open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šavniko opština

**Šavniko opština** () – opština Juodkalnijoje, kurios centras yra Šavnikas (570 gyv.). Opštinoje gyvena 2947 gyv. (2003 m.).

Opštinos plotas – 553 km², gyventojų tankis – 5,33 gyv./km². Centro gyventojai sudaro 19,3 % viso opštinos gyventojų.

Šavniko opštinos teritorija sudaro 3,9 % visos Juodkalnijos teritorijos ir turi 0,5 % visų jos gyventojų. Pagal plotą opština yra dešimta, pagal gyventojų skaičių – dvidešimt pirma Juodkalnijoje.

## Gyventojai
Etninė gyventojų sudėtis pagal 2003 m. gyventojų surašymą:
* serbai – 1 398 (47,44%)
* juodkalniečiai – 1 380 (46,83%)
* jugoslavai – 16 (0,54%)
* kiti – 153 (5,19%)
* **viso** – 2 947
Andrejus Nagumanovas

**Andrei Rafailovich Nagumanov** (g. 1987 m. vasario 21 d.) – Rusijos futbolininkas, gynėjas arba saugas.

Atstovavo Sankt Peterburgo Zenito komandai Rusijos taurės turnyre ir įvairioms Rusijos komandoms žemesnėse lygose.

Jo brolis Roman Nagumanov taip pat yra profesionalus futbolininkas.

## Pasiekimai
su VMFD Žalgiris
* 2011-2012 m. LFF taurės laimėtojas

## Išnašos

## Nuorodos
*
Tivato opština

**Tivato opština** () – opština Juodkalnijoje, kurios centras yra Tivatas (9467 gyv.). Opštinoje gyvena 13630 gyv. (2003 m.).

Opštinos plotas – 46 km², gyventojų tankis – 296,3 gyv./km². Centro gyventojai sudaro 69,5 % viso opštinos gyventojų.

Tivato opštinos teritorija sudaro 0,3 % visos Juodkalnijos teritorijos ir turi 2,2 % visų jos gyventojų. Pagal plotą opština yra dvidešimt pirma, pagal gyventojų skaičių – penkiolikta Juodkalnijoje.

## Gyventojai
Etninė Tivato opštinos gyventojų sudėtis 2004 m. (tuo metu gyventojų skaičius – 13 991):
* 4 911 serbai (35,1%)
* 4 126 juodkalniečiai (29,49%)
* 2 761 kroatai (19,73%)
* 165 muslimanai (1,18%)
* 144 albanai (1,03%)
* 56 bosniai (0,4%)
* 20 čigonai (0,14%)
* 470 kiti (3,36%)
* 1 122 nenurodę (8,02%)
* 216 nėra duomenų (1,54%)

## Šaltiniai
Žabliako opština

**Žabliako opština** () – opština Juodkalnijoje, kurios centras yra Žabliakas (1937 gyv.). Opštinoje gyvena 4204 gyv. (2003 m.).

Opštinos plotas – 445 km², gyventojų tankis – 9,45 gyv./km². Centro gyventojai sudaro 46,1 % viso opštinos gyventojų.
Žabliako opštinos teritorija sudaro 3,2 % visos Juodkalnijos teritorijos ir turi 0,7 % visų jos gyventojų. Pagal plotą opština yra trylikta, pagal gyventojų skaičių – dvidešimta Juodkalnijoje.
Argyroxiphium

**Argyroxiphium** (*Argyroxiphium*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinimas kilęs iš graikų kalbos dviejų žodžių junginio: argyro (sidabras) ir xiphos (kardas).
Šios genties augalai yra endeminiai Havajų salyne ir sutinkami tik Maui ir Havajų salose.

## Rūšys

## Nuorodos

* Global Biodiversity Information Facility (GBIF)
*
Aristeguietia

***Aristeguietia*** – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis.

Šios genties augalai sutinkami Pietų Amerikoje nuo Kolumbijos iki pietų Peru. Viena rūšis auga Čilėje.
 

## Rūšys

 

## Nuorodos
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF) 
*
Tomas Sirevičius

**Tomas Sirevičius** (g. 1979 m. kovo 23 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas, žaidęs gynėjo pozicijoje.

2009 m. kovo pradžioje pasirašė sutartį su Tauragės „Tauro“ klubu. 2011 m. sausio pabaigoje perėjo į Šiaulių „Šiaulių“ klubą.

## Pasiekimai
* Estijos čempionas: 2003 m.
* Estijos futbolo taurės laimėtojas: 2008 m.
* Estijos futbolo supertaurės laimėtojas: 2003 m.

## Išnašos
Arnaldoa

***Arnaldoa*** – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis.

## Rūšys

 

## Nuorodos
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF) 
*
Igoris Steško

**Igoris Steško** (g. 1976 m. kovo 25 d.) – Lietuvos futbolininkas, žaidęs gynėjo pozicijoje, treneris.

2006 m. vasario pradžioje pasirašė sutartį su Vilniaus „Žalgirio“ klubu.

Lietuvos rinktinėje yra sužaidęs šešerias rungtynes 1997–1998 m.

## Pasiekimai
* **[[A lyga|Lietuvos čempionas]]**
1998/99 m. su FK Žalgiris Vilnius

* **[[Lietuvos futbolo taurė|Lietuvos taurės laimėtojas]]**
2003 m. su FK Žalgiris Vilnius

* **[[LFF Supertaurė|LFF Supertaurės laimėtojas]]**
2003 m. su FK Žalgiris Vilnius

## Išnašos
Panevėžė

**Panevėžė** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 15 km nuo Babriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Panezdiliai

**Panezdiliai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Eišiškių, į vakarus nuo kelio , prie Nezdilės upelio. Telkšo Panezdilės tvenkinys.

## Istorija
XIX a. pab. Panezdiliai (dar vadinti ***Pryšmantais***) buvo šlėktų *[[okolica]]* Lydos apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Egidijus Vaitkūnas

**Egidijus Vaitkūnas** (g. 1988 m. rugpjūčio 8 d.) – Lietuvos futbolininkas, krašto gynėjas, buvęs Lietuvos rinktinės atstovas.

## Karjera
Profesionalią karjerą pradėjo Vilniaus „Žalgiryje“. 

2009 m. atstovavo Gargždų „Bangos“ klubui. Vėliau persikėlė į Tauragės „Taurą“.

### FK Žalgiris
2010 m. pabaigoje pratęsė kontraktą su Vilniaus „Žalgiriu“.
#### Bohemians
2014 m. žalgiriečiai nuomos pagrindais perleido žaidėją Čekijos „Bohemians“ klubui.

### FK Minsk
2018 m. sezone persikėlė į Gudiją ir atstovavo FK Minsk.

### FK Kauno Žalgiris
Nuo 2019 m. priklausė FK Kauno Žalgiris. A lygoje sužaidė 17 rungtynių, pelnė vieną įvartį. (Sezono pradžioje patyrė traumą ir dėl jos nežaidė keturis mėnesius.) 

2019 m. gruodžio mėn. pranešta, kad sutartis su futbolininku pratęsta iki 2021 m. sezono pabaigos.

