open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Janas Filipas

**Janas Filipas** (, 1900 m. gruodžio 25 d. Chocnėjovicė, Libereco kraštas – 1981 m. balandžio 30 d. Praha) – čekų archeologas.

## Biografija
Nuo 1945 m. Prahos universiteto profesorius. 1952 m. Čekoslovakijos mokslų akademijos narys, nuo 1957 m. viceprezidentas. Nuo 1963 m. Čekoslovakijos archeologijos instituto direktorius. 1949 m. įkūrė ir redagavo periodinį leidinį „Archeologické rozhledy“.

## Bibliografija
* Porost a podnebí Čech v pravěku, disertacija, 1928 m.
* Die Urnenfelder und die Anfänge der Eisenzeit in Böhmen, Prag 1936/37.
* Popelnicová pole a počátky doby železné v Čechách, habilitacinis darbas, 1937 m.
* Umělecké řemeslo v pravěku, 1941 m.
* Pravěké Československo (*Čekoslovakijos priešistorė*), 1948 m.
* Keltové ve střední Evropě, (*Keltai Vidurio Europoje*), 1956 m.
* Keltská civilizace a její dědictví, (*Keltų civilizacija ir jos palikimas*), 1959 m., 1961 m., 1995 m., 1996 m.
* Encyklopädisches Handbuch zur Urund Frühgeschichte Europas (*Europos priešistorės ir senovės istorijos enciklopedinis žinynas*), parengė, su kitais, 2 t. 1966-1969 m.

## Šaltiniai
Leo Frobenius

**Leo Frobenijus** (, 1873 m. birželio 29 d. Berlynas – 1938 m. rugpjūčio 9 d. Bigancola, Pjemontas, Italija) – vokiečių archeologas, etnografas.

## Biografija
1922 m. Frankfurte prie Maino įsteigė Kultūrmorfologijos institutą (dab. Frankfurto universiteto Frobenijaus institutas), vėliau jam perdavė savo rinkinius. Nuo 1932 m. dėstė Frankfurto universitete, nuo 1934 m. Etnografijos muziejaus direktorius.

## Mokslinė veikla
1904–1935 m. surengė 12 ekspedicijų į Afriką, surinko daug etnografinių, archeologinių ir istorinių duomenų. Išplėtojo difuzionizmo teoriją, kultūros ciklų teoriją. Nurodė Okeanijos ir Afrikos tautų kultūrų bendrumus; juos aiškino bendra tų tautų kilme.

Leo Frobenijus bandė jungti evoliucionizmą su difuzionizmu. Pirmasis suformulavo kultūros ratų () koncepciją. Kultūros ratus jis suvokė ne kaip paprastą kultūros elementų rinkinį, o kaip holistinį objektų, idėjų ir elgesio būdų kompleksą, kuris susidaro tam tikromis gamtinėmis-geografinėmis sąlygomis ir migruoja, sklisdamas į kitas gamtines-geografines sąlygas ir ten prigydamas. Analizuodamas panašumus tarp Okeanijos ir Rytų Afrikos kaukių, namų, būgnų, drabužių ir skydų, ėjo toliau nei Frydrichas Racelis ir teigė, kad ne tik atskiri kultūros elementai ar bruožai, bet ištisos kultūros ir net kultūrų grupės (kultūros ratai) yra panašūs.

Leo Frobenijus į atskirą kultūrą žiūrėjo kaip į pasižyminčią savita – atskira dvasia, kurią jis pavadino *paideuma* („išsilavinimas“) ir gretino ją su *Volksgeist* („tautos dvasia“). Be to, jis į antropologiją įvedė pasaulėžiūros (*Weltenschaung*) sąvoką, kurią aiškino esant tam tikrą plačiai paplitusią apibendrintą ir giluminę mąstyseną, archetipinę psichę, apimančią pačius didžiausius kultūrinius arealus, paplitusius skersai išilgai pasaulio.

## Bibliografija
* Kultūros problemos (*Probleme der Kultur*) 4 t. 1899–1901 m.
* O Afrika kalbėjo (*Und Afrika sprach*), 3 t. 1912–1913 m.
* Patirtos pasaulio dalys (*Erlebte Erdteile*), 1925–1929 m.
* Urvų priešistoriniai piešiniai Europoje ir Afrikoje (*Prehistorie Rock Pictures in Europe and Africa*), 1937 m.) vienas autorių.

## Šaltiniai
Klaipėdos apygardos administracinis teismas

**Regionų administracinio teismo Klaipėdos rūmai** – vienas iš 5 administracinių teismų rūmų Lietuvoje. Adresas - Galinio Pylimo g. 9, Klaipėda, LT-91230.

Nagrinėja administracines bylas, kuriose bent viena iš šalių yra valstybė, savivaldybė arba jos institucijos, įstaiga, tarnyba, tarnautojas. Taip pat bylas dėl administracinių teisės pažeidimų, kuriose nutarimus yra priėmę valstybės įgaliotų institucijų pareigūnai. Įkurtas 1999 m. (kaip ir kiti administraciniai teismai Lietuvoje).

1999 m. gegužės 1 d. savo veiklą pradėjo Klaipėdos apygardos teismo patalpose (Herkaus Manto g. 26, Klaipėda). Teisme darbą pradėjo 4 teisėjai – Alona Romanovienė, Vida Stonkuvienė, Jonas Špelveris ir Rimantas Žilevičius, taip pat teismo 7 darbuotojai.

1999 m. išnagrinėjo 516, 2007 m. - 3 789, iš viso nuo teismo įkūrimo iki 2008 m. pabaigos - 17 567 administracines bylas.

## Teisėjai, tarnautojai
Nuo 1999 m. balandžio 27 d. teismo pirmininkė - Alona Romanovienė (g. 1953 m.). Dirba 8 teisėjai, 6 teisėjų padėjėjai, 8 teismo posėdžių sekretorės, 5 darbuotojai raštinėje (raštinės vedėja, 1 vyr. specialistė, 3 specialistės).

## Išnašos

## Nuorodos

*Oficialus Klaipėdos apygardos administracinio teismo tinklalapis
Šiaulių apygardos administracinis teismas

**Regionų administracinio teismo Šiaulių rūmai** – vienas iš 5 apygardų administracinių teismų rūmų Lietuvoje. Adresas - Dvaro g. 80, 76298 Šiauliai.

Nagrinėja administracines bylas, kuriose bent viena iš šalių yra valstybė, savivaldybė arba valstybės ar savivaldybės institucija, įstaiga, tarnyba, tarnautojas. Taip pat bylas dėl administracinių teisės pažeidimų, kuriose nutarimus yra priėmę valstybės įgaliotų institucijų pareigūnai. 

Įkurtas 1999 m. (kaip ir kiti administraciniai teismai Lietuvoje). 

1999 m. gegužės 3 d. savo veiklą pradėjo buvusiose Šiaulių rajono apylinkės teismo patalpose (Dvaro g. 80, Šiauliai). 

## Teisėjai, tarnautojai

1999 m. teisme darbą pradėjo 3 teisėjai – Donatas Daunys (iki to laiko dirbęs Raseinių rajono apylinkės teismo teisėju), Marytė Švažienė (buvusi Telšių rajono apylinkės teismo teisėja) ir Laisvutė Kartanaitė (Šiaulių miesto apylinkės teismo teisėja), taip pat teismo darbuotojai. 

Nuo 2001 m. sausio 2 d. iš Šiaulių apygardos teismo teisėjų Edmundas Gedvilas perkeltas į Šiaulių apygardos administracinio teismo teisėjus (mirė 2003 m. lapkričio mėn.), 2004 m. liepos 26 d. Šiaulių apygardos teismo teisėju paskirtas Virginijus Stankevičius (iki tol dirbęs Šiaulių apygardos teisme), 2008 m. liepos 30 d. - Žanas Kubeckas (dirbęs Šiaulių miesto apylinkės teisme).

Nuo 1999 m. balandžio 19 d. teismo pirmininkas - Gražvydas Poškus (g. 1966 m.), iki tol dirbęs Šiaulių miesto apylinkės teismo pirmininko pavaduotoju. Dirba 6 teisėjai, 4 teisėjų padėjėjai, 3 teismo posėdžių sekretorės, 6 darbuotojai raštinėje (raštinės vedėja, 2 vyr. specialistės, 2 specialistės, 1 tarnautoja), kiti darbuotojai (5).

