open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vulkeneštis

**Vulkeneštis** (, ) – Moldavijos miestas Gagaūzijoje, 180 km nuo Kišiniovo, 7 km nuo sienos su Ukraina, 35 km nuo sienos su Rumunija.

1940 m. lapkričio mėn. Vulkeneštis tapo rajono centru. 1965 m. Vulkeneščio kaimas įgijo miesto tipo gyvenvietės statusą. 1995 m. Vulkeneštis tapo miestu. Nuo 1993 m. gruodžio 23 d. Vulkeneštis priklauso autonominiam dariniui Gagaūzijai.

Vulkeneštyje gyvena:
* 12 350 gagaūzų,
* 2 325 moldavų,
* 1 720 rusų,
* 840 bulgarų,
* 1 010 ukrainiečių
* 55 kitų tautybių žmonės (vokiečiai, graikai, serbai, baltarusiai, albanai, žydai, azerbaidžaniečiai, čigonai.)

Mieste, kaip ir visoje Gagaūzijoje, yra trys oficialios kalbos – rumunų, gagaūzų, rusų.

## Ekonomika ir infrastruktūra
Mieste yra geležinkelio stotis, jungianti Vulkeneštį su Kišiniovu, Rumunija, Ukraina. Su kitais miestais jungia ne tik geležinkelis, bet ir autobusų maršrutai.

Vulkeneštis sparčiai augo nuo 1965 m. Nuo to laiko buvo pastatyti gyvenamieji mikrorajonai, biblioteka, ligoninė, ryšių mazgas, sporto mokykla, muzikos ir menų mokyklos, vairavimo mokykla, stadionas, kino teatras.

Dabar mieste 2 licėjai, 2 vidurinės mokyklos, 6 vaikų darželiai.

## Istorija
Pirmieji duomenys apie miestą atėjo iš XIII a. pabaigos. Žinomiausias istorinis įvykis Vulkeneščio apylinkėse – istorinis 1770 m. Kagulo mūšis. Birželio 21 d. Rusijos kariuomenė, vadovaujama P. Rumiancevo, įveikė keliskart gausesnius turkus ir totorius. Kautynėse pasižymėjo būsimasis 1812 m. karo herojus Michailas Kutuzovas.

Kagulo mūšio atminimui 1849 m. pastatytas paminklas, tapęs miesto simboliu.
Gindeštis

**Gindeštis** – Moldavijos miestas Floreščio rajone, 13 km nuo rajono centro Floreščio. Tarybiniais laikais vadinosi *Leninskis* ().

Moldavijos TSR laikais mieste 1956 m. buvo pastatytas cukraus fabrikas, vienas stambiausių Moldavijoje. Miestas buvo pastatytas kaip cukraus fabriko darbuotojų gyvenvietė.

2000 m. mieste gyveno 1500 žmonių. Mieste yra geležinkelio stotis.
Vygintas Grinis

**Vygintas Grinis** (g. 1951 m. birželio 4 d. Kaune) – lietuvių inžinierius, valstybės tarnautojas, diplomatas.

## Biografija
1968 m. baigė Kauno 8-ąją vidurinę mokyklą, 1974 m. – KPI Automatikos fakultetą. 1979–1982 m. mokėsi KPI Skaičiavimo mašinų katedros aspirantūroje. Technologijos mokslų daktaras. Turi Nepaprastastojo pasiuntinio ir įgaliotojo ministro rangą.

1974–1979 m. buvo KPI mokslo darbuotojas, 1983–1991 m. – Skaičiavimo mašinų katedros docentas.

1991–1995 m. buvo Kauno miesto Tarybos pirmininkas.

1995–1998 m. dirbo UAB "Alna" skyriaus vadovu, KTU Visuomenės institucijų administravimo katedros docentu.

1998–2001 m. buvo Lietuvos nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Čekijos Respublikoje ir Vengrijos Respublikai.

1999– 2014 m. buvo KTU Europos instituto docentas. 

2002–2015 m. buvo Kauno miesto savivaldybės Investicijų ir strateginio planavimo (ankst. pavadinimai:  Plėtros programų ir investicijų, Plėtros programų valdymo, Ekonominės plėtros) skyriaus vedėjas.

Nuo 2015 m. – VšĮ Kauno mokslo ir technologijų parko direktorius.

Virš 90-ties straipsnių kompiuterinių sistemų automatizuoto projektavimo, mikroprocesorinių sistemų modeliavimo ir testavimo, viešojo administravimo, informacinių sistemų taikymo valstybės administravime, verslo vystymo, ES struktūrinių fondų panaudojimo temomis autorius, parengė virš 10 metodinių priemonių skaičiavimo technikos, viešojo administravimo, Europos Sąjungos regionų plėtros mokymo klausimais..

## Nuorodos
* Kas yra kas Lietuvoje. Vygintas Grinis

## Šaltiniai

|-
Vasario 16-osios gatvė (Jonava)

**Vasario 16-osios gatvė** – gatvė Jonavoje, vienas iš pagrindinių miesto kultūrinių ir teisinių centrų. Gatvė jungia Rimkų mikrorajoną su Jonavos senamiesčiu. Gatvė yra judri dienos metu ir siekia miesto centrą. Įsteigtos dvi autobusų stotelės.

## Susikertančios gatvės
  Mindaugo gatvė
 Virbalų gatvė
 Chemikų gatvė
 Veterinarijos gatvė
 Verbų gatvė
 Dariaus ir Girėno gatvė
 Gėlių gatvė
 Sodų gatvė
 Žalioji gatvė
 Žeimių gatvė

## Istorija
Sovietmečiu ši gatvė buvo vadinama Pergalės gatve. Dar prieš paskelbiant Nepriklausomybės atkūrimą, 1989 m. vasario 11 d. čia buvusio Statybos tresto administracinio pastato salėje įvyko patriotinis minėjimas, skirtas Lietuvos valstybingumo dienai pažymėti, kuris buvo suorganizuotas vietinės Sąjūdžio grupės pastangomis. Nuspręsta gatvei grąžinti Vasario 16-osios vardą. Ta proga ant tresto pastato, pažymėto nr. 1, sienos buvo pritvirtinta paminklinė lenta „*Gatvė pavadinta Lietuvos nepriklausomybės paskelbimui 1918 m. vasario 16 d. atminti*".

## Švietimas
Gatvėje yra keletas švietimo įstaigų:
*Jonavos Senamiesčio gimnazija
*Jonavos jaunimo mokykla
*Jonavos vairavimo mokyklos punktas
Išlikęs pirmojo mieste darželio medinis pastatas.

