open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šikoku

**Šikoku** ( – 'keturios žemės') – ketvirta pagal dydį Japonijos sala, vienas iš Japonijos regionų. Į šiaurę nuo jos yra Honšiū sala, į vakarus Kiūšiū, o pietuose ir pietvakariuose ją skalauja Ramusis vandenynas.

Kartu tai yra ir Japonijos regionas.

## Istorija
Pasak šintoistinių mitų, Šikoku buvo viena pirmųjų salų, pagimdytų deivės Izanami. Jos senasis pavadinimas buvo *Ijo* arba *Futana* (dvivardė). Dabartinį pavadinimą salai davė tai, kad joje visada buvo keturios žemės (Ijo, Ava, Tosa ir Sanuki), o dabar – keturios prefektūros (Ehimė, Kočis, Tokušima, Kagava).

Šikoku seniau buvo dalis Nankaido regiono, kuriam priklausė ir Kii, Avadži žemės.

## Prefektūros
* Ehimės prefektūra
* Kagavos prefektūra
* Kočio prefektūra
* Tokušimos prefektūra
Alsteris

**Alsteris** (, ) – viena iš keturių istorinių Airijos provincijų Airijos salos šiaurėje. Istoriškai Alsterį sudarė 9 grafystės. Šiuo metu šešios buvusios grafystės priklauso Šiaurės Airijai, įeinančiai į Jungtinės Karalystės sudėtį, kitos trys – Airijos Respublikai. Nuo 1972 m. Šiaurės Airija vietoje ankstesnių grafysčių administraciškai buvo suskirstyta į 26 apygardas (), kuriose vidutiniškai yra po 60 000 gyventojų.

Pagrindinė pagal paplitimą kalba yra anglų, antra – airių kalba.

## Istorija
Ankstyvaisiais viduramžiais Alsteris buvo savarankiška karalystė. XVII a. Didžioji Britanija ėmė kolonizuoti Alsterį. 1801 m. visa Airija, kartu su Alsteriu buvo prijungta prie Jungtinė Karalystės.

1918 m., po Airijos nepriklausomybės karo, Airija atgavo nepriklausomybę. Tačiau iš 9 Alsterio grafysčių tik 3 atiteko Airijos Respublikai, likusios 6 suformavo Šiaurės Airiją.

## Grafystės

Šiaurės Airija:
* Fermanos grafystė (, ).
* Tirono grafystė (, ).
* Derio grafystė (, ).
* Antrimo grafystė (, ).
* Dauno grafystė (, ).
* Armos grafystė (, ).

Airijos Respublika:
* Monagano grafystė (, ).
* Kavano grafystė (, ).
* Donegalo grafystė (,  arba *Contae Tír Chonaill*).
Sogvipas

**Sogvipas** (hangul 서귀포시) – miestas Pietų Korėjoje, Čedžu provincijoje. 2006 metų liepos mėnesį Sogvipas buvo išplėstas ir užima visą pietinę Čedžu salos dalį.

## Sportas

2002 m. vyko XVII pasaulio futbolo čempionatas.
Alfredas Vilbikas

**Alfredas Vilbikas** (1953 m. birželio 19 d. Varėnoje) – Lietuvos teisininkas, teisėjas, Šiaulių miesto politinis ir sporto veikėjas.

## Biografija
1974 m. baigė Leningrado priešgaisrinės technikos mokyklą, 1981 m. – Vilniaus Universiteto Teisės fakultetą, įgijo teisininko kvalifikaciją.

1974–1979 m. Varėnos Vidaus reikalų skyriaus darbuotojas, 1979–1985 m. Šiaulių m. Priešgaisrinės apsaugos poskyrio viršininkas, majoras. 1985–1998 m. Šiaulių miesto Vyriausiojo policijos komisariato komisaras, 1990 m. Savivaldybių policijos organizatorius ir vadovas, 1998–2000 m. Šiaulių Vyriausiojo policijos komisariato vyriausiasis komisaras.

Nuo 1997 m. igijo licencija užsiimti teisininko praktika. Nuo 2000-2015 m. Šiaulių miesto apylinkės teismo teisėjas. 2015-2018 m. Šiaulių apygardos teismo teisėjas. Nuo 2001 m. Šiaulių Universiteto Socialinės pedagogikos ir psichologijos katedros dėstytojas, lektorius, nuo 1990 m. iki 1995 m. Šiaulių savivaldybės tarybos deputatas.

1995 m. Tarptautinės policijos asociacijos Šiaulių poskyrio pirmasis pirmininkas. Nuo 2000 m. Lietuvos Respublikos teisėjų asociacijos narys, Šiaulių krepšinio federacijos prezidentas.

## Bibliografija
* Alfredas Vilbikas. Šiaulių apygardos teismų istorija. Šiauliai, Saulės spaustuvė, 2005 m.
* Alfredas Vilbikas. Teismai ir teisėjai Lietuvoje 1918–2008. Šiauliai, 2009 m.
Avilčiai

**Avilčiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, maždaug pusiaukelėje tarp Molėtų ir Alantos (prie plento . Į vakarus nuo kaimo stūkso Avilčių piliakalnis. Kiek toliau į pietvakarius, Ažulaužės miške, guli apeiginis Avilčių akmuo su pėda, kuriame yra duobė lyg įspausta žmogaus pėdos.

Avilčiai ribojasi su šiais garsesniais kaimais: Bučiškiais, Gaigalais, Senąja Karalinava, Tijūniškiu, Uosipiais.

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs iš asmenvardžio *Eiviltis*. 1597 metais iš dviejų brolių ir sesers Avilčių (Овильтовъ) Liliškių dvarą (dabar Valančių kaimas Suginčių seniūnijoje) nuperka Martynas Bilunskis. Asmenvardis *Eiviltis* iš *Eivilčių* daug kartų užrašytas XVII–XVIII amžiaus Alantos ir Molėtų metrikų knygose.

## Istorija

Avilčių kaimo apylinkėse gyventa nuo senovės, tai liudija archeologiniai radiniai, piliakalnis, rasti girnų akmenys. Kaimas pirmąkart paminėtas 1598 metais Alantos dvaro inventoriuje, tada jis priklausė Alantos valsčiui.

Tarybinio ūkio laikais Avilčiai buvo tapę gražiu kultūrinio gyvenimo centru – buvo septynmetė, vėliau aštuonmetė mokykla, biblioteka. Žmonės burdavosi linksmintis į vakarones, į darbų pabaigtuves. Prieš daugiau nei 60 metų čia gyveno 21 šeima (95 žmonės). Gyventojų skaičius labai sumažėjo po melioracijos. Buvo nugriauta daugybė sodybų, o gyventojai iškelti į miestelius ir miestus. Šiuo metu Avilčiuose gyvena mažai jaunimo, net pradinės mokyklos nebeliko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naujoji banga

**Naujoji banga** (, , *Novaja volna*) – Rusijos organizuojamas tarptautinis muzikinis konkursas. 2002–2014 m. konkursas buvo organizuojamas Latvijos kurortiniame mieste Jūrmaloje, tačiau 2015 m. dėl draudimo kai kuriems asmenims atvykti į Latvijos teritoriją konkurso vieta buvo perkelta į Sočį.

Konkurso pagrindiniai organizatoriai yra Raimondas Paulas, Igoris Krutojus ir Ala Pugačiova. Pirmasis konkursas įvyko 2001 m., daugiausiai nugalėjusi šalis yra Rusija. Konkursas „Naujoji banga“ visuomet pritraukia daug Rusijoje ir pasaulyje žinomų žvaigždžių. Pirmus trejus metus Latvijoje konkursą transliavo televizija LTV7, paskutiniu metu tai buvo kanalas TV3.

## Nugalėtojai

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė (rusų ir anglų k.)
Kiongi provincija

**Kiongi provincija, Kiongido, Giongido** (hangul 경기도, hanja 京畿道 = *Kyŏnggi-do*) – daugiausia gyventojų turinti Pietų Korėjos provincija. Rytuose ribojasi su Kanvondo, pietuose su Čunčion Pukto ir Čunčion Namdo provincijomis, vakaruose remiasi į Geltonąją jūrą. Provincijos apsuptyje yra autonominis Seulo miestas. Provincijos sostinė – Suvonas.

## Administracinis skirstymas
Kiongi provincija padalinta į 28 miestus (*si*, 시) ir 3 apskritis (*gun*, 군)

### Miestai

### Apskritys

## Šaltiniai
Purnululu nacionalinis parkas

**Purnululu nacionalinis parkas** () – saugoma gamtos teritorija Australijos šiaurės vakaruose, Vakarų Australijos valstijoje, Kimberlio regione, apytikriai 2030 km į šiaurės rytus nuo Perto ir 200 km į pietus nuo Kananaros. Plotas 2397 km². Apima Bangl Banglo kalnagūbrį ir smėlingas lygumas į šiaurę, rytus ir pietus nuo kalnagūbrio. Vakaruose, parkui gretimoje Purnululu gamtosaugos rezervato teritorijoje, driekiasi Osmondo kalnagūbris; parko rytinė riba eina Ordo upe. 

Saugomas vaizdingas tarpeklių ir kanjonų išraižytas erozinių kalnų kraštovaizdis su juostuotos tekstūros (oranžinės ir tamsiai pilkos spalvos) smiltainio uolienomis – kūgiais, stulpais, uolomis.

Parkas plyti pereinamoje gamtinėje zonoje tarp sausų centrinės Australijos dykumų pietuose ir musoninio klimato savanų šiaurėje. Klimatas sausas musoninis, būdingi du sezonai – drėgnasis (nuo lapkričio iki kovo) ir sausasis (nuo balandžio iki spalio). Kritulių vidutiniškai per metus iškrinta 600 mm, beveik visi drėgnuoju sezonu. Vidutinė maksimali dienos temperatūra svyruoja nuo 29º C liepą iki 38º C spalį.

Vyrauja retmiškiai ir spinifeksų savanos su eukaliptais, akacijomis ir grevilėjomis, tarpekliuose ir slėniuose – nedideli pavieniai atogrąžų miškai. Gilesniuose slėniuose auga palmės, gegužraibės ir papartūnai. Parke suskaičiuotos 653 augalų rūšys, iš jų 13 – reliktinių. Parko teritorijoje pastebėta didžiausia Australijoje spinifeksų rūšių koncentracija; viena spinifeksų ir dvi grevilėjų rūšys – endeminės parke. Suskaičiuota 41 žinduolių, 149 paukščių, 81 roplių, 12 varliagyvių ir 15 žuvų rūšių. Sausose vietovėse gyvena trumpaausės uolinės valabės, Diumerilio varanai, įvairios scinkų rūšys, slėniuose – *Rattus tunneyi* (žiurkės), *Myotis adversus* (pelėausiai), varlės. Aptinkami reti pilkieji sakalai ir australiniai didieji einiai.

Parke yra aborigenų kultūros paveldo vertybių: uolų piešinių, laidojimo vietų. Parką kasmet aplanko apie 20 tūkst. turistų.

Apie Bangl Banglo kalnagūbrio gamtos vertybes sužinota tik 1982 m., paviešinus iš oro darytas nuotraukas. 1987 m. įkurtas nacionalinis parkas, 2003 m. įtrauktas į Pasaulio paveldo sąrašą. 

## Galerija

File:00 2161 Purnululu-Nationalpark - Western Australia.jpg|Parko reginys
Purnululu I.jpg|Smiltainio uolų kūgiai
Purnululu National Park DSC03767.jpg|Palmės viename iš tarpeklių


## Šaltiniai
Masiulis

;Masiulis
* Algimantas Masiulis – teatro ir kino aktorius;
* Artūras Masiulis – krepšininkas;
* Arvydas Masiulis – mechanikos inžinierius, pedagogas;
* Boleslovas Jonas Masiulis – teisininkas, politikas;
* Bronius Masiulis – politikas;
* Eligijus Masiulis – politikas;
* Gytis Masiulis – krepšininkas;
* Jonas Masiulis – politikas, tremtinys;
* Juozas Masiulis – knygnešys, pirmojo lietuviško knygyno Panevėžyje įkūrėjas;
* Kęstutis Masiulis – politikas;
* Mykolas Masiulis – kunigas, visuomenės veikėjas;
* Petras Masiulis – inžinierius, radiotechnikas, karininkas;
* Rokas Masiulis, verslininkas, politikas;
* Titas Masiulis – Sausio 13-osios įvykių auka;
* Tomas Masiulis – krepšininkas;
* Vytautas Masiulis – politikas;
* Vladas Masiulis – politikas, konsulas, verslininkas, prekybininkas.

;Masiulytė
* Nemira Masiulytė-Stapleton – pianistė, mokytoja ir chorvedė;
* Raimonda Masiulytė – dainininkė.

## Etimologija
Pavardė kildinama iš  trumpinio *Maś* arba iš  trumpinių *Maaß, Maas, Masius*.

## Šaltiniai
Pata

**Pata** (Devangari पट) – indiškas pirštininis kalavijas iš Šiaurės Indijos. Paprastai tai trumpas kalavijas tiesia dviašmene simetriška geležte, pritvirtinta prie šarvinės pirštinės tipo skydelio, dengiančio ranką maždaug iki dilbio vidurio. Pata laikoma plaštaka suėmus skersinę kataro tipo rankeną.
Spėjama, kad pata atsirado iš kataro. Patos būdavo iki 110 cm ilgio.

Patos konstrukcija leidžia ją efektyviai naudoti kaip duriamąjį kalaviją (pata buvo laikoma efektyviu ginklu prieš sunkiai šarvuotus priešininkus) arba kaip kertamąjį kalaviją prieš nešarvuotus priešininkus.

Mogolų laikais patas naudojo radžputai. Jie buvo sukūrę ir patas, kurios be geležtės turėjo dagtinį pistoletą.


File:Pata-3-Archit-Patel.jpg|
File:Pata-2-Archit-Patel.jpg|


## Nuorodos
* Northern Indian long pata (sword gauntlet) http://therionarms.com/antiques/therionarms_c448.html
Paulauskas

;Paulauskas
* Alfredas Paulauskas – inžinierius architektas
* Algimantas Paulauskas – biologas
* Antanas Paulaitis-Paulauskas – futbolininkas, treneris
* Artūras Paulauskas – teisininkas, politikas
* Audrys Paulauskas – futbolininkas
* Gediminas Paulauskas – futbolininkas
* Gytis Paulauskas – futbolininkas
* Henrikas Paulauskas – žurnalistas, kraštotyrininkas
* Jonas Paulauskas – kalbininkas, žodynininkas
* Jonas Paulauskas (1950) – kunigas, kanauninkas
* Jonas Paulauskas (1910) – statybos inžinierius, docentas
* Juozapas Paulauskas – tautodailininkas, knygnešys
* Juozas Paulauskas (1917) – Lietuvos partizanas
* Modestas Paulauskas – krepšininkas, treneris
* Rytis Paulauskas – teisininkas, diplomatas
* Rolandas Paulauskas – žurnalistas, signataras
* Rūtenis Paulauskas – krepšinio treneris
* Sigitas Paulauskas – verslininkas
* Vaclovas Paulauskas (1942) – žurnalistas, redaktorius
* Valerijonas Paulauskas – Lietuvos partizanas
* Vygantas Paulauskas – matematikas
* Vytautas Paulauskas (1910–1991) – matematikas
* Vytautas Paulauskas – politikas
* Vladas Paulauskas – vargonininkas, choro dirigentas
* Valdas Paulauskas – futbolininkas

Taip pat:
* Miki Hamanaka-Paulauskas – LNOBT primabalerina

;Paulauskienė
* Aldona Paulauskienė – kalbininkė;
* Vilma Paulauskienė – šachmatininkė;
;Paulauskaitė
* Gintarė Paulauskaitė – šachmatininkė;
* Liveta Paulauskaitė-Kazlauskienė – estrados dainininkė, Kauno rajono politikė;
* Nijolė Paulauskaitė-Vaičiulienė – chorvedė.

## Etimologija
Pavardė arba atėjusi tiesiai iš , , arba sudaryta su patronimine priesaga iš asmenvardžio *Paũlius*. Bendrai reiškia „Pauliaus sūnus“.

## Šaltiniai
Nekrašas

;Nekrašas
* Bronius Nekrašas – vargonininkas, chorvedys;
* Evaldas Nekrašas – filosofas;
* Justinas Nekrašas – energetikas;
* Visvaldas Nekrašas – gydytojas, politikas.

Kitos formos: Nekrašius, Nekrošius.
Pavardė paplitusi Kauno, Kelmės, Rietavo, Panevėžio apylinkėse. Kilusi iš slaviškų pavardžių , , .

## Šaltiniai
Laurinavičius

* Albertas Laurinavičius – fizikas, pedagogas
* Alfonsas Laurinavičius – teisininkas, istorikas
* Alfredas Laurinavičius – statybos inžinierius, kelininkas
* Algimantas Laurinavičius – televizijos žurnalistas, redaktorius
* Arvydas Laurinavičius – gydytojas
* Bronius Laurinavičius – kunigas
* Česlovas Laurinavičius – istorikas, politologas
* Gediminas Laurinavičius – dirigentas, pedagogas
* Jonas Laurinavičius (1938) – žurnalistas, filologas, kraštotyrininkas
* Marius Laurinavičius – žurnalistas, redaktorius, politinis apžvalgininkas
* Stanislovas Laurinavičius – pedagogas, politikas
* Valdas Stanislovas Laurinavičius – biochemikas
Šiaurės Čungčongo provincija

**Šiaurės Čungčongo provincija, Čungčong Pukto** (hangul 충청북도, hanja 忠淸北道 = *Ch’ungch'ŏng-pukto*) – provincija centrinėje Pietų Korėjoje. Vakaruose ribojasi su Čunčion Namdo, šiaurėje – su Kiongido ir Kanvondo, pietuose – su Šiaurės Džolos, rytuose – su Šiaurės Kiongsango provincijomis. Provincijos sostinė – Čongdžu.

## Administracinis skirstymas
Šiaurės Čungčongo provincija padalinta į 3 miestus (*si*, 시) ir 8 apskritis (*gun*, 군).

### Miestai

### Apskritys

## Šaltiniai
Kangvono provincija (Pietų Korėja)

**Kangvono provincija, Kangvondo, Gangvondo** (hangul 강원도, hanja 江原道 = *Kangwŏn-do*) – provincija Pietų Korėjos šiaurės rytuose. Vakaruose ribojasi su Kiongido, pietuose – su Čunčon Pukto ir Kionsan Pukto provincijomis, šiaurėje – su Šiaurės Korėja. Rytuose remiasi į Japonijos jūrą. Provincijos sostinė – Čunčonas.

## Administracinis skirstymas
Kangvono provincija padalinta į 7 miestus (*si*, 시) ir 11 apskričių (*gun*, 군).

### Miestai

### Apskritys

## Šaltiniai
Kangvonas

**Kangvonas** arba **Gangvonas** (hangul 강원도) reiškia:
* Kangvono provincija (Pietų Korėja) – provinciją Pietų Korėjoje;
* Kangvono provincija (Šiaurės Korėja) – provinciją Šiaurės Korėjoje;
* Kangvonas (regionas) – buvusią Korėjos teritoriją.
Dryococelus australis

***Dryococelus australis*** – labai reta vabzdžių rūšis. 1930 m. buvo manoma, kad ši rūšis išnykusi, bet vėl atrasta 2001 m. Vabzdžiai jau išnykę savo pagrindinėje gyvenamoje aplinkoje Lordo Hau saloje. Rūšis buvo pavadinta rečiausia vabzdžių rūšimi žemėje, kai 20 individų buvo rasta Beilo piramidėje.

## Sandara ir elgesys
Suaugę vabzdžiai siekia iki 15 cm ilgio ir sveria apie 25 gramus. Patelės didesnės nei patinai. Dėl savo dydžio kartais vadinami *sausumos vėžiais*. Jų kūnelis pailgas, turi kietas, storas kojas. Patinai turi neįprastai vabzdžiams stambias kojas. Skirtingai negu dauguma kitų gyvalazdžių (*Phasmatodea*) jie neturi sparnelių, bet gali labai greitai bėgti.

*Dryococelus australis* elgesys labai neįprastas, lyginant su kitais vabzdžiais. Tarp patinų ir patelių yra tam tikras ryšys. Patinai sekioja pateles ir jų veikla priklauso nuo patelių veiklos. Naktimis poros miega kartu, patinas trimis savo kojomis apkabinęs patelę.

Patelės deda kiaušinėlius kabėdamos ant šakų. Patinai juos užkasa žemėje. Po maždaug devynių mėnesių kiaušinėliai išsikala. Nimfos būna žalios spalvos ir aktyvios diena, suaugėliai juodi ir aktyvūs naktį.

## Istorija ir saugojimas
Kažkada šie vabzdžiai buvo labai dažni Lordo Hau saloje bei buvo naudojami kaip masalas žvejyboje. Pradėjo nykti, kai prie salos 1918 m. sudužo *Makambo* laivas, kuriame buvo juodųjų žiurkų. Paskutinė šios rūšies gyvalazdė buvo užregistruota 1920 m., vėliau manyta, kad rūšis išnyko.

1960 m. grupė alpinistų, aplankiusių Beilo Piramidę, rado negyvą vabzdį, per ateinančius metus buvo rasti dar keletas negyvų, ekspedicijų bandymai rasti gyvų buvo nesėkmingi.

2001 m. grupė biologų nusileido į salą ištirti jos fauną ir florą. Jų bei viso pasaulio nustebimui jie rado 20–30 vabzdžių populiaciją, po vienu mirtinių šeimos krūmu (*[[Melaleuca]]*).

2003 m. buvo parvežtos dvi poros vabzdžių, viena privačiam veislininkui, kita į Melburno zoologijos sodą, ir nors su dideliais sunkumais pradžioje, dabar jie sėkmingai veisiami nelaisvėje, su tikslu užaugintą didelę populiaciją grąžinti į Lordo Hau salą.

2006 m. šių vabzdžių nelaisvėje buvo apie 50 ir tūkstančiai padėtų kiaušinėlių.
Kazėnas

**Kazėnas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kazėnienė (ištekėjusi moteris) ir Kazėnaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Bronius Kazėnas – dirigentas, dainininkas;
* Bronius Kazėnas (1954) – politikas;
* Julius Kazėnas – dainininkas, pedagogas, chorvedys;
* Zinas Kazėnas – žurnalistas, fotografas.
Jakštas

**Jakštas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Jakštienė (ištekėjusi moteris) ir Jakštaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Adomas Dambrauskas-Jakštas (1860–1938) – kunigas, prelatas, poetas, literatūros kritikas;
* Edmundas Jakštas – pedagogas, politikas;
* Gintautas Jakštas (g. 1990 m.) – skaičiavimų, švietimo specialistas;
* Jonas Jakštas (1931–2023) – poetas, rašytojas;
* Juozapas Jakštas (g. 1940 m.) – tautodailininkas skulptorius, visuomenės veikėjas;
* Juozas Jakštas (1900–1989) – istorikas, daktaras;
* Kęstutis Jakštas (g. 1965 m.) – aktorius, režisierius;
* Kęstutis Jakštas (m. 2005 m.) – gamtosaugininkas;
* Kęstutis Jakštas (1961–2009) – Jonavos rajono pedagogas;
* Petras Jakštas (1899–1988) – kraštotyrininkas, bibliofilas;
* Valdemaras Jakštas (g. 1956 m.) – Panevėžio miesto politinis veikėjas.
Navickas

;Navickas
* Alfonsas Jonas Navickas – poetas, vertėjas;
* Alfonsas Navickas – politikas;
* Andrius Navickas – filosofas, žurnalistas;
* Andrius Navickas (1977) – profsąjungų veikėjas;
* Gediminas Navickas – krepšininkas;
* Gintautas Navickas (1946) – pedagogas, chorvedys;
* Jonas Navickas – kunigas ir marijonų vienuolis, vertėjas;
* Juozas Navickas – knygnešys;
* Karolis Navickas – regbininkas;
* Kęstutis Navickas – badmintonininkas;
* Kęstutis Navickas (1970) – politikas;
* Liutauras Navickas – operos dainininkas, pedagogas;
* Mečislovas Navickas – pedagogas, dirigentas;
* Stasys Navickas (1889) – vargonininkas, chorvedys;
* Stasys Navickas (1897) – laisvės gynėjas, Vyties Kryžiaus ordino kavalierius;
* Stasys Navickas (1936) – prozininkas, humoristas;
* Vilius Navickas – politikas;
* Vytas Navickas – politikas.

;Navickis
* Jonas Navickis – plėšikas ir žudikas;
* Šarūnas Navickis – rašytojas, verslininkas.

;Navickienė
* Ingrida Navickienė – aktorė;
* Kristina Navickienė – baleto artistė;
* Marė Kuodžiūtė-Navickienė – liaudies dainininkė, dzūkų dainų pateikėja;
* Monika Navickienė – politikė;
* Ramunė Navickienė – teisininkė;
* Ramunė Navickienė-Glebutė – choro dirigentė ir pedagogė.

;Navickaitė
* Palmyra Briedienė-Navickaitė – muzikos mokytoja ir chorvedė;
* Prudencija Navickaitė – operos dainininkė.

## Etimologija
Labai dažna pavardė. Kilusi iš , , . Toliau siejama su lenkišku vietovardžiu *Nowica*.

## Šaltiniai
Dambrauskas

.

;Dambrauskas
* Adomas Dambrauskas-Jakštas – prelatas, poetas, literatūros kritikas;
* Algirdas Dambrauskas – inžinierius elektromechanikas;
* Antanas Dambrauskas – politinis bei visuomenės veikėjas;
* Antanas Dambrauskas (1896–1947) – Lietuvos kunigas, teologas;
* Antanas Dambrauskas (1911–1995) – Lietuvos vertėjas, rašytojas;
* Antanas Dambrauskas (1940–1995) – Lietuvos teisininkas, socialinių mokslų daktaras;
* Danas Dambrauskas – politikas;
* Jonas Dambrauskas – kompozitorius, vargonininkas, choro dirigentas;
* Kostas Dambrauskas – mokytojas, radijo aparatūros konstruktorius;
* Liudas Dambrauskas – rezistentas, mokslininkas, publicistas;
* Romas Dambrauskas – dainininkas;
* Valdas Dambrauskas – futbolo treneris.

;Dambrauskienė
* Genovaitė Dambrauskienė – teisėtyrininkė, MRU profesorė;

;Dambrauskaitė
* Antanina Dambrauskaitė – dainininkė (sopranas);
* Birutė Dambrauskaitė – estrados dainininkė;
* Jurgita Dambrauskaitė – šachmatininkė;
* Lina Dambrauskaitė – krepšininkė;
* Ona Danutė Dambrauskaitė – teisininkė;
* Teresė Dambrauskaitė – kultūros istorikė;
* Vilma Dambrauskaitė – šachmatininkė.

## Etimologija
Labai dažna pavardė. Kilusi iš lenkiškos pavardės . Ši kildinama iš vietovardžių *Dąbrowa, Dąbrówka*, reiškiančių 'ąžuolynas'.

## Šaltiniai
Giedraitis

; Giedraitis
* Alfonsas Giedraitis – agronomas, politikas
* Andrius Giedraitis – krepšininkas
* Antanas Giedraitis (1848) – geologas
* Antanas Giedraitis (1912) – vargonininkas, chorvedys, pedagogas
* Antanas Giedraitis-Giedrius – pedagogas, rašytojas
* Balys Giedraitis – karininkas
* Daumantas Pranas Giedraitis – gydytojas, medicinos istorikas
* Dovydas Giedraitis – krepšininkas
* Egidijus Giedraitis – dailininkas, politikas
* Henrikas Giedraitis – krepšininkas, treneris
* Hermanas Giedraitis – Katalikų bažnyčios veikėjas
* Jonas Giedraitis – kanauninkas, Seinų kunigų seminarijos rektorius
* Jonas Juraga-Giedraitis – filosofas, teologas
* Juozapas Arnulfas Giedraitis – vyskupas, raštijos veikėjas
* Juozas Giedraitis (1892) – karininkas
* Juozas Giedraitis (1910) – karininkas
* Jurgis Vladislovas Giedraitis – Lenkijos politikas, publicistas
* Kazimieras Juraga-Giedraitis – filosofas, teologas
* Martynas Marcelis Giedraitis – LDK karinis, kultūros veikėjas
* Matas Giedraitis – LDK valstybinis veikėjas, diplomatas
* Merkelis Giedraitis – Žemaičių vyskupas, raštijos veikėjas
* Mykolas Giedraitis – vienuolis
* Mykolas Jonas Henrikas Giedraitis – aeronautikos inžinierius, istorikas
* Robertas Giedraitis – krepšininkas, treneris
* Rokas Giedraitis – krepšininkas
* Romualdas Giedraitis (1750) – 1794 m. sukilimo veikėjas, karininkas
* Romualdas Giedraitis (1913) – rašytojas
* Sigitas Giedraitis (1953–2015) – pianistas, dėstytojas, Vilniaus Juozo Tallat-Kelpšos konservatorijos direktorius
* Simonas Giedraitis – katalikų bažnyčios veikėjas
* Stanislovas Giedraitis (1947) – sovietinis veikėjas, politikas
* Steponas Jonas Giedraitis – vyskupas, valstybės pareigūnas
* Vigantas Giedraitis – pedagogas, politikas
* Vytautas Giedraitis – pedagogas, politikas
* Vladislovas Baltramiejus Giedraitis – kunigas, raštijos darbuotojas

;Giedraitienė
* Dalia Kutraitė Giedraitienė – žurnalistė, politikė;
* Genovaitė Giedraitienė-Šidiškiūtė – pedagogė, dainininkė, vargonininkė;

Taip pat skaitykite:
* Giedraičiai (reikšmės)

## Etimologija
Pavardė padaryta su patronimine priesaga iš asmenvardžio *Giedrà*, kuris siejamas su *giedrà, gíedra* „gražus oras, saulėtas laikas“, *giẽdras* „saulėtas, šviesus, be debesų; skaidrus, tyras, švarus; skardus“.

## Šaltiniai
Teodoras Šimkevičius

**Teodoras Šimkevičius** (g. 1941 m. vasario 28 d. Veiviržėnuose, Klaipėdos raj.) – inžinierius, pedagogas, technikos mokslų daktaras, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
1961 m. baigė Kauno politechnikos instituto (KPI) Elektrotechnikos fakultetą ir įgijo inžinieriaus elektromechaniko kvalifikaciją. 1964 m. įstojo į KPI aspirantūrą ir 1968 m. apgynė technikos mokslų kandidato disertaciją „Asinchroninio vienfazio mikrovariklio su nesimetriniu statoriaus magnetolaidžiu darbo režimo tyrimas ir mechaninės charakteristikos skaičiavimas“. 1970 m. suteiktas pedagoginis docento mokslo vardas. 1977–1978 m. stažavosi Kanadoje, Toronto universitete.

1961 m. KPI Matematikos katedros asistentas, vėliau to paties instituto Mokslinio tyrimo sektoriaus mokslinis bendradarbis. 1967 m. atvyko dirbti į KPI Šiaulių vakarinio fakulteto Radiotechnikos ir elektrotechnikos katedrą. 1981–1992 m. KPI Šiaulių fakulteto dekanas, vėliau Elektros inžinerijos katedros docentas. Nuo 1999 m. Šiaulių universiteto Elektros inžinerijos katedros vedėjas.

1990–1995 m. Šiaulių savivaldybės tarybos deputatas.
Paskelbė per 50 mokslinių publikacijų, 2 išradimų, kurių vienas užpatentuotas penkiose vakarų valstybėse, autorius.
Arūnas Vasiliauskas

**Arūnas Vasiliauskas:**
* Arūnas Vasiliauskas (1942) – dailininkas, politikas;
* Arūnas Vasiliauskas (1985) – krepšininkas.
Labūnai

**Labūnai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Kukečių, prie kelio . Yra Elvyravos pagrindinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Elvyrava

**Elvyrava** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Pašiaušės ir 4 km į šiaurės vakarus nuo Kiaunorių, prie Šiaušės (Pašiaušės I tvenkinys). Elvyravos pagrindinė mokykla yra Labūnuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mockaičiai (Kelmė)

**Mockaičiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Tytuvėnų. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, Mockaičių pagrindinė mokykla yra gretimame Johampolio kaime. Johampolio piliakalnis dar vadinamas Mockaičių vardu.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* [[Jonas Satkūnas]. Tytuvėnų regioninio parko geologijos ir geomorfologijos įdomybės]
Mockaičiai

**Mockaičiais** vadinami kaimai:

* Kelmės rajone;
* Klaipėdos rajone;
* Skuodo rajone;
* Tauragės rajone.
Kazys Žvirblis

**Kazys Žvirblis** (1935 m. kovo 4 d. Krivinskuose, Anykščių raj. – 1999 m. lapkričio 25 d. Šiauliuose) – inžinierius, Šiaulių miesto ūkio, politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija

AB „ELGA“ generalinis direktorius. Šiaulių pramonininkų asociacijos prezidentas.

1993 m. Lietuvos centro sąjungos narys. 1990–1995 m. Šiaulių savivaldybės tarybos deputatas, 1997–1999 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys. Žmona Danguolė, dukros Nomera, Loreta. Palaidotas Donelaičio kapinėse.

## Išnašos
Dobermanas

**Dobermanas** (*Dobermann*) – šunų veislė, priskiriama II FCI grupei, pinčerių rūšiai (žr. Šunų veislių sąrašas). Tai vidutinio dydžio, stiprus ir raumeningas, bet tuo pačiu ir elegantiškas šuo, idealiai tinkantis tarnybai, bet taip pat galintis būti ir puikiu šeimos kompanjonu.

## Istorija
Dobermanas yra vienintelė vokiška veislė, pavadinta jos išvedėjo vardu. Manoma, kad XIX amžiaus pabaigoje mokesčių rinkėjas Friedrich Louis Dobermann (1834-01-02 - 1894-06-09) išvedė šią veislę, kadangi jam reikėjo stiprių, sarginių šunų, kurie galėtų jį apginti. Dėl šių savybių veislė greitai išpopuliarėjo ir tai buvo pirma šunų veislė, išvesta konkrečiai apsaugai. Todėl XX a. pradžioje dobermanai oficialiai pripažinti kaip policijos šunys.

## Išvaizda
Pagal Tarptautinės kinologų federacijos patvirtintą standartą, dobermanams taikomi tokie reikalavimai:
* **Išmatavimai:** patino aukštis ties ketera 68-72 cm, patelės - 63-68 cm. Patino svoris 40-45 kg, patelės - 32-35 kg.
* **Galva:** kaukolės dalis stipri, proporcinga šuns kūnui. Žiūrint iš viršaus, forma primena buką pleištą. Nosies galiukas platus, su didelėmis šnervėmis, juodų šunų – juodos, rudų – rudos spalvos.
* **Kūnas:** nugara stipri, tiesi, trumpa. Kryžius ilgas, platus, raumeningas. Krūtinės ląsta plati, raumeninga, su gerai išvystyta priekine dalimi.
* **Kailis:** trumpas, tankus, stangrus, neturintis povilnės. Spalva ruda arba juoda su rudo atspalvio dėmėmis.

## Charakteris
Dobermanai yra labai protingi, švelnūs ir ištikimi šeimininkui, šeimininko draugams, šeimai. Dėl savo sargaus būdo, nepažįstamus žmones gali pulti, ryžtingai ginti šeimininką. Dobermanams būtinai yra reikalinga griežta dresūra ir savalaikė socializacija, kitaip šie šunys gali tapti nevaldomi ir net pavojingi.

## Galerija

Image:Doberman Pinscher red standing.jpg|Rudas dobermanas

Image:Dobermann standing.jpg|Dobermanas nepakirptomis ausimis ir uodega
Image:Doberman Pinschers black and blue.jpg|Labai retas - melsvos spalvos dobermanas


## Nuorodos

* FCI veislės standartas 
* Informacinis portalas (ang.) 
* Veislynai Europoje (ang.)
* dobermann.lt

## Šaltiniai
Apaštalas Jonas Teologas

**Apaštalas Jonas** (hebr. יוחנן *Johanan* ;) – vienas iš 12 apaštalų, Evangelijos pagal Joną, Apreiškimo knygos ir trijų laiškų, įeinančių į Naująjį Testamentą autorius.

## Apaštalo pašaukimas
Apaštalas ir evangelistas Jonas buvo pašauktas Jėzaus Genezareto ežere: palikęs savo tėvą valtyje jis kartu su savo broliu Jokūbu nusekė paskui Jėzų. Apaštalas Jonas ypatingai buvo mėgiamas Jėzaus už visišką nuolankumą ir vaikišką sielos tyrumą. Po savo pašaukimo Jonas nesiskyrė su savo gelbėtoju ir buvo vienu iš trijų mokinių, kuriuos Jėzus ypatingai mylėjo ir būdamas ant kryžiaus nurodė rūpintis Marija.

## Misionieriaus kelias
Istoriškai nepatikimuose šaltiniuose sakoma, kad mirus Marijai, Apaštalas Jonas, ištraukus burtus nuėjo į Efezą ir kitus Mažosios Azijos miestus skelbti evangeliją.

Būdamas Efeze Apaštalas Jonas pagonims skelbė evangeliją apie Kristų. Jo pamokslus lydėjo daug ir didelių stebuklų, todėl tikinčiųjų skaičius didėjo su kiekviena diena.

## Sugrįžimas
Po ilgos tremties Patmo saloje Apaštalas Jonas atgavo laisvę ir grįžo į Efezą, kur toliau tęsė savo veiklą, mokydamas krikščionis saugotis erezijų. Apie 95 m. Apaštalas Jonas Efeze parašė Evangeliją. Jis skelbė visiems krikščionims Dievo ir vienas kito meilę. Meilės Apaštalas – taip dar vadinamas Šventas Jonas, todėl, kad nuolat mokė meilės, be kurios žmogus negali priartėti prie Dievo ir įtikti jam. Trijuose savo laiškuose Apaštalas Jonas skelbia meilę Dievui ir artimui, pats aplinkiniams būdamas meilės pavyzdžiu.

Apaštalas Jonas gyveno daugiau kaip 100 metų ir mirė sava mirtimi nuo senatvės, tuo tarpu visi kiti apaštalai mirė kankinio mirtimis. Visa krikščioniškoji bažnyčia gerbė Apaštalą Joną, kaip bažnyčios likimų žinotoją. Apaštalas Jonas vaizduojamas su ereliu – aukšto tikėjimo skrydžio simboliu.
Senbernaras

**Senbernaras** (*St. Bernhardshund / Bernhardiner*) – šunų veislė, kilusi iš Šveicarijos.

## Istorija
Senbernarai kilę iš senovinių Azijos doginių šunų, įvežtų į Europą Aleksandro Makedoniečio žygio metu. Vėliau tuos šunis veisė romėnai ir naudojo bandų apsaugai bei kovose su laukiniais žvėrimis cirkuose.

XVII a. vid. vienoje perėjoje iš Italijos į Prancūziją vienuolis Bernardas iš Montanos pastatė prieglaudą, kuri po pusės amžiaus išaugo į Sen Bernaro vienuolyną. Vienuoliai ieškodavo kalnuose pasiklydusių ir sušalusių keleivių bei teikdavo jiems pagalbą.

Anot archyvinių vienuolyno dokumentų, kasdien specialios vienuolių gelbėtojų grupės su pagaliais, kirviais, kopėčiomis ir kastuvais eidavo ieškoti pasiklydusių keleivių. Juos lydėdavo dideli vietiniai šunys, kurie apuostydavo griūčių vietas ir ieškodavo užpustytų žmonių, atkasdavo juos ir lodami šaukdavo gelbėtojų grupes. Kiekvienam šuniui prie antkaklio būdavo pritvirtinta statinaitė su gėrimu, o ant nugaros – suvyniota antklodė.

Vis dėlto laikoma, kad veislė kilo iš Šveicarijos.

## Fizinės savybės
Senbernarai būna dėmėti ir margi: balti su rusvomis dėmėmis ir rusvi su baltais lopeliais.
Rusva spalva ir dėmės gali būti įvairių atspalvių. Leistina juoda kaukė ir juodi plaukai
ant ausų. Senbernarai niekada nebūna vienspalviai arba be baltų dėmių. Krūtinė, kojos ir
uodegos galas turi būti balti, balta dėmė ant kaktos, baltas kaklas arba balta dėmė ant kaklo.

Patinų aukštis ties ketera ne mažiau kaip 70 cm, patelių – 65 cm. Patelės dažniausiai būna
silpnesnės, švelnesnio sudėjimo.

## Charakteris
Kai senbernarus pradėjo auginti mėgėjai, gerokai pagerėjo jų gyvenimo sąlygos. Atrankos ir
parinkimo būdu buvo išvesti aukštaūgiai, švelnaus būdo šunys. Tačiau geraširdžiai milžinai kartu yra ir puikūs sargai. Mėgsta vaikus, ištikimi šeimininkui, mažai loja-kai kurie daug.

## Nuorodos

* http://www.senbernar.sbn.bz/ 
* Apie senbernarus
Algimantas Grakavinas

**Algimantas Grakavinas** (g. 1949 m. liepos 2 d. Kunigiškių km. Ukmergės raj.) – poetas, taip pat Šiaulių miesto ūkio, politinis ir visuomenės veikėjas.

Lietuvos nepriklausomųjų rašytojų sąjungos narys, išleido 4 poezijos rinkinius, yra kelių poezijos almanachų bendraautorius.

## Biografija
1982 m. baigė Kauno A. Sniečkaus politechnikos institutą, įgijo inžinieriaus mechaniko kvalifikaciją. 2003 m. baigė Šiaulių universitetą, įgijo viešojo administravimo bakalauro laipsnį.

Mokydamasis vidurinėje mokykloje pradėjo dirbti melioratoriumi, vėliau Klaipėdos okeaninio žvejybos laivyno bazės jūreivis, Naftos žvalgybos ekspedicijos meistras. 1976 m. Šiaulių Mechanizacijos valdybos Nr. 10 kranininkas, mechanikas, kranų priežiūros inžinierius. 1979–1983 m. Šiaulių metalo tiekimo įmonės direktoriaus pavaduotojas. 1983–1986 m. Šiaulių statybos valdybos Nr. 6 vyriausiasis mechanikas. Nuo 1986 m. Pramonės ir kalnakasybos darbų saugumo priežiūros komiteto inspektorius, nuo 1989 m. Darbų saugos departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės Šiaulių skyriaus inspektorius, 1993–2005 m. Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos Šiaulių skyriaus vyriausiasis darbo inspektorius.

1989 m. aktyvus Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio dalyvis. 1990–1995 m. Šiaulių savivaldybės tarybos deputatas, Revizijos komisijos pirmininkas. Nuo 1993 m. Lietuvos Centro Sąjungos narys.

Žmona Jovita, vaikai Darius ir Tadas.

## Šaltiniai
Čongdžu

**Čondžu** (hangul 청주시) – miestas Pietų Korėjoje. Čunčon Pukto provincijos administracinis centras. 637,6 tūkst. gyventojų (2005 m.).

Miestas žinomas nuo senovės laikų. Čondžu provincijos sostine tapo 1908 m. Yra 4 universitetai.

## Sportas
* Chungbuk Cheongju FC – futbolo klubas.

## Šaltiniai
Čungdžu

**Čundžu** (hangul 충주시) – miestas Pietų Korėjoje, Čunčon Pukto provincijoje, šalia Namsano kalno. 218,1 tūkst. gyventojų (2001 m.).

Čundžu iki 1908 m. buvo provincijos sostine.

## Sportas
2013 m. mieste vyko pasaulio akademinio irklavimo čempionatas.
### Futbolas
* Chungju Hummel buvęs futbolo klubas;
* Čungdžu miesto stadionas, kurio talpa 15 000 žiūrovų.

## Šaltiniai
Nambungo nacionalinis parkas

**Nambungas** – nacionalinis parkas Vakarų Australijoje (Australija), 162&nbsp;km į šiaurės vakarus nuo Perto. Jame yra *[[Pirštuotoji dykuma]]*.
Komjaunimas

**Komjaunimas** arba **Visasąjunginė Lenino komunistinio jaunimo sąjunga** (VLKJS, rus. *Всесоюзный Ленинский коммунистический союз молодёжи, ВЛКСМ*) – visuomeninė politinė jaunimo organizacija, įkurta 1918 m. spalio 29 d. I Visos Rusijos darbininkų ir valstiečių jaunimo sąjungų suvažiavime kaip atsvara iki Pirmojo pasaulinio karo veikusiai skautų organizacijai.

Priklausė jaunimas nuo 14 iki 28 metų, vadovai galėjo būti (ir dažniausiai būdavo) vyresni.  Komjaunimas vadovavo vaikų organizacijoms: pionieriams ir spaliukams.

Iki 1926 m. vadinosi Rusijos komunistinio jaunimo sąjunga (rus. *Российский коммунистический союз молодежи, РКСМ*). 1924 m. organizacijai suteiktas Lenino vardas. Pažangūs komjaunuoliai, išlaikę politinius kursus, galėdavo stoti į SSKP ir tapti komunistais. VLKJS panaikinta po 1991 m. rugpjūčio pučo.

Lietuvoje komjaunimas nelegaliai veikė nuo 1919 m. 1940–1991 m. pradėjo veiklą **Lietuvos Lenino komunistinio jaunimo sąjunga** (LLKJS). 1989 m. susikūrė savarankiška organizacija Lietuvos komjaunimas.


Vaizdas:RIAN archive 463353 Rally on occasion of arrival of construction team.jpg|Komjaunuolių mitingas, Ust Ilimskas, 1979 m.
Vaizdas:Комсомольский билет.jpg|Komjaunimo bilietas, 1983 m.
Vaizdas:RIAN archive 850805 20th Komsomol Congress.jpg|XX VLKJS suvažiavimas, 1987 m.


## Šaltiniai

## Literatūra
* Komjaunimo aktyvisto žinynas. – Vilnius: Mintis, 1974. – 218 p.
* Apie septintokų ruošimą į komjaunimą: metodinės rekomendacijos. – Vilnius, 1974. – 71 p.
* Komjaunuoliai jūs mano: lietuvių poetų eilėraščiai apie komjaunimą ir jaunimą / sud. I. Skaisgirienė. – K.: Šviesa, 1975. – 154 p.
* Lenino komjaunimo įkūrimas: medžiaga lektoriui / Romualdas Murėnas. – Vilnius: Žinija, 1978. – 26 p.
* VLKJS XVIII suvažiavimas apie komunistinį jaunimo auklėjimą / Algirdas Cegelis. – Vilnius: Žinija, 1978. – 40 p.
* Komjaunimas – persitvarkymo dalyvis: medžiaga lektoriui / Juozapas Romualdas Bagušauskas. – Vilnius: Žinija, 1988. – 19 p.
* Visasąjunginės Lenino Komunistinės Jaunimo Sąjungos įstatai: priimti VLKJS XX suvažiavime. – Vilnius: Mintis, 1988. – 19 p. – ISBN 5-417-00238-0
Čečonas

**Čečonas** (hangul 제천시) – miestas Pietų Korėjoje, Čunčon Pukto provincijoje. 138,9 tūkst. gyventojų (2004 m.).

Svarbus geležinkelių mazgas.
Čunčonas

**Čunčonas** () – miestas Pietų Korėjoje, prie Sojano upės. Kanvondo provincijos administracinis centras. 252,0 tūkst. gyventojų (2001 m.).

Miesto apylinkės apgyvendintos beveik prieš 1000 metų. 637 m. miestas vadintas *Usooju*, o 757 m. *Saku*. Čunčono vardą gavo 1413 m. Provincijos sostinė nuo 1896 m.

Transporto mazgas. Tekstilės, maisto, chemijos pramonė. Netoliese išgaunami skalūnai, volframas.
Mosmano tarpeklis

**Mosmano tarpeklis** () – tarpeklis pietinėje Deintrio nacionalinio parko dalyje, Kvynslande. 80 km į šiaurę nuo Kernso. Šalia yra *Mosmano* miestelis. Tai dalis vietinių aborigenų genties – *Kuku Yulanji*, gyvenvietės.
Hipopotamo Žiovulys

**Hipopotamo Žiovulys** () – uola netoli Bangos uolos, Vakarų Australijoje, Australija. Vardas duotas dėl panašumo į begemoto (hipoptamo) žiovulį. Nuo Perto nutolęs maždaug 350 km.
Konstantinas Ostrogiškis

**Konstantinas Ostrogiškis** (gud. Канстанцiн Астрожскi, Kanstancin Astrožski, ),  1460 m. kovo 2 d. Volynėje, Ostrogo pilyje –  1530 m. rugsėjo 11 d.) – Lietuvos didysis etmonas, Trakų vaivada (nuo 1522 m.), Vilniaus kaštelionas (nuo 1511 m.). Palaidotas Kijevo Pečorų lauros Švč. M. Marijos Ėmimo į dangų („Uspenjės“) cerkvėje.

## Biografija
Konstantinas Ostrogiškis gimė Ivano Ostrogiškio šeimoje. Motina – Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo palikuonio Ivano Bielskio duktė.

## Valstybės tarnyba
1497 m. buvo paskirtas LDK didžiuoju etmonu, pradėjo eiti svarbias administracines pareigas Podolėje ir Volynėje.

1500 m. liepos 14 d. mūšyje prie Vedrošos jo vadovauta kariuomenė skaudžiai pralaimėjo gausesnei Maskvos valstybės kariuomenei. Pats Ostrogiškis priešų buvo paimtas į nelaisvę. Tai buvo didžiausia iki tol Maskvos pergalė prieš LDK. 

1507 m. rugsėjo 25 d. Ostrogiškiui Žygimantas Senasis grąžino atimtą etmono pareigybę, pavedė eiti Volynės maršalo bei Lucko seniūno pareigas, *[[de facto]]* paskiriant monarcho vietininku pietvakarinėse LDK žemėse.

Būdamas etmonu vadovavo 33 mūšiams, iš kurių pralaimėjo tik du (Vedrošos (1500 m.) ir Sokalo (1519 m.)). Prieš Krymo totorius laimėjo Slucko mūšį 1507 m., Višnioveco mūšį 1512 m., Kameneco mūšį 1527 m., o prieš Maskvą - Oršos mūšį 1514 m.

## Šeima
Konstantinas Ostrogiškis buvo vedęs du kartus. Jo pirmąja žmona 1509 m. tapo kunigaikštytė Tetiana Alšėniškė (m. 1522), Lucko seniūno ir Voluinės žemės maršalkos, kunigaikščio Simono Alšėniškio (m. 1505) ir Anastasijos Semenivnos Zbaražskos dukra. Sūnus  – Vinicos, Braclavo ir Zvenigorodo (1530–1539 m.) vietininkas Illia Konstantinovičius Ostrogiškis. 

1522 m. Konstantinas Ostrogiškis antrą kartą vedė kunigaikštytę Aleksandrą Semenivną Slucką (m. po 1556), kunigaikščio Semeno Michailovičiaus Sluckio (1481–1503) dukterį. Sūnus – Vladimiro seniūnas ir Volynės žemės maršalka (1550–1608 m.), Kijevo vaivada (1559–1608 m.) Konstantinas Konstantinovičius Ostrogiškis (1526–1608 m.).

## Nuorodos
* Konstantinas Ostrogiškis – vienas geriausių karvedžių  Darius Baronas, „Veidas“, 2007 m.

## Galerija

Vaizdas:Krell Battle of Orsha (detail) 07.jpg|Oršos mūšis
Vaizdas:Ostrozhsky R.jpg|10 grivinų Ukrainos moneta, skirta paminėt Ostrigiškiam
Vaizdas:Надгробок Костянтина Острозького.png|Konstantino Ostrogiškio antkapinis paminklas
Vaizdas:Konstanty ostrogski pomnik park jordana krakow.jpg|Paminklas Konstantinui Ostrogiškiui Krokuva


|-
Pietų Korėjos administracinis suskirstymas

**[[Pietų Korėja]]** yra padalinta į 1 specialųjį miestą, 1 specialųjį savivaldos miestą, 6 metropolinius miestus, 8 provincijas ir 1 specialiąją savivaldos provinciją. Šie administraciniai vienetai toliau dalinami į smulkesnius: miestus (시, ši), apylinkes (군, gun), rajonus (구, gu), kaimus (리, ri) ir kitus.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* South Korea: Administrative Division (Citypopulation.de)
* Provinces of South Korea (Statoids.com)
Jonas Genys (1945)

**Jonas Genys** (1945 m. sausio 21 d. Skiržemėje, Tauragės rajonas – 2013 m. balandžio 5 d.) – Lietuvos matematikas, pedagogas, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
1971 m. baigė Vilniaus universiteto Matematikos fakultetą. Šiaulių pedagoginio instituto, nuo 1997 m. Šiaulių universiteto dėstytojas. 2005 m. fizinių mokslų daktaras. 2005–2010 m. Šiaulių universiteto Matematikos ir informatikos fakulteto tarybos pirmininkas, 2007–2011 m. Matematikos katedros vedėjas, docentas.

1993 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatoriai) narys. 1990–1995 m. Šiaulių savivaldybės tarybos deputatas. 1995–2000 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys. 1995–2000 m. miesto valdybos narys, 1995–1997 m. Švietimo ir kultūros, 1997–2000 m. Biudžeto ir ekonomikos komiteto pirmininkas, 1996–1997 m. Šiaulių miesto mero pavaduotojas.

Žmona Danutė-Regina, sūnus Gediminas.

Palaidotas Ginkūnų kapinėse.

## Šaltiniai
Gansu

**Gansu** () – provincija vidurio Kinijoje. Plotas – 457 tūkst. km². Sostinė – Landžou.

## Administracinis suskirstymas

Žemesnio nei provincijų lygmens administracinių vienetų Gansu yra keturiolika – dvylika prefektūrų lygmens miestų ir dvi autonominės prefektūros:

* **Bai-inas** (白银 Báiyín)
* **Dingsi** (定西 Dìngxī)
* **[[Ganano tibetiečių autonominė prefektūra]]** (甘南藏族 : Gānnán Zāngzú)
* **Dziajuguanas** (嘉峪关 : Jiāyùguān)
* **Dzinčangas** (金昌 : Jīnchāng)
* **Dziučiuanas** (酒泉 : Jiǔquán)
* **[[Landžou]]** (兰州 : Lánzhōu)
* **[[Linsia hujų autonominė prefektūra]]** (临夏回族 : Línxià Huízú)
* **Longnanas** (陇南 : Lǒngnán)
* **Pingliangas** (平凉 : Píngliàng)
* **Čingjangas** (庆阳 : Qìngyáng)
* **Tianšujus** (天水 : Tiānshuǐ)
* **Uvei** (武威 : Wǔwēi)
* **Džangje** (张掖 : Zhāngyè)

## Geografija

Gansu provincija yra tarp Tibeto plynaukštės, Vidinės Mongolijos ir Lioso plynaukštės. Šiaurės vakaruose ribojasi su Mongolija, gretimos Kinijos provincijos: Vidinė Mongolija, Sindziangas, Činghai, Sičuanas, Šaansi, Ningsia. Per pietinę provincijos dalį teka Geltonoji upė. Yra dalis Gobio dykumos teritorijos. Gansu yra geografinis Kinijos centras (35,33° šiaurės platumos ir 103,23° rytų ilgumos).

Paviršius kalnuotas pietuose, lygus šiaurėje. Pietiniai kalnai priklauso Čilianšano (*Qilian*) kalnynui. Aukščiausias taškas – Čilianšano kalnas (5547 m).

## Kultūra
Dauguma Gansu gyventojų kalba standartinės kinų kalbos dialektais, taip pat yra kalbančių Amdo regiono tibetiečių, mongolų, kazachų kalbomis.

Turistų lankomos vietos:
* **[[Mogao grotos]]**: netoli senovinio Šilko kelio miesto Dunhuango esančiose grotose yra neįkainojama budistinio meno kolekcija.
* **[[Dziajuguano perėja]]**: labiausiai į Vakarus nutolęs Didžiosios kinų sienos perėjimas.
* **[[Labrango vienuolynas]]**: vienas iš šešių didžiųjų tibetietiškojo budizmo Gelukpa atšakos vienuolynų.

## Nuorodos
* Žemėlapis
FCI Levadia

**Talino „Levadia“** – Estijos futbolo klubas iš Talino.

## Istorija

Klubas įkurtas Talino priemiestyje Maardu. 1999 m. prie jo prijungtas Sadam Tallinn klubas.

2001–2004 m. *FC Levadia Tallinn* ir *FC Levadia Maardu* buvo atskiri du klubai, žaidę , tačiau 2004 m. *Levadia Tallinn* perleido licenciją JK Merkuur Tartu klubui ir tapo dukterine komanda FC Levadia-2 Tallinn, o *Levadia Maardu* persivadino *Levadia Tallinn*.

2017 m. pabaigoje buvo pranešta apie susijungimą su kitu Talino klubu Talino FCI dar žinomu kaip „Infonet“. Naujuoju treneriu tapo Aleksandr Rogičius.

Pateko į 2024–2025 m. Konferencijų lygą, kur burtai lėmė, kad varžovais tapo „Šiauliai“. 2024 m. liepos 11 d. UEFA Europos Konferencijų lygos pirmojo atrankos etapo rungtynėse „Levadia“ nugalėjo Lietuvos atstovus rezultatu 2-0. Įvarčius pelnė Richie Musaba (7 min.) ir Felipe Felicio (23 min.) smūgiu galva įvirtino persvarą. 2024 m. liepos 18 d. įvyko atsakomosios rungtynės. Jose užfiksuotos nulinės lygiosios (0-0). Bendras dviejų rungtynių rezultatas 2-0 lėmė, kad į kitą etapą pateko Estijos atstovai. 

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Lietuviai
* Algimantas Briaunis, treneris
* Arsenij Buinickij, puolėjas 2014
* Vitoldas Čepauskas, gynėjas 2004–2007
* Marius Dovydėnas, saugas 2004–2006
* Martynas Karalius, puolėjas 2005
* Valerijus Mižigurskis, puolėjas 2011
* Vadimas Petrenka, saugas 2008
* Darius Regelskis, gynėjas 2006
* Erikas Vainoras, saugas 2016
* Povilas Šarūnas, gynėjas 2011
* Dalius Staleliūnas, gynėjas 1999–2000
* Modestas Stonys, vartininkas 2006

## Taip pat skaitykite
* Levadia Maardu

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOFASCORE
Guidžou

**Guidžou** (kinų k. supapr.: 贵州; trad.: 貴州; pinyin: *Gùizhōu*) – provincija pietvakarinėje Kinijos dalyje. Plotas – 176,1 tūkst. km². Sostinė – Guijangas.

## Administracinis suskirstymas
Guidžou provincija padalinta į 9 prefektūrų, 88 apskričių ir 1543 savivaldybių lygmens administracinius vienetus.

Prefektūrų lygmens vienetai:
* **[[Guijangas]]** (贵阳市 Guìyáng Shì)
* **Liupanšujus** (六盘水市 Liùpánshuǐ Shì)
* **[[Dzuni]]** (遵义市 Zūnyì Shì)
* **[[Anšunas]]** (安顺市 Ānshùn Shì)
* **Bidzie prefektūra** (毕节地区 Bìjié Dìqū)
* **Tongženo prefektūra** (铜仁地区 Tóngrén Dìqū)
* **[[Čiandongnano miao ir dong autonominė prefektūra]]** (黔东南苗族侗族自治州 Qiándōngnán Miáozú Dòngzú Zìzhìzhōu)
* **Čiannano (Pietų Čian) [[buji]] ir miao autonominė prefektūra** (黔南布依族苗族自治州 Qiánnán Bùyīzú Miáozú Zìzhìzhōu)
* **Čiansinano (Pietvakarių Čian) buyei ir miao autonominė prefektūra** (黔西南布依族苗族自治州 Qiánxīnán Bùyīzú Miáozú Zìzhìzhōu)

## Geografija
Provincijoje dominuoja kalnai. Labiau kalnuota vakarinė dalis, rytuose ir pietuose daugiau lygumų. Vakarinė provincijos dalis priklauso Junnano-Guidžou plynaukštei.

Klimatas drėgnas, subtropinis. Metų laikų kaitos beveik nesijaučia. Vidutinė metinė temperatūra svyruoja tarp 10 ir 20&nbsp;°C. Sausį būna 1–10&nbsp;°C, liepą – 17–28&nbsp;°C.

Guidžou ribojasi su Sičuanu, Čongčingu, Junnanu, Guangsi ir Hunanu.

## Ekonomika
Guidžou – gana skurdi provincija, ypač palyginus su provincijomis pakrantėmis. 2004 m. BVP buvo 159,2 mln. juanių (apie 53 mln. litų). BVP vienam gyventojui – 3568 juanių (apie 1200 Lt) – yra mažiausias visoje Kinijoje.

Svarbiausią vietą užima miškininkystė ir medienos produkcija, taip pat elektros energijos gamyba, kalnakasyba (anglys, gipsas ir kt.)

## Demografija, kultūra, turizmas
Guidžou provincija pasižymi etninių mažumų gausa. Mažumos sudaro 37 % visų gyventojų, tarp jų – jao, miao, i, čiangai, dongai, džuangai, buji, bai, tudziai, gelao ir šujai. 55,5 % visos teritorijos sudaro šių etninių grupių autonominiai regionai.

Turistų lankomi dongų miestai, dengti tiltai. Lankytojus į provinciją taip pat traukia etninių mažumų šventės. Pirmąjį mėnulio kalendoriaus mėnesį į rytus nuo Guijango esančiame Kaili mieste vyksta bulių kautynės, žirgų lenktynės, tradicinės muzikos bei teatro pasirodymai.

Guidžou gaminamas vienas garsiausių kiniškų alkoholinių gėrimų – *Maotai*.

## Nuorodos
* Žemėlapis
* Maotai (Moutai) alkoholinio gėrimo gamintojai