## Išnašos

## Nuorodos
*Oficialus Regionų administracinio teismo tinklalapis
Smėlinka

**Smėlinka** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Kupiškio rajone;
* Molėtų rajone:
** Alantos seniūnijoje,
** Čiulėnų seniūnijoje,
** Giedraičių seniūnijoje,
** Videniškių seniūnijoje.
Michailas Gerasimovas

**Michailas Gerasimovas** (, 1907 m. rugsėjo 15 d. Sankt Peterburgas – 1970 m. gruodžio 21 d. Maskva) – rusų antropologas, archeologas, daktaras.

## Biografija

Gimė gydytojo šeimoje. Nuo 1920 m. dirbo Irkutsko universiteto Medicinos fakulteto anatomijos muziejuje. 1950–1970 m. TSRS mokslų akademijos Etnografijos instituto Plastinės rekonstrukcijos laboratorijos vedėjas. 1956 m. daktaras.

Sukūrė veido atkūrimo pagal kaukolę metodą. Atkūrė daugelio seniausių Žemės gyventojų (australopitekas, sinantropas) ir žmonių, gyvenusių akmens, bronzos, geležies amžiuje ir viduramžiais, t. p. istorinių veikėjų dokumentinius portretus, iš viso daugiau kaip 200. Pas jį mokėsi archeologas Vytautas Urbanavičius.

## Bibliografija
* Раскопки палеолитической стоянки в селе Малые, / Палеолит СССР, М. – Л., 1935
* Восстановление лица по черепу, (*Veido atkūrimas pagal kaukolę*), М., 1955
* Палеолитическая стоянка Мальта (раскопки 1956–1957 гг.), / Советская этнография, 1958
* Люди каменного века, (*Akmens amžiaus žmonės*), М., 1964.

## Šaltiniai
Wilhelm Gaerte

**Vilhelmas Gertė** (, 1890 m. sausio 19 d. Eitkūnai – 1958 m. rugpjūčio 31 d. Hanoveris) – vokiečių archeologas, kalbininkas, istorikas, daktaras.

## Biografija
Nuo 1909 m. Karaliaučiaus universitete studijavo klasikinę filologiją, archeologiją ir vokiečių kalbą. 1914 m. daktaras.

Nuo 1919 m. dirbo muziejuje „Prussia“, 1925-1944 m. direktorius. 1928-1943 m. draugijos „Prussia“ prezidentas ir žurnalo „Prussia“ redaktorius; 1935-1938 m. redagavo ir žurnalą „Altpreussen“ (Senoji Prūsija). Nuo 1946 m. Hanoverio muziejaus direktorius.

## Mokslinė veikla
Parašė veikalą „Rytų Prūsijos priešistorė“, kuriame susistemino Rytų Prūsijos archeologijos medžiagą ir gausiai iliustravo; šiek tiek tendencingai akcentavo germanų, ypač gotų bei vikingų, įtaką prūsų ir vakarų lietuvių genčių kultūrai.

Tyrė Prūsijos piliakalnius ir kitą archeologinį paveldą. Jo tirti:
* Įsruties kapinynas
* Kirpainių kapinynas

## Bibliografija
* Urgeschichte Ostpreussens Gräfe und Unzer, Königsberg, 1929 m.
* Das altpreußische Weiberfest, Tolkemita-Texte Dieburg

## Šaltiniai
Zigmantas Gliogeris

**Zigmantas Gliogeris** (, 1845 m. lapkričio 3 d. Tibori Kamianka, Augustavo gubernija – 1910 m. rugpjūčio 16 d. Varšuva, palaidotas Povonzkų kapinėse) – lenkų archeologas, etnografas ir kultūros istorikas.

## Biografija
Kilęs iš prūsų bajorų. 1865-1868 m. Varšuvos aukštosiose mokyklose ir Krokuvos universitete studijavo teisę. Varšuvoje kartu su Kazimieru Kulviecu ir Aleksandru Janovskiu 1906 m. dalyvavo steigiant Lenkijos kraštotyros draugiją, buvo išrinktas jos pirmininku ir prisidėjo leidžiant šios organizacijos žurnalą „Ziemia“.

## Mokslinė veikla
Etnografiją laikė viena iš istorijos pagalbinių disciplinų, kuri teikia žinių apie tautas; etnografinį lyginimo metodą aprašė knygoje „Vestuvių apeigos“. Nuo 1871 m. ne kartą keliavo Nemunu nuo Gardino iki Kauno, rinko etnografinę medžiagą ir tyrinėjo jo pakrantes. Išleido dainų rinkinių. 

Pirmasis Lietuvoje surado akmens amžiaus gyvenviečių, surinko daug įvairių iškasenų ir sudarė jų chronologiją, tai aprašė žurnale „Wiadomości archeologiczne“. Archeologiniai rinkiniai saugomi Krokuvos ir Varšuvos muziejuose bei bibliotekose. Išleistose knygose pateikė duomenų ir iš viduramžių Lietuvos. 

## Bibliografija

* Obrzędy weselny (''Vestuvių apeigos''), 1869 m.
* Słownik rzeczy starożytnych (''Senolių kalbos žodynas''), 1896 m.
* Dolinami rzek, 1903 m., lietuvių kalba: *Nemunu: upių slėniais*, 1992 m.
* Pieśni ludu (*Liaudies dainos*), 1891 m.
* Skarbiec strzechy naszej (*Mūsų gimtųjų namų turtas*), dainos 1894 m.
* Geografia historyczna ziem dawnej Polski (''Senosios Lenkijos žemių istorinė geografija''), 1900 m., 4 leid. 1991 m.
* Rok polski w życiu, tradycji i pieśni (*Metai lenkų gyvenime, papročiuose ir dainose*), 1900 m., 5 leid. 1988 m.
* Encyklopedia staropolska ilustrowana (''Senosios Lenkijos iliustruota enciklopedija''), 4 t. 1900–1903 m., 7 leid. 1996 m.
* Budownictwo drzewne i wyroby z drzewa w dawnej Polsce (''Medinė statyba ir gaminiai iš medžio senovės Lenkijoje''), T. 1 i 2, 1907 m.

## Šaltiniai
Dangerously in Love Tour

***Dangerously In Love Tour*** – Beyoncé pirmasis solo koncertinis turas, pristatantis jos debiutinį solo albumą, Dangerously in Love. Koncertai vyko tik Europoje, vėliau Knowles koncertavo kartu su Missy Elliott ir Alicia Keys „Verizon Ladies First Tour“ Šiaurės Amerikoje.

## Pasirodymo sąrašas
# „Baby Boy“
# „Naughty Girl“
# „Fever“
# „Hip Hop Star“
# „Yes“
# „Work It Out“
# „Gift from Virgo“
# „Be with You“
# „Speechless“
# „Destiny's Child Medley“:
## „Bug a Boo“
## „No, No, No Part 2“
## „Bootylicious“
## „Jumpin' Jumpin'“
## „Say My Name“
## „Independent Women Part I“
## „'03 Bonnie & Clyde“
## „Survivor“
# „Me, Myself and I“
# „Summertime“
# „Dangerously in Love 2“
# „Crazy in Love“

## Turo datos
Liudvikas Bocianskis

**Liudvikas Bocianskis** (; g. 1892 m. rugpjūčio 24 d. Pleševe – m. 1970 m. vasario 7 d. Londone) – lenkų pulkininkas, Vilniaus bei Poznanės vaivada. Aktyvus Vilniaus krašto okupacijos ir polonizacijos veikėjas.

Gimė Pleševe. Mokėsi Didžiosios Lenkijos Ostruvo karališkoje gimnazijoje ir Kempno gimnazijoje. Prieš Vokietijos revoliuciją Bocianskis tarnavo vokiečių artilerijos leitenantu vakarų fronte. 1918 m. lapkričio 11 d. tapo Pleševo karių garnizono tarybos vadu, o vėliau Prūsijos Lenkų karinės organizacijos nariu. Didžiosios Lenkijos sukilimo dalyvis. 1919 m. liepos 21 d. įstojo į 64-ąjį Grudziondzo šaulių pulką, būdamas jo sudėtyje kovėsi su bolševikais. Apdovanotas Nepriklausomybės kryžiumi ir *[[Virtuti Militari]]* ordinu. Varšuvoje mokėsi Aukštojoje karinėje mokykloje. 1922 m. baigęs mokslus tapo Generalinio štabo karininku. 1930–1934 m. buvo Pėstininkų kadetų mokyklos Mazovecko Ostruve komendantu. Vėliau paskirtas pėstininkų vadu 20-ojoje pėstininkų divizijoje Baranovičiuose.

1935 m. Liudvikas Bocianskis paskirtas lenkų okupuoto Vilniaus krašto (Vilniaus vaivadijos) vaivada. Aktyviai vykdė polonizaciją, su lenkų dvasininkų pagalba uždarinėjo lietuvių ir baltarusių bažnyčias, draugijas, reiškė nepasitenkinimą lietuviška Vilniaus krašto gyventojų kilme. 1936 m. vasario 11 d. išleido memorandumą, kuriuo smarkiai apribojo tautinių mažumų teises vaivadijoje . Jo nurodymu iš Vilniaus lenkų radijo pašalintas ten dirbęs Česlovas Milošas, už leidžiamas baltarusiškas dainas. Vėliau rašytojas reaguodamas į tai sukūrė pašiepiančią poemą apie Bocianskį „Tostas“. 1939 m. gegužę Bocianskis paskirtas Poznanės vaivadijos vaivada.

Prasidėjus II pasauliniam karui ir okupavus Lenkiją Bocianskis paliko Poznanę ir buvo paskirtas vyresniuoju viršila. 1939 m. rugsėjo 17 d. pasienio ruože tarp Čeremošo ir Kutų bandė sustabdyti į Rumuniją bėgusį lenkų maršalą Edvardą Smigly-Rydzą. Nepavykus jo perkalbėti tęsti kovą, protestuodamas bandė nusišauti, tačiau tik sunkiai susižeidė ir buvo nugabentas į Rumuniją . Ten buvo internuotas, vėliau pasitraukė į Vakarų Europą.

1947 m. apsigyveno Anglijoje. Ten gyveno iki pat savo mirties 1970 m. vasario 7 d. Palaidotas Londono Ganersburio kapinėse.

## Šaltiniai
Vere Gordon Childe

**Viras Gordonas Čaildas** (, 1892 m. balandžio 14 d. Sidnėjus – 1957 m. spalio 19 d. Mėlynieji kalnai, Naujojo Pietų Velso valstija) – anglų archeologas.

## Biografija
Kilęs iš Australijos. Studijavo Sidnėjaus ir Oksfordo universitetuose.

1925–1926 m. Karališkojo antropologijos instituto Londone bibliotekininkas. 1927–1946 m. Edinburgo, 1946–1956 m. Londono universiteto profesorius ir Archeologijos instituto direktorius.

Tyrė Europos ir Azijos priešistorę, pagrindė Europos priešistorės bendrumą. Įvedė žemės ūkio ir miesto revoliucijų sąvokas.

## Bibliografija
* The Dawn of European Civilization (*Europos civilizacijos aušra*) 1925 m., 1957 m.
* The Prehistory of European Society (*Europos visuomenės priešistorė*), 1958 m.
* New Light on the Most Ancient East (*Naujas požiūris į Didžiuosius Senovinius Rytus*), 1929 m. 2 leid. 1953 m.
* Man Makes Himself (*Žmogus pats save sukuria*), 1937 m. 2 leid. 1951 m.
* What Happened in History (*Kas įvyko istorijoje*), 1942 m.

## Šaltiniai
Grehemas Klarkas

**Džonas Grehemas Daglas Klarkas** ( 1907 m. liepos 28 d. Šortlandas, Kento grafystė – 1995 m. rugsėjo 12 d. Kembridžas) – anglų archeologas.

## Biografija
1952–1974 m. Kembridžo universiteto profesorius. 1935 m. vienas Priešistorės draugijos įkūrėjų, 1935–1970 m. jos žurnalo „Proceedings“ redaktorius.

## Mokslinė veikla
Priešistorę tyrė kaip kultūrinio, socialinio ir ekonominio gyvenimo visuma. Daugiausia tyrinėjo mezolito laikotarpį.

## Bibliografija
* Archaeology and Society (*Archeologija ir visuomenė*), 1939 m.
* Prehistoric Europe (*Priešistorinė Europa*), 1952 m.
* Excavations at Star Catr (*Kasinėjimai Star Catre*), 1954 m.
* World Prehistory (*Pasaulio priešistorė*), 1961 m. 3 leid. 1977 m., išversta į 9 kalbas
* Prehistory at Cambridge and Beyond (*Priešistorės tyrimai Kembridže ir apylinkėse*), 1989 m.

## Šaltiniai
Krūmokšninė indigažolė

**Krūmokšninė indigažolė** (*Indigofera suffruticosa*, ) – pupinių (*Fabaceae*) augalų šeimos krūmas, augantis tropikuose. Paplitęs Amerikos tropinėse srityse (nuo Karibų ir Mezoamerikos iki šiaurės Argentinos), taip pat Okeanijos salose (Havajuose, Samoa, Tongoje, Guame ir kt.).

Krūmas status, šakotas, užauga iki 1 m aukščio. Lapai nedideli, priešiniai. Auga pakelėse, skurdžiose, sausose dirvose.

Iš krūmokšninės indigažolės gaunamas indigo dažas, kurį sumaišius su moliu gaunama „majų žydroji“ spalva. Ji buvo populiari majų civilizacijos sienų tapyboje.
Robin George Collingwood

**Robinas Džordžas Kolingvudas** (, 1889 m. vasario 22 d. Kartmelis, Lankašyro grafystė – 1943 m. sausio 9 d. Konistonas, Lankašyro grafystė) – anglų filosofas, istorikas, archeologas. Vienas žymiausių senovės Britanijos tyrinėtojų.

## Biografija
Baigė Oksfordo universitetą. 1912–1919 m. Oksfordo universiteto dėstytojas, nuo 1935 m. profesorius. 1934 m. Britų akademijos narys.

## Mokslinė veikla
Collingwoodo įsitikinimui, kad "visa istorija yra minties istorija" įtaka darė tų laikų Italijos idealistai. Collingwoodas skiria žmogaus veiksmus, kuriuose galima pažinti iš veikiančiojo minčių "vidaus", nuo natūralių įvykių, kurie suprantami tik jų "išorės" arba išorinio pasireiškimo sąvokomis. Žmogaus veiksmai aiškintini individualaus veikėjo motyvais bei intencijomis. Priežastiniai ir į dėsnius panašus aiškinimai tinka tik pasikartojantiems gamtos įvykiams. Kadangi žmonės yra save apibrėžiantys gyvūnai, jų istorijos neįmanoma nustatyti pastovios atskaitos taškų ir prasmių sistemos, analogiškos gamtos mokslų koncepcijoms. Kritikavo empirinę psichologiją ir analizavo religiją kaip pažinimo formą. Veikale „Speculum Mentis“ (1924) pabrėžė proto vienybę kultūros filosofijoje, skyrė 5 patyrimo formas – menas, religija, mokslas, istorija ir filosofija. Knygose „Esė apie filosofijos metodą“ ir „Esė apie metafiziką“ pateiktas civilizacijos prigimties prielaidas siūlė įvertinti metafiziniais tyrinėjimais.

## Bibliografija
* Speculum Mentis, 1924 m.
* The Archeology of Roman Britain (*Romėniškosios Britanijos archeologija*), 1930 m.
* Religion and Philosophy (*Religija ir filosofija*), 1916 m.
* Essay on Philosophical Method (*Esė apie filosofijos metodą*), 1933 m.
* Roman Britain (*Romėniškoji Britanija*), 1936 m.
* Principles of Art (*Meno pagrindai*), 1938 m.
* An Autobiography (*Autobiografija*), 1939 m.
* Essay on Metaphysics (*Esė apie metafiziką*), 1940 m.
* The Idea of History (*Istorijos idėja*), 1946 m.

## Šaltiniai
Indigažolė

**Indigažolė** (*Indigofera*) – pupinių (*Fabaceae*) augalų šeimos augalų gentis, paplitusi pasaulio tropikuose bei subtropikuose, nors keletas rūšių auga ir Azijos vidutinių platumų juostoje.