## Institucijos ir įstaigos
Gatvėje yra įsikūrę: 
*Jonavos rajono apylinkės teismas 
*Jonavos rajono savivaldybės punktas 
*Jonavos higienos centras ir Kauno higienos centro punktas
*Greitosios medicinos pagalbos stotis (Vasario 16–osios g. 11, iki 2006 m.)  
*Kauno apskrities valstybinės mokesčių inspekcijos Jonavos skyrius (Vasario 16-osios g. 1).

## Ekonomika
Vasario 16-osios gatvės pastate Nr. 35 įsikūrusios UAB „Regitra” ir UAB "Juta", Jonavos filialas, Valykla „Švaros namai“ (UAB „Skaistuva“; Vasario 16-osios g. 24, LT-55170).

## Kultūra
Įsikūręs Jonavos kūno kultūros ir sporto centras ir miesto sporto salė (vidaus patalpų stadionas), kurioje vyksta įvairūs JKKSC renginiai.

## Galerija

File:JKKC1.jpg|Jonavos kūno kultūros ir sporto centras 
File:Senasis Jonavos darzelis.jpg|Senasis Jonavos darželis
File:Jonavos higienos centras.jpg|Higienos centras
File:Vasario 16 gatves pabaiga.jpg|Komerciniai pastatai, žymintys gatvės pabaigą
File:Senoji Jonavos ligonine.jpg|Senoji Jonavos ligoninė


## Literatūra
* Gediminas Ilgūnas, „Sąjūdis Jonavoje 1988-1990“, Kaunas, Aušra, 2004, 62 p. ISBN 9955-532-27-0

## Išnašos

## Nuorodos
* Vaizdas: memorialinė lenta prie buv. Jonavos statybos tresto pastato, Vasario 16-sios g. 1
Mellieha SC

**Melihos SC** –  Maltos futbolo klubasiš Melihos.

## Istorija
Klubas įkurtas 1947 m. Kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje. Joje praleido 1992–1993 m. sezoną, o vėliau iškrito ir rungtyniavo žemesniųjų pakopų pirmenybėse.

2022–2023 m. sezone rungtyniavo IZIBET Amateur League (III pakopa) ir A grupėje liko devintoje vietoje.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
* Foot.dk (sezonai)
Kišiniovo šachta

**Kišiniovo šachta** (, ) – statybinio akmens gavybos įmonė šiauriniuose Kišiniovo (Moldavija) priemiesčiuose, įsteigta 1969 m. Įmonėje dirba 120 darbuotojų.

## Telkinys
Įmonė išgauna produkciją iš unikalaus Europoje iškasenų telkinio. Pjaunamųjų kalkakmenių telkinys buvo išžvalgytas 1968 m. Žinomos atsargos – 43,8 mln. m³. Telkinys *Kišiniovo 1-asis* () išsidėstęs palei magistralę Kišiniovas-Orhėjus, jo ilgis – 3,4 km, plotas – 544 ha. Beveik horizontalūs 5-10 m storio kalkakmenio klodai slūgso 60-130 m gylyje.
Įrengiant šachtą buvo iškasti apie 600 m ilgio nuožulnūs tuneliai, vedantys prie klodo.

## Produkcija ir ekonominė veikla
Išgaunami statybinio akmens blokai, išpjaunami specialiomis mašinomis, pasižymi aukšta kokybe, tinkami tiek gyvenamųjų, tiek kitokios paskirties pastatų statybai. Produkcija parduodama Moldavijoje ir už jos ribų.

Telkinio eksploatavimas nuožulniaisiais tuneliais leidžia susidarančias požemines erdves ateityje panaudoti kaip sandėlius, vyno saugyklas, grybų auginimo patalpas, civilinės gynybos patalpas ir kt. Įmonė tokias patalpas nuomoja.
Dar 1989 m. dalis susidariusių patalpų buvo perduota gamyklai „Mezon“, jose turėjo būti auginami silicio kristalai ir gaminamos elektroninės mikroschemos.

## Nuorodos
* А.О. Кишинёвская шахта. О Компании
Vatra

**Vatra** – Moldavijos miestas, Kišiniovo municipijaus Bujukanio sektoriaus dalis.

## Istorija
Miestas anksčiau vadinosi Gidigičis. Pagal gyvenvietės pavadinimą buvo pavadintas stambiausias Moldavijos tvenkinys – Gidigičio tvenkinys.
Kišiniovo municipijus

**Kišiniovo municipijus** – Moldavijos municipijus, kurio centras yra Kišiniovas.

Municipijų sudaro:
* Kišiniovo miestas
* 6 kaimyniniai miestai:
** Syndžera
** Durleštis
** Vatra
** Kodras ()
** Vadul lui Vodė ()
** Krikova
* 25 kaimai.

Municipijaus teritorija padalinta į 5 sektorius

## Kišiniovo muncipijaus sektoriai

Iki 1991 m. Kišiniovo sektoriai buvo vadinami vadinosi miesto rajonais.

Municipijaus sektoriai:
* Čentras (). Buvęs *Lenino rajonas* ().
* Bujukanis (). Buvęs *Frunzės rajonas* ().
* Botanika (). Buvęs *Tarybų rajonas* ().
* Ryškanis (). Buvęs *Spalio rajonas* ().
* Čiokana (). Pradžioje buvo Spalio rajono dalis, iš kurios XX a. 9-tą dešimtmetį buvo suformuotas *Dniestro rajonas* (), vėliau tapęs Čiokanos sektoriumi.

Sektorius valdo *pretorių* () vadovaujamos *pretūros* ()

## Planuojami naujieji sektoriai
2006 m. nutarta padidinti Kišiniovo plotą ir suformuoti naujus sektorius, kurie turės šiuolaikinę infrastruktūrą, verslo centrus, patogias magistrales. Tikimasi, kad naujų sektorių statymas leis išspręsti tiek būstų stygiaus, tiek transporto kamščių problemas.

Naujieji sektoriai:
* Steučeni Nojus ()
* Budeštis 2 ().
Stepinis erelis

**Stepinis erelis** (*Aquila nipalensis*) – vanaginių (*Accipitridae*) šeimos paukštis. Dydžiu ir forma panašus į kilnųjį erelį, tik snapas mažesnis ir skiriasi išskleistų sparnų forma. Plunksnų danga beveik visa tamsiai ruda, kiek blyškesnė apačioje, ypač pagurklyje. Snapas įsodintas giliai, geltonas jo pagrindas nusitęsia iki pat ir už akies. Jauniklių apdaras blyškesnis už suaugusių paukščių.

Gyvena atvirose lygumose, stepėse ir pusdykumėse; rytiniuose paplitimo regionuose – dykumose. Gyvena ir kalnuose, iki 2300 metrų virš jūros lygio. Žiemoja Afrikoje, savanoje.

Lietuvoje neperi, stebimi migracijos metu atsitiktinai užklystantys individai.

## Šaltiniai

* Žiedavimas.com – Stepinis erelis
Bitininkai

**Bitininkai** gali reikšti:

* žmonės, užsiimantys bitininkyste;
* bartininkai, feodalinių laikų bitininkai;
* gali reikšti šiuos paukščius (*aves*): europinių bitininkų (*Merops apiaster*) rūšį, sulavesinių bitininkų (*Meropogon*), tikrųjų bitininkų (*Merops*), naktinių bitininkų (*Nyctyornis*) gentis ir bitininkinių (*Meropidae*) šeimą, bei šioms gentims ir šeimai priskiriams kitas rūšis;
* kaimas Akmenės rajone.
Bitlesiai

**Bitlesiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Videniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bitniškiai

**Bitniškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Pabiržės.

## Istorija

Bitniškiai istorijos šaltiniuose paminėti 1570 m. 1949–1992 m. kolūkio „Laisvoji žemė“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė karininkas Vilius Krūminas (1917–).

## Šaltiniai
Bitpoliai

**Bitpoliai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 12 km nuo Papilės.

## Istorija

Papilės apylinkės Bitpolių kaimas 1977 m. kovo 30 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai
|r1970=

## Šaltiniai
Bižai

**Bižai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurę nuo Marcinkonių. Įsikūręs į pietus nuo Žiūrų, netoli Ūlos upės, Dainavos girios apsuptyje, prie miško keliuko tarp Žiūrų ir Marcinkonių. Į pietvakarius nuo Bižų telkšo Dėlinis. Yra kapinaitės.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio **Bižas* (plg. P. Lietuvoje paplitusi pavardė *Bižỹs*). Jo kilmė neaiški (gali būti iš *bìžė* „utėlė“ arba *bùžė, bužỹs* „vabalas; utėlė; kankorėžis“).

## Gyventojai

## Galerija

Bižai, 2.JPG|Bižų kapinės
Bižai, 3.JPG|Paminklinis kryžius
Bižai, 4.JPG|Bižų architektūra


## Šaltiniai
Bygirdai

**Bygirdai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Turgelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Byliškės (Kaišiadorys)

**Byliškės** – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, vakariniame Rumšiškių miestelio pakraštyje.

## Istorija

1961 m. Byliškių kaimo vietoje įkurtos perkeltos Senosios Rumšiškės.

## Šaltiniai
Bysvainėliai

**Bysvainėliai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Žaiginio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bytautonys

**Bytautonys** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4,5 km į šiaurę nuo Žilinų, prie Graužinės upelio, šalia Bytautonių miškas. Šalia telkšo maži ežerėliai (Graužeris, Alkas). Šalia praeina vieškelis .

## Etimologija
Vietovardis kilęs iš archajinio dviskiemenio baltiško asmenvardžio *[[Bytautas|Býtautas]]*.

## Istorija
1865 m. Bytautonys buvo Daugėloms priklausęs dvaras. XIX a. pab. pateko į Trakų apskrities Onuškio valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Blatniškė

**Blatniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Griškiškės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Blažiejiškė

**Blažiejiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Mielagėnų, tarp Kančioginos slėnio ir miško.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Blažiẽjus*.

## Istorija
1830 m. kaime buvo 4 sodybos. XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčiui, Paliesiaus dvaro valdai.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Mielagėnų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Blekiškės

**Blekiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Daneikių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Blendė

**Blendė** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Variekos, šalia Žindulių pelkės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bliūdeliai

**Bliūdeliai** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, 1 km į rytus nuo Stanislavavo, šalia Šukėnų ežero.

## Etimologija

Pavadinimas gali būti iš asmenvardžio **Bliūdelis* (plg. šaltiniuose minimas *Mattheus Bludelis* 1685-1731 m., taip pat pavardės *Bliūdỹs, Bliū̃džius*); kita vertus, galima sieti ir su slavybe *bliūdẽlis* (plg. *bliū̃das* ‘dubuo’).

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Mielagėnų valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bliūdžiškiai

**Bliūdžiškiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Marijampolės, prie kelio . Kaimas buvo žinomas kaip dalies Bliūdžių giminės tėviškė.

## Istorija

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Bliūdžiškiuose gimė Seimo narys (juo tapęs 1921 m.), karininkas Jonas Bliūdžius (1880–1948).

## Šaltiniai
Bliūkiškiai

**Bliūkiškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Sintautų, prie Novos upės, šalia kelių  ir  sankirtos. Per Novą nutiestas Bliūkiškių tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bliuvai

**Bliuvai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Žvirgždaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bliuvonys

**Bliuvonys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kurklių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Blymaciai

**Blymaciai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Kintų, tarp Kintų miško ir kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Blyniškės

:: *Apie viensėdį žr. [[Blyniškės (Imbradas)]]*.

**Blyniškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Mukulių, prie Auslo ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bloškiai

**Bloškiai** – buvęs viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Šiaulėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bložiai

**Bložiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Kintų, šalia Minijos žuvininkystės tvenkinių. Pro kaimą eina vieškelis , atšaka į Stankiškius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Blūdikalnis

**Blūdikalnis** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Bezdonių, šalia Blūdikalnio miško ir Vilniaus–Turmanto geležinkelio. Toliau pietuose plyti raistai. Blūdikalnyje įsteigtos sodų bendrijos „Romuva“ ir „Ramunė“, kuriasi nausėdijos.

Buvęs viensėdis, 2025 m. paskelbtas kaimu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Blusinė

**Blusinė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Skirlėnų. Per kaimą teka Jusinės upelis (Žeimenos intakas).

## Istorija

1926 m. kaime ant Jusinės upelio kranto buvo pastatytas vandens malūnas (iki šių dienų neišliko), aprašytas knygoje „Vandens malūnai Rytų Lietuvoje“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bobėnai (Biržai)

**Bobėnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurę nuo Biržų, prie kelio .

## Istorija

Bobėnai istorijos šaltiniuose paminėti 1570 m. 1956–1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* karininkas Petras Janonis (1899–).
* karininkas Mykolas Kregždė (1902–).
* pedagogė, tautodailininkė Monika Čalkauskaitė (1922–2012).

## Šaltiniai
Bobiliškės

**Bobiliškės** – kaimas pietvakarinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Mosėdžio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bobiniškiai

**Bobiniškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Vadaktų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bobkalnis

**Bobkalnis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Karsakiškio. Yra Paežerio girininkija (Panevėžio miškų urėdija).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Boblaukis

**Boblaukis** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šikšnių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Juraitis (1926–2010), katalikų kunigas, teologas ir pedagogas, sielovados darbą dirbęs Šveicarijoje ir Lietuvoje.

