open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gaston Tong Sang

**Gastonas Tong Sangas** (; g. 1949 m. rugpjūčio 7 d. Bora-Bora komunoje) – buvęs Prancūzijos Polinezijos prezidentas.

Liaudies judėjimo partijos narys, buvęs Maupiti ir Bora-Bora komunų meras. 2006 m. gruodžio 13 d. laimėjo Prancūzijos Polinezijos prezidento rinkimus (31 parlamento balsu prieš 26) ir gruodžio 26 d. pradėjo eiti šias pareigas (pakeitė iki tol valdžiusį Oscar Temaru).

Iki tampant prezidentu ėjo įvairias pareigas valstybės tarnyboje: buvo ministru (planavimo ir urbanizacijos, energetikos), meru ir kt.
Prancūzijos užjūrio bendrijos

**Prancūzijos užjūrio bendrija** (pranc. *Collectivité d'outre - mer*) – Prancūzijos Respublikos teritorija, turinti specialų statusą, kurį nuo 2003 m. kovo 28 d. nustatė Prancūzijos Respublikos konstitucijos 74 straipsnis. Šis statusas buvusioms Prancūzijos kolonijoms ir užjūrio teritorijoms suteikia muitų ir mokesčių autonomiją, tačiau šiose šalyse galioja metropolijos socialinio draudimo ir socialinių garantijų sistema. Jose, išskyrus Sen Pjerą ir Mikeloną veikia specialioji teisė, pagal kurią įstatymas ar dekretas jose negali būti taikomas, kol jo nepatvirtino vietinis rinktas organas, turintis departamento Generalinės tarybos ar regiono tarybos statusą.

## Užjūrio bendrijos

Šiuo metu Prancūzija turi 5 užjūrio bendrijas:
* Prancūzų Polinezija nuo 2004 m. vasario 27 d. turi ypatingai plačią autonomiją, prilygstančią savarankiškai valstybei ir renka savo prezidentą.
* Sen Pjeras ir Mikelonas, sala Atlanto vandenyne turi departamento statusą su Generaline taryba.
* Volisas ir Futūna Ramiajame vandenyne vienintelė iš Prancūzijos teritorijų, neturinti komunų.
* San Martenas, anksčiau priklausęs Gvadelupės užjūrio departamentui komunos teisėmis, bet nuo 2007 m. traktuojamas kaip atskira bendrija. Tai - toliausiai nutolusi ES teritorija.
* Šv. Bartolomėjaus sala, anksčiau priklausiusi Gvadelupės užjūrio departamentui komunos teisėmis, bet nuo 2007 m. traktuojama kaip atskira bendrija.

## Šaltiniai
CFP frankas

**CFP frankas** (pranc. *franc colonies françaises du Pacifique*, „Prancūzijos Ramiojo vandenyno kolonijų frankas“) – valiuta, naudojama Prancūzijos valdose Okeanijoje: Prancūzijos Polinezijoje, Naujojoje Kaledonijoje ir Volio ir Futunos salose. ISO 4217 kodas XPF.

CFP frankas padalintas į 100 santimų. Yra 1, 2, 5, 10, 20, 50 ir 100 frankų nominalo monetos bei 500, 1000, 5000 ir 10000 frankų nominalo banknotai.

2021 m. rugsėjo 15 d. potvarkis, įsigaliojęs 2022 m. vasario 26 d., apibrėžia pavadinimą CFP frankas kaip „Ramiojo vandenyno prancūzų bendruomenių franką“.https://www.legifrance.gouv.fr/jorf/id/JORFTEXT000044060532.

## Santykis
2006 m. gruodžio 30 d. santykis buvo:

1 USD = XPF 90,361 Dabartinis santykis

1 EUR = XPF 119,28 Dabartinis santykis

1 LTL = XPF 34,537 Dabartinis santykis
Mandarinas (vaisius)

**Mandarinas** – citrinvaisis, kurį mezga kai kurie citrinmedžiai (*Citrus*):

! Citrinmedis (liet.)
! Citrinmedis (lot.)
! Vaisius liet.
! Vaisius angl.
! Vaisius vok.
|-----
| gluosnialapis citrinmedis
| *C. deliciosa*
| saldusis mandarinas (ntk. tanžerinas)
| *Italian tangerine, willow - leaf mandarin*
|
|-----
| kvapusis citrinmedis
| *C. junos* Siebold ex Tanaka
| kvapusis mandarinas
| *yuzu*
|
|-----
| smulkiavaisis citrinmedis
| *C. madurensis*
| rūgštusis mandarinas (ntk. kalamandinas, kalamondinas)
| *calamandarin, calamondin, calamonding, China orange, golden lime, Panama orange*
|
|-----
| karališkasis citrinmedis
| *C. nobilis*
| karališkasis mandarinas
| *king orange, King - of-Siam, tangor*
|
|-----
| mandarininis citrinmedis
| *C. reticulata*
| tikrasis mandarinas (ntk. tanžerinas)
| *culate mandarin, mandarin, mandarin orange, tangerine*
| *Mandarinen*
|-----
| likerinis citrinmedis
| *C. unshiu*
| likerinis mandarinas (ntk. satsuma)
| *Satsuma mandarin, Satsuma orange*
| *Satsuma*
|}

## Šaltiniai
* Dėl citrusinių augalų ir jų vaisių lietuviškų pavadinimų http://www.vlkk.lt/lt/article.dnews/107
Infekcinė mononukleozė

**Infekcinė mononukleozė** () – infekcinė liga, dažniausiai pasitaikanti paauglystėje. Liga pasireiškia karščiavimu, angina, raumenų skausmais ir nuovargiu. Liga turi tokį pavadinimą, kadangi jos metu baltųjų kraujo ląstelių kiekiai keičiasi. Baltosios kraujo ląstelės susidaro iš limfocitų ir monocitų. Ligos metu monocitų kiekiai išauga nuo 35 % iki 50-70 %.

## Simptomai
Žmogus gali užsikrėsti virusu bet jokių požymių gali nebūti kelis mėnesius. Ligos požymiai pasirodo po 4-7 savaičių, ir dažnai yra maišomi su gripu ar peršalimu.
 
Tipiški infekcinės mononukleozės požymiai:
* Karščiavimas
* Gerklės skausmas
* Limfmazgių padidėjimas
* Nuovargis
* Kepenų padidėjimas
* Blužnies padidėjimas
* Galvos skausmas
* Odos ir gleivinės pageltimas
* Kaulų skausmas
* Depresija
* Silpnumas
* Bėrimas
* Raumenų skausmai
* Apetito praradimas

## Ligos priežastys

Šios ligos sukėlėjas yra Epšteino–Bar virusas. Šis virusas plinta per kraują ir seiles netgi jeigu žmogus neturi jokių ligos požymių. Užsikrečiama besibučiuojant, arba naudojantis tais pačiais stalo įrankiais.

Infekcinę mononukleozę taip pat gali sukelti citomegalo virusas (CMV).

## Ligos eiga
Užsikrėtus, po 4-7 savaičių inkubacinio periodo, liga pasireiškia padidėjusia temperatūra, gerklės ir galvos skausmais, nuovargiu. Šie pirminiai požymiai, dažniausiai išnyksta po 1-2 savaičių, bet nuovargis gali išlikti iki 1-2 mėnesių.

Retais atvejais, ligos sukeltas blužnies padidėjimas sukelia jos trūkį.

Pasveikus, Epštein-Bar virusas išlieka B lastelėse netgi kai nebėra jokių ligos požymių. Šis virusas gali vėl bet kada pasirodyti ir taip užkrėsti kitus. Iš turinčiųjų virusą, apie 6 % atkrenta ir vėl patiria ligos požymius gyvenimo eigoje.

## Komplikacijos
Infekcinės mononukleozės komplikacijos yra retos, bet gali sukelti burnos gleivinės uždegimą, meningoencefalitą, bei inkstų uždegimą.

## Gydymas
Infekcinė mononukleozė nėra tiesiogiai gydoma. Ligos metu yra patariamas poilsis, o vaistai priskiriami tik slopinant temperatūrą ir skausmą. Tokiu atveju naudojamas acetaminofenas. Nors retai, bet susidarius oro takų obstrukcijai, yra naudojami gliukokortikoidai.

## Ligos paplitimas
Yra paskaičiuota, kad 90-95 % pasaulio žmonių turi Epštein-Bar viruso antikūnių. Po infekcijos, šie antikūniai yra gaminami kūno visą likusį gyvenimą.
Ivlinas (departamentas)

**Ivlinas (78)** () – Prancūzijos departamentas šalies centro šiaurėje, Il de Franso regione, pavadintas upės vardu. Administracinis centras – Versalis (*Versailles*).

Departamente 4 apskritys, 39 kantonai, 13 municipalinių susivienijimų ir 262 komunos. Plotas – 2 284 km².

## Istorija
Įsteigtas 1968 m. sausio 1 d. pagal 1964 m. liepos 10 d. įstatymą, patvirtintą 1965 m. vasario 25 d. dekretu, buvusiame Senos ir Uazos departamente.

Departamentas įeina į Prancūzijos „Didžiąją karūną“, kurią sudaro Uazos slėnis, Esonas, Ivlinas bei Sena ir Marna. „Mažąją karūną“ sudaro Aukštutinė Sena, Sena-Sen Deni ir Marnos slėnis.

## Geografija

Departamentas šiaurėje ribojasi su Uazos slėnio, rytuose su Aukštutinės Senos, pietryčiuose su Esono, pietvakariuose su Ero ir Luaros, vakaruose su Ero departamentais.

Vakarinė ir šiaurinė dalys įeina į Paryžiaus aglomeratą, likusioje dalyje dar gyvuoja žemės ūkis. 28 % teritorijos padengta mišku.

### Pagrindiniai miestai

* Versalis (*Versailles*) – 85 726 gyventojai (1999 m.)
* Mant la Žoli (*Mantes – la-Jolie*) – 43 672 gyv.
* Rambujė (*Rambouillet*) – 24 758 gyv.
* Sen Žermenas Lajė (*Saint-Germain – en-Laye*) – 38 423 gyv.
* Sen Kventinas (*Saint-Quentin – en-Yvelines*) – 145 966 gyv.
* Sartruvilis (*Sartrouville*) – 50 219 gyv.
* Puasi (*Poissy*) – 35 841 gyv.
* Konflanas-Sentonorinas (*Conflans-Sainte-Honorine*) – 33 327 gyv.

## Klimatas

Klimatas tipiškas atlantinis, kritulių iškrenta vidutiniškai 600 mm. Dominuoja vakarų vėjai. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra 5,2&nbsp;°C, liepos mėnesio – 22,6&nbsp;°C.

## Ekonomika
Pramonė orientuojasi į tris svarbiausias sritis – automobilių gamybą, aviaciją ir gynybos pramonę. Automobilių pramonėje užimti 31 400 darbuotojų. Veikia Renault gamykla Flinse prie Senos, Peugeot SA – Puasi, Citroën – Velizi-Vilakublė ir Reno techninis centras Gijankure (*Guyancourt*).

Aviacijos pramonėje dirba 17 000 žmonių, elektronikos pramonėje – 30 000, bioindustrijoje – 37 000 darbuotojų. Veikia firmų Dassault Électronique, Alcatel, Bouygues Télécom, Sun Microsystems, Thales Optronique, Matra Automobile įmonės.

Žemės ūkiui tenka 43 % teritorijos, apie 91 000 ha su 1270 sklypų. Auginami daugiausiai vaismedžiai, vaiskrūmiai, gėlės. Žemės ūkyje dirba 1,6 % departamento gyventojų, įskaitant ir šeimos narius.

Paslaugų sektoriuje užimti 74 % darbingo amžiaus gyventojų.

## Turizmas

Departamente yra 24 muziejai, 10 kūrybos namų, 8 sodai ir parkai, du regioniniai gamtos parkai:
* Ševruzo regioninis parkas, 21 300 ha
* Veksino regioninis parkas, 11 984 ha

Žymiausios pilys:
* Versalio pilis
* Sen Žermeno pilis
* Bretejo pilis
* Mezon Latifo pilis
* Tuari pilis

## Politika
Departamentui Prancūzijos senate atstovauja 6 senatoriai, Atstovų rūmuose – 12 deputatų. Regioniniame parlamente departamentui atstovauja 28 tarybos nariai.

Ivlino Generalinę tarybą sudaro 39 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Turistinė informacija
* Istorija 
* Jano Artus-Bertrano fotografijos
Citrinvaisis

**Citrinvaisis** ( (vnsk.), *hesperidia* (dgsk.) – sultingasis daugiasėklis vaisius, būdingas citrinmedžiams. Paprastai laikomas specializuota uoga.

Citrinvaisis sudarytas iš trijų sluoksnių:
* **Viršutinis sluoksnis** (*viršutinis apyvaisis*, kitaip – *egzokarpas*) – kiek odiškas, spalvotas (raudonas, oranžinis, geltonas, žalias), turi eterinių aliejų liaukutes, kurios dažniausia būna paviršiaus įdubimuose. Daugelio rūšių citrinvaisių egzokarpas būna ryškesnis, jeigu noksta žemesnėje temperatūroje. Eteriniai aliejai suteikia aštrų citrusinį aromatą, kuris pasklinda pažeidus viršutinį apyvaisį. Eteriniai aliejai išspaudžiami galingais hidrauliniais presais.

* **Vidurinis sluoksnis** (*vidurinis apyvaisis*, *mezokarpas*) – baltas, sausokas, kai kurių citrinvaisių (pvz., didžiojo greipfruto) – storas.

* **Vidinis sluoksnis** (*vidinis apyvaisis*, *endokarpas*) – sultingas, sudarytas iš skiltelių, kurios vienų citrinmedžių būna lengvai atsiskiriančios, kitų – gana tvirtai sulipusios. Skiltelės susidaro iš vaislapėlių, jose yra vadinamieji sulčių maišeliai – sultingos pakitusios stambios ląstelės.

*Mezokarpe* ir *endokarpo* skiltelių plėvelėse būna karčiųjų medžiagų (pvz., limoninas).

Lietuvių kalboje citrinmedžių vaisiai (citrinvaisiai) vadinami skirtingai, pagal rūšinę priklausomybę: apelsinas, bergamotė, citrina, citronas, citrūnas, greipfrutas, kinkanas, limonija, mandarinas, puscitrinė, tangelas


Image:Lemon-edit1.jpg|Tikroji citrina
Image:Lime_CDC.jpg|Supjaustyta žalioji citrina
Image:MeyerLemon.jpg|Neprinokusi Mejerio citrina
Image:Chinesische_Zedrat_Zitrone.jpg|Citronas
Image:Blood_oranges.jpg|Kruvinasis apelsinas
Image:Mandarin_oranges_canned.jpg|Konservuotos tikrojo mandarino skiltelės
Image:Citrus_unshiu-温州蜜柑-4.jpg|Likeriniai mandarinai
Image:Citrus_unshiu-unshu_mikan.jpg|Likerinio mandarino riekutės
Image:Citrus_grandis_-_Honey_White.jpg|Didysis greipfrutas. Matyti storas vidurinis apyvaisis (mezokarpis)
Image:Pummelo_sectioned.jpg|Išardytas didysis greipfrutas


## Šaltiniai
* Dėl citrusinių augalų ir jų vaisių lietuviškų pavadinimų http://www.vlkk.lt/lt/article.dnews/107
Granatmedis

**Granatmedis** (*Punica*) – raudoklinių (*Lythraceae*) šeimos augalų gentis. Anksčiau ji buvo priskiriama savarankiškai **granatmedinių** (*Punicaceae*) šeimai, kuri dabar pagal naujesnius filogenetinius tyrimus yra raudoklinių šeimos pošeimis. Šiu augalų vaisius – granatas.

Gentyje yra dvi rūšys:
* Paprastasis granatmedis (*Punica granatum*)
* *[[Punica protopunica]]*
Pajūrinė narytžolė

**Pajūrinė narytžolė** (, sin. *Triglochin maritima*) – narytžolinių (*Juncaginaceae*) šeimos augalas.

Lietuvoje retas augalas. Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.
Kliedminiai

**Kliedminiai** (*Combretaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso medžiai, krūmai ir lianos.

Paplitę tropikuose ir subtropikuose.

Šeimoje yra 20 genčių, apie 600 rūšių.

## Gentys

* Sagmedis (*Anogeissus*)
* *[[Buchenavia]]*
* *[[Bucida]]*
* *[[Calopyxis]]*
* *[[Calycopteris]]*
* Kliedmis (*Combretum*)
* Sagotis (*Conocarpus*)
* *[[Dansiea]]*
* *[[Guiera]]*
* *[[Laguncularia]]*
* *[[Lumnitzera]]*
* *[[Macropteranthes]]*
* *[[Melostemon]]*
* *[[Pteleopsis]]*
* Laukras (*Quisqualis*)
* *[[Strephonema]]*
* Viršūklis (*Terminalia*)
* *[[Terminaliopsis]]*
* *[[Thiloa]]*
Kliedmis

**Kliedmis** (*Combretum*) – kliedminių (*Combretaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso medžiai ir krūmai. Daugiausiai rūšių auga Pietų Afrikoje, Madagaskare, Azijos ir Amerikos tropikų zonose.

Keletą rūšių naudojama liaudies medicinoje Indijoje ir Afrikoje.

Gentyje yra apie 370 rūšių.

## Rūšys

* Vaistinis kliedmis (*Combretum apiculatum*)
* Gluosnialapis kliedmis (*Combretum caffrum*)
* Smulkiažiedis kliedmis (*Combretum micranthum*)
* Indinis kliedmis (*Combretum roxburghii*)
ir kt.
Didysis plukenis

**Didysis plukenis** (*Najas marina*) – plukeninių (*Najadaceae*) šeimos plukenių (*Najas*) genties augalų rūšis.

Augalas 5-50 cm aukščio. Dvinamis. Auga ežeruose, senvagėse. Žydi birželio-liepos mėn. Šį augalą lesa antys ir kiti vandens paukščiai. Lietuvoje retas.
Sagotis

**Sagotis** (*Conocarpus*) – kliedminių (*Combretaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso krūmai ir maži medžiai.

Auga tropinio klimato regionuose.

## Rūšys

* Paprastasis sagotis (*Conocarpus erectus*)
* *[[Conocarpus lancifolius]]*
Mažasis plukenis

**Mažasis plukenis** (*Najas minor*) – plukeninių (*Najadaceae*) šeimos plukenių (*Najas*) genties augalų rūšis.

Lietuvoje labai retas. Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Augalas 4-25 cm aukščio. Vienanamis. Auga ežeruose, senvagėse, kanaluose. Žydi birželio-rugpjūčio mėn.
Viršūklis

**Viršūklis** (*Terminalia*) – kliedminių (*Combretaceae*) šeimos augalų gentis.

Papalitęs tropinio klimato regionuose.

Gentyje yra apie 100 rūšių.
 
## Rūšys

* Plikasis viršūklis (*Terminalia arjuna*)
* Karpotasis viršūklis (*Terminalia bellirica*)
* Migdolinis viršūklis (*Terminalia catappa*)
* Plaukuotasis viršūklis (*Terminalia chebula*)
* Rauginis viršūklis (*Terminalia sericea*)
ir kt.


Image:Terminalia australis.jpg|*[[Terminalia australis]]*
Image:Terminalia chebola Bra29.png|Plaukuotasis viršūklis (*Terminalia chebula*)
Image:Starr_001028-9001_Terminalia_melanocarpa.jpg|*[[Terminalia melanocarpa]]*
Image:Starr_021203-0026_Terminalia_myriocarpa.jpg|*[[Terminalia myriocarpa]]*
Image:Terminalia sumatrana Blanco1.200.png|*[[Terminalia sumatrana]]*
Olinija

**Olinija** (*Olinia*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus augalų gentis, kuriai priklauso 10 rūšių. Tai krūmai ir nedideli medžiai, paplitę Afrikoje.

## Rūšys
* *[[Olinia abyssinica]]*
* *[[Olinia accuminata]]*
* *[[Olinia capensis]]*
* *[[Olinia cymosa]]*
* *[[Olinia emarginata]]*
* *[[Olinia radiata]]*
* *[[Olinia rochetiana]]*
* *[[Olinia vanguerioides]]*
* Gyslotoji olinija (*Olinia ventosa*)

## Nuorodos
* ''Oliniaceae'' Arn. ex Sond.
Mažeikių Pavasario progimnazija

** Mažeikių Pavasario progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi pagrindinio lavinimo mokykla Mažeikiuose, Pavasario g. 53, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190163763.

## Istorija

Mažeikių 7-oji vidurinė mokykla įkurta 1989 metais. 1990 m. mokyklą baigė pirmoji 37 devintokų laida. 1992 m. baigė pirmoji dvyliktokų laida. 1994 m. jai suteiktas Pavasario vardas, pagal gatvę, kurioje ji pastatyta. 2012 m. mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 2021 m. tapo progimnazija.

## Direktoriai
* nuo 1989 m. Stanislovas Jakučinskas
* nuo 2020 m. Rolandas Volkovas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
*
Rizoforiniai

**Rizoforiniai** (*Rhizophoraceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso medžiai, augantys mangroviniuose miškuose. 

Paplitę tropinio ir subtropinio klimato regionuose.

Šeimoje yra 16 genčių, apie 120 rūšių.

## Gentys

* *[[Anopyxis]]*
* *[[Blepharistemma]]*
* Dumblamedis (*Bruguiera*)
* *[[Carallia]]*
* *[[Cassipourea]]*
* *[[Ceriops]]*
* *[[Comiphyton]]*
* *[[Crossostylis]]*
* *[[Dactylopetalum]]*
* *[[Gynotroches]]*
* *[[Kandelia]]*
* *[[Macarisia]]*
* *[[Pellacalyx]]*
* Rizofora (*Rhizophora*)
* *[[Sterigmapetalum]]*
* *[[Weihea]]*
Smailialapė plūdė

**Smailialapė plūdė** (*Potamogeton acutifolius*) – plūdinių (*Potamogetonaceae*) šeimos plūdžių (*Potamogeton*) genties augalų rūšis.

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Siūlinė plūdė

**Siūlinė plūdė** (*Potamogeton trichoides*) – plūdinių (*Potamogetonaceae*) šeimos plūdžių (*Potamogeton*) genties augalų rūšis.

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Lankstusis plukenis

**Lankstusis plukenis** (*Najas flexilis*) – plukeninių (*Najadaceae*) šeimos plukenių (*Najas*) genties augalų rūšis.

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Komuna

**Komuna** (, nuo žodžio *commun* – bendras) – Prancūzijos ir daugelio kitų šalių mažiausias teritorinis administracinis vienetas, paprastai turintis savivaldos teisę.

## Teisinė sistema
Komuna veikia įstatymo nustatytose teisės ir kompetencijos ribose. Komunos teritorinės ribos taip pat nustatomos įstatymu, arba aukštesnio teritorinio administracinio organo sprendimu, paprastai atsiklausus gyventojų nuomonės visuotinėje ar teritorinėje apklausoje ar referendumu.

