open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Daugėlių geležinkelio tiltas

**Daugėlių geležinkelio tiltas** – tiltas Kuršėnuose, Daugėlių mikrorajone, nutiestas Vilniaus–Klaipėdos geležinkelio linijoje per Ventos upę. Stovi už 1 km į rytus nuo Pavenčių geležinkelio stoties, šalia Gūragių šiaurinio tvenkinio.

Geležinkelio tiltas pastatytas 1924 m. Jis vienos angos, pagrindinė konstrukcija – plieninė santvara. Vienkelis geležinkelis nutiestas santvaros apačia. Bendras tito ilgis apie 75 m.

## Šaltiniai
2025 m. Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas

**2025 m. [[pasaulio lengvosios atletikos čempionatas]]** – 20-as tarptautinis lengvosios atletikos čempionatas, kuris vyko Japonijos sostinėje Tokijuje.

## Medalininkai

### Medalių lentelė

### Vyrai
#### Bėgimas ir ėjimas

#### Technikos rungtys

#### Daugiakovės

### Moterys

#### Bėgimas ir ėjimas

#### Technikos rungtys

#### Daugiakovės

### Mišrios rungtys

## Lietuva čempionate
### Vyrai
;Bėgimas ir ėjimas

;Technikos rungtys

### Moterys
;Bėgimas ir ėjimas

;Technikos rungtys

;Septynkovė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali čempionato svetainė
Evan Dunfee

**Evanas Danfis** (*Evan Dunfee*, gimė 1990 m. rugsėjo 28 d. Ričmonde, Britų Kolumbija, Kanada) – kanadiečių sportinio ėjimo lengvaatletis. Jis yra olimpinis ir pasaulio čempionas, buvęs 35 km sportinio ėjimo pasaulio rekordininkas.

## Biografija

Evan Dunfee gimė 1990 m. rugsėjo 28 d. Ričmonde, Britų Kolumbijoje. Jo tėvas Don Dunfee buvo plaukikas, bei treneris 1972 m. Miuncheno olimpinėse žaidynėse, o motina Karen dalyvavo šuolių į vandenį varžybose. Sportiniu ėjimu pradėjo užsiimti nuo 10 metų, įkvėptas vyresniojo brolio Adam.

2014 m. baigė Britų Kolumbijos universitetą kinezijos bakalauro studijas.

2016 m. Rio olimpinėse žaidynėse Dunfee užėmė 4 vietą 50 km rungtyje po kontroversijos su Japonijos atletų Hirooki Arai. Arai iš pradžių buvo diskvalifikuotas dėl kontakto su Dunfee, o kanadiečiui buvo skirtas bronzos medalis, tačiau japonų apeliacija buvo tenkinama ir Arai medalis grąžintas.

## Pasiekimai

## Pasaulio rekordas

2025 m. kovo 22 d. Slovakijoje Dunfee pagerino 35 km sportinio ėjimo pasaulio rekordą, įveikęs distanciją per 2:21:40. Šis rekordas vėliau buvo pagerintas Massimo Stano iš Italijos.

## Politinė veikla

2022 m. Dunfee kandidatavo į Ričmondo miesto tarybą kaip nepriklausomas kandidatas, tačiau nebuvo išrinktas – užėmė 10 vietą. Jis pasisakė už aktyvų transportą, prieinamą būstą ir klimato atsparumą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dunfee WA svetainėje
* Dunfee Team Canada svetainėje
TAURUS 4-1

**TAURUS 4-1** – Lietuvoje sukurtas šarvuotasis automobilis, gaminamas Panevėžyje veikiančios bendrovės „Aurida Engineering Company“. Tai pirmasis tokio tipo karinės technikos gaminys, sukurtas ir surinktas Lietuvoje. Vieno vieneto kaina daugiau nei pusė milijono eurų. Šarvuotis sukėlė tarptautinį ginčą dėl dizaino panašumo į Pietų Afrikos „Marauder" modelį.

## Istorija

### Kūrimas
TAURUS 4-1 projekto įgyvendinimas truko penkerius metus. Pirmasis šarvuotis buvo surinktas 2025 m. per penkis mėnesius. Gamintoja – Panevėžyje įsikūrusi bendrovė „Aurida Engineering Company", vadovaujama direktoriaus Manto Klupšo.

### Pavadinimo kilmė
Šarvuočio pavadinimas simboliškas – lietuviškai stumbras vadinamas tauru, o angliškai – *taurus*. Tai atspindi gyvūno stiprybę ir galią, kurias simbolizuoja šis kovinis automobilis.

## Pristatymas visuomenei

### Tarptautinis debiutas
TAURUS 4-1 pirmą kartą viešai pristatytas 2025 m. rugsėjo mėn. 33-ojoje tarptautinėje gynybos pramonės parodoje MSPO Lenkijoje.

### Pristatymas Lietuvoje
Po tarptautinio pristatymo šarvuotis buvo pademonstruotas Panevėžio prekybos, pramonės ir amatų rūmų Tarybos nariams 2025 m. rugsėjo mėn.

## Techniniai duomenys

TAURUS 4-1 yra **4×4** tipo šarvuotasis automobilis, tai reiškia, kad jis turi keturis ratus ir visų ratų variklį. Automobilis sukurtas modularumo principu, leidžiančiu prisitaikyti prie skirtingų uždavinių ir misijų.

Įdiegta STANAG 4569 3A ir 3B lygio balistinė bei sprogimų apsauga, atspari 8 kg TNT po važiuokle ar bet kuriuo ratu, 50 kg TNT šoninio sprogimo.

## Ateities planai
Lietuvos prezidentas Gitanas Nausėda išreiškė susidomėjimą šiuo gaminiu ir palaiko idėją, kad jis būtų gaminamas Lietuvoje.

Bendrovės vadovas Mantas Klupšas teigia, kad tolesnė gamyba priklausys nuo užsakymų. Nors konkrečių užsakymų dar nėra, įmonė turi daug kontaktų ir susitarimų dėl bandymų bei testavimų.

Lietuvos prekybos, pramonės ir amatų rūmų asociacijos prezidentas Sigitas Gailiūnas pažymėjo, kad šarvuotis sudarytas iš daugybės komponentų, todėl Lietuvoje veikiančios įmonės galėtų imtis atskirų detalių gamybos. Tai leistų:
* Stiprinti šalies gynybos pramonę
* Kurti naujas darbo vietas
* Formuoti gamintojų tinklą aplink „Aurida Engineering Company"

„Aurida Engineering Company" paskelbė svarstanti apie kitus projektus:
* **TAURUS 4-2** – tobulesnis 4×4 modelis
* **TAURUS 6** – galingesnis šešių ratų variantas

## Kontroversijos
2025 m. rugsėjo mėn. Pietų Afrikos bendrovė „Paramount Group" pareiškė, kad TAURUS 4-1 dizainas yra beveik identiškas jų jau 15 metų gaminamam „Marauder" šarvuočiui. PAR įmonės atstovai patvirtino, kad tarp „Paramount" ir „Aurida Engineering Company" nėra jokios licencinės ar kitokios sutarties dėl šarvuočių gamybos ar prekybos Lietuvoje. „Paramount Group" paskelbė ketinanti imtis teisinių priemonių Lietuvoje ir tarptautiniu mastu, siekdama apsaugoti savo intelektinės nuosavybės teises. Tuo tarpu „Aurida Engineering Company" vadovas Mantas Klupšas teigia, kad lietuviško šarvuočio dizainas buvo sukurtas Lietuvoje, o bet koks panašumas į „Marauder" yra tik sutapimas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Aurida Engineering Company oficiali svetainė
Antonas Dudikas

**Antonas Dudikas** (*Дудік Антон Ростиславович*; g. 2005 m. sausio 10 d.) – futbolininkas iš Ukrainos, puolėjas.

## Karjera
Futbolininko karjerą pradėjo gimtinėje. Kitados priklausė gimtojo miesto (Lucko) Volinʹ klubo jaunimo ugdymo sistemai.