## Šaltiniai
Bobulina

**Bobulina** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kairiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Bogušaičiai

**Bogušaičiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Šiluvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bokiškė

**Bokiškė** – buvęs kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 8 km nuo Ylakių.

## Istorija

Ylakių apylinkės Bokiškės kaimas panaikintas 1977 m. kovo 30 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bokiškiai

**Bokiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Papilio. Iš rytų ir pietų juosia Meldiškių miškas, šiauriniu pakraščiu prateka Garšvų upelis (Rovėjos intakas). Negyvenamas; likę pastatų griuvėsiai. 1923 m. buvo 8 kiemai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Boguliuba

**Boguliuba** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kernavės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bokštai (Panevėžys)

**Bokštai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Krekenavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Boleslava

:: *Apie kaimą Kaišiadorių rajone žr. [[Boleslava (Kaišiadorys)]]*.

**Boleslava** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Gelvonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Boleslovava

**Boleslovava** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Suvieko, prie kelio .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šyvio šokdinimas

**Šyvio šokdinimu** vadinama Gražiškiuose tarp Kalėdų ir Trijų Karalių švenčiama šventė, kurios metu įvairūs persirengėliai lanko gyventojų sodybas ir atlieka jiems būdingus vaidmenis. Šyvio šokdinimas priskiriamas Užgavėnių švenčių ciklui.

Šventė buvo du kartus nufilmuota Lietuvos televizijos (1974 ir 2000 m.), apie ją sukurtas dokumentinis filmas. Šyvio šokdinimas laimėjo pirmą vietą 2003–2004 m. Kultūros ministerijos ir Lietuvos liaudies kultūros centro konkurse „Tradicija šiandien“.

Šyvio šokdinimo šventė yra švenčiama ir kai kuriose kitose Europos šalyse.

## Istorija
Šyvio šokdinimas pirmą kartą minimas XVIII a. rašytiniuose šaltiniuose. Anksčiau šį paprotį praktikavo daug Pietvakarių Lietuvos kaimų, tačiau iki šių dienų jis išlikęs tik Gražiškiuose. Manoma, jog šyvio šokdinimas yra kilęs iš Prūsijos.

## Šventės eiga
Šyvio šokdinime dalyvauja 16-20 personažų: šyvis, vadas, 4 kareiviai, šlavėjas, skambintojas, 2 muzikantai, keli čigonai, vedlys su meška, gandras, velnias, daktaras, kasininkas, žydas.

Žygiuojant eisenai per kaimą, priekyje žengia kareiviai, vedini savo vado. Jis, užėjęs į namus, pasisveikina, palinki gerų metų ir paklausia, ar šeimininkai priima, ar norės pasižiūrėti kaip šoka šyvis. Jei atsakymas teigimas, ženklą duoda skambintojas, kelią pašluoja šlavėjas, kareiviai sutraukia dainą. Tada, kol šoka šyvis, kiekvienas kaukės herojus atlieka savo vaidmenį. Pabaigus šokį, šeimininkai duoda lauktuvių, visi atsisveikina. Paskutinis namą palieka vadas.

Kaimo gyventojas Kazys Bakūnas taip prisimena šventę:

## Šaltiniai

## Literatūra
* J. Lukoševičius, A. Petrulis, A. Žilinskas. Gražiškiai. 2002
* „Liaudies kultūra“, 2001 m., Nr 6., 26-34 psl.
Borovka

**Borovka** (arba ***Barauka, Baruvka, Boruvka***) vadinamos gyvenvietės:

## Lietuva
* Barauka, kaimas Ignalinos rajone;
* Molėtų rajone:
** Baruvka, buvęs kaimas Balninkų seniūnijoje,
** Baruvka, kaimas Suginčių seniūnijoje;
* Barauka, kaimas Rokiškio rajone;
* Širvintų rajone:
** Boruvka, kaimas Alionių seniūnijoje,
** Boruvka, viensėdis Čiobiškio seniūnijoje;
* Švenčionių rajone
** Borovka, viensėdis Kaltanėnų seniūnijoje,
** Boruvka, kaimas Labanoro seniūnijoje;
* Baruvka, viensėdis Ukmergės rajone;
* Zarasų rajone:
** Barauka, kaimas Suvieko seniūnijoje,
** Borovka, kaimas Turmanto seniūnijoje,
** Barauka, viensėdis Zarasų seniūnijoje.
Dabitai

**Dabitai** – kaimas Šakių rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, greta kelių  ir  kryžkelės.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Borovka (Zarasai)

**Borovka** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 15 km nuo Kimbartiškės.

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Boruvka (Alionys)

**Boruvka** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Alionių I. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Boruvka (Čiobiškis)

**Boruvka** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Čiobiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bonkiškė

**Bonkiškė** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Dabitų, šalia kelių  ir  sankirtos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bradiškės

**Bradiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Paberžės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bralinskiai

**Bralinskiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Kaulakių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brasta (reikšmės)

**Brasta** vadinama:

* sekluma po vandeniu, per kurią galima persikelti be plaukimo priemonės;
* Brasta – upė, Nevėžio intakas;
* Brasta – upė, Šalčios intakas.
* kaimai:
** Marijampolės savivaldybėje;
** Naujoji Brasta Švenčionių rajone;
** Zarasų rajone.
* Brestas, anksčiau Lietuvos Brasta (nuo )
Braškiai

:: *Apie kaimą Šakių rajone žr. [[Braškiai (Šakiai)]]*.

**Braškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Biržų, prie Rovėjos upelio.

## Istorija

Braškiai () istorijos šaltiniuose paminėti 1611 m. Su karčema kaimas turėjo 22 valakus ir priklausė Parovėjos palivarkui.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1856 m. – Mykolas Venclavas, liaudies muzikantas, liaudies muzikos instrumentų žinovas.
* 1880 m. spalio 17 d. – muzikos mokytojas, chorvedys Martynas Sprindys.
* 1927 m. sausio 2 d. – muziejininkė, tautodailės propaguotoja, 1958–1975 m. Biržų kraštotyros muziejaus direktorė Regina Drevinskienė.
* 1936 m. balandžio 26 d. – gydytojas terapeutas, Utenos apskrities sveikatos apsaugos veikėjas Jonas Galeckas.
* 1937 m. gegužės 4 d. – ilgametė Nemunėlio Radviliškio kultūros namų direktorė, etnografinio ansamblio vadovė Regina Gasiūnienė.
* 1945 m. rugsėjo 8 d. – pedagogė, ūkininkė Dalia Šernienė–Juknaitė

## Šaltiniai
Braškiai (Šakiai)

**Braškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 18 km nuo Kudirkos Naumiesčio, 2 km į pietus nuo kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bratoniškės

**Bratoniškėmis** vadinami kaimai Vilniaus rajone:

* Bezdonių seniūnijoje;
* Riešės seniūnijoje.
Bratoniškės (Bezdonys)

**Bratoniškės** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Bezdonių, kairiajame Neries krante, priešais Bratoniškes Riešės seniūnijoje. Kaimą supa Šakiškių miškai. Pasiekiamos keliuku iš Sakiškių.

Greta yra Bratoniškių senovės gyvenvietė, kurioje likę sampilų, akmenų, archeologinių liekanų. Ties Bratoniškėmis Neryje yra rėva, pakrantėje – nuo seno pustomi smėlynai.

2025 m. kaimas panaikintas, jo teritorija priskirta Ažunerės kaimui (126,42 ha), Bilkiškių kaimui (0,33 ha) ir Liepių kaimui (2,68 ha).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brasta (Marijampolė)

**Brasta** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km nuo Purviniškės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Prapuolenis (1894–1962), pedagogas, esperantininkas

## Šaltiniai
Bratoniškės (Riešė)

**Bratoniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Ažulaukės. Įsikūrusios Neries dešiniajame krante, priešais Bratoniškes Bezdonių seniūnijoje. Šiaurėje teka Kunos upelis. Praeina Naujanerių–Kermušiškių kelias, atsišakoja keliukas į Liubavą.

Kolektyviniai sodai, nausėdijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brazdeikiai

**Brazdeikiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 13 km nuo Telšių.

## Gyventojai

### Žinomi žmonės
* Jonas Smilgevičius (1894-1984), inžinierius elektrikas, hidroenergetikas.

## Šaltiniai
Brazdoniškiai

**Brazdoniškiai** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Dubingių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brazelės

**Brazelės** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Čiobiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vurnon Anita

**Vurnonas Anita** (; g. 1989 m. balandžio 4 d.) – Nyderlandų futbolininkas. Gali žaisti gynėjo ir saugo pozicijose.

## Karjera

Vaikystę praleidęs Nyderlandų Antiluose, kur žaidė vietiniame mėgėjų klube, V. Anita labai jaunas prisijungė prie Amsterdamo „Ajax“ jaunimo akademijos. 2005 m. jis sužaidė vienerias rungtynes pagrindinėje komandoje, tačiau tikrasis jo debiutas buvo 2008–09 m. sezone, kuomet V. Anitai pavyko įsitvirtinti pagrindinėje „Ajax“ komandoje. 2009–10 m. sezone su „Ajax“ triumfavęs Nyderlandų futbolo taurės turnyre jis iškovojo pirmąjį savo kaip profesionalo trofėjų.

2012 m. rugpjūčio 16 d. pasirašė penkerių metų sutartį su Newcastle United FC klubu.

## Rinktinė

V. Anita atstovavo Nyderlandų jaunimo rinktinėms U–17, U–19 ir U–21 lygiuose. 2010 m. gegužės mėnesį Nyderlandų vyrų futbolo rinktinės treneris Bertas van Marwijkas paskelbė, jog įtraukė V. Anitą į išplėstinį 30-ies žaidėjų Nyderlandų rinktinės sąrašą, kuriame esantys žaidėjai ruošis 2010 m. pasaulio futbolo čempionatui Pietų Afrikoje.

## Pasiekimai
; su Amsterdamo „Ajax“ 
* Nyderlandų futbolo taurė: 2009–2010 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Bražiškiai (reikšmės)

**Bražiškiais** vadinami kaimai:

* Akmenės rajone;
* Kupiškio rajone:
** Bražiškiai I,
** Bražiškiai II.
Brazgiai

**Brazgiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 11 km į pietus nuo Kurklių. Kaimo pietuose telkšo nedidelis Brazgių ežerėlis, apylinkėse prasideda Zizdros upelis. Keliukai link Plaštakos, Dejūnų, Žemaitkiemio.

## Istorija

1923 m. kaime buvo 16 sodybų. 1938 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius, tada turėjo 134 ha žemės. Brazgių kaime buvo Matikonių dvaras (išparceliuotas 1938 m.).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vytautas Aleksandras Butkus, botanikas (1930–2020);
* Bronius Tvarkūnas, kraštotyrininkas, tautodailininkas (g. 1933 m.).

## Šaltiniai
Breidakiškės

**Breidakiškės** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Imbrado. 

## Istorija

Kaimas panaikintas 2022 m. sausio 19 d., jo teritorija (48,94 ha) priskirta Midolkų (18,59 ha), Rutuliškių (4,50 ha), Smėlių (0,60 ha) ir Žagarių (25,25 ha) kaimams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brenčiai

**Brenčiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Saločių, Mūšos pakrantėje, prie plento .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brestovas

**Brestovas** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus Turgelių.

## Etimologija

Kaimas tikriausiai pavadintas menant Povilą Bžostauską, XVIII a. netoliese buvusio Merkinės dvaro savininką.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Briedinė (Molėtai)

**Briedinė** –  buvęs kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 15 km nuo Suginčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Briedpjaunis

**Briedpjaunis** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Janapolės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Briedžiai (Biržai)

**Briedžiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į šiaurės rytus nuo Biržų, Biržų girios rytinėje dalyje.

## Istorija

1949-1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* vargonininkas, periodinio leidinio „Sėjėjas“ administratorius Adolfas Ramonis (1912–1990).

## Šaltiniai
Briežvalkis

**Briežvalkis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Raguvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brigiškiai

**Brigiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Medeikių.

## Istorija

Biržų girioje prie Brigiškių yra 1863 m. sukilėlių mūšio vieta. Tada mūšyje su caro armija žuvo keli šimtai sukilėlių, sužeistas Zigmantas Sierakauskas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Briešlaukis

**Briešlaukis** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Kurtuvėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brinkiškės

**Brinkiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km nuo Dūkštų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brinkliškės

**Brinkliškės** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 11 km nuo Daugailių. Stūkso Brinkliškių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brizgai

**Brizgai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Telšių. Technikos paminklas Lieplaukės geležinkelio tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brižiai (Švenčionys)

**Brižiai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Magūnų, Neries dešiniajame krante (215 km nuo žiočių), priešais Brižius Vilniaus rajone. Kaimą supa miškai, ateina keliukas iš Noselėnų. Brižiuose auga senas topolis (5,2 m apimties, keturkamienis), išlikę senovinių klojimų, puoštų kryželio formos kiaurraščiais elementais (apsaugai nuo perkūnijos).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brižiai (Vilnius)

**Brižiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Buivydžių, Neries kairiajame krante, priešais Brižius Švenčionių rajone.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brižiškės

**Brižiškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brokoriai

**Brokoriai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Žemaičių Naumiesčio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Broma

**Broma** gali reikšti:

* iškilmingi vartai su stogeliu;
* iš karčių padaryta, vainikais papuošta anga;
* kaimas Kaišiadorių rajone.
Brukaliai

**Brukaliai** – buvęs kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kletiškės. 

## Brukalių kapinynas

Netoli kaimo yra Brukalių kapinynas, kuris buvo įrengtas nedidelėje Ančios slėnyje esančioje pakilumoje. Vėliau kapinyno rytinėje dalyje buvo įrengtos kaimo kapinės (kapinių vietoje išsiskiria apie 13×13 m dydžio apkastas pakilimas). Kapinynas yra datuojamas I tūkst. antr. p. – II tūkst. pr.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brukninė

**Brukninė** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Smalvų.

## Istorija

XX a. pradžioje pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brukos

**Brukos** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 20 km į šiaurės rytus nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante, prie kelio Kvetkai–Nemunėlio Radviliškis, rytiniame Biržų girios pakraštyje.

## Istorija

1949-1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Demy de Zeeuw

**Demis de Zėuvas** (; g. 1983 m. gegužės 26 d.) – buvęs futbolininkas, atraminis saugas. Atstovavo Nyderlandų rinktinei.

## Karjera
Kitados priklausė Go Ahead Eagles ir Alkmaro AZ. 2008–2009 m. sezone atstovaudamas AZ D. de Zeeuwas tapo šalies čempionu.

2009 m. liepos 25 d. persikėlė į Amsterdamo "Ajax" klubą. 2011 m. liepos 6 d. pasirašė trejų metų sutartį su Rusijos Maskvos "Spartak" klubu.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Brunava

:: *Apie kaimą Panevėžio rajone žr. [[Brunava (Panevėžys)]]*.

**Brunava** (anksčiau – **Bruniviškis**) – bažnytkaimis Latvijoje, Žiemgalos regione, į pietryčius nuo Bauskės, kairiajame Nemunėlio krante. Parapijos centras. Jo vardu vadinamas Brunavos pagastas.

## Istorija
Nuo 1473 m. kaimas priklausė LDK. Caro laikais buvo Panevėžio apskrityje, kartais vadinosi  ir *Bruniviškiais* (). Šalia kaimo buvo ponui Korfui (von Korff) priklausantis dvaras ir piliakalnis, *Bruniviškių* vardu 1876 m. plačiai aprašytas J. Dioringo (Döring), dabar žinomas Auželių vardu. Tiesiai per piliakalnį ėjo Lietuvos ir Kuršo siena, ant piliakalnio stovėjo du riboženkliai.

## Lietuviai
1914–1930 m. kaimo pradžios mokykloje vykdavo lietuvių kalbos pamokos. 1946–1964 m. Brunavoje dirbo vietinis kunigas J. Ušerovskis, pamaldas laikęs latviškai ir lietuviškai. Brunavos valsčiuje 1947 m. lietuviai sudarė 10,6 proc. visų gyventojų. Kaime XIX a. vikaru dirbo Petras Gomaliauskis.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kaimas XIX a. žemėlapyje
Brūnupis

**Brūnupis** – buvęs viensėdis Telšių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Viešvėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bruškiškės

**Bruškiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Savičiūnų, Rukainių miške, prie Vaičios upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bruzdeilynas

**Bruzdeilynas** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Kretingalės, prie Pašaltinio upelio ir greitkelio . Vakaruose siekia Rikinės upelį ir Plazės miškus.

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs iš asmenvardžio *Bruzdéilynas* ar *Bruzdei̇̃lynas* (XVII a. minimas *Bendik Brußdel*), kuris siejamas su žodžiais ,  („judėti, krutėti, nerimti“). Gali būti, kad asmenvardis yra iš dviejų dėmenų (plg. užrašymą *Brusz Dehlin*, Kurše užrašytas pavardes *Dele, Dehling*).

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 4 sodybos. 1889 m. įkurta mokykla, aptarnavusi šio ir gretimo kaimo bendruomenę. 1939 m. mokyklą lankė 29 vaikai, buvo mokoma lietuviškai. TSRS laikais mokykla pertvarkyta į aštuonmetę. XXI a. pradžioje Bruzdeilynas auga kaip Klaipėdos priemiestis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Werner Schützler (1902–1994), Vokietijos politikas.

## Šaltiniai
Bruzguliai

**Bruzguliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, Nemunėlio kairiajame krante, 9 km į šiaurės rytus nuo Papilio, 1 km į šiaurės vakarus nuo Kvetkų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bružai (Šilutė)

**Bružai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Saugų, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Žemaitkiemio, prie kelio  ir Tenenio.

## Etimologija

Kaimas minimas kaip *Bružai* ir *Brušiai*. Neaišku, kuri lytis pirminė. Abu pavadinimai asmenvardinės kilmės, plg. asmenvardžius *Brùžas* ir *Bruišỹs*.

## Istorija

Vokiečių valdymo laikais Bružai buvo Šilutės apskrityje, Saugų parapijoje, Lapynės valsčiuje, Lašų seniūnijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bružai (Zarasai)

**Bružai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Degučių, prie Antalieptės tvenkinio. Stovi paminklinis akmuo 1919 m. kaime vykusioms Nepriklausomybės kovoms atminti.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bružiai

**Bružiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Pakalniškių.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Gimė:
* Juozas Narakas (1899 m. gruodžio 5 d.), karinis ir visuomenės veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas. Mirė 1989 m. rugpjūčio 6 d. Geteborge, Švedija.
* Juozas Žilvitis (1903 m. birželio 1 d.), Lietuvos pedagogas, visuomenės veikėjas, kraštotyrininkas, Kretingos muziejaus įkūrėjas, Kretingos rajono Garbės pilietis. Mirė 1975 m. gruodžio 8 d. Kaune.
* Stasys Naginskas (1891 m. vasario 17 d.), Lietuvos pedagogas, poetas, kritikas, vertėjas, „Santaros“ žurnalo redaktorius. Mirė 1955 m. balandžio 12 d. Rokiškyje.

## Šaltiniai
Būbautiškės

**Būbautiškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Skriaudžių, šalia kelio .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Būbautiškėse 1895 m. spalio 22 d. gimė pedagogas, žurnalistas, redaktorius Matas Bagdonas.

## Šaltiniai
Būbeliai

**Būbeliai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės pietinėje dalyje, 3,5 km į pietryčius nuo Kretingos, 0,5 km į pietus nuo Dupulčių, prie kelio Kretinga–Gargždai.

## Etimologija

Vietovardis kilo iš asmenvardžio Bubelis daugiskaitinės formos.

## Istorija

XIX a. Bliūdsukių šiaurės vakarinėje dalyje susiformavo Būbelių užusienis, kuris minimas 1911 m. Kretingos parapijos mirusiųjų sąraše.

Po 1915 m. tapo savarankišku kaimu, kuriame 1923 m. buvo 11 ūkių.

Apie 1945–1959 m. – Būbelių apylinkės administracinis centras.

1986 m. prie Būbelių prijungta panaikinto Bliūdsukių kaimo žemė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
;Gimė
* 1904 m. balandžio 30 d. – Jokūbas Liauda-Liaudinskas, poetas, prozininkas, tremtinys;
* 1920 m. lapkričio 30 d. – Juozas Aleksandravičius, Lietuvos filologas, pedagogas, humanitarinių mokslų daktaras.

## Kultūros paveldas
* Bliūdsukių senosios kapinės, vad. Maro kapeliais (XVIII–XIX a.);
* Bliūdsukių koplytėlė su Švč. Marijos Maloningosios skulptūra (koplytėlė – XX a. I pusė, skulptūra – XIX a.).

## Šaltiniai
Bubilai

**Bubilai** – buvęs kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Gegiedžių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būbliai

**Būbliai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Antakalnio, šalia magistralės .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būbliškė (reikšmės)

**Būbliške** vadinami kaimai:

* Pagėgių savivaldybėje;
* Šilalės rajone:
** Šilalės seniūnijoje,
** Upynos seniūnijoje.
Būbliškė (Šilalė)

**Būbliškė** – buvęs kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Vingininkų.

## Istorija

Panaikintas 1988 m. birželio 22 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bubos

**Bubos** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Sudervės. Šiaurės vakaruose stūkso Elniakampio piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučeliai

:: *Anksčiau Bučeliais vadinosi [[Bučeliškė]]s kaimas*.

**Bučeliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Obelių. Nuo Bučelių matyti laukuose auganti saugoma Mataučiznos guoba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučiai

**Bučiais** vadinama:

* žuvys dantytieji bučiai;
* krepšiai žuvims gaudyti;
* kaimai:
** Panevėžio rajone,
** Skuodo rajone,
** Šilalės rajone.
Bučiai (Panevėžys)

**Bučiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Naujamiesčio. Saugomas Bučių ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučiai (Skuodas)

**Bučiai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Ylakių, šalia Lūšies ištakų. Keliai į Vižančius, Skliaustę, Augzelius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučionys

:: *Apie kaimą Kėdainių rajone žr. [[Bučioniai]]*.

**Bučionys** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Zūbiškių, prie kelio . Šalia kaimo teka Neris.

## Istorija

1918 m. liepos 24 d. – kaimo valstiečiai šakėmis nudūrė vokiečių žandarą, atėjusį rinkti mokesčių natūra, už tai kaimas buvo sudegintas, o jo gyventojai – nubausti.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučiškė

**Bučiškė** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Juodeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Bučiūnai (Radviliškis)

**Bučiūnai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Baisogalos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučiūnai (Raseiniai)

**Bučiūnai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Verėduvos, tarp greitkelio  ir plento , šalia prasideda kelias .

## Istorija

XX a. pradžioje buvo Bučiūnų kaimas ir palivarkas Mankūnų valsčiuje. Šis priklausė Sirtautams, vėliau – Levanevskiams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučiūnai (Rokiškis)

**Bučiūnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Lukštų, 2 km nuo Latvijos sienos, prie Susėjos ištakų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučniai

**Bučniai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Šateikių ir 3 km į šiaurės rytus nuo Aleksandravo, abipus Liepgirių-Šateikių kelio.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilo iš pirmojo naujakurio *Bučnio* pavardės (asmenvardinis vietovardis).

## Istorija

Manoma, kad kaimas susiformavo XVII–XIX a. kaip Papievių kaimo užusienis.
 
1846 m. Kartenos parapijos Bučnių kaime buvo 8 valstiečių dūmai. 1849 m. kaimas priklausė Šateikių dvaro grafui Aleksandrui Pliateriui, kuriam Aleksandravo palivarke dirbo 108 baudžiauninkai iš Bučnių ir kai kurių aplinkinių kaimų. Panaikinus baudžiavą, 1870 m. grafui Pliateriui išperkamuosius žemės mokesčius mokėjo 29 Bučnių kaimo valstiečiai. Vakariniame kaimo žemių pakraštyje XIX a. įsikūrė *Bučnių užusienis*, kuriame stovėjo kelios vienkieminės sodybos.

1918 m. pabaigoje Bučniuose pas mažažemį Žilinską susirinko Bučnių, Bulikų, Papievių, Puidogalio, Grabšyčių ir Liepgirių kaimų valstiečių atstovai, nutarę įkurti Kartenos valsčiaus darbo ir vargingųjų valstiečių tarybą, valdžiusią valsčių iki 1919 m. vasario mėn.

1923 m. kaime buvo 11 valstiečių sodybų. Per 20 ha žemės Šiauliai, Ramanauskai, Badauskai, Arlauskiai, Mažeikos, Domarkai. Žemė ūkininkams buvo išdalinta rėžiais. Prieš II pasaulinį karą buvo paruoštas vienkieminių ūkių planas, tačiau jį įgyvendinti sutrukdė karas.

1931–1932 m. palei kaimo šiaurinį pakraštį nutiestas Kretingos–Telšių geležinkelis ir pastatyta Šateikių geležinkelio stotis. Kaimo gyventoja Pakalniškienė atidarė maisto parduotuvę ir restoraną „Rambynas“, tarpininkavo superkant iš ūkininkų bekonus, kurie Šateikių stotyje buvo pakraunami į vagonus ir eksportuojami į Angliją.

Po karo į Sibirą buvo ištremti Antanas Domarkas su žmona, Ona Ramanauskienė, Smilingiai, Valė Žilinskienė, Juozas Šiaulys su šeima. Į mišką pasitraukė ir partizanais tapo broliai Domarkai.

1945 m. kaime buvo atidarytas Stropelių pradinės mokyklos III komplektas, kuris netrukus tapo savarankiška Bučnių pradine mokykla. 1946–1948 m. jai vadovavo mokytoja Stefa Jagminienė.

Pokariu kaimas nyko. Šiandien išlikusios sodybos telkiasi apie Šateikių geležinkelio stotį. Kaimo dvasiniu gyvenimu nuo pokario laikų rūpinasi Šateikių parapijos kunigai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būda (Kietaviškės)

**Būda** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 10 km nuo Naujųjų Kietaviškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Briniai

**Briniai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Kučiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Būda (Vilkaviškis)

**Būda** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Paežerių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būdai I

**Būdai I** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Grinkiškio, prie Miegoto upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būdai (Ariogala)

**Būdai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Ilgižių III, prie kelio .

## Gyventojai

## Galerija

Būdai (Ariogala), sodyba.JPG|Sodyba laukuose
Būdai (Ariogala), troba.JPG|Sodyba prie miško 
Būdai (Ariogala), ūkis.JPG|Pakelės ūkis


## Šaltiniai
Būdai (Betygala)

**Būdai** – buvęs kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Betygalos.

## Istorija

2015 m. kaimas panaikintas jo žemes prijungiant prie Gedvydų ir Pamūkio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budaviskas

**Budaviskas** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 7 km nuo Tarprubežių.

## Etimologija

Vietovardis kilęs iš  – „didelis namas, erdvus pastatas“.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Būdbaliai

**Būdbaliai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 3 km nuo Liudvinavo, prie Marijampolės tvenkinio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būdai

**Būdais** vadinami kaimai:

* Kėdainių rajone:
** Josvainių seniūnijoje,
** Vilainių seniūnijoje;
* Radviliškio rajone:
** Būdai I,
** Būdai II,
** Būdai III;
* Raseinių rajone:
** Ariogalos seniūnijoje,
** Betygalos seniūnijoje,
** Raseinių seniūnijoje.

* Panašūs:
** Budai (reikšmės)
Būdelė

**Būdele** vadinami kaimai:

* Kazlų Rūdos savivaldybėje:
** Jankų seniūnijoje,
** Kazlų Rūdos seniūnijoje;
* Šakių rajone.
Būdežeriai

**Būdežeriai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Alvito.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budiliai

**Budiliai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 4 km nuo Semeliškių. Išlikusios kapinaitės. Prie kaimo telkšo du ežerai (vienas jų Nestrėvantys arba Budilių ežeras), prateka upė. Baldų pramonė.

## Istorija

Sovietmečiu kaime buvo pastatytos kolūkio fermos, kuriose dabar veikia baldų gamykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būdiniai

:: *Apie gramatinę kategoriją žr. [[Būdinys]]*.

**Būdiniai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės. 

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvos valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būdiškės

**Būdiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Žiežmarių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budninkai (reikšmės)

**Budninkais** vadinami kaimai:

* Kaišiadorių rajone;
* Vilniaus rajone;
* Būdninkai Ignalinos rajone.
Būdežeriai (reikšmės)

**Būdežeriais** vadinami kaimai Vilkaviškio rajone:

* Būdežeriai,
* Didieji Būdežeriai (vakaruose),
* Mažieji Būdežeriai (rytuose).
Būdninkai

**Būdninkai** (***Budnykai***) – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Senojo Daugėliškio, prie Paversmio miško.

## Etimologija
Teigiama, esą pavadinimas kilęs iš asmenvardžių **Bū̃dninkas, Bū̃dininkas*.

## Istorija
XIX a. pab. buvo užusienis Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje, Dauliškio dvaro valda.

1930–1948 m. veikė pradinė mokykla, iki 1961 m. septynmetė, nuo 1961 aštuonmetė. Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būdos

**Būdomis** vadinami kaimai:

* Birštono savivaldybėje;
* Jonavos rajone:
** Bukonių seniūnijoje,
** Užusalių seniūnijoje:
*** Būdos I,
*** Būdos II,
*** Būdos III,
*** Būdos IV,
*** Būdos V;
* Jurbarko rajone;
* Kelmės rajone:
** Pakražančio seniūnijoje,
** Tytuvėnų seniūnijoje;
* Prienų rajone:
** Naujosios Ūtos seniūnijoje,
** Stakliškių seniūnijoje;
* Radviliškio rajone;
* Raseinių rajone:
** Nemakščių seniūnijoje,
** Viduklės seniūnijoje;
* Šiaulių rajone:
** Kuršėnų seniūnijoje,
** Šiaulių seniūnijoje;
* Ukmergės rajone;
* Varėnos rajone.
Būdos (Varėna)

**Būdos** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Panočių, Dainavos girios (Būdų miško) apsuptyje, 2,5 km nuo Gudijos sienos.

## Etimologija
Vietovardis kilęs iš gudiško žodžio , šioje vie toje reiškiančio „potašo gamintojų, degutininkų trobelė“.

## Istorija
Būdų užusienis minimas nuo 1798 m. – Kaniavos girininkijos inventoriuje minimas 1 valakas žemės. 1850 m. tarp gyventojų minimi Nedzveckas ir Miškinis.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 31 žmogus, iš kurių 22 užsirašė lietuviais ir 9 lenkais.

## Šaltiniai
Budraičiai (Pakražantis)

**Budraičiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 10 km nuo Pakražančio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budraičiai (Raseiniai)

**Budraičiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Ilgižių III. 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Budraičiuose 1933 m. rugsėjo 10 d. gimė žurnalistas, redaktorius Antanas Mačianskas.
* Budraičiuose 1935 m. liepos 28 d. gimė filosofas, pedagogas, žurnalistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras Feliksas Mačianskas.

## Šaltiniai
Budreliškės

**Budreliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budrėnai

**Budrėnai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Degučių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budriai (Ceikiniai)

**Budriai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Ceikinių, prie Birvėtos aukštupio raistų ir miškų. Keliai į Salelę, Kančioginą. Piečiau kaimo telkšo ežeras Jaurys.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžių *[[Budrys|Budrỹs]], Bùdrius* ar panašių. Budriai šaltiniuose minimi nuo 1706 m.

## Istorija
XIX a. Budriai buvo užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje, Daugėliškio dvaro valda. Lenkmečiu pateko į Mielagėnų valsčių.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budriai (Radviliškis)

**Budriai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Šiaulėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budrikai (Klaipėda)

**Budrikai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Gindulių, tarp kelių  ir , šalia Jakų žiedinės sankryžos ir pramoninės Klaipėdos miesto zonos, susiliejęs su Švepeliais. Plečiasi nausėdijos.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs iš Klaipėdos krašte populiarios lietuviškos pavardės *[[Budrikas|Bùdrikas]] / Budri̇̀kas*. Po kaimų sujungimo vartotas *Bružynų* ar *Brožynų* pavadinimas kilęs nuo asmenvardžio *Bružys* arba *Brožys*. Kitas minimas *Pakavočių* pavadinimas kilęs iš pavardės *Pakavočius*, kuri – iš spėjamo žodžio **pakavočius* (‚numirėlių laidotojas‘).

## Istorija

1685 m. kaimas minimas Jono Budriko (*Jahn Buddricken*) vardu. XVIII a. minimas dar ir kaip Pakavočiai (*Pakawarschen*). 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 3 sodybos. 1864 m. Budrikų kaimas sujungtas su Bružynais (*Birkenhain*; Bružynų dvaras įkurtas 1768 m.), o palivarkas *Buddricken Jahn* prijungtas prie Sendvario dvaro.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budrikai (Šilutė)

**Budrikai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Žemaičių Naumiesčio, tarp plento  ir Šelmens upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budrionys (Panevėžys)

**Budrionys** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Miežiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai