukazas** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Karmėlavos, Neries kairiajame krante, susiliejęs su Karmėlava II.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Margava (Kaunas)

**Margava** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, į pietvakarius nuo Karmėlavos. Yra hipodromas. Kaimas yra kelio  kairėje pusėje, priešais Ramučius, nutolęs į pietvakarius nuo Karmėlavos apie 2,5 km. Pro Margavą veda kelias į Karmėlavos kapines.

## Etimologija

Manoma, kad kaimo vardas kilęs nuo senovinio žemės ploto matavimo vieneto, vadinto margu (maždaug 0,5 ha).

## Istorija

1976 m. Margavoje pradėjo veikti Kauno tarprajoninė veislininkystės įmonė. Specialiai įrengtuose paviljonuose vyko respublikinės gyvulininkystės parodos. Po 1993 m. įmonė reorganizuota.

1997 m. kaime gyveno 50, 2001 m. – 33 gyventojai. Nuo pokario iki 9-ojo dešimtmečio pabaigos Margava buvo kompaktiška čigonų gyvenvietė. Vėliau dauguma Margavos čigonų persikėlė gyventi į Karmėlavą II, buvusią sovietų kariškių gyvenvietę.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Apie Margavą ''karmelava.eu'' portale 
* Margavos tvenkinys
Martinava

**Martinava** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Karmėlavos, automagistralės  dešinėje pusėje. Kaimo sodybos yra išsibarsčiusios tarpumiškiuose. Įsteigta kolektyvinių sodų bendrija „Tiekėjas“, yra nedidelis tvenkinys. Nuo 1994 m. įsikūrusi akcinė bendrovė „Suskystintos dujos“.

## Istorija

Manoma, kad kaimas atsirado XIX šimtmečio viduryje kaip carinės kolonizacijos politikos išdava, apgyvendinus čia iš Rusijos atvežtus valstiečius. 1909 m. Martinava paminėta tarp rusų sentikių gyvenviečių.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Šaltiniai
* Apie Martinavą ''karmelava.eu'' portale
Sergeičikai II

**Sergeičikai II** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2,5 km į pietryčius nuo Ramučių, prie Zversos upelio. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Andruškoniai

**Andruškoniai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Drąseikių, dešiniajame Neries krante, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rykštynė

**Rykštynė** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 0,5 km į vakarus nuo Karmėlavos, Neries kairiajame krante.

## Istorija

Yra žinoma, jog pirmieji Karmėlavos gyventojai atsirado dar akmens amžiuje, jų stovyklavietė buvo plačioje vėjo pustomoje smėlio atkalnėje, prie Rykštynės kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Barsūniškiai

**Barsūniškiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 4,5 km į vakarus nuo Batėgalos, prie Gynelės upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ginėnai

**Ginėnai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Lapių, prie kelio , dešiniajame Neries krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Smiltynai II

**Smiltynai II** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Lapių, persiliejęs su Lepšiškių sodais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stavidvaris

**Stavidvaris** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Drąseikių, dešiniajame Neries krante (23 km nuo žiočių), prie Šventupės ir Girdažės žiočių. Praeina kelias , iškastas didelis Šančių karjeras. Kolektyviniai sodai. Upėje riogso didelis akmuo Gaidelis.

## Istorija

Manoma, kad šioje vietoje ir apylinkėse būta senovės baltų šventvietės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šančiai (Lapės)

**Šančiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, prie kelio . Kaimą sudaro 14 sodybų, esančių gyvenvietėje ir vienas atokiau esantis vienkiemis. Yra Šančių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tauralaukis (Kaunas)

**Tauralaukis** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, tarp Lepšiškių ir Drąseikių sodų masyvų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Masteikiai

** Masteikiai ** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, Neries dešiniajame krante (18 km nuo žiočių), prie kelio . Šalia iškastas Šančių karjeras. Apylinkėse stūkso Šančių piliakalnis ir Lepšiškių piliakalnis.