2021 m. birželio 16 d., LFF taurės 2021 m. turnyre aštuntfinalio rungtynėse prieš Panevėžį, mušė 11 m. baudinį pagrindinio laiko metu, tačiau nesugebėjo realizuoti progos. Galiausiai, jo atstovaujamas klubas pralaimėjo baudinių serijoje panevėžiečiams.

2022 m. gruodžio 2 d. pranešta, kad nebeatstovaus FK Kauno Žalgiris.

### FA Šiauliai
2022 m. gruodžio 9 d. tapo žinoma, kad persikėlė į Šiaulius ir atstovaus FA Šiauliai. 

2023 m. kovo 3 d. debiutavo A lygos rungtynėse prieš FK Riterius.

2024 m. gruodžio 20 d. oficialiai paskelbta, kad futbolininkas palieka Šiaulius.

### FK Tauras
2025 m. sausio 10 d. tapo žinoma, kad atstovaus Tauragės „Taurui“, žaidžiančiame Pirmoje lygoje. 2025 m. gruodžio 13 d. oficialiai pranešta, kad futbolininkas palieka klubą.

### FK Riteriai
2026 m. vasario 11 d. tapo žinoma, kad atstovaus Vilniaus „Riterių“ klubui.

## Statistika

## Žaidimas rinktinėse
2009 m. birželio mėnesį debiutavo Lietuvos jaunimo iki 21 metų rinktinėje Europos jaunimo čempionato atrankos rungtynėse prieš Graikijos bendraamžius. Iš viso Sužaidė 13 rungtynių atstovaudamas LietuvosU-21 rinktinei.

2012 m. gegužės mėnesį debiutavo nacionalinėje rinktinėje draugiškose rungtynėse su Rusijos komanda.

## Trenerio karjera
2020 m. įgijo UEFA B trenerio licenciją.

## Pasiekimai
; su FK Žalgiris
* čempionas 2013, 2014, 2015, 2016 m. 
* 2011–2012 m., 2012–2013 m. LFF taurės laimėtojas
* 2013, 2015, 2016, 2017 m. LFF Supertaurės laimėtojas

; su FK Kauno Žalgiris
* **[[A lyga]]**
:  Sidabro medaliai: 2022 m.
:  Bronzos medaliai: 2020, 2021 m.

; asmeniniai
* Išrinktas į simbolinę 2021 m. A lygos rinktinę.

## Išnašos

## Nuorodos
* toplyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
* zalgiris.lt (Kauno Žalgiris)
Romanas Nagumanovas

**Roman Rafailovich Nagumanov** (g. 1985 m. birželio 5 d.) – Rusijos futbolininkas, saugas.

Žaidė Sankt Peterburgo Zenito jaunimo futbolo komandoje, vėliau Rusijos ir Latvijos klubuose. 

2010 m. vasarą pasirašė suatrtį su Vilniaus „Žalgirio“ kklubu. Sezono metu rungtyniavo vos kelete rungtynių ir kontraktas su žaidėju nebuvo pratęstas.

Jo brolis Andrejus Nagumanovas atstovavo Vilniaus „Žalgiriui“.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Pangiriai

**Pangiriai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Saugų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Panižiškė

**Panižiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Ignalinos, už 1 km į šiaurės rytus nuo Kazokinės, prie kelio  ir Vėlio ežero. Yra kaimo turizmo sodyba „Pas bebrą“.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio **Pani̇̀žis* ar panašaus, plg. pavardė *Panižaũskas*.

## Istorija
XIX a. pab. Panižiškės kaimas pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių, Ceikinių apylinkę, buvo Daugėliškio dvaro valda.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Kaime 1938 m. gimė politikas, signataras Česlovas Juršėnas.

## Šaltiniai
Panotėniai

**Panotėniai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybės teritorijos pietinėje dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Notėnų. Kaimo žemės plyti abipus Notės upės ir kelio Salantai–Seda, Skuodo rajono savivaldybės pietiniame ir Notėnų seniūnijos pietvakariniame pakraštyje.

## Etimologija

Panotėniai – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Notės upėvardžio. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , , , .

## Istorija

Minimas nuo XVIII a. Priklausė Gintališkės dvarui. 1750 m. buvo 8, 1846 m. – 12 dūmų.

Dvasiniu valstiečių gyvenimu nuo 1630 m. rūpinosi Salantų, nuo 1779 m. – Gintališkės, o nuo XVIII a. pab. – Notėnų bažnyčios kunigai.

Panaikinus baudžiavą, XIX a. II p. buvo suformuoti 386 valstiečių žemės rėžiai, už kuriuos jų savininkai atlikinėjo prievoles Gintališkės dvarininko Leduchovskio valdose.

1923 m. buvo 24, 2010 m. – 6 ūkiai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Adolfas Jakštas (1926–1947) – Žemaičių apygardos partizanas *Albertinis*, Kardo rinktinės štabo narys, Propagandos skyriaus viršininkas;
* Antanas Abrutis (g. 1969) – sportininkas galiūnas, jėgos trikovininkas, tarptautinės klasės sporto meistras.

## Kultūros paveldas
* Paminklas partizano Adolfo Jakšto (1926–1947) atminimui (1992 m.).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Skuodo krašto enciklopedija
Pantakoniai

**Pantakoniai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Joniškėlio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Panūdžiai

**Panūdžiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 10 km nuo Naudvario. Saugomas Panūdžių ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paobeliai

**Paobeliai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Aukštelkų.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Paorijai

:: *Apie kaimą Gelgaudiškio seniūnijoje žr. [[Paorijai (Gelgaudiškis)]]*.

**Paorijai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 16 km nuo Šiaudinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papartėliai (Lazdijai)

**Papartėliai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Aštriosios Kirsnos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papartynė (reikšmės)

**Papartyne** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Panevėžio rajone;
* Rokiškio rajone.

Buvusi kaimo dalis:

* Rudikiuose, Akmenės rajone.
Papečiai

**Papečiai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Lazdijų, šalia kelio , Balinės upelio ir Giraitės miško.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio **Papečis*, **Papečys* ar panašaus, plg. *papečỹs* ʻvieta po krosnimi, pakrosnisʼ. Galbūt taip vadintas papečy mėgęs būti, sėdėti žmogus (plg. pavardės *Papečkas, Papečkỹs, Pãpečkis*).

## Istorija

Anksčiau buvo Papečių dvaras, kuriam priklausė 7 tvenkiniai, sujungti protakomis į vieną sistemą Giraitės miške.

XIX a. pab. buvo Papečių palivarkas ir Papečių-Staidarų kaimas ir palivarkas Seinų apskrities Šventežerio valsčiuje, Lazdijų parapijoje. Buvo spirito varykla, vėjo malūnas, durpių ir akmens kasyklos. Papečių palivarkui 1885 m. priklausė 537 margai žemės. Dvarui priklausė Papečių, Staidarų, Kamenkos, Novlasų kaimai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papelekis

**Papelekis** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Naujo Strūnaičio. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papikeliškės

**Papikeliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Pikeliškių, netoli plento , apsuptas nedidelių miškelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papilalis

**Papilalis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Vaiguvos. Stūkso Papilalio piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papiernia

**Papiernia** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Bartkuškio. Stovi Vandens malūnas, pastatytas 1805 m. (dviejų aukštų plytų mūro pastatas su rūsiu).