2022 m. prasidėjus Rusijos invazijai į Ukrainą, persikėlė į Lenkiją. Atstovavo WKS Śląsk Wrocław. Nuo 2022 m. žaidė U-19 jaunimo komandoje, o nuo 2023 m. kviestas į dublerių komandą.

2024 m. sausio mėn. persikėlė į Carlisle United (Anglija). 2024 m. spalio mėn. nuomos pagrindais perleistas South Shields (Anglija). 2024 m. gruodžio mėn. baigėsi nuomos periodas. 2025 m. gegužės 20 d. paskelbta, kad pasibaigus sutarčiai futbolininkas paliks Carlisle United.

2025 m. rugsėjo 12 d. debiutavo A lygoje rungtynėse prieš Telšių „Džiugą“. Susitikimą pradėjo kaip atsarginis ir žaidė iki finalinio švilpuko. Rungtynės baigėsi lygiosiomis (1-1). 76 minutę pasižymėjo Daniel Alemão (*[[DFK Dainava]]*), o Oleksandras Kurcevas (*[[FC Džiugas]]*) išlygino rezultatą (1-1).

2026 m. kovą prisijungė prie Ukrainos trečio lygmens komandos FC Sambir-Nyva-II Ternopil.

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  rungtyniavo A lygoje;

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt 
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
Ramučių tiltas

**Ramučių tiltas** – tiltas Šilutės rajone, Gardamo seniūnijoje, Ramučių kaime, nutiestas kelyje  per Tenenį, 6 km į rytus nuo kelio  ties Žemaitkiemiu, 5 km į vakarus nuo Gardamo. Aukščiau tilto už 100 m stovi Ramučių tvenkinio užtvanka.

Tenenį kertantis tiltas išlaikęs originalią, arkinio tilto konstrukciją, vienos angos, su 21,3 m ilgio tarpatramiu, apie 30 m bendro ilgio. Pastaraisiais metais, po 2012 m., tiltas buvo remontuojamas, padidintas eismo saugumas: prieigose kelkraščiuose iškirsti seni medžiai, ant tilto įrengti plieniniai atitvarai, šiuolaikiniai profiliuoti turėklai pakeitė buvusias ažūrines metalines tvoreles. Tiltu ribojamas eismas: prieigose pastatyti kelio ženklai, įspėjantys apie kelio susiaurėjimą ir priešpriešinio eismo pirmenybę. Ant tilto paklotas asfaltbetonis, už jo prasideda žvyrkelis.

## Istorija

Ramučiuose arkinis tiltas pastatytas 1902 m. Betonines konstrukcijas gamino vokiečių kompanija Windschild & Langelott iš Dresdeno.

1976 m. Tenenys tilto prieigose aukštupyje buvo užtvenktas, suformuotas tvenkinys.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Ramutter Bilderbogen 
* [Ramutten (Kr.Heydekrug)](https://wiki.genealogy.net/Ramutten_(Kr.Heydekrug)) *wiki.genealogy.net*
*
María Pérez

**Marija Peres Garsija** (*María Pérez García*, gimė 1996 m. balandžio 29 d. Orsėje, Granados prov., Ispanija) – ispanų sportinio ėjimo lengvaatletė. Ji yra 35 km sportinio ėjimo pasaulio rekordininkė, olimpinė ir daugkartinė pasaulio čempionė.

## Biografija

María Pérez gimė 1996 m. balandžio 29 d. Orsės mieste, Granados provincijoje, Ispanijoje. Sportiniu ėjimu pradėjo rimtai užsiimti nuo 11 metų.

### Pasiekimai

### Pasaulio rekordai

2023 m. gegužės 21 d. Čekijoje vykusiame Europos sportinio ėjimo komandų čempionate María Pérez pagerino 35 km sportinio ėjimo pasaulio rekordą, įveikusi distanciją per 2:37:15. Ji pagerino ankstesnį Peru atletės Kimberly García rekordą 29 sekundėmis.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Pérez WA svetainėje
* Pérez Olympics.com svetainėje
Tauragės arena

**Tauragės arena** – sporto ir kultūros kompleksas, statomas Tauragėje, talpinsiantis apie 2000 žiūrovų. Arena pritaikyta rengti didesnius kultūros renginius ir koncertus, joje bus įsikūręs multifunkcinis sporto ir kultūros centras. Veiks dvi daugiafunkcinės aikštelės, treniruoklių ir aerobikos salės, bus galima žaisti paplūdimo tinklinį. Numatytos patalpos spaudos konferencijoms bei kavinė-baras lankytojams.

Arenos statybos darbų sutartis pasirašyta 2023 m., statybos pradėtos 2024 m. Arenos atidarymas numatytas 2026 m.

## Šaltiniai

* Tauragėje pradėta statyti LKL reikalavimus atitiksianti arena, krepsinis.net

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
2025–2026 m. Superligaen

**2025–2026 m. [[Superligaen]]** () – aukščiausioji Danijos futbolo lyga. Dėl rėmimo sutarčių oficialiai žinoma kaip **2025–2026 m. 3F Superliga**.

Sezonas prasidėjo 2025 m. liepos 18 d. rungtynėmis tarp Viborg ir København, o baigėsi 2026 m. gegužės 25 d.

København gynė čempionų titulą, 2024–2025 m. Superligaen iškovoję 16-ąjį „Superligaen“ titulą per klubo gyvavimo istoriją.

## Pokyčiai
Dalyvavo 12 komandų, įskaitant 10 senbuvių ir du klubus, perkeltus iš 2024–2025 m. Pirmojo diviziono (II): Odense ir Fredericia.

## Komandos

## Turnyrinė padėtis
### I etapas
* Po pirmojo etapo lyga buvo skeliama pusiau.

### Galutinė lentelė
* Antrame etape šešios geriausios komandos kovojo tarpusavyje.
* Šešios prasčiausios komandos toliau kovojo dėl išlikimo lygoje.
*  tapo 2025 m. sezono čempionais.


----

## Taip pat skaitykite
* 2025–2026 m. 1. division 
* 2025–2026 m. Danijos futbolo taurė

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali lygos svetainė
* 2025–2026 m. sezonas pagal RSSSF
* 2025–2026 m. SOCCERWAY
* 2025–2026 m. FLASHSCORE
* 2025–2026 m. Transfermarkt
* 2025–2026 m. Globalsportsarchive
Vesikis

**Vesikis** (, , ? – ne anksčiau kaip 1219 m.) – vienas iš XIII a. lyvių valdovų, Turaidos valdytojų. Henriko Latvio kronikoje jis vadinamas lyvių vadu ir seniūnu (*princeps ac senior*), valdžiusiu dešiniajame Gaujos krante.

## Biografija
1212 m. jis dalyvavo sukilime prieš Rygos vyskupą ir Kalavijuočių ordiną, taip pat gynė Satezelės pilį. Kadangi Turaidos pilies gyvenvietė buvo sudeginta neilgai trukus iki sukilimo, o Vesikis ir jo žmonės prisijungė prie Satezelės pilies gynėjų, galima manyti, jog Turaidos pilis tuo metu priklausė jam. Pasak Henriko Latvio kronikos, 1218 m. prie Salacos jis dalyvavo pergalingame mūšyje prieš saremiečius, o metais vėliau, vadovaudamas lyvių kariuomenei, išvyko į karo žygį prieš estų žemę Revalą.

## Vardo kilmė
Manoma, kad Vesikio vardas kilęs iš lyviško žodžio *veiž, vež* 'vanduo' arba indoeuropietiško **ṷesu-* 'geras'. Taip pat esama prielaidos, jog vardas *Vesikis* galėjęs reikšti 'karys' arba 'malūnas' (plg.  'malūnas'). Manoma, kad Vesikio vardas išlikęs Krimuldos *Viešių [[Piliakalnis|piliakalnio]]* pavadinime (XVII a. pradžios šaltiniuose *Weheβ, Wesche*), o tai neatmestina, nes išlikusios piliakalnio įtvirtinimų dalys rodo, kad jis buvo naudojamas XII–XIII a.