## Istorija

Seniau ties Masteikiais upėje būta Raudonės rėvos, 1784 m. prie jos minimas Raudonės viensėdis (*Rowdanie*). Toje vietoje buvo ir brasta per Nerį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pabiržis

:: *Apie kaimą Jonavos rajone žr. [[Pabiržis (Jonava)]]*.

**Pabiržis** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, nuo Neveronių vakaruose atskirtas geležinkelio šakos į Jonavą. Pabiržyje veikia šokolado gamybos įmonė „Meškėnas“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Fiardas

**Fiardas, fjardas** (šved. *fjärd*) yra įlankos tipas, kuriam būdingi žemi krantai. Fiardų yra Danijoje, Vokietijoje, kiek mažiau Suomijoje, Švedijoje, keli Kanadoje. Vokietijoje fiardai yra vadinami fiordais, nors Vokietijoje nėra fiordo požymių turinčių įlankų.

## Fiardų ir fiordų skirtumai
Fiardai nėra fiordai, nors jų išvaizda yra panaši. Pagrindiniai skirtumai:
* fiardo slėnis suformuotas tekančio vandens
* fiardo skerspjūvis yra V formos (skirtingai nuo fiordo, kurio skerspjūvis yra U formos)
* fiardai neturi didelių išsišakojimų;
* fiarduose potvynių metu vanduo nepakyla taip aukštai kaip fiorduose.
Kartais šie du įlankų tipai neišskiriami dėl nustatymo sunkumų.

## Fiardų kilmė
Fiardai susidarė per paskutinįjį apledėjimą, kai stačiašlaičius slėnius išplovė ledyno tirpsmo vanduo. Vėliau, kai teritorija nusileido, ją apsėmė jūros vanduo. Fiardų kryptys sutampa su ledyno traukimosi kryptimi.

## Uostai
Fiardai yra labai gilūs, todėl ties jais yra patogu įkurti uostus. Žemiau pateikiami didžiausi uostamiesčiai įsikūrę prie fiardų:

*  Orebro;
*  Horsensas;
*  Vailė;
*  Haderslevas;
*  Kungsbacka;
*  Nykarlebis;
*  Tornijas
*  Sangis;
*  Torė;
*  Hudiksvalis;
*  Houpdeilas.

## Šaltiniai
* *R. Šalna, E. Baleišis, R. Baubinas, V. Daugirdas, „Žemė“ geografijos vadovėlis 9 klasei, I dalis, 2005 m. *
* --- (2003) Dictionary of Earth Science. 2nd ed. McGrow-Hill

## Nuorodos
* About.com
* Labradoro krantų apybraižos
Avataras (internetas)

**Avataras** arba **pseudoportretas** – dirbtinė internetinė asmenybė, kurią žmogus naudoja virtualioje erdvėje (internete) bendraudamas su kitais. 

Dažniausiai avatarą sudaro tik pasirinktas vardas bei su vardu susietas paveikslėlis. Tačiau neretai žmogus su avataru susieja ir tam tikrus psichologinius asmenybės bruožus, ypač jei turi kelis avatarus, kuriais provokuoja ginčus, diskusijas ir pan. Gali imituoti diskusiją, kurioje dalyvauja du to paties žmogaus avatarai, atstovaujantys skirtingas ideologijas, pažiūras ir turintys skirtingus charakterius (tai vienas iš metodų, kuriuos naudoja internetiniai troliai).

Avataro grafinis atvaizdas gali būti pasirenkamas iš didelio rinkinio, galima importuoti savo sukurtą piešinį ar nuotrauką. Kartais unikalų avataro vaizdą generuoja pagal pasirinktą vardą ar registruojantis nurodytus parametrus.

