open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vėžionių apylinkė (Eišiškės)

**Vėžionių apylinkė** (arba ***Vežionių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kalesninkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Eišiškių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Čebatorių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Vėžionių apylinkė prijungta prie Dainavos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 22,82 || || „Aušros“ kolūkis  || 6 kaimai, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Čiužiakampio apylinkė

**Čiužiakampio apylinkė** (arba ***Čiužakampio apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šalčininkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Daučiūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kelias į komunizmą“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 26 || || „Kelio į komunizmą“ kolūkis  || 7 kaimai, 6 vienkiemiai, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Rimšiškių apylinkė

**Rimšiškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Turgelių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Sakalų apylinkės, dalis Paulauskų apylinkės ir dalis Šalčininkėlių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Rimšiškių apylinkė panaikinta, jos prijungta prie Jašiūnų apylinkės ir Turgelių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 28 || || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis  || 5 kaimai, 14 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Tabariškių apylinkė

**Tabariškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Turgelių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta Juškių apylinkė, dalis Turgelių apylinkės ir dalis Kalniškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Tabariškių apylinkė prijungta prie Turgelių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Lenino keliu“ ir „Lapkričio 7-osios“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 43 || || „Lenino keliu“ kolūkis, „Lapkričio Septintosios“ kolūkis  || 21 kaimas, 12 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Drenstvas

:: *Apie ežerą žr. [[Drenstvas (ežeras)]]*.
**Drenstvas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Barglavo valsčiuje, Augustavo apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietvakarius nuo Barglavo, 20 km į pietvakarius nuo Augustavo ir 74 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas yra šalia Drenstvo ežero.

## Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1975-1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.

## Šaltiniai
Kresai

::*Apie prieškario Lenkijos rytų teritorijas žr. [[Kresai (Lenkija)]]*

**Kresai** () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Barglavo valsčiuje, Augustavo apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

## Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.
Estradinės melodijos

**„Estradinės melodijos“** – profesionalus XX a. 7-ojo dešimtmečio vokalinis instrumentinis ansamblis, kuriam vadovavo jį 1966 m. įkūręs Juozas Tiškus, padaręs didžiulę įtaką Lietuvos estradinės muzikos raidai ir plėtotei. Intensyvią koncertinę veiklą rodo koncertų kiekis 1966–1975 m.: ansamblio koncertuota 2579 kartus.

Ansamblyje solistais dainavo Jurgis Žukauskas, Adolfas Jarulis, Danutė Neimontaitė, Nijolė Ščiukaitė, Onutė Karkauskaitė, Tautvydas Bigota, Rimantas Cininas, Rimantas Dieninis, koncertų vedėju dirbo Juozas Zavaliauskas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 1969 m. rinkinys
* Nijolė Ščiukaitė ir „Estradinės melodijos“ – 40 kaštonų
Mykolas Požarskas

**Mykolas Požarskas** (1927 m. vasario 20 d. Panoteriuose, Ukmergės apskritis – 1986 m. birželio 27 d. Vilniuje) – Lietuvos teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, leidybos ir spaudos darbuotojas, sovietinis partinis veikėjas.

## Biografija
1951 m. VU Teisės fakultete baigė teisės mokslus. 1954–1956 m. Politinės ir mokslinės literatūros leidyklos vyriausias redaktorius. 1958 m. baigė Aukštąją partinę mokyklą prie SSKP CK. 1958–1961 m. LKP CK propagandos ir agitacijos skyriaus vedėjo pavaduotojas. 1961–1963 m. LSSR kultūros ministro pavaduotojas. 1963–1986 m. Valstybinio leidyklų, poligrafijos ir knygų prekybos reikalų komiteto pirmininko pavaduotojas. 1965–1969 m. dar ir Mažosios lietuvių tarybinės enciklopedijos vyriausiojo redaktoriaus pavaduotojas. 1974 m. teisės mokslų kandidatas. Nuo 1974 m. VU dėstytojas, 1983 m. docentas.

## Bibliografija
* Tarybų valdžios atkūrimas Lietuvoje (1940–1941 m.). – Vilnius: Valstybinė politinės ir mokslinės literatūros leidykla, 1955. – 142 p.
* Kultūros augimas Tarybų Lietuvoje šeštajame penkmetyje. – Vilnius: Valstybinė politinės ir mokslinės literatūros leidykla, 1956. – 61 p.
* Kultūrinis gyvenimas Lietuvoje, 1966 m. anglų k., 1967 m. vokiečių k.
* Tarybų Lietuvos ir Liaudies Lenkijos santykiai. – V.: Gintaras, 1973. – 103 p., 1974 m. lenkų k.
* Lietuvos TSR bendradarbiavimas su socialistinėmis šalimis. – Vilnius: Mintis, 1976. – 167 p.
* Draugiškas ir vaisingas bendradarbiavimas. – Vilnius: Mintis, 1978.
* Tarptautinės teisės apybraižos, su Pranu Kūriu. – Vilnius: Mintis, 1985. – 452 p.

## Įvertinimas
* 1977 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas
* 1986 m. LSSR valstybinė premija, su kitais, už išleistas enciklopedijas

## Šaltiniai
Liudvikas Povilonis

**Liudvikas Povilonis** (1910 m. rugsėjo 7 d., senuoju stiliumi rugpjūčio 25 d. Šilagaliai, Šimonių valsčius, Panevėžio apskritis – 1990 m. rugpjūčio 9 d. Kaune) – Kauno arkivyskupas, spaudos darbuotojas.

## Biografija
1930–1934 m. Vytauto Didžiojo universitete studijavo teologiją ir kanonų teisę. Mokytojavo Marijampolės marijonų gimnazijoje ir kuravo spaudą. 1931–1940 m. „Šaltinėlio“ redaktorius. 1957–1960 m. Klaipėdoje vadovavo valdžios sankcionuotos Taikos karalienės bažnyčios statybai. Sufabrikavus bylą, iki 1966 m. kalintas Vilniuje Pravieniškių priverčiamųjų darbų stovykloje; susilpnėjus sveikatai, po 4 metų buvo amnestuotas. 1966–1969 m. dirbo Vilniaus Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčioje. 1969 m. kunigas Liudvikas Povilonis paskiriamas Telšių vyskupo Petro Maželio augziliaru (padėjėju) ir gruodžio 21 d. Kauno arkikatedroje bazilikoje konsekruojamas vyskupu. 1973 m. paskirtas Kauno arkivyskupijos ir Vilkaviškio vyskupijos apaštalinio administratoriaus vysk. Juozapo Matulaičio-Labuko koadjuktoriumi – pagalbininku su paveldėjimo teise. 1979 m. vysk. Juozapui Matulaičiui-Labukui mirus, vysk. Liudvikas Pavilonis perėmė abiejų vyskupijų administravimą.