## Išnašos

## Literatūra
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Iš lotynų kalbos vertė Richard Kleis, redaktorius ir komentarų autorius Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Rīga: Zinātne, 1993.
* Historia.lv: Vesiks
* Kello, Karl. Tollimees Tõll, kaupmees Caupo, veskimees Vesse , Õpetajate Leht, 2012-11-23.
Beatrice Chebet

**Beatrice Chebet** (gimė 2000 m. kovo 5 d.) – kenijiečių ilgų nuotolių bėgikė, keturių pasaulio rekordų savininkė: 5000 m, 10000 m, 5 km ir mišriojo 5 km bėgimo. Ji tapo trečiąja istorijoje moterimi, laimėjusia abu 5000 m ir 10000 m aukso medalius tose pačiose olimpinėse žaidynėse.

## Biografija

Beatrice Chebet gimė 2000 m. kovo 5 d. Kenijoje. Jos tėvai – Francis ir Lilian Kirui. Turi seserį Sandra Chebet, kuri taip pat dalyvauja lengvosios atletikos varžybose.

Mokėsi Saramerk vidurinėje mokykloje Londiani mieste (Kericho provincija). Baigusi mokyklą 2013 m., prisijungė prie Lemotit atletikos klubo, vėliau treniravosi Kericho atletikos klube, o vėliau garsiame Iten treniruočių centre.

## Karjera

2022 m. Chebet pasiekė pirmuosius didžiųjų tarptautinių varžybų medalius:
* : 5000 m Sandraugos žaidynėse
* : 5000 m Afrikos čempionate
* : Deimantinės lygos finale
* : 5000 m pasaulio čempionate (14:46.75)

Chebet laimėjo pasaulio krosinio bėgimo čempionatus 2023 m. ir 2024 m..

2024 m. Paryžiaus olimpinėse žaidynėse Chebet laimėjo du aukso medalius.

## Pasaulio rekordai

*2024 m. gegužės 25 d.– Judžine (Oregonas, JAV) Prefontaine Classic varžybose Chebet pagerino 10000 m pasaulio rekordą rezultatu 28:54.14, tapdama pirmąja moterimi, įveikusia šį nuotolį greičiau nei per 29 minutes. Tai buvo tik antrasis jos startas šiame nuotolyje.
*2024 m. gruodžio 31 d – Barselonoje Cursa dels Nassos varžybose Chebet pagerino savo pačios 5 km kelių bėgimo pasaulio rekordąsu rezultatu 13:54, tapdama pirmąja moterimi, įveikusia 5 km nuotolį greičiau nei per 14 minučių bet kurioje trasoje.
*2025 m. liepos 5 d. – Eugene Prefontaine Classic varžybose Chebet pagerino 5000 m bėgimo takelio pasaulio rekordą rezultatu 13:58.06, tapdama pirmąja moterimi istorijoje, įveikusia šį nuotolį greičiau nei per 14 minučių takelyje.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Chebet WA svetainėje
* Chebet Olympics.com svetainėje
Satezelė

**Satezelė** (kronikose *Sattesele*, ) – lyvių valdovo Dabrelio pilis. Satezelė stovėjo pietinėje Gaujos dalyje (netoli Siguldos), maždaug už 48,5 km nuo Rygos. Satezelė buvo Dabrelio žemių centras.

1206 m. kalavijuočiai surengė žygį į Turaidos pilį, kurios valdovas buvo lyvių didžiūnas Kaupas, šiame žygyje su kalavijuočių pagalba siekęs savo pilį atgauti. Viena kariuomenės dalis patraukė į Turaidos pilį, o kita – į Dabrelio pilį Satezelę ir ją apgulė, bet nesėkmingai. Iš degančios Turaidos pakilę dūmai gretimos pilies gynėjams sustiprino ryžtą gintis. Vadas Dabrelis juos drąsino ir palaikė. Kalavijuočiai, visą dieną su žiemgaliais apgulę Satezelės pilį, neįstengė jos paimti; nedidelis būrys mėgino apeiti iš kitos pusės, bet neteko penkių žmonių. Pamatę, kad pilis gana tvirta ir neprieinama, atsitraukė, nusiaubė apylinkę, grįžo pas saviškius ir, sustoję prie Rygos drauge su likusia atsitraukusios kariuomenės dalimi, pasidalijo visą grobį.
Nematydami kitos išeities, 1206 m. satezeliečiai priėmė krikščionybę.

Po Dabrelio mirties Satezelės pilis dažnai būdavo vadinama Dabrelio pilimi. Pilis sugriauta 1212 m.

## Lyvių kalnas
Dabar Satezelė įeina į Siguldos miesto teritoriją. Satezelės pilies vietoje šiuo metu yra mišku apaugęs piliakalnis, nuo 1442 m. raštuose vadinamas Lyvių kalnu (, ). Piliakalnio viršaus plotas 75 x 90 m, pylimo aukštis 8 m. Išmatavimus 1927 m. atliko Ernestas Brastinis. Bendradarbiaudamas su Siguldos savivaldybės taryba, Latvijos universiteto Istorijos institutu ir Latvijos archeologų draugija, Turaidos muziejinis rezervatas 2005 m. atliko archeologinius piliakalnio kasinėjimus, kuriems vadovavo Guntis Zemytis.

## Galerija

Vaizdas:Satezeles pilskalns.jpg|alt=
Vaizdas:Sattesele linnamägi 2.jpg|alt=
Vaizdas:Satezeles pilskalns Siguldā 2001-03-17.jpg|alt=
Vaizdas:Satezeles pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Satezelės piliakalnio 3D modelis
Vaizdas:Satezeles pilskalns2.jpg|alt=|Satezelės piliakalnio 3D modelis


## Išnašos
Atvira santuoka (filmas)

**Atvira santuoka** () – 2025 m. amerikiečių komedija, kurią režisavo Michael Angelo Covino. Vaidina Dakota Johnson, Adria Arjona, Michael Angelo Covino, Kyle Marvin, Nicholas Braun, David Castañeda, O-T Fagbenle, Charlie Gillespie ir Simon Webster.

Pasaulinė filmo premjera įvyko 2025 m. gegužės 19 d. Kanų kino festivalyje. Lietuvos kino teatruose pasirodė 2025 m. rugsėjo 12 d. Filmas sulaukė teigiamų kritikų vertinimų.

## Siužetas
Po to, kai Ešlė paprašo skyrybų, geraširdis Keris kreipiasi pagalbos į savo draugus Džiulę ir Polą. Jį pribloškia atradimas, kad jų laimės paslaptis – atvira santuoka. Tačiau viskas pasikeičia, kai Keris peržengia ribas ir įstumia visų jų santykius į chaosą.

## Vaidmenys

: *Aktorius – veikėjas*

* Dakota Johnson – *Julie*
* Adria Arjona – *Ashley*
* Michael Angelo Covino – *Paul*
* Kyle Marvin – *Carey*
* Nicholas Braun – *Matt*
* David Castañeda – *Fede*
* O-T Fagbenle – *Brent*
* Charlie Gillespie – *Jackson *
* Simon Webster – *Rus*
* Prince Rodn3y – *Three*
* Tyrone Benskin – *Dr. Ott*
* Jessika Mathurin – *Keri*
* Stephen Adekolu – *Sutton*
* Nahéma Ricci – *Antoneta*
* Letitia Brookes – *Officer Lank*

## Filmo gamyba
2024 m. rugpjūčio mėn. pranešta, kad prie filmo aktorių ansamblio prisijungė Michael Angelo Covino, Adria Arjona, Dakota Johnson ir Kyle Marvin, o Covino taip pat režisuos filmą pagal scenarijų, kurį kartu rašys su Marvin. Taip pat pranešta, jog filmą prodiusuos „Topic Studios“ ir „Neon“ studijos. 2024 m. lapkričio mėn. prie aktorių komandos prisijungė Nicholas Braun, David Castañeda ir O-T Fagbenle.

