open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dabravolė

**Dabravole** vadinamos gyvenvietės:

## Baltarusija
* Dabravolia, agromiestelis Gardino srities Svisločiaus rajone.

## Lietuva
* Dabravolė, kaimas Kaišiadorių rajone;
* Vilkaviškio rajone:
** Dabravolė, kaimas Gižų seniūnijoje,
** Dabravolė, kaimas Pajevonio seniūnijoje,
** Dabravolė, kaimas Pilviškių seniūnijoje.
Liukiai

**Liukiai** – kaimas pietvakarinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurę nuo Vištyčio miestelio. Telkšo Linkių ežeras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vitalis Serbenta (1895–1980), istorikas ir filosofas.

## Šaltiniai
Rėčiūnai

**Rėčiūnai** – kaimas pietvakarinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 5 km į šiaurę nuo Vištyčio miestelio, prie kelio .

## Istorija

Nuo XIX a. priklausė Vilkaviškio apskrities Kaupiškių valsčiui. Kaupiškių valsčius 1931 m. tapo Vištyčio valsčiaus dalimi.

## Gyventojai

Pirmojo Lietuvos gyventojų 1923 m. surašymo metu turėjo 30 ūkių ir 207 gyventojus.

### Žymūs žmonės
* Jurgis Balčiūnas (1906–1980) – gydytojas, visuomenės veikėjas;
* Vytautas Balčiūnas (1910–2003) – monsinjoras, teologijos daktaras, Kauno kunigų seminarijos ir lietuvių Šv. Kazimiero kolegijos Romoje dvasios tėvas.

## Šaltiniai
Totorkiemis

**Totorkiemis** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Vištyčio miestelio, 1 km nuo sienos su Rusija, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra žvyro telkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Meiliūnai

**Meiliūnai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurę nuo Totorkiemio, 1 km nuo sienos su Rusija, prie kelio . Yra žvyro-smėlio karjeras.

## Istorija
2023 m. gruodžio 2 d. kaimo teritorijoje rastas karo laikų artilerijos sviedinys. Teritorijoje buvo įvestas planas „Skydas“, o atvykę išminuotojai 76 mm artilerijos sviedinį sunaikino vietoje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Remigijus Vilkaitis (g. 1950), aktorius, teatro pedagogas, buvęs kultūros ministras.

## Šaltiniai
Girėnai (Vilkaviškis)

**Girėnai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Totorkiemio, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka.

## Istorija

XIX a. viduryje kaimas vadintas ***Papečkiais***.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Petras Kriaučiūnas (1850–1916), mokytojas ir knygnešys.

## Šaltiniai
Kaupiškiai

:: *Apie kaimą Šakių rajone žr. [[Kaupiškiai (Šakiai)]]*.

**Kaupiškiai** – kaimas pietvakarinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 12 km į pietus nuo Kybartų ir 11 km į šiaurę nuo Vištyčio, 1,5 km nuo sienos su Rusija, kelių  ir  sankryžoje. Greta kaimo stūkso įspūdingas Kaupiškių piliakalnis.

## Istorija

XIX a. minimas kaip ***Kapsodžiai***. Iki 1931 m. buvo valsčiaus centras; pirmojo Lietuvos visuotinio 1923 m, surašymo metu buvo du Kaupiškių kaimai (I ir II) ir Kaupiškių dvaras, viso su 59 ūkiais bei 488 gyventojais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Padvarniškiai

**Padvarniškiai** – kaimas pietvakarinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, į šiaurės rytus nuo Vištyčio miestelio ir Totorkiemio, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dobilyniai

**Dobilyniai** – kaimas pietvakarinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, į rytus nuo Totorkiemio.

## Istorija

Trys Dobilyniškių šeimos – Lukšiai, Ališauskai ir Ramanauskai – sovietmečiu buvo ištremtos į Sibirą. Vėliau buvo leista sugrįžti.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Artūras Bakšinskas (1960–2022), teisininkas, politikas.
* Dobilyniuose gyveno knygnešių globėjas ir daraktorius Antanas Ulevičius (1859–1940).

## Šaltiniai

*
Kylininkai

**Kylininkai** – kaimas pietvakarinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į vakarus nuo Pajevonio, Vištyčio RP. Kaimą supa vaizdingas Kylininkų kalvynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ančlaukys

:: *Apie buvusį kaimą Bartninkų seniūnijoje žr. [[Ančlaukis (Bartninkai)]]*.

**Ančlaukys** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Pajevonio, prie kelio . Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Norvydai

**Norvydais** vadinami kaimai:

* Kalvarijos savivaldybėje;
* Telšių rajone;
* Vilkaviškio rajone:
** Bartninkų seniūnijoje;
** Gražiškių seniūnijoje.
Vištyčio Laukas I

**Vištyčio Laukas I** – kaimas pietvakarinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės rytus nuo Vištyčio, prie kelio . Per kaimą į Vištyčio ežerą teka upelis Sūrinis, iš rytų prieina Vištytgirio miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lankupka

**Lankupka** – kaimas pietinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietvakarius nuo Gražiškių, 1 km į šiaurės rytus nuo Norvydų, prie kelio  ir Lankupos aukštupio. Yra stovyklavietė. Prie kaimo prasideda Vištyčio regioninis parkas.

## Etimologija
Kaimas pavadintas pagal *Lankupos* upelį.

## Istorija
Dabartinį Lankupkos kaimą XIX a. pab. sudarė Lankupos kaimas Vilkaviškio apskrities Vištyčio valsčiuje (Gražiškių parapija) vakaruose ir Lankupėnų dvaras Vaitkabalių valsčiuje rytuose, prie upelio. Lankupėnų dvaras priklausė Adelbergams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stirniškiai

**Stirniškiais** vadinami kaimai:

* Kupiškio rajone;
* Vilkaviškio rajone:
** Gražiškių seniūnijoje;
** Šeimenos seniūnijoje.
Kregždžiai

**Kregždžiai** – kaimas pietvakarinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į vakarus nuo Gražiškių, prie kelių  ir  sankirtos ir Lankupos upelio. Seniūnaitijos centras. Šalia plyti miškas Beržynas, Lankupėnų pelkė.

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas iš asmenvardžio *Kregždỹs*, *Krẽgždis*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Vilkaviškio apskrities Vaitkabalių valsčių, Gražiškių parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Janauka (Vilkaviškis)

**Janauka** – kaimas pietinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, į pietus nuo Norvydų, Vištyčio reg. parke, prie kelio . Janaukos kalnas (282 m kalva) stūkso į pietus nuo kaimo, prie Pavištyčio. Yra smėlio karjeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Armudiškiai

**Armudiškiai** – kaimas pietinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje. 

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Egliniškiai

**Egliniškiais** vadinami:

* Kaimai Vilkaviškio rajone:
** Gražiškių seniūnijoje:
*** Egliniškiai I,
*** Egliniškiai II;
** Pajevonio seniūnijoje.
* Kaimas Lenkijoje ():
** Egliniškiai (Lenkija);
* Ežeras Lenkijoje ():
** Egliniškiai (ežeras).
Tupikai

**Tupikai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Žvirgždaičių, šalia kelių  ir  sankryžos. Piečiau kaimo teka dešinysis Šešupės intakas Nenupė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1866 m. lapkričio 14 d. kaime gimė Lietuvos nepriklausomybės akto signataras Justinas Staugaitis.
* Tupikuose 1899 m. rugpjūčio 16 d. gimė gydytojas histologas Blažiejus Abraitis.
* Tupikuose 1900 m. kovo 14 d. gimė dizaineris, interjero specialistas, baldų komplektų, papuošalų kūrėjas, pedagogas Jonas Prapuolenis.