Kaip Lietuvos vyskupų konferencijos pirmininkas, vysk. L. Povilonis nemažais diplomatiniais gabumais prisidėjo prie Šventojo Sosto pastangų, kad vyskupas Vincentas Sladkevičius po 24 metų tremties grįžtų į savąją vyskupiją, kad būtų paskirti Lietuvai trys nauji vyskupai: 1982 m. Antanas Vaičius (1926), 1984 m. Juozas Preikšas, 1986 m. Vladislovas Michelevičius, juos pats ir konsekravo. 1983–1984 m. Panevėžio vyskupijos administratorius.

Įvertindamas didelį vyskupo Liudviko Pavilonio nuopelnus, Šventasis Sostas 1984 m. jam suteikė arkivyskupo titulą.

## Šaltiniai
Sidro namų taisyklės

**Sidro namų taisyklės** () – JAV rašytojo Džono Irvingo 1985 m. parašytas romanas. Pagal šią knygą yra sukurtas tokiu pačiu pavadinimu filmas, kurį režisavo Pyteris Parnelis.

## Siužetas

Pagrindinis kūrinio herojus Homeras Velzas gimė ir užaugoje našlaičių prieglaudoje, Sent Klaude, kur daktaras Vilburis Larčas priima našlaičius ir daro abortus jaunoms (ir nelabai) merginoms. Būdamas jaunas vaikinas, daktaras Vilburis turėjo skaudų įvykį su viena prostitute, po kurio nusprendė atsukti nugarą seksui ir meilei, vietoj to pasirinkęs pagelbėti merginoms, nenorinčioms turėti vaikų. Jis pasiryžta emociškai neprisirišti prie namuose auginamų našlaičių tam, kad šie galėtų greičiau adaptuotis naujose šeimose. Bet po to kai tampa aišku, jog Homeras visą savo vaikystę ir jaunystę praleis prieglaudoje, Vilburis Larčas ima jį globoti kaip savo sūnų.

Nepaisant gerų Vilburgo ketinimų, jo ir Homero santykiai yra sudėtingi. Homeras nepritaria abortų darymui, nes tai apeina įstatymus ir yra, anot jo, nemoralu. Vilburgas manė galįs perduoti abortų darymo žinias, tačiau šis kategoriškai atsisakė darysiantis abortus.

Karta prieglaudoje apsilanko įsimylėjusi pora - Kendė ir Volis. Jie ieško abortus darančio gydytojo ir iškart po operacijos ketina grįžti atgal į namus, į obuolių sodą. Homeras nusprendžia važiuoti kartu su jais ir palikti (bent jau trumpam) Sent Klaudo našlaičių prieglaudą. Volis ir Homeras tampa geriausiais draugais, tačiau Homeras taip pat ima jausti simpatiją Kendei. Vilis išvyksta į antrąjį pasaulinį karą, per kurį jo lėktuvas pašaunamas. Visi mano, kad Volis negyvas, tad Homeras ir Kendė pradeda naują gyvenimą kartu - jie mėgaujasi seksu, o Kendė tampa nėščia. Vėliau šie du nusprendžia kartu grįžti į Sent Klaudą, kur ir gimsta jų kūdikis Angelis.

Galiausiai, Volis aptinkamas Birmoje ir grąžinamas namo, tik paralyžiuotas žemiau juosmens. Jis vis dar gali turėti lytinių santykių, bet yra sterilus po infekcijos Birmoje. Pora pameluoja šeimai apie Angelį, teigdami, jgo Homeras nusprendė jį įsivaikinti. Volis ir Kendė netrukus susituokia, bet Homero ir Kendės nuo visų slepiami santykiai nenutrūksta - jie tęsiasi dar apie penkiolika metų.

Po daugybės metų, paauglys Angelis įsimyli Rouz, obuolių sodo viršininko dukrą. Tačiau Rouz tampa nėščia nuo savo tėvo ir Homeras atlieka jai abortą. Homeras nusprendžia grįžti į našlaičių prieglaudą po daktaro Vilburio Larčo mirties ir užima jo vietą. Nors jis vis dar nemėgsta abortų, labiau gerbia savo pacientus ir jų sprendimus. Be to, jis svajoja apie dieną, kai abortus daryti bus legalu, lengva ir saugu, kad nereikėtų jaustis nejaukiai siūliant atlikti juos.

## Autoriaus patirtis

Siužetinė linija apie Volio pašovimą Birmoje antrojo pasaulinio karo metais yra paremta Irvingo asmenine patirtimi - jo biologinis tėvas (kurio niekada taip ir nesutiko) taip pat buvo pašautas Birmoje ir išgyveno.

## Nuorodos
* Knygos "Sidro namų taisyklės" aprašymas knygų klube
Pruskos valsčius

**Pruskos valsčius** () – nuo 1919 iki 1954 metų egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Ščučino apskrityje (1919–1948) ir Grajevo apskrityje (1948–1954). Valsčiaus pavadinimas kilęs nuo Pruskos kaimo, bet valsčiaus centras buvo Kroševo kaimas.

## Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1815–1916 m. valsčiaus teritorija priklausė Ščučino apskričiai, Lomžos gubernijai, Lenkijos Kongreso karalystei. 1868 m. valsčius buvo sujungtas su Rudos valsčiumi į naują Rudos-Pruskos valsčių, tačiau 1890 m. valsčiai buvo išskirti atgal į atskirus valsčius. Pagal 1920 metų liepos 12 dienos Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį valsčius buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1948 metų kovo 12 dieną Ščučino apskritis buvo pervadinta į Grajevo apskritį. Vykdant Lenkijos valsčių reformą, valsčius buvo panaikintas 1954 metų rugsėjo 29 dieną. Atkūrus valsčių sistemą 1973 m. sausio 1 d. valsčius nebebuvo atkurtas.

## Šaltiniai

* Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lwów 1933 m.;
* [Valsčiaus aprašymas [Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodynas|Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne], Tom XI (Sochaczew – Szlubowska Wola) z 1890 m. (lenk.)];
* 1948 m. apskričių pervadinimo įstatymas (lenk.) ;
* 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) ;
* 1972 m. Lenkijos valsčių atkūrimo įstatymas (lenk.) .
Irena Povilavičiūtė

**Irena Povilavičiūtė** (1919 m. gegužės 3 d. Petrograde – 2004 m.) – Lietuvos žurnalistė, redaktorė, partinė veikėja.

## Biografija
1935 m. įstojo į LKJS, 1935–1937 m. vienos Rokiškio kuopelės sekretorė. 1937–1941 m. studijavo Kauno Vytauto Didžiojo universitete. 1941 m. Radijo komiteto redaktorė. 1942–1944 m. LLKJS CK instruktorė. 1945–1947 m. LKP(b) CK darbuotoja.

1948–1951 m. Lietuvos kronikinių dokumentinių filmų kino studijos vyr. redaktorė, Politinės ir mokslinės literatūros leidyklos redakcijos vedėja. 1952–1965 m. žurnalo „Tarybinė moteris“ vyr. redaktorė. 1958–1964 m. LKP CK narė. 1965 m. baigė Vilniaus universitetą. 1965–1969 m. leidyklos „Vaga“ redaktorė. 1969 m. LSSR nusipelniusi kultūros veikėja.

## Šaltiniai
Pruska

:: *Apie kaimą pietvakarių Baltarusijoje žr. [[Pruskas]]*.

**Pruska** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Barglavo valsčiuje, Augustavo apskrityje, Palenkės vaivadijoje, 6 km į pietus nuo Barglavo, 19 km į pietvakarius nuo Augustavo ir 71 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos kaimas priklausė LDK. XIX a. carmečiu palivarkas, Ščiutino apskrities Pruskos valsčiaus centras. 1919–1954 m. kaimas priklausė Pruskos valsčiui. 1975–1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.

## Šaltiniai
JAV invazija į Grenadą

**JAV invazija į Grenadą** (kodinis pavadinimas **Operacija „Būtinas įtūžis“**) – 1983 m. JAV vadovaujama invazija į vos 100 000 gyventojų turinčią Karibų jūros regiono salos valstybę Grenadą, esančią 160 km į šiaurę nuo Venesuelos. Invazijos pretekstu tapo karinis perversmas, kuriuo po trumpo valdžios laikotarpio buvo nuversta revoliucinė Grenados vyriausybė. Invazijai pavykus, valdžia buvo pakeista, bet invazija sukėlė daug diskusijų dėl įvairių aplinkybių: JAV metamų kaltinimų imperializmu, šaltojo karo politikos, Kubos įsikišimo, nestabilios Grenados vyriausybės ir Grenados kaip Tautų Sandraugos valstybės statuso.

1974 m. Grenada tapo nepriklausoma nuo Jungtinės Karalystės. 1979 m. įvyko karinis perversmas ir valdžią šalyje užgrobė kairiųjų pažiūrų sukilėliai. Vykstant vidaus kovai dėl valdžios, 1983 m. buvo nušalintas ir nužudytas ministras pirmininkas Morisas Bišopas (). Invazija į Grenadą prasidėjo 1983 m. spalio 25 d. Jungtinės pajėgos, kurias sudarė maždaug 7 600 karių iš JAV, Jamaikos, ir Regioninės saugumo sistemos (RSS) šalių, įveikė Grenados pasipriešinimą ir Hadsono Ostino () karinė valdžia buvo nuversta.

Invaziją kritikavo Jungtinė Karalystė, Kanada ir Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, kuri pasmerkė karo veiksmus kaip „skandalingą tarptautinės teisės pažeidimą“. Invazija susilaukė didelio JAV visuomenės ir kai kurių Grenados sektorių, laikiusių karinę valdžią neteisėta, palaikymo. Šiam įvykiui pažymėti spalio 25-oji Grenadoje buvo paskelbta valstybine švente, vadinama Padėkos diena. Be to, 2009 m. gegužės 29 d. Grenados vyriausybė oficialiai pervadino Salineso kyšulio tarptautinį oro uostą nužudytojo ministrų kabineto vadovo Moriso Bišopo garbei.

## Šaltiniai
Albinas Pocius

**Albinas Pocius** (1918 m. gruodžio 26 d., senuoju stiliumi gruodžio 13 d. Sedoje, Mažeikių apskritis – 1999 m. balandžio 4 d. Adelaidėje, Australija) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius, leidėjas, Australijos lietuvių visuomenės veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Sedos vidurinėje mokykloje ir Klaipėdos Vytauto Didžiojo gimnazijoje. 

Bendradarbiavo leidiniuose „Žemaičių prietelius“, „XX amžius“, „Panevėžio garsas“, „Karys“, „Trimitas“. 1943-1944 m. leido rotatorinį pogrindinį laikraštį „Žemaičių trimitas“. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, kur 1945-1946 m. Dorferdene-Zydorfe leido rotatorinį laikraštį „Aušros belaukiant“, nuo 1947 m. Rotenburge – laikraštį „Mūsų žinios“. 1947-1948 m. bendradarbiavo leidiniuose „Lietuvių žodis“, „Mintis“, „Tėviškės garsas“. 

Emigravęs į Australiją, Melburno karališkajame technikos koledže įgijo laisvojo žurnalisto diplomą. Aktyviai bendradarbiavo Australijos lietuvių leidiniuose „Mūsų pastogė“, „Tėviškės aidai“, australų vietos laikraščiuose. Trejus metus buvo Melburno lietuviškų radijo valandėlių vedėjas. 

## Šaltiniai
Longanas

**Longanas** (*Dimocarpus*) – sapindinių (*Sapindaceae*) šeimos medžiai, kurių gimtinė - pietų Azija ir šiaurės Australija. Kai kurios rūšys kultivuotos visos Azijos tropikuose ir Kinijoje.

## Rūšys

Gentyje šiuo metu yra žinomos 26 rūšys:
* Dimocarpus australianus
* Dimocarpus confinis (Netikras longanas)
* Dimocarpus crinitus
* Dimocarpus dentatus
* Dimocarpus foveolatus
* Dimocarpus fumatus
* Dimocarpus fumatus indochinensis
* Dimocarpus fumatus javensis
* Dimocarpus fumatus philippinensis
* Dimocarpus fumatus subsp. calcicola
* Dimocarpus gardneri
* Dimocarpus informis
* Dimocarpus leichhardtii
* Dimocarpus litchi
* Tikrasis longanas (Dimocarpus longan) (Dragon´s Eye Fruit)
* Dimocarpus longan 'Kohala' (Dragons Eye)
* Dimocarpus longan malesianus
* Dimocarpus longan subsp. malesianus
* Dimocarpus ongan var. echinatus
* Dimocarpus longan var. longetiolatus
* Dimocarpus longan var. obtusus
* Dimocarpus longus
* Dimocarpus pupilla
* Dimocarpus undulatus
* Dimocarpus verticillatus
* Dimocarpus yunnanensis (Yunnan Longan)

## Nuorodos
* Dimocarpus (Genus)
* VLKK Rekomenduojama vartoti šiuos lietuviškus augalų pavadinimus
Artėjanti Valhala

**Artėjanti Valhala** () – 2009 metų anglų kalba įgarsintas režisieriaus Nicolas Winding Refn filmas, kuriame pagrindinį vaidmenį atliko danų aktorius Mads Mikkelsen. Filmo veiksmas vyksta 1000 mūsų eros metais Skandinavijoje. Karys vardu Vienaakis ir berniukas Are keliauja kartu su grupe krikščionių kryžiuočių, kad sudalyvautų Kryžiaus žygyje. Tačiau nuklydę patenka į Šiaurės Ameriką.

Visas filmas buvo filmuotas Škotijoje.

## Išnašos
Pomianai

**Pomianai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Barglavo valsčiuje, Augustavo apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Barglavo, 16 km į pietvakarius nuo Augustavo ir 79 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Antroje XVII a. pusėje kaimas kartu su Labentniko ir Reškių kaimais priklausė *Rydzevskiui* (Rydzewski), kuris naudojo Suchekomanty (Kovnaty) herbą. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.
Alfredas Pliadis

**Alfredas Pliadis** (g. 1956 m. balandžio 8 d. Zarasuose) – Lietuvos sporto žurnalistas, fotografas, redaktorius.

## Biografija
1974 m. baigė Vilniaus 7-ąją vidurinę mokyklą, 1979 m. – Vilniaus pedagoginį institutą.

1983–1991 m. Lietuvos radijo ir televizijos sporto redakcijos vyr. režisierius. 1991–1999 m. – Lietuvos radijo ir televizijos Sporto redakcijos vyriausias redaktorius. Lietuvos Darts sporto federacijos prezidentas.  Krašto apsaugos ministerijos fotografas.

## Įvertinimas
* 2008 m. – Romos Grinbergienės premija.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Alfredo Pliadžio dienoraštis
Stanislovas Pleskus

**Stanislovas Pleskus** (1929 m. gegužės 1 d. Aginčiuose, Želvos valsčius, Ukmergės apskritis – 2015 m. liepos 21 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1949 m. baigė Ukmergės gimnaziją. Nuo 1949 m. Ukmergės apskrities laikraščio „Tarybinis kelias“ literatūrinis darbuotojas. 1951–1954 m. Smėlių rajono laikraščio „Stalino keliu“ atsakingasis sekretorius. 1959 m. baigė Vilniaus aukštąją partinę mokyklą. 1959–1962 m. „Valstiečių laikraščio“ skyriaus vedėjas. Nuo 1962 m. gyveno Alytuje, 1962–1982 m. Alytaus rajono bei miesto laikraščio „Komunistinis rytojus“ redaktorius. 1983–1990 m. dirbo Lietuvos informacijos agentūroje ELTA: Alytaus zonos korespondentas, korespondentų tinklo skyriaus vedėjas, agentūros atsakingasis sekretorius.

Nuo 1991 m. žurnalo „Baltijos elektronika“ redaktorius, laikraščio „Medikų žinios“ atsakingasis sekretorius, laikraščių „Bendrovės naujienos“ bei „Pašilaičių žinios“ korespondentas. Rašė žemės ūkio, ekonomikos, visuomenės gyvenimo klausimais.

Nuo 1967 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos (LŽS) narys, buvo renkamas valdybos nariu, LŽS pirmininko patarėjas, nuo 2000 m. LŽS Senjorų klubo pirmininkas. 1968–1984 m. LŽS „Dainavos“ žurnalistų susivienijimo pirmininkas. 2007 m. apdovanotas medaliu „Už nuopelnus žurnalistikai“. Palaidotas Kairėnų kapinėse.

## Bibliografija
* Alytus. – Vilnius: Mintis, 1973. – 61 p.: iliustr.

## Šaltiniai
Kauno rotušės aikštė

**Kauno rotušės aikštė** – seniausioji ir pagrindinė Kauno senamiesčio aikštė. XV a. Kauno Rotušės aikštėje veikė 9 vaško lydymo krosnys. Viena jų, nuo 2002 m. yra eksponuojama. Viduramžiais Rotušės aikštėje vyko turgūs, mugės, iškilmės, kiti renginiai. Kauno rotušės aikštę ir kitus senamiesčio kvartalus jungia Muziejaus, T. Daugirdo, Aleksoto, Muitinės, Vilniaus, M. Valančiaus ir A. Jakšto gatvės. Seniausias aikštės namas – Rotušės a. 2-2a, siekiantis XVI a. pradžią.

Pagrindinė Rotušės aikštės dominantė – Kauno rotušė. Kauno Rotušės aikštės ansamblį sudaro:
* Kauno rotušė;
* Kauno Šv. Pranciškaus Ksavero (Jėzuitų) bažnyčia (1720 m.) su vienuolyno pastatais (1768 m.);
* Zabielų namas (XVI a.);
* Siručio rūmai (XVIII a.)
* Arklių pašto stoties pastatų kompleksas (XIX a. pradžia; architektas J. Poussier), dabar – Ryšių istorijos muziejus;
* Kunigų seminarijos rektorato rūmai;
* Kauno Švč. Trejybės (Seminarijos) bažnyčia su bernardinų vienuolynu.
Šalia Rotušės aikštės, ties Vilniaus gatve stovi Kauno arkikatedra bazilika. 1977 m. Rotušės aikštėje atidengtas paminklas lietuvių romantizmo poetui Maironiui. 2005 m., šalia Kunigų seminarijos, atidengtas paminklas Žemaičių vyskupui Motiejui Valančiui.

## Taip pat skaitykite
* Kauno rotušė

## Literatūra
* Vytautas Levandauskas, Regina Levandauskienė, Žibartas Simanavičius. Kauno rotušės aikštė. – V.: Mintis, 1981.

## Šaltiniai
Antanas Vytautas Platužas

**Antanas Vytautas Platužas** (g. 1933 m. liepos 15 d. Raseiniuose) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1960 m. Vilniaus universiteto Istorijos-filologijos fakultete baigė žurnalistikos specialybę.

Nuo 1949 m. dirbo raidžių rinkėju Raseinių spaustuvėje, 1952–1966 m. – Raseinių rajono laikraščio „Naujas rytas“ redakcijos literatūrinis darbuotojas, skyriaus vedėju, redaktoriaus pavaduotojas. 1966–1994 m. Klaipėdos rajono laikraščio „Banga“ redaktorius. Nuo 1994 m. laikraščio „Banga“ korespondentas. Daugiausia rašė savivaldybių veiklos klausimais. 