Dauguma rūšių – nedideli krūmai, nors yra tiek žolinių augalų, tiek 5-6 m aukštį pasiekiančių medžių. Dauguma rūšių sausuoju laikotarpiu arba žiemą meta lapus. Lapai sudėtiniai, pirštuoti, sudaryti iš 5-31 lapelių. Žiedai nedideli, susitelkę į kekes.

Dalis indigažolės rūšių naudojama dažų gamybos bei farmacijos pramonėje.

## Rūšys

Gentį sudaro ~700 rūšių.
* Balsvoji indigažolė (*Indigofera argentea*)
* Bengalinė indigažolė (*Indigofera arrecta*)
* Smulkialapė indigažolė (*Indigofera hendecaphylla*)
* Įvairiadyglė indigažolė (*Indigofera heterantha*)
* Krūmokšninė indigažolė (*Indigofera suffruticosa*)
* Dažinė indigažolė (*Indigofera tinctoria*)
* Bukoji indigažolė (*Indigofera amblyantha*)
* Raudonoji indigažolė (*Indigofera decora*)
* Stambiakekė indigažolė (*Indigofera kirilowii*)
* Svirioji indigažolė (*Indigofera pendula*)
* Grakščioji indigažolė (*Indigofera potaninii*)
* Gulsčioji indigažolė (*Indigofera pseudotinctoria*)
* ir kt.
Dažinė indigažolė

**Dažinė indigažolė** (*Indigofera tinctoria*) – pupinių (*Fabaceae*) augalų šeimos krūmas. Kilęs iš Indijos, tačiau dabar natūralizuotas daugelyje pasaulio tropinių regionų.

Krūmas nedidelis, iki 2 m aukščio. Lapai sudėtiniai, sudaryti ir 4-7 porų lapelių. Lapeliai elipsiški, viršutinė pusė plika, apatinė apaugusi plaukeliais. Žiedai rožiniai arba violetiniai, susitelkę į nedideles kekes. Vaisius – linijiškai cilindriška ankštis su 4-6 sėklomis.

Lapuose yra bespalvio glikozido indikano. Veikiant fermentais iš jo gaunamas indigotinas, naudojamas indigo dažų gamyboje. Todėl dažinė indigažolė nuo seno naudota audinių dažymui. Taip pat turi ir vaistinių savybių.
Kuršo pusiasalis

**Kuršo pusiasalis** () – pusiasalis Latvijoje, tarp Baltijos jūros ir Rygos įlankos. Pietinė riba – 57° lygiagretė. Didžiausias aukštis 174 m. Kuršo pusiasalis – miškingiausia Latvijos vieta.

## Šaltiniai
Tietoevry

**Tietoevry** (registruotas pavadinimas **Tietoevry Corporation**; iki 2009 m. balandžio **TietoEnator**) – tarptautinė informacinių technologijų kompanija. Centrinė būstinė įsikūrusi Espe, Suomijoje.

Vykdydama veiklą daugiau nei 27 šalyse su beveik 18 000 darbuotojų, „Tieto“ yra viena didžiausių IT paslaugų tiekėjų Europoje.

Kompanija daugiausiai orientuojasi į bankininkystės ir draudimo, telekomunikacijų, sveikatos apsaugos, miškų ir energetikos, gamybos ir pardavimų bei valstybines (Suomijoje) sritis.

## Istorija
„Tieto Corporation“ buvo įkurta Suomijoje 1968 m. 1995 m. Švedijoje įsikūrė „Enator AB“.
„TietoEnator Corporation“ buvo įkurta 1999 m. liepos 7 d., susijungus „Suomijos Tieto Corporation“ ir „Švedų Enator AB“. Po susijungimo „TietoEnator“ sustiprino savo pozicijas pasirinktose industrijose, pvz., įsigydama IT paslaugų įmones ar iškeliamus IT padalinius. Nuo 2008 m. gruodžio 1 d. kompanija pristatė naują vardą „Tieto“ (suomių kalba reiškia *[[žinios]]*). Oficialus registruotasis kompanijos pavadinimas kurį laiką dar buvo „TietoEnator Corporation“.

## Veikla
Šalys, kuriose yra įsikūrusi „Tieto“: Austrija, Belgija, Baltarusija, Kanada, Kinija, Čekija, Danija, Estija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Indija, Indonezija, Italija, Latvija, Lietuva, Malaizija, Nyderlandai, Norvegija, Lenkija, Rusija, Singapūras, Švedija, Ukraina, Didžioji Britanija, JAV (šaltinis: *Tieto in brief*, įmonės brošiūra 2008 m. gruodis).

Prekybos apimtys 2007 m.: Suomija (45 %), Švedija (28 %), Vokietija
(9 %), Norvegija (5 %), Didžioji Britanija (3 %), Italija (2 %),
Danija/Prancūzija/Nyderlandai (1 %), kitos šalys (5 %) (šaltinis: Annual review 2007).

**Žmogiškasis kapitalas**
* „Tieto“ dirba 17 757 (2010) darbuotojai
* 29 % jų yra moterys, 71 % – vyrai.
* Vidutinis amžius yra 40,5 metų.

**Akcininkai**
Kompanijos akcijos kotiruojamos Helsinkio akcijų biržoje ir Stokholmo akcijų biržoje. 29 % akcijų priklauso suomiams, 20 % – švedams.

## Lietuvoje
1999 m. „Tieto“ įsteigė savo atstovybę Lietuvoje – „Tieto Lietuva“. Pagrindinės veiklos kryptys Lietuvoje:
* IT paslaugos
* Specializuoti sprendimai verslui
* Konsultacijos
* R&D paslaugos
* IT paslaugų nuoma (Outsourcing)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Konstantinas Daikoviciu

**Konstantinas Daikoviciu** (, 1898 m. kovo 1 d. Cavaranas, dab. Constantin Daicoviciu – 1973 m. gegužės 27 d. Klužas) – rumunų archeologas, istorikas.

## Biografija
Nuo 1938 m. Klužo-Napokos universiteto profesorius. Nuo 1955 m. Rumunijos mokslų akademijos narys.

1924–1936 m. tyrė Transilvanijos archeologijos paminklus. Nagrinėjo dakų ir senovės Romos Dakijos provincijos istoriją.

## Bibliografija
* Fouilles et recherches à Sarmizegetusa(*Sarmisegetuzos kasinėjimai ir tyrimai*), 1924 m.
* La Transylvanie dans l’antiquité (*Transilvanija senovėje*), 1938 m.
* Dacica, 1970 m.

## Šaltiniai
Joseph Déchelette

**Žozefas Dešeletas** (, 1862 m. sausio 8 d. Roanas, Luaros departamentas, Prancūzija – 1914 m. spalio 8 d. Esnas, palaidotas Ambleny nekropolyje) – prancūzų archeologas.

## Biografija
1897–1901 m. vadovavo *[[Mont Beuvray]]* piliakalnio netoli Roano kasinėjimams. Paskelbė veikalų archeologijos, viduramžių meno, galų – romėnų raudonosios keramikos ir kitais klausimais, tyrė Lateno kultūrą. Sudarė daugelio Rytų Europos archeologijos paminklų klasifikaciją ir chronologiją. Roane įkurtas jo muziejus. Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui, nepaisant amžiaus išėjo savanoriu į frontą, tarnavo kapitonu 298-ame pėstininkų pulke, sunkiai sužeistas mirė ligoninėje.

## Bibliografija
* Peintures murales du Moyen Âge et de la Renaissance en Forez
* Les Vases céramiques ornés de la Gaulle romaine
* Le Manuel d archéologie préhistorique, celtique et gallo-romaine (*Priešistorinės keltų ir galų – romėnų archeologijos vadovas*), 6 d. 1908–1914 m.
* L’oppidum de Bibracte: Guide du touriste et de l’archéologue (*Bibraktos miestas: Turisto ir archeologo vadovas*), 1903 m.
* Les fouilles au Mont Beuvray de 1897 m. a 1901 m. (*Mont Beuvray kasinėjimai nuo 1897 iki 1901 m.*), 1904 m.

## Šaltiniai
Juozas Ramanauskas

**Juozas Ramanauskas** (g. 1985 m. sausio 29 d. Kaune) – Lietuvos krepšininkas, rungtyniaujantis Jonavos „Sintek-Jonava“ komandoje.