J. Staugaitis, tėviškė.JPG|Lankytino objekto rodyklė į signataro tėviškę
Tupikai, Prapuolenių sodybos vieta.JPG|Prapuolenių (Staugaičių kaimynų) sodybos vieta


## Šaltiniai
Varteliai (Vištytis)

:: *Apie kaimą Gražiškių seniūnijoje žr. [[Varteliai (Gražiškiai)]]*.

**Varteliai** – kaimas pietinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 9 km į pietryčius nuo Vištyčio. Kaime telkšo Vartelių ežeras, toliau pietuose teka Vyžaina. Iš šiaurės ir rytų supa miškas. Per Vartelius eina kelias  į Lenkiją, Vyžainius. Kaimas įeina į Vištyčio regioninį parką.

## Istorija

1776 m. Varteliai minimi Trakų pavieto valdų sąrašuose, priklausė karališkajam pakamariui Tadeušui Dzežbickiui. XIX a. pab. Vartelių kaimas ir palivarkas pateko į Vištyčio valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graužiniai (Vilkaviškis)

**Graužiniai** – kaimas pietinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 7 km į pietryčius nuo Gražiškių, netoli Lenkijos sienos. Praeina kelias , prateka Prūdų upelis. Yra Graužinių karjeras (kasamas žvyras). Yra vėjo jėgainių kompleksas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs arba nuo asmenvardžio *Grauži̇̀nis*, arba nuo upelio vardo *Graužė* (šalia teka upelis *Pagraužys*, XIX a. pab. netoliese minimas *Graužinio ežeras*).

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Vilkaviškio apskrities Vaitkabalio valsčių, Gražiškių parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vaitkabaliai

**Vaitkabaliai** – kaimas pietinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietus nuo Gražiškių, prie kelio .

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas iš asmenvardžio *Vai̇̃tkus* ir žodžio *[[bala|balà]]*.

## Istorija
Šaltiniuose Vaitkabaliai minimi nuo 1744 m.

XIX a. pab. Kalvarijos valstybinio dvaro valda, buvo Vaitkabalių valsčiaus Vilkaviškio apskrityje centras. Apėmė 108 margus žemės. Pateko į Gražiškių parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūkštėnai

**Rūkštėnai** – kaimas pietinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, prie kelio , 4,5 km į pietryčius nuo Gražiškių. Telkšo Dotamo ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Berežkovskojė

**Berežkovskojė** gali būti:

* Berežkovskojė (Bubainys) – gyvenvietė Kaliningrado srities Černiachovsko rajone.
* Berežkovskojė (Volchovas) – gyvenvietė Leningrado srities Volchovo rajone.
Lašišiniai ešeriai

**Lašišiniai ešeriai** (*Percopsidae*) – lašišinių ešeržuvių (*Percopsiformes*) būrio žuvų šeima. Dydis – iki 20 cm. Paplitę Šiaurės Amerikoje. Šeimoje yra 1 gentis ir dvi rūšys.

## Šaltiniai
Žyniai (Vilkaviškis)

**Žyniai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Sūdavos, greta kelio .

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Žyniuose gimė veterinarijos gydytojas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas Leonas Kriaučeliūnas (1919–1997).
* Žyniuose gimė socialinių mokslų profesorius, VDU rektorius Zigmas Lydeka (1954–).

## Šaltiniai
Rementiškiai

**Rementiškiai** – kaimas šiaurinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, netoli kelio . Išlikęs Rementiškių dvaras (dabar – Sūduvos krašto muziejus). Stūkso Rementiškių piliakalnis (arba Šapalų piliakalnis).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rumokai

**Rumokai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, prie vakarinio Sūdavos kaimo pakraščio. Lietuvos žemdirbystės instituto bandymų stotis.

## Istorija

XX a. pradžioje minimi Rumokų dvaras ir kaimas. 1923 m. gyventojų surašymo metu ten viso buvo 61 ūkis ir 266 gyventojai: Rumokų dvare 54 ir 232, kaime 7 ir 34.

Dvaras buvo suvalstybintas ir Nepriklausomybės laikais buvo Dotnuvos Žemės ūkio akademijos (1924–1947) eksperimentinis ūkis. Bandymų stotis įkurta 1927 m., specializuojasi cukrinių runkelių auginimo srityje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Rumokuose gimė literatūros tyrinėtojas, vertėjas, humanitarinių mokslų daktaras Gražvydas Kirvaitis (1939–2026).
* Rumokuose gimė radiotechnikas, elektronikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras Raimundas Kirvaitis (g. 1942 m.).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rumokų bandymo stotis
Sūdava

**Sūdava** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Augalų, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra Sūdavos vidurinė mokykla, biblioteka.

## Istorija

Iki 1927 m. vadinosi Rementiškių-Skomska Valis dvaru, kurio pavadinimas pakeistas išparceliavus dvarą (Vyriausybės žinios. 1927, Nr.255).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aulavėnai

**Aulavėnai** (arba ***Auluvėnai***, , nuo 1938 m. liepos 16 d. *Aulenbach*, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. ***Kalinovka***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities centrinėje dalyje, Černiachovsko rajone, 19 km į šiaurę nuo Įsruties, prie kelio Įsrutis–Skaisgiriai. Nuo 2008 m. birželio 30 d. Kalužskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės, kilęs nuo čia pratekančio Aulos upelio.

1622 m. pastatyta pirmoji bažnyčia, kuri 1709 m. sudegė. 1807 m. Napoleono kariuomenė sugriovė ir naująją bažnyčią. Buvęs bažnytkaimis. XX a. 1-ojoje pusėje veikė spaustuvė, siaurojo geležinkelio stotelė. Apie 1949 m. bažnyčia galutinai sugriauta.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Įsruties apskrities kaimas. 1947–2008 m. Kalinovkos apylinkės (*Калиновский cовет*) centras.

|}

## Gyventojai

## Apylinkė

Kalinovkos apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Arminai

**Arminai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Rumokų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bobiai

:: *Apie buvusį kaimą prie Dovilų žr. [[Bobiai (Klaipėda)]]*.

**Bobiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Augalų.

## Istorija

## Gyventojai

Visuotinio 1923 m. gyventojų surašymo metu Bobiuose buvo 12 ūkių ir 86 gyventojai.

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė Australijoje gyvenęs žurnalistas ir rašytojas Bronius Zumeris (1920–1997).

## Šaltiniai
Iškartai

**Iškartai** – kaimas šiaurinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Klausučių, prie kelio  ir Vilkbalės upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Opšrūtai

**Opšrūtai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Vilkaviškio, 5 km į pietvakarius nuo Pilviškių, kelių  ir  sankirtoje. Per kaimą teka Alksnė (Šešupės kair. intakas). Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka (nuo 1966 m.), parduotuvė. Kaime yra vokiečių senosios ir senosios kaimo kapinės (1996 m. įtrauktos į LR nekilnojamųjų kultūros vertybių registrą).

Archeologiniai radiniai – vienašalis žeberklas su įdėtais titnaginiais ašmenėliais ir titnaginis peilis (saugomi Vytauto Didžiojo karo muziejuje).

## Istorija
Opšrūtų kaime buvo pradinė mokykla (nuo 1910 m.), „Spindulio" draugija (įkurta 1920 m.). Iki 1950 m. kaimas buvo Vilkaviškio apskrities Paežerių valsčiuje. Pagal Lietuvos visuotinį gyventojų 1923 metų surašymą Opšrūtų kaime buvo 91 ūkis ir 582 gyventojai.

1941 m. sausio 10 d. SSRS ir Vokietija pasirašė susitarimą dėl Vokietijos piliečių ir vokiečių kilmės asmenų perkėlimo iš Lietuvos į Vokietiją bei lietuvių, rusų ir baltarusių persikėlimo iš Klaipėdos ir Suvalkų kraštų į Lietuvą. Vokiečių tautybės ūkininkai išvyko į Vokietiją, o vietoj jų į kaimą atsikėlė rusų šeimos iš vokiečių okupuotos Lenkijos Suvalkų apskrities. Prasidėjus Vokietijos ir TSRS karui, atėjūnai išvyko, bet 1944 m. vėl sugrįžo ir kūrėsi tuščiuose ištremtų lietuvių ir repatriavusių vokiečių ūkiuose. 

### Opšrūtų kautynės (1947 m. lapkričio 15–16 d.)
Iš naujakurių sudaryta vietinė valdžia; jie susibūrė į kooperatyvą, tapo NKVD agentais ir terorizavo apylinkės lietuvius. Pagal jų skundus žmonės buvo suimami, tardomi, kankinami, tremiami. Lietuviams pasiskundus partizanams, šie atėjūnus keletą kartų perspėjo. Atsakydami kolonistai suformavo NKVD ginklais aprūpintą savigynos grupę ir dar labiau ėmė terorizuoti vietinius gyventojus. 

1947 m. iš lapkričio 15 į 16-ąją partizanai Tauro apygardos vadovybės įsakymu (vadovavo Žalgirio rinktinės vadas Vincas Štrimas-Šturmas) atakavo rusų kolonistus. Nužudytas 31 rusas, sužeisti 13, likusieji, lydimi sovietinių kariškių, pasitraukė į Vilkaviškį, o 1948 m. pavasarį išvyko iš Lietuvos. Po Opšrūtų kautynių Lietuvos kaime pristabdyta sovietinė kolonizacija.

Sovietmečiu Opšrūtai buvo „Černiachovskio“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė, buvo karvių ferma.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kazys Bukaveckas (1855–1940) – poetas, vertėjas;
* Vladas Bukaveckas (1889–1966 m. Čikagoje) – teisininkas, poetas.
* Jonas Dženkaitis (1906–1941) – karo aviacijos lakūnas;
* Juozas Montvila (g. 1923) – dramaturgas

## Šaltiniai
Balčiūnai (Vilkaviškis)

**Balčiūnai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Pilviškių (pakeliui į Vilkaviškį). 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkšai I

**Jurkšai I** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Pilviškių, greta geležinkelio ruožo Kaunas-Kybartai. Seniūnaitijos centras.

Netoliese yra ir Jurkšai II.

## Istorija

Anksčiau buvo Vilkaviškio apskrities Paežerių valsčiuje. Pagal Lietuvos visuotinį gyventojų 1923 m. surašymą jau tada buvo du Jurkšų kaimai – viename buvo 33 ūkiai ir 229 gyventojai, kitame tik 1 ūkis ir 5 gyventojai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Jurkšuose gimė:
* poetas, vertėjas Jonas Žilius-Jonila (1870–1932),
* pedagogas, vertėjas Jonas Norkus (1893–1960).

## Šaltiniai
Kalvai

**Kalvai** – kaimas šiaurės rytinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Piratiniai ešeriai

**Piratiniai ešeriai** (*Aphredoderidae*) – lašišinių ešeržuvių (*Percopsiformes*) būrio žuvų šeima, kurioje yra 1 gentis ir 1 rūšis – piratinis ešerys (*Aphredoderus sayanus*). Paplitęs Šiaurės Amerikos rytinėje dalyje. Gyvena gėluose vandenyse.

## Šaltiniai
Jurgeliai

**Jurgeliai** – kaimas šiaurės rytinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, už 3 km į pietus nuo Pilviškių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Leitmargiai

**Leitmargiai** – kaimas šiaurės rytinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietryčius nuo Alksnėnų ir 5 km į vakarus nuo Pilviškių, prie kelio  ir Kauno–Kaliningrado geležinkelio. Kaime yra Alksnėnų geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gryneidė

**Gryneidė** (, nuo 1938 m. liepos 16 d. *Grünheide*, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. ***Kalužskojė***, ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė Kaliningrado srities centrinėje dalyje, Černiachovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Kalužskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Įsruties apskrities kaimas. 1947–2008 m. Kalužskojės apylinkės (*Калужский cовет*) centras.

|}

## Gyventojai

## Apylinkė

Apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės: 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Omentiškiai

**Omentiškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Opšrūtų. 

## Istorija

Apie 1900 m. kaimas priklausė Šakių apskričiai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Staugaitis (1868–1952), gydytojas, visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Stirnėnai

**Stirnėnai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, greta Alksnėnų, 6 km į vakarus nuo Pilviškių, prie kelių  ir  sankryžos. Veikia Alksnėnų biblioteka.

## Istorija

Apie 2020 m. didelė kaimo dalis priskirta Alksnėnams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Penkvalakiai

**Penkvalakiai** – kaimas šiaurės rytinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Paežerių, prie kelio .

## Istorija

Iki 1950 m. priklausė Paežerių valsčiui. Lietuvos visuotinio 1923 m. surašymo metu, kaimas turėjo 9 sodybas ir 74 gyventojus.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė gydytojas, varpininkas, knygnešys Juozas Kaukas (1863–1895 m.).

## Šaltiniai
Kamenskojė

**Kamenskoje** vadinamos gyvenvietės:

## Rusija
* Kaliningrado srityje:
** Žalva, miestelis Černiachovsko rajone;
** Kamenskojės kaimo gyvenvietė, municipalinis darinys Černiachovsko rajone;
** Jerubiškės (Kamenskojė), buvęs kaimas Krasnoznamensko rajone.
* Kamenskojė (Naro Fominskas), kaimas buvusiose Rytų galindų žemėse Pamaskvėje.

## Ukraina
* Kamianskė, miestas, vadintas Kamenskoje iki 1936 m.
Visgirdai

**Visgirdai** – kaimas šiaurės rytų Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, tuoj į šiaurę nuo Paežerių, prie Gulbino upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marijanavas

**Marijanavas** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Gižų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gobiškiai

**Gobiškiai** – buvęs kaimas šiaurės rytinėje Vilkaviškio rajono dalyje.

## Istorija

Kaimas panaikintas 2018 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Oranai

**Oranai** – kaimas šiaurės rytinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
Oranuose 1848 m. birželio 12 d. gimė Lietuvos kunigas, draudžiamos spaudos platintojas ir švietėjas, tautosakininkas Antanas Radušis.

## Šaltiniai
Merkšiškiai

**Merkšiškiai** – kaimas šiaurės rytinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 6 km į vakarus nuo Gižų. Telkšo Merkšiškių ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Razmai (Šilutė)

**Razmai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Švėkšnos, į rytus nuo kelio ; šiauriniame pakraštyje teka upelis Žvelesys. Ribojasi su Surinkiškių, Tvaskučių, Stankiškių, Daugšviečių (visi Švėkšnos sen.) ir Meiželių (Gardamo sen.) kaimais. Razmuose yra nebenaudojamas žvyro, smėlio karjeras (plotas 1,2 ha)

## Istorija

Nuo 1820 m. Razmų kaimas priklausė Vilkėno dvarui. 1880–1882 metais, dvarui vykdant savo žemių atribavimą, Razmų kaimo gyventojai įvairiais būdais trukdė tuos darbus vykdyti.

1910–1912 m. Razmų kaimas vienas iš pirmųjų iš Švėkšnos valsčiaus išėjo į vienkiemius; ūkiai buvo nedideli po 10-20 ha.

## Gyventojai

1923 m. Razmų kaime buvo 9 ūkiai, 60 gyventojai, 1997 m. – 3 ūkiai, 6 gyventojai.

### Žymūs žmonės

Razmų kaime gimė:
* Magdalena Bartkutė (1905 m. liepos 24 d. – 1997 m. kovo 21, Kaune), sesuo Placida, benediktinė; 2003 m. rugsėjo 23 dieną apdovanota (po mirties) Žūvančiųjų gelbėjimo kryžiumi, už žydų vaikų gelbėjimą II pasaulinio karo metu;
* Regina Valskienė-Freitakaitė (g. 1957 m. rugpjūčio 3 d.), pedagogė, chorvedė;
* Jonas Vaitkus (1923 m. kovo 30 d. – 1987 m. sausio 7 d. Švėkšnoje), nusipelnęs mokytojas.

## Šaltiniai
Parausiai

**Parausiai** – kaimas šiaurės rytinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietus nuo Pilviškių, prie Rausvės upelio. Yra Parausių koplyčia.

## Istorija

XVII a. kaimas priklausė Alytaus ekonomijai. 1663 m. Lietuvos didysis kunigaikštis Jonas Kazimieras kaimą dovanojo totoriams. Po Pirmojo pasaulinio karo priklausė Vilkaviškio apskrities Paežerių valsčiui. Pagal pirmąjį 1923 m. vykusį Lietuvos visuotinį gyventojų surašymą, Parausių kaime buvo 39 ūkiai ir 329 gyventojai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jurgis Narjauskas (1876–1943), Romos katalikų prelatas, diplomatas, vertėjas, spaudos veikėjas ir tautosakininkas
* Liudas Zeikus (1899–1962), Lietuvos savanoris kūrėjas, Lietuvos dailiojo čiuožimo čempionas, ledo ritulininkas, ledo ritulio teisėjas, poetas, prozininkas
* Kazys Brundza (1903–1991), botanikas, biologijos mokslų daktaras, mikrobiologijos profesorius
* Juozas Kupčinskas (1906–1971), gydytojas terapeutas, pedagogas
* Stasė Matulaitytė (g. 1933), bibliografė, istorikė
* Gražina Čižauskaitė-Jucienė (g. 1941), keliautoja, matematikė programuotoja

## Šaltiniai
Rūda (Vilkaviškis)

**Rūda** (arba ***Gižų Rūda***) – kaimas šiaurės rytinėje Vilkaviškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Gižų, kelių  ir  sankryžoje. Į vakarus nuo kaimo auga Gurbšilio miškas, piečiau telkšo Rūdos ežeras, rytuose teka kairysis Šešupės intakas Rausvė. Pamiškėje yra Pirmojo pasaulinio karo Vokietijos imperijos karių kapai.

## Istorija

XIX a. kaimas buvo Vilkaviškio apskrities Gižų valsčiuje, priklausė Gižų parapijai ir Gižų dvarui.

## Gyventojai

Pirmojo Lietuvos Respublikos visuotinio gyventojų 1923 m. rugsėjo 17 d. surašymo metu kaime buvo 135 ūkiai ir 710 gyventojų.

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė kunigas Juozapas Galeckas (1871–1922), Kučiūnų bei Šlavantų parapijų įsteigėjas.
* Kaime gimė Tomas Dambrauskas (1899–1943), žurnalistas, redaktorius, Kretingos burmistras, savivaldybininkas.
* Rūdoje gimė vaikų poetas Kostas Kubilinskas (1923–1962). Gimtoji sodyba neišlikusi – sudegė per karą, o jos vietoje giminaičiai pastatė naują. 1983 m. pastatytas paminklinis akmuo.

## Šaltiniai
Pempiškiai

**Pempiškiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybės šiaurės rytuose, 1 km į šiaurės rytus nuo Bliūdsukių.

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svoboda

**Svoboda** (slavų kalbose – „laisvė“) gali būti:

**Pavardė:**
* Karelas Svoboda – kompozitorius.
* Liudvikas Svoboda – Čekoslovakijos karinis ir valstybės veikėjas.
* Zdenekas Svoboda – futbolininkas.

**Vietovardis:**
* Svoboda (Geniškiai) – gyvenvietė Kaliningrado srities Černiachovsko rajone.
* Svoboda – upė Kaliningrado srityje ().

**Radijo stotis:**
* „Radio svoboda“ – „Laisvės radijas“ rusų kalba.

**Partija:**
*Laisvės partija „Svoboda“
Užlaukis

**Užlaukis** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 1,5 km į rytus nuo Švėkšnos centro, kelio Švėkšna – Kvėdarna kairėje; teka upelis Šalna (Švėkšnalės kair. intakas); iš rytų prieina Kančaičių miškas. Ribojasi su Papjaunio, Gedminaičių, Kančaičių, Vilkėno kaimais ir Švėkšnos miesteliu.

XX a. 1-ojoje pusėje Užlaukio kaime veikė „Leksendruko“ (Aleksandravičiaus) lentpjūvė, varoma lokomobiliu (garo katilu).

1923 m. Užlaukio kaime buvo 25 ūkiai, 128 gyventojai, 1997 m. – 33 ūkiai, 61 gyventojas.

## Gyventojai

Užlaukio kaime gimė Augustinas Steigvilas (g. 1924 m. rugpjūčio 28 d.), kunigas, Argentinos lietuvių bendruomenės dalyvis; 1996 m. apdovanotas Gedimino IV-o laipsnio ordinu.

## Šaltiniai
Būdviečiai (Šilutė)

**Būdviečiai** – kaimas šiaurės rytinėje Šilutės rajono savivaldybės dalyje, 10 km į pietryčius nuo Švėkšnos, prie Begėdžių–Radviečio miškų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilininkai

**Šilininkai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 4,5 km į pietryčius nuo Priekulės, 1 km į šiaurės vakarus nuo Vilkyčių, prie plento  ir Klaipėdos–Šilutės geležinkelio. Per pietiniu pakraščiu tekantį Veiviržą nutiestas Vilkyčių tiltas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *šiliniñkas* ‚šilų gyventojas‘. Pagal pirmuosius užrašymus sunku nustatyti, kokia tikroji priesagos forma, taip pat neaišku, ar 1540 m. užrašyme *Sylincke* atspindi *s* ar *š*; vėlesni užrašymai su *sch* rodo galimą kuršiškos leksemos lietuvėjimą.

## Istorija
Kaimo teritorijoje rasta akmens amžiaus dirbinių, kurie saugomi Šilutės muziejuje.

1785 m. Šilininkai minimi kaip karališkieji kaimai: *Juhszen-John oder Schillenincken* su 6 sodybomis, *Preicken–Nicklaus* su 7 sodybomis. Vėliau sujungti keli kaimai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grotiniai dančiakarpiai

**Grotiniai dančiakarpiai** (*Amblyopsidae*) – lašišinių ešeržuvių (*Percopsiformes*) būrio žuvų šeima. Paplitusios JAV pietinėje ir rytinėje dalyje. Gyvena tamsiose vietose, plyšiuose, todėl evoliucijos eigoje prarado akis. Dydis – iki 11 cm.

Šeimoje yra 5 gentys ir 6 rūšys.
## Gentys
*Grotiniai dančiakarpiai (*Amblyopsis*) 
*Grotiniai dantkarpiai (*Chologaster*) 
**[[Forbesichthys]]* 
*Alabaminės grotžuvės (*Speoplatyrhinus*) 
*Žlibakės (*Typhlichthys*)
Pjaulokiai

**Pjaulokiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 12 km į pietryčius nuo Švėkšnos, tarp Stemplių, Jurkaičių ir Aukštosios miškų; prie Šilutės ir Šilalės raj. sav. ribos; teka upelis Žvelesys (Ašvos kairysis intakas); artimiausi kaimai – Jurkaičiai ir Pašiaudis (Gardamo sen.). Pjaulokių kaimo šiaurės vakarų dalyje yra senosios katalikų kapinės.

## Istorija

Kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 8 drevininkų šeimos. 1695 m. – 12 šeimų.

1923 m. Pjaulokių kaime buvo 20 ūkių, 120 gyventojų. 1997 m. – 13 ūkių, 23 gyventojai.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

Pjaulakiuose gimė Kęstučio apygardos Geležinio Vilko būrio partizanas Meilė Juozas – Girėnas (1926–1952 05 06 Jurkaičiuose).

## Šaltiniai
Jurkaičiai

**Jurkaičiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Bliūdsukių, Jurkaičių miško šiauriniame pakraštyje. Kaimas nutolęs 9 km į rytus nuo Švėkšnos, Ašvos kairiajame krante; prie Jurkaičių prieina Medžioklės ir Jurkaičių miškai; ribojasi su Žąsyčių kaimu.

Jurkaičiuose yra keli nebenaudojami smėlio-žvyro karjerai, paminklinis akmuo partizanams (pastatytas 2005 m.).

## Istorija

Jurkaičių kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 8 drevininkų šeimos. 1695 m. – 9 drevininkų šeimos. Jurkaičiuose yra buvę pradinė mokykla (nuo 1919 m.), biblioteka (nuo 1953 m.), kultūros namai (nuo 1958 m.). 

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

1950–1966 m. Jurkaičiai buvo „Aušros“ kolūkio centrinė gyvenvietė, 1966–1992 m. Švėkšnos tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Jurkaičiuose gimė Lietuvos Respublikos nusipelniusi gydytoja, Kėdainių krašto garbės pilietė Teklė Bružaitė (1909–1996), Amerikos lietuvių bendruomenės veikėjas Kostas Bružas (1916–2006).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Prūsija. Šilutė. 2000.
Pelininkai

**Pelininkai** (arba ***Peleninkai***; , iki 1907 m. *Pelleninken*, nuo 1938 m. liepos 16 d. *Strigengrund*, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. rugsėjo 7 d. ***Zagorskojė***, ) – Mažosios Lietuvos gyvenvietė Kaliningrado srities centrinėje dalyje, Černiachovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Kalužskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Įsruties apskrities kaimas. 1914 m. prijungti Išdagai. 1947–2008 m. Zagorskojės apylinkės (*Загорский cовет*) centras.

|}

## Gyventojai

## Apylinkė

Zagorskojės apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės: 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Brotulės

**Brotulės** (*Ophidiiformes*) – stipinpelekių žuvų būrys, kuriam priklauso labai didelėse gelmėse gyvenančios žuvys. 

## Brotulių šeimos
* Perlažuvinės (*Carapidae*)
* Brotulinės gyvatinės menkės (*Ophidiidae*)
* Gyvavedės brotulės (*Bythitidae*)
* Bespalvės brotulės (*Aphyonidae*)
* Žaltinės vėgėlės (*Parabrotulidae*)
Ramūnas Butautas

**Ramūnas Butautas** (g. 1964 m. gegužės 22 d. Kaune) – krepšinio treneris, trenerio Stepo Butauto (1925–2001) sūnus.

2006 m. gruodžio 28 d. LKF vykdomojo komiteto sprendimu tapo Lietuvos nacionalinės vyrų krepšinio rinktinės vyr. treneriu. 2009 m. rugsėjo 16 d. paliko nacionalinės rinktinės postą.

2009 m. liepos mėn. buvo pranešta, kad R. Butautas susitarė dėl 1 metų sutarties su Ukrainos Superlygos Donecko „Donetsk" klubu. Metų pabaigoje paliko Ukrainos klubą ir persikėlė į Kauno „Žalgirį“, tačiau jame praleidęs beveik tris mėnesius klubo vadovybės buvo priverstas atsistatydinti. Kartu su juo išėjo ir Algirdas Brazys. 2011 m. kovo 16 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Rygos „VEF“ klubu. 2017 m. gruodžio 29 d. pasirašė iki sezono pabaigos sutartį su Panevėžio „Lietkabeliu“.

## Trenerio karjera
* 2002–2003 m. Kauno „LKKA-Kaunas“ (LMKL) moterų komandos vyr. treneris
* 2003–2005 m. Šiaulių „Šiauliai“ (LKL) vyr. treneris
* 2005–2008 m. Rygos „BK Riga“ (Latvija) vyr. treneris
* 1994–2003 m. Kauno krepšinio mokyklos „Merkurijus“ vyr. treneris
* 1999–2001 m. Lietuvos jaunučių rinktinės vyr. treneris
* 2003 m. Lietuvos jaunių rinktinės trenerio asistentu
* 2004–2005 m. Lietuvos jaunimo rinktinės vyr. treneris
* 2007–2009 m. Lietuvos vyrų krepšinio rinktinės vyr. treneris
* 2009–2009 m. Donecko „Donetsk“ vyr. treneris
* 2009–2010 m. – Kauno „Žalgiris“ (LKL) vyr. treneris
* 2011–2014 m. – Rygos „VEF“ vyr. treneris
* 2015–2016 m. – Astanos „Astana“ vyr. treneris
* 2017- m. Libano vyrų krepšinio rinktinės vyr. treneris
* 2017- m. Lietuvos jaunimo rinktinės vyr. treneris
* 2017–2018 m. Panevėžio „Lietkabelio“ (LKL) vyr. treneris

## Pasiekimai
* 2003 m. išrinktas geriausiu LMKL treneriu
* 2003 m. tapo Pasaulio jaunių čempionato vicečempionu
* 2004 m. su Lietuvos jaunimo rinktine Europos čempionate užėmė 3 vietą
* 2005 m. su Lietuvos jaunimo rinktine tapo pasaulio čempionu
* 2004, 2005 m. LKL bronzos medalio laimėtojas
* 2005 m. BBL bronzos medalio laimėtojas
* 2006 m. Latvijos krepšinio lygos (LBL) bronzos medalio laimėtojas
* 2007, 2011, 2012 m. Latvijos krepšinio lygos čempionas
* 2007 m. su Lietuvos vyrų krepšinio rinktine Europos čempionate užėmė 3 vietą.
* 2011, 2012, 2013 m. Latvijos krepšinio lygos čempionas.
* 2015 m. Kazachstano krepšinio lygos čempionas.

