open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Afrikinės šokliavarlės

**Afrikinės šokliavarlės** (*Leptopelis*) – šokliavarlinių (*Hyperoliidae*) gentis, kuriai priklauso vidutinio dydžio, pusiau medžiuose gyvenančios varlės. Spalva gana įvairi, akys didelės. Jaunikliai dažniausiai ryškiai žali, bet augant tampa rudi.

Paplitusios Afrikoje.

Gentyje yra 48 rūšys, tačiau sistematika dar nėra nusistovėjusi.

## Rūšys
* Angolinė šokliavarlė (*Leptopelis anchietae*)
* *[[Leptopelis argenteus]]*
* Mažoji afrikinė šokliavarlė (*Leptopelis aubryi*)
* Borburo šokliavarlė (*Leptopelis barbouri*)
* Liberinė šokliavarlė (*Leptopelis bequaerti*)
* Rausiančioji šokliavarlė (*Leptopelis bocagii*)
* Bulanžė šokliavarlė (*Leptopelis boulengeri*)
* Salinė šokliavarlė (*Leptopelis brevipes*)
* Moliuskinė afrikinė šokliavarlė (*Leptopelis brevirostris*)
* *[[Leptopelis broadleyi]]*
* Rupūžinė šokliavarlė (*Leptopelis bufonides*)
* Juodakojė šokliavarlė (*Leptopelis calcaratus*)
* Krūmyninė šokliavarlė (*Leptopelis christyi*)
* *[[Leptopelis concolor]]*
* *[[Leptopelis cynnamomeus]]*
* *[[Leptopelis fenestratus]]*
* Tamsiagrūdė šokliavarlė (*Leptopelis fiziensis*)
* Katinė šokliavarlė (*Leptopelis flavomaculatus*)
* Abisininė šokliavarlė (*Leptopelis gramineus*)
* *[[Leptopelis jordani]]*
* Lyguminė šokliavarlė (*Leptopelis karissimbensis*)
* Pelkinė šokliavarlė (*Leptopelis kivuensis*)
* *[[Leptopelis lebeaui]]*
* Didžiaausė šokliavarlė (*Leptopelis macrotis*)
* *[[Leptopelis marginatus]]*
* Juostuotoji šokliavarlė (*Leptopelis millsoni*)
* Ekvatorinė šokliavarlė (*Leptopelis modestus*)
* *[[Leptopelis mossambicus]]*
* *[[Leptopelis natalensis]]*
* Kamerūninė šokliavarlė (*Leptopelis nordequatorialis*)
* Žvilgančioji afrikinė šokliavarlė (*Leptopelis notatus*)
* Bambukinė šokliavarlė (*Leptopelis occidentalis*)
* *[[Leptopelis ocellatus]]*
* *[[Leptopelis omissus]]*
* *[[Leptopelis oryi]]*
* *[[Leptopelis palmatus]]*
* *[[Leptopelis parbocagii]]*
* Parkero šokliavarlė (*Leptopelis parkeri*)
* Nykštukinė šokliavarlė (*Leptopelis parvus*)
* Etiopinė šokliavarlė (*Leptopelis ragazzii*)
* *[[Leptopelis rufus]]*
* Kalninė šokliavarlė (*Leptopelis susanae*)
* *[[Leptopelis uluguruensis]]*
* *[[Leptopelis vannutellii]]*
* Tanzaninė šokliavarlė (*Leptopelis vermiculatus*)
* Savaninė šokliavarlė (*Leptopelis viridis*)
* Ilgapirštė šokliavarlė (*Leptopelis xenodactylus*)
* Stepinė šokliavarlė (*Leptopelis yaldeni*)
* *[[Leptopelis zebra]]*
Australinės rupūžės

**Australinės rupūžės** (*Myobatrachidae*) – beuodegių varliagyvių (*Anura*) šeima, kuriai priklauso ant žemės ir vandenyje gyvenantys varliagyviai. Kūnas nuo 15 mm dydžio. 

Paplitusios Australijoje ir Naujojoje Gvinėjoje.

## Sistematika
*Pošeimis. *Limnodynastinae*
***[[Adelotus]]* 
**Urvarausės (*Heleioporus*) 
***[[Lechriodus]]* 
***[[Limnodynastes]]* 
***[[Mixophyes]]* 
***[[Neobatrachus]]* 
**Dykuminės varlės (*Notaden*) 
***[[Opisthodon]]* 
**Filorijos (*Philoria*) 
*Pošeimis. *Myobatrachinae*
**Apvaliosios rupūžės (*Arenophryne*) 
**Sterblinės rupūžės (*Assa*) 
**Krinijos (*Crinia*) 
**Geokrinijos (*Geocrinia*) 
***[[Metacrinia]]* 
**Vėžlinės varlės (*Myobatrachus*) 
**Parakrinijos (*Paracrinia*) 
**Netikrosios rupūžės (*Pseudophryne*) 
***[[Spicospina]]* 
**Upinės rupūžės (*Taudactylus*) 
**Vagotosios rupūžės (*Uperoleia*) 
*Pošeimis. *Rheobatrachinae*
**Rūpestingosios varlės (*Rheobatrachus*)
Mažoji saturnija

**Mažoji saturnija** (*Saturnia pavonia*) – saturnijų (*Saturniidae*) šeimos drugys.

Drugių dydis – patinų 50-65 mm, patelių 65-80 mm. Skraido IV-V mėn. Patinėlių užpakaliniai sparnai gelsvai rudi ar oranžiniai, patelių – pilkšvi, priekinių sparnų viršūnė su gelsvai ruda dėme. Skersinės juostelės aiškios. Vikšrai aptinkami ant aviečių, erškėčių ir kitų krūmų. Žiemoja lėliukė.

## Šaltiniai
Rudoji saturnija

**Rudoji saturnija** arba **aglija** (*Aglia tau*) – saturnijų (*Saturniidae*) šeimos drugys.

Patinėlių dydis 50-55 mm, patelių – 65-75 mm. Sparnai šviesiai pilkai rudi su tamsiu pakraštiniu dryžiu. Sparnų akelės beveik juodos su baltu centru. Gyvena lapuočių ir mišriuose miškuose, kur gausu miško aikštelių. Patinėliai skraido dieną, patelės – tik naktį gegužės mėn. Vikšrai žali, su balsva šonine linija ir įstrižais brūkšniais, aptinkami VI-VIII mėn. ant ąžuolų, beržų, alksnių. Žiemoja lėliukė.
;*Aglia tau*

Aglia tau MHNT Male Dos.jpg|♂ 
Aglia tau MHNT Male ventre.jpg|♂ △
Aglia tau Femelle dos.jpg|♀  
Aglia tau Femelle ventre.jpg|♀ △ 

; *Aglia tau *f.* melaina*

Aglia tau f. melaina - Moravia Czech Republic - male dorsal.jpg|♂ 
Aglia tau f. melaina - Moravia Czech Republic - male ventral.jpg|♂ △
(MHNT) Aglia tau f. melaina - Moravia Czech Republic - female dorsal.jpg|♀  
(MHNT) Aglia tau f. melaina - Moravia Czech Republic - female ventral.jpg|♀ △
Kornų kalba

**Kornų kalba** (**[[Kornvalis|Kornvalio]] keltų kalba**, *Kernowek*) – kalba, priklausanti indoeuropiečių šeimai keltų kalbų grupei, britonų (britų) pogrupiui. Jai artimiausios giminingos kalbos: bretonų ir valų. Kitos keltų kalbos, priklausančios goidelų pogrupiui: airių, škotų gėlų ir menksiečių (Meno salos). Pagal populiarią legendą kornų kalba prarado gyvastį 1777 m., kai neva mirė paskutinė ja šnekėjusi moteris Dolly Pentreath (anot legendos, net mirties patale jos paskutiniai žodžiai buvo „Me ne vidn cewsel Sawznek“ – „Aš niekada nekalbėsiu angliškai“), tačiau dabar jau niekas neabejoja, kad Dolly nebuvo paskutinė kalbėjusi šia kalba. Alavo kalnakasiai bent kažkiek mokėjo korniškai iki pat XX amžiaus pradžios, tas pats pasakytina ir apie žvejus, kurie dar 20-tais XX amžiaus metais turguje žuvį skaičiuodavo korniškai.

Pirmas mokslinis kornų kalbos aprašymas buvo padarytas XVIII amžiuje valų mokslininko Lluydo, taigi gana tiksliai žinome kaip skambėjo kornų kalba paskutiniuoju savo gyvavimo laikotarpiu. Nepaisant to, kai XX a. buvo sugalvota ją gaivinti, atskaitos tašku buvo pasirinktas XVI amžius. Kokia buvo kornų kalbos fonetika tuo metu galima tik spėti, ir tai privedė prie didelių ginčų tarp kalbos entuziastų. Apie 1985 metus kornų kalbos entuziastų judėjimas suskilo į 3-4 skirtingas stovyklas, kurių atstovai niekaip negalėjo sutarti, kaip turi būti rašomi ir skaitomi žodžiai korniškai. Šiuo metu bandoma visas skirtingas ortografijas sujungti į vieną rašybos sistemą. Specialios darbo grupės sprendimas dėl bendros rašytinės formos paskelbtas 2007 m. spalį.

Tiksliai nežinoma, kiek žmonių moka korniškai šiuo metu. Įvairiais vertinimais tokių žmonių gali būti keli tūkstančiai, tačiau laisvai kalbančių skaičius vargiai ar viršija kelis šimtus. Įvairių rašybos sistemų atstovai linkę pervertinti savo pasekėjų skaičių bei menkinti „konkurentų“ skaičių. Šiuo metu Kornvalyje auga keletas vaikų, kuriems atgaivinta kornų kalba yra gimtoji, nes jų tėvai su savo vaikais nuo pat kūdikystės kalbėjo korniškai.

Kornų kalba pelnė Didžiosios Britanijos vyriausybės pripažinimą, todėl yra saugoma, kaip ir kitos mažumų kalbos. Valstybinis finansavimas leidybai ir žiniasklaidai skatina kalbos mylėtojus išspręsti savo nesutarimus dėl rašybos. Jei pavyktų sujungti šiuo metu konfliktuojančių aktyvistų pastangas, kornų kalba būtų fakultatyviai dėstoma Kornvalio mokyklose. Pastaruoju metu atgimsta šios nedidelės britų salyno tautos kultūrinis suvokimas, žmonės ėmė burtis į bendruomenes.

## Nuorodos
*
Bromelijiniai

**Bromelijiniai** (*Bromeliaceae*) – magnolijūnų (Magnoliophyta) augalų šeima, priklausanti lelijainių klasei.

Savaimę paplitę Amerikoje ir Vakarų Afrikoje atogrąžų kraštuose. Auga dykumose ir drėgnuosiuose atogrąžų miškuose, pelkėtose vietovėse, lygumose, kalnuose ant žemės, medžių šakų, uolų ir kt. biotopuose. Žiedai ir žiedynai įvairūs, kai kurių rūšių žiedynai išauga net iki kelių metrų aukščio. Lapų forma ir spalva taip pat labai įvairi. Nemažai šios šeimos augalų lapų skrotelėse po lietaus susikaupia vandens, kuriame įsikuria varliagyviai, sraigės, kirmėlės, vabzdžių lervos ir kt. 

Šeimoje yra apie 60 genčių, 2900 rūšių.
## Sistematika
*Pošeimis. *Bromelioideae*
** *[[Acanthostachys]]* 
** Echmėja (*Aechmea*) 
** Ananasas (*Ananas*) 
** *[[Andrea]]*  
** *[[Androlepis]]* 
** *[[Araeococcus]]* 
** Bilbergija (*Billbergia*)  
** Bromelija (*Bromelia*) 
** Rykulis (*Canistropsis*) 
** Rykenis (*Canistrum*) 
** Kriptantas (*Cryptanthus*) 
** *[[Disteganthus]]* 
** *[[Edmundoa]]* 
** *[[Fascicularia]]* 
** *[[Fernseea]]* 
** *[[Greigia]]*  
** *[[Hohenbergia]]*  
** *[[Hohenbergiopsis]]*  
** *[[Lymania]]* 
** Pliekas (*Neoglaziovia*)  
** Neoregelija (*Neoregelia*)  
** Nidularijus (*Nidularium*)   
** *[[Ochagavia]]*  
** *[[Orthophytum]]*  
** *[[Portea]]* 
** *[[Pseudaechmea]]* 
** *[[Pseudananas]]*  
** *[[Quesnelia]]* 
** *[[Ronnbergia]]*  
** *[[Streptocalyx]]*   
** *[[Ursulaea]]* 
** Vitrokija (*Wittrockia*)  
*Pošeimis. *Tillandsioideae*
** Tilandsija (*Tillandsia*)
** *[[Racinaea]]*
** Vriezija (*Vriesea*)
** *[[Alcantarea]]*
** *[[Werauhia]]*
** Guzmanija (*Guzmania*)
** *[[Catopsis]]* 
** *[[Mezobromelia]]*
** *[[Glomeropitcairnia]]*
*Pošeimis. *Pitcairnioideae*
** *[[Brewcaria]]* 
** *[[Connellia]]* 
** *[[Deuterocohnia]]* 
** *[[Dyckia]]* 
** *[[Encholirium]]* 
** *[[Fosterella]]* 
** *[[Pepinia]]* 
** Stypuolė (*Pitcairnia*) 
** Puja (*Puya*) 
** *[[Steyerbromelia]]*
Blizgantysis snaputis

**Blizgantysis snaputis** (*Geranium lucidum*) – snaputinių (*Geraniaceae*) šeimos augalų rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Taip pat yra įrašyta į Estijos, Danijos, Lenkijos raudonąsias knygas. Lietuvoje rasta Kuršių nerijos šiaurinėje dalyje – Smiltynėje ir Juodkrantėje.
KDE Software Compilation 4

**KDE Software Compilation 4** – KDE aplinkos versija, išleista 2008 m. sausio 11 d.

KDE Software Compilation 4 pristatė didžiulius vidaus atnaujinimus, tokius kaip Qt bibliotekos atnaujinimą į Qt4, dėl kurio gauta greitesnė ir mažiau atminties naudojanti aplinka. Naujas ekrano pultas, pavadintas KDE Plasma, leidžia naudotis ekrano valdikliais, panašiais į SuperKaramba arba Apple Dashboard. KDE SC 4 turi naują multimedijos API, pavadintą Phonon, integruotą aparatinės įrangos darbo karkasą Solid ir naują išvaizdą Oxygen. Dokumentų peržiūrai naudojama Okular naršyklė, o numatyta bylų naršyklė yra Dolphin. Taip pat Qt4 leidžia KDE programas naudoti kitose operacinėse sistemose.
Ananasas

**Ananasas** (*Ananas*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis. Labiausiai žinoma ir plačiai paplitusi kultūrinė rūšis – valgomasis ananasas, kurios vaisius – **ananasas**.

Kitos ananaso rūšys veda smulkius vaisius ir yra auginamos nebent dekoratyviniais tikslais.
Max von Sydow

**Max Carl Adolf von Sydow** (1929 m. balandžio 10 d. Lunde, Švedijoje  –  2020 m. kovo 8 d. Provanse, Prancūzijoje) – švedų teatro ir kino aktorius, labiausiai žinomas vaidmenimis Ingmaro Bergmano filmuose.
Anthony Minghella

**Anthony Minghella** (g. 1954 m. sausio 6 d. – 2008 m. kovo 18 d.) – anglų kino režisierius ir scenaristas, ypač garsus filmais Anglas ligonis bei Talentingasis misteris Riplis.

## Biografija
Minghella gimė Vaito saloje Anglijoje, jo tėvas buvo italas, o motina – škotė.

Nuo 1980 m. dirbo serialo *[[Grange Hill]]* scenarijaus redaktoriumi BBC televizijoje.

Prie filmų perėjo 1990 m., kai BBC jo parašyta ir režisuota drama *[[Truly, Madly, Deeply]]* susilaukė didelio pripažinimo. Norėdamas kurti filmus, jis atmetė pasiūlymus režisuoti serialus ar atskiras jų serijas. Antrasis režisieriaus darbas buvo jau JAV statytas Misteris Nuostabusis (), o trečiasis – taip pat JAV statytas Anglas ligonis (), devyniais Oskarais (įskaitant už režisūrą) apdovanotas nepaprasto pasisekimo sulaukęs filmas pagal Michael Ondaatje novelę.

Kitas filmas, vėl statytas JAV (nors daugiausiai filmuotas Venecijoje ir Romoje) – *Talentingasis misteris Riplis* – taip pat susilaukė sėkmės, buvo nominuotas penkiems Oskarams ir penkiems Auksiniams gaubliams.

Anthony Minghella vadovavo Britų Filmų Institutui.

## Filmografija
* The Ninth Life of Louis Drax (2008 m.)
* Įsibrovėliai (*Breaking and Entering*, 2006 m.)
* Šaltasis kalnas (, 2003 m.)
* Play (2000)
* Talentingasis misteris Riplis (, 1999 m.)
* Anglas ligonis (, 1996 m.)
* Misteris Nuostabusis (Mr. Wonderful, 1993 m.)
* Truly Madly Deeply (1991 m.)

## Nuorodos
* IMDB: Anthony Minghella
Marna (departamentas)

**Marna** () – Prancūzijos departamentas šalies šiaurėje, Šampanės-Ardėnų regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę, Senos dešinįjį intaką. Administracinis centras – Šampanės Šalonas, iki 1998 m. vadinosi Šalonas prie Marnos.

Departamente 5 apskritys, 44 kantonai, 57 municipaliniai susivienijimai ir 619 komunų. Plotas – 8 163 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais apimant po dalį Šampanės provincijos. 1800 m. vasario 17 d. įsteigus prefekto pareigas, pirmuoju prefektu tapo Buržua de Žesė (*Bourgeois de Jessaint*), kuris šiame poste išbuvo 38 metus.

Pirmieji žmonės teritorijoje apsigyveno prieš 300 000 metų. Nuo V a. PK krašte apsigyveno keltai. 58 m. PK, nukariaudamas galus lankėsi Julijus Cezaris, aprašęs vietinius gyventojus belgus savo Komentaruose. Strabonas Reimso gyventojus vadino turtingiausiais tarp genčių – *Inter istas gentes Remi sunt nobilissimi*. Romos imperijos laikus primena gausūs archeologija|archeologiniai radiniai, tų laikų statiniai. Krikščionybė atsirado apie III a., tačiau pirmieji krikščionys jokių represijų nesusilaukė.

Netgi barbarai, IV a. nusiaubę visą Europą, šį kraštą paliko neutralų, o kai V a. krašto sostinei pagrasino Atila, gyventojai susivienijo prieš jį su frankų karaliumi Merovėjumi, vizigotų – Teodoriku ir Flavijaus Ecijaus legionais. Susiformavo vietinė Kloviso monarchija, kurią Karolis Didysis įtraukė į savo imperiją. 1284 m. Šampanės kunigaikštis kraštą kaip kraitį atidavė Prancūzijos karaliui Filipui Gražiajam. Šimtamečio karo metu kraštą nesėkmingai bandė užimti Robertas Knolis.

Pirmasis pasaulinis karas kraštui padarė nemažai žalos. Daugybės mūšių vietose liko nesprogusių sviedinių, minų, laukai buvo nusėti skeveldrų, kulkų, karo technikos liekanų, todėl nebetiko jokiai kitai veiklai. Raudonoji zona Marnos departamente apėmė 24 556 ha.

## Geografija

Marnos departamentas ribojasi su Ardėnų, Mezo, Aukštutinės Marnos, Obo, Senos ir Marnos bei Esno departamentais.

### Apskritys

### Pagrindiniai miestai

* Šampanės Šalonas (*Châlons – en-Champagne*) (26 000 gyventojų, 1999 m.)
* Epernė (* Épernay*) (30 000 gyventojų)
* Reimsas (* Reims*) (4 000 gyventojų)
* Sent Meneholdas (* Sainte-Menehould*) (4 000 gyventojų)
* Vitri le Fransua (*Vitry – le-François*)

### Klimatas

Klimatas kontinentinis ir okeaninis, nes įtakos turi Atlanto vandenynas. Lietūs būna dažniausiai pavasarį ir rudenį, kritulių kiekis per metus svyruoja nuo 500 mm Reimse ir Šalone iki 1000 mm Reimso kalnuose. Saulėta būna apie 1730 valandų. Vidutinė metinė temperatūra 15 laipsnių C, nuo 2&nbsp;°C sausio mėn iki 18&nbsp;°C liepos mėn.

## Ekonomika

## Turizmas

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Ivas Detrenė, Žanas klodas Etjenas ir Fransuaza Fera, Atstovų rūmuose – 6 nariai. Generalinę tarybą sudaro 45 nariai, renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Prefektai

2005 m. – Dominique Dubois

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Orai Ardėnuose
Bertašiūnai

**Bertašiūnai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Leipalingio, tarp Vilkinio, Trikojo ir Vepryno ežerų. Praeina kelias . Pakelėje yra alkakalnis, vadinamas Prancūzkalniu.

Kaimo turizmo sodyba „Bertašiūnų vienkiemis“.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kildinamas nuo asmenvardžio **Bertašiū́nas* (plg. pavardės *[[Bertašius]], Bartašius, Bartašūnas*).

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Leipalingio valsčių, Veisiejų parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Echmėja

**Echmėja** (*Aechmea*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daug epifitinių rūšių. Genties pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžio *aichme* – ietgalis; žiedynas panašus į ietgalį.

Gentyje yra apie 140 rūšių, paplitusių Pietų Amerikoje ir Meksikoje. Auginama kambariuose ir oranžerijose kaip dekoratyviniai augalai.

## Nuorodos
* Neigiama energija , lietuvių k. 
* Mano augintiniai: Achmėja 


Image:Aechmea aquilegia aquilegia HabitusInflorescence BotGardBln091006.jpg|*[[Aechmea aquilegia]]* 
Image:Aechmea chantinii Variegata BotGardBln1105a.jpg|*[[Aechmea chantinii]]* 
Image:Aechmea caudata HabitusInflorescence BotGardBln091006a.jpg|*[[Aechmea caudata]]* 
Image:Aechmea flavorosea HabitusInflorescence BotGardBln1006b.jpg|*[[Aechmea flavorosea]]* 
Image:Aechmea miniata discolor HabitusInflorescence BotGardBln0906.jpg|*[[Aechmea miniata]]* 
Image:Aechmea kentii Streptocalyx kentii HabitusLeavesInflorescence BotGardBln1006.JPG|*[[Aechmea kentii]]* 
Image:Aechmea mexicana Inflorescence BotGardBln1205.jpg|*[[Aechmea mexicana]]* 
Image:Aechmea spectabilis BotGardBln310505.jpg|*[[Aechmea spectabilis]]*
Šaranta (departamentas)

** Šaranta** (, puatjė–sentonžų tarme – *Chérente*, langedokų kalbos limuzenų tarme – *Charenta*) – Prancūzijos departamentas šalies pietvakariuose, Naujosios Akvitanijos regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Angulemas.

Departamente 3 apskritys, 35 kantonai, 26 municipaliniai susivienijimai ir 404 komunos. Plotas – 5 956 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais apimant dalį Angumua provincijos.

Pirmieji žmonės teritorijoje apsigyveno paleolite. Galijos – Romos imperijos laikus mena Šasenono termos, Bušaro teatras, viduramžius – Konjako, Angulemo, Vilbua-Lavaleto pilys, apgriautos per 100 metų anglų valdymą. Šarentiečiai buvo vieni pirmųjų kolonistų, kūrusių Naująją Prancūziją.

## Geografija

Šaranto departamentas ribojasi su Vieno, Dordonės, Aukštutinės Vjenos, Pajūrio Šaranto ir De Sevro departamentais.

Departamente susikerta Langedoko ir Langedoilio kalbų ribos

### Apskritys

### Pagrindiniai miestai

* Angulemas (*Angoulême*)
* Konjakas (*Cognac*)
* Konfolenas (* Confolens*)

### Klimatas

## Ekonomika

## Turizmas

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Filipas Arno ir Anri de Rišmonas, Atstovų rūmuose – Žanas Klodas Violė, Žakas Bobas, Džeromas Lamberas ir Žanas Klodas Bošo. Generalinę tarybą sudaro 35 nariai, renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Prefektai

2005 m. – Michel Bilaud

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Turizmo departamentas (prancūzų kalba)
* Turizmo departamentas  (anglų kalba)
Moritz Bleibtreu

**Moritz Bleibtreu** (1971 m. rugpjūčio 13 d. Miunchene) – vokiečių aktorius.

Gimė Miunchene, aktorių šeimoje. Užaugo Hamburge. Aktoriaus karjerą pradėjo dar vaikystėje, nusifilmavęs televiziniame seriale. Vėliau gyveno Paryžiuje, Romoje ir Niujorke, kur lankė aktorių mokyklas.

Išgarsėjo suvaidinęs filmuose „Beldžiant į dangaus vartus“ (1997 m.), „Bėk, Lola, bėk“ (1998 m.), „Mėnulio tėtis“ (1998 m.), „Liepą“ (2000 m.), „Eksperimentas“ (2001 m.), „Solino“ (2002 m.), „Miunchenas“ (2005 m.).
Dvi anglės ir kontinentas

**Dvi anglės ir kontinentas** () – prancūzų režisieriaus François Truffaut 1971 metų filmas, paremtas Henri-Pierre Roché novele. 

## Siužetas

XX a. pradžioje Claude Roc, jaunas viduriniosios klasės prancūzas (Jean-Pierre Léaud), susipažįsta su Ann Brown, jauna anglų moterim (Kika Markham). Jie tampa draugais ir Ann pasikviečia Claude praleisti atostogas į Angliją, kur ji gyvena su motina ir seserimi. Prieš tuokdamiesi jie nusprendžia pagyventi metus atskirai, jausmų išbandymui.
Amfiteatras

**Amfiteatras** – Romos imperijos laikų pastatas. Tai puslankio formos statinys, kurio centre įrengta scena vaidinimams ar arenos kovoms. Jame vykdavo vieši vaidinimai bei gladiatorių kovos tarpusavyje ar su gyvūnais. Romos amfiteatras buvo pirmasis pasaulyje. 

## Taip pat skaitykite
* Odeonas
Kuolonys

**Kuolonys** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Leipalingio, šiaurės rytiniame Viktarino pakraštyje, netoli Vilkinio ežero. Praeina kelias .

## Etimologija

Pavadinimas kildinamas iš spėjamo asmenvardžio **Kuolonis* (plg. pavardės *Kuõlas, Kuõlis, Kuolỹs*).

## Istorija
XIX a. pab. Kuolonys pateko į Seinų apskrities Leipalingio valsčių, Veisiejų parapiją. Buvo Vilkijos (dab. Dvarčiškė) dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bilbergija

**Bilbergija** (*Billbergia*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinta švedų zoologo, botaniko Gustaf Johan Billberg garbei.

Dauguma rūšių yra epifitai, kai kurios auga ant uolų. Apdulkina kolibriai ir šikšnosparniai.

Paplitusi Meksikos pietinėje dalyje, Bolivijoje, Brazilijoje, Argentinos šiaurėje.

Kelios rūšys auginamos kambariuose. Joms reikia gerai drenuojamo dirvožemio ir saikingo laistymo. Nemėgsta tiesioginių saulės spindulių. Galima dauginti atžalomis.

Gentyje yra apie 60 rūšių:
*Dygliuotoji bilbergija (*Billbergia horrida*)
*Garbanotoji bilbergija (*Billbergia leptopoda*)
*Svyrančioji bilbergija (*Billbergia nutans*)
*Piramidinė bilbergija (*Billbergia pyramidalis*)
*Retažiedė bilbergija (*Billbergia sanderiana*)

## Nuorodos

Image:Billbergia macrocalyx BotGardBln1105InflorescenceA.jpg|*[[Billbergia macrocalyx]]*
Rykulis

**Rykulis** (*Canistropsis*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis, 1997 m. iš *Nidularium* ir *Canistrum* genčių išskyrė Brazilijos sistematikas Eltonas Leme.

Gentyje yra 12 rūšių:
* *[[Canistropsis albiflora]]*
* Paprastasis rykulis (*Canistropsis billbergioides*)
* *[[Canistropsis burchellii]]*
* *[[Canistropsis correia-araujoi]]*
* Aukštasis rykulis (*Canistropsis elata*)
* *[[Canistropsis exigua]]*
* *[[Canistropsis marceloi]]*
* *[[Canistropsis microps]]*
* *[[Canistropsis pulcherrima]]*
* *[[Canistropsis seidelii]]*
* *[[Canistropsis selloana]]*
* *[[Canistropsis simulans]]*
De Sevras

**De Sevras (79)** (, puatvinų – sentonžų tarme – *Deùs Sévres*) – Prancūzijos departamentas šalies vakaruose, Naujosios Akvitanijos regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Nioras.

Departamente 3 apskritys, 33 kantonai, 26 municipaliniai susivienijimai ir 305 komunos.

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, apimant Puatu provincijos dalį.

## Geografija

De Sevro departamentas ribojasi su Vieno, Šaranto, Pajūrio Šaranto, Vandėjos ir Meno ir Luaros departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Nioras (*Niort*)
* Bresuiras (*Bressuire*)
* Partenė (*Parthenay*)

### Klimatas

Klimatas kontinentinis – okeaninis, švelnus, įtakos turi Atlanto vandenynas.

## Ekonomika

Departamente išplėtotas žemės ūkis.

## Turizmas

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Mišelis Beko ir Andrė Diulė (abu UMP), Atstovų rūmuose – Ženevjeva Perin Gajar, Segolena Ruajal (abi PS), Žanas Mari Morisė ir Dominikas Pajė. Generalinę tarybą sudaro 38 nariai, kurie renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

### Prefektai

2004 m. – Claude-François-Étienne Dupin

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Turizmo departamentas (prancūzų kalba)
* Fotopanorama
Stypuolė

** Stypuolė** (*Pitcairnia*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis, kuri pavadinta anglų botaniko William Pitcairn (1711-1791) garbei. Tai dirvožemyje ir ant medžių augantys visžaliai augalai. Stypuolių pažiedės gana ryškiaspalvės, žiedai skaisčiai oranžiniai, geltoni, šviesiai raudoni ir kt. spalvų.

Paplitusi Centrinėje ir Pietų Amerikoje atogrąžų miškuose, o viena rūšis – Afrikinė stypuolė (*Pitcairnia feliciana*) auga Afrikoje.

Gentyje yra apie 300 rūšių, iš jų 22 įraštytos į Raudonąją knygą. 


Image:Pitcairnia maidifolia BotGardBln310505.jpg|*[[Pitcairnia maidifolia]]* 
Image:Pitcairnia wendlandii BotGardBln1105PlantWithYoungInflorescence.jpg|*[[Pitcairnia wendlandii]]*
Puja

**Puja** (*Puya*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis.

Augalai paplitę Andų kalnuose. Auga iki 4000 m aukštyje virš jūros lygio; atsparūs šalčiui.

Gentyje yra apie 160–180 rūšių.
* Didžioji puja (*Puya raimondii*)


Image:Puya alpestris 2.jpg|*[[Puya alpestris]]* 
Image:Puya hofstenii HabitusInflorescence BotGardBln0906.jpg|*[[Puya hofstenii]]* 
Image:Puya laxa 2.jpg|*[[Puya laxa]]*
Paprastasis kartylis

**Paprastasis kartylis** (*Picris hieracioides*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalas, priklausantis kartylio (*Picris*) genčiai.

Stiebas 30-100 cm aukščio, viršutinė dalis šakota. Visas apaugęs šiurkščiais plaukeliais. Lapai su šereliais, ypaš pakraščiuose ir apatinėje pusėje palei gyslas. Graižai susitelkę į skėtišką kekę. Žydi liepos – rugpjūčio mėn. Auga užliejamose pievose, šlaituose, miškuose. Praktinė reikšmė menka – vidutinės pašarinės vertės žolė.
Vandėja (departamentas)

**Vandėja** (pranc. *La Vendée*, puatjė-sentonžų tarme – *Vendàie*) – Prancūzijos departamentas šalies vakaruose, Luaros krašto regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – La Rošas.

Departamente 3 apskritys, 31 kantonas, 32 municipaliniai susivienijimai ir 282 komunos. Plotas – 7 015 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Puatu provincijos dalyje, prijungus Nuarmutjė salą ir 16 Bretanės komunų. Pirmuoju administraciniu centru buvo Fontenė.

Vandėjos valstiečiai, karaliaus šalininkai 1791 m. rugpjūčio mėn. pradėjo priešintis revoliucijai, kilo Vandėjos karai, kuriuose kontrrevoliuciją palaikė Anglija. 1793 m. kovo 10 d. maištas kilo visoje Atlanto pakrantėje, išsiplėtė į pietus nuo Luaros ir apėmė 2/3 Prancūzijos. Jakobinai, atėję į valdžią 1793 m. birželio mėn. paskelbė agrarinius dekretus, kurie nuramino valstiečius ir sumažino maištininkų gretas. Tačiau Vandėja dar ilgai priešinosi ir vėl bandė maištauti 1799, 1815 ir 1832 m.

Napoleonas krašto administraciniu centru 1804 m. paskelbė La Rošą.

## Geografija

Vandėjos departamentas ribojasi su Atlanto Luaros, Meno ir Luaros, De Sevro, Pajūrio Šaranto departamentais ir Atlanto vandenynu.

### Pagrindiniai miestai

* La Rošas (*La Roche-sur-Yon*) – 50 500 gyventojų (1999 m.)
* Fontenė (*Fontenay-le-Comte*) – 15 667 gyventojai
* Le Sablis (*Les Sables-d’Olonne*) – 39 900 gyventojų
* Sent Ileras (*Saint-Hilaire – de-Riez*) – 21 100 gyventojų
* Šalanas (*Challans*) – 16 132 gyventojai
* Erbjė (*Les Herbiers*) – 14700 gyventojų
* Montegiu (*Montaigu*) – 13500 gyventojų
* Lusonas (*Lucon*) – 9640 gyventojų

### Klimatas

Klimatas okeaninis, švelnus, įtakos turi Atlanto vandenynas. Netgi žiemą lietaus būna mažai. Vasaros vidutinė temperatūra siekia 30 laipsnių C.

## Ekonomika

Departamente išplėtotas žemės ūkis, nors gyventojų dauguma (58,5 %) jau dirba trečiajame sektoriuje. Pramonėje dirba 33,1 % dirbančiųjų. Pasaulyje garsėja Bénéteau S.A. gaminami pramoginiai laivai.

Vandėjos žvejai pagauna didžiąją dalį sardinių. Šiame sektoriuje užimti 1400 jūrininkų ir 4000 kranto darbininkų.

## Turizmas

Vandėja užima antrą vietą Prancūzijoje pagal priimamų turistų skaičių – daugiau, kaip 2 mln. per metus. 250 km Atlanto pakrantėje įsikūrę per 140 pliažų. Rytinėje dalyje turistus traukia parkai ir pilys.

## Politika

Departamentui Prancūzijos senate atstovauja Filipas Darnišas ir Brunas Retajo (abu MPF) ir Žanas Klodas Merseronas (UDF), Atstovų rūmuose – 5 nariai. Generalinę tarybą sudaro 31 narys, kurie renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai. Net 25 jų atstovauja dešiniosioms partijoms.

### Apskritys

## Žmonės

* Žoržas Benžamenas Klemanso (1841–1929) – žurnalistas ir politikas
* Žanas Mari de Latras de Tasinji (1889–1952) – Prancūzijos maršalas

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Fotopanorama
Sartas (departamentas)

**Sartas** () – Prancūzijos departamentas šalies šiaurės vakaruose, Luaros krašto regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Le Manas.

Departamente 3 apskritys, 40 kantonų, 33 municipaliniai susivienijimai ir 375 komunos. Plotas – 6 206 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Meno provincijos dalyje.

## Geografija

Sarto departamentas ribojasi su Orno, Ero ir Luaros, Luaros ir Šero, Endro ir Luaros, Meno ir Luaros bei Majeno departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Le Manas (*Le Mans*) – 200 500 gyventojų (1999 m.)
* La Flešas (*La Flèche*) – 16 967 gyventojai
* Mameras (*Mamers*) – 5 900 gyventojų
* Fertė Bernaras (*La Ferté-Bernard*) – 11 100 gyventojų
* Šato diu Luaras (*Château – du-Loir*) – 8 132 gyventojai
* Sablė (*Sablé-sur-Sarthe*) – 20 000 gyventojų

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Žakas Šomonas, Marselis Pjeras Klėašas ir Rolanas diu Luaras (visi UMP), Atstovų rūmuose – 5 nariai. Generalinę tarybą sudaro 40 narių, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Žmonės

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
Vjenas

**Vjenas** (, puatjė-sentonžų tarme – *Viéne*, langedokų kalba – *Vinhana* arba *Viena*) – Prancūzijos departamentas šalies centro vakaruose, Naujosios Akvitanijos regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Puatjė.

Departamente 3 apskritys, 38 kantonai, 22 municipaliniai susivienijimai ir 281 komunos. Plotas – 6 990 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, apimant Puatu provinciją. Iš pradžių departamente buvo 6 apskritys: Ludunas, Puatjė, Šatelro, Sivri, Monmorijonas ir Lusinjanas. 1926 m. liko trys.

## Geografija

Vieno departamentas ribojasi su Šaranto, De Sevro, Meno ir Luaros, Aukštutinės Vjenos, Endro ir Luaros bei Endro departamentais.

Vieno departamentas yra takoskyroje tarp Paryžiaus baseino ir Akvitanijos baseino.

### Pagrindiniai miestai

* Puatjė (*Poitiers*)
* Šatelro (*Châtellerault*)
* Monmorijonas (*Montmorillon*)

### Klimatas

Klimatas kontinentinis – okeaninis, švelnus, įtakos turi Atlanto vandenynas.

## Ekonomika

Departamente išplėtotas žemės ūkis. Gaminamas vynas, sviestas, sūris.

Pramonė sukoncentruota Šatelro mieste. Gaminama elektros, elektronikos ir mechaninė įranga automobiliams ir aviacijai.

Trečiojo sektoriaus ekonomika vyrauja Puatjė. Universiteto medicinos centre dirba 5100 tarnautojų.

## Turizmas

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Alenas Fušė ir Žanas Pjeras Rafarenas (abu UMP), Atstovų rūmuose – 4 nariai. Generalinę tarybą sudaro 38 nariai, kurie renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Turizmo departamentas (prancūzų kalba)
Politinė dešinė

**Dešiniosios pažiūros** – partijos ar politiko orientaciją bei ateities planus nusakantis terminas. Skirstymas į kairę ir dešinę ne visada aiškus ir dažnai prieštaringas. Paprastai dešinieji atstovauja konservatizmui, monarchizmui, politinei reakcijai, įvairioms religinėms kryptims, nacionalizmui bei fašizmui. 

Laikoma, jog dešinieji tradiciškai oponuoja kairiesiems. Kairės ir dešinės kaip politinių terminų opozicija atsirado Prancūzijos parlamente, kadangi ten iš parlamento pirmininko pozicijų žiūrint, dešinėje sėdėdavo konservatyvūs deputatai, o kairėje – liberalai ir socialistai.

Pagal šią lentelę, labai kraštutinės pažiūros nė vienos krypties nėra geros. Gali būti jog politinis spektras iš tiesų yra žiedo pavidalo.

## Šaltiniai

## Spektras

Paryškintos raidės yra *dešiniųjų pažiūros*.
Menas ir Luara

**Menas ir Luara** () – Prancūzijos departamentas šalies vakaruose, Luaros krašto regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Anžeras.

Departamente 4 apskritys, 41 kantonas, 31 municipalinis susivienijimas ir 363 komunos. Plotas – 7 166 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Anžu provincijos dalyje. Iki 1791 m. vadinosi Majeno ir Luaros departamentas.

## Geografija

Meno ir Luaros departamentas ribojasi su Ilio ir Vileno, Majeno, Sarto, Endro ir Luaros, Vieno, De Sevro, Vandėjos ir Atlanto Luaros departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Anžeras (*Angers*) – 152 500 gyventojų (1999 m.)
* Šolė (*Cholet*) – 54 204 gyventojai
* Somiuras (*Saumur*) – 29 857 gyventojai
* Segrė (*Segré *) – 6 410 gyventojų
* Šemilis (*Chemillé*) – 6 169 gyventojai

### Klimatas

Tipiškas švelnus okeaninis klimatas

## Ekonomika

## Turizmas

Luaros slėnis su savo pilimis, parkais ir gėlynais įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašus. Tarp labiausiai lankomų departamento objektų paminėtini:
* Anžero (*Château d’Angers*) pilis – didžiausia viduramžių pilis
* Anžu Terra botanica
* Kuantro (*Cointreau*) muziejus
* Brizako pilis (*Château de Brissac*) – aukščiausia Prancūzijoje
* Božė (*Baugé*) Lotaringijos kryžius
* Luaros slėnio vynuogynai

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Kristianas Godenas, Andrė Lardo ir Danielis Raulis, Atstovų rūmuose – 7 nariai. Generalinę tarybą sudaro 41 narys, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Žmonės

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Metraštis
Atlanto Luara

**Atlanto Luara (44)** () – Prancūzijos departamentas šalies vakaruose, Luaros krašto regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Nantas.

Departamente 4 apskritys, 59 kantonų, 25 municipaliniai susivienijimai ir 221 komuna.

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Bretanės provincijos dalyje. Iki 1957 m. kovo 9 d. vadinosi Vidinė Luara.

## Geografija

Atlanto Luaros departamentas ribojasi su Morbijano, Ilio ir Vileno, Meno ir Luaros bei Vandėjos departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Nantas (*Nantes*) – 280 600 gyventojų (1999 m.)
* Ansenis (*Ancenis*) – 7 010 gyventojų
* Šatobrijanas (*Châteaubriant*) – 12 060 gyventojų
* Sen Nazeras (*Saint-Nazaire*) – 67 800 gyventojų

### Klimatas

## Ekonomika

## Turizmas

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 5 senatoriai, Atstovų rūmuose – 10 atstovų. Generalinę tarybą sudaro 59 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Žmonės

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Nanto portalas
Aukštutinė Luara

**Aukštutinė Luara (43)** (, ) – Prancūzijos departamentas šalies centro pietryčiuose, Overnės-Ronos-Alpių regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Le Piui en Veli.

Departamentą sudaro 3 apskritys, 19 kantonų, 21 municipalinis susivienijimas ir 257 komunos.

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Langedoko Overno, Žėvodano ir Forezo provincijose.

## Geografija

Aukštutinės Luaros departamentas ribojasi su Luaros, Ardešo, Lozero, Kantalio, bei Piui de Domo departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Le Piui en Veli (*Le Puy- en-Velay*) – 20 490 gyventojų (1999 m.)
* Briudas (*Brioude*) – 6 820 gyventojų
* Isinžo (*Yssingeaux*) – 6 490 gyventojų

### Klimatas

Klimatas griežtai kontinentinis su nedidele Atlanto įtaka.

## Ekonomika

## Turizmas

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Žanas Buajė ir Adrienas Guteironas, Atstovų rūmuose – Loranas Vokiezas ir Žanas Proriolis. Generalinę tarybą sudaro 35 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Žmonės

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
Lazdynas

**Lazdynas** (*Corylus*) - beržinių (*Betulaceae*) šeimos daugiametis krūmas ar medis. Išauga 2-10 m aukščio.

Gentyje apie 10 rūšių:
* Paprastasis lazdynas (*Corylus avellana*)
* Kiniškas lazdynas (*Corylus chinensis*)
* Lazdynmedis (*Corylus colurna*)
* Raguotasis lazdynas (*Corylus cornuta*)
* Himalajų lazdynas (*Corylus jacquemontii*)
* Lamberto lazdynas, Filberto lazdynas (*Corylus maxima*)
* Pontininis lazdynas (*Corylus pontica*)
* Japoniškas lazdynas (*Corylus sieboldiana*)
ir kt.
Vriezija

**Vriezija** (*Vriesea*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinta olandų botaniko Willem Hendrik de Vriese (1806–1862) garbei. Lapų skrotelėse sukaupia nemažai vandens. Mėgsta rūgštoka dirvožemį.

Vriezijos paplitusios JAV pietinėje dalyje, Centrinėje ir Pietų Amerikoje, Karibų salose. Auga ant medžių šakų arba uolų.


Image:Vriesea bituminosa HabitusInflorescence BotGardBln1006.jpg|*[[Vriesea bituminosa]]* 
Image:Vriesea duvaliana HabitusInflorescence BotGardBln0906.jpg|*[[Vriesea duvaliana]]* 
Image:Vriesea saundersii Inflorescence BotGardBln091006b.jpg|*[[Vriesea saundersii]]* 
Image:Vriesea schwackeana HabitusInflorescence BotGardBln091006b.JPG|*[[Vriesea schwackeana]]* 
Image:Vriesea sucrei Vriesea atrococcinea HabitusInflorescence BotGardBln091006g.jpg|*[[Vriesea sucrei]]*
Guzmanija

**Guzmanija** (*Guzmania*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso visžaliai epifitiniai augalai. Gentis aprašyta 1802 metais ir pavadinta ispanų botaniko A. Gusmano garbei.

Paplitusi pietų Floridoje, Vest Indijoje, Centrinėje Amerikoje, Venesueloje, Brazilijoje. Auga miškuose, atvirose kalnų vietose iki 2400 m virš jūros lygio.

Gentyje yra apie 120 rūšių.

Image:Guzmania_conifera_(flower)_-_Botanical_Garden_Cologne.jpg|*[[Guzmania conifera]]* 
Image:Guzmania monostachia monostachia HabitusInflorescence BotGardBln0906.jpg|*[[Guzmania monostachia]]* 
Image:Guzmania osyana BotGardBln1105InflorescenceE.jpg|*[[Guzmania osyana]]*
Tarptautinis Berlyno kino festivalis

**Berlyno tarptautinis kino festivalis** (), taip pat vadinamas **Berlinale** – kasmetinis vasario mėnesį rengiamas filmų festivalis. Tai vienas prestižiškiausių kino festivalių pasaulyje. Renginys vyksta Berlyne, Vokietijoje. Įsteigtas dar 1951 m. Vakarų Berlyne, festivalis rengiamas kasmet vasario mėnesį nuo 1978 m. Remiantis lankomumo rodikliais, kaip antai 320 tūkst. bilietų pardavimais ir 500 tūkst. lankytojų apsilankymais, laikoma, kad Berlinalė yra didžiausias viešumai atviras kino festivalis pasaulyje. Festivalyje parodoma iki 400 filmų, apie 20 iš jų varžosi dėl apdovanojimų, žinomų „Auksinio lokio“ ir „Sidabrinio lokio“ (lokys yra Berlyno miesto heraldinis simbolis) pavadinimais. Nuo 2001 m. festivalio režisierius yra Dieter Kosslick.

European Film Market (EFM), kino srities prekybos mugė, rengiama tuo pat metu Berlinalėje, yra svarbus metinis tarptautinės kino industrijos atstovų suvažiavimas. Mugėje apsilanko filmų platintojai, pirkėjai, prodiuseriai, finansuotojai ir gamybos agentai. Berlinale Talent Campus, savaitę trunkantis renginys, apimantis įvairias paskaitas ir dirbtuves, sukviečia jaunus ir talentingus kino kūrėjus iš viso pasaulio.

Festivalį, EFM ir kitus satelitinius renginius aplanko apie 20 tūkst. srities specialistų iš daugiau nei 130 šalių. Daugiau kaip 4200 žurnalistų yra atsakingi už festivalio renginių nušvietimą žiniasklaidoje daugiau kaip 110-yje šalių. Aukščiausio lygmens filmų premjerų metu ant raudonojo kilimo susirenka papozuoti kino žvaigždės ir kitos įžymybės. Berlinalė laikosi kosmopolitiško įvaizdžio, aprėpdama meną, popkultūrą, komerciją ir pasaulinės žiniasklaidos dėmesį.

## Istorija
Berlyno tarptautinis kino festivalis buvo įsteigtas 1951 m. Vakarų Berlyne. Alfredo Hičkoko „Rebeka“ buvo pirmosios Berlinalės atidarymo filmas. Nors ir filmas pasirodė 1940 m., dauguma vokiečių neturėjo galimybės jo pamatyti iki kol pasibaigė karas. Nuo 1978 m. festivalis pradėtas rengti kasmet vasario mėnesį.

## Apdovanojimai

Berlyno festivalyje skiriami šie apdovanojimai:

### [[Auksinis lokys]]

* Geriausiam filmui
* Už gyvenimo pasiekimus (Garbės Auksinis lokys)

### Sidabrinis lokys

* Geriausiam režisieriui
* Geriausiam aktoriui
* Geriausiai muzikai
* Ypatingam vieno artisto pasiekimui
* Didysis žiuri prizas (trumpametražiui filmui)

### Kiti

* *Berlinale Camera*, specialus apdovanojimas už pagalbą festivaliui

## Galerija

|Berlinale Palast 2007
Image:Internationalkma.jpg|Kino International
Image:Cubix2008.jpg|Cubix Kino
Image:delphiberlin.jpg|Delphi Filmpalast
Image:Wendersinterview.JPG|Wim Wenders
Image:SharonStoneBerlinale.jpg|Sharon Stone
Image:Denzel Washington.jpeg|Denzel Washington


## Išnašos

## Nuorodos

* Oficialus tiklalapis
* IMDB: Berlin International Film Festival 
* 2006-ųjų festivalio apžvalga
Majenas (departamentas)

**Majenas** () – Prancūzijos departamentas šalies šiaurės vakaruose, Luaros krašto regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Lavalis.

Departamente 3 apskritys, 32 kantonai, 17 municipalinių susivienijimų ir 361 komuna. Plotas – 5 175 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Meno provincijos dalyje.

## Geografija

Majeno departamentas ribojasi su Manšo, Orno, Sarto, Meno ir Luaros bei Ilio ir Vileno departamentais.

Aukščiausia vieta Avaluaro kalnas – 417 m.

### Pagrindiniai miestai

* Lavalis (*Laval*) – 57 947 gyventojai (1999 m.)
* Šato Gontjė (*Château-Gontier*) – 11 131 gyventojas
* Majenas (*Mayenne*) – 13 724 gyventojai

### Klimatas

## Ekonomika

## Turizmas

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Žanas Artuis ir Fransua Zoketas (abu Centristų sąjunga]]), Atstovų rūmuose – Anri Huduinas, Markas Bernjė ir Janikas Favenekas. Generalinę tarybą sudaro 32 nariai, kurių po pusę kas trejus metus renkami šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

### Prefektai
* 1999–2002 m. – Pierre de Bousquet de Florian
* Nuo 2004 m. – Gérard Lemaire

## Žmonės

* Žanas Klodas Butjė (g. 1943 m.) – boksininkas
* Džekis Diuranas (g. 1967 m.) – dviratininkas
* Fransua Pervis (g. 1984 m.) – treko dviratininkas

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
Kantalis (departamentas)

**Kantalis** (, ) – Prancūzijos departamentas šalies centro pietuose, Overnės-Ronos-Alpių regione. Pavadintas Kantalio kalnų vardu. Administracinis centras – Orijakas. Generalinės tarybos pirmininkas Bruno Faure.

Departamentą sudaro 3 apskritys, 15 kantonų, 18 municipalinių susivienijimų ir 246 komunos. Plotas – 5 726 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Langedoko Overno provincijoje.

## Geografija

Kantalio departamentas ribojasi su Korezo, Aukštutinės Luaros, Lozero, Averono, bei Lo departamentais.

### Aukščiausi kalnai
* Plomb du Cantal – 1858 m
* Puy Mary – 1787 m.
* Puy Chavaroche – 1744 m
* Puy Violent – 1594 m
* Puy Griou – 1694 m
* Puy du Peyroux – 1686 m

Žemiausia vieta – 250 m virš jūros lygio.

### Pagrindiniai miestai

* Orijakas (*Aurillac*) – 30 550 gyventojų (1999 m.)
* Morijakas (*Mauriac*) – 4 019 gyventojų
* Sen Fluras (*Saint-Flour*) – 6 625 gyventojų

### Klimatas

Klimatas nepastovus su nedidele Atlanto įtaka. Vidutinė žiemos temperatūra -15&nbsp;°C, vasaros – +25&nbsp;°C. Saulėta būna apie 2080 valandų per metus (3 vieta).

## Ekonomika

Pagrindinės ekonomikos šakos – žemės ūkis ir turizmas. 378 187 ha žemės auginama (2000 m.) 467 000 jaučių, 56 200 avių, 53 700 kiaulių. Primelžta 3 623 000 litrų pieno, iš kurio pagaminta 47 220 tonų sūrio.

Iš pramonės šakų svarbiausia – medienos apdirbimas.

## Turizmas

Turistus labiausiai traukia Overno regioninis vulkanų parkas ir kalnai – laipiojimas uolomis, speleologija ir kitos ekstremalaus sporto šakos.

Liorano slidinėjimo stotis žiemą traukia kalnų slidinėjimo, sniegrogių ir čiuožimo mėgėjus.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Rožė Besas ir Pjeras Žarlieris, Atstovų rūmuose – Ivas Kusenas ir Alenas Marlei. Generalinę tarybą sudaro 27 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Prefektai
* 2001 m. – Philippe Rey
* 2003 m. – Alain Rigolet

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
Kriptantas

**Kriptantas** (*Cryptanthus*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso dirvožemyje augantys augalai. Genties pavadinimas iš graikų k. žodžių: *kryptos* – slaptas ir *anthos* – žiedas; augalo žiedai pasislėpę tarp pažiedžių ir visai nepuošnūs. 

Paplitęs Brazilijos rytuose. Auga sausuose ir drėgnuose atogrąžų miškuose.

Gentyje yra apie 60 rūšių:
*Dvijuostis kriptantas (*Cryptanthus bivittatus*)
*Žilsvasis kriptantas (*Cryptanthus lacerdae*)
*Dryžuotasis kriptantas (*Cryptanthus zonatus*)
ir kt.
Neoregelija

**Neoregelija** (*Neoregelia*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis. 

Gentyje yra 71 rūšis:
*Puošnioji neoregelija (*Neoregelia spectabilis*)
Piui de Domas

**Piui de Domas** (, ) – Prancūzijos departamentas šalies centro pietryčiuose, Overnės-Ronos-Alpių regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo kalną. Administracinis centras – Klermonas-Feranas.

Departamentą sudaro 5 apskritys, 31 kantonas, 42 municipaliniai susivienijimai ir 464 komunos. Plotas – 7 970 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Langedoko Overno provincijoje. Iš pradžių vadinosi Montdoru (*Mont – d’Or*) – Aukso kalnu, bet Klermon Ferano deputatas Goltjė de Bioza, bijodamas, kad departamentas su tokiu pavadinimu negaus jokio finansavimo, pasiūlė pakeisti pavadinimą.

## Geografija

Piui de Domo departamentas ribojasi su Luaros, Aljė, Aukštutinės Luaros, Korezo, Kantalio, bei Krezo departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Klermonas-Feranas (*Clermont-Ferrand*) – 137 140 gyventojų (1999 m.)
* Amberas (*Ambert*) – 7 310 gyventojų
* Isuaras (*Issoire*) – 13 373 gyventojai
* Riomas (*Riom*) – 18 548 gyventojai
* Tjė (*Thiers*) – 13 338 gyventojai

### Klimatas

Klimatas griežtai kontinentinis su nedidele Atlanto įtaka.

## Ekonomika

## Turizmas

Turistus traukia kalnai, bet ir be jų departamente yra įdomių vietų:
* Usonas, kur tremtyje gyveno karalienė Margo
* 250 bažnyčių, iš jų Klermon Ferano Dievo motinos katedra pripažinta UNESCO pasaulio paveldu.
* Šazerono, Murolo, Turnoelio ir kitos viduramžių pilys
* Ambero popieriaus muziejus

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Mišelis Andrė, Mišelis Šarasas ir Žanas Markas Žijaras, Atstovų rūmuose – 6 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 61 narys, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Prefektai

* 2004 m. – Jean-Michel Bérard
* 2006 m. – Pierre Mongin

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Ekonomikos komitetas
Memas

**Memas** () – kultūrinės informacijos vienetas, vieno proto perduodamas kitam. Tokią sąvoką 1976 m. sukūrė biologas – evoliucinionistas Ričardas Dokinsas. Dokinsas yra pasakęs: *„Memų pavyzdžiai yra melodijos, lengvai pagaunamos frazės, drabužių mados, būdas žiesti puodus“*. Memas, kuris dauginasi kaip kultūrinės evoliucijos ir difuzijos vienetas, daugeliu atžvilgių analogiškas genui (genetinės informacijos vienetui). Dažnai memai dauginasi kaip daugiau ar mažiau susikooperavusios grupės ar rinkiniai, vadinami memų kompleksais.  Memų tyrimų sritis  vadinama memetika.

Memų teorijos šalininkai teigia, kad memai vystosi natūralios atrankos būdu, panašiu į gyvybės evoliuciją. Pavyzdžiui, kai viena idėja išnyksta, kita išlieka, sklinda ir mutuoja modifikuojama žmonių.

Memų teoretikai tvirtina, kad išlieka tie memai, kurie sugeba daugintis geriausiai, bet yra nebūtinai naudingi žmonėms, o kartais net žalingi. Tuo tarpu naudingi memai nebūtinai išlieka.

## Šaltiniai
* Richard Dawkins. The Selfish Gene. ISBN 0-19-929115-2
Nidularijus

**Nidularijus** (*Nidularium*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų gentis su puošniais lapais. Genties pavadinimas  iš lotynų k. žodžio *nidus* – lizdas. Vienų rūšių lapai abipus žali, o kitų – apatinė pusė raudona arba purpurinė. Žiedynas menkai išsivystęs. 

Augalai paplitę Brazilijoje. Auga ant žemės ūksminguose miškuose.

Gentyje yra 40 rūšių.


Image:Nidularium amazonicum Wittrockia smithii HabitusYoungInflorescence BotGardBln0906.JPG|*[[Nidularium amazonicum]]* 
Image:Nidularium innocentii innocentii BotGardBln310505.jpg|*[[Nidularium innocentii]]*