open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kings Linas

**Kings Linas** – uostamiestis rytų Anglijoje, prie Šiaurės jūros. Metams bėgant miestas vadinosi Vyskupo Linu ar *Lynn Regis*, o vietiniai jį vadina Linu (*Lynn*), o tai keltų kalba reiškia „ežeras“. Kings Linas yra trečias pagal dydį Norfolko miestas po Noridžo ir Greit Jarmuto. Sandringamo rūmai, Britų karališkosios šeimos Norfolko rezidencija yra 10 km į šiaurės rytus nuo Kings Lino. Miestas geriausiai žinomas kaip kapitono Džordžo Vankuverio (1757 m. birželio 22 d. – 1798 m. gegužės 12 d.), Karališkojo laivyno pareigūno, tyrinėjusio Ramiojo vandenyno Britų kolumbijos, Aliaskos, Oregono ir Vašingtono pakrantes bei pietvakarių Australijos krantą, gimtinė. Taip pat Kings Line Velso princesė Diana ėjo į pradinę mokyklą.


Prie Medžio, lietuviška parduotuvė Kingslyne.JPG|Lietuviškos virtuvės kavinė „Prie Medžio“


## Nuorodos
* Kings Lino nuotraukos  
* Kings Lino viduramžių Visų Šventųjų bažnyčia
Habbo

***Habbo*** – tai online jaunimo bendravimo portalas su vaizdu. Pati svetainė sukurta ir valdoma Sulake Korporacijos, kurios pagrindinis ofisas Suomijoje.

Projektas veikti pradėjo 2000 m. ir susidėjo iš 32 online bendruomenių (arba „viešbučių“ (en. „hotels“)). 2008 m. birželį jau buvo užsiregistravę daugiau nei 118 milijonų vartotojų. Per mėnesį užsiregistruoja maždaug 8 milijonai unikalių lankytojų ir 75 000 anketos užregistruojamos per dieną. Anketų skaičius auga ir toliau, o 100 milijonų buvo sukurta vien Habbo UK 2008 m. birželį.

## Viešbutis (The Hotel)
Virtualus viešbutis yra pokalbių kambarys, kuriam reikalinga programa Adobe Shockwave. Prie šio viešbučio galima prisijungti užsiregistravus į pačią svetainę, o ten bendrauti su kitais žmonėmis, žaisti įvairius žaidimus, kurti savo kambarius, juos apstatyti daiktais, dekoruoti sienas, pirkti gyvūnėlius ir kitaip smagiai praleisti laiką, tačiau daugelis šios svetainės malonumų yra mokami ir juos reikia pirkti už šio žaidimo pinigus „kreditus“, kuriuos galima gauti sumokėjus realius pinigus. Iš Lietuvos galima jų įsigyti per PayPal.

## Nuorodos
* Sulake Corporation
* Habbo FI
* Habbo UK
* Habbo USA
Jerzy Makarczyk

**Ježis Michalas Makarčikas** (*Jerzy Michał Makarczyk*, g. 1938 m. liepos 24 d. – 2025 m. liepos 30 d.) – lenkų teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, Europos Bendrijų Teisingumo Teismo teisėjas, buvęs Europos Žmogaus Teisių Teismo teisėjas.

## Biografija
Baigęs teisės studijas, apgynė teisės disertaciją, teisės mokslų daktaras (1966 m.). Tarptautinės viešosios teisės profesorius (1974 m.), Oksfordo universiteto vyr. vizituojantis dėstytojas (1985 m.), Tokijo tarptautinio krikščioniškojo universiteto profesorius (1988 m.).

Lenkijos Vyriausybės derybininkas dėl Rusijos ginkluotųjų pajėgų išvedimo iš Lenkijos teritorijos; Užsienio reikalų valstybės sekretorius, valstybės sekretoriaus pavaduotojas (nuo 1989 iki 1992 m.); Lenkijos delegacijos Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje vadovas, nuo 1992 iki 2002 m. Europos Žmogaus Teisių Teismo teisėjas; Tarptautinės teisės instituto prezidentas (2003 m.); Lenkijos prezidento patarėjas užsienio politikos ir žmogaus teisių klausimais (2002–2004 m.). Europos Teisingumo Teismo teisėjas nuo 2004 m. gegužės 11 d.

Daugelio mokslo darbų autorius (sritys – tarptautinė viešoji teisė, Europos Bendrijų teisė ir žmogaus teisės). Įvairių tarptautinės teisės, Europos teisės ir žmogaus teisių mokslo draugijų narys.

## Išnašos
Degaičių apylinkė

**Degaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Micaičių apylinkės, Kalnėnų apylinkės, dalies Eigirdžių apylinkės, dalies Viešvėnų apylinkės ir dalies Lieplaukės apylinkės. 1977 m. prijungta Eigirdžių apylinkė.

|-
| 1959-01-15 || || 1799 () || || 
|-
| 1970-01  || || 2156 || || 18 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 69,5 || || „Tausalo“ kolūkis, Anulyno tarybinis ūkis  || 18 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 18 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 2330 || || 1 miestelis, 31 kaimas, 2 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Eigirdžių kolūkis, Anulėnų paukštininkystės tarybinis ūkis, Eigirdžių girininkija  || Degaičiai, Eigirdžiai, Geruliai, Gintaučiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2335 || || 1 miestelis, 24 kaimai, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Gadūnavo apylinkė

**Gadūnavo apylinkė** (iki 1971 m. ***Gadunavo apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės vakaruose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Telšių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Telšių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Skaudučių apylinkės, dalis Juodėnų apylinkės ir Gedrimų apylinkė, 1963 m. – dalis Kalnėnų apylinkės. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gadunavo“ ir „Juodėnų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 82,4 || 3012 () || „Gadunavo“ kolūkis, „Juodėnų“ kolūkis  || 1 miestelis, 17 kaimų, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 2864 || || 1 miestelis, 29 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 129,4 || || Gadūnavo kolūkis, Džiugo tarybinis ūkis, Pasruojės žuvininkystės ūkis  || 1 miestelis (Gadūnavas), 27 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 27 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2145 || || 1 miestelis, 28 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Džiugo tarybinis ūkis, Pasruojės žuvininkystės ūkis, Pagermantės girininkija  || Buožėnai, Džiuginėnai, Gadūnavas, Gedrimai, Kalnėnai, Pasruojė, Vigantiškiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1866 || || 1 miestelis, 25 kaimai, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Janapolės apylinkė