## Etimologija

Anksčiau vandens malūne veikė garsus *[[popierius|popieriaus]]* fabrikas, todėl kaimas ir pavadintas Papiernia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papilėnai

:: *Apie kaimą Vilniaus rajone žr. [[Papilėnai (Vilnius)]]*.

**Papilėnai** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kurklių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papiliai (Rokiškis)

**Papiliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Obelių. Kaime yra Papilių piliakalnis, datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečiu.

## Gyventojai

Žymūs žmonės:
* Vanda Juknaitė (1949–), rašytoja, visuomenės veikėja.

## Šaltiniai
Papiliai (Vilnius)

**Papiliai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Buivydžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papinigiai

**Papinigiai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Švenčionėlių.

## Istorija
XX a. pr. užusienis buvo Švenčionių apskrityje. Tarpukariu priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papirčiai

**Papirčiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Tauragnų. Stūkso Papirčių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papiškė

**Papiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šventos. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papiškės (Elektrėnai)

**Papiškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 3,5 km į rytus nuo Lazdėnų, Neries kairiajame krante, šalia Bražuolės žiočių. Patenka į Neries regioninį parką. Ties Papiškėmis Neries upėje yra keletas rėvų, iš kurių didžiausia – Zaviesai (*Zawiesa*).

## Istorija

XVIII–XIX a. minimas Zaviesų kaimas (*Zawiesy, Sawiessy, Завязъ*), buvęs dešiniajame Neries krante. Galbūt šiuo vardu vadintos ir kairiajame krante esančios Papiškės. Bražuolės žemupyje veikė 3 Zaviesų vandens malūnai, buvo keltas per Nerį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papiškės (Matuizos)

**Papiškės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Matuizų, 1 km į pietryčius nuo Voriškių, šalia Blankos upelio ir Dainavos miškų. Keliai į Voriškes, Jurgiškes, Giniūnus.

## Etimologija
Papiškės – dažnas vietovardis Pietryčių Lietuvoje, greičiausiai padarytas iš žodžio *pãpas, pòpas* („ortodoksų šventikas“). Taip galbūt vadinti cerkvėms pavaldūs arba stačiatikių apgyvendinti kaimai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papiškės (Vydeniai)

**Papiškės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Krivilių, 1 km nuo sienos su Baltarusija, netoli Nočios aukštupio. Praeina kelias Kriviliai–Strėžiūnai. Yra kapinės.

## Etimologija
Papiškės – dažnas vietovardis Pietryčių Lietuvoje, greičiausiai padarytas iš žodžio *pãpas, pòpas* („ortodoksų šventikas“). Taip galbūt vadinti cerkvėms pavaldūs arba stačiatikių apgyvendinti kaimai.

## Istorija

Papiškės minimos nuo XVIII a. pirmos pusės, pateko į Nočios parapiją. 1850 m. čia gyveno Miliauskai, Turoniai, Bliznevičiai, Smelevičiai, Stoniai, Šiškevičiai, Rutkauskai, Kudžmos, Jackevičiai, Martūnai, Lakševičiai, Sukackai, Jazukevičiai, Sluškos, Devedės, Ptašininkai, Markevičiai, Arlauskai, Stanevičiai, Ginevičiai, Batrulevičiai.

XIX a. pab. kaimas pateko į Lydos apskrities, Kaniavos valsčių, Krivilių apylinkę. Buvo Serapiniškių dvaro valda.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 110 žmonių, iš kurių 90 užsirašė lietuviais ir 20 lenkais.

## Šaltiniai
Papiškiai

**Papiškiais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Jurbarko rajone;
* Kauno rajone;
* Molėtų rajone:
** Balninkų seniūnijoje,
** Giedraičių seniūnijoje,
** Inturkės seniūnijoje,
** Suginčių seniūnijoje;
* Panevėžio rajone;
* Pasvalio rajone;
* Rokiškio rajone;
* Šakių rajone;
* Utenos rajone;
* Varėnos rajone;
* Vilniaus rajone.
Papiškiai (Šakiai)

**Papiškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šiaudinės, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papiškiai (Rokiškis)

**Papiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Čedasų, prie Vyžuonos upelio (Nemunėlio intako).

## Istorija
Papiškių kaimas XVI-XVIII a. priklausė Anykščių šv. Mato bažnyčios beneficijai. Pagal 1789 m. Anykščių bažnyčios inventorių, čia 8 sodybose gyveno 62 žmonės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Alfonsas Stakėnas (1925–2021) – gydytojas, Šiaulių miesto garbės pilietis.
* Leonardas Kairiūkštis (1928–2021) – miškininkas, akademikas.

## Šaltiniai
Papiškiai (Utena)

**Papiškiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Kvyklių. Praeina kelias .

## Istorija

Kaime nuo 1960 m. pas gyventoją Albiną Pinkevičių slapstėsi partizanas Antanas Kraujelis (g. 1928 m.), kuris buvo Žėručio rajono H. Ruškulio-Liūto būrio kovotojas ir rajono štabo narys. 1965 m. kovo 17 d. per KGB kariuomenės operaciją A. Pinkevičiaus name A. Kraujelis nusišovė, prieš tai sunaikinęs dokumentus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papiškiai (Anykščiai)

**Papiškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kavarsko. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papiškiai (Varėna)

**Papiškiai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Daugų, 3 km į šiaurės vakarus nuo Gudžių, Savisto rytiniame krante, prie Abistos ištakų. Yra kapinės. Rasta Papiškių senovės gyvenvietė, Papiškių akmuo su pėdomis. Keliai į Gudžius, Andriūnus, Sokonis.

## Etimologija
Dažnas vietovardis Pietryčių Lietuvoje, greičiausiai padarytas iš žodžio *pãpas, pòpas* („ortodoksų šventikas“). Taip galbūt vadinti cerkvėms pavaldūs arba stačiatikių apgyvendinti kaimai.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Nedzingės valsčiaus Geidukonių apylinkę, buvo Daugų dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paplabūdiškiai

**Paplabūdiškiai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Vilkaviškio.

## Istorija

Kaimas panaikintas 2017 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paplanskai

**Paplanskai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Alytaus, netoli Miklusėnų, prie plento  ir Mikasos upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paplanskiai

**Paplanskiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Pašušvio, prie Gomertos upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paplatelė

**Paplatelė** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 12 km nuo Alsėdžių, prie Platelių ežero. Viešbutis „Linelis“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papleksniai

**Papleksniai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kletiškės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paplentė

**Paplentė** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Leliūnų, šalia kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paplėštakiai

**Paplėštakiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pašilėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paplimbalė

**Paplimbalė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kazliškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paplyniai

**Paplyniai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Griškabūdžio. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paplinkšė

**Paplinkšė** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Gadūnavo, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papravalė

**Papravalė** (*Papravėlė*) – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Ignalinos, tarp Vajuonio ir Pravalo ežerų. Stūkso Papravalės piliakalnis.