## Šaltiniai
Motiejūnų apylinkė

**Motiejūnų apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Ignalinos rajone;
* Smėlių rajone;
* Širvintų rajone;
* Švenčionėlių rajone;
* Švenčionių rajone;
* Ukmergės rajone.
Motiejūnų apylinkė (Ignalina)

**Motiejūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kaltanėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Švenčionėlių rajonui. 1954 m. prijungta Pelenių apylinkė ir dalis Ginučių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Motiejūnų apylinkė prijungta prie Linkmenų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo gyvenimo“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 40,02 || || „Aukštakalnio“ kolūkis, „Vilties“ kolūkis  || 32 kaimai
|}

## Šaltiniai
Kauno Nepriklausomybės aikštė

**Kauno Nepriklausomybės aikštė** – XIX a. pabaigoje, Kauno naujamiestyje, rytinėje tuometinio Nikolajaus prospekto dalyje buvo specialiai suformuota aikštė. Kvadratinę Nepriklausomybės aikštę iš rytų į vakarus kerta svarbiausia Kaune pėsčiųjų gatvė Laisvės alėja, iš pietų į šiaurę – Gedimino gatvė.

Pagrindinė aikštės dominantė – 1895 m. jos centre pastatyta Kauno Šv. arkangelo Mykolo (Įgulos) bažnyčia, kuri 1919 m. buvo perduota Kauno įgulos reikmėms. Tarpukario metais aikštė daugiausia naudota karių rikiuotėms. 1962 m. bažnyčia buvo uždaryta, o 1965 m. joje įrengta Vitražo ir skulptūros galerija. Nepriklausomybės aikštės pietrytiniame kampe įsikūrusi seniausia veikianti Lietuvoje Raudonojo Kryžiaus ligoninė. Aikštės pietvakarinėje pusėje 1989 m. specialiai pastatytuose rūmuose atidaryta Mykolo Žilinsko dailės galerija.

## Taip pat skaitykite
* Kauno Šv. arkangelo Mykolo (Įgulos) bažnyčia

## Literatūra
* Kauno architektūra / Nijolė Lukšionytė. Įgulos soboras Nepriklausomybės a. 14. – V.: Mokslas, 1991. – 188–190 psl. – ISBN 5-420-00641-3

## Šaltiniai
Kazys Plačenis

**Kazys Plačenis** (1907 m. spalio 20 d., senuoju stiliumi spalio 7 d. Ukmergėje – 1970 m. kovo 23 d. Klaipėdoje) – Lietuvos rašytojas, žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1928 m. baigė Šiaulių gimnaziją, tarnavo Kauno pašte, kitose Kauno ir Vilniaus įstaigose. Redagavo žurnalus „Pašto pasaulis“, „Ryšininkų gyvenimas“. Po karo mokytojavo, nuo 1950 m. laikraščio „Tarybinė Klaipėda“ redakcijos Kultūros skyriaus vedėjas.

## Bibliografija
* Du: apsakymai, su Stasiu Kapniu, 1931 m.
* Kooperatiškos vestuvės: pjesė, 1934 m.
* Pulkim ant kelių: romanas apie Antaną Strazdą, 1-2 d., 1936 m., perdirbtas leidimas „Pavasario pranašas“, 1978 m.

## Šaltiniai
Jonas Smelstorius

**Jonas Boleslovas Smelstorius** (1882 m. gruodžio 27 d. Liubave – 1943 m. rugpjūčio 24 d. Panevėžyje) – Lietuvos poetas, dramaturgas, vertėjas, žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1905 m. emigravo į JAV, 1906–1907 m. savaitraščio „Keleivis“, 1909–1911 m. ir 1914–1915 m. Filadelfijoje savaitraščio „Kova“, 1913–1914 m. Baltimorėje laikraščio „Pirmyn“ redaktorius. 1924–1925 m. Kaune – Valstybinių ir savivaldybių įstaigų tarnautojų profesinės sąjungos laikraščio Gyvenimas ir darbas, 1927–1930 m. pašto, telegrafo ir telefono tarnautojų laikraščio „Paštininkų žodis“ redaktorius.

Bendradarbiavo leidiniuose „Naujoji gadynė“ ir kt.

## Bibliografija
* *Sielos balsai; eiles, dainos ir balados, su paveikslais*, Boston, Keleivis, 1913 m.
**Vertimai:**
* *Kriżiokai: istoriszkas apraszimas / per Henryka Sinkewicziu*, 1-5 t. Saulė, 1902 m.

## Išnašos
Gediminas Pilaitis

**Gediminas Pilaitis** (g. 1956 m. lapkričio 11 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius, fotografas.

## Biografija
1979 m. baigė Vilniaus universitete žurnalistiką.

1976–1989 m. laikraščio „Tiesa“ redakcijos kurjeris, korektorius, ekonomikos skyriaus korespondentas Klaipėdoje. Nuo 1989 m. dienraščio „Lietuvos rytas“ korespondentas Klaipėdoje. 1991–1992 m. žurnalo „Vakarai“ redaktorius.

Nuo 1980 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos narys, 2007–2009 m. Lietuvos marinistikos žurnalistų klubo „Marinus“ prezidentas.

Transatlantinio trijų jachtų žygio Klaipėda-Niujorkas (1989 m.) ir pirmosios Lietuvos buriuotojų kelionės aplink Žemės rutulį (1992–1993 m.) dalyvis. Jachtos „Lietuva“ įgulos narys. 1995 m. jachta „Aura“ apiplaukė Horno kyšulį.

Rašo ekonomikos, jūreivystės temomis. Spausdino reportažų ciklus iš buriuotojų kelionių per Atlantą aplink pasaulį, Horno kyšulį (1989–1995 m.). 

## Bibliografija
* *Žygis per Atlantą*, fotoalbumas, bendraautorė Saulė Šemeškevičienė, 1992 m.

## Įvertinimas
* 1989 m. Mato Šalčiaus premija.

## Šaltiniai
Vytautas Jonas Pikturna

**Vytautas Jonas Pikturna** (1930 m. balandžio 23 d. Kelmėje – 2017 m. rugpjūčio 31 d. Kelmėje) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius, pirmasis atkurtos Lietuvos Kelmės rajono savivaldybės vadovas - Kelmės rajono tarybos pirmininkas.

## Biografija

### Išsilavinimas
1968 m. Vilniaus universiteto Istorijos ir filologijos fakultete baigė žurnalistikos specialybę.

### Karjera
1952–1957 m. – Tytuvėnų kultūros namų direktorius. 

1957–1959 m. – Tytuvėnų rajono laikraščio „Komunistiniu keliu“ literatūrinis darbuotojas.

1959–1965 m. – Kelmės rajono laikraščio „Komunistinis žodis“ literatūrinis darbuotojas, atsakingasis sekretorius, skyriaus vedėjas, redaktoriaus pavaduotojas. 

1965–1990 m. – Kelmės rajono laikraščio „Komunistinis žodis“ (nuo 1988 m. - „Bičiulis“) redaktorius.

1990–1995 m. – pirmasis atkurtos Lietuvos Kelmės rajono savivaldybės vadovas - Kelmės rajono tarybos pirmininkas.

Nuo 1995 m. - laikraščio „Šiaulių kraštas“ Kelmės redakcijos žurnalistas, vėliau laisvas žurnalistas. 

## Įvertinimas
2010 m. apdovanotas pirmuoju Kelmės rajono savivaldybės garbės ženklu „Už nuopelnus Kelmės rajonui“ už aktyvią visuomeninę veiklą, pilietiškumą, demokratiškumą ir toleranciją plėtojant savivaldą rajone.

## Šaltiniai
Tikrasis longanas

**Tikrasis longanas** (*Dimocarpus longan*) – sapindinių (*Sapindaceae*) šeimos visžalis vaismedis, paplitęs Pietų ir Pietryčių Azijoje, Taivane ir Kinijos pietrytinėje dalyje.

## Augalo morfologija
Vaisiai apvalus, auga kekėje, kaip vynuogės, iš viršaus yra padengti tvirtu šviesiai rudu ar rausvu nevalgomu apvalkalu. Sultingas longano minkštimas labai aromatingas, skoniu primenantis ličį. Vaisiaus viduje yra kieta tamsiai raudona sėkla.

## Vardai
Tikrojo longano pavadinimas kilęs iš Vietnamo Longan provincijos pavadinimo. Jis dar vadinamas: , , , , ,  ir kt.

## Panaudojimas
Tikrojo longano vaisiai turi daug cukraus, vitamino C, kalcio, geležies ir fosforo. Longaną galima valgyti šviežią, dėti į vaisių ar aštraus skonio mišraines, virti, vartoti saldiems bei pikantiškiems valgiams, konservuoti ir džiovinti. Džiovintas longano vaisius dedamas į troškinamus saldžius arba rūgščius kiniškus patiekalus.

## Išnašos

## Nuorodos
* Dimocarpus longan Lour.
Julijonas Petronis

**Julijonas Petronis** (g. 1932 m. vasario 26 d. Kurklintiškiai-Kirveliškiai, Ukmergės apskritis) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1950–1952 m. Ukmergės rajono Žemaitkiemio MTS politinio skyriaus laikraščio „Komunizmo statytojas“ atsakingasis sekretorius, redaktorius.

1952–1953 m. Ukmergės rajono komjaunimo komiteto sekretorius, 1954–1962 m. Ukmergės rajono laikraščio „Tarybinis kelias“ redaktoriaus pavaduotojas. 1966 m. baigė Vilniaus aukštąją partinę mokyklą. 1966–1990 m. Ukmergės rajono laikraščio „Gimtoji žemė“ redaktorius.

1958 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos narys, 1966–1989 m. šios sąjungos valdybos narys. 

## Bibliografija
* *Ukmergė*, 1975 m.

## Šaltiniai
Antanas Petrika

**Antanas Petrika** 1891 m. rugsėjo 3 d. Steponai, Paežerių valsčius, Vilkaviškio apskritis – 1974 m. lapkričio 8 d. Niujorkas, JAV, perlaidotas Paežeriuose) – Lietuvos gydytojas, publicistas, kritikas, JAV lietuvių veikėjas.

## Biografija
1910 m. atvyko į JAV. 1921 m. baigė Niujorko dantų ir burnos chirurgijos koledžą, iki 1958 m. vertėsi gydytojo praktika.

1919-1920 m. ir 1922-1923 m. Amerikos lietuvių darbininkų literatūros draugijos pirmininkas. Kurį laiką priklausė JAV Komunistų partijai. Bendradarbiavo daugiausia socialistų ir komunistų spaudoje, žurnaluose „Kultūra“, „Naujoji gadynė“, „Šviesa“. Paskelbė straipsnių apie V. Kudirką, G. Petkevičaitę-Bitę, J. Biliūną, Žemaitę ir kt. 

## Bibliografija
* *Lietuvių tautinio atgimimo pionieriai*, 1939 m.
* Bronius Laucevičius-Vargšas, 1943 m.
* *Lietuvių literatūros draugija ir pažangieji Amerikos lietuviai*, 1965 m.

## Šaltiniai
Reškiai

**Reškiai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Barglavo valsčiuje, Augustavo apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 9 km į šiaurės vakarus nuo Barglavo, 15 km į vakarus nuo Augustavo ir 85 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.
Tafton Holo krioklys

**Tafton Holo krioklys** – aukščiausias Grenados krioklys. Aukštis siekia 25 m. Jis yra Šv. Morkaus parapijoje. Vienintelis būdas, kaip galima nueiti iki šio krioklio, yra 3 val. kopimas per sudėtingas ir sunkias teritorijas.

## Išnašos
Jurgis Žukauskas

**Jurgis Žukauskas** – dainininkas, „Estradinių melodijų“ ansamblio solistas 1966–1977 m. Itin išpopuliarėjo praėjusio amžiaus aštuntojo dešimtmečio klausytojų mėgiamos dainos „Jaunystė“ (ž. Stasio Žlibino), nuolatos skambėjusios pramoginėse radijo laidose, atlikimu.

## Nuorodos
* J.Žukauskas – „Jaunystė“
* [[Estradinės melodijos|„Estradinių melodijų“] plakatas su J. Žukausko atvaizdu]
Carlyle Glean

**Karlailas Glinas** (*Carlyle Glean*, 1932 m. vasario 11 d. – 2021 m. gruodžio 21 d.) – Grenados politikas, 2008–2013 m. ėjęs šalies generalgubernatoriaus pareigas. Jis atstovavo oficialiai šalies valdovei karalienei Elžbietai II. Nuo 1990 iki 1995 m. Karlailas Glinas dirbo šalies mokslo ministru.

## Šaltiniai
Didžiasalio apylinkė (Ignalina)

**Didžiasalio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1947 m. lapkričio 6 d. prijungta prie Daukšių apylinkės. Atkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Zuikų apylinkės, dalies Ceikinių apylinkės, dalies Ceikinėlių apylinkės ir dalies Nevaišių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Didžiasalio apylinkė prijungta prie Ceikinių apylinkės ir Zuikų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonosios Vėliavos“ ir „Didžiasalio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 25,78 || || „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis, „Didžiasalio“ kolūkis  || 11 kaimų, 6 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Bernotų apylinkė

**Bernotų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Mielagėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ignalinos rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Budriškės apylinkės, dalis Dietkauščiznos apylinkės ir dalis Kukutėlių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Bernotų apylinkė prijungta prie Dietkauščiznos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Černiachovskio vardo kolūkis ir Krikonių tarybinio ūkio Paliesės skyrius  || 
|-
| 1959-02-01  || 25,05 || || Černiachovskio vardo kolūkis  || 11 kaimų, 7 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Sekonių apylinkė

**Sekonių apylinkė** (arba ***Sekonų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Tverečiaus valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ignalinos rajonui. 1954 m. prijungtos Bobėnų apylinkė ir Didžiasalio apylinkė, o dalis Sekonių apylinkės prijungta prie Dysnos apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Sekonių apylinkė prijungta prie Dysnos apylinkės ir Tverečiaus apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pavasario“, „Didžiasalio“ ir „Jaunosios Gvardijos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 58,4 || || „Pavasario“ kolūkis  || 18 kaimų, 3 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Jonas Petrėnas

**Jonas Petrėnas** (1911 m. balandžio 20 d., senuoju stiliumi balandžio 7 d. Gulbinuose, Biržų apskritis – 1957 m. gruodžio 17 d. Brukline, JAV) – Lietuvos kunigas, spaudos darbuotojas, visuomenės veikėjas.

## Biografija
1935 m. Vytauto Didžiojo universitete baigė teologijos studijas, įšventintas į kunigus.

1944 m. pasitraukęs iš Lietuvos buvo Vokietijos Freiburgo lietuvių kolonijos kapelionas, studijavo vietos universitete, vėliau Romoje. 1951 m. išvyko į JAV.

Spaudoje bendradarbiavo nuo 1931 m. daugiausia žurnale „Jaunoji karta“. 1951-1952 m. dienraštyje „Draugas“ redagavo ateitininkų skyrių. 1955-1957 m. „Ateities“ redaktorius, 1957 m. – „Lux Christi“ redaktorius. 

## Šaltiniai
Didžiasalio apylinkė

**Didžiasalio apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Ignalinos rajone:
** rytinėje dalyje (iki 1954 m.);
** pietinėje dalyje (1954–1963 m.);
* Lazdijų rajone;
* Veisiejų rajone.
Seniškio apylinkė

**Seniškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Ignalinos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ignalinos rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Jonėnų apylinkės, dalis Vidiškių apylinkės ir dalis Naujojo Daugėliškio apylinkės, o dalis Seniškio apylinkės prijungta prie Vidiškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Seniškio apylinkė prijungta prie Naujojo Daugėliškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Kutuzovo vardo ir „Draugystės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 23,9 || || „Draugystės“ kolūkis, Kutuzovo vardo kolūkis  || 11 kaimų, 13 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Juozas Petrauskas (1893)

**Juozas Petrauskas** (1893 m. Platelių valsčius, Kretingos apskritis – 1934 m. kovo 6 d. Mosendas, Škotija) – Lietuvos kunigas, spaudos darbuotojas.

## Biografija
1916 m. įšventintas į kunigus, 1920 m. išvyko į Škotiją ir ten iki mirties redagavo savaitraštį „Išeivių draugas“. Buvo lietuvių parapijos klebonas, įvairių lietuviškų organizacijų vadovas bei narys. 

## Šaltiniai
Skribakių apylinkė

**Skribakių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Joniškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Joniškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Duobėdžių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Skribakių apylinkė prijungta prie Bučiūnų apylinkės ir Saugėlaukio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gegužės 1-osios“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 42,8 || || „Gegužės Pirmosios“ kolūkis, „Bariūnų“ kolūkis  || 12 kaimų, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Šluostikių apylinkė

**Šluostikių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Bertaučių apylinkės ir dalies Maldenių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Šluostikių apylinkė prijungta prie Buivydžių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Paryžiaus Komunos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 29,3 || || „Paryžiaus Komunos“ kolūkis  || 12 kaimų
|}

## Šaltiniai
Toliočių apylinkė

**Toliočių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1947 m. prijungta dalis Šimkūnų apylinkės. 1949 m. buvo Skaistgirio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Žagarės rajonui. 1954 m. prijungta Kiburių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Toliočių apylinkė prijungta prie Buivydžių apylinkės ir Rudiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Jankūnų“ ir „Kiburių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 47,1 || || „Kiburių“ kolūkis, „Jankūnų“ kolūkis  || 11 kaimų, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Dilbinų apylinkė

**Dilbinų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Žagarės valsčiuje, 1947 m. prijungta dalis Minkių apylinkės. 1950 m. priskirta naujam Žagarės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Pailių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Dilbinų apylinkė prijungta prie Žagarės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 52,2 || || „Tarybų Lietuvos“ kolūkis, „Paryžiaus Komunos“ kolūkis  || 9 kaimai, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Darginių apylinkė

**Darginių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Bučiūnų apylinkės, Nociūnų apylinkės ir Veikšių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Darginių apylinkė prijungta prie Bučiūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Laisvės“ ir „Raudonosios Žvaigždės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 52,8 || || „Laisvės“ kolūkis, „Raudonosios žvaigždės“ kolūkis  || 20 kaimų, 1 vienkiemis, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Pailių apylinkė

**Pailių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kruopių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Žagarės rajonui. 1954 m. prijungta Juodeikių apylinkė, o dalis Pailių apylinkės prijungta prie Dilbinų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Pailių apylinkė prijungta prie Damelių apylinkės ir Žagarės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Auksinės varpos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 83,3 || || „Auksinės varpos“ kolūkis, „Juodeikių“ kolūkis  || 12 kaimų
|}

## Šaltiniai
Žiurių apylinkė

**Žiurių apylinkė** (arba ***Žiūrių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Žagarės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Žagarės rajonui. 1954 m. prijungta Senosios Žagarės apylinkė, Stungių apylinkė, dalis Petraičių apylinkės ir dalis Juškaičių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Žiurių apylinkė prijungta prie Žagarės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Už taiką“ ir „Žvelgaičių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 63,6 || || „Už taiką“ kolūkis, „Žvelgaičių“ kolūkis  || 14 kaimų
|}

## Šaltiniai
Linkaičių apylinkė

**Linkaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1947 m. prijungta Šimkūnų apylinkė. 1949 m. buvo Ziniūnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Joniškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Maldenių apylinkės, o dalis Linkaičių apylinkės prijungta prie Jakiškių apylinkės ir Rudiškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Linkaičių apylinkė prijungta prie Pociūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 40,8 || || M. Melnikaitės vardo kolūkis  || 9 kaimai
|}

## Šaltiniai
Gasčiūnų apylinkė

**Gasčiūnų apylinkė** (arba ***Gaščiūnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Ziniūnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Joniškio rajonui. 1954 m. prijungta Stupurų apylinkė, dalis Andrašiūnų apylinkės ir dalis Stripeikių apylinkės, o dalis Gasčiūnų apylinkės prijungta prie Kirnaičių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Gaščiūnų apylinkė prijungta prie Stupurų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Kirovo vardo ir Mičiurino vardo kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 49,98 || || Kirovo vardo kolūkis, Mičiurino vardo kolūkis  || 14 kaimų
|}

## Šaltiniai
Kazys Petkevičius (1924)

**Kazys Petkevičius** (1924 m. lapkričio 25 d. Naujasodyje, Utenos valsčius – 2019 m.) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1944–1947 m. Anykščių valsčiaus komsorgas, LLKJS Anykščių ir Ukmergės apskričių komitetų sekretorius. 1949 m. baigė Respublikinę partinę mokyklą. 1949–1954 m. laikraščio „Komjaunimo tiesa“ redakcijos skyriaus vedėjas, redaktoriaus pavaduotojas, 1953–1954 m. redaktorius. 1954–1955 m. Lietuvos telegramų agentūros ELTA redakcijos vedėjas. 1955–1959 m. laikraščio „Tiesa“ redakcijos skyriaus vedėjas.

1958 m. neakivaizdiniu būdu baigė Aukštąją partinę mokyklą prie SSKP CK. 1962–1965 m. savaitraščio „Literatūra ir menas“ atsakingasis sekretorius, 1965–1967 m. vyr. redaktoriaus pavaduotojas, nuo 1968 m. skyriaus vedėjas. 1970–1987 m. žurnalo „Komunistas“ skyriaus vedėjas, atsakingasis sekretorius. 1994–1996 m. savaitraščio „Komercinės žinios“ redakcijos, dienraščio „Diena“ savaitinio priedo „Ekonomika. Vadyba. Finansai“ korespondentas.

Rašė jaunimo bei visuomeninio gyvenimo, ekonomikos klausimais, periodikoje išspausdino apybraižų apie įvairių profesijų žmones.

## Šaltiniai
Rotulių apylinkė

**Rotulių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Jurbarko valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Jurbarko rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Antakalniškių apylinkės ir dalis Kuturių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Rotulių apylinkė prijungta prie Dainių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 24,3 || || „Pergalės“ kolūkis  || 5 kaimai
|}

## Šaltiniai
Kirnaičių apylinkė

**Kirnaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Šlapakių apylinkės, dalies Mielaičių apylinkės ir dalies Gasčiūnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Kirnaičių apylinkė prijungta prie Kepalių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || J. Janonio vardo ir Ždanovo vardo kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 33,9 || || J. Janonio vardo kolūkis, Ždanovo vardo kolūkis, Joniškio tarybinio ūkio Bivainių skyrius  || 14 kaimų
|}

## Vadovai

Septynių deputatų tarybai, renkamai kas pustrečių metų, vadovavo apylinkės vykdomojo komiteto pirmininkas.

## Šaltiniai
Blauzdžiūnų apylinkė

**Blauzdžiūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kriukų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Joniškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Veikšių apylinkės ir dalis Kriukų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Blauzdžiūnų apylinkė prijungta prie Kriukų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Molotovo vardo ir „Pirmyn į komunizmą“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 40,8 || || „Taikos“ kolūkis, Kriukų tarybinio ūkio Lazdiniškių skyrius  || 14 kaimų, 16 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Volungiškės apylinkė

**Volungiškės apylinkė** (iki 1959 m. ***Griaužų apylinkė, Graužų apylinkė***, 1959–1962 m. ***Pramedžiavos apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Griaužų apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Girkalnio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Raseinių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Mikaičių apylinkės. 1959 m. lapkričio 25 d. perkeltas apylinkės centras Pramedžiavą, atitinkamai pakeistas jos pavadinimas ir prijungta Rupeikių apylinkė. 1962 m. gruodžio 8 d. perkeltas apylinkės centras į Volungiškę ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas. 1963 m. sausio 12 d. apylinkė prijungta prie Stakių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Laimės žiburio“ ir „Vienybės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 37 || || „Vienybės“ kolūkis, „Laimės“ kolūkis, „Žiburio“ kolūkis  || 12 kaimų
|}

## Šaltiniai
Pasnietalio apylinkė

**Pasnietalio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Veliuonos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilkijos rajonui. 1954 m. prijungta dalis Graužėnų apylinkės ir dalis Kelmickų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Pasnietalio apylinkė prijungta prie Stakių apylinkės ir Veliuonos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || J. Žemaitės vardo ir „Mituvos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 62 || || J. Žemaitės vardo kolūkis, „Mituvos“ kolūkis  || 13 kaimų
|}

## Šaltiniai
2011 m. lengvojoje atletikoje

2011 m. lengvojoje atletikoje.

## Čempionatai
### Pasaulinio masto

### Kontinentiniai
#### Afrika

#### Azija

#### Europa

##### Europos komandiniai čempionatai

#### Šiaurės Amerika ir Karibai

#### Pietų Amerika

## Pasaulio rekordai
### Atviro stadiono
#### Vyrai

#### Moterys

### Uždarų patalpų
#### Vyrai

#### Moterys

## 2011 m. lengvoji atletika Lietuvoje
### Rekordai

### Svarbiausi čempionatai
*2011 m. Lietuvos uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionatas (vasario 18-19)
*SELL studentų žaidynės (gegužės 13-14)
*2011 m. Lietuvos lengvosios atletikos čempionatas (liepos 23-24)

### Uždarų patalpų sezonas
Geriausi sezono rezultatai:

### Atviro stadiono sezonas
Geriausi sezono rezultatai:

## Išnašos
Vilkiškių apylinkė (Kaišiadorys)

**Vilkiškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kaišiadorių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kaišiadorių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Palomenės apylinkės, dalis Ilgakiemio apylinkės ir dalis Rečionių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Vilkiškių apylinkė prijungta prie Kaišiadorių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Dzeržinskio vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 40 || || F. Dzeržinskio vardo kolūkis, „Ateities“ kolūkis, Kaišiadorių tarybinio ūkio Kasčiukiškių skyrius  || 10 kaimų, 10 vienkiemių
|}

## Šaltiniai