**Janapolės apylinkė** (arba ***Janapolio apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Janapolės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Varnių rajonui. 1954 m. prijungta Pluotinės apylinkė ir dalis Eidžiotų apylinkės, 1963 m. – dalis Lenkalių apylinkės, o dalis Janapolės apylinkės prijungta prie Žarėnų apylinkės. 1986 m. spalio 20 d. Janapolės apylinkė prijungta prie Varnių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Baltijos“, „Virvytės“ kolūkiai ir Ariškės tarybinio ūkio Kegų skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 72,37 || 2387 () || „Virvytės“ kolūkis, „Baltijos“ kolūkis, „Tiesos“ kolūkis  || 1 miestelis, 31 kaimas
|-
| 1970-01  || || 1994 || || 1 miestelis, 42 kaimai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 99,4 || || Kuršų kolūkis, Janapolės tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Janapolė), 42 kaimai, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 42 kaimai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1066 || || 1 miestelis, 22 kaimai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || || Janapolė ir kt.
|}

## Šaltiniai
Luokės apylinkė

**Luokės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės vakaruose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Luokės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Užvenčio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Baltakiškės apylinkės, 1963 m. – Viekšnalių apylinkė ir Gaulėnų apylinkė, 1966 m. – dalis Biržuvėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo gyvenimo“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 45 || 4244 () || „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 1 miestelis, 22 kaimai
|-
| 1970-01  || || 3482 || || 1 miestelis, 52 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 129,4 || || „Šatrijos“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis, Viekšnalių kolūkis, Žaduvėnų kolūkis, Luokės tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Luokė), 53 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 53 kaimai 
|-
| 1979-01-17  || || 2981 || || 1 miestelis, 63 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Kuršų kolūkis, Viekšnalių kolūkis, Luokės tarybinis ūkis  || Baltininkai, Biržuvėnai, Kuršai, Luokė, Pašatrija, Viekšnaliai, Žaduvėnai, Žąsūgalas ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2369 || || 1 miestelis, 59 kaimai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Nevarėnų apylinkė

**Nevarėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Nevarėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Telšių rajonui. 1954 m. prijungta Dadotkų apylinkė, dalis Skaudučių apylinkės, dalis Petraičių apylinkės ir dalis Trimėsėdžio apylinkės, 1963 m. – Nerimdaičių apylinkė ir Mitkaičių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo gyvenimo“ ir „Žemaičių artojo“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 60 || 3688 () || „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Žemaičių artojo“ kolūkis  || 1 miestelis, 10 kaimų
|-
| 1970-01  || || 3056 || || 2 miesteliai, 16 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 137,7 || || Mitkaičių kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis, Nerimdaičių kolūkis, Nevarėnų kolūkis, „Žemaičių artojo“ kolūkis  || 2 miesteliai (Nerimdaičiai, Nevarėnai), 15 kaimų, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 2 miesteliai, 15 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2470 || || 2 miesteliai, 15 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Mitkaičių kolūkis, Nevarėnų kolūkis, Nevarėnų girininkija  || Juozapavas, Mitkaičiai, Nerimdaičiai, Nevarėnai, Trimėsėdis, Virmėnai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1977 || || 2 miesteliai, 14 kaimų, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Telšių apylinkė

**Telšių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1963 m. sausio 12 d. iš dalies Lauksodos apylinkės, dalies Viešvėnų apylinkės ir dalies Lieplaukės apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 2277 () || || 
|-
| 1970-01  || || 2325 || || 1 miestelis, 21 kaimas, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 110,2 || || D. Rociaus kolūkis, „Masčio“ tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Lauko Soda), 22 kaimai, 1 viensėdis, 1 gel. stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 22 kaimai, 1 viensėdis, 1 gel. stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 2170 || || 1 miestelis, 22 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || Domo Rociaus tarybinis ūkis, Telšių girininkija  || Judrėnai, Lauko Soda, Lieplaukė, Ryškėnai, Rubežaičiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1957 || || 1 miestelis, 23 kaimai, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Lietuvos futbolas 2010 m.

**Lietuvos futbolo varžybos 2010 m.** – futbolo varžybos, vykusios Lietuvoje 2010 metais.

## Lygos

Pagrindinės pirmenybės organizuotos vieningoje lygoje.

## Taurės

## Tarptautinė arena
### UEFA klubiniai turnyrai

UEFA turnyruose žaidė 4 Lietuvos komandos:
* Panevėžio „Ekranas“ (Čempionų lyga);
* Šiaulių FK (Europos lyga);
* Marijampolės „Sūduva“ (Europos lyga);
* Tauragės „Tauras“ (Europos lyga).

### Rinktinė

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė sužaidė 8 rungtynes.

## Moterys

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lithuania 2010 (Rsssf.org)
Kairiarankystė

**Kairiarankystė** – naudojimasis daugiau kairiąja ranka nei dešiniąja. Tai priklauso nuo to, kuris smegenų pusrutulis vyrauja. Jei vyrauja dešinysis pusrutulis, žmogus dažniau naudojasi kaire ranka.

Kairiarankystė dažniausiai būna įgimta, kartais įgyta (pavyzdžiui, po traumos, kuri suluošino dešinę ranką). Kairiarankiui išmokus naudotis daugiau dešine ranka, būna slaptoji kairiarankystė. Ją galima nustatyti pagal didesnę kairiąją plaštaką, platesnius jos nagus bei kitus požymius. Fiziniu ir psichiniu vystymusi kairiarankis vaikas neatsilieka nuo dešiniarankio. Bandymai prievarta padaryti vaiką dešiniarankiu gali jam pakenkti. Rašyti dešine ranka kairiarankis įpranta be didelių sunkumų.

## Šaltiniai
Tryškių apylinkė

**Tryškių apylinkė** (iki 1954 m. ***Tryškių I apylinkė*** ir ***Tryškių II apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės vakaruose.