## Etimologija
Priešdėlio *pa-* vedinys iš ežero vardo *Prãvalas*.

## Istorija
XIX a. pab. Papravalės kaimas pateko į Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčių, Pervieniškių apylinkę, priklausė Pervieniškių dvarui (Spicnadlų, vėliau Ertelių valda).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paprūdė

:: *Apie kaimą Švenčionių rajone žr. [[Paprūdė (Švenčionys)]]*.

**Paprūdė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Arnionių I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paprūdžiai (Kupiškis)

**Paprūdžiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Noriūnų.

## Istorija

Iki I pasaulinio karo čia buvo Liudvinavo dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paprūdžiai (Vilkaviškis)

**Paprūdžiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pilviškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paprūdė (Švenčionys)

**Paprūdė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Labanoro, prie Labanoro girios. Ties kaimu kertasi keliai  ir . Tuoj į šiaurę nuo kaimo telkšo Dumblis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papūgžlynė

**Papūgžlynė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Mindūnų, Labanoro girioje, tarp kelių nedidelių ežerų (Žiežulio, Galvelio, Pūgžlinio). Praeina vieškelis .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papunė

**Papunė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 14 km nuo Buivydžių, 0,3 km į šiaurę nuo Skersabalių GS. Įsikūręs tarp Neries upės ir geležinkelio Vilnius–Turmantas. Teka Papunės upokšnis, aplink plyti Lavoriškių giria.

Ties Papune buvo nutiestas kabamas tiltas per Nerį į Liucionis (2020 m. dėl avarinės būklės išardytas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papunžė

**Papunžė** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 11 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paragiškė

**Paragiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Ceikinių, miškuose. Piečiau telkšo ežeras Korinas, praeina keliukas į Ropiškėlę.

## Etimologija
Priesagos *-išk-* vedinys iš asmenvardžio *Paragỹs* ar panašaus.

## Istorija
XIX a. pab. buvo užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje, Ceikinių apylinkėje. Priklausė Zatišiaus dvarui (Konstantinovų, vėliau Sveteckių valda). XX a. pr. buvo 3 Paragiškės užusieniai – Obolevičių ir Leščinskio, Juchnevičiaus, Papinigio valdos.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paraisčiai

**Paraisčiais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone:
** Kavarsko seniūnijoje,
** Skiemonių seniūnijoje;
* Molėtų rajone;
* Trakų rajone;
* Vilniaus rajone:
** Paberžės seniūnijoje,
** Sužionių seniūnijoje.
Paraisčiai (Kavarskas)

**Paraisčiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurę nuo Kavarsko. 

## Istorija

Minimi nuo 1744 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paraisčiai (Paberžė)

**Paraisčiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Glitiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papušys

**Papušys** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Kražių. Stūkso Papušio piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paraisčiai (Sužionys)

**Paraisčiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Skirlėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paraistis

**Paraistis** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Pabarės, prie Paraisčio miško ir raisto. Keliai į Rėžius, Stavidonis.

## Istorija

XIX a. pab. buvo Paraisčio (arba Barčių) kaimas Lydos apskrities Aleksandravo valsčiuje, Rakliškių seniūnijoje (Polaškų dvaro valda) ir privatus palivarkas netoliese.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paraistys

**Paraistys** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, šalia kelio .

## Istorija
XX a. pr. užusienis buvo Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paraišupys

**Paraišupys** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 6 km nuo Sasnavos. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Parakalnis

**Parakalnis** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 17 km nuo Juodeikių. Šalimais slūgso Dautarų pelkė (dar vad. Parakalniu).

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Parakauskiai

**Parakauskiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Viešvėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paramotėlis

**Paramotėlis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 12 km nuo Naudvario. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Parapijoniškės

**Parapijoniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Rudaminos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paramėlis

**Paramėlis** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Dubičių, prie pat Gudijos sienos ir Katros upės. Toliau šiaurės vakaruose prasideda Čepkelių raistas. Iki kaimo veda kelio Varėna–Katra atšaka.

## Istorija

Kaimas istoriniuose šaltiniuose minimas nuo XIX a. Tuo metu kaimo šiaurės vakariniame pakraštyje, kitapus Katros upės, ant pailgos salos būta girininkijos. Kaimo pavadinimas tikriausiai kilęs nuo slaviško žodžio *parom, paramok* () reiškiančio keltą, persikėlimo vietą per anksčiau buvusį platų ir ežeringą Katros upės slėnį. Kaimo apylinkėse archeologai surado ir tyrinėjo apie 10 akmens ir bronzos amžiaus gyvenviečių (XIII–I tūkstm. pr. m. e.).

## Gyventojai

## Galerija

Kaniavos_sen.,_Lithuania_-_panoramio_(13).jpg|Stačiatikių kryžius vakariniame kaimo gale
Paramėlis, 1.JPG|Pagrindinė kaimo gatvė
Paramėlis, 2.JPG|Paramėlio kaimo sodyba


## Šaltiniai
Paramoniškiai

**Paramoniškiai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Didžiųjų Šelvių.

## Istorija

Šeimenos apylinkės Paramoniškių kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Parašė (Švenčionys)

**Parašė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 9 km į pietvakarius nuo Labanoro, Labanoro girioje, prie Rašios ežero vakarinio galo, Rašelės upės atskirtas nuo Parašės Molėtų rajone.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Upeniekų piliakalnis

**Upeniekų piliakalnis, Nykracės piliakalnis** () – piliakalnis Kurše, Skrundos savivaldybės teritorijoje, Nikracės valsčius, Latvija,  2 km į vakarus nuo Nykracės prie buvusio Upeniekų kaimo. Pasiekiamas keliu nuo Nykracės pravažiavus Rukaišių hidroelektrinės tvenkinį.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Škervelio upės krante. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 1241. Dab. žemės savininkas Rygos architektas Kasparas Rikardas. 

## Šaltiniai
Dzeldos piliakalnis

**Dzeldos piliakalnis** () – piliakalnis Latvijoje, Kurše, Kuldygos savivaldybės teritorijoje, Nykracės valsčiuje, 1 km į pietus nuo Dzeldos prie buvusio Pilskalnių kaimo. Pasiekiamas keliu link Nykracės.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Škervelio intako Dzeldos upės dešiniajame krante. Iš šiaurės ir rytų piliakalnį supa Dzelda, iš pietų Krasuvalko upelis, iš vakarų saugojo pelkės. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 1243. 

## Šaltiniai
Zetos lyguma

**Zetos lyguma** – derlinga žemuma Juodkalnijoje, besitęsianti nuo Podgoricos į pietus iki Skadaro ežero. Tai didžiausia Juodkalnijos lyguma. Jos vidutinis aukštis yra 40 m virš jūros lygio.

Zertos lyguma yra viena tankiausiai gyvenamų Juodkalnijos dalių. Didžiausia gyvenvietė yra Golubovcai () – Golubovcų miesto opštinos, užimančios didelę lygumos dalį, sostinė. Lygumoje yra Plantažės vynuogynai, kuriuose gaminami elitiniai Juodkalnijos vynai. Lyguma puikiai tinka Viduržemio jūros regiono vaisiams ir daržovėms auginti.

Zeto lygumoje yra Podgoricos oro uostas ir Podgoricos aliuminio gamykla, kuri laikoma didžiausiu teršalų šaltiniu lygumoje.

## Pavadinimas
Pavadinimas  kilęs iš senos šaknies, reiškiančios 'derlius; grūdai', Dabar šias prasmes perduoda žodžiai *žetva* ir *žito*.

Per Zetos lygumą neteka Zetos upė. Palei Zetos upė yra Bjelopavličių lyguma.
Namdarų piliakalnis

**Namdarų piliakalnis** () – piliakalnis Kurše, Skrundos savivaldybės teritorijoje, Nykracės valsčius, Latvija,  2,5 km į pietryčius nuo Dzeldos prie buvusio Namdarų kaimo. Pasiekiamas keliu link Nykracės.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas trikampyje, kurį sudaro Škervelio, jo intako Dzeldos upės ir Krasuvalko upelio santakoje, kurią iš vakarų saugojo pelkės. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 1244. 

## Šaltiniai
Gazélec FCO Ajaccio

**Ajačo „Gazélec“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Ajačo.

## Istorija
Pateko į 2015–2016 m. Ligue 1 pirmenybes, tačiau liko 19 vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Pasiekimai
* s pusfinalis (1991 m.)

## Sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
Mukočango nacionalinis parkas

**Mukočango nacionalinis parkas** () – jūrinis nacionalinis parkas rytų Tailande, Trato provincijoje. Parkas įkurtas 1982 m. gruodžio 31 d.

## Vieta
Parkas užima 650,00 km² sausumos bei 458,00 km² jūros plotą ir apima daugiau nei 40 salų: Kočangnojo (Ko Chang Noi), Kočango (Ko
Chang), Kokhlumo (Ko Khlum), Kovajo (Ko Wai), Kolaojo (Ko Laoya), Komaiči (Ko Mai Chi), Mukorango (Mu Ko Rang) ir kt., 30 km į pietvakarius nuo provincijos centro Trato.

## Flora ir fauna
Mukočango nacionaliniame parke vyrauja drėgni atogrąžų miškai ir mangrovė. Iš retų augalų parke sutinkama: aukštasis sparnenis (Dipterocarpus alatus), baltažiedis sparnenis (Dipterocarpus turbinatus), briaunotasis sparnūklis (Anisoptera costata), kvapioji hopėja (Hopea odorata), Irvingia malayana, siauralapis podokarpas (Podocarpus neriifolius), juodmedis, kaštenis, glotnusis krotonmedis (Croton laevigatus), Oncosperma horridum, švelnioji kariota (Caryota mitis), Korthalsia grandis, vainikinis plačragis (Platycerium coronarium).

Salų pakrantės miškuose dominuoja migdolinis viršūklis (Terminalia catappa), vaistinis puiklapis (Calophyllum inophyllum), baltoji mirtenė (Melaleuca leucadendra), Eugenia grandis, Eugenia spicata, gelsvasis pandanas (Pandanus tectorius).

Mangrovė sąžalynuose vyrauja blakstienotoji rizofora (Rhizophora mucronata), smailialapė rizofora (Rhizophora apiculata), Ceriops decandra, Ceriops tagal, plikašaknis dumblamedis (Bruguiera gymnorrhiza), Bruguiera parviflora, Avicennia alba, Xylocarpus granatum, Xylocarpus moluccensis, Hibiscus tiliaceus ir Cerbera odollam.

Parke gyvena: šernas, Indijos muntjakas, loris (Nycticebus bengalensis), meškinė makaka (Macaca arctoides), lutungas (Trachypithecus cristatus), mažoji civeta (Viverricula indica), Javinė mangusta (Herpestes javanicus) ir kt., sutinkama 74 rūšių paukščių ir 42 rūšys roplių. Kočango varlė (Limnonectes kohchangae) endeminė Kočango ir šalia esančių salų gyventoja.

## Įžymiausios vietos
* Thanmajomo (Than Mayom) ir Khlongflu (Khlong Phlu) () kriokliai.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
FC Montceau Bourgogne

**Monso „Bourgogne“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Monso miesto.

## Istorija

Klubas įkurtas 1948 sujungus Sporting Clube Montcellien ir US Blanzy komandas.

2007 m. „Coupe de France“ ketvirtfinalyje tuo metu 4-ojoje lygoje rungtyniavusi komanda pasižymėjo, 1:0 nugalėdama RC Lens, kuri anuomet užėmė 2-ąją vietą Ligue 1 divizione. Tame pačiame sezone taip pat nugalėjo dar vieną Ligue 1 komandą Bordeaux. Galiausiai pusfinalyje 2:0 nusileido Sochaux komandai.

## Išnašos

## Pasiekimai
* s pusfinalis (2007 m.)
Perpignan Canet FC

**Perpinjano „Canet“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Perpinjano.

## Istorija

## Emblema

Perpignan Canet FC.gif|senoji emblema  iki 2014 m.
Canet_Roussillon_FC_(logo).png|Emblema  2014–2019m.
Perpignan Canet FC 2019 emblema.png|naujoji emblema  nuo 2019 m.


## Spalvinė gama

## Apranga
;Sportinių aprangų gamos pokyčiai:
* Namuose žaidžia geltonai/mėlynomis aprangomis. 

## Pasiekimai
* s pusfinalis (1992 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
*
Golubovcai

**Golubovcai** () – miestelis Podgoricos opštinoje, Juodkalnijoje. Golubovcų miesto opštinos (apie 14,5 tūkst. gyventojų) centras. 2 869 gyventojai (2003 m. duomenys).

Golubovcai yra apie 15 km į pietus nuo Podgoricos, derlingoje Zeta lygumoje.

Podgoricos oro uostas, kartais vadinamas *Golubovcų oro uostu*, nes oro uostas yra tik 5 km nuo miesto.

Per Golubovcus eina kelias Podgorica-Baras (E65/E80), pagrindinis kelias, jungiantis Juodkalnijos pakrantę ir šiaurinę šalies dalį. Dalis šio kelio sudaro pagrindinę Golubovcų gatvę, dėl ko turizmo sezono metu mieste būna dažni eismo kamščiai.

## Sportas
* FK Zeta Golubovci – futbolo klubas.
* Stadion Trešnjica – futbolo stadionas, kuris talpina 4 tūkst. žiūrovų.

## Galerija

File:Golubovci Urban Municipality, Montenegro - panoramio (4).jpg|Skadaro ežeras
File:AerodromPodgorica.jpg|Golubovcų oro uostas
File:Žabljak Crnojevića - Golubovci - panoramio (1).jpg|Žabljak Crnojevića pilis
File:Vranina view from Zabljak Crnojevica.jpg|Vranjina iš pilies bokšto
File:Belgrad-BarLineCrossingSkutariLake.jpg|Lesendro įtvirtinimai
File:Lesendro causeway.jpg|Belgrado - Baro geležinkelis


## Išnašos

## Nuorodos
Tours FC

**Tūro FC** – Prancūzijos futbolo klubas iš Tūro.

## Istorija

## Pasiekimai
* s pusfinalis (1982, 1983 m.)
* s pusfinalis (1992 m.)

## Sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Išnašos

## Nuorodos
* foot.dk archyvas (arch.)
* SOCCERWAY
Rodez AF

**Rodezo AF** – Prancūzijos futbolo klubas iš Rodezo.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1930 m.

## Spalvinė gama

## Emblema

Rodez AF.png|RAF logotipas
Rodez AF logotipas.png|Rodez Aveyron Football 


## Pasiekimai
* s pusfinalis (1991 m.)

## Sezonai

|}

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę nacionalinei rinktinei
*

; Užsieniečiai
* 
*  Florian David, puolėjas;

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarket
* Globalsportsarchive
Artūras Sobolis

**Artūras Sobolis** (g. 1980 m. lapkričio 24 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas, saugo.

Žaidė Lietuvos jaunimo iki 18 m. ir iki 21 m. rinktinėse. 2001 m. tris kartus atstovavo Lietuvos nacionalinei komandai.

Iki 2003 m. žaidė Vilniaus „Žalgiryje“, vėliau dėl traumos nebegalėjo žaisti, išgijęs po traumos pusę sezono žaidė Rišon Leziono „Ironi“ klube, vėliau sezoną Visagino „Intero“ klube, po to nusprendė baigti profesionalo karjerą, žaidė tik mėgėjų lygose. 2009 m. rugpjūčio mėnesį pradėjo žaisti I lygoje rungtyniavusiame VMFD „Žalgirio“ komandoje. Pasibaigus 2011 m. sezonui su veteranu sutartis nebuvo pratęsta. 

2011 m. atstovaudamas Lietuvos Makabi rinktinę pelnė aukso medalį salės futbolo varžybose Europos Makabi žaidynėse.

## Šaltiniai
Imulių piliakalnis

**Imulių piliakalnis, Lėnų piliakalnis** () – piliakalnis Latvijoje, Kurše, Kuldygos savivaldybės teritorijoje, Nykracės valsčiuje. Pasiekiamas nuo kelio Alšiai – Lėnai per Ruobežniekus, 200 m nuo Imulių.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas 7 m aukščio kalvoje Lėnų upelio krante. Tipiško piliakalnio formos, bet apžėlęs eglėmis ir krūmais. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 1245. 

## Šaltiniai
Antalieptės vandens jėgainė

**Antalieptės vandens jėgainė**, arba **Antalieptės HE** – hidroelektrinė, įrengta Antalieptėje, 0,45 km į pietryčius nuo Antalieptės vandens malūno. Istorijos ir technikos paveldo paminklas. Pastatyta buvusio Gaidelių dvaro laukuose. Tai trečioji pagal instaliuotą elektros galią (2,55 MW) po Balskų hidroelektrinės vandens jėgainė Lietuvoje.

## Istorija
XX a. tarpukariu sparčiai plečiantis ūkiui kilo gyvenimo lygis ir dėl to didėjo elektros energijos poreikiai. 1932 m. imta galvoti, kaip racionaliau panaudoti vietinius gamtos išteklius, vandens energiją. Dėl to 1936 m. įsteigtas Lietuvos energijos komitetas. Jam vadovavo prof. Steponas Kolupaila, kuris 1937 m. kartu su Kaziu Pakštu atvyko Antalieptėn, apžiūrėjo apylinkes ir Šventosios rėvą, kur upės nuolydis 5 km ruože siekia 25 metrus. Įvertinta, kad tai yra galimybė pastatyti didesnės galios vandens jėgainę. Tais pat metais Šventojoje ties Antaliepte įrengta vandens matavimo stotis upės nuotėkiui stebėti.

1939 m. komitetas patikslino elektrifikavimo gaires ir parengė Lietuvos 1939–1940 m. elektrifikavimo planą, pagal kurį 1943 m. turėjo būti parengtas 2000 kW galios Antalieptės vandens jėgainės projektas, o 1944–1945 m. pastatyta pati jėgainė. Tačiau Antrasis pasaulinis karas planus sugriovė. Hidrologai S. Kolupaila ir K. Pakštas pasitraukė 1944 m. į Vakarus.

Pokariu šių hidrologų ketinimai buvo realizuoti. Palankų šio klausimo sprendimą lėmė ir tai, kad tuometinėje energetikos valdyboje vadovaujantį darbą dirbo kraštietis Antanas Gruodis, kuris jėgainės reikalais rūpinosi 1945–1978 m. Vykdant TSRS vystymo 1951–1955 m. penkmečio planą, 1952 m. pabaigoje Ministrų Tarybos nutarimu 1953–1955 m. numatyta pastatyti žemės ūkio elektrifikavimo stotį Antalieptėje. Statybai jokios techninės dokumentacijos dar nebuvo, paruošiamieji statybos darbai 1954 m. pradėti dar be jos – išimties tvarka, kadangi tokio tipo statinių Baltijos šalyse dar nebuvo. Todėl Gruzijoje ir Armėnijoje mokytasi kalnų tipo jėgainių statybos.

Tačiau ėmus statyti pagrindinį jėgainės pastatą paaiškėjo, kad projektas netinkamas ir tos nesėkmės kaltininkai yra geologai – jie tyrė gruntą tik 16 m gylyje, o reikėjo iki 40 metrų. Todėl projektavimo darbai užtruko 11 metų. Pradinė jėgainės sąmata siekė 20 mln. rublių, bet užsitęsus statyboms pasiekė 26,6 mln. Jėgainės statybų vadovas ir pirmasis Antalieptės hidroelektrinės vadovas buvo hidrotechniko specialybę turintis inžinierius Liudas Kazalupskis. Jėgainė baigta statyti 1961 m., susidarė užtvanka, vanduo užliejo 800 ha plotą ir sujungė 26 ežerus – susidarė Antalieptės marios. Jos telkšo abipus plento , kurio atkarpoje pastatytas Antalieptės tvenkinio tiltas. Vėliau hidroelektrinei vadovavo Algimantas Žilėnas. Pastarasis buvo paskirtas ir Zarasų elektros tinklų rajono viršininku.

## Šaltiniai
Bendelių piliakalnis

**Bendelių piliakalnis** () – piliakalnis Latvijoje, Kurše, Saldaus savivaldybės teritorijoje, Zirnių valsčiuje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Zirnių. Pasiekiamas nuo kelio A9 (Latvija) Ryga – Liepoja, ties Abariais pasukus šiaurės kryptimi.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Paksytės upelio krante. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 2176. 

## Šaltiniai
Raška

**Raška** gali reikšti:
* Istorinis regionas, dab. Serbijoje ir Juodkalnijoje, vėliau vadintas Sandžaku – Sandžakas (regionas);
* Istorinė valstybė regione (Raškos valstybė):
** Serbijos kunigaikštystė (viduramžiai) (iki ~969 m.);
** Serbijos didžioji kunigaikštystė (1060 – 1217 m.);
** Serbijos karalystė (viduramžiai) (1217 – 1346 m.);
* Upė – Raška (upė);
* Serbijos apygarda – Raškos apygarda;
* Serbijos miestas – Raška (miestas).
Dijon FCO

**Dižono FCO** – Prancūzijos futbolo klubas iš Dižono.

## Istorija
1998 m. įkurtas klubas. Kitados rungtyniavo žemesniuose divizionuose. 2004 m. pasiekė Prancūzijos futbolo taurės pusfinalį.

2015–2016 m. sezone Ligue 2 liko antroje vietoje ir pateko į stipriausią šalies divizioną.

Nuo 2016–2017 m. sezono rungtyniavo Ligue 1 (aukščiausioji lyga). 2020–2021 m. sezone aukščiausioje lygoje liko paskutinėje vietoje tarp dvidešimties dalyvių. Po sezono buvo perkelti į žemesnį lygmenį.

Nuo 2021–2022 m. sezono žaidė Ligue 2. 2022–2023 m. sezone Ligue 2 užėmė 18 vietą ir iškrito į žemesnį divizioną.

Nuo 2023–2024 m. sezono žaidė trečioje pakopoje.

## Pasiekimai
* s pusfinalis (2004 m.)

## Sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia raudona apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
Vormsatės piliakalnis

**Vormsatės piliakalnis** () – piliakalnis Kurše, Skrundos savivaldybės teritorijoje, Nykracės valsčius, Latvija,  3 km į šiaurės rytus nuo Nykracės, 3 km į pietryčius nuo Dzeldos, 2,2 km nuo Škervelio įtakos į Venta, prie Melderių kaimo. 

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Škervelio ir Dzeldos upės santakoje, 20 m aukščio kalvoje. Aikštelė 35 x 15 m, galuose nuolaidi. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 1245. Piliakalnio papėdėje guli 6,9 m ilgio ir 1,9 m pločio Škervelių akmuo.

## Šaltiniai
Airytės piliakalnis

**Airytės piliakalnis** () – piliakalnis Kurše, Saldaus savivaldybės teritorijoje, Zirnių valsčius, Latvija, 3 km į šiaurės vakarus nuo Zirnių. Pasiekiamas nuo kelio A9 (Latvija) Ryga – Liepoja, ties Zirniais pasukus šiaurės kryptimi, už geležinkelio – į vakarus. Yra ties Dzelmės (Airytės) geležinkelio stotimi, į pietus nuo jos, už geležinkelio.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Ciecerės upelio krante. Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 2178. 

## Šaltiniai
Jeffrey Bruma

**Džefris Bruma** (*Jeffrey K. van Homoet Bruma*; g. 1991 m. lapkričio 11 d. Roterdame, Nyderlanduose) – buvęs futbolininkas, gynėjas. 

## Karjera
2010 m. rungtyniavo Chelsea pagrindinėje komandoje, o ankstesniais metais žaidė jaunimo komandoje, su kuria tapo čempionu. 

2011 m. birželio 30 d. iki sezono pabaigos buvo išnuomotas Vokietijos Hamburger SV klubui.

## Rinktinės

U-19 ir U-21 rinktinei.

Kitados atstovavo nacionalinei rinktinei.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Strikių piliakalnis

**Strikių piliakalnis** () – piliakalnis Kurše, Saldaus savivaldybės teritorijoje, Zvardės valsčius, Latvija. Pasiekiamas nuo kelio Saldus – Zvejniekai – Strikiai, jo atšaka į Aizkalnius, 1 km nuo buv. Strikių dvaro.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas pelkėtoje vietovėje į vakarus nuo Ciecerės ežero, 15 m aukščio kalvoje. Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 2162. Apie 1866 m. baronas Bėras piliakalnio aikštelėje pastatė koplyčią, kurios likę tik pamatai. Piliakalnio slėnis nukentėjo statybų metu. Prie piliakalnio buvo baronų kapinės. Antrojo pasaulinio karo metu piliakalnyje buvo įrengtas bunkeris. Piliakalnis apžėlęs krūmais.

Apie Strikių piliakalnį žinome nemažai pasakojimų ir legendų. Viena jų sako apie kalne nugrimzdusią didžiulę pilį.

## Šaltiniai
Ciecerės piliakalnis

**Ciecerės piliakalnis** () – piliakalnis Latvijoje, Kuržemėje, Saldaus savivaldybės teritorijoje, Bruocėnų valsčiuje, 8 km į pietryčius nuo Bruocėnų, 4 km į rytus nuo Ciecerės ežero. Pasiekiamas nuo Bruocėnų Lielciecerės keliu, už jos link Vytuolių ir Veckalnių.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas pelkėtoje vietovėje į rytus nuo Ciecerės ežero, Ciecerės upės kilpos šiaurinėje dalyje, dešiniajame krante. Aikštelė 100 x 50 m, orientuota šiaurės – pietų kryptimi. Rytinėje dalyje gyventojai kasė žvyrą, vėliau šlaitas artas. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 2150. 

## Šaltiniai
Platkajų piliakalnis

**Platkajų piliakalnis** () – piliakalnis Kuršo, Saldaus savivaldybės teritorijoje, Rubos valsčius, Latvija. Pasiekiamas nuo kelio Ežerė – Ruba – Vadakstė, Rengėje nuo Mažeikių–Rygos geležinkelio pervažos pasukus pietvakarių kryptimi iki Vadaksties.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Vadaksties dešiniajame krante, prie jo intako Burbulio, 11 m aukščio kalvoje. Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 2169.

## Šaltiniai
Inčėnų piliakalnis

**Inčėnų piliakalnis, Duobės piliakalnis** (, ) – piliakalnis Latvijoje, Žiemgaloje, Duobelės savivaldybės teritorijoje, Vytinių valsčiuje. Pasiekiamas nuo kelio P96 Aucė – Ežerė pasukus į kelią Ierikiai – Saldus, Kuokmuižoje – rytų kryptimi pagal Aviknės upę.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Aviknės kairiajame krante, keturkampėje trapecijos formos kalvoje. Orientuotas šiaurės – šiaurės vakarų kryptimi. Piliakalnio kalvos ilgis 220 m, plotis pietrytinėje dalyje 160 m, šiaurinėje – 120 m. Aikštelės aukštis nuo vakarinės papėdės 8-10 m, nuo rytinės – 4-6 m. Piliakalnio šiaurinėje dalyje supilta 30 x 20 m ploto kuoravietė, nuo aikštelės pakelta 4 – 6 m. Jos šlaitai statūs. Už kuoravietės link upelio ir Mežakalnio piliakalnio – dar vena 30 x 30 m apvali aikštelė, apjuosta pylimu.

## Istorija
Su kitame Avikstės krante esančiu Mežakalnio piliakalniu, bevardžiu, karjero nukastu kalnu į rytus nuo piliakalnių ir Inčenų senovės gyvenviete Inčėnų piliakalnis sudarė vieningą senovės miestą – tvirtovę, gynusią žiemgalių žemes iš vakarų. Istoriniuose šaltiniuose žiemgalių pilis paminėta apie 1272 m, XIII a. pabaigoje jame jau stovėjo Livonijos ordino Duobės pilis (*Dobesberg*). 1259–1260 m. žiemą prie piliakalnio įvyko Duobės mūšis.

Augustas Bilenšteinas Duobės piliakalnio pavadinimą siejo su žiemgalių žodžiu *dobi*, reiškiančio *intaką, santaką*. Inčėnų pavadinimas kilo nuo kaimelio pavadinimo.

Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 790. 

## Galerija

Vaizdas:2010 09 04 16Incenu08.JPG|Kuoravietė
Vaizdas:2010 09 04 16Incenu09.JPG|Aikštelė už kuoravietės
Vaizdas:2010 09 04 16Incenu14.JPG|Piliakalnio aikštelė nuo kuoravietės
Vaizdas:2010 09 04 16Incenu21.JPG|Inčenų senovės gyvenvietė
Vaizdas:2010 09 04 16Incenu23.JPG|Buvusi informacinė lenta
Vaizdas:2010 09 04 16Incenu12.JPG|Karjero sugadinta gyvenvietė
Vaizdas:2010 09 04 16Incenu18.JPG|Nuo piliakalnio matyti Naujosios Akmenės kaminai
Vaizdas:2010 09 04 16Incenu11.JPG|Vaizdas į Kuokmuižą


## Šaltiniai
Mežakalnio piliakalnis

**Mežakalnio piliakalnis, Duobės kalnas** () – piliakalnis Žiemgaloje, Aucės savivaldybės teritorijoje, Vytinių valsčius, Latvija. Pasiekiamas nuo kelio P96 Aucė – Ežerė pasukus į kelią Ierikiai – Saldus, Kuokmuižoje – rytų kryptimi pagal Aviknės upę.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Aviknės dešiniajame krante, 218 m į vakarus nuo Inčėnų piliakalnio. Piliakalnio aikštelė orientuota pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 80 x 40 m ploto. Aukščiausia piliakalnio vieta – 10 m, kitas galas – 4 m aukščio nuo bendrojo reljefo, altitudė – 143 m. Į šiaurės vakarus nuo piliakalnio yra Pidžos kalnas (altitudė 152,6 m), kuriame galėjo būti šventykla. Piliakalnio rytinėje papėdėje yra Duobės senkapiai. Piliakalnis apaugęs mišku, todėl ir vadinamas Mežakalnio (miško kalno) vardu. 

Su kitame Avikstės krante esančiu Inčėnų piliakalniu, bevardžiu, karjero nukastu kalnu į rytus nuo piliakalnių ir Inčenų senovės gyvenviete Mežakalnio piliakalnis sudarė vieningą senovės miestą – tvirtovę, gynusią žiemgalių žemes iš vakarų.

Istoriniuose šaltiniuose paminėtas 1259 m.  Spėjama, kad piliakalnyje buvusi Sidabrenės pilis. Archeologinių tyrimų metu piliakalnio teritorijoje rasta 1390 V a.–XI a. dirbinių. Augustas Bilenšteinas ir kiti istorikai šiame arba Inčėnų piliakalnyje lokalizavo Livonijos ordino Duobės pilį, kurią vokiečiai paliko po Durbės mūšio. Tačiau Ernestas Brastinis manė, kad Duobės pilis stovėjo Vomsatės piliakalnyje.

Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 790. 

## Šaltiniai
Sparnų piliakalnis

**Sparnų piliakalnis** () – piliakalnis Žiemgaloje, Aucės savivaldybės teritorijoje, Ylės valsčius, Latvija. Pasiekiamas nuo kelio Duobelė – Aucė ties Ylės sanatorija pasukus link Sparnų ežero rytų kryptimi ir apvažiavus ežerą pietinių krantu, ties Guntiniais.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas į rytus nuo Sparnų ežero, į pietus nuo Sesavos ištakų, 30 m aukščio nuo pelkėtos ežero pakrantės kalvoje, kurios šiaurinė dalis paaukštinta 2 m, altitudė 118 m. Piliakalnio šlaitai pastatinti iki 45°, kas žiemgalių piliakalniuose yra reta. Istorikai mano piliakalnyje buvus Sparnenės žemės centrą. Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 761. 

## Galerija

Vaizdas:2010 09 04 13Sparnu05.JPG|Piliakalnio pietvakarinis šlaitas
Vaizdas:2010 09 04 13Sparnu10.JPG|Piliakalnio aikštelė ir kuoravietė
Vaizdas:2010 09 04 13Sparnu14.JPG|Vaizdas nuo kuoravietės į šiaurės rytinį šlaitą


## Šaltiniai
Pavel Leus

**Pavel Leus** (g. 1978 m. rugsėjo 15 d.) – Lietuvos futbolininkas, žaidžiantis vartininko pozicijoje.

## Karjera
Per karjerą yra žaidęs Lenkijos Plocko „Wisła“ klube, Uzbekistano ir Kazachstano klubuose. Taip pat atstovavo Rusijos pirmos lygos komandai Varonežo „Fakel“.

Atstovavo Lietuvos jaunimo iki 21 m. rinktinę. 1998–2001 m. aštuonis kartus gynė Lietuvos nacionalinės rinktinės vartus.

## Nuorodos
*
Dėlinkalno piliakalnis

**Dėlinkalno piliakalnis** () – piliakalnis Latvijoje, Žiemgaloje, Duobelės savivaldybės teritorijoje, Naudytės valsčiuje. Pasiekiamas nuo kelio P103 Elėja – Duobelė ties Auriais pasukus vakarų kryptimi link Apguldės ir Naudytės, nuo jos pietų kryptimi.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Sesavos dešiniajame krante, apardytas įrengtos motokroso trasos.  

## Šaltiniai
Parąžė

**Parąžė** () – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Vydmantų, prie kelio .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paražniai

**Paražniai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Keturkaimio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paravė

**Paravė** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Debeikių, 5 km į pietvakarius nuo Debeikių, šalia Aušros, prie Lipšio ežero šiaurės rytų pakrantės.

## Etimologija

Manoma, kad kaimo pavadinimas kilęs nuo to, jog kaimas įsikūręs prie buvusio griovio (tarmiškai – „ravas“).

## Istorija

Panaikintas 1978 m.

## Gyventojai

1923 m. kaime buvo 3 sodybos – 15 gyventojų.

XX a. pradžioje kaime gyveno Debeikių apylinkėse žinomas muzikantas smuikininkas Kazimieras Rašimas.

## Šaltiniai
Pareizgupis

**Pareizgupis** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Raseinių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paraudondvariai

**Paraudondvariai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo nuo Didžiosios Riešės, prie plento , kitapus kurio yra Raudondvaris. Šalia plečiasi nausėdijų rajonas Dvariškės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paringis

:: *Apie kaimą Panevėžio rajone žr. [[Paringis (Panevėžys)]]*.

**Paringis** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Antalgės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paročkė

**Paročkė** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4,5 km į vakarus nuo Seirijų, šalia Trako miško, prie Baliūniškių upelio, kiek šiauriau plento . Kaime įsikūrusi Seirijų girininkija.

## Etimologija

Kaimas pavadintas pagal gretimą *[[Ročkiai|Ročkių]]* kaimą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Parokiškė

**Parokiškė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Rokiškio. Į pietus nuo geležinkelio yra bendravardis Parokiškės kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai