Vilniaus Gijos jaunimo mokykla

**Vilniaus „Gijos“ jaunimo mokykla** – biudžetinė įstaiga Vilniaus mieste, Kauno g. 43, Naujamiestyje. Įmonės kodas 290010850.

## Istorija

Mokykla įkurta kaip Vilniaus miesto Lenino rajono tarpmokyklinis gamybinis mokymo kombinatas. Tai buvo didžiausia tokio profilio mokymo įstaiga respublikoje, kurioje gamybinę praktiką galėjo atlikti daugiau kaip trys tūkstančiai vilniečių moksleivių.  Mokymo kombinatas įsteigtas 1980 m. sausio 2 d. remiantis Vilniaus miesto Lenino rajono liaudies deputatų Tarybos Vykdomojo Komiteto 1979 m. gruodžio 28 d. sprendimu Nr. 623 „Dėl tarpmokyklinio gamybinio mokymo kombinato steigimo rajone“. Kombinato administracija buvo laikinai įkurdinta 48-os vidurinės mokyklos patalpose. 

Bendrojo lavinimo vidurinės mokyklos direktoriumi paskirtas Jevgenij Abramov (). Kombinate mokėsi visų Lenino rajono vidurinių mokyklų moksleiviai, gamybinis mokymas vyko 45 vidurinėse mokyklose ir 20 įmonių. Gamybinio mokymo cechai buvo įkurti šiose bazinėse įmonėse: 
* Vilniaus kuro aparatūros gamykla,
* Vilniaus kultūrinių prekių įmonė „Neringa“,
* gamybinis susivienijimas „Vilma“,
* Eksperimentinio metalo pjovimo staklių mokslinio tyrimo instituto Vilniaus filialas,
* Trestas „Litrestauracija“,
* LTSR Statybos ministerijos centrinis mokymo kombinatas,
* Baldų fabrikas „Ąžuolas“,
* Liaudies prekių vartojimo gamybinis susivienijimas „Žuvėdra“,
* Vilniaus elektros matavimo prietaisų gamykla,
* Elektrografijos mokslinio tyrimo institutas,
* gamybinis susivienijimas „Elektronas“,
* gamybinis susivienijimas „Buitinė technika“,
* Naujųjų Verkių popieriaus fabrikas.

1980 m. buvo pradėtas statyti kombinato pastatas, kuris buvo užbaigtas 1982 m. rugsėjo 1 d. ir nuo šio laiko administracija persikėlė į naujas patalpas. 1982 m. lapkričio 17 d. naują kombinato pastatą aplankė LKP CK pirmasis sekretorius Petras Griškevičius, LKP veikėjai Antanas Barkauskas, Ringaudas Songaila, Vytautas Sakalauskas, Lionginas Šepetys, LKP CK mokslo ir mokymo įstaigų skyriaus vedėjas Valerijonas Baltrūnas, LTSR švietimo ministro pirmininko pavaduotojas Valentinas Spurga, Vilniaus miesto vykdomojo komiteto pirmininkas Algirdas Vileikis, LKP Lenino rajono komiteto ir rajono vykdomojo komiteto vadovai.

Pagrindinė kombinato darbo kryptis buvo profesinis moksleivių orientavimas, kurio tikslas padėti moksleiviams pasirinkti profesiją. Kombinatas buvo orientuojamas į šiuos profilius: tekintojai, frezuotojai, staliai, statybininkai, elektros skaitiklių surinkėjai, radijo montuotojai, braižytojai, siuvėjos-motoristės, trikotažo siuvėjos, sekretorės-mašininkės, mezgėjos, dekoratyvinio audimo audėjos, autošaltkalviai, vairuotojai, jaunesniosios medicinos seserys, gėlininkės-platintojos, konditerinių gaminių fasuotojos, elektrinių skaičiavimo mašinų operatoriai, dailininkai-apipavidalintojai, fotografai, programuotojai, pieno pilstymo mašinų operatoriai. Daugiausiai pagal profilį, įgytą kombinate, mokėsi vairuotojo, braižytojo, radioelektronikos, programavimo specialybių moksleiviai, mažiausiai – įgijusios siuvėjos-operatorės, mezgėjos, kulinarijos įgūdžius.

1985 m. kombinate 28 vidurinių mokyklų mokiniai po 6 valandas per savaitę mokėsi įvairių profesijų, moksleiviams buvo 600 darbo vietų, moksleivių rankos pagamino produkcijos daugiau kaip už 100 tūkstančių rublių. 1986–1987 m. kombinate buvo įrengtas profesinio orientavimo kombinatas, kuriame sukaupta medžiaga apie atskiras profesijas, bazines įmones, mokymo įstaigas. Dažnai buvo rengiamos „atvirųjų durų“ dienos. Su bendrojo lavinimo mokyklomis buvo palaikomi glaudūs ryšiai per gamybinio mokymo meistrus – mokyklų kuratorius.

1989 m. birželio 14 d. *Tarpmokyklinis gamybinis mokymo kombinatas* buvo pervadintas į *Moksleivių kūrybos ir politechninio mokymo centrą* remiantis Vilniaus miesto Lenino rajono liaudies deputatų Tarybos Vykdomojo Komiteto 1989-06-14 sprendimu Nr. 253 „Dėl Tarpmokyklinio gamybinio mokymo kombinato ir pionierių ir moksleivių namų perorganizavimo į Moksleivių kūrybos ir politechninio mokymo centrą“. 1990 m. liepos 24 d. *Moksleivių kūrybos ir politechninio mokymo centre* buvo įkurtas *[[Vilniaus licėjus|Tiksliųjų, gamtos ir technikos mokslų licėjus]]*. 1992 m. rugpjūčio 24 d. licėjus atsiskyrė nuo Moksleivių kūrybos ir politechninio mokymo centro ir tapo savarankiška nepriklausoma mokymo institucija.

1991 m. lapkričio 14 d. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos posėdyje buvo iškeltas klausimas kodėl iki šiol tebedirba vadovaujantį darbą ir kodėl iki šiol nėra atleisti mokyklų direktoriai, kurie tebesilaiko sovietmečio laikysenų, buvo pateiktas konkretus tokių direktorių sąrašas, kuriame yra paminėtas ir Vilniaus miesto moksleivių kūrybos ir politechninio mokymo centro direktorius Jevgenijus Abramovas. Tuo metu mokyklose būta nemažai konfliktų tarp senųjų, sovietmečiu paskirtų, vadovų ir mokytojų. Vadovai buvo dažnai skundžiami ir ministerijai, ir Aukščiausiosios Tarybos deputatams dėl sovietmečio laikysenų, dėl nepriklausomybės metais išsakomų pozicijų. Dalis skundų buvo pagrįstų. Kita dalis – vidaus kovų dėl postų išraiška. Buvo ir taip, kad vieni, aktyviai kolaboravę, skundė dėl kolaboravimo savo kolegas.

1994 m. liepos 20 d. Moksleivių kūrybos ir politechninio mokymo centras organizuotas į Vilniaus 2-ąją jaunimo mokyklą remiantis Vilniaus m. valdybos švietimo ir jaunimo reikalų skyriaus 1994-07-20 įsakymu Nr. 447 „Dėl mokyklos reorganizavimo“. 1994 m. liepos 14 d. įsteigta Vilniaus 2-oji jaunimo mokykla remiantis 1994-07-14 Vilniaus miesto valdybos potvarkiu Nr. 1401 V. 1996 m. gruodžio 20 d. Vilniaus 2-oji jaunimo mokykla pervadinta į Vilniaus „Gijos“ jaunimo mokyklą remiantis Vilniaus miesto tarybos sprendimu Nr. 198.  2016 m. mokykla persikėlė iš Minties g. 3 pastato į Kauno g. 43.

## Buveinės adresas
* nuo 1979 m. gruodžio 28 d. Čiobiškio g. 1, Vilnius;
* nuo 1982 m. rugsėjo 1 d. Širvintų g. 82, Vilnius;
* nuo 1995 m. rugsėjo 18 d. Minties g. 3, Vilnius;
* nuo 2016 m. balandžio 4 d. Kauno g. 43, Vilnius.

## Direktoriai
* nuo 1979 m. gruodžio 28 d. Jevgenij Abramov;
* nuo 1994 m. rugpjūčio 2 d. Juzė Drobnienė;
* nuo 2024 m. rugsėjo 17 d. Inga Jagelavičiūtė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*