open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Didžioji Berastavica

**Didžióji Berastavicà**  (; arba ***Bolšaja Berestovica***, ) – miesto tipo gyvenvietė Baltarusijos vakaruose, Gardino srityje. Berastavicos rajono centras. Šalia kaimo yra Bobrovnikų-Berastavicos pasienio punktas ir Zubkų-Berastavicos pasienio punktas. Plėtojama maisto pramonė, paslaugų sektorius.

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose miestas pirmą kartą paminėtas 1506 m. XIX a. buvo miestelis, Gardino apskrities Didžiosios Berastavicos valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Januvo valsčius

**Januvo valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje. Valsčiaus centras – Januvas. Ribojasi su Dambravos, Balstogės Čarnos, Korycino, Sidros, Sokulkos ir Suchovolios valsčiais.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. 

1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 207,84 km², iš kurių:
* ariama žemė: 62 %
* miškai: 33 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 5 %

Valsčius sudaro 10,12 % Sokulkos apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1541,55 zlotai.

## Administracinis suskirstymas
* Bialusai, Budnas, Budzisko Bagnas, Budzisko Stružka, Bžozove Blotas, Chorožicha, Cešniskų Malai, Cešniskų Velkiai, Cimoška, Čertežas, Dambruvka, Franckova Buda, Gabrilevščizna, Gelozicha, Januvas, Jasionova Dolina, Kamienica, Kizelanai, Kizelevščizna, Kladzevas, Krasnė, Kumialka, Kupliskas, Kvasuvka, Lubianka, Marcheluvka, Novokolnas, Novovola, Novų Januvas, Ostrinka, Podbudnas, Podlubianka, Podtžcianka, Pžistavka, Rudavka, Sitavka, Sitkovas, Skidlevas, Soročų Mostekas, Sosnovų Bagnas, Studzenčina, Ščukai, Teolinas, Trofimuvka, Tžcianka, Vasiluvka ir Zelonų Gajus.

## Šaltiniai

* Valsčiaus aprašymas (lenk.)
Kuznicos valsčius

**Kuznicos valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje. Valsčiaus centras – Kuznica. Ribojasi su Naujadvario, Sidros ir Sokulkos valsčiais bei Gudija.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį didelė dalis valsčiaus kaimų buvo priskirti Lietuvos Respublikai.

1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 133,41 km², iš kurių:
* ariama žemė: 73 %
* miškai: 19 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 8 %

Valsčius sudaro 6,49 % Sokulkos apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1253,31 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Achrimovcė, Aulsas, Bialoblockiai, Bilminai, Chreptovcė, Cimaniai, Čepelė, Čuprinovas, Dlugoselcė, Dubnica Kurpiovska, Gladovščizna, Kerkelevščizna, Klimuvka, Kovalė, Kovalės Kolonija, Kruglanai, Kriskai, Kušcinas, Kušcincė, Kužnica, Litvinkai, Losošna Mala, Losošna Velka, Lovčikai, Meleškovcė Pavlovickiai, Meleškovcė Zalesianskiai, Milenkovcė, Novodzelas, Palestina, Parčovcė, Pavlovičė, Poplavcė, Sačkovcė, Starovlanai, Sterpeikiai, Šalcinai, Šimakai, Tolčė, Toločkų Malė, Toločkų Velkiai, Ulečkai, Vojnovcė, Volkušė, Volincė, Vizgiai ir Zajzdra.

## Šaltiniai

* Valsčiaus aprašymas (lenk.)
Europos Sąjungos notariatų taryba

**Europos Sąjungos notariatų taryba** (, **CNUE**) – pelno nesiekianti asociacija, įkurta 1993 metais, Europos Sąjungos institucijose atstovaujanti Europos notarams. CNUE nariais yra šių Europos Sąjungos valstybių narių notariatai: Vokietijos, Austrijos, Belgijos, Ispanijos, Prancūzijos, Graikijos, Italijos, Liuksemburgo, Olandijos, Portugalijos, Estijos, Vengrijos, Latvijos, Lietuvos, Maltos, Lenkijos, Čekijos, Slovakijos, Slovėnijos ir nuo 2007 m. kovo 2 d. – Bulgarijos bei Rumunijos (viso 21 narys). 2004 m. gegužės 1 d., Lietuvos Respublikai įstojus į Europos Sąjungą, 2004 m. gegužės 13-15 dienomis Atėnuose vykusioje Europos Sąjungos notariatų konferencijos Generalinėje asamblėjoje Lietuvos notariatas iškilmingai buvo priimtas į CNUE.

CNUE misija – notariato plėtra ir aktyvus dalyvavimas Europos institucijų sprendimų dėl piliečių teisinio gyvenimo, dėl prieinamumo prie teisingumo arba dėl vartotojų apsaugos priėmime. Be to, CNUE nuolat informuoja savo narius apie įstatymų leidybą Europoje bei įvairias Sąjungos iniciatyvas, rūpinasi notarų švietimu Europos Sąjungos teisės srityje.

Europos Sąjungos notariatų konferencijos prezidentas – Juan Bolas Alfonso (Ispanija).

Organizacijos būstinė yra Briuselyje, *Avenue de Cortenbergh* 52, B-1000, Belgija.

## Organai

CNUE organizacinė struktūra: generalinė asamblėja, sudaryta iš notariatų prezidentų; vykdomasis komitetas, kurį sudaro CNUE prezidentas, 2 vice-prezidentai ir 2 patarėjai; darbo grupės, į kurias įeina beveik po vieną atstovą iš šalių narių; pranešėjas, skiriamas konkrečiai temai arba projektui ir nuolatinis biuras, kuriam vadovauja biuro direktorius.

CNUE leidžia elektroninį žurnalą „Notulae“, kuriame pateikia naujausią informaciją apie Europos Sąjungą, bendrosios rinkos kūrimą, bendradarbiavimo teisės ir teisėsaugos srityse plėtrą, vartotojų teisių apsaugą, įmonių teisę ir įvairius europinis renginius, kurie galėtų sudominti notarus.

Teikdama įvairius pasiūlymus Europos Sąjungos institucijoms, CNUE:
* skatina laisvą autentiškų aktų, ypač notarinių aktų, judėjimą Europoje, užtikrinant piliečių ir įmonių teisinę apsaugą;
* kuria vieningą Europos notariatų tinklą;
* nuo 2001 m. kuria vieningą testamentų registrą;
* rengia tarptautines sutartis (Deontologijos kodeksas, kurį Lietuvos notariatas ratifikavo 2004 m. lapkričio 6 d. vykusiame Notarų rūmų narių susirinkime);
* informuoja visuomenę apie Europos teisę (, 2002).

## Šaltiniai
* Europos Sąjungos notariatų taryba (Lietuvos notarų rūmai)

## Nuorodos
* Oficiali tinklavietė  (prancūzų, anglų k.)
Baltica

**Baltica** gali reikšti:
* E67 Helsinkis-Talinas-Ryga-Panevėžys-Kaunas-Varšuva-Vroclavas-Praha (ruožas nuo Varšuvos iki Talino dar vadinamas *Via Baltica*) – tarptautinis greitkelis.
* Archaeologia Baltica – Klaipėdos universiteto Baltijos regiono istorijos ir archeologijos instituto ir Lietuvos istorijos instituto tęstinis leidinys, leidžiamas anglų ir vokiečių kalbomis. Nuo 1995 m. leistas Vilniuje, nuo 2006 m. – Klaipėdos universitete.
* Rail Baltica – Europos Sąjungos projektas, pagal kurį europine arba standartine geležinkelio vėže būtų sujungtos Lenkija, Baltijos šalys ir Suomija bei pagerinti Vidurio ir Rytų Europos jungtį su Vokietija.
* Medicina. Legalis. Baltica – tarptautinis žurnalas, ėjęs 1992–1993 m. Vilniuje.
* Baltica – Valstybinio mokslinių tyrimų instituto Gamtos tyrimų centras leidžiamas tarptautinis recenzuojamas mokslinis žurnalas, apimantis įvairias Geo mokslų temas: geologiją, paleontologiją, geofiziką, fizikinę geografiją ir okeanologiją.
Ona Adomavičienė

**Ona Adomavičienė ** – teisininkė, notarė, buvusi Lietuvos notarų rūmų prezidentė.

## Biografija
VU Teisės fakultete baigė teisę, įgijo teisininko kvalifikaciją.

Nuo 1975 m. notarė. Vilniaus miesto 9-ojo notarų biuro notarė.

Lietuvos notarų rūmų prezidentė (nuo 2002 m. balandžio 13 d. iki 2005 m. kovo 8 d.).

## Publikacijos

* Notariato įstatymo pakeitimai – žmonių labui. Justitia 2003 m. Nr. 1–2 (43–44)
* Lietuvos notarų rūmai paminėjo veiklos dešimtmetį 1992–2002. Justitia 2002 m. Nr. 5–6 (41–42)

## Šaltiniai

|-
Henrik Sjöberg

**Henrik Sjöberg** (1875 m. sausio 20 d. – 1905 m. rugpjūčio 1 d.) – Švedijos lengvaatletis ir gimnastas. Pirmasis šalies olimpietis.

## 1896 m. vasaros olimpinės žaidynės
Henrik Sjöberg buvo vienintelis Švedijos atstovas pirmose 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse.

### Lengvoji atletika
Sjöberg startavo keturiose lengvosios atletikos rungtyse. 100 m bėgime jis nebuvo pakankamai greitas atrankiniame bėgime ir į finalą nepateko. Šuoliuose į tolį ir disko metime sportininkas nepateko tarp keturių geriausių. Šuolių į aukštį sektoriuje sportininkas pasiekė 1,60 m rezultatą ir galutinėje įskaitoje liko ketvirtas.

### Gimnastika
Henrik Sjöberg startavo atraminių šuolių rungtyje, bet medalio nepelnė.

## Nuorodos
* sports-reference.com profilis
Tabbelio

**Tabelijas** (, dgs. *Tabbeliones*) – profesionalus notaras, Severų valdymo laikais (III m. e. a.) tapęs viešuoju pareigūnu, kontroliuojamu valstybinių įstaigų, o Justiniano valdymo laikotarpiu (IV m. e. a.) – profesionaliu notaru, kuriam veiklos leidimą išduodavo imperatorius savo aktu. Tvarkė teisinius dokumentus, surašinėdavo įvairius prašymus bei skundus ir juos redaguodavo, tvirtino liudytojų parodymus, surašydavo ir tvirtindavo testamentus.

## Šaltiniai
Medžiotojas

**Medžiotojas** gali reikšti:
* Medžiotojas – asmuo, užsiimantis tikslinga laukinių žvėrių, paukščių ir kai kurių stambiųjų roplių (pvz., krokodilų) žudymu arba gaudymu.
* Medžiotojas (žurnalas) – pirmasis Lietuvos medžioklė s mėnesinis žurnalas, leistas 1927 m. Kaune.
* Elnių medžiotojas () – 1978 m. karinė drama, kurią režisavo ir scenarijų sukūrė Michael Cimino.
* Medžiotojas ir meškeriotojas – Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijos dvimėnesis žurnalas, žurnalo „Mūsų gamta“ priedas, leistas 1990–2006 m. ir nuo 2011 m. Vilniuje.
* Brazilijos voras medžiotojas () – voras, turintis turbūt labiausiai veiksmingus neurotoksinius nuodus iš visų gyvenančių vorų.
* Vampyrų medžiotojas D – japonų komiksas (manga), sukurtas pagal to paties pavadinimo siaubo knygų seriją, kurią parašė Hideyuki Kikuchi.
Edwin Flack

**Edvinas Haroldas Flakas** (1873 m. lapkričio 5 d. Londone – 1935 m. sausio 10 d. Bervike) – Jungtinėje Karalystėje gimęs, bet emigravęs ir Australijai atstovavęs vidutinių ir ilgų nuotolių bėgikas, bei tenisininkas. Pirmasis Australijos olimpietis ir olimpinis čempionas.

## 1896 m. vasaros olimpinės žaidynės
Edwin Flack tapo pirmuoju Australijos olimpiečiu. Sportininkas varžėsi abiejuose vidutinių nuotolių bėgimuose ir maratono bėgime bei dvejose teniso rungtyse.

### Lengvoji atletika

NBG – sportininkas nebaigė distancijos.

### Tenisas

## Nuorodos
* ports-reference.com profilis
Europos notarų tinklas

**Europos notarų tinklas** (; **ENN**) – Europos Sąjungos pagalbinis instrumentas klausimams, peržengiantiems valstybių sienas spręsti. Tikslas - padėti notarams tarptautinėje praktikoje. ENN sudaro 21 ES valstybės narės ir Kroatija.

## Istorija
2006 m. spalio 11 d. Marselyje (Prancūzija) CNUE nusprendė kurti tinklą.

2007 m. lapkritį ENN pradėjo savo veiklą.

## Lietuva
Europos notarų tinklo ir Lietuvos notarų rūmų pastangomis buvo parengtas informacinis biuletenis "Paveldėjimas Europoje", kuriame aprašomas paveldėjimo procedūrų Europos Sąjungos šalyse (išskyrus Daniją) bei Kroatijoje reglamentavimas.

Lietuvos notarų rūmų atstove Europos notarų tinkle paskirta Kauno miesto 27-ojo notaro biuro notarė Miglė Čirbaitė. Ji 2008 m. gruodžio 3 d. dalyvavo Antrajame Europos notarų tinklo atstovų susitikime Paryžiuje (Prancūzija). 

## Šaltiniai

Tinklavietė
Meškeriotojas

**Meškeriotojas** gali reikšti:
* Meškeriotojas – asmuo, kuris užsiima žūkle, naudodamas meškerę.
* Meškeriotojas (žurnalas) – mėnesinis žurnalas apie žūklę gėluose vandenyse ir jūroje, einantis nuo 1995 m. spalio mėn. Kaune.
* Medžiotojas ir meškeriotojas – Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijos dvimėnesinis žurnalas, žurnalo „Mūsų gamta“ priedas, leistas 1990–2006 m. ir nuo 2011 m. Vilniuje.
* Kelioms velniažuvių šeimoms priskiriamas žuvis:
** Didžiadančiai meškeriotojai () – velniažuvių šeima, kurioje 1 gentis ir 1 rūšis – didžiadantis meškeriotojas ().
** Gelminiai meškeriotojai () – velniažuvių šeima.
** Juodieji meškeriotojai () – velniažuvių šeima.
** Gauruotieji meškeriotojai () – velniažuvių šeima.
** Dvidygliai gelminiai meškeriotojai () – velniažuvių šeima.
Vokiečių kalbos abėcėlė

**Vokiečių kalbos abėcėlė** – lotyniškos abėcėlės variantas, skirtas vokiečių kalbai užrašyti. Šiandien bendrinėje kalboje naudojamos 26 lotyniškos raidės ir trys su umliauto ženklu (Ä, Ö, Ü). Vokietijoje, Austrijoje ir Liuksemburge, kaip ir vokiečių mažumų rytų Belgijoje, Danijos pietuose ir Italijoje (Pietų Tirolije), dar vartojamas escetas (ß), o Šveicarijoje ir Lichtenšteine šios raidės atsisakyta.

Atskiros raidės yra bevardės giminės, jų artikelis yra *das* („das A“, „das B“ ir t. t.)

Vokiečių kalboje naudojamos raidės:

Įvairiose tarmėse, istoriniuose dokumentuose ir rašant ne vokiškus žodžius, buvo arba yra naudojamos ir kitos raidės.

## Eilės tvarka
Raidės abėcėlėje išsidėsčiusios šia tvarka:


#A/a ir Ä/ä
#B/b
#C/c
#D/d
#E/e
#F/f
#G/g
#H/h
#I/i
#J/j
#K/k
#L/l
#M/m
#N/n
#O/o ir Ö/ö
#P/p
#Q/q
#R/r
#S/s 
#T/t
#U/u ir Ü/ü
#V/v
#W/w
#X/x
#Y/y
#Z/z
#ẞ/ß (Eszett)


Šis skirstymas nėra vienintelis. Jis gali ypač keistis nurodant umliautą ir escetą.

## Raidžių tarimas ir pavadinimai

Žemiau pateiktas žodžių tarimas (pagal tarptautinę fonetinę abėcėlę) ir tada nurodomas galimas pavyzdys pagal rašybos taisykles (aa ir oo yra retai sutinkami, dėl to neminimi: taip pat mažai žinomi variantai su ä, tarkim Änn, Än). **Paryškintai** pateikti ir žodynuose randami rašymo būdai.


* A/a: [aː] *Ah, *'A*** (tik žodyje ''Abece'') 
* [[Ä]]/ä: [ɛː] ''Äh, Ä;'' kartais ir ''A-Umlaut''
* [[B]]/b: [beː] ''Beh, Bee, '''Be*** (tik žodyje *Abece*) 
* C/c: [tseː] *Ceh, Cee, *'Ce*** (tik žodyje ''Abece'')
* [[D]]/d: [deː] ''Deh, Dee, De'' 
* [[E]]/e: [eː] ''Eh, Ee, E'' 
* [[F]]/f: [ɛf] ***Eff*** (tik žodyje ''Effeff''), ''Ef'' 
* [[G]]/g: [geː] ''Geh, Gee, Ge'' 
* [[H]]/h: [haː] ''Hah, Ha'' 
* [[I]]/i: [iː] ''Ih, I'' 
* [[J]]/j: [jɔt] ''Jott, '''Jot''';'' Austrijoje taip pat [jeː] ''Jeh, Jee, Je'' 
* [[K]]/k: [kaː] ''Kah, Ka'' 
* [[L]]/l: [ɛl] ''Ell, El'' 
* [[M]]/m: [ɛm] ''Emm, Em'' 
* [[N]]/n: [ɛn] ''Enn, En'' 
* [[O]]/o: [oː] ''Oh, O'' 
* [[Ö]]/ö: [øː] ''Öh, Ö;'' kartais ir ''O-Umlaut''
* [[P]]/p: [peː] ''Peh, Pee, Pe'' 
* [[Q]]/q: [kuː] ''Quh, Qu;'' Austrijoje taip pat [kveː] ''Queh, Quee, Que'' 
* [[R]]/r: [ɛr] ''Err, Er'' 
* [[S]]/s: [ɛs] ''Ess, '''Es*** (tik *Eszett*)
* ß: [ɛs't͡sɛt] *Esszett, *'Eszett,** Esszet, Eszet;'' auch: ''scharfes S [ɛs]'' (kitus pavadinimus žiūrėkite čia [[ß]])
* [[T]]/t: [teː] ''Teh, Tee, **Te*** (tik ''Tezett'') 
* [[U]]/u: [uː] ''Uh, U'' 
* [[Ü]]/ü: [yː] ''Üh, Ü;'' kartais ir ''U-Umlaut''
* [[V]]/v: [faʊ] ''Vau'' 
* [[W]]/w: [veː] ''Weh, Wee, We'' 
* [[X]]/x: [iks] ***Ix*** (tik žodyje ''ausixen'')
* [[Y]]/y: ['iupsilɔn] ***iupsilon*** 
* [[Z]]/z: [t͡sɛt] ***Zett,*' Zet*


## Taip pat skaitykite
* Vokiečių kalba

## Išnašos ir šaltiniai

## Literatūra
* *Regeln und Wörterverzeichnis. Überarbeitete Fassung des amtlichen Regelwerks 2004. [http://rechtschreibrat.ids-mannheim.de/aktuell/ * Rat für deutsche Rechtschreibung], München und Mannheim, Februar 2006.

## Nuorodos
* Programa vokiečių kalbos abėcėlės mokymuisi
Marija Anciuvienė

**Marija Anciuvienė** – teisininkė, teisėtyrininkė europeistė,
VU docentė, vertėja, juristė lingvistė, ES Vertimų tarnybos Lietuvių kalbos vertimų skyriaus vedėja, buvusi ETD prie LRV generalinio direktoriaus pavaduotoja.

## Biografija
Baigė teisę VU Teisės fakultete, įgijo teisininko kvalifikaciją.

VU docentė. Dėstomi dalykai – Europos Sąjungos teisė. Europos teisės departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos generalinio direktoriaus pavaduotoja. ES Lietuvių vertimų raštu skyriaus vedėja.

Darbo grupės parengti Lietuvos Respublikos pasiūlymams bei pastaboms Europos Sąjungos Tarpvyriausybinės konferencijos Teisės ekspertų grupei dėl jos rengiamo Sutarties dėl Konstitucijos Europai Protokolo dėl 2003 m. balandžio 16 d. Atėnuose sudarytos Sutarties dėl stojimo į Europos Sąjungą projekto narė, ekspertų darbo grupės Europos Sąjungos kompetencijų pasidalijimo ir apibrėžimo klausimui, svarstomam Konvente dėl Europos ateities, analizuoti ir pirminiams bei galutiniams pasiūlymams dėl Lietuvos Respublikos Seimo pozicijos parengti narė, darbo grupės Seimo darbo Lietuvai tapus Europos Sąjungos nare koncepcijai ir reikalingiems teisės aktų pakeitimų projektams parengti narė.

Knygų apie teisę vertėja ir bendraautorė.

## Apdovanojimai
Ordino "Už nuopelnus Lietuvai" medalis, Lietuva, 2004-06-25.

## Šaltiniai
Normandų kalba

**Normandų kalba** (*Normand*) – indoeuropiečių kalbų šeimai, romanų kalbų grupei priklausanti kalba, vartojama daugiausia Prancūzijos regione Normandijoje bei Jungtinei Karalystei pavaldžiose Normandijos salose. Seniau ši kalba taip pat vartota Sicilijoje, Anglijoje, Kanadoje, Antiochijos kunigaikštystėje. Artima prancūzų kalbai, dažnai laikoma jos tarme.

Normanų kalba pradėjo formuotis ankstyvaisiais viduramžiais iš vikingų į tuometinę Neustriją atneštos senovės skandinavų kalbos ir vietinių galų-romanų kalbų. 1066 m. normanams užkariavus Angliją ten su didikais atkeliavo ir normandų kalba, padariusi didelę įtaką anglų kalbai. Tokie anglų žodžiai kaip *fashion, candle, castle, cherry, poor, war* yra normandų kilmės. Vėliau kalba po normanų užkariavimų paplito ir Sicilijoje bei pietų Italijoje ir paliko keletą skolinių siciliečių kalboje.

Pastaraisiais amžiais normandų kalba nyksta, užleisdama vietą standartinei prancūzų kalbai. Ji plačiau tebevartojama atokesniuose Normandijos karštuose (Kotanteno pusiasalyje, Pai de Koše ir kt.).

Išskiriamos šios pagrindinės normandų kalbos tarmės:
* Džersio (*Jèrriais*),
* Gernsio (*Guernésiais*),
* Sarko (*Sercquiais*), praktiškai išnykusi,
* Ožo (*Augeron*),
* Košo (*Cauchois*),
* Kotanteno (*Cotentinais*).
Valonų kalba

**Valonų kalba** (*Walon*) – indoeuropiečių kalbų šeimos kalba, priklausanti romanų kalbų grupei. Vartojama daugiausia pietų Belgijos regione Valonijoje, taip pat Belgijos pasienyje esančiuose Prancūzijos kaimuose. Kalbančiųjų skaičius – apie 600 tūkst. žmonių. Ilgą laiką valonų kalba laikyta prancūzų kalbos tarme, bet XX a. vid. įrodytas jos savarankiškumas.

Dabar valonų kalba turi regioninės kalbos statusą Valonijoje. Tiesa, kalba nykstanti, laisvai ja kalbančių išlikę nedaug (daugiausia vyresnio amžiaus žmonės, gyvenantys kaimuose).

Išskiriamos 4 valonų tarmės:
* vidurio (vartojama aplink Namiūrą);
* rytų (apie Liežą, Vervjė, Malmedi);
* vakarų (aplink Šarlerua);
* pietų (aplink Bastonę, Nefšato ir kt. Ardėnuose).

Rytų tarmė laikoma pačia archajiškiausia ir konservatyviausia, vakarų tarmė artimiausia prancūzų kalbai, paveikta pikardų kalbos. Dabartinė valonų rašyba universali, pritaikyta visoms tarmėms.

## Nuorodos
*
Korycino valsčius

**Korycino valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje. Valsčiaus centras – Korycinas. Ribojasi su Balstogės Čarnos, Januvo, Jasionuvkos, Jasvilų ir Suchovolios valsčiais.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. 

1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 117,32 km², iš kurių:
* ariama žemė: 85 %
* miškai: 8 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 7 %

Valsčius sudaro 5,71 % Sokulkos apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1326,91 zlotai.

## Administracinis suskirstymas
* Aulakovščizna, Bialistočekas, Bombla, Borekas, Brodai, Čarlona, Dlugių Lugas, Dzencioluvka, Gorščizna, Koricinas, Krukovščizna, Kumiala, Laskovščizna, Lomai, Losinecas, Melevščizna, Melnikai, Novinka, Olšinka, Ostra Gura, Popioluvka, Pžeslavka, Romaškuvka, Rikačevas, Rudka, Skindzežas, Stokas, Šaciluvka, Šumovas, Viludkai, Viludai, Visiulkai, Visokiai, Voitachai, Zabrodziai, Zagužė ir Zakalė.

## Nuorodos
* Valsčiaus tinklalapis (lenk.);
* Valsčiaus aprašymas (lenk.) .

## Šaltiniai
Krynkų valsčius

**Krynkų valsčius** () – kaimo-miesto valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje. Centras – Krynkos. Ribojasi su Grudeko ir Šudzialovo valsčiais bei Gudija.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Gardino gubernijoje (). 1933 m. spalio 16 d. valsčius suskirstytas į 25 seniūnijas. 1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|}

|-
| 1877 m. || || 4038 || 543 kiemai  || 18 seniūnijų || 23
|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 165,91 km², iš kurių:
* ariama žemė: 55 %
* miškai: 37 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 8 %

Valsčius sudaro 8,08 % Sokulkos apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1479,94 zlotai.

### Tautinė sudėtis

2002 m. gyveno 3651 žmonės:
* Lenkai – 96,1 % (3 511);
* Gudai – 3,2 % (117);
* Kiti – 0,62 % (23).

## Gyvenvietės
* Aleksandruvka, Bialogorcė, Borsukovizna, Chlodnės Vlukai, Ciumičė, Guranai, Gurka, Jamašė, Jurovlanai, Klišavka, Krynkos, Krušinianai, Kundzičė, Lapičė, Leščanai, Losinianai, Netupa, Netupos Kolonija, Netupskiai, Nova Gžibovščizna, Nova Švidzialuvka, Ostruvo Poludniovai, Ozeranų Malė, Ozeranų Velkiai, Ozerskiai, Plebanovas, Podlipkiai, Podšaciliai, Rachovikas, Rudakai, Sanikai, Seročinščizna, Slobudka, Stara Gžibovščizna, Studzianka, Šacilai, Treiglė ir Žiličė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Valsčiaus tinklalapis (lenk.) 
* Valsčiaus aprašymas (lenk.) 
* Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. Radzima.net
Sidros valsčius

**Sidros valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje. Valsčiaus centras – Sidra. Ribojasi su Dambravos, Januvo, Kuznicos, Naujadvario ir Sokulkos valsčiais. Valsčiuje veikia Sidros Šv. Trejybės parapija.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį dalis valsčiaus kaimų buvo priskirti Lietuvos Respublikai. Dalis valsčiaus kaimų priklausė 1919–1954 m. gyvavusiam Zalesio valsčiui.

1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 173,96 km², iš kurių:
* ariama žemė: 76 %
* miškai: 18 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 6 %

Valsčius sudaro 8,47 % Sokulkos apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1198,17 zlotai.

## Administracinis suskirstymas
* Andrejavas, Beniašė, Bernikai, Bervicha, Chvaščevas, Dvožiskas, Gudebskas, Holikai, Jacovlanai, Jakovla, Jaluvka, Jaluvkos Kolonija, Jurašė, Kalinuvka, Kalvinščizna, Klatka, Kniaziuvka, Kžištoforovas, Kurnatovščizna, Ludomirovas, Majevas, Majevo Košcelnė, Makovlanai, Novinka, Ogrodnikai, Olchovnikai, Podsutkiai, Poganica, Pohoranai, Potrubovščizna, Putnovcė, Racevas, Romanuvka, Siderka, Sidra, Sekerka, Slomianka, Šničanai, Stavorovas, Stefanovas, Ščerbovas, Šostakai, Vandzinas, Vladislavovas, Vulka, Zacišė, Zalesiai, Zelva ir Zveržanai.

## Nuorodos
* Valsčiaus aprašymas (lenk.) .

## Šaltiniai
Naujadvario valsčius

**Naujadvario valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje. Valsčiaus centras – Naujadvaris. Ribojasi su Dambravos, Kuznicos, Liepinės ir Sidros valsčiais bei Gudija.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo, tikriausiai vietoje buvusio Gžebenio valsčiaus. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį valsčius buvo priskirtas Lietuvos Respublikai.

1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 120,88 km², iš kurių:
* ariama žemė: 79 %
* miškai: 14 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 7 %

Valsčius sudaro 5,88 % Sokulkos apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2008 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1327,48 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Beniovcė, Beniovcės Kolonija, Bobra Velka, Butrimovcė, Chilmonai, Choružovcė, Chvojnovščizna, Chvorošcianai, Dubašnas, Gžebenių Kolonija, Jagintai, Koniuškai, Kudravka, Lešnica, Naujadvaris, Plebanovcė, Ponarlica, Rogačės Kolonija, Seruciovcė, Sinkovcė ir Talkai.
  
## Šaltiniai

* Valsčiaus aprašymas (lenk.)
Broliai Mongolfjė

**Broliai Mongolfjė** (), ** Joseph-Michel** (, gimė 1740 m. rugpjūčio 26 d. Ardešo departamente, (Prancūzija), mirė 1810 m. birželio 26 d. Hero departamente), ir ** Jacques-Étienne** (, gimė 1745 m. sausio 6 d. Ardešo departamente, (Prancūzija), mirė 1799 m. rugpjūčio 2 d. Ardešo departamente. Broliai – oreivystės pradininkai, oro baliono išradėjai.

## Istorija
Broliai Mongolfjė gimė popieriaus gamintojo šeimoje. Jie abu domėjosi fizika, matematika, oreivyste, o Žakas Etjenas taip pat studijavo architektūrą. Broliai pirmieji pasaulyje išbandė iš audinio, padengto alūnu ir pripildyto dūmų (vėliau – karšto oro) pagamintą karšto oro balioną.

1782 m. Žozefas Mišelis mąstydamas apie tuomet aktualų klausimą – Ispanijos vykdytą Gibraltaro apsiaustį, svarstė galimybes paimti tvirtovę kariuomenei puolant oru. 1782 m. gruodį Žozefas Mišelis atliko pirmuosius bandymus paleisti oro pripildytą balioną. Jiems pavykus, broliai nusprendė viešai pademonstruoti karšto oro baliono galimybes. Pirmasis baliono skrydis įvyko 1783 m. birželio 4 d. Anonė (*Annonay*) vietovėje Ardešo departamente, stebint grupei asmenų. Balionas pakilo iki 1600–2000 metrų aukščio ir per 10 minučių nuskriejo apie 2 km. 1783 m. rugsėjo 19 d. balionas su pintine, kurioje buvo avis, gaidys ir antis, priešais Versalio rūmus buvo pademonstruotas Prancūzijos karaliui Liudvikui XVI. 1783 m. lapkričio 21 d. pirmą kartą oro balionu skrido žmonės – fizikas Jean-François Pilâtre de Rozier ir markizas François Laurent d'Arlandes.

Žozefas Mišelis, be oro baliono, taip pat sukūrė kitų techninių priemonių – hidraulinį taraną, garintuvą. Broliai tapo Prancūzijos akademijos nariais.

## Šaltiniai
Juridinių asmenų registras

**Juridinių asmenų registras** - pagrindinis valstybės registras.        
Jame registruojami juridiniai asmenys, kaupiami, saugomi ir tvarkomi su jais susiję duomenys bei dokumentai.

## Kūrimas
Juridinių asmenų registras kuriamas sujungiant juridinių asmenų ir įmonių, neturinčių juridinio asmens teisių, registravimą šiose institucijose: Kultūros ministerijoje; Sveikatos apsaugos ministerijoje; Švietimo ir mokslo ministerijoje; Teisingumo ministerijoje; Ūkio ministerijoje; Lietuvos banke; Lietuvos statistikos departamente; apskričių viršininkų administracijose; savivaldybių institucijose.

Registruojančių institucijų turimus duomenis bei dokumentus perima Teisingumo ministerija teisingumo ministro nustatyta tvarka.

Juridinių asmenų registro steigėja yra Vyriausybė.

Juridinių asmenų registrą tvarko vadovaujančioji registro tvarkymo įstaiga – Teisingumo ministerija ir registro tvarkymo įstaiga – valstybės įmonė Registrų centras.

Juridinių asmenų registro duomenys, registre kaupiami dokumentai ir bet kuri kita registrui pateikta informacija yra vieša ir teikiama įstatymų bei kitų teisės aktų nustatyta tvarka.

Juridinių asmenų registro finansavimo tvarką nustato Vyriausybė.

Juridinių asmenų registras reorganizuojamas ir likviduojamas Vyriausybės nutarimu.

## Šaltiniai
Pajamų mokestis

**Pajamų mokestis** (*gyventojų pajamų mokestis*; anksčiau Lietuvoje – *fizinių asmenų pajamų mokestis*) – mokestis, renkamas nuo fizinių asmenų pajamų (darbo užmokesčio, honoraro, individualios veiklos pajamų, turto nuomos ir pan.). Pajamų mokestis gali būti proporcinis, progresinis arba regresinis. Įprastai valstybė nustato neapmokestinamą pajamų dydį (NPD), nuo kurio pajamų mokestis neimamas. NPD didinamas priklausomai nuo fizinio asmens neįgalumo, turimų vaikų ir turimų neįgalių vaikų skaičiaus, taip pat jis priskiriamas vienišoms motinoms ar tėvams.

## Tarifai Lietuvoje
Pajamų mokestį turi mokėti per kalendorinius metus pajamų gavę:

* nuolatiniai Lietuvos gyventojai, 
* nenuolatiniai Lietuvos gyventojai, pajamų mokestį mokantys nuo pajamų, kurių šaltinis yra Lietuvoje.

**Pajamų mokesčio tarifai****:** 

** VDU – [[vidutinis darbo užmokestis]], taikomas apdraustųjų asmenų valstybinio socialinio draudimo įmokų bazei skaičiuoti:*

***2025 m.*** *1 VDU – 2 108,88 Eur; 60 VDU – 126 532,80 Eur; 120 VDU–253 065,60 Eur.*

***2024 m'''. 1 VDU – 1 902,70 Eur; 60 VDU – 114 162 Eur; 120 VDU – 228 324 Eur.''

***2023 m**. 1 VDU – 1 684,90 Eur ; 60 VDU – 101 094 Eur; 120 VDU – 202 188 Eur.''

***2022*** ''m. 1 VDU – 1 504,10 Eur; 60 VDU – 90 246 Eur; 120 VDU – 180 492 Eur.''

***2021*** ''m. 1 VDU – 1 352,70 Eur; 60 VDU – 81 162 Eur; 120 VDU – 162 324 Eur.''

***2020*** ''m.: 1 VDU – 1 241,40 Eur; 84 VDU – 104 277,60 Eur; 120 VDU – 148 968 Eur.''

***2019 m*'.: 1 VDU – 1 136,20 Eur; 120 VDU – 136 344 Eur.*


*'Mokestį išskaičiuojančio asmens pajamų mokesčio deklaravimo ir sumokėjimo tvarka:** 

Mokestį išskaičiuojantys asmenys per mokestinio laikotarpio mėnesį gyventojams išmokėtas išmokas privalo kas mėnesį bendromis sumomis  deklaruoti **Mėnesinėje** pajamų mokesčio deklaracijoje (GPM313 forma). GPM313 forma mokesčių administratoriui turi būti pateikta pasibaigus mėnesiui, iki kito mėnesio 15 dienos.

Asmenys per mokestinį laikotarpį nuolatiniams ir nenuolatiniams Lietuvos gyventojams pinigais ir (arba) natūra išmokėję išmokas,  priskiriamas gyventojo  pajamoms, ir nuo jų išskaičiuotą ar savomis lėšomis sumokėtą pajamų mokestį turi deklaruoti **Metinėje** gyventojams išmokėtų išmokų deklaracijoje (GPM312 forma). GPM312 forma mokesčių administratoriui turi būti pateikta pasibaigus mokestiniam laikotarpiui, iki kito mokestinio laikotarpio vasario 15 dienos.


**Nuolatinių Lietuvos gyventojų pajamų mokesčio deklaravimo ir sumokėjimo tvarka:''' 

Fiziniams asmenims, nuolatiniams Lietuvos gyventojams 2019 m. ir vėlesnių mokestinių laikotarpių pajamos ir nuo jų apskaičiuotas pajamų mokestis deklaruojami pajamų mokesčio deklaracijoje (GPM311 forma).

GPM311 forma turi būti pateikta ir pajamų mokestis sumokėtas iki kalendorinių metų, einančių po mokestinio laikotarpio, gegužės 1 dienos.

## Šaltiniai
Meno dienos (reikšmės)

**Meno dienos** gali reikšti:
* Meno dienos – teatro, muzikos, dailės, kino žurnalas, leistas 1934–1936 m. Kaune.
* 7 meno dienos (savaitraštis) – kultūros savaitraštis, leidžiamas nuo 1992 m. sausio 10 d. Vilniuje.
* 7 meno dienos (žurnalas) – teatro, muzikos, dailės, kino, knygų, sporto ir radijo žurnalas, leistas 1927 m. spalio mėn. – 1934 m. balandžio mėn. Kaune.
Menotyra (reikšmės)

**Menotyra** gali reikšti:
* Menotyra – humanitarinių mokslų kryptis, kuri tiria įvairias meno šakas.
* Menotyra (žurnalas) – Lietuvos mokslų akademijos mokslinis žurnalas, einantis nuo 1994 m. Vilniuje.
Įstatymo projektas

**Įstatymo projektas** – aukščiausios teisėkūros institucijos (įstatymų leidėjo – pvz., parlamento) rengiamas norminio teisės akto projektas. Lietuvoje tam tikrais atvejais turi būti rengiama įstatymo koncepcija (įstatymo reguliavimo dalyko ir tikslų bendrasis apibūdinimas, numatomo teisinio reguliavimo galimos pasekmės etc.). Projekte turi būti numatomo teisinio reguliavimo turinio bei ribų ir Konstitucijoje nustatyto teisinio reguliavimo turinio bei ribų atitiktis. Įstatymas turi neprieštarauti aukštesnės galios aktams (federalinių subjektų įstatymai – federaliniams, nacionaliniai – konstituciniams įstatymams, tarptautinėms sutartims ir pan.).
Moksleivis

**Moksleivis** gali reikšti:
* Moksleivis – aukštesniųjų klasių arba tam tikros mokyklos (pvz., mokyklos, technikumo) mokinys
* Moksleivis (žurnalas) – Lietuvos mėnesinis žurnalas moksleiviams, ėjęs 1935–1936 m. Kaune ir 1958–2001 m. Vilniuje
* Moksleivis (JAV) – JAV lietuvių mėnesinis laikraštis, ėjęs 1912–1920 m. Čikagoje, Bostone ir kitose JAV vietose
Teisės akto projektas

**Teisės akto projektas** - norminio (t. y. nustatančio teisės normas) arba individualaus teisės akto (teisės taikymo akto) ruošinys; projektas. Pagal teisinę galią gali būti įsakymo, sprendimo, nutarimo, įstatymo projektas ir kt.

## Forma
Teisės akte  eilės tvarka turi būti:
* subjekto pavadinimas (pvz., teisėkūros proceso atveju - parlamento etc.);
* teisės akto rūšies pavadinimas;
* teisės akto pavadinimas (antraštė);
* teisės akto priėmimo data, numeris, vieta;
* teisės akto tekstas;
* teisės aktą pasirašančiojo (-ųjų) subjekto (-ų) pareigos, vardas, pavardė.

Teisės akto projekte virš teisės akto pavadinimo, dešinėje lapo pusėje turi būti nuoroda „Projektas“.

## Rengimas
Rengimo stadijos yra šios:

* teisės akto projekto paskirties ir jo rengimo užduoties nustatymas;
* rengėjo nustatymas (parinkimas);
* teisės akto projekto teksto parengimas;
* teisės akto projekto derinimas.

## Rengėjai
Pasiūlymus dėl teisės akto projekto rengimo turi teisę teikti įvairūs asmenys.

Teisės akto projekto paskirtį ir jo rengimo užduotį turi teisę nustatyti asmenys, turintys įstatymų leidybos iniciatyvos teisę Seime, taip pat teisėkūros proceso subjektai pagal teisės aktuose nustatytą kompetenciją.

Teisės akto projekto rengėjais gali būti teisėkūros proceso subjektų paskirti ar konkurso tvarka parinkti asmenys ar jų grupė, taip pat asmuo arba asmenų iniciatyvinė grupė. Į teisės akto projekto rengimą gali būti įtraukti institucijų, kurios derins teisės akto projekto nuostatas, ir subjektų, kurie įgyvendins ir kuriems bus taikomas teisės aktas, atstovai, taip pat gali būti įtraukti ir mokslininkai.

Atlyginimo už teisės aktų rengimą ir ekspertizę komisijų ir darbo grupių, kurias sudaro Seimas, Seimo valdyba, Respublikos Prezidentas, Vyriausybė ar Ministras Pirmininkas, nariams tvarką Lietuvoje tvirtina Vyriausybė. 

## Šaltiniai
Meisteris (reikšmės)

**Meisteris** gali reikšti:
* Meisteris – savaitraščio „Ūkininko patarėjas“ priedas, einantis nuo 1991 m. rugsėjo mėn. Kaune.
* Mūsų meisteris – statybos technikos mėnesinis žurnalas, ėjęs 1932 m. sausio-gegužės mėn. Šiauliuose.
Sveikatos apsauga

**Sveikatos apsauga** arba **sveikatos rūpyba** – socialinių, ekonominių ir medicinos priemonių sistema, padedanti tausoti ir stiprinti psichinę ir fizinę gyventojų sveikatos, palaikyti aktyvų gyvenimą, pablogėjus sveikatai suteikti reikiamą medicinos pagalbą. Darbo procese gali pasireikšti kaip darbo sauga, siekiant išvengti neigiamas darbo poveikio sveikatai pasekmes arba jas sumažinti. Sveikatos apsauga darbo procese visų pirma yra darbdavio pareiga, kurią reglamentuoja darbo įstatymai.

## Sveikatos apsaugos politika

Sveikatos sistemos tikslai įgyvendinami vadovaujantis sveikatos politika. Lietuvoje už sveikatos apsaugos politiką yra atsakinga Lietuvos sveikatos apsaugos ministerija.

Daugelyje pasaulio šalių, tarp jų ir Lietuvoje, teikiamos trijų pakopų asmens sveikatos priežiūros paslaugos. Kartais išskiriama ir ketvirta pakopa, kuriai priklauso labai specializuotos medicinos paslaugos, įskaitant eksperimentinę mediciną, neįprastas diagnostines ir chirurgines procedūras. Šios paslaugos paprastai teikiamos tik keliuose regioniniuose ar nacionaliniuose sveikatos priežiūros centruose kai kuriose valstybėse.

Sveikatos sistemai sukurti naudojami 5 lėšų šaltiniai: bendrieji mokesčiai, privalomasis ir papildomasis (savarankiškasis) sveikatos draudimas, lėšos už mokamas medicinos paslaugas, labdara.

## Šaltiniai
Bagnai

**Bagnai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 8 km į vakarus nuo Dambravos, apie 32 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 58 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. XIX a. buvo kaimas Sokulkos apskrities Bagnų valsčiuje.

1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Šaltiniai
Konstantinas Savickas

**Konstantinas Savickas** arba **Savickus** (1908 m. spalio 14 d., Punske, tuometinėje Rusijos Imperijoje – 1992 m., JAV) – JAV teisininkas, Lietuvos krepšinio treneris. Vadinamas *Lietuvos krepšinio tėvu*.

## Biografija
1909 m. su tėvais emigravo į JAV. Čikagoje įgijo vidurinį išsilavinimą, 1929 m. Nortvesterno universitete gavo teisės bakalauro dipomą. Būdamas studentu aktyviai sportavo. 1932 m. jam suteiktas teisės daktaro laipsnis. Dirbo spaudoje, 1933-35 m. Čikagoje redagavo jaunimo laikraštį Vytį.

1935-36 m. gyveno Kaune, dirbo Kūno kultūros rūmų sporto instruktoriumi. Tąkart šalies krepšinio būklė buvo apvektina, apie ką bylojo ir vyrų rinktinės skaudus pralaimėjimas dideliu skirtumu Latvijos reprezentantams Rygoje 1935 m. Pradėjus rinktinę treniruoti K. Savickui šalies krepšinio reikalai pradėjo sparčiai taisytis. Jo kvietimu į Kauną perduoti krepšinio paslapčių atvyko žinomi JAV lietuvių krepšininkai Pranas Talzūnas, Feliksas Kriaučiūnas, Juozas Žukas, B. Budrikas. 1936 m. Konstantinas Savickas Kaune išeido knygą *Krepšinis*, sporto tematika rašė straipsnius žurnale Fiziškas auklėjimas. 1937 m. latviams vėl pralaimėta, bet jau rezultatu tik 29:41. 1937 m. prieš pat antrąjį 1937 m. Europos krepšinio čempionatą Latvijoje perdavė šalies vyrų krepšinio rinktinę treniruoti F. Kriaučiūnui.

Grįžęs į JAV dirbo teisininku.

## Šaltiniai
* Jungtinių Amerikos Valstijų lietuviai. (II t.) – Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, Vilnius, 1998
* Vidas Mačiulis, Vytautas Gudelis. Halė, kurioje žaidė Lubinas ir Sabonis. 1939–1989. – Respublikinis sporto kombinatas, Kaunas, 1989

## Nuorodos
* Lietuvos krepšinio pradininkas. (Biografija)
Juzė Jazbutienė

**Juzė Dzindziliauskaitė-Jazbutienė** (1908 m. spalio 31 d., Tbilisyje, tuometinėje Rusijos Imperijoje – 2005 m. gegužės 12 d. Sarasota, Florida, JAV) – Lietuvos krepšininkė, Europos vicečempionė.

## Biografija

Su tėvais grįžo į Lietuvą, 1930 m. baigė Kauno „Aušros“ mergaičių gimnaziją. 1930-34 m. Vytauto Didžiojo universitete studijavo ekonomiką, 1938 m. baigė Aukštuosius kūno kultūros kursus. Dirbo Kauno apygardos kūno kultūros instruktore, vadovavo tautinių šokių saviveiklininkams.

Priklausė Lietuvos fizinio lavinimosi sąjungai, vadovavo šios sąjungos moterų krepšinio komandai, kuri 1938 m. nugalėjo Pasaulio lietuvių tautinėje olimpiadoje. Tais pačiais metais Europos moterų krepšinio pirmenybėse Romoje, būdama Lietuvos moterų krepšinio rinktinės kapitone, su komanda užėmė antrąją vietą. Aktyviai ruošė III Europos vyrų krepšinio čempionatą Kaune – buvo organizacinio komiteto narė.

Per Antrąjį pasaulinį karą pasitraukė į Vokietiją, vėliau į Kolumbiją, kur vadovavo tautinių šokių rateliui, koledže dėstė kūno kultūrą. 1958 m. apsigyveno Floridoje (JAV).

## Šaltiniai
* Jungtinių Amerikos Valstijų lietuviai. (I t.) – Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, Vilnius, 1998
* Vidas Mačiulis, Vytautas Gudelis. Halė, kurioje žaidė Lubinas ir Sabonis. 1939–1989. – Respublikinis sporto kombinatas, Kaunas, 1989
Civilinės būklės aktas

**Civilinės būklės aktas** – oficialiai registruojamas veiksmas ar įvykis, dėl kurio keičiasi fizinio asmens teisinė padėtis; aktas apie fizinio asmens civilinę būklę. Pagal subjektą aktų registracija gali būti bažnytinė arba valstybinė.
Valstybė Lietuvoje privalomai registruoja šiuos civilinės būklės aktus: asmens gimimą; asmens mirtį; santuokos sudarymą; santuokos nutraukimą; įvaikinimą; tėvystės (motinystės) pripažinimą ir nustatymą; vardo ir pavardės pakeitimą; asmens lyties pakeitimą; partnerystę (LR CK 2.18 straipsnis).

Civilinės būklės aktus, išskyrus partnerystę, registruoja civilinės metrikacijos įstaigos, padarydamos atitinkamą įrašą civilinės būklės aktų įrašų knygose ir asmeniui išduodamos atitinkamo akto įrašo liudijimą.

Civilinės būklės aktų registravimo, aktų įrašų keitimo, papildymo ir ištaisymo tvarką nustato LR CK kodekso trečioji knyga.

## Kompetencija

Miestų ir rajonų civilinės metrikacijos įstaigos Lietuvoje registruoja gimimą, tėvystės pripažinimą, tėvystės nustatymą, santuokos sudarymą, santuokos nutraukimą, įvaikinimą, vardo, pavardės, tautybės pakeitimą ir mirtį.

Miestų, kuriuose nėra civilinės metrikacijos įstaigų, seniūnijų (išskyrus savivaldybių centrų seniūnijas) seniūnai turi teisę registruoti mirtį.

Lietuvos Respublikos konsulinės įstaigos turi teisę registruoti Lietuvos Respublikos piliečių gimimą, santuoką ir mirtį.

Civilinės būklės aktai Lietuvoje registruojami, atkuriami, keičiami, papildomi ir ištaisomi, laikantis Civilinės metrikacijos taisyklių, kurias tvirtina LR teisingumo ministras.

Civilinės būklės aktų įrašų įrašymo civilinės metrikacijos įstaigose ir seniūnijose teisėtumą prižiūri Teisingumo ministerija jos nuostatuose nustatyta tvarka.

Civilinės metrikacijos įstaigose registruojant civilinės būklės aktus, taip pat ištaisant ir keičiant aktų įrašus, valstybės rinkliava imama įstatymų nustatyta tvarka.

## Įrašymas

Civilinės būklės aktų įrašai Lietuvos įstaigų įrašomi lietuvių kalba. Vardas, pavardė ir vietovardžiai rašomi pagal lietuvių kalbos taisykles.

Draudžiama įrašyti civilinės būklės aktų įrašus sau, savo sutuoktiniui, tėvams, vaikams, broliams ir seserims.

Įrašant civilinės būklės aktų įrašus, turi būti pateikiami dokumentai, patvirtinantys pareiškėjų asmens tapatybę ir aktus, registruotinus civilinės metrikacijos įstaigose.

Kiekvienas įrašomas civilinės būklės akto įrašas turi būti perskaitomas pareiškėjams, jų ir aktą surašančio pareigūno pasirašomas ir patvirtinamas civilinės būklės aktus registruojančios įstaigos antspaudu. Apie gimimo, santuokos sudarymo, santuokos nutraukimo, pavardės, vardo, tautybės pakeitimo ir mirties įrašų įrašymą pareiškėjams išduodami atitinkami liudijimai.

## Įrašų nuginčijimo ir anuliavimo tvarka
Civilinės būklės aktų įrašai gali būti nuginčyti tik teismo tvarka. Atkurtieji civilinės būklės aktų įrašai, kai surandami pirminiai įrašai, anuliuojami civilinės metrikacijos įstaigos vadovo sprendimu.

## Šaltiniai
Bitų Kamenas

**Bitų Kamenas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Dambravos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į pietus nuo Dambravos, apie 22 km į šiaurės vakarus nuo Sokulkos ir 52 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija
1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.
Zenonas Puzinauskas

**Zenonas Puzinauskas** (1920 m. kovo 4 d. Kaune – 1995 m. liepos 16 d. Beverly Šores, JAV) – Lietuvos krepšininkas, Europos čempionas. Ūgis – 187 cm.

## Biografija
Baigė Kauno jėzuitų gimnaziją ir Vytauto Didžiojo universitetą. Nuo 1935 m. – krepšininkas, žaidė už *Grandies* klubą. Pakviestas į Lietuvos vyrų krepšinio rinktinę du kartus (1937 m. Rygoje ir 1939 m. Kaune) tapo Europos čempionu.

1944 m. pasitraukė į Austriją, vėliau pervažiavo į Vokietiją. Dirbo vertėju JAV kariuomenės dalinyje ir žaidė Kemptono *Šarūno* lietuvių išeivių krepšinio komandoje. Aktyvus karo pabėgėlių sporto organizatorius, 1947 m. Augsburge išrinktas Lietuvių išeivių fizinio lavinimo ir sporto sąjungos pirmininku. Organizavo sporto instruktorių kursus, kuriuose ir dėstė.

1951 m. persikėlė į JAV, dirbo krikščioniško jaunimo organizacijos YMCA Čikagos skyriuje, vėliau – Raudonajame Kryžiuje. Aktyviai dalyvavo išeivių veikloje.

## Šaltiniai
* Jungtinių Amerikos Valstijų lietuviai. (II t.) – Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, Vilnius, 2002
* Vidas Mačiulis, Vytautas Gudelis. Halė, kurioje žaidė Lubinas ir Sabonis. 1939–1989. – Respublikinis sporto kombinatas, Kaunas, 1989
Bžozovas (Sokulkos apskritis)

**Bžozovas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Dambravos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr..

## Istorija
Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.


Vaizdas:Podlaskie - Dąbrowa Białostocka - Brzozowo - DW673 20110918 02.JPG|Pakelės koplyčios
Šudzialovo valsčius

**Šudzialovo valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje. Centras – Šudzialovas. Ribojasi su Grudeko, Krynkų, Sokulkos ir Supraslio valsčiais bei Gudija. Valsčiuje įkurtas gamtos apsaugos Voroničos draustinis.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo, tikriausiai vietoje buvusio Ostruvo valsčiaus. Valsčių sudaro anksčiau čia buvę Babikių ir Odelsko valsčių kaimai.

1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis, valsčiaus plotas yra 301,64 km², iš kurių:
* ariama žemė 48 %
* miškai 46 %
* vandens telkiniai ir pastatai 6 %

Valsčius sudaro 14,68 % Sokulkos apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis, pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1208,52 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Aleksandruvka, Babikiai, Bialų Lugas, Boratinščizna, Bžozovų Hrudas, Chmelovščizna, Chmelovščiznos Kolonija, Dzevičių Lugas, Grodziskas, Gžibovščizna, Halų Lugas, Harkavičė, Horčakai, Ivnikai, Jeziorekas, Klinas, Klino Gajuvka, Kniševičė, Kniševičės Malė, Kozlovų Lugas, Lažniskas, Lipovų Mostas, Litvinovų Lugas, Markovų Vigonas, Minkovcė, Miškenikių Malė, Miškenikių Velkiai, Novė Tžcianas, Novinka, Novi Ostruvas, Ostruvo Pulnocnai, Ostruvekas, Perekalis, Perožkai, Pisažovcė, Počopekas, Podlažniskas, Rovekas, Samogrudas, Sloja, Sluika, Sluikos Borovščizna, Sosnovikas, Stare Tžcianas, Suchų Hrudas, Suchiničė, Sukovičė, Ščensnovičė, Šudzialovas, Talkovščizna, Tolkačė, Usnažo Gurnai, Vežchlesiai, Voinovcė, Zubovščizna, Zubžica Mala ir Zubžica Velka.

## Šaltiniai

* Valsčiaus tinklalapis (lenk.) 
* Valsčiaus aprašymas (lenk.)
Česlovas Daukša

**Česlovas Daukša** (1916 m. Sankt Peterburge – mirties data ir vieta nežinoma) – Lietuvos krepšininkas, Europos čempionas. 179 cm ūgio gynėjas.

## Biografija
Su tėvais grįžo į Lietuvą, Kaune baigė ''Aušros'' gimnazijos šešias klases. Dirbo ''Spindulio'' spaustuvėje. Nuo mažens žaidė futbolą, o 1935 m. tapo krepšininku. Tais pačiais metais debiutavo Lietuvos vyrų krepšinio rinktinėje (tąkart Rygoje skaudžiai pralaimėta Latvijos komandai).

Šalies rinktinę pradėjus treniruoti Amerikos lietuviui K. Savickui, komandos žaidimas pasikeitė ir 1937 m. per draugiškas rungtynes (žaidė ir Č. Daukša) latviams pralaimėta jau tik rezultatu 29:41. 1937 m. Lietuvos vyrų krepšinio rinktinė Rygoje pirmąkart dalyvavo II Europos pirmenybėse ir užėmė pirmąją vietą. Čempionu tapo ir Česlovas Daukša.

Po karo dirbo Lietuvos kūno kultūros ir sporto komitete, ėjo Panevėžio sporto komiteto pirmininko, „Žalgirio“ Kauno miesto tarybos instruktoriaus pareigas. Iki 1987 m. dirbo pramonės įmonėse ir organizacijose. 1987 m. išėjo į pensiją.

## Šaltiniai

* Vidas Mačiulis, Vytautas Gudelis. Halė, kurioje žaidė Lubinas ir Sabonis. 1939–1989. – Respublikinis sporto kombinatas, Kaunas, 1989
Mūsų dienos

**Mūsų dienos** gali reikšti:
* Mūsų dienos – dvisavaitis žurnalas, ėjęs 1927–1928 m. Kaune.
* Mūsų dienos (Šiauliai) – Šiaulių rajono savaitraštis, nuo 1998 m. leistas Šiauliuose.
* Mūsų dienos (Kanada) – krikščioniškos (protestantiškos) minties laikraštis, leistas 1951 m. sausio 12 d. – kovo 9 d. Kanadoje.
Jaluvka (Dambravos valsčius)

**Jaluvka** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Dambravos valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje.

## Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Kaimas įkurtas XVII a. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai. Kaime yra moderni mūrinė *Šv. Jėzaus širdies bažnyčia*, pašventinta 1986 metais. Bažnyčia pastatyta ant XIX a. anksčiau pastatytos bažnyčios pamatų. Šalia kaimo yra nemažai vandens šaltinių.

## Nuorodos

* Per kaimą einančios dviračių trasos aprašymas (lenk.).
Teisinis vertimas

**Teisinis vertimas** –  vertimas tekstų, priskiriamų teisės sričiai ar naudojamų teisinėje komunikacijoje žmonių, kalbančių skirtingomis kalbomis; dalykinis vertimas. Kadangi teisė - dalykinė sritis, susijusi su socialiniais bei politiniais ar kultūriniais valstybės ypatumais, teisinis vertimas nėra lengva kalbinė užduotis. 

Teisės vertimus dažnai atlieka teisės srityje besispecializuojantys kalbininkai (vertėjai) arba profesionalūs teisininkai. ES vertimų tarnyboje ES teisės aktus verčia juristai-lingvistai. Klaidos privačiuose santykiuose neretai gali sukelti žalą ir net privesti prie teisminio ieškinio.

## Rūšys
Teisinis vertimas dažniausiai būna:
* Norminių ir individualių aktų, jų projektų  
* Sutarčių
* Teisinių išvadų ir memorandumų
* Apostilės, notarinio liudijimo, kitų notaro dokumentų
* Steigimo dokumentų, įstatų ar nuostatų 
* Įgaliojimų.

## Taip pat skaitykite
*Teismo vertėjas
*teisiškai patvirtintas vertimas

## Nuorodos

* ''Garzone, Giuliana.'' Legal Translation and Functionalist Approaches: A Contradiction in Terms? 
* ''Šarčević, Susan.'' Legal Translation and Translation Theory: a Receiver-Oriented Approach 
* Anglų-rusų k. vertimo leksika ir frazeologija.