Karjerą pradėjo „Žalgirio“ dublerių komandoje. 2009 m. rugsėjo 29 d. pasirašė vienerių metų sutartį su Klaipėdos "Neptūno" klubu. 2010 m. rugsėjo 17 d. pasirašė vienerių metų sutartį su Utenos „Juventus“ klubu. 2010 m. lapkričio 19 d. Utenos „Juventus“ klubas abipusiu sutarimu nutraukė sutartį.

2010 m. lapkričio 25 d. pasirašė sutartį su Kazachstano Atyrau „Barsy“ klubu.

2011 m. persikėlė į NKL rungtyniaujantį krepšinio klubą KK Radviliškis-Juodeliai.

## Pasiekimai

* 2011 m. Kazachstano čempionas

## Šaltiniai
Hans Crome

**Hansas Kromė** (, 1864 m. sausio 24 d. Radeformvaldas, Vokietija – 1943 m. sausio 3 d. Karaliaučius) – vokiečių archeologas, muziejininkas.

## Biografija
Studijavo istoriją ir filologiją Getingeno bei Bonos universitetuose. 1886–1910 m. dirbo pašto tarnautoju įvairiuose miestuose, nuo 1911 m. – Karaliaučiuje, 1921–1924 m. pašto tarnybos viršininkas. Nuo 1925 m. muziejaus „Prussia“ mokslinis bendradarbis savanoris, tvarkė muziejaus fondus, rengė archeologinių radimviečių kartoteką.

## Mokslinė veikla
Vienas pirmųjų aprašė Prūsijos piliakalnius. Sudarė Rytų Prūsijos piliakalnių ir gyvenviečių katalogą „Verzeichnis der Wehranlagen Ostpreußens“, kuriame yra 47 piliakalniai iš Klaipėdos krašto. Jame pateikė trumpus aprašymus, literatūrą ir nuorodas į žemėlapius. Paskelbė apie 30 straipsnių archeologijos tematika, taip pat apie prūsų religiją ir karybą.

## Bibliografija
* Die Burgen der alten Preußen, Burg „Kadina“, 1926, Mitteilungen des Vereins für die Geschichte Ost- und Westpreußens 1926–1931, Tolkemita-Texte Dieburg
* Längswälle in Ostpreußen, Königsberg 1937, Tolkemita-Texte Dieburg
* Die Kriegsführung der alten Preußen, in Mitteilungen des Vereins für die Geschichte von Ost- und Westpreußen, Jahrgang 8 1934, Tolkemita-Texte Dieburg
* Karte und Verzeichnis der vor – und frühgeschichtlichen Wehranlagen in Ostpreußen // Altpreußen. Juni. Heft 3, p. 124 (Nr. 16). 1937.
* Verzeichnis der Wehranlagen Ostpreußens // Prussia. 32-34 t. 1939–1940 m.

## Šaltiniai
Wilhelm Dörpfeld

**Vilhelmas Derpfeldas** (, 1853 m. gruodžio 26 d. Barmenas, dab. Vupertalis – 1940 m. balandžio 25 d. Leukadė, Leukadės sala, Graikija) – vokiečių archeologas.

## Biografija
1887–1892 m. Vokietijos archeologijos instituto Atėnuose direktorius. Nuo 1923 m. Jenos universiteto profesorius.

## Mokslinė veikla
1877–1881 m. dalyvavo Olimpijos kasinėjimuose. Kasinėjo su H. Šlymanu 1882–1886 m. Atėnus, Mikėnus, Troją, 1882–1894 m., Tirintą, 1900–1912 m. Pergamą, 1908–1914 m. ir 1932–1933 m. Korfu. Sukūrė archeologijos kasinėjimų metodiką.

## Bibliografija
* Troja, 1894 m.
* Troja und Ilion (*Troja ir Ilionas*), 2 t. 1902 m.
* Alt Ithake (*Senoji Itakė*), 1 t. 1927 m.
* Alt-Olympia (*Senovės Olimpija*), 2 t. 1935 m.
* Alt-Athen und seine Agora (*Senovės Atėnai ir jų jų agora*), 2 t., 1937–1939 m.

## Šaltiniai
Frédéric Dubois de Montpereux

**Frederikas Diubua de Monperė** (, 1798 m. – 1850 m.) – prancūzų geologas, keliautojas, archeologas, etnografas.

## Biografija
Parašė aprašomojo pobūdžio veikalą iš savo kelionių „Kelionės aplink Kaukazą, pas čerkesus ir abchazus, po Gruziją, Armėniją ir Krymą“ (*Voyage autour du Caucase, chez les Tchérkèsses et les Abkhazes, en Géorgie, en Arménie et en Crimée* 1839-1843 m., 6 t.).

Kurį laiką gyveno Lietuvoje, Pakruojyje, kasinėjo pilkapius, piliakalnius (Gergždeliai, Karpiškiai, Raginėnai), atodangas. 1830 m. ir 1845 m. paskelbė veikalų apie kai kurių Lietuvos vietų geomorfologines, hidrologines sąlygas, naudingąsias iškasenas, apie archeologijos kasinėjimų duomenis. 1830 m. sudarė geognostinį Lietuvos ir Latvijos pietinės dalies žemėlapį – geologijos žemėlapio prototipą, t. p.

## Bibliografija
* Antiquités de Neuchâtel, Compte d’auteur, Neuchâtel, 1852 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* ФРЕДЕРИК ДЮБУА ДЕ МОНПЕРЭ. ПУТЕШЕСТВИЕ ВОКРУГ КАВКАЗА
Andrew Ellicott Douglass

**Endriu Elikotas Daglasas** (, 1867 m. liepos 5 d. Vindzoras, Vermonto valstija – 1962 m. kovo 20 d. Tuksonas, Arizonos valstija) – JAV astronomas ir archeologas.

## Biografija
1894-1901 m. dirbo Lovelio observatorijoje Flagstafe (Arizonos valstija), pagal medžių rieves tyrė Saulės dėmių aktyvumo poveikį Žemės klimatui ir augalijai. Arizonos universitete nuo 1906 m. dėstė astronomiją ir nuo 1936 dendrochronologiją, 1918-1938 m. vadovavo jo Stiuardo observatorijai, 1937 m. įkūrė Medžio rievių tyrimų laboratoriją ir jai vadovavo iki 1958 m.

## Mokslinė veikla
Veikale „Klimato ciklai ir medžių augimas“ (*Climate Cycles and Tree Growth* 3 t. 1919-1936 m.) išanalizavo medžių rieves ir sudarė dabartinių bei priešistorinių medžių rievių chronologiją, sukūrė dendrochronologijos metodą, pagal kurį nuo 1935 datuojami archeologiniai radiniai – medžių liekanos. Vienas pirmųjų nufotografavo zodiako žvaigždynus, tyrė Marsą.

## Šaltiniai
Įvairiadyglė indigažolė

**Įvairiadyglė indigažolė** (*Indigofera heterantha*) – pupinių (*Fabaceae*) augalų šeimos krūmas. Kilęs iš Himalajų kalnų.

Krūmas nedidelis, iki 1-2 m aukščio. Lapai sudėtiniai, sudaryti iš 13-21 lapelio. Lapeliai elipsiški, 10-15 cm ilgio, pilkšvai žali. Žiemą lapus numeta. Žiedai rožiniai, susitelkę į tankias kekes. Vaisius – ankštis. Mėgsta sausą dirvą, karštį.

## Šaltiniai
Grakščioji indigažolė

**Grakščioji indigažolė** (*Indigofera potaninii*) – pupinių (*Fabaceae*) augalų šeimos krūmas. Kilęs iš Kinijos, Korėjos.

Krūmas nedidelis, 1,5-2,5 m aukščio. Lapai sudėtiniai, sudaryti iš smulkių elipsiškų, šviesiai žalių lapelių. Žiemą lapus numeta. Žiedai smulkūs, rožiniai, susitelkę į kekes. Vaisius – ankštis. Pakankamai atsparus šalčiui, gali augti įvairioje dirvoje.

## Šaltiniai
Carl Engel

**Karlas Engelis** (, 1895 m. spalio 2 d. Magdeburgas – 1947 m. sausio 25 d. Noibrandenburgas prie Greifsvaldo) – vokiečių archeologas, baltų priešistorės tyrėjas, daktaras.

## Biografija
Studijavo gamtos mokslus Miuncheno ir Tiubingeno universitetuose. 1928 m. daktaras.

1925–1928 m. dirbo Magdeburgo muziejuje, 1929–1934 m. – Karaliaučiaus muziejuje „Prussia“. Nuo 1934 m. dėstė Herderio institute Rygoje, 1937 m. – Karaliaučiaus universitete, 1938–1945 m. – Greifsvaldo universitete, 1942–1945 m. jo rektorius. Nuo 1934 m. docentas, nuo 1937 m. profesorius.

Nuo 1933 m. Vokietijos nacionalsocialistinės darbininkų partijos narys. Po Antrojo pasaulinio karo patekęs į TSRS okupacinės zonos internuotųjų stovyklą Noibrandenburge mirė.

## Mokslinė veikla
1929–1933 m. kasinėjo Prūsijos piliakalnius, Mažosios Lietuvos kapinynus, pilkapynus ir kitus archeologijos paminklus. Parašė veikalą „Klaipėdos krašto kultūra priešistoriniais laikais“ ir 7 monografijas, pateikė duomenų ir apie Klaipėdos kraštą. Kai kuriuose straipsniuose nepagrįstai pervertino germanų įtaką baltams.

Jo tirti:

* Bludavos kapinynai ir gyvenvietė
* Dydersdorfo pilkapynas
* Dovilų piliakalnis
* Georgensvaldės pilkapynas
* Įsruties kapinynas
* Kaimkalnių kapinynas
* Linkūnų kapinynas
* Viskiautų kapinynas


## Bibliografija
* Die Kultur des Memellandes in vorgeschichtlicher Zeit (*Klaipėdos krašto kultūra priešistoriniais laikais*), 1931 m.
* Die Bevölkerung Ostpreussens in vorgeschichtlicher Zeit (*Rytų Prūsijos gyventojai priešistoriniais laikais*), 1932 m.
* Vorgeschichte der altpreussischen Stämme (*Senųjų prūsų genčių priešistorė*), 1935 m.
* Kulturen und Völker der Fröhzeit im Preussenlande (*Prūsos krašto kultūros ir tautos ankstyvaisiais laikotarpiais*), su V. La Baumu, 1937 m.
* Atlas der ost-und westpreusischen Landesgeschichte (*Rytų ir Vakarų Prūsijos istorijos atlasas*), su V. La Baumu, 1937 m.

## Šaltiniai
Arthur Evans

**Arturas Džonas Evansas** (, 1851 m. liepos 8 d. Naš Milsas prie Londono – 1941 m. liepos 11 d. Julburis, Oksfordšyro grafystė) – anglų archeologas.

## Biografija

Seras, tėvas Džonas Evansas. 1884–1908 m. Ešmolio muziejaus Oksforde direktorius. Nuo 1909 m. Oksfordo universiteto profesorius.

## Mokslinė veikla

1894 m. nustatė Kretos valstybės sostinės Knoso vietą ir 1899–1935 m. su pertraukomis ją tyrinėjo; 1900–1903 m. kasinėjo Mino (Minojo) rūmų griuvėsius. Išskyrė Kretos kultūrą, ją suskirstė į 3 laikotarpius: Mino ankstyvąjį (apie 3000–2200 m. pr. m. e.), Mino vidurinį (apie 2200–1600 m. pr. m. e.) ir Mino vėlyvąjį (1600–1200 m. pr. m. e.). Surado daugiau kaip 3000 molio lentelių su senovės rašmenimis ir juos iššifravo.

## Bibliografija
* Cretan Pictographs and Prae-Phoenician Script (*Kretos piktogramos ir prefinikiečių rašmenys*), 1895 m.
* Scripta Minoa, t. 1 1909 m., t. 2 1952 m.
* The Palace of Minos at Knossos (*Mino rūmai Knose*), 4 t. 1921–1936 m.

## Šaltiniai
Rusijos vyrų ledo ritulio rinktinė

**Rusijos vyrų ledo ritulio rinktinė** – komanda, atstovaujanti Rusijai tarptautinėse ledo ritulio varžybose.

2020 m. ji buvo 2 vietoje Tarptautinės ledo ritulio federacijos reitinge.

## Žiemos olimpinių žaidynių pasiekimai

* 1994 m. 4 vieta
* 1998 m. 2 vieta
* 2002 m. 3 vieta
* 2006 m. 4 vieta
* 2010 m. 6 vieta

## Pasaulio taurės pasiekimai

* 1996 m. Pralaimėjo pusfinaliuose
* 2004 m. Pralaimėjo ketvirtfinaliuose

## Pasaulio čempionatų pasiekimai

* 1992 m. 5 vieta
* 1993 m. 1 vieta
* 1994 m. 5 vieta
* 1995 m. 5 vieta
* 1996 m. 4 vieta
* 1997 m. 4 vieta
* 1998 m. 5 vieta
* 1999 m. 5 vieta
* 2000 m. 11 vieta
* 2001 m. 6 vieta
* 2002 m. 2 vieta
* 2003 m. 6 vieta
* 2004 m. 10 vieta
* 2005 m. 3 vieta
* 2006 m. 5 vieta
* 2007 m. 3 vieta
* 2008 m. 1 vieta
* 2009 m. 1 vieta
* 2010 m. 2 vieta

## Šaltiniai
John Evans

**Džonas Evansas** (, 1823 m. lapkričio 17 d. Bernhemas, Bekingemšyras – 1908 m. gegužės 31 d. Berkhamstedas, Hertfordšyras) – anglų antikvaras, numizmatas, archeologas.

## Biografija
Seras nuo 1892 m., sūnus Arturas Evansas. Nuo 1874 m. Numizmatikos draugijos, 1877–1879 m. Antropologijos instituto, 1885–1892 m. Antikvarų draugijos, 1897–1898 m. Britų asociacijos prezidentas, 1900–1901 m. Karališkosios menų draugijos pirmininkas.

## Mokslinė veikla
Apie 1860 m. pradėjo tyrinėti senovės žmonių gyvenseną, kolekcionuoti akmens ir bronzos amžiaus radinius; surinko senovės romėnų, anglosaksų ir britų monetų kolekcijas.

## Bibliografija
* Coins of the Ancient Britons (*Senovės britų monetos*), 1864 m.
* The Ancient Stone Implements, Weapons and Ornaments of Great Britain (*Didžiosios Britanijos senojo akmens amžiaus įrankiai, ginklai ir ornamentai*), 1872 m., 1897 m.
* The Ancient Bronze Implements, Weapons and Ornaments of Great Britain and Ireland (Didžiosios Britanijos ir Airijos senojo bronzos amžiaus įrankiai, ginklai ir ornamentai), 1881 m.

## Šaltiniai
Max Ebert

**Maksas Ebertas** (, 1879 m. rugpjūčio 4 d. Štendalis – 1929 m. lapkričio 15 Berlynas) – vokiečių archeologas, daktaras.

## Biografija
Studijavo istoriją ir germanistiką Insbruko, Heidelbergo, Halės ir Berlyno universitetuose. 1918 m. daktaras. Nuo 1921 m. Vokietijos archeologijos instituto narys.

1906–1914 m. dirbo Berlyno muziejuje, dalyvavo archeologiniuose tyrimuose Kurše. 1918–1927 m. Karaliaučiaus, 1927–1929 m. Berlyno universiteto dėstytojas, nuo 1921 m. profesorius. 1922–1924 m. Latvijos universiteto Archeologijos katedros vedėjas, 1923–1927 m. draugijos „Prussia“ Karaliaučiuje pirmininkas ir jos žurnalo redaktorius.

## Mokslinė veikla
Su kitais archeologais, daugiausia su B. Erlichu kasinėjo Rytprūsių piliakalnius ir senovės gyvenvietes. Parašė straipsnių iš Rytų Prūsijos archeologijos, aprašė keletą bronzos amžiaus lobių. Sudarė „Enciklopedinį proistorės žodyną“.

## Bibliografija
* Der Stil der Heineschen Jugendprosa, Berlin 1903 m.
* Südrußland im Altertum. Schroeder, Bonn 1921 m.
* Reallexikon der Vorgeschichte 15 t. 1924–1932 m.
* Truso. Deutsche Verlagsgesellschaft für Politik und Geschichte, Berlin 1926 m.
* Vorgeschichtliches Jahrbuch für die Gesellschaft für vorgeschichtliche Forschung, Berlin 1926 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Biografie, Max Ebert
Kristjanas Eldjaurnas

**Kristjanas Eldjaurnas** (, 1916 m. gruodžio 6 d. Dalvikas – 1982 m. rugsėjo 14 d. Klyvlendas, JAV) – Islandijos politikas, archeologas, meno istorikas.

## Biografija
Baigė Kopenhagos universitetą, 1957 m. istorijos daktaras.

1947–1968 m. Islandijos nacionalinio muziejaus direktorius. 1968–1980 m. Islandijos prezidentas.

## Mokslinė veikla
Daugelio archeologinių tyrimų vadovas. Parašė Islandijos archeologijos ir meno istorijos veikalų, svarbiausias – Islandijos senovės menas (Ancient An in Iceland 1957). Leidinio „Šiaurės šalių vidurinių amžių kultūros ir istorijos leksikonas“ (*Kulturhistorisk leksikon for nordisk middelalder* 22 t. 1957–1978 m.) vienas redaktorių.

## Šaltiniai

|-
Urviniai

:: *Apie kaimą Tauragės rajone žr. [[Urviniai (Tauragė)]]*.

**Urviniai** – kaimas Šakių rajono savivaldybės pietuose, 4 km į šiaurės vakarus nuo Barzdų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Juozas Gaudrimas (1911–1994), muzikologas
* Albinas Bernotas (1934–2012), poetas

## Šaltiniai
Šukėtai

**Šukėtais** vadinami du kaimai Šakių rajone:

* Griškabūdžio seniūnijoje,
* Kriūkų seniūnijoje.
Shawnee Smith

**Shawnee Smith** (g. 1969 m. liepos 3 d.) – JAV aktorė ir dviejų muzikos grupių narė. Labiausiai žinoma dėl vaidmens filme Saw. 2008 m. vedė realybės šou *[[Scream Queens]]*.

## Filmografija

## Diskografija
* Vial
* Untied (2001)
* It’s OK to be Happy (2008)

## Nuorodos
* 
*
Navasa

**Navasa** (, , haičio kreol. *Lanavaz*) - maža ir negyvenama sala Karibų jūroje. Laikoma neinkorporuota JAV teritorija, kuri administruojama per Jungtinių Valstijų Žuvų ir Laukinės gamtos tarnybą, nors teises į salą yra pareiškęs ir Haitis. 1504 m. atrasta Kristupo Kolumbo. 

## Nuorodos
* Fabio Spadi (2001), *[http://www.dur.ac.uk/ibru/publications/view/?id=195 Navassa: Legal Nightmares in a Biological Heaven?] *, *Boundary & Security Bulletin*
San Susi rūmai

**San Susi rūmai** () – karaliaus Henrio Kristofio rūmai Milote, Haityje. Pastatyti 1810-1813 m. Rūmų pavadinimas išvertus iš prancūzų kalbos reiškia „be rūpesčių“. 1982 m. įtraukti į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

Karaliaus įsakymu šalia rūmų buvo pastatytą tvirtovė ant kalno. 1820 m. rūmuose Henris I nusižudė. Po 10 dienų rūmuose buvo nužudytas ir jo sūnus Žakas-Viktoras Henris. 1842 m. didžiąją dalį rūmų sugadino žemės drebėjimas.
Dirglas

**Dirglas** (*Gluta*) – anakardinių (*Anacardiaceae*) augalų šeimai priklausanti medžių gentis. Paplitusi Pietryčių ir Pietų Azijos tropiniuose miškuose.

## Rūšys
* Paprastasis dirglas (*Gluta renghas*)
* Juodasis dirglas (*Gluta usitata*)
* Rudasis dirglas (*Gluta wallichii*)
* *Gluta lanceolata*
* *Gluta capituliflora*
* *Gluta papuana*
* ir kt.
Gmelina

**Gmelina** (*Gmelina*) – notrelinių (*Lamiaceae*) šeimai priklausanti augalų rūšis. Paplitusi pasaulio tropikuose. Pavadinta vokiečių gamtininko Johano Georgo Gmelino garbei. Anksčiau gentis buvo priskiriama verbeninių šeimai.

Gentį daugiausia sudaro medžių ir krūmų rūšys.

## Rūšys
* Aukštoji gmelina (*Gmelina arborea*)
* Pilkoji gmelina (*Gmelina leichhardtii*)
* *Gmelina asiatica*
* *Gmelina hainanensis*
* *Gmelina lignum-vitreum*
* *Gmelina vitiensis*
Bambukūnas

**Bambukūnas** (*Guadua*) – miglinių (*Poaceae*) augalų šeimos bambukų (*Bambuseae*) gentis. Paplitusi Lotynų Amerikos tropikuose, gausiai auga Amazonijoje, Orinoko upės baseine.

Paprastai auga žemumose ar slėniuose iki 1500 m aukščio virš jūros lygio. Auga lygumų ir kalnų šlaitų tropiniuose miškuose, savanose, Serade, Andų tarpukalnių slėniuose.

Bambukūnas – svarbiausia Amerikos bambukų gentis. Lotynų Amerikoje plačiai naudojamas pastatų statybose, baldų gamyboje.

## Rūšys
* Siauralapis bambukūnas (*Guadua angustifolia*)
* *Guadua glomerata*
* *Guadua paraguayensis*
* *Guadua sacrocarpa*
* *Guadua tessmanii*
* *Guadua trinii*
* *Guadua weberbaueri*
* *Guadua amplexifolia*
Bambergas

**Bambergas** () – miestas pietryčių Vokietijoje, Bavarijoje, prie Regnico upės (Maino intakas). Nuo 1980 m. Reino–Maino–Dunojaus vandens kelio uostas. Išplėtota elektrotechnikos, tekstilės, siuvimo, padangų, odos ir avalynės, mašinų, metalo gaminių, porceliano, fortepijonų gamyba. Yra keletas alaus daryklų. Veikia Bambergo Oto Frydricho universitetas, astronomijos observatorija. K. Majaus muziejus.

## Istorija
Miestas įsikūręs ant septynių kalvų, kaip ir Roma, todėl viduramžiais vadintas „Vokiečių Roma“. VII a. ant Katedros kalvos įkurta tvirtovė. 902 m. miestas priklausė rytų frankų dinastijai Babenbergams. Nuo 1007 m. vyskupijos centras. 1007 m.–1802 m. Bambergas buvo nepriklausomos kunigaikštystės sostine. 1459 m. Bamberge išspausdinta pirmoji knyga vokiečių kalba. 1507 m. Bamberge išleistas Bambergo baudžiamasis teisynas. 1802 m. Bambergas prijungtas prie Bavarijos. Nuo 1817 m. arkivyskupijos centras. Po Antrojo pasaulinio karo Bamberge buvo dislokuota didelė JAV karinių pajėgų Europoje bazė.

## Architektūra
Bambergas – vienas iš nedaugelio senųjų Vokietijos miestų, kuris nenukentėjo per Antrąjį pasaulinį karą ir išsaugojo savo senovinę architektūrą. Tarp svarbiausių miesto architektūros paminklų romaninė gotikinė šv. Petro ir Jurgio Bambergo katedra, kurioje palaidotas popiežius Klemensas II (vienintelis popiežius, palaidotas į šiaurę nuo Alpių). Altenburgo tvirtovė, Senoji (XV–XVI a.) ir naujoji (1704 m.) miesto rotušės, romaninės Šv. Mykolo ir šv. Jokūbo bažnyčios, barokinė šv. Martyno bažnyčia. Miesto apylinkėse esanti Fricenhailingeno bazilika. 1993 m. miestas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

## Sportas
* FC Eintracht Bamberg – futbolas
* Brose Baskets – krepšinis

## Paveikslėlių galerija

Bamberg-Dom-118-Ostfassade-2009-gje.jpg
Bamberg-Altes Rathaus-16-2014-gje.jpg
Bamberg-Altes Schlachthaus-04-2009-gje.jpg
Bamberg-Klein Venedig-38-2010-gje.jpg
Bamberg-Kloster Michelsberg-04-2006-gje.jpg
Bamberg-Kloster Michelsberg-52-Brunnen-2013-gje.jpg
Bamberg-Untere Sandstr-02-Nr2-2012-gje.jpg
Bamberg-Unterer Kaulberg-26-Nr4-2010-gje.jpg
Bamberg-Mittelstr-04-2010-gje.jpg
Bamberg-Oberer Stephansberg-12-Nr44-2009-gje.jpg


## Lietuviai

Antrojo pasaulinio karo metu ir po jo Bamberge apsigyveno daug lietuvių pabėgėlių. Mieste veikė lietuvių švietimo įstaigos, leista lietuviška spauda, vyko kultūrinė veikla.