## Šaltiniai
Valdemaras Chomičius

**Valdemaras Chomičius** (g. 1959 m. gegužės 4 d. Kaune) – Lietuvos krepšininkas, olimpinis čempionas, krepšinio treneris.

Buvo Kauno „Žalgirio“ krepšininkas, vėliau žaidė Ispanijoje, Italijoje, Belgijoje, vėl Lietuvoje. 2009 m. birželio 3 d. tapo Kazanės „Unics“ vyriausiuoju treneriu. 2010 m. liepos 7 d. - 2012 m. buvo Liubercų „Triumf“ vyriausiuoju treneriu.
2012 - 2016 m. dirbo Dnipro „Dnipro“ vyriausiuoju treneriu. 2016 m. tapo Permės „Parma" vyriausiuoju treneriu.

2018 m. balandžio pabaigoje buvo paskirtas Alytaus "Dzūkijos" vyr. treneriu, kai su sveikatos problemomis susidūrė estas Alar Varrak.

## Trenerio karjera
* 1996–1997 m. – Plungės „Žemaitijos olimpo“ (LKL) žaidėjas/vyr. treneris,
* 1997–1998 m. – Marijampolės „Algos“ (LKAL) žaidėjas/vyr. treneris,
* 1998–1999 m. – Marijampolės „Kraitenės“ (LKL) žaidėjas/vyr. treneris,
* 1999–2002 m. – Permės „Ural Great“ (Rusija) trenerio asistentas,
* 2003–2004 m. – Maskvos „Dinamo“ (Rusija) vyr. treneris, 2003 m. lapkričio mėn. atleistas,
* 2004–2005 m. – Permės „Ural Great“ (Rusija) vyr. treneris,
* 2005–2007 m. – Kazanės „Uniks“ (Rusija) trenerio asistentas,
* 2007–2009 m. – Kazanės „Uniks" (Rusija) fizinio parengimo treneris
* 2009–2010 m. – Kazanės „Uniks“ (Rusija) vyr. treneris
* 2010-2012 m. – Liubercų „Triumf“ (Rusija) vyr. treneris
* 2012-2015 m. - Dniepropetrovsko "Dnipro" (Ukraina) vyr. treneris
* 2016-2017 m. - Permės "Parmos" (Rusija) vyr. trenerio konsultantas
* 2017-2018 m. Alytaus „Dzūkijos“ vyr. trenerio asistentas
* 2018-2020 m. Alytaus „Dzūkijos“ vyr. treneris
* 2020 m. Kijevo „Budivelnyk“ vyr. treneris
* 2000–2006 m. dirbo Lietuvos vyrų krepšinio rinktinės trenerio asistentu.
* 2011 m.: Lietuvos nacionalinės vyrų krepšinio rinktinės Eurobasket 2011 čempionate treneris

## Pasiekimai
* 1982 m. – Pasaulio čempionas (su SSRS rinktine),
* 1979, 1985 m. – Europos čempionas (su SSRS rinktine),
* 1986 m. – Pasaulio vicečempionas (su SSRS rinktine), laimėjo tarpkontinentinę V. Džonso taurę (su Kauno „Žalgiriu“),
* 1985, 1986, 1987 m. tapo SSRS čempionu (su Kauno „Žalgiriu“),
* 1987, 1995 m. tapo Europos vicečempionu (su SSRS ir Lietuvos rinktinėmis),
* 1989 m. laimėjo Europos čempionato bronzos medalį (su SSRS rinktine),
* 1988 m. Seulo olimpinis čempionas (su SSRS rinktine),
* 1992 m. laimėjo Barselonos olimpiados bronzos medalį (su Lietuvos rinktine),
* 2000 m. laimėjo Sidnėjaus olimpinių žaidynių bronzą (su Lietuvos rinktine, kaip trenerio asistentas),
* 2001 m. tapo NEBL ir Rusijos čempionu (su Permės „Ural-Great“),
* 2007 m. Rusijos taurės vicečempionas (su Kazanės „Unics“),
* 2007 m. Rusijos lygos vicečempionas (su Kazanės „Unics“)
* 2015 m. Ukrainos lygos čempionas (su Dniepropetrovsko „Dnipro“)

## Šeima
Antroji žmona Agnė (2012 m. birželis - dabar)

## Šaltiniai
Saprophytes

**Saprophytes** – Lietuvos gothic metal grupės iš Pabradės.

## Nariai
* Saulius Labanauskas (bosinė gitara, back vokalas)
* Aleksandras Vitkovskis (solo gitara)
* Marijonas Savickis (gitara, vokalas)
* Darius Čypas (bugnai)

## Diskografija

### Albumai
* Marionette (2005)

## Nuorodos
* Oficialus Saprophytes tinklalapis
Pini Geršonas

**Pini Geršonas** (*Pinhas Gershon*; g. 1951 m. lapkričio 13 d.) – vienas geriausių Izraelio trenerių.

Jis atvedė į pergalę Eurolygoje Tel Avivo „Maccabi“ klubą, visą savo karjerą dirbo tik Izraelio komandose. Po 2000–2001 metų sėkmingo sezono buvo nusprendęs baigti karjerą, tačiau po poros metų grįžo į Tel Avivą padėti komandai laimėti šiame mieste rengtą Eurolygos finalą, o po šios pergalės dar dvejus metus dirbo „Maccabi“ komandoje, o po nesėkmingai susiklosčiusio Eurolygos finalo paliko komandą ir perėjo į Pirėjo „Olympiacos“ komandą kurioje pakeitė iki tol vyr. treneriu buvusį Joną Kazlauską.

## Karjera
* 1977–1979: Holono Hapoel (Izraelis) vyr. treneris
* 1979–1981: Gan Šmuelio Hapoel (Izraelis) vyr. treneris
* 1981–1983: Galil Elijono Hapoel (Izraelis) vyr. treneris
* 1983–1985: Haifos Maccabi (Izraelis) vyr. treneris
* 1985–1986: Tel Avivo Hapoel (Izraelis) vyr. treneris
* 1986–1987: Haifos Maccabi (Izraelis) vyr. treneris
* 1987–1988: Tel Avivo Beitar (Izraelis) vyr. treneris
* 1988–1989: Haifos Maccabi (Izraelis) vyr. treneris
* 1989–1990: Haifos Hapoel (Izraelis) generalinis vadybininkas
* 1990–1992: Ramat Gano Maccabi (Izraelis) vyr. treneris
* 1992–1993: Galil Elijono Hapoel (Izraelis) vyr. treneris
* 1993–1994: Rišon Lezijono Maccabi (Izraelis) vyr. treneris
* 1994–1995: Galil Elijono Hapoel (Izraelis) vyr. treneris
* 1995–1997: Jeruzalės Hapoel (Izraelis) vyr. treneris
* 1997–1998: Rišon Lezijono Maccabi (Izraelis) vyr. treneris
* 1998–2001: Tel Avivo Maccabi (Izraelis) vyr. treneris
* 2003–2006: Tel Avivo Maccabi (Izraelis) vyr. treneris
* nuo 2006: Pirėjo „Olympiacos“ (Graikija) vyr. treneris.

## Pasiekimai
* 1993, 1999–2001, 2004–2006 metais tapo Izraelio čempionu
* 1999–2001, 2004–2006 metais laimėjo Izraelio taurę
* 2001 metais laimėjo FIBA Suprolygą
* 2004, 2005 metais tapo Eurolygos čempionu
* 2006 metais tapo Eurolygos vicečempionu.
Dušan Ivković

**Dušanas Ivkovičius** (, 1943 m. spalio 29 d. – 2021 m. rugsėjo 16 d.) – Serbijos krepšinio treneris.

Dušano Ivkovičiaus vedamos komandos beveik visada laimėdavo turnyrus, kuriuose dalyvaudavo. Skaudžiausia nesėkmė trenerį ištiko 2005 metais, kai jo vadovaujama Maskvos CSKA komanda patyrė fiasko Eurolygos Finalo Ketverto turnyre, kuriame šeimininkai rusai teužėmė ketvirtąją, paskutinę vietą, nors tikėjosi nesunkios pergalės. Po šios nesėkmės treneris atsistatydino ir tapo kitos Maskvos komandos, „Dinamo“, treneriu, su šia komanda serbas laimėjo Uleb taurę.

## Pasiekimai
* Eurolyga: 1996–1997, 2011–2012 m. (su „Olympiakos“)
* Saportos taurė: 1999–2000 m. (su AEK)
* Koračo taurė: 1978–1979 m. (su „Partizan“)
* ULEB taurė: 2005–2006 m. (su Maskvos „Dynamo“)
* Jugoslavijos krepšinio lyga: 1978–1979 m.
* Jugoslavijos krepšinio taurė: 1978–1979 m.
* Graikijos krepšinio lyga: 1991–1992, 1996–1997, 2011–2012 m.
* Graikijos krepšinio taurė: 1996–1997, 2010–2011, 1999–2000, 2000–2001 m.
* Rusijos krepšinio lyga: 2002–2003, 2003–2004, 2004–2005 m.
* Rusijos krepšinio taurė: 2004–2005 m.
* Turkijos krepšinio taurė: 2014–2015 m.
* Turkijos prezidento taurė: 2015–2016 m.
* Vasaros universiada: auksas – 1987 m., sidabras – 1983 m.
* Vasaros olimpinės žaidynės: auksas – 1989 m., sidabras – 1988 m.
* Pasaulio krepšinio čempionatas: auksas – 1990 m.
* Europos krepšinio čempionatas: auksas – 1989, 1991, 1995 m. sidabras – 2009 m.

## Išnašos
Islandijos regionai

**[[Islandija]]** yra suskirstyta į **8 regionus**. Tai iš esmės yra padaryta dėl statistinių sumetimų. Rajonai taip pat liudija apie teisinį pasidalijimą. Regionų pašto indeksai yra skirtingi. Iki 2003 m. apskritys buvo naudojamos rinkimams į Islandijos parlamentą. Pagrindinis rajonas visgi yra aplink Reikjaviką, o kas už jo paprastai vadinama provincija.

## Nuorodos
* Iceland: Division (Citypopulation.de)
* Regions of Iceland (Statoids.com)
Piengrybis grūzdas

**Piengrybis grūzdas** (*Lactarius piperatus*) – piengrybių genties valgomas grybas. Panašus į piengrybį paliepį; atskirti galima pagal lakštelius – paliepio jie retesni, ir pagal tai, kad grūzdo sultys ore žaliuoja.

## Išvaizda
Vaisiakūniai stambūs. Kepurėlė 20-25 cm skersmens, paplokščia, įdubusi, pakraščiai palinkę žemyn, matinė, balta, senesnė gelsva, kartais išmarginta rusvomis dėmėmis.

Lakšteliai balti, senesnių šviesiai ochrinės spalvos, tankūs, siauri.

Kotas 3-5 cm ilgio, 2-3 cm storio, lygus, baltas.

Trama balta, kieta, pipirų skonio. Pieniškos sultys baltos, išdžiuvusios pažalsvėja, deginančio, kartaus skonio. Sporos baltos.

## Augimo vietos ir laikas
Auga rugpjūčio–spalio mėnesiais lapuočių, spygliuočių miškuose, mėgsta kalkingus ąžuolynus. Vietomis dažnas, auga grupėmis.

IV kategorijos, vartojamas sūdytas, bet prieš tai bent dieną reikia pamirkyti silpnai pasūdytame vandenyje.

## Šaltiniai
Rimantas Endrijaitis

**Rimantas Endrijaitis** (g. 1944 m. birželio 14 d.) – Lietuvos krepšinio treneris, vienas žinomiausių Lietuvos krepšinio specialistų.

2010 m. sausio 28 d. tapo Pasvalio „Pieno žvaigždių“ vyr. treneriu. 2011 m. rugsėjo mėn. tapo Pasvalio komandos prezidentu.

## Karjera
* 1975–1987: Vilniaus „Statybos“ vyr. treneris
* 1989–1990: Saratovo „Avodor“ (Rusija) vyr. treneris
* 1992–1994: Vilniaus „Statybos“ vyr. treneris
* 1994–1996: Plungės „Olimpo“ vyr. treneris
* 1996–1998: Saratovo „Avtodor“ vyr. treneris
* 1998–1999: Šilutės „Šilutės“ vyr. treneris
* 1999–2000: Sankt-Peterburgo „Spartak“ (Rusija) vyr. treneris
* 2000–2001: Saratovo „Avtodor“ vyr. treneris
* 2001–2002: Vilniaus „Lietuvos ryto“ trenerio asistentas
* 2002–2003: Alytaus „Alita“ vyr. treneris
* 2004–2005: Žiemgalos „Šiaurės Vilko“ (LKAL) vyr. treneris
* 2001–2002: Lietuvos jaunimo rinktinės vyr. treneris
* 2004–2009: Sumų „Sumykhiprom“ (Ukraina) vyr. treneris
* 2010–2011: Pasvalio „Pieno žvaigždės“ vyr. treneris

## Laimėjimai
* 1968,1969 Lietuvos taurės laimėtojas
* 1972 metų Lietuvos čempionas
* 1979 metais laimėjo TSRS čempionato bronzos medalį
* 1994, 1995, 2003 metų LKL bronzos medalio laimėtojas
* 1996–1998 metų Rusijos vicečempionas
* 2004 metų LKAL čempionas
* 2011 metų NKL čempionas

## Šaltiniai
Genrikas Zimanas

**Genrikas Zimanas** (g. 1910 m. gegužės 12 d. Kurdimakščiuose (Lazdijų raj.) – 1985 m. liepos 15 d. Vilniuje) –  Sovietinis partinis ir valstybės veikėjas, filosofas, žurnalistas.

## Biografija
Gimė žydų šeimoje. 1932 m. baigė Biologijos fakultetą Vytauto Didžiojo universitete Kaune, po to dirbo žydų švietimo įstaigose Lietuvoje. Rašė straipsnius žydų spaudai. Prisidėjo prie žurnalo „Mokykla ir visuomenė“.

1934 m. įstojo į nelegalią LKP. Nuo 1935 m. dirbo nelegaliai leidžiamame laikraštyje „Revoliucijos keliu“. 1937–1940 m. buvo jidiš dienraščio „Folksblat“ vykdomasis sekretorius. 1939 m. buvo sukurtas legalus žurnalas „Štraln“ (jidiš: spinduliai), kurį Zimanas redagavo iki 1940 m.

Nuo 1940 m., Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą, Zimanas dirbo laikraščio „Tiesa“ (sovietinio centrinio laikraščio „Pravda“) vyriausiuoju redaktoriumi.

Antrojo pasaulinio karo metu Genrikas Zimanas (Zimanas) „Jurgis“ aktyviai dalyvavo sovietinių partizanų veiksmuose Rudninkų girioje netoli Vilniaus, vadovavo sovietinių partizanų brigadai. Brigados vadovybė palaikė ryšius su pogrindžiu Vilniaus gete, iš kur prie brigados prisijungė nauji koviniai daliniai.

1944 m. sausį sovietų vadovybė nusprendė sukurti du pogrindinius regioninius komitetus Lietuvoje. Genrikas Zimanas buvo paskirtas Pietų regioninio partijos komiteto pirmuoju sekretoriumi, apimančiu Vilnių, Kauną ir aplink šiuos miestus esančias bei į pietus esančias apskritis. Zimano, kaip partizaninės veiklos vadovo šiame regione, vardas siejamas su tragedijomis Kaniūkų ir Bakaloriškių kaimuose[3].

1944 m. sausio 29 d. grupė sovietų partizanų iš Zimano brigados įvykdė masines Kaniūkų žudynes ir taip pat balandžio 12 d. vadovavo žudynėms Bakaloriškių kaime Trakų apskrities Onuškio valsčiuje. Savo memuaruose „Liepsna po pelenais“ (angl. „Liepsna po pelenais“) Vilnijos geto pogrindžio kovotoja ir partizanė Rúzka Korczak rašė apie Kaniūkų žudynes, kad „brigados štabo karinės-politinės vadovybės parengta ir įvykdyta žiauri operacija, kurios metu be atrankos buvo žudomi vyrai, moterys ir vaikai“, sukėlė neigiamą partizanų reakciją.

1945–1970 m. laikraščio „Tiesa“ vyriausiasis redaktorius, 1971–1984 m. – žurnalo „Komunistas“ vyriausiasis redaktorius. Savo leidiniuose jis nagrinėjo komunistinės ideologijos ir žydų tapatybės klausimus. 

1945–1968 m. Vilniaus universiteto, nuo 1968 m. – Vilniaus pedagoginio instituto dėstytojas. 1970 m. apgynė filosofijos mokslų daktaro disertaciją, 1971 m. gavo profesoriaus vardą. 

1949–1958 m. – kandidatas į LKP CK biuro narius, 1958–1962 m. – LKP CK biuro narys; 1983–1985 m. – Tarybinio visuomeninio antisionistinio komiteto narys, IX-to šaukimo TSRS Aukščiausiosios Tarybos deputatas.

## Bibliografija
* Ką aš mačiau Amerikoje, 1960 m.
* Per suklestėjimą į vienybę, 1968 m.
* Mes – patriotai ir internacionalistai, 1975 m.
* Siluetai, 1984 m.
* Iliuzijos ir tikrovė, 1984 m.

## Įvertinimas
* 1960 m. – LTSR nusipelnęs meno veikėjas.
* 1965 m. – Vinco Mickevičiaus-Kapsuko premija.

## Šaltiniai
Albert Nađ

**Albert Nađ** (g. 1974 m. spalio 29 d.) – karjerą baigęs Serbijos futbolininkas, žaidęs Serbijos ir Juodkalnijos rinktinėje, saugo pozicijoje.

Buvo ilgametis FK Partizan klubo kapitonas.

Nacionalinėje komandoje žaidė nuo 1994 m. gruodžio 23 d., su rinktine žaidė 2006 m. pasaulio čempionate, kur per trejas rungtynes aikštėje išbuvo 165 minutes, žaidėjui buvo parodytos 3 geltonos ir viena raudona kortelė. Po čempionato karjerą rinktinėje baigė. 

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Mladen Krstajić

**Mladenas Krstajičius** (, g. 1974 m. kovo 4 d.) – buvęs Serbijos futbolininkas, futbolo treneris.

## Karjera

## Rinktinė

Nacionalinėje komandoje žaidė nuo 1999 m. rugsėjo 5 d.

su rinktine žaidė 2006 m. pasaulio čempionate. Vėliau atstovavo Serbijos rinktinei.

## Laimėjimai

;Partizan
* Serbijos Superlyga: 1995–96, 1996–97, 1998–99, 2009–10

;Werder Bremen
* Fußball-Bundesliga: 2003–04
* DFB-Pokal: 2003–04

;Schalke 04
* DFB-Ligapokal: 2004–05

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Mateja Kežmanas

**Mateja Kežmanas** (; g. 1979 m. balandžio 12 d.) – Serbijos futbolininkas.

## Karjera
2011 m. sausio 20 d. pasirašė sutartį su Honkongo „South China“ klubu. 2011 m. gegužės 30 d. paliko klubą.

## Rinktinė
Nacionalinėje komandoje žaidė nuo 2000 m. gegužės 25 d., su rinktine žaidė 2006 m. pasaulio čempionate, kur antrųjų rungtynių antroje pusėje gavo raudoną kortelę ir buvo išvarytas iš aikštės. Po čempionato karjerą rinktinėje baigė.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Robin van Persie

**Robinas van Persis** (; g. 1983 m. rugpjūčio 6 d.) – buvęs futbolininkas, Nyderlandų rinktinės puolėjas.

## Karjera

## Rinktinė

Nacionalinėje komandoje rungtyniavo nuo 2005 m. birželio 4 d.

Su rinktine žaidė 2006 m. pasaulio čempionate, kur per ketverias rungtynes įmušė vieną įvartį bei atliko vieną rezultatyvų perdavimą.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Bakari Koné

**Bakaris Konė** (; g. 1981 m. rugsėjo 17 d.) – buvęs futbolininkas, puolėjas. Atstovavo Dramblio Kaulo Kranto rinktinei.

## Kajera
Kataro Lekhwiya SC klubo puolėjas.

## Rinktinė
2004 m. rugsėjo 5 d. debiutavo Nacionalinėje komandoje. 

Su rinktine žaidė 2006 m. pasaulio čempionate, kur antrosiose rungtynėse pelnė įvartį. Taip pat dalyvavo 2006, 2008, 2010 m. Afrikos Tautų taurėse.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Joris Mathijsen

**Jorisas Matijsenas** (; g. 1980 m. balandžio 5 d.) – buvęs futbolininkas, Nyderlandų rinktinės gynėjas.

## Karjera

2011 m. birželio 16 d. pasirašė dvejų metų sutratį su Ispanijos Málaga CF klubu.

## Rinktinė
Nacionalinėje komandoje žaidė nuo 2004 m. lapkričio 17 d.

Su rinktine žaidė 2006 m. pasaulio čempionate.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Mark van Bommel

**Markas van Bomelis** (; g. 1977 m. balandžio 22 d.) – buvęs futbolininkas, Nyderlandų rinktinės saugas.

## Karjera

2012 m. gegužės 14 d. persikėlė į PSV Eindhoven klubą ir pasirašė vienerių metų sutartį.

## Rinktinė
Nacionalinėje komandoje žaidė nuo 2000 m. spalio 7 d.

Su rinktine žaidė 2006 m. pasaulio čempionate.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*