Pagrindiniai filmavimo darbai prasidėjo 2024 m. rugsėjo mėn. ir baigėsi spalio mėn.

## Nuorodos
* 
* 
* 
## Išnašos
Pasaulinė veganų diena

**Pasaulinė veganų diena** – lapkričio 1 d. minima tarptautinė šventė. Šventės metu aptariama veganizmo nauda gyvūnams, žmonėms ir gamtinei aplinkai. Organizuojami ir vyksta įvairūs renginiai. Lygiai prieš mėnesį, spalio 1 d. švenčiama Pasaulinė vegetarų diena.

Šventę 1994 m. įsteigė Louise Wallis, tuometinė „Vegan Society“ pirmininkė, siekiant paminėti organizacijos įkūrimo 50-ąsias metines.

## Šaltiniai
Futo provincija

**Futo provincija** () – provincija šiaurės rytų Vietname. Provincijos administracinis centras – Vietči. Kiti svarbiausi miestai – Hoabinis, Futo ir Vinjenas.

Sukurta 1991 m., provincija apėmė tik šiaurės vakarinę dabartinės provincijos dalį. 2025 m. prie jos prijungtos Hoabinio provincija (pietuose) ir Vinfuko provincija (rytuose).

## Aprašymas
Provincija yra ten, kur kalnai leidžiasi į derlingą Hongha deltą. Iš kalnų atitekančios Hongha („Raudonoji“) ir Da („Juodoji“) upės susilieja, ir čia prasideda deltos lygumos. Dėl strateginės padėties dar vadinama „Hanojaus vakariniais vartais“. Čia yra Suansono nacionalinis parkas, išsaugojęs turtingą kalnų gamtą.

Provincija senovėje buvo vadinama **Fongčau** (). Pasak legendų, čia buvo seniausios Vietnamo (lakvietų) sostinės, įkurtos Hongbang laikotarpiu. Čia lokalizuojami vietnamiečių mitai, pasakojantys apie karalius hungvuongus ir vietnamiečių tautos sukūrimą. Šiuos įvykius žymi Hungvuongų šventyklos kompleksas, kuris statomas ir perstatomas nuo XV a. ir kasmet sutraukia milijonus žmonių. Ypač populiarios kasmet vykstančios Hungvuongų atminimo šventės.

Provincijos lygumose gyvena etniniai vietnamiečiai, tuo tarpu kalnuose dominuoja muongai, jao ir sančajai.
 
Provincijoje išlikę daug senovinių tradicijų. Tarp jų dvi yra pripažintos nematerialiuoju pasaulio paveldu: Hungvuongų kultas ir Soan dainavimas.

## Administracinis suskirstymas
Iki 2025 m. provinciją sudarė 11 prefektūrų (*huyện*) ir 1 miestas (*thành phố*) ir 1 miestelis (*thị xã*), kurie savo ruožtu buvo dalinami į smulkesnius vienetus. Po administracinės reformos ją sudaro:
* 15 seniūnijų (*phường*): Vietči, Nongčangas, Tanmieu, Vanfu, Futo, Fongčau, Auko, Vinfukas, Vinjenas, Fukjenas, Suanhoa, Hoabinis, Kisonas, Tanhoa, Tongniatas
* 133 komunos (*xã*)


Xuan Son.JPG|Suansono nacionalinis parkas
AoChau8 HaHoa.JPG|Hahoa miestas
Phú Khê3.jpg|Ryžių laukai Fukjeno seniūnijoje
Thuong temple.JPG|Hung šventykla


## Išnašos
Didysis penktadienis

**Didysis penktadienis** – iškilminga krikščioniška šventė, skirta Jėzaus nukryžiavimui ir jo mirčiai Kalvarijos kalne paminėti. Minima Didžiosios savaitės metu kaip Didžiojo Tridienio dalis. Didžiojo penktadienio data kasmet skiriasi tiek pagal Grigaliaus, tiek pagal Julijaus kalendorių. Daugelio krikščioniškų konfesijų išpažinėjai laikosi Didžiojo penktadienio pasninko bei dalyvauja pamaldose.

Didysis penktadienis pripažinta šventinė diena visame pasaulyje. Kai kuriose daugiausia krikščioniškose šalyse, pvz., Vokietijoje, galioja įstatymai, draudžiantys tam tikrus veiksmus – pavyzdžiui, viešus šokius ar žirgų lenktynes – siekiant išlaikyti rimtį Didžiojo penktadienio metu.

## Šaltiniai
Ninus

**Ninus** (*Ninnus*, ? — 1211 m.) – Gaujos (Turaidos) lyvių seniūnas, Henriko Latvio kronikoje minimas 1210 (XIV, 10) ir 1211 m. (XV, 7). 1210 m. dalyvavo krikščionių karo žygyje į estų žemę Sontaganą, 1211 m. mirė nuo kare gautos ligos.

## Ninaus valdyta teritorija
Manoma, kad Ninaus valdytos žemės plytėjo kairiajame Gaujos krante, kur buvo Dabrelio nuosavybė. Gali būti, kad Ninaus valdos buvo tarp Siguldos ir Cėsių, nes Priekuliuose yra Niniero ežeras (Endzelīns, 1961). Asmenvardžio kilmė ir reikšmė neaiški. Galbūt jį galima sieti su žodžiu *ninnis*, reiškiančiu 'žirnis' (Endzelīns, Hauzenberga 1938). Po krikšto Ninus tapo Livonijos vyskupo Alberto vasalu ir pilies žemes gavo kaip feodą. Po lyvių žemių padalijimo 1207 m. jis tapo Kalavijuočių ordino vasalu.

## Išnašos
Anas (vadas)

**Anas** (*Anno*) – Henriko Latvio kronikoje minimas lyvių žemės Turaidos valdovas, gyvenęs XII a. pabaigoje – XIII a. pradžioje.

Vardas *Anno* laikomas vokiečių žemaičių vardo *Johannese*, duoto krikštijant, adaptacija. Vėliau šis vardas buvo naudojamas ir latvių. Kronikoje minimas kaimas arba dvaras *Anno* (*villa Annonis*) galbūt stovėjo Sėjos dvaro vietoje (1248 m. vadinamas *Ennisili*, vėliau *Hof Hennenberg*) dabartiniame Sėjos valsčiuje. Mažiau tikėtina, kad jis plytėjo Gavėnų piliakalnyje (anksčiau vadintame *Enneskalnu*) dabartinėje Krimuldos savivaldybėje.

Pasak kronikos, apie 1195–1196 m. Anas įspėjo Ikškilės vyskupą Meinardą, kad lyviai ketina jį nužudyti. 1200 m. vyskupas Albertas įkalino pasikviestus lyvių seniūnus, taip pat ir Aną. Tėvai buvo išleisti į laisvę po to, kai savo sūnus, siekdami sudaryti taiką, atidavė įkaitais. 1207 m. į Ano kaimą arba dvarą Krimuldą įsiveržė lietuvių kariuomenė ir šią gyvenvietę apiplėšė.

## Išnašos

## Literatūra
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Iš lotynų k. vertė Richard Kleis, redagavo ir komentarus parašė Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Į latvių k. vertė Ā. Feldhūns; pratarmės ir komentarų autorius Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
Inkaklių tiltas

**Inkaklių tiltas** – tiltas Šilutės rajone, Švėkšnos seniūnijoje, Inkaklių kaime, nutiestas pagrindinėje gatvėje, netoli kalvos su Inkaklių koplyčia ir lurdo grota, kelio  maršrute per Ašvos upę, pusiaukelėje tarp Švėkšnos ir Saugų. Inkakliuose Ašva teka per Veiviržo ichtiologinį draustinį.

Ašvą kertantis tiltas išlaikęs originalią tilto konstrukciją. Ant tilto šalitilčių nėra. Važiuojamąją dalį su dviem eismo juostomis iš kraštų riboja 0,45 m aukščio monolitinės parapetinės dalys. Jose įbetonuoti metaliniai turėklai. Ant turėklus laikančių atitvarinių sienučių išsaugoti gerai matomi Gediminaičių stulpų ženklai, kurie buvo įrengti tarpukaryje tilto pastatymo metais. Ženklai likę tiek vidinėje turėklų pusėje, tiek išorinėje, į upės pusę.

## Istorija

Inkaklių tiltas pastatytas už 3 km nuo buvusios  Lietuvos Didžiosios kunigaikštytės ir Prūsijos sienos, jungusios skirtingų regionų kultūras ir prekybos kelius. Pirmos žinios spaudoje apie šį tiltą pasirodė XX a. pradžioje. 1912 m. Inkakliuose atidarius antros klasės muitinę (sienos perėjimo punktą), pradėta rūpintis ir plento tiesimu nuo Švėkšnos iki Žagatpurvių. Laikraštis „Lietuvos žinios“ 1914 m. rašė, kad nuo Švėkšnos iki Prūsų sienos pradėjo tiesti plentą, kurį turėjo baigti iki spalio mėn. Laikraštis „Viltis“ 1914 m. pranešė: „*Raseinių ap. gyventojams pasienio sargybos viršininkas ir finansų ministeris leido dykai važinėti vyriausybės tiltu per Ašvos upę*.“ Deja, prasidėjęs Pirmasis pasaulinis karas remonto darbus nutraukė. Šie darbai buvo atnaujinti tik 1927 m. 

Ilgą laiką per Ašvą stovėjo medinis tiltas. 1926 m. sausio 7 d. „Klaipėdos žinių“ dienraštis rašė apie jo prastą būklę po potvynio: „*Tiltas ties Inkakliais yra pašlijęs, kad pavojinga rizikuoti*“. 1928 –1930 m. vykdyti plento Švėkšna – Žagatpurviai tiesimo darbai. 1 km kaina – 60 000 litų. Plento dalis Inkaklių kaimo ribose buvo išklota akmeniniu grindiniu, išsilaikiusiu iki pat 1982 m. Užbaigto plento atidarymas Inkakliuose įvyko 1930 m. spalio 12 d., dalyvaujant Klaipėdos krašto gubernatoriui Antanui Merkiui ir kitiems garbiems svečiams.

Gelžbetoninis tiltas per Ašvą pastatytas 1931 m., kitais duomenimis, apie 1932–1934 m. Bendras jo ilgis 38 m. Šį tiltą apibūdino inžierius Juozas Gabrys knygoje „Sauskeliai“: „*1931 m. Švėkšnos-Žagatpurvių plente numatyto pastatyti tilto per Ašvos upę vidurinė anga 22 m, konsolės po 8 m. < .. . > Tilto skerspjūvis – 4 balkiai per 2 m vienas nuo kito; bendras tilto plotis 7 m. Plokštė 20 cm storumo. Išilginių svarbiųjų balkių aukštis ties viduriu 1,60 m, ant atramų 2 m. Balkių plotis – 45 cm; ant atramų dideliems neigiamiems momentams priimti, balkiai plane paplatinti nuo 45 iki 75 cm*“. 

Pastatyto tilto turėklai buvo pagražinti dideliais Gediminaičių stulpais. Sovietmečiu pasistengta juos išsaugoti – šie ženklai buvo paslėpti po tinko sluoksniu. Ir tik prasidėjus Lietuvos Atgimimui, 1990 m. inkakliškiai broliai Toleikiai slapta nudaužė apsauginį tinką ir atidengė užtinkuotus Gediminaičių stulpus.

## Šaltiniai

## Nuorodos

*
Pasaulinė aplinkos diena

**Pasaulinė aplinkos diena** kasmet minima birželio 5 d. Diena skirta didinti aplinkosaugos sąmoningumą. 

Pasaulinė aplinkos diena buvo paskelbta Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje 1972 m. Stokholme vykusios tarptautinės konferencijos metu. Pirmą kartą minėta 1973 m. Dieną mini daugiau nei 143 šalys.

## Šaltiniai
Naujųjų metų išvakarės

**Naujųjų metų išvakarės** švenčiamos gruodžio 31 d., paskutinę metų dieną pagal Grigaliaus kalendorių. Daugelyje šalių šią dieną švenčiama vakarėliais, susibūrimais bei stebint arba paleidžiant fejerverkus.

Naujųjų metų atėjimą lemia vietos laiko juosta. Pirmieji Naujuosius metus pasitinka salų esančių už Datos keitimosi linijos (Linijinės salos, Samoa ir Tonga) gyventojai. Priešingai, Amerikos Samoa, Beikerio sala ir Houlando sala Naujuosius metus pasitinka paskutinės.

Naujųjų metų išvakarėse klausomasi įvairaus žanro muzikos – nuo klasikinių iki pop stiliaus kūrinių, tarp jų žinomesni: „Auld Lang Syne“ (Robert Burns) ir „Happy New Year“ (ABBA).

## Šaltiniai
Uldevenė

**Uldevenė** (*Uldevene*) – Dauguvos lyvių žemės Lielvardės krašto seniūnas, taip pat ir po kalavijuočių įsitvirtinimo Lielvardės Dievukalne likęs lyvių pilies ir drauge krašto seniūnu. 1213 m. įsiveržę lietuviai Uldevenę paėmė nelaisvėn, bet Kalavijuočių ordinas jį išpirko. Lielvardės lyvių seniūnas pradžioje buvęs Polocko kunigaikščio Valdemaro vasalas, o 1201 m. Livonijos vyskupas Albertas Lielvardės lyvių kraštą kaip feodą atidavė savo vasalui Danieliui. Pagal Jersikos taikos sutartį Polockas tik 1212 m. atsisakė pretenzijų į Lyvių kraštą.

1997 m. Rembatės parke prie Dauguvos menininkas Agris Liepinis iš naujo pastatė medinę pilį, kuri galėtų būti panaši į Lielvardės krašto vado Uldevenės rezidenciją.
2024 m. liepą Uogrės savivaldybės tarybos nariai nusprendė už 15 tūkst. eurų įsigyti menininkų sutuoktinių Agrio ir Inaros Liepinių sudarytą ekspoziciją bei išaugoti pilį savivaldybės žinioje.

## Asmenvardis
Asmenvardis *Uldevenė* gali reikšti arba 'aukštaūgis', arba 'ilgaamžis' (Alvre, 1984). Rainis „penkių veiksmų liaudies daina“ vadinamoje pjesėje „Pūsk, vėjeli!“ (1905) Uldžiu pavadino turtingą jaunikį iš Vidžemės, per Dauguvą atvykusį į Kuršo sodybą. Nuo tol Uldis yra vienas populiariausių latvių vardų.

## Išnašos
Carl Gustaf Rehnskiöld

**Karlas Gustafas Renšeldas** (,  – ) – Švedijos feldmaršalas. Jis buvo Švedijos karaliaus Karolio XII mentorius ir vyriausiasis karinis patarėjas.

## Biografija
Karlas Gustafas Renšeldas gimė Štralzunde, Švedijos Pomeranijoje, ir studijavo Lundo universitete pas filosofą Samuelį fon Pufendorfą. 1673 m. įstojo į Švedijos kariuomenę ir pasižymėjo Halmstado, Lundo ir Landskrūnos mūšiuose per Skonės karą, kur buvo paskirtas pulkininku leitenantu ir adjutantu generolu. Po karo buvo kelių pulkų vadas, Devynerių metų karo metu – kunigaikščio Frydricho IV stebėtojas ir mokytojas, taip pat Skonės generalgubernatorius.