## Istorija

Dvi Tryškių apylinkės – Tryškių I ir Tryškių II įkurtos užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. jos buvo Tryškių valsčiuje, 1950 m. priskirtos naujam Kuršėnų rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. sujungtos į vieną Tryškių apylinkę, taip pat prijungiant Juodėjų apylinkę, Dirmeikių apylinkę ir dalį Leilėnų apylinkės. 1962 m. prijungta dalis Biliūniškių apylinkės, 1963 m. – Stakminių apylinkė.

1995 m. balandį Telšių rajono savivaldybės tarybos sprendimu Tryškių apylinkės teritorijoje įsteigta Tryškių seniūnija.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tryškių“, „Lenino keliu“ kolūkiai ir Tryškių tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 56,1 || 4370 () || „Tryškių“ kolūkis, Tryškių tarybinis ūkis ir Pavirvytės skyrius  || 1 miestelis, 15 kaimų
|-
| 1970-01  || || 3927 || || 1 miestelis, 32 kaimai, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė 
|-
| 1972-10-01  || 198 || || Pabalvės kolūkis, Tryškių tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Tryškiai), 31 kaimas, 1 gel. stoties gyvenvietė
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 31 kaimas, 1 gel. stoties gyvenvietė 
|-
| 1979-01-17  || || 4333 || || 2 miesteliai, 39 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || „Raudonojo Spalio“ kolūkis, Tryškių tarybinis ūkis  || Dūseikiai, Pabalvė, Pateklėnai, Stakminiai, Sukančiai, Tryškiai, Ubiškė, Vainočiai, Visginiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3792 || || 1 miestelis, 32 kaimai, 5 kaimų dalys, 1 miestelio dalis 
|}

## Šaltiniai
Upynos apylinkė (Telšiai)

**Upynos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Luokės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Užvenčio rajonui. 1954 m. prijungta Dirvonėnų apylinkė ir didžioji dalis Gintenių apylinkės, 1966 m. – dalis Biržuvėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 68 || 2607 () || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis  || 19 kaimų
|-
| 1970-01  || || 2323 || || 37 kaimai, 2 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 114,3 || || Dirvonėnų kolūkis, Upynos kolūkis, Kaunatavos tarybinis ūkis  || 38 kaimai, 2 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 38 kaimai, 2 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 2358 || || 1 miestelis, 44 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || „Šatrijos“ kolūkis, Upynos kolūkis, Kaunatavos sodininkystės tarybinis ūkis, Ubiškės girininkija  || Degučiai, Dirvonėnai, Gaulėnai, Kaunatava, Kirkliai, Pašatrija, Patumšiai, Upyna, Vainočiai, Visginiai, Žylakiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2286 || || 1 miestelis, 27 kaimai, 6 kaimų dalys 
|}

## Vadovai
* J. Arlickas, pirmininkas iki 1946 m.

## Šaltiniai
Varnių apylinkė

**Varnių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Varnių valsčiuje, bet iki 1950 m. panaikinta. Atkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Barstėgų apylinkės, Palūksčio apylinkės ir Gintalų apylinkės. 1975 m. prijungta Pavandenės apylinkė, 1986 m. – Janapolės apylinkė.

|-
| 1959-01-15 || || 3305 () || || 
|-
| 1970-01  || || 2980 || || 54 kaimai, 4 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 135,37 || || „Bangos“ kolūkis, „Lūksto“ kolūkis, Mičiurino kolūkis, Nevardėnų kolūkis, „Tarybinio valstiečio“ kolūkis, „Žemės maitintojos“ kolūkis  || 55 kaimai, 4 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis (Pavandenė), 80 kaimų, 7 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3289 || || 1 miestelis, 80 kaimų, 6 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Justo Paleckio kolūkis, „Žemės maitintojos“ kolūkis, Janapolės tarybinis ūkis, Pavandenės tarybinis ūkis, Varnių girininkija  || Baginai, Daukantai, Didysis Palūkstis, Drobūkščiai, Gintalai, Nevardėnai, Ožtakiai, Pagirgždūtis, Pavandenė, Skrandėnai, Varneliai, Vydmantai, Zdoniškė, Žvirgždžiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3420 || || 2 miesteliai, 88 kaimai, 6 viensėdžiai, 7 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Viešvėnų apylinkė

**Viešvėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Telšių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Telšių rajonui. 1954 m. prijungta Rainių apylinkė, Purplių apylinkė ir dalis Rubežaičių apylinkės, o dalis Viešvėnų apylinkės prijungta prie Ubiškės apylinkės ir Vembūtų apylinkės. 1963 m. prijungta Vembūtų apylinkė ir dalis Lauksodos apylinkės, o dalis Viešvėnų apylinkės prijungta prie Degaičių apylinkės ir Telšių apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras.

|-
| 1954-05-25  || || || „Viešvėnų“ ir „Masčio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 64,5 || 3411 () || „Viešvėnų“ kolūkis, „Masčio“ kolūkis, „Lenino kelio“ kolūkis  || 20 kaimų
|-
| 1970-01  || || 2974 || || 47 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 109,9 || || Kungių kolūkis, „Lenino kelio“ kolūkis, „Pergalės“ kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis, Viešvėnų kolūkis  || 46 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 46 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 2745 || || 48 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || „Lenino keliu“ kolūkis, „Pergalės“ kolūkis, Kegų girininkija  || Rainiai, Rūdupiai, Vembūtai, Viešvėnai I ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2840 || || 45 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Kalėda (duoklė)

**Kalėda** (Lietuvoje) – feodaliniu laikotarpiu valstiečių ir miestiečių duoklė maisto produktais bei pinigais, duota apie Kalėdų šventes katalikų dvasininkams ir feodalams. XVII a. valstiečių ir miestelio gyventojų kalėda buvo nustatyto dydžio – 2 grašiai nuo ūkio. Lietuvos miestai, turintys Magdeburgo teises, kalėdą davė pinigais ir prekėmis vaivadai, kaštelionui bei kitiems aukštiems valstybės pareigūnams. Po 1861 m. išliko dvasininkų kalėda, kuri būdavo duodama dvasininkams per kalėdojimą – lankant savo parapiją per Kalėdų šventes ir po jų.

## Šaltiniai
Žarėnų apylinkė

**Žarėnų apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Akmenės rajone;
* Mažeikių rajone;
* Telšių rajone;
* Žagarės rajone.
Aukštadvario apylinkė (Trakai)

**Aukštadvario apylinkė** (arba ***Aukštdvario apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietryčiuose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Aukštadvario valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Jiezno rajonui. 1954 m. prijungta dalis Nikronių apylinkės, 1963 m. – Alešiškių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || Dzeržinskio vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 46,62 || 3442 () || Dzeržinskio vardo kolūkis  || 1 miestelis, 5 kaimai, 20 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 3096 || || 1 miestelis, 55 kaimai, 4 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 107,86 || || „Ateities“ kolūkis, Karapolio kolūkis, Aukštadvario žemės ūkio technikumo mokomasis ūkis  || 1 miestelis (Aukštadvaris), 53 kaimai, 5 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 66 kaimai, 9 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 3046 || || 1 miestelis, 78 kaimai, 9 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || „Gegužės 1-osios“ kolūkis, Aukštadvario tarybinis ūkis, Aukštadvario girininkija  || Aukštadvaris, Čižiūnai, Drabužninkai, Ubiškės ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2893 || || 1 miestelis, 76 kaimai, 9 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Balceriškių apylinkė (Trakai)

**Balceriškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Panerių apylinkės, dalies Vievio miesto ir dalies Kurkliškių apylinkės. 1973 m. prijungta dalis Bražuolės apylinkės. 1988 m. birželio 22 d. Balceriškių apylinkė prijungta prie Vievio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo gyvenimo“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 46,03 || 1995 () || „Naujo gyvenimo“ kolūkis  || 26 kaimai, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2196 || || 25 kaimai, 11 viensėdžių, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 62,4 || || Balceriškių tarybinis ūkis  || 26 kaimai, 11 viensėdžių
|-
| 1976-07-01  || || || || 45 kaimai, 15 viensėdžių 
|-
| 1979-01-17  || || 2627 || || 37 kaimai, 15 viensėdžių, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || Balceriškių tarybinis ūkis  || Balceriškės, Lazdėnai, Paneriai, Pylimai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Žarėnų apylinkė (Telšiai)

**Žarėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Žarėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Telšių rajonui. 1954 m. prijungta Karštenių apylinkė, dalis Užminijų apylinkės ir Vismaldų apylinkė, 1963 m. – dalis Janapolės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Markso vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 66,6 || 2366 () || Ariškės tarybinis ūkis  || 1 miestelis, 28 kaimai
|-
| 1970-01  || || 2077 || || 1 miestelis, 29 kaimai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 69,1 || || „Baltijos“ kolūkis, Ariškės tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Žarėnai), 31 kaimas, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 31 kaimas, 4 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1541 || || 1 miestelis, 31 kaimas, 4 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Žarėnų tarybinis ūkis, Žarėnų girininkija  || Karšteniai, Kegai, Pluotinė, Užminijai, Vinteliškė, Vismaldai, Žarėnai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1185 || || 1 miestelis, 25 kaimai, 6 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Aukštadvario apylinkė

**Aukštadvario apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Jiezno rajone;
* Pandėlio rajone;
* Ramygalos rajone;
* Trakų rajone.
Gaidė

:: *Apie šalia telkšantį ežerą žr. [[Gaidė (ežeras)]]*.

**Gaidė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Ignalinos AE, 8 km į šiaurės rytus nuo Rimšės, šiaurės rytiniame Gaidės ežero krante. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą eina kelias , atšakos į Švikščionis, Kukutėnus. Apylinkėse daug pelkių. Kaime stovi medinė Gaidės Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia (pastatyta 1938 m.).

## Istorija

Kaime rastas archeologinis akmeninis įtveriamasis kirvis. Gaidė minima 1514 m., kai Žygimantas Senasis Gaidės dvarą padovanojo Drūkšių parapijai. Pirmoji bažnyčia pastatyta 1712 m., vėliau perstatyta 1819, 1883 m. Dabartinė medinė Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia pastatyta 1938 m. Gaidėje 1908 m. įsteigta valdinė pradinė mokykla.

XX a. pradžioje pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 1921 m. surašymo duomenimis čia gyveno 71 žmonės, visi lenkai.

Sovietmečiu buvo apylinkės centras, Rylovo kolūkio pagalbinė gyvenvietė. 1957–1978 m. veikė kultūros namai, buitinio aptarnavimo paviljonas, felčerių ir akušerių punktas (nuo 1956 m.), biblioteka (1955–1998 m.), mokykla (1935–1948 m. pradinė, 1948–1962 m. septynmetė, vėliau – aštuonmetė), girininkija, paštas, parduotuvė.

|}

## Gyventojai

Gaidės apylinkių šnektą 1969 m. aprašė Jadvyga Kardelytė leidinyje „Gaidės ir Rimšės apylinkės“.

## Šaltiniai

*
Grendavės apylinkė

**Grendavės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Onuškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Trakų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Vaikštelionių apylinkės. 1963 m. dalis Grendavės apylinkės prijungta prie Lieponių apylinkės. 1973 m. prijungta dalis Tolkiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pažangos“, „Gimtosios žemės“ ir „Trakų pilies“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 60 || 906 () || „Gimtosios žemės“ kolūkis, „Trakų pilies“ kolūkis  || 13 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 690 || || 6 kaimai, 3 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 42,41 || || „Gimtosios žemės“ kolūkis  || 5 kaimai, 4 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 16 kaimų, 4 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 1273 || || 17 kaimų, 4 viensėdžiai 
|-
| 1987 m. || || || „Gimtosios žemės“ kolūkis  || Grendavė, Gruožninkai, Panošiškės, Samninkai, Žuklijai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 944 || || 17 kaimų, 4 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Dusmenų apylinkė

**Dusmenų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Onuškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Daugų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Alaburdiškių apylinkės, o dalis Dusmenų apylinkės prijungta prie Daugų apylinkės. 1986 m. spalio 20 d. Dusmenų apylinkė prijungta prie Onuškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || J. Janonio vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 64 || 1221 () || J. Janonio vardo kolūkis, „Jurgionių“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 14 kaimų
|-
| 1970-01  || || 999 || || 21 kaimas, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 60 || || Dusmenų kolūkis, Jurgionių kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 23 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 23 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 722 || || 20 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1985 m. || || || || Dusmenys ir kt.
|}

## Šaltiniai
Kariotiškių apylinkė

**Kariotiškių apylinkė** (iki 1971 m. ***Karatiškių apylinkė, Karatiškės apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Šulnikų apylinkės, dalies Bražuolės apylinkės, dalies Barbiškių apylinkės, dalies Kameliškių apylinkės, dalies Lentvario miesto, dalies Padumblės apylinkės ir dalies Serafiniškių apylinkės. 1963 m. prijungta Rykantų apylinkė. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas. 1977 m. prijungta didžioji dalis Mačiuliškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Lentvario tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 39 || 2843 () || Lentvario tarybinis ūkis  || 11 kaimų, 14 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2848 || || 37 kaimai, 1 kaimo dalis, 1 HES 
|-
| 1972-10-01  || 79,77 || || „Pergalės“ kolūkis, Lentvario tarybinis ūkis  || 38 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 38 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 3530 || || 37 kaimai, 1 kaimo dalis, 1 HES 
|-
| 1987 m. || || || „Pergalės“ kolūkis, Lentvario girininkija  || Gureliai, Kariotiškės, Rykantai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2291 || || 35 kaimai, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Lieponių apylinkė

**Lieponių apylinkė** (arba ***Lieponų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Valkininkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Eišiškių rajonui. 1954 m. prijungta Tiltų apylinkė, 1963 m. – dalis Grendavės apylinkės. 1988 m. birželio 22 d. Lieponių apylinkė prijungta prie Rūdiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 63,27 || 1371 () || „Pergalės“ kolūkis  || 5 kaimai, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 1170 || || 10 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 70 || || Tiltų kolūkis  || 10 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 10 kaimų 
|-
| 1979-01-17  || || 763 || || 10 kaimų, 1 viensėdis 
|-
| 1987 m. || || || Tiltų kolūkis, Tiltų girininkija  || Kalviai, Klepočiai, Lieponys, Tiltai, Vaikšteniai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Alešiškės II

**Alešiškės II** (anksčiau ***Aleksiškė***) – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Onuškio. Už kelių kilometrų į šiaurę įsikūrusęs didesnis kaimas – Alešiškės I.

## Istorija

Alešiškių dvaras paminėtas 1655 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Onuškio apylinkė (Trakai)

**Onuškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Onuškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Daugų rajonui. 1954 m. prijungtos Jukniškių apylinkė ir dalis Alaburdiškių apylinkės, 1959 m. – dalis Žilinų apylinkės, 1973 m. – dalis Tolkiškių apylinkės, 1986 m. – Dusmenų apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo gyvenimo“ ir „Aušros“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 67,2 || 3029 () || „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis, „Gedimino pilies“ kolūkis  || 1 miestelis, 22 kaimai
|-
| 1970-01  || || 2767 || || 1 miestelis, 27 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 112,32 || || Gruožninkų kolūkis, „Nemuno“ kolūkis, Onuškio kolūkis, „Švyturio“ kolūkis  || 1 miestelis (Onuškis), 29 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 39 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 2842 || || 1 miestelis, 46 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || Dusmenų kolūkis, Onuškio kolūkis, „Švyturio“ kolūkis, Onuškio girininkija  || Alešiškės, Bičiūnai, Onuškis, Taučionys, Tolkiškės, Vaickūniškės ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2721 || || 1 miestelis, 68 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Paluknio apylinkė

**Paluknio apylinkė** (iki 1971 m. ***Palūknės apylinkė, Paluknės apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietryčiuose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rūdiškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Trakų rajonui. 1954 m. prijungta Žvėryno apylinkė ir dalis Anglininkų apylinkės. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujos Paluknės“ ir „Naujo kelio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 96 || 1562 () || „Paluknės“ kolūkis, „Naujo kelio“ kolūkis  || 14 kaimų, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 1460 || || 14 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 96 || || „Merkio“ tarybinis ūkis  || 14 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 14 kaimų 
|-
| 1979-01-17  || || 1397 || || 14 kaimų 
|-
| 1987 m. || || || Gyvulininkystės ir veterinarijos instituto „Merkio“ eksperimentinis ūkis, Paluknio girininkija, Ropėjos girininkija  || Madžiūnai, Paluknys ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1330 || || 14 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Rūdiškių apylinkė (Trakai)

**Rūdiškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rūdiškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Trakų rajonui. 1954 m. prijungta Dalkitonių apylinkė, dalis Vaikštelionių apylinkės ir dalis Panošiškių apylinkės, 1963 m. – Šklėrių apylinkė, 1973 m. – Obelių apylinkė, 1988 m. – Lieponių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || Lietuvos KP(b) VI suvažiavimo vardo, „Jaunosios Gvardijos“ kolūkiai ir Rūdiškių MTS  || 
|-
| 1959 m.  || 82,66 || 1826 () || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis, LKP(b) VI suvažiavimo vardo kolūkis  || 16 kaimų, 8 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1865 || || 25 kaimai, 9 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 132,12 || || „Bolševiko“ kolūkis, Rūdiškių tarybinis ūkis  || 25 kaimai, 10 viensėdžių
|-
| 1976-07-01  || || || || 38 kaimai, 12 viensėdžių 
|-
| 1979-01-17  || || 2167 || || 44 kaimai, 12 viensėdžių 
|-
| 1987 m. || || || Rūdiškių tarybinis ūkis, Jogėlonių girininkija, Rūdiškių girininkija, Žėronių girininkija  || Anglininkai, Ismonys, Šklėriai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2106 || || 50 kaimų, 13 viensėdžių 
|}

## Šaltiniai
Senųjų Trakų apylinkė

**Senųjų Trakų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Lentvario valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Trakų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Serafiniškių apylinkės, dalis Padumblės apylinkės ir dalis Trakų miesto, 1963 m. – Lygainių apylinkė ir Sventikių apylinkė, 1977 m. – mažoji dalis Mačiuliškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Stalino vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 50 || 3504 () || Stalino vardo kolūkis  || 12 kaimų, 3 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 3224 || || 35 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 127 || || „Aušros“ kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Spalio“ kolūkis  || 33 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 33 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 3299 || || 28 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || Michailo Afonino kolūkis  || Ferma, Senasis Tarpupis, Senieji Trakai, Šventininkai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2966 || || 27 kaimai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Trakų apylinkė

**Trakų apylinkė** (iki 1973 m. ***Bobruvkos apylinkė, Babriškės apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Bobruvkos vardu. 1949 m. buvo Trakų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Trakų rajonui. 1954 m. prijungta Keistutavos apylinkė ir dalis Jageliškių apylinkės, 1963 m. – Padvarionio apylinkė. 1973 m. kovo 28 d. perkeltas apylinkės centras į Trakus ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas bei prijungta dalis naikinamos Bražuolės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujasodžio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 42 || 2021 () || „Naujasodžių“ kolūkis  || 23 kaimai, 1 vienkiemis, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2013 || || 47 kaimai, 4 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 74,64 || || Kosciuškos kolūkis, Naujasodžio kolūkis, Salkininkų kolūkis  || 47 kaimai, 4 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 58 kaimai, 4 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 2927 || || 82 kaimai, 4 viensėdžiai 
|-
| 1987 m. || || || Akmenos kolūkis, Tado Kosciuškos kolūkis, Trakų girininkija  || Bražuolė, Jovariškės, Miciūnai, Padvarionys, Salkininkai, Žaizdriai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2746 || || 84 kaimai, 4 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Vievio apylinkė

**Vievio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Vievio valsčiuje, bet iki 1950 m. panaikinta. Atkurta 1977 m. balandžio 4 d. iš buvusių Ausieniškių apylinkės ir Kazokiškių apylinkės. 1988 m. prijungtos Balceriškių apylinkė ir Rusakalnio apylinkė.

|-
| 1979-01-17  || || 3293 || || 70 kaimų, 7 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || „Neries“ kolūkis, Ausieniškių tarybinis ūkis, Vievio girininkija  || Abromiškės, Ausieniškės, Kazokiškės, Pakalniškės, Streipūnai, Žebertonys ir kt.
|-
| 1989-01  || || 5335 || || 132 kaimai, 25 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Rusakalnio apylinkė

**Rusakalnio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Vievio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vievio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Kurkliškių apylinkės. 1988 m. birželio 22 d. Rusakalnio apylinkė prijungta prie Vievio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Trudovik“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 41,6 || 2166 () || „Darbo žmogaus“ kolūkis, „Raudonojo švyturio“ kolūkis  || 28 kaimai, 5 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1855 || || 38 kaimai, 3 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 75 || || Daugirdiškių tarybinis ūkis, Mustenių tarybinis ūkis  || 40 kaimų, 3 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 40 kaimų, 3 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1134 || || 23 kaimai, 3 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Marijos Melnikaitės kolūkis  || Musteniai, Pastrėvys, Rusakalnis ir kt.
|}

## Šaltiniai
Semeliškių apylinkė

**Semeliškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Semeliškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vievio rajonui. 1954 m. prijungta Budzylių apylinkė, o dalis Semeliškių apylinkės prijungta prie Laičių apylinkės. 1963 m. prijungta Baubonių apylinkė, 1973 m. – Bagdononių apylinkė ir Pastrėvio apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || Lenino vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 38,8 || 1442 () || Lenino vardo kolūkis  || 1 miestelis, 10 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1271 || || 1 miestelis, 11 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 41,56 || || Lenino kolūkis  || 1 miestelis (Semeliškės), 11 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 47 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3696 || || 1 miestelis, 95 kaimai, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || Sergejaus Kirovo kolūkis, Lenino kolūkis, „Raudonosios žvaigždės“ kolūkis, Semeliškių girininkija, Strėvos girininkija  || Bagdononys, Baubonys, Beižionys, Bijūnai, Daugirdiškės, Drabužninkai, Laičiai, Semeliškės, Strėva ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2870 || || 1 miestelis, 92 kaimai, 3 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Anamo kalnai

**Anamo kalnai** – kalnynas Indokinijos pusiasalyje, kurie tęsiasi apie 1300 km per Laosą, Vietnamą ir šiaurinę Kambodžos dalį. Šie kalnai sudaro natūralią Laoso ir Vietnamo šalių sieną. Didžiausias aukštis – 2598 m. Šiaurinė dalis susidariusi iš prekambro kristalinių uolienų ir kambro, permo bei mezozojaus smiltainių, klinčių; paplitęs karstiniai reiškiniai. Pietuose – granitų ir kvartero bazaltų plokščiakalniai. Anamo kalnai smarkiai paveikti erozijos, suskaidyti Mekongo intakų. Šlatai apaugę tropiniais miškais, virš jų (iki 2500 m) auga ąžuolynai ir pušynai, o aukštikalnėse – subalpiniai krūmynai.

Anamo kalnuose gyvena retos gyvūnų rūšys, tarp kurių galima rasti gaurų ar Indokinijos tigrų.

## Šaltiniai
Nam U

**U** arba **Nam U** () – viena svarbiausių Laoso upių. Jos ilgis siekia 448&nbsp;km. Kartu su ilgiausia šalies upe Mekongu Nam U yra vienintelė upė Laose, kuria veikia vandens transportas.

Nam Ou-Bootsfahrt-04-gje.jpg
Nam Ou-Bootsfahrt-12-gje.jpg
Nam Ou-Bootsfahrt-20-gje.jpg
Nam Ou-Bootsfahrt-28-Boote-gje.jpg
Nam Ou-Bootsfahrt-32-Floesser-gje.jpg
Nam Ou-Bootsfahrt-54-Goldwaesche-gje.jpg
Nam Ou-Bootsfahrt-58-Dschungel-gje.jpg
Nam Ou-Bootsfahrt-66-Berg-gje.jpg
Mičiūnai

**Mičiūnais** vadinami kaimai:

* Kaišiadorių rajone:
** Nemaitonių seniūnijoje;
** Paparčių seniūnijoje;
* Kupiškio rajone;
* Rokiškio rajone:
** Jūžintų seniūnijoje;
** Kriaunų seniūnijoje;
** Pandėlio seniūnijoje.
Pašuliai

**Pašuliai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

1945 m. balandžio 12 d. – prie Guronių ir Pašulių kaimų sovietų kareiviai apsupo Andriaus Zdanevičiaus (slap. Morka) vadovaujamą 12 partizanų būrį, mūšyje visi partizanai žuvo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ežinė kiauliauogė

**Ežinė kiauliauogė** (*Solanum muricatum*) dar vadinama **melionine kriauše** arba **pepinu** – bulvinių (Solanaceae) šeimos augalas iš Pietų Amerikos, Andų kalnų.

## Paplitimas

Vaisius plačiai auginamas Ekvadore, Bolivijoje, Kolumbijoje, Peru ir Čilėje, mažiau žinomas kituose pasaulio kraštuose, nes jį sunku transportuoti. XIX a. pabaigoje jau buvo auginamas Kalifornijoje, XX a. pabaigoje pradėtas pardavinėti Europoje, Šiaurės Amerikoje ir Japonijoje.

## Išvaizda

Tai dekoratyvus, lapija pipirus primenantis augalas, smulkesniais, smailėjančiais lapais. Žiedai kaip bulvės, melsvi ir balti, maloniai kvepia. Augalas priklauso bulvinių šeimai, tai pomidorų, paprikų ir baklažanų giminaitis. Lapai panašūs į pipirų lapus, o žiedai - į bulvių žiedus; jie melsvi arba balti, švelniai kvepia medumi. Prinokę vaisiai 10 cm ilgio ir 6 cm skersmens, geltoni, kreminiai arba šviesiai oranžiniai, kiaušinio formos, truputį dryžuoti. Odelė stora, viduje storas sluoksnis minkštimo ir nedaug sėklų. Perpjovus vaisių – jis panašesnis į moliūgą stora odele –  geltonas minkštimas, žemuogės kvapo su pipiro prieskoniu. Kai kurie vaisiai sėklų nebrandina.

## Auginimas
Melioninei kriaušei išdygti reikalinga šiluma (26 – 28 °C). Daigai pasirodo po dviejų savaičių. Augalui, kad sunokintų vaisius, reikia 150 dienų. Tačiau, jei dienos lietingos – augimas sustos. Augalas pakenčia trumpas šalnas iki -2.5 °C, gerai auga šiltnamyje (užauga iki 2 m.), savidulkis, nors papildomas apdulkinimas skatina didesnį vaisių užsimezgimą, reikalauja pastovios drėgmės.  Geriausiai daiginti sename akvariume su lempomis, tuomet įjungi, ir šilta. Išdygsta per keletą savaičių. Pirmą mėnesį daigai labai sparčiai auga, nors retai kada ištįsta. Pradeda derėti 9-12 mėn. po sėjos. Žydi rugpjūčio-spalio mėn., o vaisiai prinoksta lapkričio-gruodžio mėn. 

Vaisius galima nuskinti neprinokusius – šaldytuve per 1,5 mėnesio sunoks.

Ežinę kiauliauogę nesunku padauginti vegetatyviai - viršūnių auginiais arba pažastiniais ūgliais. Jie nuolat išlaužomi, kad nenuvargintų augalo, o pagrindinis stiebas gausiau derėtų. Auginiai lengvai įsišaknija ir pražysta 2 savaitėmis anksčiau negu sėjinukai. Apatiniai lapai nuskinami ir sodinama į drėgną žemę. Uždengiama stiklu arba polietilenu ir laikoma šiltai bei šviesiai. 


Image:Solanum muricatum (3).jpg|Pepino žiedai
Image:Pepino 2.jpg|Vaisius iš skirtingų galų
Image:Pepino 4.jpg|Perpjautas per pusę
Image:Pepino 3.jpg|Perpjautas pepinas


## Šaltiniai
Apelsininė kiauliauogė

**Apelsininė kiauliauogė** (*Solanum quitoense*) – dar vadinama **apelsinija, naranchilija** arba **lulo**, bulvinių šeimos augalas, kilęs iš Pietų Amerikos. Lotyniškas augalo pavadinimas reiškia "Kito (Ekvadoro sostinė) bulvė".

## Auginimas

Vaisius apelsino spalvos, forma primintų pomidorą ar dumplūnę. Viduje gausu sėklų. Skonis galėtų būti apibūdintas kaip ananasas, braškė ir pomidoras vienu metu. Valgomas žalias, naudojamas gėrimų gamyboje, dedama į desertus, verdamos uogienės, džemai.

Augalas šilumamėgis, todėl svarbu šiluma, šviesa ir drėgmė. Augimo periodu sparčiai auga. Nuo sėjos iki žydėjimo – 150 – 180 dienų. Vaisiui sunokti reikia 180 – 200 dienų. Geriausiai auga daliniame šešėlyje, kai kas jo skonį apibūdina kaip rabarbaro ir citrinos. Vaisių sultys būna žalios spalvos.


Image:Lulo_pflanze2.jpg|Vaisiai iš apačios
Image:Lulo_r.jpg|Prinokę vaisiai
Image:Lulo.jpg|Perpjautas vaisius


## Šaltiniai
Bangiangas

**Bangiangas** – upė Laose, tekanti Savanaketo provincijoje. Ji yra pagrindinės šalies upės Mekongo intakas. Savo ištakas Bangiangas pradeda Anamo kalnuose, o įteka į Mekongą Savanaketo mieste.
Mičiūnai (Nemaitonys)

**Mičiūnai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybės pietuose, 3 km į šiaurės vakarus nuo Varkalių, šalia Lapainios aukštupio. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Atkočių apylinkė

**Atkočių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Deltuvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ukmergės rajonui. 1954 m. prijungta Jakutiškių apylinkė, dalis Belazariškių apylinkės, dalis Kuršų apylinkės, dalis Dainavos apylinkės ir dalis Veprių apylinkės, o dalis Atkočių apylinkės prijungta prie Deltuvos apylinkės. 1958 m. balandžio 25 d. perkeltas apylinkės centras. 1988 m. birželio 22 d. Atkočių apylinkė prijungta prie Deltuvos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo ir „Pergalės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 87 || 2586 () || „Pergalės“ kolūkis, K. Požėlos vardo kolūkis, „Lokėnų“ kolūkis  || 28 kaimai, 11 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2084 || || 39 kaimai, 4 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 100,5 || || Lokėnų kolūkis, K. Poželos kolūkis, „Pergalės“ kolūkis  || 41 kaimas, 6 viensėdžiai, 5 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 35 kaimai, 4 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1429 || || 35 kaimai, 4 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || „Pergalės“ kolūkis, Karolio Požėlos kolūkis, Viliukų meistrija  || Atkočiai, Jakutiškiai, Lokėnai, Milašiūnai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Deltuvos apylinkė

**Deltuvos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Deltuvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ukmergės rajonui. 1954 m. prijungta Dovydiškių apylinkė, Tatkūnų apylinkė, dalis Dainavos apylinkės, dalis Veprių apylinkės, dalis Laičių apylinkės ir dalis Atkočių apylinkės, 1988 m. – visa Atkočių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Lenino keliu“ kolūkis, Leonpolio tarybinio ūkio Leonpolio ir Mikailiškių skyriai ir Deltuvos MTS  || 
|-
| 1959 m.  || 80 || 3032 () || „Lenino keliu“ kolūkis, Leonpolio tarybinio ūkio Mikailiškių ir Laibiškių skyriai  || 1 miestelis, 34 kaimai, 7 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2764 || || 1 miestelis, 31 kaimas, 4 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 78,1 || || „Lenino keliu“ kolūkis, Leonpolio paukštininkystės tarybinis ūkis, Ukmergės valstybinės veislininkystės stoties pagalbinis ūkis  || 1 miestelis (Deltuva), 30 kaimų, 3 viensėdžiai, 6 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 30 kaimų, 2 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2492 || || 1 miestelis, 30 kaimų, 2 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || „Lenino keliu“ kolūkis, Leonpolio paukštininkystės tarybinis ūkis, Deltuvos girininkija  || Dainava, Deltuva, Leonpolis, Statikai, Užuraistis ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3532 || || 1 miestelis, 63 kaimai, 4 viensėdžiai, 7 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Lyduokių apylinkė

**Lyduokių apylinkė** (arba ***Liduokių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Žemaitkiemio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ukmergės rajonui. 1954 m. prijungta Nuotekų apylinkė ir dalis Skačiūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Vorošilovo vardo ir „Stalino keliu“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 62,4 || 1883 () || „Lyduokių“ kolūkis, „Virkščių“ kolūkis, Vorošilovo vardo kolūkis  || 1 miestelis, 18 kaimų, 4 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1745 || || 1 miestelis, 18 kaimų, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 64 || || Lyduokių kolūkis, Nuotekų tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Lyduokiai), 18 kaimų, 3 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 26 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1528 || || 1 miestelis, 23 kaimai, 5 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Lyduokių kolūkis, Nuotekų tarybinis ūkis, Lyduokių meistrija  || Lyduokiai, Nuotekai, Virkščiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1313 || || 1 miestelis, 22 kaimai, 1 viensėdis, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Laičių apylinkė

**Laičių apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Kupiškio rajone;
* Pandėlio rajone;
* Troškūnų rajone;
* Ukmergės rajone;
* Vievio rajone.
Laičių apylinkė (Ukmergė)

**Laičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Deltuvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ukmergės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Kunigiškių apylinkės, dalis Varžų apylinkės ir dalis Kurėnų apylinkės, o dalis Laičių apylinkės prijungta prie Deltuvos apylinkės. 1986 m. spalio 20 d. Laičių apylinkė prijungta prie Ukmergės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Ždanovo vardo ir „Raudonosios Vėliavos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 59,6 || 1630 () || „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis, „Obelių“ kolūkis  || 20 kaimų, 7 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1536 || || 17 kaimų, 5 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 65,1 || || Obelių kolūkis, „Raudonosios vėliavos“ kolūkis  || 14 kaimų, 6 viensėdžiai, 6 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 14 kaimų, 5 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1029 || || 15 kaimų, 5 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || || Laičiai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Pabaisko apylinkė

**Pabaisko apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pabaisko valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Smėlių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Vaitkūnų apylinkės, dalis Pašilės apylinkės ir dalis Mažeikiškių apylinkės, o dalis Pabaisko apylinkės prijungta prie Krikštėnų apylinkės. 1963 m. prijungta Kulniškių apylinkė ir dalis Krikštėnų apylinkės, o dalis Pabaisko apylinkės prijungta prie Pašilės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pabaisko“, „Naujo gyvenimo“ kolūkiai ir Želvos MTS  || 
|-
| 1959 m.  || 50,98 || 3026 () || „Pabaisko“ kolūkis, „Pašilės“ kolūkis  || 2 miesteliai, 22 kaimai, 10 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 2440 || || 1 miestelis, 38 kaimai, 14 viensėdžių, 9 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 106,1 || || „Draugystės“ kolūkis, Kulniškių kolūkis, Pabaisko tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Pabaiskas), 38 kaimai, 15 viensėdžių, 8 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 37 kaimai, 13 viensėdžių, 5 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1971 || || 1 miestelis, 38 kaimai, 12 viensėdžių, 7 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || „Draugystės“ kolūkis, Pabaisko daržininkystės tarybinis ūkis, Pašilės girininkija  || Antakalnis, Daumantiškiai, Pabaiskas, Vaitkuškis, Žukliai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1576 || || 1 miestelis, 37 kaimai, 12 viensėdžių, 7 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Savanaketas

**Savanaketas** () – miestas Laose. Antras pagal dydį šalyje po sostinės Vientiano, gyventojų apie 120 000. 2005 m. miestas buvo pervadintas Kaysone Phomvihane vardu, buvusio šalies prezidento garbei.

Kaip ir daugumoje Laoso miestų, Savanakete gyvena ne tik laosiečiai, bet ir vietnamiečiai, tajai ir kinai.

Mieste yra Antrasis Tailando-Laoso draugystės tiltas, kuris jungia Laosą su Tailandu. Per Mekongo upę nutiestas tiltas yra 1 600 m ilgio ir 12 m pločio. Jis atidarytas 2007 m. sausio 9 d.