Žodžiu *avataras* taip pat vadinami:
* Asmens pasirinktas paveikslėlis, kaukė
* Pasirenkamas žaidėjo veikėjas kompiuteriniame žaidime. Vaidmenų žaidimuose toks veikėjas neretai detalizuojamas ir individualizuojamas suteikiant tam tikras savybes (prigimtis, įgūdžius ir kt.), svarbias žaidime.
Panaši prasmė panaudota ir kino filmo „Įsikūnijimas“, kurio angliškas pavadinimas „Avatar“, siužete.

## Išnašos
Madeira

**Madeira** (, „mediena“) reiškia:
* Madeira (sala) – sala Atlanto vandenyne;
* Madeira – Portugalijos autonominis regionas;
* Madeira (upė) – upė Brazilijoje;
* Madeira – portugališkas vynas.
1995 m. UEFA Intertoto taurė

**1995 m. [[Intertoto taurė]]** – turnyras, įvykęs 1995 m. vasarą kaip atranka į . Turnyrą laimėjo du klubai:  ir .

## Grupių turnyras (aštuntfinalis)

Pirmajame etape klubai žaidė grupėse po vienerias rungtynes tarpusavyje (dvejos namie ir dvejos išvykoje). Į kitą etapą pateko grupių nugalėtojai ir 4 geriausios antrąsias vietas užėmusios komandos.

### 1 grupė

Galutinė lentelė:
# ***' – 10 tšk.
#  – 7 tšk.
#  – 6 tšk.
#  – 6 tšk.
#  – 0 tšk.

=== 2 grupė ===



Galutinė lentelė:
# ***' – 8 tšk.
#  – 8 tšk.
#  – 7 tšk.
#  – 3 tšk.
#  – 1 tšk.

### 3 grupė

Galutinė lentelė:
# ***' – 8 tšk.
#  – 8 tšk.
#  – 7 tšk.
#  – 2 tšk.
#  – 1 tšk.

=== 4 grupė ===



Galutinė lentelė:
# ***' – 9 tšk.
#  – 8 tšk.
#  – 5 tšk.
#  – 5 tšk.
#  – 0 tšk.

### 5 grupė

Galutinė lentelė:
# ***' – 10 tšk.
# ***' – 9 tšk.
#  – 5 tšk.
#  – 4 tšk.
#  – 0 tšk.

### 6 grupė

Galutinė lentelė:
# ***' – 12 tšk.
#  – 5 tšk.
#  – 5 tšk.
#  – 4 tšk.
#  – 1 tšk.

=== 7 grupė ===



Galutinė lentelė:
# ***' – 12 tšk.
# ***' – 9 tšk.
#  – 4 tšk.
#  – 4 tšk.
#  – 0 tšk.

=== 8 grupė ===



Galutinė lentelė:
# ***' – 10 tšk.
#  – 8 tšk.
#  – 5 tšk.
#  – 3 tšk.
#  – 1 tšk.

### 9 grupė

Galutinė lentelė:
# ***' – 10 tšk.
#  – 8 tšk.
#  – 4 tšk.
#  – 3 tšk.
#  – 3 tšk.

=== 10 grupė ===



Galutinė lentelė:
# ***' – 10 tšk.
#  – 8 tšk.
#  – 6 tšk.
#  – 2 tšk.
#  – 1 tšk.

### 11 grupė

Galutinė lentelė:
# ***' – 10 tšk.
# ***' – 9 tšk.
#  – 6 tšk.
#  – 2 tšk.
#  – 1 tšk.

### 12 grupė

Galutinė lentelė:
# ***' – 10 tšk.
# ***' – 9 tšk.
#  – 4 tšk.
#  – 4 tšk.
#  – 1 tšk.