Didžiojo Šiaurės karo metu Renšeldas buvo Karolio XII dešinioji ranka organizuojant Karolio kariuomenę bei parengė išsilaipinimą Humlebeke ir planus Narvos, Dauguvos ir Klišuvo mūšiams. 1706 m. Vschovos mūšyje su savo atskira kariuomene įtikinamai nugalėjo bendrą Saksonijos ir Rusijos kariuomenę, vadovaujamą feldmaršalo Šulenburgo. Už nuopelnus Renšeldas buvo paskirtas feldmaršalu ir gavo grafo titulą. Karolio XII kampanijos prieš Rusiją metu feldmaršalas dalyvavo Haloučyno mūšyje ir Vepryko apgultyje, kurioje buvo sunkiai sužeistas. Karoliui XII susižeidus, Renšeldas pakeitė jį Švedijos kariuomenės vyriausiuoju vadu 1709 m. Poltavos mūšyje, kuriame švedai patyrė lemiamą pralaimėjimą.

Po šio mūšio tapo karo belaisviu Rusijoje ir kartu su grafu Karlu Piperiu praleido kelerius metus nelaisvėje, Maskvoje valdydamas administracijos biurą, kuris padėdavo kitiems švedų karo belaisviams. 1718 m. Renšeldas buvo paleistas ir atvyko į Fredriksteno apgultį prieš pat Karolio XII nužudymą. Vėliau ėjo vado pareigas vakarų Švedijoje ir, kentėdamas nuo senos žaizdos, mirė 1722 m.

## Išnašos

## Šaltiniai

*
*
*
*
Pasaulinė knygos diena

**Pasaulinė knygos diena** arba **Pasaulinė knygos ir autorinių teisių diena** – kiekvienais metais balandžio 23 d. minima diena, kurios metu siekiama skatinti skaitymą, leidybą ir autorių teisių apsaugą. Pirmą kartą buvo minima 1995 m. balandžio 23 d.

Šią dieną UNESCO kartu su patariamąja komisija kasmet išrenka Pasaulinę knygos sostinę. 2024 m. Pasauline knygos sostine paskelbtas Strasbūras.

Idėja minėti šią dieną gimė Katalonijoje, kurioje nuo senų laikų gyvuoja tradicija knygos pirkėjui dovanoti rožę.

## Šaltiniai
Oktoberfest

**Oktoberfest** () – alaus festivalis Vokietijoje, kasmet vykstantis Miunchene nuo rugsėjo vidurio iki pirmojo spalio sekmadienio. Renginys pritraukia apie septynis milijonus lankytojų, o 2023 m. pasiektas rekordas – 7,2 mln. lankytojų.

Pirmasis festivalis buvo surengtas 1810 m. spalio 12 d., švenčiant karūnuotojo princo Liudviko ir princesės Terezos Saksonės vestuves.

„Oktoberfestas“ buvo atšauktas tik kelis kartus – paskutinį sykį 2020 ir 2021 m., COVID-19 pandemijos metu.

## Šaltiniai
Pasaulinė vandens diena

**Pasaulinė vandens diena** – kasmet kovo 22 d. minima diena, skirta pabrėžti švaraus geriamojo vandens svarbą.

Pirmą kartą dieną minėti oficialiai buvo pasiūlyta 1992 m. Jungtinių Tautų aplinkos ir plėtros konferencijoje Rio de Žaneire. 1992 m. gruodį Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė rezoliuciją A/RES/47/193, kuria skelbė kiekvienų metų kovo 22 d.  Pasauline vandens diena.

## Šaltiniai
Neferka

**Neferka** (valdė apie 2200 m. pr. m. e.) – numanomas Šeštosios dinastijos Senovės Egipto faraonas.

Faraono vardas „Neferka“, užrašytas kaip „Neferka-khered“, randamas tik Turino karalių sąraše tarp Nečerkarės-Spita (Netjerkare Siptah) ir karaliaus Neferio.

Tikėtina, kad vardai Neferka ir Neferis gali būti tiesiog rašymo ant papiruso klaidomis. Kai kurie mokslininkai vardą „Neferka“ vertina kaip vardo „Neferkare“ rašymo klaidą ir jį identifikuoja su Neferkare Pepisenebu (Neferkare Pepiseneb). Kiti jį identifikuoja su Menkare.

## Šaltiniai
Šilutės dvaro senųjų kapinių ąžuolas

**Šilutės dvaro senųjų kapinių ąžuolas** – Šilutės miesto centre, buvusio Hugo Šojaus dvaro
senosiose kapinėse augantis išskirtinis ąžuolas. Jis stovi skvere, skersgatvyje tarp „Šilutės halės“ ir Naujosios Apaštalų bažnyčios. Kapinių nelikę, jų vietoje pasėta žalia veja, pastatytas atminimo akmuo Hugo Šojaus palaidojimo vietoje.

## Istorija

Šilutės dvaro kapinės įkurtos po 1830 m., kai buvo uždarytos perpildytos senosios kapinės prie Verdainės bažnyčios. Dvaro kapinėms skirta vietos Šilutės dvaro žemių pakraštyje. Buvo laidojami dvarininkų Radkių ir Šojų šeimų nariai. Radkės dvarą valdė 1752–1889 m., po to šias valdas įsigijo H. Šojus. Jis kapines aptvėrė tvora, suregistravo kapavietes. Sovietmečiu kapų teritorija buvo sunaikinta, pastatyti gamybiniai sandėliai. Atgavus nepriklausomybę, sandėliai nugriauti, kapinių plotas sutvarkytas, užsėtas veja. 1997 m. skvero rytiniame pakraštyje pastatytas modernus bažnyčios pastatas.

2018 m. asociacija „Šilutės gražinimo draugija“ ėmėsi iniciatyvos išsaugoti kapinių ąžuolą, kreipėsi raštu į rajono savivaldybės administraciją. Šis ąžuolas savo amžiumi, kitais duomenimis buvo lyginamas su kitu žinomu Šilutėje medžiu – Pagrynių ąžuolu. Šalia bažnyčios, lapuočių medžių eilės pradžioje augančio ąžuolo apimtis 1,3 m aukštyje siekė apie 5,2 m , aukštis – 20 m.

2022 m. ąžuolas paskelbtas valstybės saugomu gamtos paveldo objektu. 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
* Gamtos paveldo objekto teritorija. Šilutės dvaro senųjų kapinių ąžuolas
Pasaulinė AIDS diena

**Pasaulinė AIDS diena** – kiekvienais metais gruodžio 1 d. minima diena, skirta didinti žinomumą apie AIDS pandemiją, kurią sukelia ŽIV plitimas, bei pagerbti žmones, mirusius nuo šios ligos. Pirmą kartą minėta 1988 m.

2020 m. duomenimis, AIDS visame pasaulyje nusinešė nuo 27,2 iki 47,8 mln. žmonių gyvybių. Be to, skaičiuojama, jog apie 37,7 mln. žmonių gyvena su ŽIV, todėl ši liga – viena didžiausių visuomenės sveikatos problemų pasaulyje.

## Šaltiniai
2025 m. pasaulio imtynių čempionatas

**2025 m. pasaulio imtynių čempionatas** – geriausių pasaulio imtynių sportininkų čempionatas, kuris antvyko Kroatijos sostinėje Zagrebe, rugsėjo 13 – rugsėjo 21 d.

## Medalių lentelė

## Medalininkai
### Vyrų laisvasis stilius

### Vyrų graikų-romėnų

### Moterų laisvasis stilius

## Dalyvaujančios šalys

#  (5)
#  (8)
#  (15)
#  (1)
#  (4)
#  (6)
#  (23)
#  (1)
#  (3)
#  (6)
#  (6)
#  (14)
#  (15)
#  (3)
#  (30)
#  (2)
#  (1)
#  (1)
#  (14)
#  (7)
#  (4)
#  (1)
#  (5)
#  (3)
#  (6)
#  (2)
#  (5)
#  (9)
#  (20)
#  (14)
#  (4)
#  (2)
#  (14)
#  (30)
#  (20)
#  (4)
#  (2)
#  (10)
#  (30)
#  (29)
#  (19)
#  (28)
#  (1)
#  (3)
#  (11)
#  (18)
#  (12)
#  (21)
#  (6)
#  (1)
#  (3)
#  (5)
#  (2)
#  (2)
#  (15)
#  (14)
#  (6)
#  (4)
#  (10)
#  (2)
#  (1)
#  (1)
#  (7)
#  (8)
#  (6)
#  (10)
#  (4)
#  (5)
#  (2)
#  (2)
#  (30)
#  (30)
#  (30)
#  (19)
#  (5)
#  (1)
# Tarptautinė imtynių federacija (Rusija+Baltarusija) (50)

## Lietuva čempionate
;Moterų laisvosios imtynės

;Vyrų laisvosios imtynės

;Vyrų graikų-romėnų imtynės

## Šaltiniai
Metropolitano stadionas

**Metropolitano stadionas** () – futbolo stadionas Madrido miesto šiaurės rytinėje dalyje, Rosaso rajone, pasiekiamas Madrido metropolitenu. Atletico Madrid klubo namų arena ir nuosavybė. Stadione vyksta ne tik rungtynės, bet ir muzikos garsenybių koncertai – čia koncertavo Ed Sheeran, Bon Jovi, The Rolling Stones, Pet Shop Boys, Guns N' Roses, Rammstein, The Weeknd, Bruce Springsteen, Metallica, Imagine Dragons, AC/DC ir kiti atlikėjai. Stadione įrengtos tvarios energijos technologijos, stogas dengia visas žiūrovų vietas.

Iš pradžių vadintas Madrido regiono stadionu () ir Madrido olimpiniu stadionu (), neoficialiai – Peinetos stadionu (). Be to, stadionas pagal rėmėjus 2017–2022 m. vadinosi *Wanda Metropolitano*, 2022–2024 m. *Cívitas Metropolitano*, nuo 2024 m. *Riyadh Air Metropolitano*.

## Istorija

Pradėtas statyti 1990 m. Madrido regiono iniciatyva, atidarytas 1994 m. rugsėjo 6 d., atidaryme dalyvavo ir TOK prezidentas Ch. A. Samarančas. 2017 m. vasarą stadionas tapo Atletico Madrid klubo namų aikšte, iki tol šis klubas žaisdavo Vicente Calderón stadione.

2019 m. čia įvyko  finalas, kuriame Liverpool FC 2–0 nugalėjo Tottenham Hotspur klubą. Čia taip pat numatomas  finalas.

## Šaltiniai
Jungtinių Tautų organizacijos diena

**Jungtinių Tautų organizacijos diena** – tarptautinė diena, skirta paminėti oficialų Jungtinių Tautų įkūrimą 1945 m. spalio 24 d.

1971 m. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė vieną rezoliuciją (Jungtinių Tautų rezoliucija 2782), kuria paskelbė, kad Jungtinių Tautų diena turi būti tarptautinė minėjimo diena arba tarptautinė šventė, ir rekomenduota, kad Jungtinių Tautų narės dieną švęstų kaip valstybinę šventę.

Lietuva prie organizacijos prisijungė 1991 m. rugsėjo 17 d.

## Šaltiniai
Pasaulinė poezijos diena

**Pasaulinė poezijos diena** – tarptautinė diena, minima kovo 21 d. Dieną 2000 m. paskelbė UNESCO, siekdama skatinti kalbinę įvairovę per poetinę raišką ir suteikti galimybę girdėti nykstančias kalbas.

## Šaltiniai
Indijos nepriklausomybės diena

**Indijos nepriklausomybės diena** – Indijos valstybinė šventė, minima rugpjūčio 15 d. Skirta paminėti šalies nepriklausomybę nuo Jungtinės Karalystės, pasiektą 1947 m. rugpjūčio 15 d. Nepriklausomybė buvo iškovota vykstant nesmurtiniam judėjimui, kuriam vadovavo Indijos nacionalinis kongresas ir Mohandas Gandhi.

Nepriklausomybės diena minima visoje Indijoje, vyksta vėliavų pakėlimo ceremonijos, paradai ir kultūriniai renginiai. Tai nacionalinė šventė šalyje.

## Šaltiniai
Pasaulinė spaudos laisvės diena

**Pasaulinė spaudos laisvės diena** arba **Pasaulinė spaudos diena** – gegužės 3 d. minima diena, skirta didinti sąmoningumą apie spaudos laisvės svarbą. Minint dieną primenama, kad pasaulyje yra šalių, kuriose spaudos laisvė varžoma: cenzūruojami leidiniai, persekiojami žurnalistai, redaktoriai ir leidėjai.

2024 m. gegužės 2 d. UNESCO skyrė Pasaulinę spaudos laisvės premiją visiems Palestinos žurnalistams, dirbantiems Gazos Ruože.

## Šaltiniai
Pasaulinė vandenynų diena

**Pasaulinė vandenynų diena** – tarptautinė diena, minima kasmet birželio 8 d. Dienos tikslas – didinti pasaulinį sąmoningumą apie kylančius su vandenynais susijusius iššūkius.

Idėja minėti dieną buvo pasiūlyta 1992 m. birželio 8 d. vykusioje Jungtinių Tautų aplinkos ir plėtros konferencijoje.

## Šaltiniai
Afrikos diena

**Afrikos diena** (anksčiau vadinta **Afrikos laisvės diena** ir **Afrikos išlaisvinimo diena**) – Afrikos vienybės organizacijos įkūrimo 1963 m. gegužės 25 d., minėjimui skirta diena. Nors 2002 m. liepos 9 d. ši organizacija buvo pakeista Afrikos Sąjunga, šventė ir toliau minima tą pačią mėnesio dieną.

Šventė minima daugelyje Afrikos šalių, taip pat ir kitose pasaulio dalyse.

## Šaltiniai
Tarptautinė demokratijos diena

**Tarptautinė demokratijos diena** – rugsėjo 15 d. minima diena, skirta skatinti ir puoselėti demokratijos principus. Paskelbta 2007 m. lapkričio 8 d. JT Generalinėje Asamblėjoje. 

Jungtinių Tautų Organizacija kasmet kviečia dieną minėti šalis nares, regionines, tarptautines ir nevyriausybines organizacijas.

## Šaltiniai
Tarptautinė raštingumo diena

**Tarptautinė raštingumo diena** – rugsėjo 8 d. minima diena, kurios tikslas – pabrėžti raštingumo svarbą asmenims, bendruomenėms ir visuomenėms. 1966 m. spalio 26 d. dieną paskelbė UNESCO, per 14-ąją UNESCO Generalinės konferencijos sesiją. Pirmą kartą paminėta 1967 m.

Minėjimai vyksta įvairiose šalyse.

Lietuvoje tarptautinės raštingumo dienos metu organizuojami įvairūs renginiai bibliotekose – viktorinos, diktantai ir kūrybinės užduotys.

## Šaltiniai
Tarptautinė vertėjų diena

**Tarptautinė vertėjų diena** – rugsėjo 30 d. minima diena, skirta pagerbti vertėjus. Rugsėjo 30 d. taip pat yra krikščionių teologo Šv. Jeronimo, vertėjų globėjo, diena. Šv. Jeronimas buvo pirmasis, kuris iš hebrajų ir graikų kalbų į lotynų kalbą išvertė Bibliją.

Tarptautine vertėjų diena buvo paskelbta 2017 m. gegužės 24 d. Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai priėmus 71/288 rezoliuciją.

## Šaltiniai
Tarptautinė taikos diena

**Tarptautinė taikos diena** – rugsėjo 21 d. minima diena, skirta pasaulinei taikai. Pirmą kartą paminėta 1981 m. Iki 2002 m. diena buvo minima trečią rugsėjo antradienį.

Šios dienos nereikėtų painioti su Pasauline taikos diena, maldos už taiką diena, minimą sausio 1 d.

## Šaltiniai
Dziudženas

**Dziudženo apygarda** (), **Kiučano apygarda** () – Han dinastijos Kinijos administracinis vienetas, buvęs dabartiniame Vidurio Vietname. Jis sudarė vieną Dziaodžou provincijos (dar vadintos Dziaodži provincija) dalį.

Apygarda apėmė Vietnamo pajūrio ruožą, kur dabar yra Tanhoa, Ngeano, Hatinio provincijos. Ribojosi su Dziaodži apygarda šiaurėje ir Žinano apygarda pietuose.

## Raida
Manoma, kad pavadinimas yra fonetinis skolinys iš vietos kalbos. Rašmenys 九真 senovės kinų kalba buvo tariamas **kuˀ-cin*. Jis sietinas su Vietname gyvenančių gentelių savivardžiais: puokų *ksiːŋ muːl* ir tavungų *ktiːŋ²*, kurie reiškia „žmogus“ ir gali būti kildinami iš austroaziečių prokalbės **kciːŋ* („turintis kojas“). Todėl tikėtina, kad senieji Dzudženo gyventojai kalbėjo austroaziečių kalbomis.

111 m. pr. m. e. Kinijos Han dinastijos imperatoriaus Udi armija užkariavusi Namvieto teritoriją, sukūrė Dziaodžou provinciją. Naujai nukariautas Dziudženas tapo viena iš 6 (vėliau – 9) pirminių apygardų.

Kaip ir gretimoje Dziaodži apygardoje per Kinijos valdymą vyko ne vienas vietinių tautų sukilimas. Vieną didžiausių iš jų sukėlė Ču Datas () 157 m., kuomet sukilėliai nužudė kinų gubernatorių. Jį žiauriai numalšino Kinijos armija, o sukilėliai buvo nukirsdinti.

III a. pradžioje žlugus Han dinastijai, Dziudženą kaip Dziao provincijos dalį toliau valdė Kinijos imperijos palikuonės: Rytų U (229–265), Dzin dinastija (265–420 m.), Liu Song (420–479 m.), Pietų Či (479–502 m.) ir Liangų dinastija (502–544 m.). 523 m. Dziudženas priskirtas naujai sukurtai Aidžou provincijai.

Nuo 544 m. Dziudženas priklausė Vansuano valstybei. 589 m. apygarda panaikinta. Kurį laiką Aidžou ir Dziudženas buvo vartojami sinonimiškai.  

## Administracinis dalinimas
Pasak 111 m. išleisto traktato „Han dinastijos istorija“ (), apygarda buvo dalinama į 10 apskričių ():
* Tufo ();
* Kufongas ();
* Dolungas ();
* Dufatas ();
* Hamhoanas ();
* Votietas ();
* Vobienas ();

Rytų Han dinastijos laikais čia minimos 5 apskritys, kuriose gyveno 209 890 žmonių ir buvo 46 tūkst. ūkių. Dzin dinastijos laikais apygarda turėjo 7 apskričių ir 12 tūkst. ūkių. Liu song laikais joje buvo 11 apskričių. Galutiniu egzistavimo laiku Sui dinastijoje (581-589) apygardą sudarė 7 apskritys su 16 tūkst. ūkių: Kiučanas 九真 (*Cửu Chân*), Difongas 移風 (*Di Phong*), Tufo 胥浦 (*Tư Phố*), Longanas 隆安 (*Long An*), Kuananas 軍安 (*Quân An*), Antuanas 安順 (*An Thuận*), Niatnamas 日南 (*Nhật Nam*).
## Išnašos
Žinano apygarda

**Žinano apygarda** (), **Niatnamo apygarda** () – Han dinastijos Kinijos administracinis vienetas, buvęs dabartiniame Vidurio Vietname. Jis sudarė vieną Dziaodžou provincijos (dar vadintos Dziaodži provincija) dalį.

Apygarda apėmė Vietnamo pajūrio ruožą, kur dabar yra Kuangči, Hujės, Danango provincijos. Buvo piečiausia Kinijos imperijos apygarda. Ribojosi su Dziudženo apygarda šiaurėje.

## Raida
111 m. pr. m. e. Kinijos Han dinastijos imperatoriaus Udi armija užkariavusi Namvieto teritoriją, sukūrė Dziaodžou provinciją. Naujai nukariavus Žinano teritorijas, apie 48 m. pr. m. e. suformuota devintoji provincijos apygarda – Žinanas. Jos pavadinimas reiškė „Į pietus nuo Saulės“, taip pabrėžiant jo padėtį piečiau Vėžio atogrąžos. Administraciniu centru tapo Sidziuanas.

Kaip ir gretimoje Dziaodži apygardoje per Kinijos valdymą vyko ne vienas vietinių tautų sukilimas. Vieną didžiausių iš jų sukėlė Chu Lienas (). 192 m. jam pavyko nuo Kinijos atskirti piečiausią Sianglinio provinciją ir čia sukurti Linji karalystę, karūnuojantis pirmuoju jos valdovu.

III a. pradžioje žlugus Han dinastijai, Kinijos kontrolė apygardoje silpo. Rytų U (229–265) laikais Linji karalystė nukariavo Lužongo apskritį, o iki Liang dinastijos (502–544 m.) Linji jau valdė visą Žinaną. Todėl apygardos nebeliko.
 
607 m. Žinano apygardą Jandžou provincijos sudėtyje trumpam atkūrė Sui dinastija, kuri nukariavo šiaurinę senojo Žinano dalį. Tačiau 625 m. Tang dinastija pavertė ją Huandžou apskritimi (). Kurį laiką terminai Žinanas ir Huandžou buvo vartojami sinonimiškai. VIII a. Žinano pavadinimas nunyko.

## Administracinis dalinimas

Pasak 111 m. išleisto traktato „Han dinastijos istorija“ (), apygardoje buvo 14 tūkst. ūkių ir 69 tūkst. gyvenojų. Ji buvo dalinama į 5 apskritis ():
* Sidziuanas (, ) – dab. Kuangči provincija (Zianio upės baseinas);
* Bidzingas (, ) – dab. Kuangči provincija (Niatlės upės baseinas);
* Džuvu (, ) – dab. Kuangči provincija (Takhano upės baseinas);
* Lužongas (, ) – dab. Hujės provincija (Bo ir Huong upių baseinai);
* Sianglinis (, ) – dab. Danango provincija (Tubono ir Čachuko upių baseinai);

## Išnašos
Tarptautinė biologinės įvairovės diena

**Tarptautinė biologinės įvairovės diena** – gegužės 22 d. minima diena, skirta priminti Jungtinėms Tautomis apie biologinės įvairovės svarbą visam gyvajam pasauliui Žemėje. Taip pat skiriamas ypatingas dėmesys pasauliniams susitarimams: Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi tikslams ir Kunmingo-Monrealio pasaulinei biologinės įvairovės darbotvarkei.

Dieną 2000 m. paskelbė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja.

## Šaltiniai
Žagarės šermukšnis

**Žagarės šermukšnis** – išskirtinis šermukšnis, augantis Žagarėje, pirmosiose senosiose žydų kapinėse, esančiose prie Aušros gatvės – kelio , vedančio link Latvijos pasienio. Žagarės šermukšnis išlieka storiausias ir vienintelis šios medžio rūšies gamtos paveldo objektas Lietuvoje, paskelbtas saugomu 2016 m.

Žagarėje senosios žydų kapinės nuo gatvės užtvertos žema betonine tvora. Kapinių plote išlikę pavienių antkapių, auga atskiri medžiai. Šermukšnis auga 50 m į vakarus nuo gatvės, stovi šalia kapo, į kurį įaugęs jo kamienas. Pasakojama legenda apie vietos žydelį, šiame kape palaidotą su sauja šermukšnio uogų kišenėje. Jis mėgęs šermukšnius, nuolat jų su savimi turėjęs. Ir jam mirus švarko kišenėje buvo užsilikusių uogų, tad toje vietoje ant kapo išaugęs šermukšnio medelis. Ilgainiui jis sutvirtėjo, įaugo į kapą, tapo žaliuojančiu paminklu tam žydeliui.

Medis gyvybingas. Kamieno apimtis siekia 2,27 m (1,3 m aukštyje), jo aukštis – 12,2 m, rūšis – paprastasis šermukšnis (*Sorbus aucuparia* / Rowan).

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras