open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sendvario seniūnija

**Sendvario seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Klaipėdos rajono savivaldybės vakaruose, Mažosios Lietuvos etnografiniame regione, prie rytinio Klaipėdos miesto krašto. Centras – Slengiai.

## Geografija

Seniūnija ribojasi su Klaipėdos miesto rytine riba – ją nuo miesto riboja kelias , pietine seniūnijos dalimi eina magistralė , greta jos yra Klaipėdos aerodromas. Pagrindiniai krašto keliai –  ir . Vyrauja privatūs namai, sodų bendrijos, yra pramoninių plotų. Pagrindiniai vandens telkiniai – Slengių tvenkinys centre ir Laukžemių tvenkinys šiaurėje. Šiaurės vakariniu pakraščiu prateka Danė, čia yra daugiau žaliųjų plotų.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Sendvario apylinkės. Kurį laiką centras buvo Jakai, vėliau – Slengiai. 2012 m. patvirtintas Slengių herbas, kurį naudoja ir Sendvario seniūnija. Dėl didėjančio vaikų skaičiaus, 2021 m. seniūnijoje imtos sudarinėti papildomos darželio grupės. Dėl to metų pabaigoje seniūnijos pastatas buvo pradėtas rekonstruoti, o gruodžio 10 d. seniūnija persikėlė į naujas patalpas „Rimi“ prekybos centro Ežero g. 47 antrame aukšte.

|-
| 2001-04  || || 2636 || 21 kaimas, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || || || 21 kaimas, 1 viensėdis
|-
| 2011 m.  || || 5033 || 21 kaimas, 1 viensėdis
|-
| 2016-08-13  || || || 21 kaimas, 1 viensėdis
|-
| 2021 m.  || || 10 969 || 20 kaimų, 1 viensėdis
|}

## Seniūnai
* Juozas Lingis, 2010 m.
*Loreta Urbutė, 2011- 2021m. 
* Karina Novikova, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aukštkiemiai, k. || 597 || 471
|-
| Baukštininkai, k. || 221 || 116
|-
| Budrikai, k. || 314 || 157
|-
| Dirvupiai, k. || || 0
|-
| Ginduliai, k. || 1521 || 791
|-
| Glaudėnai, k. || 13 || 27
|-
| Gvildžiai, k. || 69 || 30
|-
| Jakai, k. || 864 || 921
|-
| Kalnuvėnai, k. || 109 || 102
|-
| Klausmyliai, vs. || 118 || 11
|-
| Klemiškė I, k. || 86 || 114
|-
| Klemiškė II, k. || 684 || 154
|-
| Klipščiai, k. || 527 || 109
|-
| Leliai, k. || 406 || 202
|-
| Martinai, k. || 88 || 41
|-
| Mazūriškiai, k. || 803 || 370
|-
| Purmaliai, k. || 476 || 316
|-
| Radailiai, k. || 635 || 201
|-
| Slengiai, k. || 1346 || 327
|-
| Sudmantai, k. || 209 || 201
|-
| Trušeliai, k. || 1794 || 300
|-
| Žemgrindžiai, k. || 89 || 72
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 8 seniūnaitijos:
* **Pirmoji** seniūnaitija (393 gyv.): Kalnuvėnai, Purmaliai, Glaudėnai
* **Antroji** seniūnaitija (644 gyv.): Radailiai, Gvildžiai, Aukštkiemiai
* **Trečioji** seniūnaitija (678 gyv.): Mazūriškiai, Trušeliai, Klipščiai
* **Ketvirtoji** seniūnaitija (326 gyv.): Slengiai, Klemiškė II, Martynai
* **Penktoji** seniūnaitija (774 gyv.): Ginduliai, Klemiškė I
* **Šeštoji** seniūnaitija (228 gyv.): Baukštininkai, Žemgrindžiai
* **Septintoji** seniūnaitija (343 gyv.): Sudmantai, Leliai, Dirvupiai, Klausmylė
* **Aštuntoji** seniūnaitija (871 gyv.): Jakai, Budrikai

## Šaltiniai
Vėžaičių seniūnija

**Vėžaičių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Klaipėdos rajono savivaldybės viduryje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Vėžaičiai.

## Geografija

Seniūnija yra į rytus nuo Gargždų miesto, kairiajame Minijos krante, abipus magistralės . Vėžaičiuose Žemaičių plentas () jungiasi su keliu . Šiaurinėje seniūnijos dalyje daug miškų, vakaruose teka Minija, rytuose – Veiviržas. Didžiausias vandens telkinys – Greičiūnų tvenkinys.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Vėžaičių apylinkės. 2011 m. patvirtintas Vėžaičių herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 4544 || 1 miestelis (Vėžaičiai), 29 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || || 4891 || 1 miestelis, 29 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 4288 || 1 miestelis, 29 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 29 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 3986 || 1 miestelis, 28 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Antkoptis, k. || 114 || 113
|-
| Brožiai, k. || 75 || 101
|-
| Ežaičiai, k. || 93 || 92
|-
| Gerduvėnai, k. || 133 || 120
|-
| Girininkai, k. || 351 || 373
|-
| Greičiūnai, k. || || 9
|-
| Grikštaičiai, k. || || 15
|-
| Jokuliai, k. || || 12
|-
| Jurjonai, k. || 33 || 27
|-
| Kalniškė, k. || 126 || 107
|-
| Kavaliauskai, k. || || 25
|-
| Kiaulakiai, k. || || 5
|-
| Lapiai, k. || 330 || 382
|-
| Maciuičiai, k. || 383 || 442
|-
| Nausodis, k. || 11 || 37
|-
| Pagerdaujis, k. || 19 || 26
|-
| Pajuodupis, k. || 24 || 23
|-
| Pažvelsis, k. || 11 || 10
|-
| Perkūnai, k. || 54 || 52
|-
| Pikteikiai, k. || 29 || 36
|-
| Rudaičiai, k. || 181 || 188
|-
| Ruigiai, k. || 12 || 21
|-
| Samališkė, k. || 112 || 82
|-
| Sauseriai, k. || || 4
|-
| Stirbiai, k. || 78 || 70
|-
| Šakiniai, k. || || 5
|-
| Tilvikai, k. || 138 || 191
|-
| Utriai, k. || 46 || 44
|-
| Vėžaičiai, mstl. || 1573 || 1646
|-
| Žvelsėnai, k. || 31 || 30
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 12 seniūnaitijų:
* **Antkopčio** seniūnaitija (148 gyv.): Antkoptis, Juodupis, Kiaulakiai, Žemguliai
* **Brožių** seniūnaitija (296 gyv.): Brožiai, Stirbiai, Ruigiai
* **Gerduvėnų** seniūnaitija (162 gyv.): Gerduvėnai, Kavaliauskai
* **Girininkų** seniūnaitija (438 gyv.): Girininkai
* **Lapių** seniūnaitija (561 gyv.): Lapiai, Greičiūnai, Pikteikiai, Utriai, Žvelsėnai
* **Maciuičių** seniūnaitija (699 gyv.): Maciuičiai, Kalniškė, Ežaičiai
* **Rudaičių** seniūnaitija (239 gyv.): Rudaičiai
* **Tilvikų** seniūnaitija (283 gyv.): Tilvikai, Jurjonai, Sauseriai, Šakiniai, Pažvelsis
* **Vėžaičių** seniūnaitija (304 gyv.): Vėžaičių kaimas, Vėžaičių mstl. Sodų g., Minijos g., Gerdaujos g., Parko g., Pievų g.
* **Vėžaičių centro** seniūnaitija (594 gyv.): Vėžaičių mstl. Gargždų g., Liepų g.
* **Vėžaičių-Nausodžio** seniūnaitija (657 gyv.): Vėžaičių mstl. Nausodžio g., Dobilo g., Žemaičių g., Žirgupio g., Samališkės g., Jokuliai, Nausodis, Pagerdaujis, Pajuodupis, Perkūnai, Samališkė
* **Vėžaičių-Skinijos** seniūnaitija (510 gyv.): Vėžaičių mstl. Skinijos g., Jokulių g., Statybininkų g., Gluosnių g., Ąžuolo g., Taikos g., Laukų g.

## Šaltiniai
Juodkrantės seniūnija

**Juodkrantės seniūnija** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Neringos savivaldybės centrinėje dalyje, Mažosios Lietuvos etnografiniame regione, Juodkrantėje. Seniūnijos administracija buvo įsikūrusi Juodkrantės gyvenvietėje, Kalno g. 26, buvusioje viloje „Monbijou“. Vila „Monbijou“ (, dar vadinta „Geringo vila“), pastatyta 1881 m. teismo tarėjo Hinzo iš Įsruties. Po II pasaulinio karo joje veikė kultūros namai ir biblioteka.

## Istorija

Seniūnija įkurta 1995 ar 2000 m. 2009 m. sausį seniūnija panaikinta.

## Seniūnai
* Angelina Stakauskienė, 2007 m.

## Šaltiniai
Preilos-Pervalkos seniūnija

**Preilos-Pervalkos seniūnija** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Neringos savivaldybėje, Mažosios Lietuvos etnografiniame regione, apėmęs Preilos ir Pervalkos gyvenvietes. Seniūnija buvo įsikūrusi Preilos g. 27 name, buvusios Preilos mokyklos pastate.

## Istorija

Seniūnija įkurta 1995 ar 2000 m. 2009 m. sausį seniūnija panaikinta.

## Seniūnai
* Edita Radzevičienė, 2007 m.

## Šaltiniai
Kretingos seniūnija

**Kretingos seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Kretingos rajono savivaldybės pietvakariuose, Žemaitijos etnografiniame regione (mažas pietinis pakraštys – Mažojoje Lietuvoje). Centras – Kretinga (į seniūnijos teritoriją neįeina).

## Geografija

Seniūnijos plotas 14 473 ha, ji įsikūrusi į šiaurę nuo Kretingos miesto. Pietų kryptimi per seniūniją teka Danės upė (keliose vietose patvenkta), panašia kryptimi lygiagrečiai eina kelias  ir Bajorų–Priekulės geležinkelis, link šiaurės rytų veda Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis, eina keliai  ir . Šiaurėje ir rytuose daug miškingų plotų.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Kretingos apylinkės. Seniūnijos teritorijos vakarinėje dalyje 2017 m. įsteigta Vydmantų seniūnija.
 

|-
| 2001-04  || || 7229 || 29 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || 173 || 8430 || 30 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 7198 || 29 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 29 kaimai
|-
| 2021 m.  || 145 || 4849 || 21 kaimas
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Ankštakiai, k. || 80 || 101
|-
| Daktarai, k. || 33 || 29
|-
| Dimitravas, k. || 10 || 21
|-
| Genčai, k. || 48 || 73
|-
| Gestautai, k. || || 9
|-
| Grykšiai, k. || 11 || 4
|-
| Klibiai, k. || 250 || 263
|-
| Kretingsodis, k. || 1210 || 1167
|-
| Kurmaičiai, k. || 557 || 564
|-
| Kveciai, k. || 250 || 251
|-
| Negarba, k. || || 0
|-
| Padvariai, k. || 1481 || 1308
|-
| Pajuodupiai, k. || || 13
|-
| Rūdaičiai, k. || 475 || 497
|-
| Ruginiai, k. || || 0
|-
| Senkai, k. || || 11
|-
| Tarvydai, k. || 106 || 102
|-
| Tinteliai, k. || 21 || 34
|-
| Traidžiai, k. || || 16
|-
| Tūbausiai, k. || 176 || 230
|-
| Užpelkiai, k. || 35 || 50
|-
| Voveraičiai, k. || 26 || 12
|-
| Žibininkai, k. || 47 || 44
|}

Istorinės gyvenvietės (1923 m. gyventojai):
* Duoniai, k.
* Jazdų dvaras – 71 gyv.
* Ruginių dvaras – 40 gyv.
* Sungailai, k. – 53 gyv.

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 10 seniūnaitijų:
* **Klibių** seniūnatija: Klibių, Daktarų, Traidžių, Voveraičių kaimai
* **Kretingsodžio** seniūnatija: Kretingsodžio kaimas
* **Kurmaičių** seniūnatija: Kurmaičių, Tintelių kaimai
* **Kvecių** seniūnatija: Kvecių kaimas
* **Padvarių** seniūnatija: Padvarių kaimas
* **Rūdaičių** seniūnatija: Rūdaičių, Senkų, Ankštakių. kaimai
* **Tūbausių** seniūnatija: Tūbausių, Genčų, Dimitravo, Tarvydų kaimai
* **Žibininkų** seniūnatija: Žibininkų, Užpelkių kaimai

## Šaltiniai
Komersono delfinas

**Komersono delfinas** (*Cephalorhynchus commersonii*) – delfininių (*Delphinidae*) šeimos jūrų žinduolis – vienas iš 4 *[[Cephalorhynchus]]* genties delfinų. Be minėto pavadinimo, rūšis dar turi kelis naudojamus pavadinimus - **Skunkinis delfinas** ir **Piebald'o delfinas**. Delfinas pavadintas Filiberto Komersono, kuris pirmasis juos aprašė 1767 m., kai pamatė juos Magelano sąsiauryje, garbei.

## Fizinės charakteristikos
Komersono delfinas turi labai savitą išvaizdą. Jo galva, nugarinis pelekas ir uodega – juodi, o gerklė ir kūnas - balti. Ir riba tarp šių dviejų spalvų yra labai ryški. Šis kresnas gyvūnas, užaugdamas tik iki 1,5 m ilgio yra vienas iš mažiausių iš viso banginių būrio. Subrendusi patelė, pagauta pietų Patagonijos priekrantėje, buvo 23 kg svorio ir 1.36 m ilgio – tai mažiausias dokumentais užfiksuotas banginių būrio suaugęs individas. Savo išvaizda jis primena jūros kiaulę, bet išsiskiria savo elgsena, būdinga delfinams. Nugarinis pelekas – su užapvalinta viršūne. Jo išlinkimas yra daugiau įgaubtas nei pjautuviškas. Uodegos viduryje yra įkarpa. Šis delfinas neturi rostrumo.

Delfinų lytis lengvai atskiriamos pagal skirtingą juodos dėmės formą ant pilvo – patinų ji lyg ašara, o patelių – labiau apvali. Tiek patinai, tiek patelės lytinę brandą pasiekia 6-9 metų. Poravimasis dažniausiai vyksta pavasarį ir vasarą ir jaunikliai išvysta šį pasaulį po 11 mėn. trunkančio nėštumo. Seniausias žinomas Komersono delfinas mirė sulaukęs 18 metų.

## Elgsena
Komersono delfinai – labai aktyvūs gyvūnai. Labai dažnai juos galima pamatyti greitai plaukiančius vandens paviršiumi ir darančius šuolius iš vandens. Taip pat jie daro suktukus bei čiuožia ant lūžtančių bangų, kai prisiartina prie kranto. Yra žinoma, kad jiems taip pat patinka plaukioti apsivertus pilvu aukštyn – manoma, kad tai padeda geriau matyti persekiojamą grobį. Šie delfinai minta tiek priekrantės, tiek pelaginėmis žuvimis bei kalmarais. Žinoma, kad Pietų Amerikos subpopuliacija savo dietą paįvairina vėžiagyviais.

## Populiacija ir Paplitimas
Rūšis išsidėsčiusi dviejose vietovėse. Didesnioji populiacijos dalis randama įvairiose pakrantės įlankėlėse prie Argentinos, Magelano sąsiauryje ir prie Folklando salų. Kita populiacijos dalis (aptikta tik 1950 m.) gyvena prie Kergeleno salų (pietinėje Indijos vandenyno dalyje), 8000 km į rytus nuo artimiausių ypatingųjų giminaičių. Jie teikia pirmenybę sekliems vandenims. Visos populiacijos dydis nežinomas, bet priimta rūšį vietos mastu laikyti įprasta. 1984 m. tyrimais Magelano sąsiauryje buvo nustatytas apytikris 3400 individų skaičius.

## Laikymas nelaisvėje
Apie porą dešimčių Komersono delfinų laikoma pasaulio akvariumuose, tarp jų – „SeaWorld“ San Diege, „Aquatica“ Floridoje, Duisburgo Zoologijos sode Vokietijoje (iki 2004 m.) ir keliuose Japonijos akvariumuose.
Hektoro delfinas

**Hektoro delfinas** (*Cephalorhyncus hectori*) – delfininių (*Delphinidae*) šeimos jūrų žinduolis.

Tai mažiausias iš delfinų. Suaugusių individų kūno ilgis siekia 1,2–1,6 m, svoris – 40–60 kg. Būdingas lytinis dimorfizmas – patelių kūno ilgis apytikriai 5–7 % didesnis nei patinų. Tik gimę jaunikliai būna 60–80 cm ilgio, sveria 8–10 kg.

Patinai lytiškai subręsta 6–9 metų amžiaus, o patelės jauniklių pirmąkart atsiveda 7–9 metų, po to – kas 2–3 metus. Per gyvenimą patelė daugiausia susilaukia 4–7 jauniklių.

Išskiriami du porūšiai: *C. h. hectori* ir *C. h. maui*.

## Išnašos
Jurgis Ciapinskis

**Jurgis Ciapinskis** (*Georgii Ciapiński*, 1718–1768) – pamokslininkas, poetas.

Paskelbė pamokslų rinkinį *Zbiór kazań* („Pamokslų rinkinys“, 1754), *Przy zaczęciu Trybunału Głównego W. X. Litewskie[go]* („Pradedant Lietuvos DK Vyriausiąjį tribunolą“, 1757) ir kitų. Rašė epigramas, panegirikas ir odes Lietuvos didikams lotynų ir lenkų kalbomis. Išleido didaktikos vadovėlį *Methodus docendi pro Scholis Piis Provinciae Lituaniae* („Mokymo metodas Lietuvos provincijos pijorų mokykloms“, 1754).
Karolis Eduardas Cigleris

**Karolis Eduardas Cigleris** (*Ziegler*, 1798 m. Kretingalėje, Klaipėdos raj. – 1881 m. gegužės 22 d. Ragainėje, Mažoji Lietuva) – leksikografas, vertėjas.

## Biografija

Baigė Tilžės gimnaziją, nuo 1818 m. studijavo Karaliaučiaus universitete. 1829–1831 m. kunigavo Juodkrantėje, vėliau Rusnėje, Vėluvoje, Ragainėje.

Rinko ir siuntė žodžius Georgo Nesselmanno žodynui *Woerterburch der littauischen Sprache* (1851 m.); jų pluoštą 1879 m. paskelbė Tilžės Lietuvių literatūrinės draugijos leidinyje. Išvertė keletą pamokslų Karolio Neiso „Evangeliškoms mišknygoms“ (1856 m.).

## Išnašos
Kristupas Cintijus

**Kristupas Cintijus** (g. apie 1632 m. Verdainėje, Šilutės raj. – 1674 m. balandžio mėn. Katyčiuose) – giesmių eiliuotojas.

1651–1656 m. studijavo Karaliaučiaus universitete. Nuo 1662 m. – Katyčių klebonas.

Viena K. Cintijaus giesmė išspausdinta Danielio Kleino giesmyne (1666 m.) ir iki XIX a. vidurio buvo kartojama visuose oficialiojo Mažosios Lietuvos giesmyno leidimuose. Numanomas kai kurių anoniminių giesmių autorius ar vertėjas.

## Nuorodos

*
Aleksandrijos seniūnija

**Aleksandrijos seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Skuodo rajono savivaldybės šiaurės rytuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Aleksandrija.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi pasienyje su Latvija, vakarinė sienos dalis eina Apšės upe. Pietinėje dalyje teka Luoba, centrinėje – Guntinas, rytuose telkšo Gėsalų tvenkinys ir Kalnėnų tvenkiniai, šiaurės rytuose dunkso Viršilų miškas. Pagrindinis kelias – .

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Aleksandrijos apylinkės. 2011 m. patvirtintas Aleksandrijos herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1901 || 20 kaimų
|-
| 2009-09-01  || || || 20 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 1559 || 20 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 20 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 1164 || 19 kaimų
|}

## Seniūnai
* Edmundas Bertulis, ~2010 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aleksandrija, k. || 313 || 387
|-
| Apuolė, k. || 86 || 119
|-
| Daujotai, k. || 64 || 95
|-
| Detlaukė, k. || || 12
|-
| Dvaralis, k. || || 9
|-
| Gėsalai, k. || 186 || 240
|-
| Jedžiotai, k. || 30 || 39
|-
| Juknaičiai, k. || || 7
|-
| Kalnėnai, k. || || 14
|-
| Kaukolikai, k. || 203 || 285
|-
| Kerviai, k. || 15 || 32
|-
| Kivyliai, k. || 17 || 15
|-
| Klaišiai, k. || 16 || 35
|-
| Klauseikiai, k. || 125 || 122
|-
| Knežė, k. || || 4
|-
| Nuosamai, k. || || 10
|-
| Šarkė, k. || || 16
|-
| Truikinai, k. || 54 || 77
|-
| Veiteliai, k. || 11 || 14
|-
| Viršilai, k. || 17 || 27
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Aleksandrijos** seniūnaitija: Aleksandrijos, Klauseikių, Jedžiotų, Kivylių, Klaišių, Knežės, Truikinų kaimai.
* **Apuolės** seniūnaitija: Kaukolikų, Apuolės, Daujotų, Juknaičių, Šarkės kaimai.
* **Gėsalų** seniūnaitija: Gėsalų, Detlaukės, Dvaralio, Kalnėnų, Kervių, Nuosamų, Veitelių, Viršilų kaimai.

## Šaltiniai
Barstyčių seniūnija

**Barstyčių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Skuodo rajono savivaldybės pietryčiuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Barstyčiai.

## Geografija

Seniūnija išsidėsčiusi aplink Barstyčių miestelį, kuris yra beveik pačiame seniūnijos centre. Pagrindiniai keliai –  ir  taip pat susikerta Barstyčiuose. Didžiausi vandens telkiniai – Barstyčių tvenkinys ir Kruopių tvenkiniai, pietuose plyti Barstytalių pelkė ir Kruopių pelkės. Seniūnijos šiaurėje stūkso Barstyčių akmuo – didžiausias Lietuvos riedulys.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Barstyčių apylinkės. 2011 m. patvirtintas Barstyčių herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1271 || 1 miestelis (Barstyčiai), 11 kaimų
|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestelis, 11 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 969 || 1 miestelis, 11 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 11 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 675 || 1 miestelis, 11 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aubrikiai, k. || || 9
|-
| Barstyčiai, mstl. || 424 || 528
|-
| Barstytaliai, k. || 14 || 20
|-
| Geldėnai, k. || 15 || 20
|-
| Gudaliai, k. || || 10
|-
| Kančaičiai, k. || || 22
|-
| Kruopiai, k. || 27 || 61
|-
| Laumės, k. || 25 || 47
|-
| Mockaičiai, k. || 18 || 24
|-
| Padegimė, k. || 16 || 18
|-
| Paparčiai, k. || 47 || 88
|-
| Puokė, k. || 76 || 122
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Barstyčių pietryčių** seniūnaitija: Sedos, Saulėtekio, Salantų, Žemaičių Kalvarijos, Šaltinio, Ežero, Miško, Parko gatvės; Kančaičių, Paparčių, Padegimės, Gudalių, Barstytalių kaimai.
* **Barstyčių pietvakarių** seniūnaitija: Ylakių, Skuodo, Alytaus, Prūdo, Kalnų, Saulės, Stadiono, Žalioji, Alyvų, Trumpoji gatvės; Mockaičių, Geldėnų, Kruopių kaimai.
* **Šiaurinė** seniūnaitija: Laumių, Puokės, Aubrikių kaimai.

## Šaltiniai
Paparčiai (Kaišiadorys)

**Paparčiai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Žaslių. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Veikia Paparčių pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-56063). Stovi medinė Paparčių šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia (pastatyta 1916 m.), buvęs dominikonų vienuolynas (XVII a., išlikę vienuolyno vartų likučiai ir koplyčia), yra Paparčių Aušrinės Marijos vienuolynas (įkurtas 1994 m., jame įsikūrusi Betliejaus Mergelės Marijos ėmimo į dangų ir Šv. Brunono seserų kongregacija, vyksta rekolekcijos), Šv. Juozapo laikinosios vaikų globos namai.

Pasipriešinimo kovas Paparčių apylinkėse pažymi kryžius žuvusių Paparčių parapijos Didžiosios Kovos apygardos Lietuvos partizanų atminimui (autorius Algis Šalkauskas), 6 tipiniai Lietuvos karių kryžiai šiose kapinėse slaptai palaidotų penkiolikos 1945–1946 m. Paparčių apylinkėse žuvusių Didžiosios Kovos apygardos partizanų atminimui. Kaimo kapinėse stovi retas statinys Lietuvos kapinėse – kolumbariumas, kuriame mirusieji buvo laidoti trimis aukštais. Iš viso jis buvo pritaikytas 24 mirusiems palaidoti. Jose išlikusios dvi antkapinės lentos čia palaidotiems Našlėnų dvaro savininkams Siručiams (XIX a. 1-oji pusė).

## Etimologija

Kaimo vardas kildinamas nuo asmenvardžio *Papartis*, t. y. asmenvardinis vietovardis.

## Geografija

Kaimas įsikūręs prie Žiežmaros upės, kairiajame Neries krante, prie kelio . Apylinkėse įkurtas Paparčių botaninis draustinis. Paparčiuose stūkso du piliakalniai, vienas jų – Paparčių piliakalnis, apgyvendintas I–II tūkstantmečio pradžioje.

## Istorija

Pirmą kartą Paparčiai (*Pobarthin*) minimi 1387 m. Kryžiuočių kelių į Lietuvą aprašymuose. 1394 m. čia susirėmė Ldk Vytauto pulkai prieš kryžiuočius, judėjusius link Vilniaus, įvyko Paparčių mūšis. 1507 m. minimas Paparčių valsčius.

XVII a. šias žemes valdė LDK iždininkas Stanislovas Beinartas, kuris čia įsteigė dominikonų vienuolyną ir pastatydino bažnyčią. Po XIX a. sukilimų vienuolynas uždarytas, vienuolyno ir bažnyčios pastatai nugriauti. XIX a. pabaigoje Paparčiai – miestelis Trakų apskrities Žaslių valsčiuje.

Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Alfonsas Petrulis (1873–1928), kunigas, 1927–1928 m. klebonavęs Paparčiuose. Čia pastatytas jo paminklas.

## Galerija

Paparčių seniūnija.JPG|Seniūnija
Paparčiai, mokykla.JPG|Parke – atminimo paminklas signatarui Alfonsui Petruliui
Paparčių koplyčia.JPG|Paparčių koplyčia
Paparčių kapinės.JPG|Kapinės
Paparciu baznycios interjeras2014.JPG|Paparčių bažnyčios interjeras
Paparčiai, kolumbariumas.JPG|Kolumbariumas


## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Ylakių seniūnija

**Ylakių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Skuodo rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Ylakiai. Tai didžiausia rajono seniūnija. Tarp žemaičių ir lietuvių čia gyvena ir kitų tautybių bei tikėjimų žmonių, evangelikai baptistai turi savo maldos namus.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi pasienyje su Latvija, abipus kelio . Pietinėje dalyje prateka Luoba, rytuose plyti Gedrimų pelkė, ties siena su Latvija – Kalšių ežeras ir Juodkaičių miškas.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Ylakių apylinkės. 2002 m. patvirtintas Ylakių herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 3981 || 1 miestelis (Ylakiai), 43 kaimai
|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestelis, 45 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 3063 || 1 miestelis, 43 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 43 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 2308 || 1 miestelis, 37 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Augzeliai, k. || 18 || 22
|-
| Baltrimai, k. || 49 || 66
|-
| Bučiai, k. || 16 || 15
|-
| Daktarai, k. || || 9
|-
| Dilbikiai, k. || 53 || 76
|-
| Erkšva, k. || || 1
|-
| Gailaičiai, k. || 17 || 15
|-
| Gailiškiai, k. || || 4
|-
| Gedrimai, k. || 72 || 99
|-
| Gintalaičiai, k. || 16 || 25
|-
| Girdeniai, k. || 111 || 126
|-
| Gonaičiai, k. || 34 || 47
|-
| Gricaičiai, k. || 21 || 31
|-
| Grūstė, k. || 11 || 14
|-
| Ylakaičiai, k. || 14 || 21
|-
| Ylakiai, mstl. || 713 || 950
|-
| Ivoniškė, k. || || 12
|-
| Juodkaičiai, k. || || 5
|-
| Kadžiai, k. || 10 || 14
|-
| Kaltys, k. || || 0
|-
| Kalvaičiai, k. || || 8
|-
| Liaudiškiai, k. || || 0
|-
| Luoba, k. || 74 || 86
|-
| Margininkai, k. || 69 || 82
|-
| Medsėdžiai, k. || 15 || 27
|-
| Milvydžiai, k. || 11 || 21
|-
| Nausėdai, k. || 183 || 196
|-
| Paluobė, k. || || 1
|-
| Pašilė, k. || 250 || 327
|-
| Petraičiai, k. || || 1
|-
| Raudoniai, k. || 66 || 87
|-
| Remezai, k. || || 0
|-
| Rukiškė, k. || || 4
|-
| Skypstys, k. || || 6
|-
| Skliaustė, k. || 29 || 63
|-
| Strėliškiai, k. || || 19
|-
| Stripiniai, k. || 10 || 15
|-
| Šulpetriai, k. || 38 || 45
|-
| Trumplaukė, k. || 18 || 32
|-
| Urboniškė, k. || || 6
|-
| Vaičaičiai, k. || 62 || 92
|-
| Viliotės Užpelkis, k. || 62 || 83
|-
| Visgaudžiai, k. || 12 || 20
|-
| Vižančiai, k. || 218 || 290
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 6 seniūnaitijos:
* **Augzelių** seniūnaitija: Augzelių, Margininkų, Viliotės Užpelkio, Gricaičių kaimai.
* **Ylakių kaimų** seniūnaitija: Gedrimų, Ylakaičių, Vizgaudžių, Gintalaičių, Gonaičių, Kadžių, Paluobės, Stripinių, Girdenių, Kalvaičių, Milvydžių, Urboniškės kaimai.
* **Ylakių miestelio** seniūnaitija: Ylakių miestelis
* **Nausėdų** seniūnaitija: Nausėdų, Baltrimų, Daktarų, Erkšvos, Šulpetrių, Raudonių, Gailaičių, Trumplaukės, Gailiškių, Medsėdžių kaimai.
* **Pašilės** seniūnaitija: Pašilės, Vaičaičių, Grūstės, Ivoniškės, Luobos kaimai.
* **Vižančių** seniūnaitija: Vižančių, Dilbikių, Bučių, Juodkaičių, Kalčių, Petraičių, Rukiškės, Skypsčių, Skliaustės, Strėliškių kaimai.

## Šaltiniai
Lenkimų seniūnija

**Lenkimų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Skuodo rajono savivaldybės vakaruose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Lenkimai.

## Geografija

Seniūnijos šiaurine ir vakarine riba teka Šventoji, per kurią eina siena su Latvija. Miškų masyvai plyti šiaurės rytinėje, pietrytinėje ir pietvakarinėje dalyje. Per seniūniją pasieniu eina kelias , rytiniu pakraščiu – Bajorų–Priekulės geležinkelis.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Lenkimų apylinkės. 2011 m. patvirtintas Lenkimų herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1224 || 1 miestelis (Lenkimai), 13 kaimų
|-
| 2009-09-01  || 74 || 1222 || 1 miestelis, 16 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 979 || 1 miestelis, 13 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 13 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 742 || 1 miestelis, 12 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Juodeikiai, k. || 44 || 62
|-
| Kalviai, k. || || 10
|-
| Kuksinė, k. || 31 || 53
|-
| Lenkimai, mstl. || 513 || 647
|-
| Litvinai, k. || || 6
|-
| Margininkai, k. || 11 || 10
|-
| Medininkai, k. || || 5
|-
| Pakalniškiai, k. || || 8
|-
| Plaušiniai, k. || || 5
|-
| Sriauptai, k. || 55 || 71
|-
| Večiai, k. || || 7
|-
| Veitai, k. || || 2
|-
| Žemytė, k. || 66 || 89
|-
| Žirnikai, k. || || 4
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Juodeikių** seniūnaitija: Juodeikių, Margininkų, Kuksinės kaimai.
* **Lenkimų** seniūnaitija: Lenkimai.
* **Sriauptų** seniūnaitija: Sriauptų, Veitų, Kalvių, Večių, Litvinų, Žirnikų kaimai.
* **Žemytės** seniūnaitija: Žemytės, Plaušinių, Pakalniškių, Medininkų kaimai.

## Šaltiniai
Notėnų seniūnija

**Notėnų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Skuodo rajono savivaldybės pietuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Notėnai.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi atokiau nuo krašto kelių – čia pagrindiniai keliai yra rajoniniai: , , . Pietvakariuose prateka Salantas, pietuose – Notė. Didelių miškų nėra, vyrauja fragmentuoti miškų plotai, didesni – rytuose ir šiaurės rytuose.

## Istorija

Carmečiu seniūnija priklausė Gintališkės valsčiui, XX a. tarpukariu – Platelių valsčiui. 5-ajame dešimtmetyje panaikinta per administracinę reformą.

Dabartinė seniūnija įkurta 1995 m. vietoje Notėnų apylinkės. 2011 m. patvirtintas Notėnų herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1346 || 16 kaimų
|-
| 2009-09-01  || || || 18 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 1017 || 16 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 16 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 763 || 15 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Baidotai, k. || 18 || 29
|-
| Brotykai, k. || || 17
|-
| Burviai, k. || || 3
|-
| Derkinčiai, k. || 38 || 52
|-
| Dvarviečiai, k. || 13 || 15
|-
| Jockiai, k. || || 9
|-
| Jundulai, k. || 13 || 21
|-
| Kulaliai, k. || || 6
|-
| Mačiūkiai, k. || || 0
|-
| Mikytai, k. || || 13
|-
| Notėnai, k. || 306 || 352
|-
| Panotėniai, k. || 14 || 25
|-
| Prialgava, k. || 42 || 61
|-
| Rusiškės, k. || || 0
|-
| Šliktinė, k. || 190 || 269
|-
| Vindeikiai, k. || 107 || 145
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Notėnų** seniūnaitija: Notėnų, Panotėnių, Baidotų kaimai.
* **Šliktinės** seniūnaitija: Šliktinės, Derkinčių, Mikytų, Dvarviečių, Brotykų, Jockių, Rusiškės, Mačiūkių kaimai.
* **Vindeikių** seniūnaitija: Vindeikių, Prialgavos, Kulalių, Burvių, Jundulų kaimai.

## Šaltiniai
Skuodo seniūnija

**Skuodo seniūnija** (anksčiau ***Skuodo kaimiškoji seniūnija***) – administracinis-teritorinis vienetas Skuodo rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Skuodas (į seniūnijos teritoriją neįeina), administracijos pastate veikia ir Skuodo miesto seniūnija.

## Geografija

Seniūnija yra pasienyje su Latvija, čia teka Bartuva, Luoba, Erla, pasieniu – Apšė. Praeina keliai ,  ir . Didesni miškai – Kernų miškas, Šakalių miškas. Didžiausi vandens telkiniai – Skuodo tvenkinys (patvenkta Bartuva) ir Kernų tvenkinys (patvenkta Erla). Vakarinėje dalyje praeina nebeveikiantis Bajorų–Priekulės geležinkelis.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Skuodo apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 3408 || 25 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 158 || 3408 || 25 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 2944 || 25 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 25 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 2320 || 23 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Budriai, k. || || 7
|-
| Būdvietė, k. || 18 || 27
|-
| Daukšiai, k. || 375 || 520
|-
| Didieji Rūšupiai, k. || 223 || 331
|-
| Didžioji Paluknė, k. || || 5
|-
| Guntinas, k. || 15 || 26
|-
| Gurstiškė, k. || 28 || 34
|-
| Kanyzelis, k. || 71 || 71
|-
| Kernai, k. || 65 || 91
|-
| Kubiliškė, k. || 12 || 10
|-
| Kulai I, k. || 81 || 157
|-
| Kulai II, k. || 62 || 67
|-
| Ledžiai, k. || || 0
|-
| Luknės, k. || 310 || 405
|-
| Mažieji Rūšupiai, k. || 329 || 398
|-
| Mažoji Paluknė, k. || || 1
|-
| Narvydžiai, k. || 423 || 420
|-
| Pakalniškiai, k. || 47 || 61
|-
| Puodkaliai, k. || 117 || 140
|-
| Skuodo Priemiestis, k. || 36 || 40
|-
| Šakaliai, k. || 12 || 17
|-
| Šekai, k. || || 10
|-
| Trūbakiai, k. || 22 || 33
|-
| Užluobė, k. || 30 || 30
|-
| Žalgiriai, k. || 32 || 43
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 6 seniūnaitijos:
* **Daukšių** seniūnaitija: Daukšių, Kernų (60 gyventojų), Šekų, Šakalių, Žalgirių kaimai.
* **Didžiųjų Rūšupių** seniūnaitija: Didžiųjų Rūšupių, Guntino, Pakalniškių kaimai.
* **Luknių** seniūnaitija: Didžiosios Paluknės, Gurstiškės, Kanyzelio, Kulų I, Luknių, Mažosios Paluknės kaimai.
* **Narvydžių** seniūnaitija: Narvydžių, Trūbakių kaimai.
* **Puodkalių** seniūnaitija: Kubiliškės, Kulų II, Skuodo Priemiesčio, Puodkalių, Budrių, Kernų (25 gyventojai) kaimai.
* **Užluobės** seniūnaitija: Būdvietės, Mažųjų Rūšupių, Užluobės kaimai.

## Šaltiniai
Šeškinės ozas

**Šeškinės ozas** – ozas Vilniaus Šeškinės mikrorajono teritorijoje, gamtos paminklas, ledynmetinio akumuliacinio reljefo reliktas.

## Geologinis aprašymas

Vingiuotas iš p.v. į š.r. besitęsiantis pylimo formos (turi tris ryškius posūkius) kalvagūbris, kurio matmenys tokie:
* ilgis – 1160 m,
* santykinis aukštis – 3-18 m,
* keteros plotis 3-12 m (vidutinis – 5 m),
* vidutinis pamato plotis – 50 m,
* šlaitų nuožulnumas – 7-30° (aukštesni yra rytiniai ozo šlaitai).
Šeškinės ozą sudaro įžambiai sluoksniuotas žvyras ir įvairiagrūdis smėlis; žvyre yra nemažai riedulių (>0,5 m skersmens). Kai kur lopiniais kalvagūbrio viršuje (keteroje) slūgso nestora (0,2-0,7 m) rudo priemolio ar priesmėlio danga.

1977 m. vasarą atlikto 13,5 m gylio gręžinio duomenimis, ozo sandara yra tokia:
* 0-5,2 m – žvyras, kuriame žvirgždo ir gargždo (2-70 mm skersmens) yra apie 30-40 %; giliau kaip 4,5 m jis šiek tiek smulkesnis; giliau kaip 2 m – drėgnas; 3,8 ir 4,5 m gyliuose rasta riedulių (>7 cm skersmens);
* 5,2-6,2 m – smėlis, vidutingrūdis, drėgnas;
* 6,2-12 m – žvyras, kuriame žvirgždo ir gargždo (2-70 mm skersmens) yra apie 40 % -jis rupesnis už aukščiau slūgsantį ir truputį molingas;
* 12-13,5 m – smėlis, šviesiai geltonas, smulkiagrūdis, gerai surūšiuotas, sausas.
Šiame gręžinio pjūvyje Šeškinės ozo apačia laikytina žvyro storymės apatinė riba 12 m gylyje. Žemiau susiklostęs smulkus smėlis, matyt, irgi yra susiklostęs šalto klimato metu.

## Šeškinės ozo kilmė

Šeškinės ozas atsirado prieš 16-18 tūkst. metų, paskutinio pleistoceno ledyno pakraštyje, kur ledas užėmė pažemėjimą. Ozas susidarė iš fliuvioglacialinių sąnašų stambiame ledo plyšyje. Šiame plyšyje tekėdamas vanduo sunešė ir suklostė iš pradžių stambesnę medžiagą, o vėliau ir smulkesnę. Visai ištirpus ledynui ir šioms sąnašoms suslūgus, žemės paviršiuje išryškėjo pailgas vingiuotas kalvagūbris, kurio dabar matoma tik viršutinė dalis.

2011 m. šalia atidarytas beveik 9 ha dydžio Ozo parkas.

## Nuorodos
* Šeškinės ozas
Vašingtonija

**Vašingtonija** (*Washingtonia*) – arekinių (*Arecaceae*) palmių šeimos gentis, kilusi iš pietvakarinių Jungtinių Amerikos Valstijų (Pietų Kalifornijos, Pietvakarių Arizonos) ir Šiaurės Vakarų Meksikos.

Yra dvi vašingtonijų rūšys:
**Washingtonia filifera* – Kalifornijos vašingtonija, šiaurinė vašingtonija arba vėduoklinė Kalifornijos palmė.
**Washingtonia robusta* – meksikinė vašingtonija arba pietinė vašingtonija.

Abi palmių rūšys yra plačiai paplitusios kaip dekoratyviniai augalai Kalifornijos valstijoje, Viduržemio jūros regione ir kai kuriose Australijos dalyse. Vaisiai valgomi.
Geotopas

**Geotopas** – saugomas ar saugotinas, tipiškas ar unikalus geologinės, geomorfologinės ar geoekologinės svarbos erdvinis objektas geosferoje, vertingas mokslui ir pažinimui.

Geotopai teikia informaciją apie Žemės raidą arba gyvybės vystymąsi joje, yra nepakartojami ir neatkuriami.

Lietuvoje aptinkamų geotopų tipai:

* Atodanga
* Atodangų draustinis
* Dauba
* Didkalvė
* Griova, raguva, sufozinis cirkas
* Keli rieduliai
* Kopa
* Kopų masyvas
* Ozas
* Riedulių ekspozicija
* Riedulynas
* Riedulys
* Sienelė karjere
* Smegduobių draustinis
* Smegduobė
* Smegduobė ir ola
* Versmėta pelkė, šaltinis – upelis, šaltiniuota pieva
* Šaltinis
* Žemyninė kopa

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Lietuvos geotopai 
* Tarptautinė asociacija ProGeo
Apostilė

**Apostilė** – konsulinė pažyma, kuria oficialiai patvirtinamas parašo tikrumas, dokumentą pasirašiusiojo asmens pareigos ir, kai reikia, dokumente esančio antspaudo arba ženklo tapatumas, atitinkanti pridedamą prie 1961 m. spalio 5 d. Hagos konvencijos dėl užsienio valstybėse išduotų dokumentų legalizavimo panaikinimo esantį pavyzdį.

Pažymoje esantys parašas, antspaudas ir ženklas netvirtinami. Apostilės tekstas gali būti išdėstytas oficialia ją išduodančios valstybinės institucijos kalba. Be to, antraštės gali būti pateiktos ir antra kalba. Pavadinimas *APOSTILLE (Convention de La Haye du 5 octobre 1961)* turi būti rašomas prancūzų kalba.

Apostilė yra patvirtinimo patvirtinimas. Apostile galima tvirtinti tiek originalą, tiek ir prieš tai notaro patvirtintą originalo kopiją. Dokumentai su apostile galioja visose valstybėse, prisijungusiose prie 1961 m. spalio 5 d. Hagos konvencijos dėl užsienio valstybėse išduotų dokumentų legalizavimo panaikinimo. Sutarties šalys, ratifikavusios konvenciją, privalo turėti registrą arba kartoteką, kurioje daromi įrašai apie išduotas pažymas, nurodant pažymos eilės numerį ir išdavimo datą; dokumentą pasirašiusio asmens pavardę ir pareigas, o nepasirašytuose dokumentuose - antspaudą arba ženklą uždėjusią valstybinę instituciją. Bet kurio suinteresuotojo asmens prašymu valstybinė institucija, kuri išdavė pažymą, privalo patvirtinti, ar pažymoje esantys įrašai atitinka registro arba kartotekos duomenis.

Apostilę išduoda šalies (federacinėje valstybėje - federacijos subjekto) institucija (žemės, kantono kanceliarija), valstybės pareigūnas (pvz., konsulinis pareigūnas), tarnautojas, taip pat privatus asmuo (pvz.,notaras). Už apostilės išdavimą imama rinkliava. Pažyma išduodama pasirašiusiojo arba kiekvieno asmens, kuriam priklauso dokumentas, prašymu. Lietuvoje - Užsienio reikalų ministerija (Konsulinis departamentas), LR URM pavaldžios diplomatinės atstovybės bei konsulinės įstaigos.

## Šaltiniai
Kultūrinis šokas

**Kultūrinis šokas** – terminas, apibūdinantis nerimą, nuostabos (vidinės dezorientacijos, sumišimo ir t. t.) jausmą, kylantį susidūrus su visiškai skirtinga kultūrine ar socialine aplinka arba gyvenimo būdu.

Terminą įvedė antropologas Kalvero Obergas 1954 metais. „Šoko“ terminas yra gana klaidinantis, nes kalbama ne apie trumpalaikį įvykį, o ilgą ir iš keleto psichologinių reakcijų susidedantį procesą:
# Stresas dėl krūvio, patiriamo sukaupiant psichines prisitaikymo jėgas;
# draugų, statuso, profesijos ir nuosavybės praradimo jausmas;
# atstūmimo jausmas patyrus, kad naujos kultūros nariai vengia kontaktų arba pats asmuo jų vengia;
# painiava dėl savo vaidmens, kitų asmenų vaidmens lūkesčių, vertės, savo jausmų ir tapatumo;
# nuostaba ir baimė, kai pilnai suvokiamas kultūrinių skirtumų mastas;
# bejėgiškumo jausmas, jei manoma, kad neprisitaikyta prie naujos aplinkos.

Šis procesas apibūdinamas kaip W arba U formos kreivė. Pats Kalvero Obergas išskyrė keturis reakcijos susidūrus su neįprastomis sąlygomis etapus:
# Pirmas etapas yra euforijos būsena. Žmogus viskuo domisi ir žavisi. Šis etapas gali trukti netgi kelias savaites.
# Vėliau ateina vidinė dezorientacija.
# Po dezorientacijos seka neigimo etapas, kurio metu apibendrinama gauta patirtis. Vyksta moralinių, estetinių (ir t. t.) vertybių, pasaulėžiūros adaptacija.
# Galiausiai ateina priėmimas. Atsiranda sugebėjimas vertinti naują patirtį, įžvelgti teigiamus ir neigiamus jos aspektus.
Šačių seniūnija

**Šačių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Skuodo rajono savivaldybės pietryčiuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Šatės.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi tarp dviejų miestelių – Mosėdžio vakaruose ir Barstyčių rytuose. Vyrauja lygumos, šiaurės vakaruose ir rytuose yra nedidelių miškų. Centrinėje dalyje teka Šata, vakarinėje – Ersla. Pagrindiniai keliai – , , , .

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Šačių apylinkės. 2011 m. patvirtintas Šačių herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1534 || 15 kaimų
|-
| 2009-09-01  || || || 15 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 1171 || 15 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 15 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 870 || 13 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Drupiai, k. || 10 || 6
|-
| Ersla, k. || 73 || 92
|-
| Geidučiai, k. || || 3
|-
| Giršinai, k. || || 0
|-
| Laumaičiai, k. || 10 || 23
|-
| Lyksūdė, k. || 44 || 54
|-
| Lukošaičiai, k. || || 1
|-
| Malūkai, k. || || 3
|-
| Pagramantė, k. || || 16
|-
| Rukai, k. || 218 || 291
|-
| Rumšaičiai, k. || 25 || 28
|-
| Sodalė, k. || || 8
|-
| Šatės, k. || 330 || 463
|-
| Vabaliai, k. || 67 || 88
|-
| Žebrokai, k. || 75 || 95
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Erslos** seniūnaitija: Erslos kaimas.
* **Rukų** seniūnaitija: Rukų, Giršinų, Drupių, Žebrokų kaimai.
* **Šačių** seniūnaitija: Šačių, Lukošaičių, Pagramontės, Geidučių, Sodalės, Lyksūdės, Laumaičių kaimai.
* **Vabalių** seniūnaitija: Vabalių, Malūkų, Rumšaičių kaimai.

## Šaltiniai
Meno antropologija

**Meno antropologija** yra meno tyrimas jo sociokultūriniame kontekste. Žymiausias šios srities mokslininkas yra Franz Boas (1858–1942), kuris laikomas ir vienu iš šiuolaikinės antropologijos kūrėjų.
Antropologijos moksle aptariant meno reiškinį dažnai pasitelkiamas Alexander Alland apibūdinimas, pagal kurį, tai – žaidimo forma, teikianti estetiškai sėkmingą pakeitimą - perteikimą. Taigi, antropologų požiūriu, menas siejamas su malonia veikla, kuri iš esmės neteikia praktinės naudos, kurioje nėra nustatytų taisyklių, bet, jei šis žaidimas pavykęs, jis teikia žmogui emocinį pasitenkinimą. Menas ne tik nesiekia praktinės naudos, bet jame taip pat nėra konkrečių reikšmių, jos pakeičiamos metaforomis ir simboliais. Būtent tai meninę veiklą skiria nuo visų kitų žmogaus veiklos formų.
Religijos antropologija

**Religijos antropologija** tiria religinių institucijų santykį su kitomis socialinėmis institucijomis, religinių praktikų ir tikėjimų skirtumus tarp kultūrų.

XIX a. kultūrinėje antropologijoje dominavo domėjimasis kultūrine evoliucija. Daugelis antropologų manė, kad yra paprastas skirtumas tarp „primityvių“ ir „modernių“ religijų ir bandė sukurti modelius kaip modernios religijos išsivystė iš primityvių. XX a. daugelis antropologų šį požiūrį atmetė.

Šiuolaikinė religijos antropologija remiasi moderniais teoretikais – Karlu Marksu, Zigmundu Froidu, Emiliu Diurkheimu ir Maksu Vėberiu. Labiausiai domimasi kaip religiniai tikėjimai ir praktika veikia politines ir ekonomines jėgas bei kokios yra religinių tikėjimų ir praktikos socialinės funkcijos.
Rubikai

**Rubikai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Sedos, kiek į šiaurę nuo Plinkšių. Seniūnaitijos centras. Medinė Rubikų Šv. Roko bažnyčia (pašventinta 1936 m.), pradinė mokykla (nuo 1928 m.).

## Istorija

1923 m. kaime buvo 28 ūkiai ir 137 gyv. 1935–1936 m. pastatyta medinė Šv. Roko bažnyčia. Kaime 1928 metais pradėjo veikti pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rubikų Šv. Roko bažnyčia
* 
*
Loreta Asanavičiūtė

**Loreta Asanavičiūtė** (1967 m. balandžio 22 d. Vilniuje – 1991 m. sausio 13 d. ten pat) – viena iš Sausio 13-osios aukų, žuvusi gindama Lietuvos laisvę ir nepriklausomybę nuo SSRS agresijos.

## Biografija

1968 m. Antakalnyje pradėjo lankyti vaikų lopšelį. 1972 m. šeima persikėlė gyventi į Karoliniškes. 1974 m. pradėjo lankyti 1-ąją klasę Vilniaus 38-ojoje vidurinėje mokykloje, esančioje Lazdynuose. Nuo 1975 metų toliau mokėsi Vilniaus 41-oje vidurinėje mokykloje Karoliniškėse, netoli namų. 1977 m. pervesta mokytis į Vilniaus 47-ąją vidurinę mokyklą. Nuo 1980 m. mokėsi Vilniaus 50-ojoje vidurinėje mokykloje, kurioje 1982 m. baigė 8 klases.

1982 m. pradėjo dirbti siuvykloje „Aušra“, iš pradžių – mokine, vėliau – siuvėja. 1983 m. įsidarbino susivienijime „Dovana“ mezgėja, o 1985 m. baigė 1-ąją Vilniaus pamaininę mokyklą. 

Pakviesta dainavo „Dainavos“ folkloriniame ansamblyje. Su juo  1985 metais lankėsi Maskvoje, 1986–1987 m. – Leningrade (Rusijoje), Lvove (Ukrainoje). 

1988 m. susipažino su Vincu, būsimuoju sužadėtiniu. Tais pačiais metais įstojo į Vilniaus finansų ir kredito technikumą, kuriame 1990 metais įgijo buhalterinės apskaitos specialybę. 

1989 metų rugpjūčio 23 d. dalyvavo istoriniame „Baltijos kelyje“, minint 50-ąsias Molotovo-Ribentropo pakto metines.

1991 m. sausio 13 d. žuvo Vilniuje. Gindama Lietuvos nepriklausomybę, kartu su kitais vilniečiais budėjo prie Televizijos bokšto, saugodama jį nuo užėmimo. Pervažiuota sovietų kariuomenės tanko vikšrais, nuo patirtų sužalojimų, sąlygojusių lėtą nuolatinį kraujavimą, mirė Raudonojo Kryžiaus ligoninėje.

## Apdovanojimai
1991 m. sausio 15 d. už pasižymėjimą didvyrišku narsumu ir ištverme ginant Lietuvos Respublikos laisvę ir nepriklausomybę po mirties apdovanota I laipsnio Vyčio Kryžiaus ordinu.

## Atminimas
Loretos Asanavičiūtės vardu pavadinta viena iš Vilniaus gatvių Karoliniškėse. Atminimo lentos pakabintos ant namo, kuriame gyveno Loreta Asanavičiūtė, sienos; be to, dab. Vilniaus kolegijos Ekonomikos fakultete (Naujamiestyje), ir kt.

## Galerija

File:L.As. hous.jpg|Namas, kuriame gyveno Loreta Asanavičiūtė 
File:L.As. House.jpg|Namas, kuriame gyveno Loreta Asanavičiūtė 
File:L.As. Nr..jpg|Namas, kuriame gyveno Loreta Asanavičiūtė 
File:LAs lenta.jpg|Loretai Asanavičiūtei atminti memiorialinė lenta, Karoliniškės 


## Šaltiniai

## Nuorodos
*Straipsnis apie Loretą Asanavičiūtę Lietuvos Respublikos Seimo puslapyje
Bružai

**Bružai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Šerkšnėnų. Kaime yra didelis Bružų miškas, greta teka upeliai Balėnupis ir Viešetė.

## Istorija

Pirmą kartą jis paminėtas 1770 m.

## Gyventojai

1923 metais kaime buvo 58 kiemai ir 376 gyventojai.

## Šaltiniai

*
Buknaičiai

**Buknaičiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Mažeikių, Latvijos pasienyje. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, kapinaitės, H. Nagio pagrindinė mokykla, anksčiau buvo muitinės postas.

Per Buknaičius eina asfaltuotas kelias , keliai į Leckavą ir į Laižuvą. Per kaimą teka Vaidminas, Alksnupis.

## Istorija

Kaimo laukuose buvo 3 pilkapiai su akmenų vainikais, rasta žalvarinių dirbinių. Pirmą kartą kaimas paminėtas 1661 m. Viekšnių seniūnijos inventoriuje. Sovietmečiu kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Algimantas Valantinas, teisininkas, teisėjas, buvęs Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras.

## Šaltiniai

*
Petraičiai

**Petraičiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Židikų. Yra kapinaitės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė kalbininkas, kalbos istorikas Vincas Urbutis.

## Šaltiniai

*
Čekai (Mažeikiai)

**Čekai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, kairiajame Ventos krante, 1 km į pietus nuo Viekšnių, pervažiavus Viekšnių tiltą. 1959 m. kaime buvo pradėtas statyti čerpių fabrikas, kuris vėliau vadintas Akmenės statybinių medžiagų kombinato Viekšnių koklių cechu. Yra molio telkinys.

## Etimologija

Kaimo vardas veikiausiai yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *Čekas*, *Čekis* ar *Čekys*.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Čekuose gimė redaktorius, ekonomistas, kooperatininkas, žurnalistas, politinis veikėjas Jonas Januškis (1900–1963).

## Šaltiniai

*
Dargiai

**Dargiais** vadinami kaimai:

* Joniškio rajone;
* Jurbarko rajone;
* Mažeikių rajone;
* Rokiškio rajone;
* Šiaulių rajone;
* Šilalės rajone.
Račaliai

**Račaliai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Židikų, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra kapinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Antineutrinas

**Antineutrinas** (simbolis \bar{\nu}) – elementarioji dalelė, priklausanti leptonų grupei, neutrino antidalelė.

Antineutrinas neturi krūvio, sukinys lygus 1\over2, o masė – beveik nuliui. Manoma, kad elektroninių antineutrinų masė yra tarp 0,1 eV ir 2,5 eV. Tai yra apie milijoną kartų mažiau už elektrono masę ir apie milijardą kartų mažiau už protono masę. Šiuo metu yra žinomos trys antineutrinų rūšys:
* elektroninis antineutrinas \bar{\nu}_e,,
* miuoninis antineutrinas \bar{\nu}_\mu\,,
* tau antineutrinas \bar{\nu}_\tau\,.

#### Istorija
Antineutrinai pirmą kartą buvo pastebėti 1953 metais prie branduolinio reaktoriaus.

## Taip pat skaitykite
* Neutrinas
Kugiai

**Kugiai** (arba ***Naudvarė***) – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje.

## Istorija

Minimas Žemaičių žemės teismo aktų knygose 1585 m. ir 1599 m., priklausė Grūstės valsčiui, buvo 48 valakai. Buvo Naudvarės dvaras, priklausęs Uščioms. Dvare yra buvęs malūnas (dabar išliko tik akmuo su data, užtvanka). Sodo teritorijoje išlikusi pirtis ir ledaunė (akmeninis pastatas, kuriame laikydavo tarp ledų mėsą, daržoves).

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Purpliai

**Purpliai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 14 km į šiaurės rytus nuo Mažeikių. Seniūnaitijos centras. Kaime yra likęs senovinis malūnas (šiuo metu jame veikia kavinė-baras), Purplių koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Plyšiadantiniai

**Plyšiadantiniai** (*Solenodontidae*) – žinduolių šeima, turinti vieną gentį *Solenodon* ir kuriai priklauso dvi naktinių gyvūnų rūšys: kubinis plyšiadantis (*Solenodon cubanus*) ir haitinis plyšiadantis (*Solenodon paradoxus*). Įtrauktos į nykstančių rūšių sąrašą.

## Paplitimas
Plyšiadantiniai yra endeminiai gyvūnai gyvenantys Didžiuosiuose Antiluose. Kubinis plyšiadantis aptinkamas Kuboje, o haitinis plyšiadantis – Espanjoloje (Haitis ir Dominikos Respublika). Šiose dviejose salose buvo rastos visos net ir išnykusios rūšys. Buveinę daugiausia sudaro miškai. Kartais aptinkami krūmuose šalia dirbamos žemės.

## Išvaizda
Plyšiadantiniai panašūs į kirstukinius. Kūno ilgis 28-39 cm, uodegos 18-26 cm. Svoris 0,8–1 kg. Kailis nuo rausvai rudos iki juodos spalvos. Kubinio plyšiadančio kailis tamsesnis, ilgesnis ir švelnesnis lyginant su haitinio. Uodega ir galūnės beplaukės.

Kaip ir visų *Eulipotyphla* būrio atstovų, pėdos penkiapirštės ir su nagais. Priekinių galūnių nagai žymiai ilgesni ir labiau išlenkti lyginant su užpakalinėmis. Plyšiadantiniai turi skysčius išskiriančias liaukas. Skysčio kvapas primena ožkų kvapą.

## Mityba
Ieško maisto žemės paviršiuje arba po žeme kasdamiesi smailiais snukiais. Kartais naudoja nagus pralaužti kietą dirvą ar medžio žievę. Visaėdžiai, bet minta daugiausia gyvuliniu maistu – bestuburiais gyvūnais: dviporiakojais, vabzdžiais ir sliekais, tačiau taip pat ir stuburiniais gyvūnais, pavyzdžiui, mažesniais driežais. Rečiau minta vaisiais ir kitomis augalų dalimis.

## Šaltiniai