Finougrų kalbos

**Finougrų kalbos** (*fiu* – ISO 639-2 kodas) – kalbų grupė, priklausanti Uralo kalbų šeimai. Finougrų kalbas sudaro dvi šakos – finų ir ugrų. Finougrų kalboms priklauso estų, suomių, vengrų ir kt. kalbos. Skirtingai nuo daugumos Europos kalbų, finougrų kalbos nepriklauso indoeuropiečių kalbų šeimai, jos kilusios ne iš indoeuropiečių, o iš Uralo prokalbės. Daug mažųjų finougrų kalbų yra ties išnykimo riba. Šios kalbos pasižymi linksnių gausa: finiškoje vepsų kalboje išskiriama iki 24 linksnių. Bet yra ir išimčių: chantų kalbos vakarų tarmėse likusios tik 3 linksnių formos. Veiksmažodžiai ir vardažodžiai kaitomi agliunacijos būdu, t. y. prie žodžių šaknų pridedant priesagas, kurios žymi tik vieną reikšmę – prie vienos žodžio šaknies prijungiamos linksnį (ar asmenį) ir skaičių (vienaskaitos, dviskaitos arba daugiskaitos) nurodančios priesagos, todėl neretai žodžiai būna gana ilgi. Finougrų, kaip ir kitose agliutinacinėse kalboje, rečiau prireikia prielinksnių ar polinksnių, pvz.: lietuviški prielinksniniai junginiai 'prie stalo', 'po stalu', 'ant stalo', 'iš stalo' daugumoje finougrų kalbų reiškiami atskirais linksniais, prie šaknų pridedant atitinkamą reikšmę turinčias priesagas. Šitaip būtų galima paaiškinti linksnių finougrų kalbose gausą. Šioms kalboms nebūdinga gramatinės giminės kategorija, neskiriami net įvardžiai 'jis', 'ji' – tėra vienas abi gimines žymintis įvardis, pvz., suomiškai *hän*, estiškai *tema*, vengriškai *ő*.

## Klasifikacija
Uralo kalbų šeimai, finougrų kalbų pogrupiui priklauso šios kalbos:

**[[Ugrų kalbos|Ugrų kalbų pogrupis]]**
* Vengrų kalbos
** Vengrų kalba
* Obės ugrų kalbos
** Chantų kalba (o*stiakų*)
** Mansių kalba (v*ogulų*)
**[[Finų kalbos|Finų kalbų pogrupis]]**
* Permės finų kalbos
** Komių kalba (*komių – zyrių*)
** Permės komių kalba (*permių*)
** Udmurtų (v*otiakų*)
* Marių kalbos
** Rytų marių
** Vakarų marių
* Mordvių
** Erzių
** Mokšų
* Samių kalbos (10 kalbų, kartais laikomos tarmėmis)
** Vakarų samių kalbos
*** Pietų samių
*** Umėjo samių (beveik išnykusi)
*** Lulėjo samių
*** Pitėjo samių (beveik išnykusi)
*** Šiaurės samių
** Rytų samių kalbos
*** Kemės samių (išnykusi)
*** Inario samių
*** Akalos samių (beveik išnykusi)
*** Kildino samių
*** Skolto samių
*** Terio samių (beveik išnykusi)

* Baltijos finų (*Pabaltijo finų*)
** Vepsų
** Karelų
*** Karelų pagrindinė bendrinė
*** Liudikų
*** Oloneco karelų (*livikų*)
** Suomių – įskaitant: Tornijo suomių kalba, Koinų kalba, Kvenų kalba, Ingrų kalba
** Ižorų (*ingrų*) – ant išnykimo ribos
** Vodų (*votų*) – beveik išnykusi
** Estų, įskaitant dialektus
** Lyvių (*lybių*) – beveik išnykusi, dabar bandoma atgaivinti

Mordvių ir marių kalbos kartais jungiamos į Volgos finų grupę.

## Bendrasis žodynas
Ištirta, kad visose finougrų kalbose yra maždaug tik 200 bendros kilmės žodžių. Apie 55 iš jų susiję su žvejyba, 33 – su medžiokle, 31 – su darbo įrankiais, 26 – su statyba, 18 – su klimatu, 17 – su augalais, 12 – su šiaurės elniais, 11 – su drabužiais, 11 – su tikyba, 4 – su bendruomene, ir tik 3 – su prekyba.

### Skaitvardžiai finougrų kalbose
Tik skaitvardžių pavadinimai nuo vieno iki šešių visose finougrų kalbose yra bendros kilmės. Skaitvardžiai 'septyni' (*seitsemän, seitse, seis*), 'šimtas' ir 'tūkstantis' yra pasiskolinti iš indoeuropiečių kalbų.



## Išnašos

## Nuorodos

* 
* Dr. Jonas Balys. Baltų kaimynai finougrai