## Antrasis etapas (ketvirtfinalis)

## Trečiasis etapas (pusfinalis)

## Ketvirtasis etapas (finalas)



## Nuorodos
* UEFA informacija
* RSSSF duomenys
*
Madeira (upė)

**Madeira** () – upė Brazilijoje; dešinysis, didžiausias Amazonės intakas. Prasideda Brazilijos–Bolivijos pasienyje susiliejus Benio ir Mamorės upėms, kurios ištakas gauna Andų kalnuose. Trumpai (~100 km) teka į šiaurę, formuodama Brazilijos–Bolivijos sieną, toliau nuo Vilja Beljos pasuka link šiaurės rytų. Aukštupyje teka Brazilijos plokščiakalnio pakraščiu, formuoja krioklius, slenksčius, rėvas (Žirau, Teotonijos). Nuo Porto Veljo teka Amazonės žemuma, Amazonijos džiunglių platybėmis. Žemupyje vaga sulėtėja, upė formuoja protakas, šakojasi, kai kur teka 2–3 vagomis, perskirtomis aliuvinių salų. Slėnyje gausu upinės kilmės ežerų (atkirstų meandrų). Į Amazonę įteka netoli Itakoatiaros miesto, keliomis atšakomis, suformuodama Tupinambaranos salą.

Svarbiausi intakai: Abuna, Akara, Igapo-Asu (kairieji), Žamari, Žiparana, Marmelosas, Manikorė, Aripuananas, Kanumanas (dešinieji).

Madeiros baseine per metus iškrenta 750–3000 mm kritulių, todėl tai viena vandeningiausių pasaulio upių. Vandens lygio svyravimo amplitudė apie 10 metrų. Vidutinis debitas apie 30 000 m³/s, minimalus 4200 m³/s, maksimalus apie 40 000 m³/s. Lietinguoju sezonu okeaniniai laivai gali pasiekti San Antonijų (1070 km nuo žiočių) šalia Porto Veljo.

Madeira – svarbi rytų Amazonijos transporto arterija. Teka Brazilijos Rondonijos bei Amazonės valstijomis. Prie upės įsikūrę didesni miestai: Porto Veljas, Humata, Manikorė, Novo Aripuananas, Borba, Nova Olinda do Nortė. Upės baseinas pradėtas tyrinėti nuo XVI a., bet plačiau apgyvendintas tik XX a. Upėje įrengtos kelios patvankos nesudarančios užtvankos.

Upės pavadinimas portugalų kalba reiškia 'miškų upė'. Indėnai upę vadina Kujariu.

## Šaltiniai
Šingu

**Šingu** () – upė Brazilijoje, Amazonijoje, Mato Groso ir Paros valstijose; Amazonės dešinysis intakas.

Prasideda Mato Groso plynaukštėje, Ronkadoro kalnuose, susiliejus keletui upių (Kuriseu, Batovi, Romurui). Teka į šiaurę kirsdama Brazilijos plokščiakalnį ir formuodama gausius slenksčius bei krioklius. Žemupyje teka Amazonės žemuma. Prieš įtekėdama į Amazonę Šingu suformuoja 160 km ilgio, 8–12 km pločio estuarijos formos žiotis. Ties žiotimis sudaro didžiulį protakų ir salų labirintą. Įteka Amazonėn aukščiau Gurupos, tarp Amazonės ir Šingu protakų yra didelė upinė Gurupos sala.

Didžiausi intakai: Kuluenė, Ronuras, Suja Misu, Arajasas, Komandante Fontora, Freskas, Iriri, Bakaža, Žarausu.

Upė laivuojama 190 km nuo žiočių. Vandeningiausia spalio–balandžio mėnesiais. XX a. 8-ajame dešimtmetyje upėje išplėtota Šingu–Aragvajos hidroelektrinių sistema.

Šingu baseine gyvena Šingu indėnai, upės aukštupyje – bakairiai. Sudarytas Šingu nacionalinis parkas, daug indėnų teritorijų. Pirmasis europietis, tyrinėję Šingu baseiną (1884–87 m.) buvo vokiečių etnologas ir keliautojas Karlas fon den Štainenas.

Miestai prie upės: San Felis do Šingu, Altamira, Vitorija do Šingu, Senador Žoze Porfirijas, Porto di Mozas.


Xingurivermap.png|Šingu upė Amazonės baseino žemėlapyje
UHE Belo Monte rio Xingu.jpg|Belo Montės užtvanka ant Šingu
Fotos no Paque indigena do Xingu.jpg|Upė vakarėjant Šingu nacionaliniame parke
Xingu-Altamira 2010 - panoramio (7).jpg|Laivas upėje ties Altamira


## Šaltiniai
Tokantinsas

**Tokantinsas** () – upė Brazilijoje, Tokantinso, Paros ir Maranjauno valstijose. Prasideda Brazilijos plokščiakalnyje, Sera Žeral do Paranano kalnuose, susiliejus Maranjauno ir Almaso upėms (arba nuo santakos su Parananu). Plokščiakalniu teka į šiaurę, formuodama slenksčius ir krioklius. Žemupyje daro vingį į vakarus ir teka Amazonės žemuma. Žemupyje smarkiai išplatėja (iki 13 km), vagoje gausu salų. Įteka į Paros upę (vieną Amazonės atšakų), kuri ties Belenu įteka į Atlanto vandenyną.

Nors Tokantinsas paprastai laikomas Amazonės intaku, faktiškai sudaro atskirą baseiną.

Didžiausi intakai – Almasas, Santa Tereza, Aragvaja, Itakajunasas (kairieji), Maranjaunas, Parananas, Manuel Alvesas, Sonas (dešinieji).

Tokantinsas laivuojamas 350 km nuo žiočių ruože, toliau laivybą sunkina slenksčiai ir kriokliai (tačiau vandeninguoju laikotarpiu laivuojamas ~2000 km). Tokantinsas patvinsta spalio–kovo mėnesiais; vandens lygis pakyla 7–9 m. Ant upės įrengta Tukurui hidroelektrinė (1984 m.), be to, aukštupyje yra keletas mažesnių užtvankų. Didžiausi miestai prie upės: Palmasas, Imperatrisas, Maraba, Tukurui.

Tokantinso baseinas pasižymi mažesne bioįvairove, negu Amazonės: čia aptiktos 350 žuvų rūšys, iš jų 175 endeminės. Taip pat gyvena Amazonės lamantinai, aragvajiniai delfinai, baltieji delfinai, geltondėmiai upiniai vėžliai, juodieji ir krokodiliniai kaimanai.

Tokantinso upėvardis kildinamas iš tupių-gvaranių *tukana* ('tukanas') ir *tim* ('snapas'). Indėnai gavijaunai upę vadinta *Pyti*.


Tocantins watershed.png|Tokantinso-Aragvajos baseinas
MARABÁ - panoramio.jpg|Tokantinsas ties Maraba
Hidrelétrica Estreito.jpg|Estreito užtvanka ant Tokantinso
Rio Tocantins e seus pescadores.jpg|Saulėlydis prie Tokantinso ties Palmasu


## Šaltiniai
Ukajalis

**Ukajalis** (, ) – upė Peru; Amazonės dešinioji ištaka (kartais laikoma intaku). Prasideda ties Atalaja susiliejus Apurimako (žemupyje vadinamo Tambu) ir Urubambos upėms, kurios gauna ištakas Andų kalnuose. Aukštupyje upė vadinama San Migeliu, atskiruose ruožuose Ukajare, Poro, Kokama. Didžiąją dalį upė teka į šiaurės vakarus, Amazonės žemumos pakraščiu. Žemupyje Ukajalis pasuka į šiaurės rytus ir netoli Ikitoso miesto (ties Nauta) susilieja su Maranjono upe, sudarydamas Amazonę.

Didžiausi intakai: Pačitea, Agvaitija, Pakaja, Tapičė.

Ukajalis vandeningiausias rugsėjo–kovo mėnesiais. Vidutinis debitas žiotyse apie 13 000 m³/s. Laivuojamas apie 1400 kilometrų. Didžiausi miestas prie Ukajalio – Atalaja, Pukalpa, Kontamana.

## Šaltiniai