Komunos gyventojai visuotiniuose tiesioginiuose rinkimuose renka aukščiausią atstovavimo ir valdžios organą – savivaldybės tarybą, kuri iš savo tarp renka aukščiausią vykdomosios valdžios pareigūną – merą.

## Prancūzijos komunos
Prancūzijoje komunos įsteigtos 1789 m. gruodžio 14 d. įstatymu, siekiant suvienodinti valstybės teritorijos valdymą. Tuo pačiu įstatymu buvo įsteigti ir didesni, kelias ar keliolika komunų jungiantys teritoriniai vienetai, turintys savivaldos teisę – kantonai (*canton*), kelis kantonus jungiantys koordinavimo teritoriniai vienetai – apskritys (*arrondissement*) ir kelias apskritis jungiantys savivaldybių ir valstybės interesų derinimo teritoriniai vienetai – departamentai (*département*). Valstybės valdymo decentralizavimas vykdomas regionuose.

1884 m. balandžio 5 d, įstatymas nustatė, kad komunos taryba renkama tiesioginiuose, slaptuose, visuotiniuose rinkimuose. Komunos taryba posėdžiauja savo administraciniame centre, o posėdžiams vadovauja meras, kuris ir pasirašo visus priimtus sprendimus.

### Komunų skaičius
2006 m. sausio 1 d. Prancūzijoje buvo 36 785 komunos, iš jų:
* 36 571 Prancūzijos metropolijoje, įskaitant Korsiką ir kitas salas netoli Prancūzijos teritorijos
* 114 užjūrio departamentuose
* 100 Prancūzijos užjūrio bendrijose

Išimtys
* Valis ir Futuna, suskirstyta į 3 karalystes
* Prancūzijos Australijos ir Antarktidos žemės.
* nutolusios Indijos vandenyno salos
* Klipertono sala

Prancūzijos komunų skaičius nuolat didėja

## Europos komunos
* Vokietija – 13 000 komunų
* Ispanija – 8000
* Italija – 8000
* Šveicarija – 2889
Prancūzijos Polinezijos himnas

**’Ia Ora ’O Tahiti Nui** (tait. „todėl, kad Taitis gali gyventi“) – Prancūzijos Polinezijos valstybinis himnas (greta su Prancūzijos himnu). Prancūzijos Polinezijos Asamblėjos patvirtintas 1993 m. birželio 10 d. Autorių kolektyvą sudaro: Maeva Bougues, Irmine Tehei, Angèle Terorotia, Johanna Nouveau, Patrick Amaru, Louis Mamatui, Jean-Pierre ir Pierre Célestin. Himno autorinės teisės perleistos valstybei. Himnas naudojamas valstybinių švenčių, sportinių renginių, tarptautinių priėmimų proga.

Valstybėje kilo nemažai ginčų dėl himno pavadinimo ir žodžių, kadangi juose minimas tik Taitis, nepaminint likusių teritorijų. Siūloma eilutę *Tahiti Nui* keisti į bendresnį *Maohi Nui*.

## Eilės

**[[taitiečių kalba]]**
: ’Ua rahu te atua (i) to’u ’ai’a
: Hono no’ano’a o te motu rau
: Heihei i te pua ri’i au ē
: E firi nape morohi ’ore
: 'O ta’u ia e fa’ateniteni nei
: Te Tuoro nei te reo here
: O te hui’a
: ’A hi’i to aroha
: ’Ia ora ’o Tahiti Nui ē

**[[prancūzų kalba]]**
: *Mon pays est né de Dieu
: *Collier d'îles multiples*
: *Aux délicates senteurs*
: *Reliées d'une tresse immortelle*
: *Aujourd'hui je te loue*
: *Voici que s'élève la voix de tes enfants*
: *„Répands ton amour“*
: *Pour que vive Tahiti Nui''

## Nuorodos
* Himno istorija, melodija (midi)
Pelkinė liūnsargė

**Pelkinė liūnsargė** (*Scheuchzeria palustris*) – liūnsarginių (*Scheuchzeriaceae*) šeimos liūnsargių (*Scheuchzeria*) genties augalų rūšis.

Daugiametė žolė su lapuotu stiebu. Lapai su lapamakštėmis. Apatiniai lapai tokio ilgumo kaip stiebas, aukštesnieji 2-3 lapai vienas nuo kito nutolę, viršutinis trumpiausias. Visi lapai tamsiai žali, jų pamatas gana ilgos makšties pavidalo, viršūnėje turi šaukštišką įdubimą. Žiedynas – kekė.

Liūnsargė auga aukštapelkėse, tarpinio tipo pelkėse. Žydi birželio-liepos mėn. Augalo sėklas lesa daugelis vandens paukščių. Lietuvoje neretas.
Akmenės rajono savivaldybės taryba 2003–2007 m.

**[[Akmenės rajono savivaldybės taryba]]** – Akmenės rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos
Rinkimuose gavo vietų:
* Lietuvių tautininkų sąjunga (LTS) – 8
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 6
* Lietuvos liberalų sąjunga (LLS) – 4
* Liberalų demokratų partija (LLDP) – 2
* Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) – 2
* Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjunga (VNDSP) – 2
* Naujoji sąjunga (socialliberalai) (NS) – 2

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Guneriniai

**Guneriniai** (*Gunneraceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima. 

Šeimoje yra viena gentis – **gunera** (*Gunnera*) ir apie 40-50 rūšių.

## Nuorodos
Birštono savivaldybės taryba 2003–2007 m.

**[[Birštono savivaldybės taryba]]** – Birštono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos

Rinkimai įvyko 2002 m. gruodžio 22 d. Rinkimuose gavo vietų:
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 14
* Lietuvos liberalų sąjunga (LLS) – 3
* Nuosaikiųjų konservatorių sąjunga (NKS) – 2
* Lietuvos centro sąjunga (LCS) – 1
* Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) – 1

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Veikla
Meru išrinktas Antanas Serafinas Zenkevičius, jo pavaduotoju Juozas Aleksandravičius. 2005 m. administracijos direktore paskirta Nijolė Dirginčienė.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Druskininkų savivaldybės taryba 2003–2007 m.

**[[Druskininkų savivaldybės taryba]]** – Druskininkų savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos

Rinkimai įvyko 2002 m. gruodžio 22 d. Rinkimuose gavo vietų:
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 17
* Liberalų demokratų partija (LLDP) – 2
* Modernieji krikščionys demokratai (MKD) – 2
* Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) – 2
* Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga (LPKTS) – 1
* Naujoji sąjunga (socialliberalai) (NS) – 1

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Veikla
Absoliučią daugumą savivaldybės taryboje gavę socialdemokratai meru išrinko skyriaus lyderį Ričardą Malinauską, jo pavaduotoja išrinkta Kristina Miškinienė, administracijos direktore paskirta Aldona Vičiulienė.

## Nuorodos

Oficiali svetainė
Alytaus miesto savivaldybės taryba 2003–2007 m.

Alytaus miesto savivaldybės taryba – Alytaus miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos
Rinkimai įvyko 2002 m. gruodžio 22 d. Rinkimuose gavo vietų:
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 7
* Naujoji sąjunga (socialliberalai) (NS) – 5
* Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) – 5
* Liberalų demokratų partija (LLDP) – 3
* Lietuvos centro sąjunga (LCS) – 2
* Lietuvos krikščionys demokratai (LKD) – 2
* Lietuvos liberalų sąjunga (LLS) – 2
* Lietuvos nacionaldemokratų partija (LNDP) – 1

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Veikla
Pirmasis tarybos posėdis įvyko 2003 m. balandžio 10 d. Meru išrinktas Vytautas Kirkliauskas, mero pavaduotoju Sigitas Kauzonas. Administracijos direktoriumi paskirtas Feliksas Džiautas.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Gairuviniai

**Gairuviniai** (*Fouquieriaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso sukulentai, augantys dykumoje.

Natūraliai paplitę Šiaurės Meksikoje ir JAV: Arizonoje, Kalifornijoje, Teksase ir kt.

Šeimoje yra viena gentis – **gairuvas** (*Fouquieria*) ir 11 rūšių.

## Rūšys

**[[Fouquieria burragei]]* 
*Aukštasis gairuvas (*Fouquieria columnaris*)
**[[Fouquieria diguetii]]* 
*Baltažiedis gairuvas (*Fouquieria fasciculata*) 
**[[Fouquieria formosa]]* 
**[[Fouquieria leonilae]]* 
**[[Fouquieria macdougalii]]* 
**[[Fouquieria ochoterenae]]* 
*Šakotasis gairuvas (*Fouquieria purpusii*) 
**[[Fouquieria shrevei]]* 
**[[Fouquieria splendens]]* 


Image:Fouquieria diguetii flowers.jpg|*[[Fouquieria diguetii]]* 
Image:Ocotillo 01.jpg|*[[Fouquieria macdougalii]]* 
Image:Fouquieria splendens flowers 1.jpg|*[[Fouquieria splendens]]*
Kalvarijos savivaldybės taryba 2003–2007 m.

**[[Kalvarijos savivaldybės taryba]]** – Kalvarijos savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos
Rinkimai įvyko 2002 m. gruodžio 22 d. Rinkimuose gavo vietų:
* Centro dešiniųjų koalicija (CDK) – 3
* Lietuvos krikščionys demokratai (LKD) – 3
* Tėvynės Sąjungos (Lietuvos konservatorių) ir Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos koalicija (TSLK-LPKTS) – 3
* Naujoji sąjunga (socialliberalai) (NS) – 3
* Nuosaikiųjų konservatorių sąjunga (NKS) – 3
* Liberalų demokratų partija (LLDP) – 2
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 2
* Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjunga (VNDSP) – 1

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Melionmediniai

**Melionmediniai** (*Caricaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso krūmai ir neaukšti 5-10 m aukščio medžiai.

Paplitę Centrinės ir Pietų Amerikos bei Afrikos tropinio klimato regionuose.

Šeimoje yra 5 gentys, 34 rūšys.

## Gentys

* Melionmedis (*Carica*)
* *[[Cylicomorpha]]*
* Glotis (*Jacaratia*) 
* Jarila (*Jarilla*) 
* *[[Vasconcellea]]*
Melionmedis

**Melionmedis** (*Carica*) – melionmedinių (*Caricaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso viena rūšis –  papajinis melionmedis (*Carica papaya*), kurio vaisius – papaja.
Taičio vyrų futbolo rinktinė

**Taičio vyrų futbolo rinktinė** – Prancūzijos Polinezijai atstovaujanti futbolo rinktinė. Kontroliuojama Taičio futbolo federacijos.

Dalyvavo beveik visuose OFC Tautų taurėse turnyruose. Pirmuosiuose trijuose užėmė 2 vietą, o 2012 m. taitiečiams pavyko laimėti žemyno čempionatą (pirmiesiems po Australijos ir Naujosios Zelandijos) ir patekti į 2013 m. FIFA Konfederacijų taurę. Ten Taičio futbolininkai patyrė triuškinančius pralaimėjimus nuo Nigerijos (1-6), tuometės pasaulio čempionės Ispanijos (0-10) ir Urugvajaus (0-8). Vienintelį įvartį Taičiui įmušė Jonathan Tehau.

## Dalyvavimas čempionatuose

### Pasaulio čempionatas
* 1930-1990 – 
* 1994-2022 – 

### [[FIFA Konfederacijų taurė]]
* 2013 – I etapas

### OFC Tautų taurė
* 1973 – 2 vieta 
* 1980 – 2 vieta 
* 1996 – 2 vieta 
* 1998 – 4 vieta
* 2000 – I etapas
* 2002 – 3 vieta 
* 2004 – 5 vieta
* 2008 – 
* 2012 – **1 vieta** 
* 2016 – I etapas
* 2024 – 3 vieta 

### Kiti turnyrai
;Ramiojo vandenyno žaidynės
* 1 vieta: 1966, 1975, 1979, 1983, 1995 m.
* 2 vieta: 1969, 1987, 2015 m.
* 3 vieta: 1963, 1971, 2011 m.
* 4 vieta: 2003 m.

;Polinezijos taurė
* 1 vieta: 1994, 1998, 2000 m. (visus kartus)

## Žymiausi žaidėjai
* Reynald Temarii (1992–1996)
* Naea Bennett (1996–2010)
* Felix Tagawa (2000–2004)
* Marama Vahirua (2013–2018)
* Teaonui Tehau (2011–)
* Jonathan Tehau (2011–2017)
* Steevy Chong Hue (2010–2016)

## Treneriai

*  Freddy Vernaudon (1973)
*  Richard Vansam (1980)
*  François Ferez (1992)
*  Bernard Vahirua (1992)
*   Umberto Mottini (1995–1996)
*  Gerard Kautai (1996)
*  Richard Vansam (1997)
*  Alain Rousseau (1998)
*  Leon Gardikiotis (1999–2000)
*   Patrick Jacquemet (2001–2003)
*  Gerard Kautai (2004–2007)
*  Eddy Etaeta (2010–2015)
*  Ludovic Graugnard (2015–2018)
*  Naea Bennett (2018–2019)
*  Samuel Garcia (2019–)

## Nuorodos
* Komandos sudėtis
Strelicijiniai

**Strelicijiniai** (*Strelitziaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, priklausanti lelijainių klasei. 

## Gentys

*Strelicija (*Strelitzia*) 
*Ravenala (*Ravenala*) 
**[[Phenakospermum]]*
Leliai

**Leliai** (arba ***Lėliai***) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo automagistralės  ir į rytus nuo kelio , 7 km į rytus nuo Klaipėdos ir 3 km į pietryčius nuo Slengių. Stūkso Jakų piliakalnis. Pro kaimą eina kelias Klaipėda–Jokūbavas. Iš kaimo apylinkių išteka Smeltalė. Kaimynystėje yra Klemiškės I, Martinų, Klausmylių kaimai.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Lelys* arba *Lilys* – iš  „kas daug kalba, tarška“, *lelenti* „daug kalbėti, bartis“ ir pan. arba iš *[[lėlys]]* „toks paukštis“, mažiau tikėtina, kad iš  „didelis“.

## Istorija

Lelių kaimo pavadinimas vokiečių dokumentacijoje buvo rašomas *Löllen*. Istoriniuose šaltiniuose Lelių kaimas minimas 1763 m. Kaimas buvo lietuviškas (XX a. pradžioje lietuvninkų buvo apie 71 proc.). 1893–1944 m. veikė vienklasė pradinė mokykla, kurioje 1914–1921 m. mokėsi Mažosios Lietuvos veikėjas Martynas Gelžinis. 1906–1945 m. pro Lelių kaimą ėjo siaurasis geležinkelis Klaipėda–Plikiai. Leliuose buvo geležinkelio stotelė, karčema, kalvė, dvaras. Kaimas valdė 254 ha, Lelių dvaras – 110 ha žemės. Leliai priklausė Dirvupių valsčiui ir Lelių seniūnijai (kurią sudarė Lelių, Dinviečių ir Paugų kaimai).

Po II pasaulinio karo Lelių kaime iš esmės pasikeitė gyventojai. Kaimynystėje buvo įkurti Gulbės kolektyviniai sodai, aerodromas. Pastaraisiais metais statomas 139 individualių gyvenamųjų namų kvartalas – Didieji Leliai. 1996 m. gruodžio 23 d. senosios Lelių kaimo kapinės įtrauktos į Lietuvos Respublikos nekilnojamųjų kultūros vertybių registrą.

## Gyventojai

## Šaltiniai

* MLE, T. 2, Vilnius, 2003
Trakų rajono savivaldybės taryba 2003–2007 m.

**[[Trakų rajono savivaldybės taryba]]** – Trakų rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos
Rinkimai įvyko 2002 m. gruodžio 22 d. Rinkimuose gavo vietų:
* Lietuvos lenkų rinkimų akcija (LLRA) – 6
* Lietuvos centro sąjunga (LCS) – 5
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 5
* Naujoji sąjunga (socialliberalai) (NS) – 4
* Lietuvos liberalų sąjunga (LLS) – 3
* Lietuvos krikščionys demokratai (LKD) – 1
* Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) – 1

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Veikla
Meru pirmajame savivaldybės tarybos posėdyje 2003 m. išrinktas Tadeušas Uždel, 2004 m. pasikeitus politinei padėčiai ir susiformavus naujai daugumai meru išrinktas Vytautas Petkevičius. Savivaldybės administracijos direktoriumi paskirtas Leonardas Karnila, direktoriaus pavaduotoja Irena Narkevič.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Vilniaus miesto savivaldybės taryba 2003–2007 m.

**[[Vilniaus miesto savivaldybės taryba]]** – Vilniaus miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos
Rinkimai įvyko 2002 m. gruodžio 22 d. Rinkimuose gavo vietų:
A. Zuoko koalicija „Už Vilnių, kuriame gera visiems“ Liberalai ir Modernieji krikščionys demokratai (A. Zuoko koalicija) – 18
* Liberalų demokratų partija (LLDP) – 6
* Lietuvos lenkų rinkimų akcija (LLRA) – 6
* Lietuvos rusų sąjunga (LRS) – 6
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 6
* Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) – 6
* Naujoji sąjunga (socialliberalai) (NS) – 3

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Visagino savivaldybės taryba 2003–2007 m.

**[[Visagino savivaldybės taryba]]** – Visagino savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos
Rinkimai įvyko 2002 m. gruodžio 22 d. Rinkimuose gavo vietų:
* Lietuvos liberalų sąjunga – 12
* Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjunga (VNDSP) – 4
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 3
* Lietuvos centro sąjunga (LCS) – 2
* Lietuvos rusų sąjunga (LRS) – 2
* Lietuvos liaudies sąjunga „Už teisingą Lietuvą“ (LLSUTL) – 1
* Naujoji sąjunga (socialliberalai) (NS) – 1

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Arutua

**Arutua** – koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno šiaurės vakaruose, Paliserio grupėje, 406 km į šiaurės rytus nuo Taičio, 40 km į pietryčius nuo Rangiroa. Įeina į Arutua komuną. Sausumos plotas – 15 km². 808 gyventojai (2017 m.). Gyventojų tankumas – 47,5 žm./km². Svarbiausia gyvenvietė – Rautinis.

Atolas žiedo formos, 29 km skersmens. Didžiausios salelės yra šiaurinėje pusėje (Motu Tae, Tenihinhi). Lagūnos plotas 484 km². Jos centre yra nedidelė salelė. Įrengtos žuvų fermos bei perlų veisyklos. Ties Rautini gyvenviete yra vienintelė laivuojama Manina protaka. Kopros gavyba, žvejyba, perlų rinkimas. Arutua garsėja savo muzikantais.

Arutua pavadinimas reiškia „aukštos jūros banga“. Salą 1722 m. atrado olandų jūrininkas Jakob Roggeveen. 1816 m. salą pasiekęs Otto von Kotzebue ją pavadino Ruriko vardu. 1983 m. atolas smarkiai nukentėjo nuo uragano.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemėlapis
Šiaulių miesto savivaldybės taryba 2003–2007 m.

**[[Šiaulių miesto savivaldybės taryba]]** – Šiaulių miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos
Rinkimai įvyko 2002 m. gruodžio 22 d. Rinkimuose gavo vietų:
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 9
* Lietuvos centro sąjunga (LCS) – 4
* Lietuvos liberalų sąjunga (LLS) – 4
* Lietuvos Nacionaldemokratų partija (LNDP) – 4
* Liberalų demokratų partija (LLDP) – 3
* Naujoji sąjunga (socialliberalai) (NS) – 3
* Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga (LPKTS) – 2
* Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) – 2

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Vilniaus rajono savivaldybės taryba 2003–2007 m.

**[[Vilniaus rajono savivaldybės taryba]]** – Vilniaus rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2002 m. gruodžio 22 d.

## Partijos
Rinkimai įvyko 2002 m. gruodžio 22 d. Rinkimuose gavo vietų:
* Lietuvos lenkų rinkimų akcija (LLRA) – 16
* Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) – 5
* Lietuvos liberalų sąjunga (LLS) – 2
* Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) – 2
* Lietuvos lenkų liaudies partija (LLLP) – 1
* Naujoji sąjunga (socialliberalai) (NS) – 1

### Tarybos nariai

### Tarybos nariai, kurių įgaliojimai nutrūko prieš terminą

## Veikla

Rajono mere ketvirtą kartą išrinkta Leokadija Janušauskienė–Počikovska. Jai tapus Seimo nare, mere išrinkta Marija Rekst, mero pavaduotojais Teresa Paramonova ir Jan Sinicki. Administracijos direktoriumi paskirtas Stefan Svietlikovski, administracijos direktoriaus pavaduotoju Česlav Olševski, vėliau Liucina Kotlovska.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Kaukura

**Kaukura** – koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno vakaruose, Paliserio grupėje, į pietryčius nuo Arutua. Įeina į Arutua komuną. Sausumos plotas – 11 km². 414 gyventojų (2017 m.). Gyventojų tankumas – 37,6 žm./km². Pagrindinė gyvenvietė – Raitahitis.

Atolas gulsčio ovalo formos, 50 km ilgio ir 14 km pločio. Rifas vientisas ir laivybinių protakų nėra. Žiedą sudaro 65 salelės. Lagūna negili, užima 434 km² plotą. Šalia Raitahiti gyvenvietės yro aerodromas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemėlapis
Apatakis

**Apatakis** – koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno šiaurės vakaruose, Paliserio grupėje, 370 km į šiaurės rytus nuo Taičio, 19 km į pietryčius nuo Arutua. Įeina į Arutua komuną. Sausumos plotas – 20 km². 442 gyventojai (2017 m.). Gyventojų tankumas – 26 žm./km². Svarbiausia gyvenvietė – Niutahis.

Atolas stačiakampės formos, 64 km ilgio ir 47 km pločio. Didžiausios salelės yra šiaurės vakaruose ir rytuose. Lagūnos plotas 706 km². Lagūną su vandenynu jungia dvi laivybinės protakos (vakarinėje pusėje). Yra oro uostas. Turizmas (ypač povandeninis nardymas), kopros gavyba ir eksportas, vanilės, pandanų auginimas. Maistui naudojami jamsai, duonmedžiai, taras, tropiniai vaisiai.

Apatakio atolą 1722 m. atrado olandų jūrininkas Jakob Roggeveen. 1774 m. salą aplankė Džeimsas Kukas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemėlapis
Bugenvilija

**Bugenvilija** (*Bougainvillea*) – dyvinutinių (*Nyctaginaceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinta jūrininko Luiso Antuano de Bugenvilio (1729-1811), kuris vadovavo pirmajai prancūzų kelionei aplink pasaulį garbei.

Natūraliai paplitusi Pietų Amerikoje nuo Brazilijos vakarinės dalies iki Peru ir į pietus iki pietų Argentinos. Auga tropinio ir subtropinio klimato zonose.

Gentyje yra 18 rūšių.

## Nuorodos
* Teigiama energija: Bugenvilija
Arutua komuna

**Arutua** – komuna Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu-Gambijė padalinyje (Tuamotu salose). Apima Arutua, Apataki ir Kaukura atolus. Plotas 45 km². Komunoje gyvena 1694 gyventojai (2017 m.). Administracinis centras – Rautinis (Arutua s.).

## Šaltiniai
Ratiklė

**Ratiklė** (*Pisonia*) – dyvinutinių (*Nyctaginaceae*) šeimos augalų gentis.

## Rūšys

* *[[Pisonia grandis]]*
* Skėtinė ratiklė (*Pisonia umbellifera*)
ir kt.


Image:Pisonia brunoniana.jpg|*[[Pisonia brunoniana]]*
Image:PisoniaBrunoniana2.jpg|*[[Pisonia brunoniana]]*
Image:PisoniaBrunoniana3.jpg|*[[Pisonia brunoniana]]*
Image:Starr_020803-0067_Pisonia_umbellifera.jpg|Skėtinė ratiklė (*Pisonia umbellifera*)
Rautinis

**Rautinis** – gyvenvietė Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyne, Arutua atole (svarbiausia jo gyvenvietė). Arutua komunos administracinis centras. Rautinis yra atolo žiedo pietryčiuose, nedidelėje salelėje, prie laivybinės Manina protakos. Katamaranais ir valtimis vyksta susisiekimas su atolo šiaurėje esančiu oro uostu. 1983 m. gyvenvietę labai nuniokojo uraganas.
Liauda (Kelmė)

**Liauda** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje.

## Istorija

Dėl keldinimo į centrines gyvenvietes jau maždaug nuo 1980 m. nelikę gyventojų. Paskutinė gyventoja buvo tokia Aputienė ir jos duktė Vlada, priešpaskutiniai – Alekso ir Adelės Zakarauskų šeima, kurie gyveno Rimgailų name.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dyvinutė

**Dyvinutė** (*Mirabilis*) – dyvinutinių (*Nyctaginaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso žolės. 

Auga Amerikos žemyne.

Gentyje yra apie 60 rūšių.
## Rūšys

**[[Mirabilis coccinea]]*
**[[Mirabilis expansa]]*
*Vakarinė dyvinutė (*Mirabilis jalapa*)
**[[Mirabilis longiflora]]*
**[[Mirabilis multiflora]]*
ir kt.

## Nuorodos
*Mirabilis ''Linnaeus'', genties aprašymas anglų k.


Image:2006-10-18Mirabilis jalapa10.jpg|Vakarinė dyvinutė (*Mirabilis jalapa*)
Image:Mirabilis longiflora3.jpg|*[[Mirabilis longiflora]]*
Image:Mirabilis multiflora plant 2004-08-22.jpg|*[[Mirabilis multiflora]]*
Teodosijaus kodeksas

**Teodosijaus kodeksas** () – pirmasis oficialus Romos imperatorių V a. konstitucijų (įstatymų) rinkinys, *[[Corpus iuris civilis]]* sudėtinė dalis.

Jis buvo išleistas 438 m. valdant Bizantijos imperatoriui Teodosijui II (*Theodosius II*) (401–450 m. liepos 28 d.)

Teodosijaus kodekse atsispindėjo pasikeitimai, susiję su Romos imperijos feodalizacija. Kodeksas susideda iš 16 knygų, suskirstytų titulais.

## Nuorodos
Teodosijaus kodeksas
Štormas

**Štormas** (iš  „audra“) – smarki audra jūroje. Taip vadinamas 9 balų pagal Boforto skalę vėjas, silpnesnis nei uraganas. Siekia 20,8–24,4 m/s greitį. Paprastai štormus sukelia atogrąžų ir neatogrąžų ciklonai. Štormų metu jūroje kyla smarkios bangos, neretai nukenčia objektai sausumoje.

Anglakalbėje literatūroje vadinamas žodžiu *gale*. Taip nusakomas 7–10 balų pagal Boforto skalę vėjas, kurio greitis atitinka 28–55 mazgus.


Wea00816.jpg|Štormas šiaurės Ramiajame vandenyne
Storm in Pacifica.jpg|Štormas Ramiajame vandenyne, ties Kalifornijos krantais
USS Howard DDG-83.jpg|JAV karo laivas, plaukiantis štormo metu


## Šaltiniai
Radži Aleksandrovičius

**Radži Khristov Aleksandrovič** (g. 1987 m. vasario 14 d. Panevėžyje) – čigonų kilmės Lietuvos dainininkas, „Dainų dainelės“ laureatas, LNK televizijos rengto realybės šou „Kelias į žvaigždes 2“ dalyvis, patekęs į finalinį etapą (kuriame pralaimėjo dainininkui Merūnui).

## Biografija
Gimė Panevėžio moterų įkalinimo įstaigoje, kur laisvės atėmimo bausmę atliko jo motina. Atsisakius jį auginti, Radži vėliau nuo 2-jų metų augo Algimanto Bandzos vaikų globos namuose Panevėžyje. Yra laimėjęs „Dainų dainelėje“.

2006 m. dalyvavo LNK muzikiniame realybės šou „Kelias į žvaigždes 2“. Jame pasižymėjo kaip temperamentingas žmogus, dažnai konfliktuodavęs su kita šou dalyve Agne.

Išleido albumą „Ką daryt“, kuriame skamba 15 jo dainų. Iš jų – du duetai su Viliumi Krivicku „Dzin dzilin Kalėdos“ bei Agne „Verksi tu“.

2008 m. visą sausio mėnesį portalo „Delfi“ skaitytojai iš visų Lietuvos atlikėjų rinko pačius blogiausius „Bambuko“ nominacijoms. Mėnesio gale paaiškėjo, kad Radži surinko daugiausia balsų kartu su Minedu ir Eugenijumi Ostapenko. Po vėlesnių balsavimų šiose nominacijose Radži užėmė 3-ąją vietą bei dar laimėjo „Bambuko“ didžiausios Lietuvos muzikinės blogybės apdovanojimą, kurį jam paskyrė autoritetinga komisija, sudaryta iš daugiau kaip 30 muzikos profesionalų. Į „Bambukų“ apdovanojimų ceremoniją Radži atvykti atsisakė.

Tų pačių 2008 m. pradžioje dalyvavo LNK rengtame muzikiniame projekte, kuriame rungėsi visų 3 realybės šou „Kelias į žvaigždes“ dalyviai, suskirstyti į tris komandas po tris (iš kiekvieno šou po vieną). Radži pateko į vieną komandą su Vudžiu ir Evelina.

2008 m. dalyvavo LNK muzikiniame projekte „Žvaigždžių duetai“. Jo partnerė buvo televizijos laidų vedėja Livija Gradauskienė, tačiau šis duetas komisijos ir žiūrovų balsais projektą paliko nesulaukęs finalo. 2008 m. internetinio portalo „Klubas“ surengtuose „Metų įžymybės“ rinkimuose Radži surinko 28697 balsus ir užėmė 1 vietą.. 2016 m. Žvaigždžių duetuose Radži ir Laisva surinko 19000 balsų ir užėmė 1 vietą.

2019 m. laimėjo „Aukso Lašas 2018“ apdovanojimuose nominacijoje „Metų netikėtumas“ laimėjo už koncertinį turą „Nekaltinu savo likimo“.

## Diskografija

Vaizdas:Radzi albumcover.jpg|**1.** ***[[Ką daryt? (2007 albumas)|Ką daryt?]]***Gegužės 21, 2007
Vaizdas:Radzi visko buna.jpg|**2.** ***[[Visko būna (2007 albumas)|Visko būna]]***2007
Vaizdas:Radzi pagyvensim pamatysim.jpg|**3.** ***[[Pagyvensim pamatysim (2009 albumas)|Pagyvensim pamatysim]]***2009


## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Kelias į žvaigždes 2“ svetainė apie Radžį 
* music.lt puslapis
Antanas Vaičius (1926)

**Antanas Vaičius** (1926 m. balandžio 5 d. Geidučiuose, Skuodo raj. – 2008 m. lapkričio 25 d. Telšiuose) – Lietuvos dvasinininkas, Telšių vyskupas.

## Biografija

1934–1938 m. mokėsi Šačių, 1938–1940 m. – Mosėdžio pradžios mokyklose. 1940–1943 m. mokslus tęsė Skuodo gimnazijoje. 1943–1946 m. studijavo Telšių, 1946–1951 m. – Kauno kunigų seminarijose.

1950 m. rugsėjo 24 d. įšventintas kunigu. Dirbo vikaru Plungėje, Klaipėdoje, klebonavo Žygaičiuose, Salantuose, Lauko Sodoje, Akmenėje, Telšiuose. 1982 m. liepos 5 d. popiežius Jonas Paulius II jį paskyrė Telšių vyskupijos ir Klaipėdos prelatūros apaštališkuoju administratoriumi ir buvo nominuotas vyskupu. Konsekravimo iškilmė įvyko 1982 m. liepos 25 d. Kauno arkikatedroje bazilikoje.

1986–1999 m. – Vatikano dvasininkijos kongregacijos narys. 1988–1993 metais buvo Lietuvos Vyskupų konferencijos pirmininko pavaduotojas. 1989–2001 m. – Telšių vyskupijos ordinaras.
1987 m. vyskupas Antanas Vaičius kaip vienintelis gavęs komunistų valdžios leidimą Lietuvos ganytojas dalyvavo birželio 28-ąją Romoje vykusiame Lietuvos krikšto 600 metų jubiliejaus iškilmingame minėjime ir arkivyskupo Jurgio Matulaičio beatifikacijoje.

2001 m., sulaukęs 75 metų amžiaus, pagal kanonų teisės nuostatus įteikė popiežiui Jonui Pauliui II atsistatydinimo raštą. Tų pačių metų gegužės 13 d. popiežius priėmė atsistatydinimą ir paskyrė vyskupą Telšių vyskupijos apaštaliniu administratoriumi. 2002 m. sausio 5 d. atleistas iš Telšių vyskupijos apaštalinio administratoriaus pareigų.

## Šaltiniai
Rimantas Norvila

**Rimantas Norvila** (g. 1957 m. gruodžio 2 d. Kauno raj.) – Vilkaviškio vyskupas.

## Biografija

1975 m. baigė Kauno 26-ąją vidurinę mokyklą, trumpai studijavo Kauno politechnikos institute. 1976–1978 m. tarnavo armijoje Karaliaučiaus srityje. Nuo 1978 m. dirbo keliose Kauno darbovietėse. 1986 m. įstojo į Kauno tarpdiecezinę kunigų seminariją, kurią baigė 1991 m. vasario 24 d.

Buvo vikaras Kauno arkikatedroje, Kauno Šv. Juozapo bei Kauno Kristaus Prisikėlimo parapijose. 1993 m. paskirtas Kauno arkivyskupijos kurijos kancleriu. Tuo pat metu intensyviai darbavosi, ruošiant Jono Pauliaus II vizitą Lietuvoje.

1995–1997 m. studijavo Romoje, Popiežiškame šv. Tomo universitete (, žinomame kaip *Angelicum*), kuriame įgijo dvasingumo teologijos licenciato laipsnį. 1997 m. paskirtas tituliniu Kastro (Lečės prov.) vyskupu ir Kauno arkivyskupo augziliaru. Tų pačių metų birželio 29 d. Kauno arkikatedroje konsekruotas vyskupu.

Būdamas vyskupu augziliaru, dirbo kelių Lietuvos Vyskupų Konferencijos (toliau – LVK) komisijų veikloje: Pasauliečių apaštalavimo, Kunigų gyvenimo ir tarnystės, Švietimo, taip pat – Ekumeninėje taryboje, be to, 1997–2001 m. ėjo ir Kauno kunigų seminarijos rektoriaus pareigas. 1999 m. liepos 27 d. paskirtas Kauno arkivyskupo generalvikaru.

2002 m. sausio 5 d. popiežius Jonas Paulius II paskyrė R. Norvilą Vilkaviškio vyskupu.
Ingresas į Vilkaviškio katedrą įvyko 2002 m. vasario 10 d.

Nuo 2002 m. iki 2011 m. pirmininkavo LVK Jaunimo reikalų tarybai. Taip pat nuo 2002 m. vadovauja Ryšių su Lenkijos Vyskupų Konferencija tarybai, o nuo 2005 m. Briuselyje Europos vyskupų konferencijų komisijoje (COMECE) atstovauja LVK.

2011–2014 m. vadovavo LVK Liturgijos komisijai. LVK siunčiamas dalyvavo Vyskupų Sinoduose Vatikane 1999, 2005, 2008, 2014 m.

2016 m. kovo 4 d. išrinktas vienu iš COMECE viceprezidentų. 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Lietuvos Vyskupų Konferencija. Vysk. Rimanto Norvilos biografija
* Kauno arkivyskupija. Vysk. Rimanto Norvilos biografija
* Vysk. Rimantas Norvila (''gcatholic.org'')
Steponas Gailevičius

**Steponas Jonas Gailevičius** (*Gailius, Gailis, Gaileiczi*, 1815 m. gruodžio 27 d. Kukiuose, Židikų valsčius – 1885 m. gegužės 25 d. ten pat, palaidotas Ukrinuose) – Lietuvos skulptorius, tautodailininkas, liaudies menininkas.

## Biografija
Gyveno ir kūrė Ukrinuose. Iš akmens kalė akmeninius koplytstulpius, antkapinius paminklus, skulptūras.
Dirbo akmenskaldžiu, laisvalaikiu daugiausia iš granito kalė skulptūras, paminklus, t. p. drožė iš medžio. Skulptūros sudėtingos kompozicijos, panašios į baroko sakralinių paminklų puošybos (Šv. Barboros skulptūra, XIX a. pab.). Sukūrė akmeninių koplytstulpių kovotojams dėl baudžiavos panaikinimo Ukrinų kapinėse, 1861 m., antkapinių paminklų (I. Intos antkapinis kryžius Židikų kapinėse, 1861 m.) ir plokščių (S. Liutiko antkapiui Ukrinų kapinėse, XIX a. vid.) su dailiomis raidėmis, sraigės motyvo ornamentais. Jo kūryba turėjo įtakos medinių memorialinių paminklų kūrėjams. Iki šių dienų jo darbų yra išlikę Ukrinų ir Grūstės kapinėse, Židikų apylinkėse.

## Šaltiniai
Lyra (muzikos mokykla)

**Vilniaus muzikos mokykla „Lyra“** – muzikos mokykla Vilniuje, Taikos g. 47.

## Istorija
1975–1993 m. veikė A. Jonyno aklųjų ir silpnaregių mokykloje-internate kaip Vilniaus Balio Dvariono dešimtmetės muzikos mokyklos filialas. 

Įsteigta 1993 m. sausį, atsiskyrus nuo Vilniaus Balio Dvariono dešimtmetės muzikos mokyklos.

Buvo formalųjį švietimą papildančio neformaliaus ugdymo įstaiga, dabar – formalųjį švietimą papildančio neformalaus ugdymo įstaiga.

## Veikla
Veikia fortepijono, solinio ir chorinio dainavimo, akordeono, liaudies instrumentų, estradinės muzikos, pučiamųjų instrumentų, styginių instrumentų specializacijos, Aklųjų ir silpnaregių padalinys. Visi mokiniai mokomi solfedžio, muzikos istorijos, papildomo instrumento.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Svetainė
Kloniai

**Kloniais** vadinami kaimai:

* Trakų rajone;
* Vilniaus rajone:
** Buivydžių seniūnijoje;
** Nemėžio seniūnijoje.