## Miestų partnerystė
*  Bedfordas, Jungtinė Karalystė
*  Estergomas, Vengrija
*  Feldkirchenas, Austrija
*  Praha, Čekija
*  Rodezas, Prancūzija
*  Filachas, Austrija

## Šaltiniai
Grindelija

**Grindelija** (*Grindelia*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Paplitusi daugiausia JAV vakaruose. Sudaro dvimečių ar daugiamečių žolinių augalų bei nedidelių krūmų rūšys.

## Rūšys
* Čilinė grindelija (*Grindelia chiloensis*)
* Slėninė grindelija (*Grindelia camporum*)
* Plaukuotoji grindelija (*Grindelia hirsutula*)
* Stačioji grindelija (*Grindelia stricta*)
* *Grindelia fraxino-pratensis*
* *Grindelia squarrosa*
* *Grindelia nana*
* ir kt.
Julie ir Julia

**Julie ir Julia** () – 2009 m. JAV romantinė drama, sukurta režisierės Nora’os Ephron. Filmas vaizduoja garsios amerikiečių virėjos Julia’os Child ankstyvuosius kulinarinės karjeros metus. Jos istorija susipina su Julie Powell gyvenimu, kai ji nusprendžia pagaminti visus 524 Julia’os Child receptus per vienerius metus.

Rašydama scenarijų Nora Ephron adaptavo dvi knygas: Julia’os Child autobiografiją „My Life in France“ ir Julie Powell memuarus „Julie & Julia: 365 Days, 524 Recipes, 1 Tiny Apartment Kitchen“.

## Siužetas

2002 m. Julie Powell (akt. Amy Adams) nusprendžia pagaminti kiekvieną receptą iš 1961 m. Julia’os Child knygos *Mastering the Art of French Cooking*. Apie savo patirtį ir išgyvenimus ji pasakoja susikurtame tinklaraštyje. Į jos istoriją įsipina Julia’os Child (akt. Meryl Streep) istorija, kuomet ši XX a. šeštąjį dešimtmetį praleido Paryžiuje atrasdama maisto gaminimo meną.

## Aktoriai
* Meryl Streep – Julia Child
* Amy Adams – Julie Powell
* Stanley Tucci – Paul Child, Julia’os Child vyras
* Chris Messina – Eric Powell, Julie Powell vyras
* Linda Emond – Simone Beck, su ja Julia Child parašė knygą *Mastering the Art of French Cooking*
* Jane Lynch – Dorothy McWilliams, Julia’os Child sesuo
* Mary Lynn Rajskub as Sarah, Julie Powell geriausia draugė
* Vanessa Ferlito – Cassie
* Casey Wilson – Regina

## Apdovanojimai ir nominacijos

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  (anglų k.)
* 
* 
* Julie & Julia  svetainėje Metacritic
Dehidratacija

**Dehidratacija** – reiškinys, kai medžiaga ar kūnas praranda tam tikrą kiekį vandens.

Terminas *dehidratacija* vartojamas keliose srityse:
* junginių dehidratacija – cheminė reakcija, kai nuo cheminio junginio atskyla vandens molekulė
* jonų dehidratacija – vandens molekulių, vandeniliniais ryšiais susijungusių su jonais, atskilimas.
* organizmo dehidratacija – didelio kiekio organizmo vandens praradimas, dėl ko sutrinka organizmo gyvybinė veikla.
* maisto dehidratacija – maisto apdorojimas, konservavimo būdas, kai iš maisto produkto pašalinamas daug vandens. Yra keletas maisto dehidratacijos būdų – nuo paprasto džiovinimo saulėkaitoje iki vakuuminio džiovinimo.
Taranis

**Taranis** - keltų-galų dangaus dievas, garbintas Romėnų Ispanijoje. Romėnų poetas Markas Lukanas jį mini savo poemoje „Farsalija“ kaip keltų dievybę, kuriai aukojama, kartu su dievais Esu ir Tautačiu. Jis siejamas su kiklopu Brontu („Griaustinis“) graikų mitologijoje, bei su keltų ratu ir jam galėjo būti aukojami žmonės.

Dažniausiai vaizduojamas kaip barzdotas dievas su žaibu vienoje rankoje ir ratu kitoje. Siejamas taip pat su romėnų Jupiteriu, anglo-saksų Junoru, skandinavų Toru (vadintu Tiermu) , germanų Donaru ir kitais dievais.

Nors vardas Taranis nėra nustatytas galų rašytiniuose šaltiniuose, tačiau rastos panašios variacijos *Taranukno*, *Taranuo*, *Taraino*.
Keltų ratas

**Keltų ratas** - svarbus keltų meno ir religijos simbolis. Ratai buvo naudojami aukojimo ritualuose, aukojami šventvietėse (kaip Alesijoje ()), metami į upes kaip Senėje (), įdedami kapuose ar nešiojami kaip amuletai.

Keltų ratas kartu su žaibu dažnai siejamas su keltų dangaus dievo Taranio kultu. Keltų ratas taip pat vaizduojamas daugybėje keltų monetų.
Jungtinių Arabų Emyratų herbas

**[[Jungtiniai Arabų Emyratai|Jungtinių Arabų Emyratų]] herbas** (ar.*شعار الإمارات العربية المتحدة*‎) oficialiai įteisintas 1973 m. Jis labai panašus į kitų Arabijos šalių herbus. Jame pavaizduotas auksinis sakalas. Jo centre yra raudonas diskas, kuriame pavaizduotas arabiška žvejų valtis. Savo nagais apačioje sakalas laiko raudoną lentelę, kurioje užrašytas valstybės pavadinimas. 

2008 m. kovo 22 d. herbas buvo pakeistas. Vietoj žvejų valties diske buvo įdėta Jungtinių Arabų Emyratų vėliava ir pavaizduotos septynios žvaigždės, reiškiančios septynias JAE valstijas (emyratus).
Laumakiai

**Laumakiais** vadinami du kaimai Šiaulių rajone:

* Gruzdžių seniūnijoje;
* Kuršėnų seniūnijoje.
Apušotas

**Apušotas** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Ašmintos.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs iš žodžio *apušotas* („drebulynas“).

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Apušotas (reikšmės)

**Apušotu** vadinamos gyvenvietės:

* Anykščių rajone;
* Biržų rajone;
* Kaišiadorių rajone;
* Panevėžio rajone;
* Prienų rajone:
** Ašmintos seniūnijoje,
** Jiezno seniūnijoje;
* Rokiškio rajone:
** Pandėlio seniūnijoje,
** Rokiškio miesto seniūnijoje.
Šiliniai

**Šiliniais** vadinama:

***Kaimai***:
* Kaišiadorių rajone;
* Prienų rajone;
* Švenčionių rajone;
* Varėnos rajone.

Taip pat Telšiuose veikusi nusikaltama grupuotė
Sobuva

:: *Apie kaimą Trakų rajone [[Sobuva (Trakai)]]*.

**Sobuva** – kaimas Prienų rajono savivaldybės rytinėje dalyje, Jiezno seniūnijoje, 6 km į šiaurės rytus nuo Jiezno, važiuojant rajoniniu keliu .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Domicelė Mikalauskaitė (g. 1923), fiziologė ir biochemikė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė;
* Vincas Joneliūnas (g. 1926), inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras.

## Šaltiniai
Vidžemės aukštuma

**Vidžemės aukštuma** () – aukštuma Latvijos viduryje. Skiria Gaujos ir Dauguvos baseinus. Prasideda Gauja, Uogrė ir jų intakai, Aiviekstės intakai, telkšo Alauksto, Inesio, Kalo ir kiti ežerai. Vidžemės aukštumoje yra aukščiausias Latvijos kalnas Gaizinkalnas (311 m). Aukštuma susidariusi iš moreninių nuogulų. Pasižymi miškingomis kalvomis ir ąžuolais.

Aukštumą sudaro Mežuolės, Piebalgos ir Vestienos pakilumos, kurias skiria Gaujos ir Uogrės dubumos. Dalis aukštumos patenka į Gaujos nacionalinį parką.

## Šaltiniai