open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Įkalinimas iki gyvos galvos

**Įkalinimas iki gyvos galvos** – laisvės atėmimas kaliniui už padarytus nusikaltimus be pasibaigiančio termino. Dažniausiai laikoma kaip viena sunkiausių bausmių šiuolaikinėje teisėje.

Laisvės atėmimas iki gyvos galvos yra taikomas daugumoje valstybių išskyrus šias: Andora, Bolivija, Bosnija ir Hercegovina, Kolumbija, Kosta Rika, Žaliasis Kyšulys, Kroatija, Dominikos Respublika, Ekvadoras, Gvatemala, Hondūras, Islandija, Kosovas, Juodkalnija, Mozambikas, Nikaragva, Norvegija, Panama, Paragvajus, Portugalija, Kongo Respublika, Serbija, Ispanija, Surinamas, Urugvajus, Venesuela.

Kai kurios šalys leidžia įkalinimą iki gyvos galvos tik karo atveju: Brazilija, Salvadoras.

## Lietuvoje
Lietuvoje baudžiamasis kodeksas už sunkiausius nusikaltimus numato laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmę. Lietuvos teisinėje sistemoje laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė yra reali – nuteistasis yra kalinamas iki mirties. Skirtingai nei daugelio kitų bausmių atveju netaikoma galimybė atsižvelgti į nuteistojo asmenybės pasikeitimus, galimą reabilitaciją, ir nuteistąjį šia bausme paleisti lygtinai. Bausmių vykdymo kodeksas įtvirtina tiesioginį draudimą taikyti lygtinį paleidimą nuteistajam laisvės atėmimu iki gyvos galvos. Lietuvos teisinėje sistemoje yra numatyti trys atvejai kuomet nuteistasis iki gyvos galvos gali būti paleistas:
* asmuo gali būti atleistas nuo tolesnio bausmės atlikimo jei jis suserga sunkia nepagydoma liga;
* asmuo gali būti atleistas nuo tolesnio bausmės politiniais gailestingumo pagrindai Seimui priėmus amnestijos aktą;
* asmuo gali būti atleistas nuo tolesnio bausmės politiniais gailestingumo pagrindai Prezidentui suteiktus malonę.

2013 m. Europos žmogaus teisių teismas priėmė nagrinėti grupės lietuvių nuteistų iki gyvos galvos pareiškimą prieš Lietuvą dėl jų teisių pažeidimo, kad jų atžvilgiu taikoma laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė ir jos režimas pažeidžia Europos žmogaus teisių konvencijoje įtvirtintą nežmoniško ir žmogaus orumą žeminančio elgesio draudimą. 2014 m. Lietuvoje iki gyvos galvos kalėjo 116 nuteistųjų.

Įkalinimo iki gyvos galvos bausmė Lietuvoje vykdoma Alytaus pataisos namuose, Marijampolės pataisos namuose ir Pravieniškių pataisos namuose – atvirojoje kolonijoje.

## Šaltiniai
Užmėtymas akmenimis

**Užmėtymas akmenimis** – mirties bausmės forma, kuri apibrėžia nusikaltusio (nebūtinai nuteisto) asmens nukankinimą į jį mėtant akmeninis iki jo mirties. Vakarų kultūroje laikomas nelegaliu ir kankinančiu aktu. Užmėtymas akmenimis vis dar taikomas Islamo teisės praktikoje.

Užmėtymas akmenimis teisiškai vis dar vykdomas šiose šalyse: Jungtiniai Arabų Emyratai, Iranas, Irakas, Kataras, Saudo Arabija, Mauritanija, Somalis, Sudanas, Jemenas, Brunėjus. Taip pat vykdomas Nigerijos, Indonezijos ir Pakistano atskiruose regionuose. Kai kuriose šalyse užmėtymas akmenimis yra uždraustas, bet vis tiek vykdomas (pvz., Afganistanas).

Istoriškai užmėtymas akmenimis buvo taikomas daugumoje kultūrų. Mirties bausmė užmėtant akmenimis siejama su daugeliu religijų – judaizmu, islamu ir krikščionybe. Manoma, kad panašias bausmes taikė ir senovės indėnai. Japonų kultūroje užmėtymo akmenimis bausmė buvo susieta su žmogaus užkasimu ir vadinta *išikodzumė*.

## Šaltiniai
Čatinai

**Čatinai** (, sav. *Kitse Cha’tño*) – indėnų tauta, gyvenanti Meksikoje, Oachakos valstijos kalnuotuose šiaurės vakaruose. Populiacija – ~45 tūkst. žmonių (XX a. vid. – 23 tūkst.). Šneka čatinų kalba, priklausančia otomangų kalbų šeimai, taip pat ispaniškai. Tikintieji – katalikai. Panašu, kad čatinai yra vietinė Oachakos tauta, išstumta į atkampius rajonus vėliau čia atsikėlusių sapotekų ir mištekų.
 
Čatinai verčiasi kapline žemdirbysyte (augina kukurūzus, pupeles, moliūgus, pomidorus, aitriuosius pipirus, kavą ir kt.), išvystytas pynimo amatas. Moterys pardavimui gamina muilą, vyrai dirba kavos plantacijose, varovais.

Tradicinis būstas statomas iš akmens ir molio skiedinio, ant medinių grebėstų, uždengtas žolės stogu. Kalnuose namai akmeniniai, čerpiniais stogais. Būstuose įrengiamas nedidelis altorėlis, žemos lovos (lygumose – hamakai), būtinas buities rakandas – grūdų trintuvė (metatė).

Moterys dėvi namuose austus mėlynus, raudonus arba juostuotus sijonus, ryškiai išsiuvinėtus uipilius, žičkinio audinio juostas, kasas puošia geltonais kaspinais.

Virtuvės pagrindą sudaro kukurūzų patiekalai (neraugtų miltų bandelės, gėrimai ir kt.), mėsą valgo per šventes.

Bendruomenės sanklodai būdingos seniūnų tarybos, paskiriančios kandidatams pareigas. Šeima mažoji, patriarchalinė. Išlikusios apeiginės „vaiko sėjos“, „gyvulių sėjos“, „bramadero“ praktikos.

## Šaltiniai
A-Yo

**„A-Yo“** – amerikiečių atlikėjos Lady Gaga antrasis reklaminis iš penktojo studijinio albumo „Joanne“ (2016). Daina išleista 2016 m. spalio 18 d.

## Gyvas atlikimas
Atlikėja pirmą kartą gyvai dainą pristatė „Dive Bar Tour“ metu, kuris vyko Jungtinių valstijų Nešvilio miesto bare. To paties turo metu, Niujorke, atlikėja vėl atliko šią dainą.

## Komanda
* Prodiuseriai – Mark Ronson, BloodPop ir Lady Gaga
* Autoriai – Lady Gaga, Hillary Lindsey, Mark Ronson, BloodPop
* Lady Gaga – vokalas, perkusija
* Mark Ronson – bosas, gitara
* BloodPop – vargonai
* J. Gastelum Cochemea – saksofonas
* Dave Guy – trimitas
* Este Haim – perkusija
* Ian Hendrickson-Smith – saksofonas
* Thomas Brenneck – gitara
* Josh Homme – gitara
* Brian Newman – trimitas
* John Hanes – inžinierius
* Benjamin Rice – įrašymas
* Barry McCready – įrašymo asistentas

Informacija iš albumo *Joanne* bukleto.

## Top

## Išleidimo istorija

## Nuorodos
* Dainos žodžiai  MetroLyrics puslapyje.
* Oficialus Lady Gaga puslapis

## Šaltiniai
Dive Bar Tour

**Dive Bar Tour** – turas, organizuojamas *Bud Light* kompanijos, yra amerikiečių atlikėjos Lady Gaga reklaminis turas, skirtas penktajam studijiniam albumui *[[Joanne]]* (2016). Trijų dienų turas vyko baruose Jungtinėse Valstijose spalio 5, 20 ir 27 dienomis. Visi pasirodymai buvo transliuojami Bud Light ir Lady Gaga *Facebook* profilio puslapyje.

Lady Gaga sakė: "Mano pirmieji pasirodymai vyko *Dive* baruose Niujorke, todėl dirbame kartu su Bud Light, kad grįžtume prie mano šaknų. Taip aš iš pradžių pristatysiu albumą *Joanne*. Tai yra galimybė suartėti su mano fanais".

## Dainų sąrašas
Šis dainų sąrašas yra iš spalio 5 dieną vykusio pasirodymo Nashville mieste.

#"Sinner's Prayer"
#"A-Yo"
#"Million Reasons"
#"Perfect Illusion"

Šis dainų sąrašas yra iš spalio 20 dieną vykusio pasirodymo Niujorke.

#"Diamond Heart"
#"A-Yo"
#"Joanne"
#"Grigio Girls"
#"Million Reasons"
#"Just Another Day"

Šis dainų sąrašas yra iš spalio 27 dieną vykusio pasirodymo Los Andžele.

#"Come to Mama"
#"A-Yo"
#"John Wayne"
#"Million Reasons"
#"Million Reasons"
#"Angel Down"
#"Joanne"
#"Perfect Illusion"

## Pasirodymai

## Nuorodos
* Bud Light + Lady Gaga Dive Bar Tour "Perfect Illusion" YouTube puslapyje.

## Išnašos
2016 m. Katalonijos motociklų Grand Prix

**2016 m. Katalonijos motociklų Grand Prix** – 7-tasis 2016 m. MotoGP sezono etapas. Jis vyko 2016 m. birželio 5 d. Catalunya trasoje, Montmeló.

Moto2 lenktynininkas Luis Salom žuvo per antrą penktadienio treniruotę padaręs avariją Europcar posūkyje iki treniruotės pabaigos likus maždaug 25 minutėms. Likusią savaitgalio dalį, norint sumažinti greičius trasos vietoje, kur įvyko Salomo avarija, trasa buvo pakeista Formulės 1 nuo 2007 m. naudojama trasos versija.

## Prieš lenktynes
Buvo daug spekuliuojama dėl top lenktynininkų planų 2017 m. MotoGP sezonui. Paskelbta, kad Marc Márquez ir Dani Pedrosa atsovaus Repsol Honda komandai dar dvejus metus, o Tech 3 komandos pora Bradley Smith ir Pol Espargaró pereis į naują KTM gamyklos komandą. 

Maverick Viñales perėjus į Yamaha komandą, paskelbta, kad buvęs Valentino Rossi komandos draugas Jorge Lorenzo atstovaus Ducati komandai. Vienintelės gamyklos komandos vietos liko Suzuki ir Aprilia komandose.

## Klasifikacija
### MotoGP

### Moto2

### Moto3

## Čempionato pozicijos po lenktynių
### MotoGP

;Lenktynininkų čempionato pozicijos

## Nuorodos
2016 m. Italijos motociklų Grand Prix

**2016 m. Italijos motociklų Grand Prix** – 6-tasis 2016 m. MotoGP sezono etapas. Jis vyko 2016 m. gegužės 22 d. Mugello trasoje, Scarperia. Lenktynes 0,019 sekundės persvara prieš Marc Márquez laimėjo Jorge Lorenzo, aplenkęs jį paskutinėje lenktynių tiesiojoje. Valentino Rossi lenktynes pardėjo iš pole pozicijos, tačiau buvo priverstas pasitraukti dėl sugedusio variklio. 

Tai buvo paskutinės Luis Salom lenktynės prieš jo avariją Katalonijos Grand Prix antroje treniruotėje, kur jis patyrė mirtinus sužeidimus.

## Klasifikacija
### MotoGP

* Esteve Rabat susilaužė raktikaulį per avariją trečioje treniruotėje.

### Moto2
Lenktynės turėjo trukti 21 ratą, tačiau buvo parodyta raudona vėliava po to, kai Xavi Vierge patyrė avariją ir apgadino pripučiamą trasos tvorą. Lenktynės pradėtos iš naujo nuo 10 rato.

### Moto3

## Čempionato pozicijos po lenktynių
### MotoGP

;Lenktynininkų čempionato pozicijos

* Davide Pizzoli pasitraukė dėl atsinaujinusios kulkšnies traumos.

## Nuorodos
Estijos saugomos teritorijos

**Estijos saugomos teritorijos** () – globojamos Estijos gamtos apsaugos įstatymų (), kurie buvo priimti 2004 m. balandžio 21 d. Estijos parlamento ir įsigaliojo tų pačių metų gegužės 10 d.

## Saugomos teritorijos
Pagal įstatymą, saugomos teritorijos yra prižiūrimos valstybės. Šiose teritorijose draudžiama bet kokia žmogaus veikla nesusijusi su gamtos saugojimu (leistina tik laikantis specialių reikalavimų). Saugomos teritorijos:

* Nacionaliniai parkai
* Saugomos gamtos sritys
* Kraštovaizdžio draustiniai

Prie saugotinų priklauso:

* Draustiniai
* Tvarkomos zonos (sausomos ar vandens teritorijos)
* Riboto tvarkimo zonos (teritorijoje leistina ribota žmogaus veikla, laikantis specialių reikalavimų)

### Nacionaliniai parkai

Žemiau yra pateiktas Estijos saugomų gamtos teritorijų sąrašas:
* Lahemos nacionalinis parkas
* Karulos nacionalinis parkas
* Somos nacionalinis parkas
* Vilsandžio nacionalinis parkas
* Matsalu nacionalinis parkas

## Taip pat skaitykite
* Nacionaliniai parkai Baltijos šalyse
Amusgai

**Amusgai** (, , sav. *nn’anncue*) – indėnų tauta, gyvenanti Meksikoje, Čiapaso Siera Madrės kalnų pietiniuose šlaituose (Gerero pietryčiuose ir vakarų Oachakoje). Populiacija ~33 tūkst. žmonių (XX a. vid. – 25 tūkst.). Amusgų kalba priskiriama otomangų kalbų šeimai. Apie pusė amusgų (ypač vyrai) šneka ir ispaniškai. Tikintieji – katalikai.

Tradicinis amusgų verslas – kaplinė-lydiminė žemdirbystė (kukurūzai, pupelės, moliūgai, aitrieji pipirai, pomidorai, ryžiai, pardavimui – cukranendrės ir kava), dabar paplitusi ariamoji žemdirbystė. Taip pat augina gyvulius (ožkas, avis, kiaules, mulus, karves, paukščius), medžioja (elnius, triušius, iguanas, paukščius), žvejoja, pardavimui gaudo krevetes. Dabar paplitęs samdomasis darbas. Ypač išvystę tekstilės amatus – audžia rankinėmis statmenomis staklėmis, taip pat iš agavos pluošto pina demblius, krepšius, dirba lipdytinę keramiką. Viename iš kaimų paplitęs hamakų pynimas.

Amusgų kaimai padriko plano. Įprastas būstas apskritas, suręstas iš karčių ir molio, kūgišku stogu iš žolių kuokštų ir palmių lapų. Lubos žemos, išklotos dembliais, židinys iš trijų akmenų. Dabar paplitę stačiakampio plano būstai, perimti iš mištekų ir metisų, bet ūkiniai trobesiai tebėra apskriti.

Moterys nešioja baltus, raudonai išsiuvinėtus uipilius, mėlynus ar tamsiai raudonus apsiūtus sijonus, vaikšto basomis, plaukus pina į kasas ir susuka aplink galvą. Vyrai nešioja kelnes iki kelių, medvilninius marškinius (švenčių proga – išsiuvinėtus), pintas skrybėles su aukštu viršumi, dėvi sandalus.

Amusgai valgo daugiausia tortilijas, pupas, mėsa valgoma tik per šventes.

Kaimo bendruomenę valdo seniūnų taryba, kurią prižiūri municipalinė valdžia. Bendruomenės daugiausia endogaminės. Išplėstinė (6–12 žmonių) šeima užima keletą židinių. Paveldėjimas patrilinijinis, santuoka patrilokalinė, bet vyras kurį laiką gyvena žmonos šeimoje ir ten dirba.

Amusgai išlaikę ikikrikščioniškosios tikybos bruožų – magija, agrarinės ir laidotuvių apeigos, tikėjimai apie zoomorfinį žmogaus antrininką. Išplėtotas šventųjų globėjų kultas, kofradijų sistema, teatralizuoti pasakojimai su šokiais.


XochisWeavers05.JPG|Amusgų audėjos
XochisWeavers24.JPG|Audimas staklėmis
XochistlahuacaCommMuseum09.JPG|Amusgų įrankiai (Šočistlahuakos muziejus, Gereras)


## Šaltiniai
Kosichas

**Kosichas** () arba ***Pitao Kosichas*** („didysis Kosichas“) – senovės sapotekų mitologijoje tai lietaus ir griaustinio dievas. Pasak mitų, nuo Pitao Kosicho priklauso žemės derlingumas, todėl jam aukotos žmonių aukos, ypač vaikų. Pitao Kosichas vaizduotas su šiurpia kauke ir akimis, nudirtomis storomis odos klostėmis, stačiakampe nosimi, plačiais nasrais, dideliais dantimis, dvišaku liežuviu.

Kosichą actekų mitologijoje atitinka Tlalokas.

## Šaltiniai
Trikiai

**Trikiai** (, sav. *yuvii chianj, ngwiì chìànj, gwiì xìànj-an*) – indėnų tauta, gyvenanti Meksikoje, Pietų Siera Madrės miškuose (vakarų Oachakoje ir pietryčių Gerere). Populiacija ~25 tūkst. žmonių (1980 m. – 15 tūkst.). Trikių kalba priskiriama otomangų kalbų šeimai, mištekų kalbų šakai. Taip pat šneka ispaniškai. Skirstosi į vakarų (Kopalos) trikius ir rytų (Čikahuastlos) trikius, kurie turi atskiras tarmes. Tikintieji – katalikai.

Ikikolumbiniu laikotarpiu trikiai pradžioje buvo pavaldūs mištekams, vėliau – actekams. Po ispanų užkariavimo rytų trikiai buvo ženkliau kristianizuoti negu vakariniai. Rengė sukilimus prieš ispanų valdžią (ypač tarp 1848 ir 1853 m.).

Tradicinis trikių verslas – kaplinė-lydiminė žemdirbystė (kukurūzai, pupelės, moliūgai, aitrieji pipirai, pomidorai, pardavimui – kava). Taip pat augina gyvulius (ožkas, karves, paukščius), žvejoja, medžioja, rankioja. Dabar paplitęs samdomasis darbas. Išvystyti tekstilės amatai – audžia rankinėmis staklėmis raštuotus audinius (raudonos, mėlynos, geltonos, rudos, juodos spalvos), pina demblius, tinklus, krepšius.

Trikių įprastas būstas vienos patalpos, apskritas arba stačiakampis, suręstas iš medienos, nendrių ir molio, aukštu kūgišku arba dvišlaičiu stogu.

Moterys nešioja baltus, raštais išsiuvinėtus uipilius, mėlynus ar tamsius apsiūtus sijonus iki kulkšnių, kepurėles iš sausų moliūgo puselių. Mergaitės ir senolės vaikšto palaidais plaukais, vidurinio amžiaus moterys plaukus pina į kasas (rytuose – dvi, vakaruose – vieną). Vyrai nešioja metisiškus rūbus – kelnes iki kelių, medvilninius marškinius, dėvi sandalus.

Trikių šeima mažoji arba didžioji, patrilokalinė, patrilinijinė, vakaruose pasitaiko poligamija (2 žmonos). Išlikęs nuotakos išpirkimo paprotys, pasitaiko nuotakos grobimo atvejų. Kaimų bendruomenės endogaminės, dažnai tarp jų vyksta kruvinos kovos. Susidariusi visuomeninė hierarchija. Visuomeninę padėtį nulemia amžius, gyvulių, ginklų, šiaudinių kepurių, uipilių skaičius.

Trikiai išlaikę ikikrikščioniškosios tikybos bruožų – kalnų, laukinių žvėrių kultas, agrarinės ir laidotuvių apeigos, nagualizmas, raganavimas, pranašavimas, haliucinogeninių grybų vartojimas, atnašavimas olose.

## Šaltiniai
Dominykas Magnuševskis

**Dominykas Magnuševskis** (; 1809 m. Varšuvoje – 1847 m.) – Lenkijos rašytojas.

## Biografija

Po 1831 m. sukilimo emigravo į užsienį ir apsigyveno Galicijoje.

## Kūryba

Kaip dramaturgas debiutavo 1830 m. Išgarsėjo  (1838) istorijos dėka. Parašė taip pat komedijas  ir , poemas  ir ,  (1843),  (1844) ir kitas.
Romualdas Valevskis

**Romualdas Valevskis** (g. apie 1738 m. – m. 1812 m.) – Karūnos armijos generolas-majoras, Stanislovo Augusto Poniatovskio generolas-adjutantas, Karūnos kavalerijos rotmistras 1789, Karūnos tribunolo teisėjas, pasiuntinys į seimus. pasiuntinys nuo Krokuvos į 1773-1775 metų seimą, prisijungė prie Adomo Poninskio konfederacijos.Pasiuntinys į 1778 metų seimą nuo Krokuvos vaivadijos. Pasiuntinys į 1786 metų seimą.

Abiejų Tautų Karo komisijos narys 1788 metais.

1792 metais apdovanotas Baltojo erelio ordinu, 1781 metais gavo Švento Stanislovo ordiną. 

## Literatūra
* Kawalerowie i statuty Orderu Orła Białego 1705-2008, 2008.
## Išnašos
Martynas Valevskis

**Martynas Valevskis** (m. 1761 m. gruodžio 14 d.) – Seradzo pakamaris 1750-1761, Seradzo stalininkas 1737-1750, Piotrkovo pataurininkis 1734-1737, Piotrkovo iždininkas 1726-1734.

1735 metais kaip Seradzo vaivadijos maršalka pasirašė Generalinės Tarybos Varšuvos konfederaciją. 

## Literatūra

* Uchwała Rady Generalnej Konfederacji, 1735, s. 24.
* Urzędnicy województw łęczyckiego i sieradzkiego XVI-XVIII wieku. Spisy". Oprac. Edward Opaliński i Hanka Żerek-Kleszcz. Kórnik 1993, s. 160, 301.

## Nuorodos
Juzefas Valevskis

**Juzefas Valevskis**  (m.  1807 m.) – Krokuvos pataurininkis 1781 metais, Targovicos konfederacijos kancleris nuo Krokuvos vaivadijos. 

Buvo Ketverių metų seimo komisaru nuo Krokuvos vaivadijos 1789 metais. 

## Literatūra

* Dariusz Rolnik, Szlachta koronna wobec konfederacji targowickiej : (maj 1792 - styczeń 1793), Katowice 2000, s. 152.
* Urzędnicy województwa krakowskiego XVI-XVIII wieku. Spisy. Oprac. Stanisław Cynarski i Alicja Falniowska-Gradowska. Kórnik 1990, s. 268.

## Išnašos
Lenktoji piramidė

**Lenktoji piramidė** – Senovės Egipto piramidė, pastatyta apie 2600 m. pr. m. e. faraono Sneferu (ar Snofru) valdymo metu Dahšūre.
## Apie piramidę
Lenktoji piramidė buvo antroji piramidė, pastatyta faraono Sneferu, ir buvo pirmoji, suplanuota kaip lygiabriaunė piramidė. Jos pagrindo kraštinės ilgis 188,6 m., o originalus aukštis 101 m. Kylant nuo pagrindo jos sienų posvyrio kampas yra 54°31'13" ir nuo 49 metrų aukščio − 43°21'. Yra įvairių spėjimų, kodėl statytojai pakeitė piramidės statybų kampą. Galimas dalykas, kad piramidė pasirodė esanti per stati statyboms. Gali būti, kad statytojai pajautė, kad dėl piramidės masės centro jos struktūra taps nestabili arba dėl per stačių sienų neatlaikys ir kris žemyn jos išorės kalkakmenio blokų apdaila. Vieno iš piramidės tunelių sienos buvo pradėjusios skilinėti statybų metu ir įtrūkimai buvo taisyti skiedinio mišiniu. Tai galėjo būti dar vienas faktorius, dėl kurio statybos pratęstos mažesniu posvyrio kampu. Sumažėjęs aukštutinės dalies svoris atitinkamai sumažino tunelių ir patalpų apkrovą.

Lenktoji piramidė yra labai gerai išsilaikiusi. Ji vienintelė iš didžiųjų piramidžių turi išlikusį išorės apdailos blokų sluoksnį. Piramidė unikali taip pat tuo, kad turi du įėjimus. Vienas iš tradicinės šiaurinės pusės veda į patalpas žemiau piramidės pagrindo. Kitas įėjimas yra iš vakarinės pusės ir atidarytas tik 1951 m. Jis veda į patalpą pagrindo lygyje šiek tiek į pietryčių pusę. Į pietus nuo Lenktosios piramidės yra mažesnė piramidė-palydovė, kuri tikriausiai yra skirta karalienei Hetepherei I. Tačiau neatmetamos versijos, kad ji galėjo būti skirta Sneferu viziriui ar faraono sielai *Ka*. Ši piramidė pasižymi neįprastu įėjimu, kuris yra pagrindo lygyje ir iš pradžių eina žemyn, o po to aukštyn į laidojimo patalpą. Už keleto kilometrų į šiaurę pastatyta trečioji Sneferu Raudonoji piramidė.

## Šaltiniai
* Farid Atiya. *Ancient Egypt*. American Univ in Cairo Press, 2006, p. 127
Raudonoji piramidė

**Raudonoji piramidė** (Šiaurinė piramidė) – Senovės Egipto piramidė, pastatyta apie 2600 m. pr. m. e. faraono Sneferu (ar Snofru) valdymo metu Dahšūre.
## Apie piramidę
Raudonoji piramidė buvo trečioji ir paskutinė piramidė, pastatyta faraono Sneferu ir buvo pirmoji Senovės Egipto lygiabriaunė piramidė. Tai yra trečioji pagal dydį Egipto piramidė po Cheopso ir Chefreno piramidžių Gizoje. Ji yra Dahšūro šiaurinėje pusėje už keleto kilometrų nuo Lenktosios piramidės ir kitaip dar vadinama Šiaurine piramide. Raudonąja piramide ji pavadinta dėl rusvos spalvos kalkakmenio blokų, panaudotų jos statyboms. Originaliai iš išorės ji buvo padengta baltais kalkakmenio blokais.

Raudonoji piramidė yra 220 m ilgio pagrindo kraštinės ir 104 m aukščio. Ji pastatyta su 43°21' sienų polinkio kampu, kuris yra labai artimas Lenktosios piramidės viršutinės dalies polinkio kampui. Šis kampas yra mažesnis už kitų Egipto piramidžių ir Raudonoji piramidė dėl to atrodo gana plokščia. Įėjimas į piramidę yra iš tradicinės šiaurinės pusės 28 m aukštyje ir 60 m ilgio tuneliu, 43°21' žemėjančiu kampu veda į tris patalpas. Šalia piramidės rasta faraono laidojimo šventykla. Šventykla nebuvo baigta statyti iki faraono Sneferu mirties. Už 400 m nuo piramidės rastas didelis ketvirtosios Egipto dinastijos nekropolis. Nėra tikra, kurioje piramidėje, Raudonojoje ar Lenktojoje, faraonas buvo palaidotas. Abi piramidės buvo išplėštos senovėje ir mumijų jose nerasta.

## Šaltiniai

* Farid Atiya. *Ancient Egypt*. American Univ in Cairo Press, 2006, p. 128−129
Bakabai

**Bakabai** () – majų mitologijos dievų ketvertas: Hobnilis (*Hobnil*), Kanciknalis (*Cantzicnal*), Sakkimis (*Saccimi*), Hoeanekas (*Hosanek*). Jie susiję su keturiais pasaulio kampais, palaiko dangų, kad šis nenukristų žemėn. Bakabai susieti su spalvine ir kalendorine pasaulio šalių simbolika:

Bakabai turėjo antropomorfinį pavidalą, bet iš įvairių piešinių ir rašytinių šaltinių galima spręsti, kad senovėje jie įsivaizduoti kaip gyvūnai (iguanos, oposumai, vėžliai, sraigės) arba vabzdžiai (vorai, bitės). Hobnilis buvo bitininkystės globėjas.

X–XVI a. bakabai palaipsniui susiliejo su keturiais pasaulio vėjais pauahtunais ir lietaus dievais čakais. Tuo laiku atsirado pasakojimai ir apie požeminius bakabus, palaikančius pragaro skliautą.

## Šaltiniai
Kanepis

**Kanepis** () – gyvenvietė Kanepio savivaldybėje, Pelvos apskrityje, pietryčių Estijoje. Estų kalba *Kanep* reiškia 'kanapė'.

Kanepyje gimė garsus pedagogas Hugo Treffner (1845–1912), įkūręs Hugo Trefnerio gimnaziją.


Kanepi Gümnaasium (2).JPG|Gimnazija
Kanepi vallavalitsus.JPG|Savivaldybė
Kanepi vabadussõjamonument.jpg|Estijos nepriklausomybės karo memorialinis paminklas


## Šaltiniai
2016 m. Prancūzijos motociklų Grand Prix

**2016 m. Prancūzijos motociklų Grand Prix** – 5-tasis 2016 m. MotoGP sezono etapas. Jis vyko 2016 m. gegužės 8 d. Bugatti trasoje, Le Mane. 

## Klasifikacija
### MotoGP

### Moto2

### Moto3

## Čempionato pozicijos po lenktynių
### MotoGP

;Lenktynininkų čempionato pozicijos

## Nuorodos
Roskildės taika

**Roskildės taika** – taikos sutartis tarp Danijos ir Švedijos, sudaryta 1658 m. kovo 8 d. Roskildėje, kuria buvo užbaigtas 1657–1658 m. vykęs Danijos ir Švedijos karas.

## Sutarties sąlygos
Pagal Roskildės taikos sutartį, Švedija gavo Danijos provincijas, buvusias pietinėje Skandinavijos pusiasalio dalyje, Bornholmo salą, Trondheimo ir Bohuso rajonus Norvegijoje. Karą pralaimėjusi Danija sutiko nedalyvauti sąjungose, nukreiptose prieš Švediją, taip pat nepraleisti pro Danijos sąsiaurius į Baltijos jūrą Švedijai priešiškų šalių laivų. Švedija nebeprivalėjo mokėti Zundo sąsiaurio muitų. Sutarties sąlygas šiek tiek pakeitė 1660 m. pasirašyta Kopenhagos taika.

## Šaltiniai
Linkaučių koplyčia

**Linkaučių koplyčia** – nenaudojama mūrinė koplyčia su laidojimo rūsiu, esanti Linkaučių kaime, Kražių seniūnijoje, Kelmės rajone. Ji stūkso prie kelio , 4 km į šiaurės vakarus nuo Kražių. Statinys su užmūrytomis durų angomis, užkaltais langais, seniai remontuotu stogu, prižiūrima aplinka.

Koplyčia yra Lietuvos renesanso mūrinės architektūros paminklas, įtrauktas į Kultūros paveldo registrą (unik. kodas ).

## Istorija

Mūrinė koplyčia iškilo XVII a. antroje pusėje. Išliko beveik nepakitusi iki mūsų dienų. Prie koplyčios buvo aptvertas nemažas šventorius, kuriame laidoti žmonės. Linkaučių savininkai ir jų giminės laidojosi koplyčios rūsyje.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Sąrašas:Kelmės rajono paminkliniai statiniai
* Lankytinos vietos Kražių seniūnijoje
Tlapanekai

**Tlapanekai** (, , sav. *me’phaa*) – indėnų tauta, gyvenanti Meksikoje, Gerere. Populiacija ~120 tūkst. žmonių (1980 m. – 50 tūkst.). Tlapanekų kalba (4 pagrindinės tarmės) priskiriama otomangų kalbų šeimai. Taip pat šneka ispaniškai. Tlapanekai persimaišę su kaimyniniais tekistlanekais, kurie seniau šnekėjo sava, tekistlatekų šeimos kalba. Tikintieji – katalikai.

Tradicinis tlapanekų verslas – kaplinė žemdirbystė (kukurūzai, aitrieji pipirai, taip pat pupelės, moliūgai, bananai, cukranendrės, vynuogės). Taip pat augina naminius paukščius, paplitęs samdomasis darbas. Išvystyti amatai: kokybiškų odinių balnų, diržų, vėduoklių gamyba, medvilninių ir vilnonių audinių audimas, siuvinėjimas, skrybėlių pynimas.

Tlapanekų įprastas būstas vienos patalpos, kvadratinis, suręstas iš bambuko stiebų, sutvirtintų augaliniu pluoštu, su keturšlaičiu arba dvišlaičiu stogu iš šiaudų ir lapų.

Moterys nešioja rožines arba raudonas medvilnines palaidines, plačius apsiūtus sijonus. Vyrai – medvilninius marškinius, šviesias kelnes.

Tlapanekų tradicinė šeima didžioji, bet dabar paplitusi mažoji. Jaunavedžiai paprastai kraustosi į naują būstą. Sparčiai akultūruojasi.

Tlapanekai išlaikę ikikrikščioniškosios tikybos bruožų – tebegerbiamos senosios dievybės, atnašaujama šventose apyrubėse (dažnai bendros su mištekais).

## Šaltiniai
Virtsu

**Virtsu** () – gyvenvietė Leneranos valsčiuje, Pernu apskrityje, šiaurės vakarų Estijoje. 502 gyventojai (2020 m. sausio 1 d.; apskaičiuota). Įsikūrusi vakarinėje pakrantėje. Veikia keltų uostas. Plaukia keltai į Kuivastu (Muhu), jungiantys su žemynu Saremos ir Muhu salas. Šalia keltų uosto veikia nedidelis jachtų uostelis.

Žiemą tarp Virtsu ir Kuivastu atidaromas 6,5 km ilgio kelias ledu. Pro šią gyvenvietę eina ir siūlomos tilto arba tunelio tarp Muhu ir žemyno trasos.

## Nuorodos
Konservapedija

**Konservapedija** – Vikipedijos alternatyva, atstovaujanti krikščioniškajam fundamentalizui bei jam giminingoms pažiūroms.

Svetainę 2006 m. sukūrė bei šiuo metu prižiūri Amerikoje gyvenantis namų mokytojas Andrew Schlafly. Projektas sulaukė nemažai paminėjimų žiniasklaidoje, kur yra plačiai kritikuojamas už klaidas, netikslumus bei tendencingas pažiūras.

## Istorija
Enciklopediją įkurti paskatino 2005 metais Amerikoje vykusi diskusija, kuomet valdanti institucija () svarstė galimybę nutraukti mokyklose gyvybės evoliucijos dėstymą, nes evoliucija neįrodyta ir (ieškovo požiūriu) prieštarauja religinėms tiesoms.

## Turinys

Ši enciklopedija ginčija ir bando paneigti evoliuciją, įskaitant simbiontinę chloroplastų bei mitochondrijų kilmę. Ilgai buvo aktyviai ginčijamas juodųjų skylių egzistavimas, nors neseniai gauti naujesni mokslo rezultatai pripažinti ir enciklopedija dabar pataisyta. Visuotinis atšilimas vadinamas „liberalistiniu mitu“, neigiama reliatyvumo teorija. Aršiai kritikuojamas Amerikos prezidentas (Barack Obama) bei kai kurie kiti politikai.

Žiniasklaidoje esama įspėjimų, jog svarbu žiūrėti kokia Internete esančia informacija remiamasi, nes kai kurie šaltiniai, tokie kaip ši enciklopedija, gali būti labai abejotini.

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Kihelkona

**Kihelkona** () – gyvenvietė Sarės apskrityje, vakarinėje Saremos dalyje, Estijoje. Kihelkonos savivaldybės administracinis centras. 340 gyventojų (2011 m. duomenys).


Kihelkonna vallamaja.jpg|Savivaldybė
Kihelkonna Mihkli kirik 2009.jpg|Bažnyčia
Kihelkonna kalmistu.jpg|Senosios kapinės
Kihelkonna laululava.jpg|Estrada
Merjama

**Merjama** () – miesto tipo gyvenvietė Raplos apskrityje, Estijoje. Merjamos savivaldybės administracinis centras.

## Žymūs žmonės
* Arvo Valton (g. 1935) – rašytojas

## Šaltiniai
Hermetizmas

**Hermetizmas** – religinė, filosofinė ir ezoterinė tradicija, grindžiama raštais, priskirtais Hermiui Trismegistui. 

Šie raštai reikšmingai paveikė vakarų ezoterinę tradiciją ir buvo laikomi labai svarbiais tiek Renesanso, tiek Reformacijos metu. Hermetizmas tvirtina egzistavimą vienos teisingos teologijos, kuri egzistuoja visose religijose ir buvo duota Dievo žmogui senovėje.
RKL 2016–2017 m. sezonas

**[[RKL]] 2016–2017 metų sezonas** – 12-as lygos sezonas, kuriame dalyvauja 41 klubai. 16 varžosi A divizione, 25 - B divizione.

## Reguliarusis sezonas
### A divizionas

### B divizionas

## Atkrintamosios varžybos (A divizionas)
### Finalai

## Atkrintamosios varžybos (B divizionas)
Orijų raštas

**Orijų raštas** – brahminių raštų šeimai priklausantis raštas, naudojamas užrašyti orijų kalbai. Susidarė iš šiaurės rytų Indijoje (Kalingoje) naudoto Kalingos rašto. Orijų raštas ėmė vystytis XI a., o paplito XII a. Jis turi daug panašumų su tajų raštu, kuris taip pat perimtas iš Kalingos. Priešingai nei dauguma kitų šiaurės Indijos raštų, orijų raštas labiau apvalainas, o ne kampuotas – tai lėmė rašymas ant palmių lapų, ant kurių patogiau rašyti apvalius ženklus. Šiuolaikinį pavidalą orijų raštas įgijo ~XV–XVI a.

Orijų raštas naudojamas užrašyti orijų kalbai, taip pat seniau Orisoje naudotas užrašyti ir sanskritui. Žinomi atvejai, kai šiuo raštu būdavo užrašoma ir rytų hindi tarmė čatisgarhi.

## Raštas

Orijų raštas naudoja tą patį sudarymo principą, kaip ir kiti brahminiai raštai: grafemos pagrindas yra priebalsė, balsės žymimos diakritikais (išskyrus einančias pradžioje bei hiatus), priebalsių samplaikoms sudaromos ligatūros arba panaudojama virama.

### Priebalsiai

Garsai *j* ir *y* tariami vienodai.

### Balsiai

Kaip ir kituose brahminiuose raštuose, orijų priebalsio ženklas su savimi turi priskirtą *a* garsą. Norint jį pakeisti kitu balsiu, pridedadamas specialus diakritinis ženklas.

Lentelėje pateiktas nepriklausomos balsio grafemos (paprastai sutinkama tik žodžio priekyje), jos diakritiko ženklai bei sąjungos pavyzdys su priebalsiu *ka*.

### Skaitmenys

## Nuorodos
* Orijų šriftai
Eugenijus Šiško

**Eugenijus Šiško** (slapyvardis *Spyglinis*; 1923 m. rugsėjo 15 d. Minske, Baltarusijos TSR – 2015 m. rugsėjo 29 d. Jeruzalėje, Izraelyje) – spaudos fotografas, vienas pirmųjų sovietinės Lietuvos fotografų, dirbęs fotokorespondentu įvairių leidinių redakcijose.

## Biografija

E. Šiško gimė 1923 m. Minske. 1940 m. pradėjo dirbti fotografu Minsko kino studijoje. 1941 m. baigė vidurinę mokyklą. Prasidėjus karui su kitais kino studijos darbuotojais evakuotas į Ferganą (Uzbekijos TSR). 1942–1945 m. tarnavo sovietų kariuomenėje, dalyvavo karo veiksmuose, buvo du kartus sužeistas. Daugelis giminės narių žuvo 1942 m. Minsko gete.

Po karo gyveno ir dirbo Lietuvoje. Buvo fotokorespondentu:
*1946 m. sausį–liepą: „Eltos“ naujienų agentūroje, 
* 1946 m. liepą–1948 m. vasarį: „Valstiečių laikraštyje“, 
* 1948 m. vasarį–lapkritį: „Tarybų Lietuvos“ dienraštyje, 
* 1949 m. sausį–1957 m.: „Švyturio“ žurnale, 
* nuo 1958 m. sausio: „Vakarinių naujienų“ laikraštyje.

1984 m. su šeima iš Sovietų Sąjungos emigravo į Izraelį ir nuo to laiko gyveno  Jeruzalėje. Kūrybiniu darbu neužsiėmė, buvo publikuotos kai kurios nuotraukos vietiniuose  laikraščiuose. Keletą metų dirbo fotolaboratorijoje Jeruzalės  *Hadasa* ligoninėje.

Mirė Jeruzalėje 2015 m. (palaidotas ten pat). Po E. Šiško mirties dukters Azalijos iniciatyva buvo organizuota jo darbų paroda Rusų meno muziejuje Ramat Gane.

## Kūrybos bruožai

E. Šiško būdingose socrealizmo epochos dokumentinėse fotografijose atsispindėjo sovietinio laikotarpio gyvenimo vaizdai su tipiškais herojais, sukurta mitine realybe, skirta pozityviam socialistinės santvarkos įvaizdžiui kurti.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* [[Margarita Matulytė]. Sovietinė fotografijos funkcijos ir specifika 1940-1950 m. (93 p.)]
Kuitlatekai

**Kuitlatekai** () – indėnų tauta, gyvenanti Meksikoje, Gerere, Balsaso vidurupio baseine. Populiacija ~3000 žmonių (XX a. II pusė). Dabar kalba ispaniškai, kuitlatekų kalba (jos ryšiai su kitomis kalbomis neaiškūs), išnyko apie 1960 m. Tikintieji – katalikai.

Iki ispanų užkariavimų XVI a., kuitlatekai užėmė sritis nuo Balsaso vidurupio iki Ramiojo vandenyno pakrantės. Jie pateko į taraskanų valstybę, vėliau – į actekų provinciją Kuitlatekapaną.

Tradicinis verslas – rankinė sezoninė žemdirbystė pietiniuose Siera Madrės kalnų šlaituose ir drėkinamame Balsaso upės slėnyje (kukurūzai, aitrieji pipirai, pupelės, moliūgai, daržovės, pardavimui – sezamas). Taip pat augina naminius paukščius, kiaules, karves, pardavimui rankioja kaskalotės vaisius (žaliava odų dažymui), su svaidyklėmis, jauku medžioja elnius, iguanas, plokščiadugnėse valtelėse žvejoja (su bučiais, nuodais). Išvystyti amatai: pynimas, audimas, sidabrinių papuošalų gamyba. Dirba samdiniais kakavmedžių plantacijose, druskos kasyklose, akmenų skaldyklose.

Kuitlatekų architektūra, apranga dabar būdingo kreolinio–metisų stiliaus. Moterys vilki išsiuvinėtus sijonus, kasas persipina kaspinais (netekėjusios baltais, ištekėjusios raudonais).

Kuitlatekų tradicinė šeima didžioji, bet dabar paplitusi mažoji. Jaunavedžiai paprastai kraustosi į naują būstą arba pas jaunikio tėvus. Paveldėjimas patrilinijinis (gyvulių veldėmė – matrilinijinė). Kaimai dalijasi į endogaminius kvartalus.

Kuitlatekai šlaikę ikikrikščioniškosios tikybos bruožų – tikėjimas dvasiomis, nagualizmas (tikėjimas žmogaus antrininku–globėju), raganavimas, būrimas, šamanizmas. Išsaugoję tautosaką. Katalikiškos šventės lydimos teatralizuotų vaidinimų, šokių, dainų kuitlatekų ir nahuatlių kalbomis.

## Šaltiniai
Masatekai

**Masatekai** (, sav. *ha shuta enima*) – indėnų tauta, gyvenanti Meksikoje, šiaurės Oachakos aukštikalnėse. Populiacija >200 tūkst. žmonių (XX a. II pusėje – 130 tūkst.). Masatekų kalba (8 pagr. tarmės) priskiriama otomangų kalboms, taip pat kalba ispaniškai. Tikintieji – katalikai, yra protestantų.

Masatekų daiktinė kultūra ženkliai skiriasi priklausomai nuo gyvenamosios vietos padėties kalnuose. Tradicinis verslas – rankinė lydiminė žemdirbystė (kukurūzai, pupelės, moliūgai, pardavimui – cukranendrės, tabakas, ryžiai, vaisiai). Išvystyti amatai: audimas, puodininkystė, medinių indų skobimas. Dirba samdiniais kavos, cukranendrių plantacijose.

Tradicinis masatekų būstas panašus į kitų Centrinės Amerikos tautų. Būdinga ketera virš šelmens, pridengianti vėdinimo angas.

Vyrai rengiasi panašiai kaip ir kiti meksikiečiai – nešioja baltas kelnes, suveržtas ties kulkšnimis, raudoną kaklaskarę. Moterų tradicinis rūbas – ilgas sijonas ir gausiai išsiuvinėtas uipilis; kasos puoštos kaspinais (kiekvienas kaimas turi savo lamstą).

Masatekai išlaikę ikikrikščioniškosios tikybos bruožų – tikėjimas dvasiomis–sergėtojomis (nagualizmas), kurias atitinka įvairūs gyvūnai (jaguaras, kaimanas, gyvatė ir kt.), raganavimas. Taip pat paplitęs šamanizmas įtraukiant haliucinogenų (ypač kvaitulinio šalavijo) naudojimą.

## Šaltiniai
Reugė

**Reugė** (, veru k. *Rõugõ*) – gyvenvietė Reugės savivaldybėje, Veru apskrityje, pietryčių Estijoje. 444 gyventojai (2011 m. duomenys).


Rõuge-church.JPG|Bažnyčia
Rõuge Vabadussõja mälestussammas.jpg
Sinhalų raštas

**Sinhalų raštas** – brahminių raštų šeimai priklausantis raštas, naudojamas užrašyti sinhalų kalbai.

Brahmi raštai pietų Indiją pasiekė ~III a. pr. m. e. ir išsivystė į granthos raštą. Dabartinio sinahalų rašto užuomazgos atsirado VII a., o IX a. pradėta kurti sinhalų literatūra.

Sinhalų raštas yra ne tik sinhalų kalbos raštas, bet nuo seno naudotas užrašyti tiek sanskrito, tiek pali tekstams. Seniausia išlikusi budizmo mokykla, esanti Šri Lankoje, – theravada – naudoja sinhalų raštą pali rankraščių rašymui.

Kaip ir kitų pietų Indijos raštų atveju, sinhalų rašmenys apvalaini prisitaikant rašyti ant palmių lapų.

## Raštas

Sinhalų raštas naudoja tą patį sudarymo principą, kaip ir kiti brahminiai raštai: grafemos pagrindas yra priebalsė, balsės žymimos diakritikais (išskyrus einančias pradžioje bei hiatus), priebalsių samplaikoms sudaromos ligatūros arba panaudojama virama.

### Priebalsiai

Nosiniai ženklai (*ṅ, ñ*), aspiratos (*kh, jh, th, ṭh, dh, ḍh*) bei *ś* ir *ṣ* naudojami tik sanskrito ir pali tekstuose.

⁠

### Balsiai

Kaip ir kituose brahminiuose raštuose, sinhalų priebalsio ženklas su savimi turi priskirtą *a* garsą. Norint jį pakeisti kitu balsiu, pridedamas specialus diakritinis ženklas.

Lentelėje pateiktas nepriklausomos balsio grafemos (paprastai sutinkama tik žodžio priekyje), jos diakritiko ženklai bei sąjungos pavyzdys su priebalsiu *ka*.

Skiemeniniai balsiai bei dvibalsiai *ai, au* naudojami tik sanskrito ir pali tekstuose.

### Kiti ženklai

* Anusvara: කං (*kaṁ*)
* Visarga: කඃ (*kaḥ*)

Skaitmenys ir sakinio pabaigos ženklas (෴) nebenaudojami.

## Nuorodos
* Sinhalų šriftai
Tana (raštas)

**Tana** (*Thaana, Taana, Tāna*) – rašto sistema, naudojama užrašyti maldyvų kalbai (dhivehi), vartojamai Maldyvų salose. Tai nėra grynas brahminis raštas, kaip kiti Pietų Azijos raštai, o turi abėcėlės bruožų. Be to, ženklai kilę iš arabų rašto.

Tana pradėta naudoti XVIII a., rašyta kaip *scripta continua* („ištisinis raštas“ be tarpų). Palaipsniui šis raštas vystėsi ir išstūmė lig tol Maldyvuose naudotą brahmišką *[[Dhives Akuru]]* raštą. Seniausi taną primenantys įrašai randami ant mečetės Kanidthymo saloje.

Tana, kaip ir arabiški ženklai, rašoma iš dešinės į kairę. Prie kiekvieno rašmens turi būti arabiškas diakritinis ženklas, nurodantis balsį, arba sukunas, rodantis, kad balsio nėra. Pirmi 9 tanos rašmenys (h–v) kilę iš arabiškų skaitmenų, o kiti 9 (m–d) – iš vietinių indiškų skaitmenų. Likusios raidės (z–ch) skoliniams ir arabiškai perrašai yra sukurtos. Tanos abėcėlė neseka indiška ar arabiška garsų eile. Šis raštas atsirado iš slaptų maginių tekstų *fadinta* ir pradžioje naudotas kaip slaptaraštis.

XX a. 8-ajame dešimtmetyje tana buvo beveik išstumta iš viešojo naudojimo, kai Maldyvuose kilo lotynizacijos vajus, ir daug užrašų buvo pakeista neprofesionalia, angliška perraša. Vėliau tanos naudojimas grąžintas.

## Raštas

## Nuorodos
* Tanos šriftai
Semerpalu

**Semerpalu** (, veru k. *Sõmmõrpalo*, ) – gyvenvietė Veru apskrityje, pietryčių Estijoje. Semerpalu savivaldybės administracinis centras. 332 gyventojai (2011 m. duomenys).

## Semerpalu dvaras
Semerpalu dvaras minimas 1544 m. Tuo metu buvo gynybinės paskirties. Stovėjo maždaug toje pačioje vietoje kaip ir dabartinis dvaras. Livonijos karo metu buvo sugriautas. Dabartinis, neogotikinio stiliaus pastatas buvo pastatytas XIX amžiaus 7-ajame dešimtmetyje.
Vest Palm Bičas

**Vest Palm Bičas** ( „vakarinis palmių paplūdimys“) – miestas Jungtinių Amerikos Valstijų pietryčiuose, rytinėje Floridos pakrantėje, ~100 km į šiaurę nuo Majamio, kurortas prie Atlanto vandenyno. Apygardos centras. Vest Palm Bičas patenka į Majamio aglomeraciją, pats sudaro atskirą urbanistinį branduolį su Boka Ratonu. Maisto pramonė, reaktyvinių variklių, statybinių medžiagų, elektros aparatūros gamyba. Svarbus kurortas. Veikia 1926 m. įkurtas universitetas. Yra keletas parkų, promenada, XIX a. architektūros pastatų, teatras, Nortono meno, istorijos muziejai.

## Istorija

Vest Palm Bičas įkurtas 1884 m., miestu tapo 1903 m.

## Šaltiniai
Ramios dienos Kliši

**Ramios dienos Kliši** () – režisieriaus Claude Chabrol filmas, sukurtas pagal Henry Miller to paties pavadinimo autobiografinį romaną.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Andrew McCarthy – Henry Miller (Džo)
* Nigel Havers – Alfred Perles (Karlas)
* Barbara De Rossi – Nis
* Stephanie Cotta – Koletė
* Isolde Barth – Ana
* Anna Galiena – Edita
* Stéphane Audran – Adriana
* Eva Grimaldi – Ivona 
* Mario Adorf
* Monica Zanchi

## Turinys

Filme atsiminimų forma pasakojama vėliau išgarsėjusio JAV rašytojo Henry Miller, dar vadinamo Džo, nuotykiai 1930-ųjų Paryžiuje. Čia jis atvyko kankinamas nuobodulio ir turėdamas planų parašyti esė apie Marcel Proust.  Jis susipažįsta su lenkų kilmės fotografu Karlu ir jie kartu lankosi aukštuomenės pobūviuose, madinguose restoranuose ir bordeliuose. Jiedu susipažįsta su 15-mete Kolete, kurią abu įsimyli ir su kuria abu juokais susituokia. Mergina nuolat pasirodo ir dingsta iš jų gyvenimo, kol galiausiai priversta išvykti su tėvais iš Paryžiaus. Kita Džo meilužė, prostitutė Nis, ilgainiui išteka ir taip pat išsikrausto. Tuo laiku Europoje prasideda politinės permainos ir demonstracijos. Vienos jų metu dingsta Karlas, o Džo nusprendžia grįžti į mėgstamą bordelį...
Mėnulis (1979 filmas)

**Mėnulis** () – 1979 m. režisieriaus Bernardo Bertolucci sukurta drama.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Jill Clayburgh – Katerina
* Matthew Barry – Džo
* Veronica Lazar – Marina
* Fred Gwynne – Duglas
* Alida Valli – Džiuzepės motina
* Tomas Milian – Džiuzepė 
* Elisabetta Campeti – Ariana

## Turinys

Paauglys Džo gyveno Los Andžele kartu su tėvais, tačiau vieną dieną viskas pasikeitė: jo tėvas Duglas mirė nuo širdies smūgio, o motina Katerina apsisprendė, kad jiems būtina skubiai persikelti į Italiją. Tiesa ta, kad kažkada ji čia gyveno, buvo operos solistė, o tikrasis Džo tėvas yra jos buvęs meilužis.

Naujoje vietoje Džo netrunka įnikti į narkotikus ir motina bet kokiomis priemonėmis stengiasi išgelbėti sūnų, net ir incestu. Jie vyksta į vietą, kur kažkada gyvendavo, kur randa tikrąjį Džo tėvą...
Vytautas Kernagis (1976)

**Vytautas Kernagis** (g. 1976 m. rugpjūčio 20 d. Vilniuje) – Lietuvos visuomeninių iniciatyvų organizatorius, gretutinių teisių asociacijos AGATA Tarybos narys, VšĮ „Vytauto Kernagio fondas“ vadovas, politikas. Jo tėvas – muzikantas ir atlikėjas Vytautas Kernagis, motina – kostiumų dailininkė Dalia Kernagienė.

## Biografija

Mokėsi Vilniaus 22-oje vidurinėje mokykloje. 1996–2000 m. mokėsi Vilniaus aukštesniojoje elektronikos mokykloje. 2005 m. – Vilniaus kolegijos Elektronikos ir informatikos fakultete apgynė bakalauro darbą.

2006–2007 m. ISM Vadybos ir ekonomikos universitete studijavo verslo vadybą ir administravimą. 2000–2004 m. UAB „Dizaino kryptis“ ėjo direktoriaus pareigas. 2004–2006 m. buvo televizijos „5 kanalas” IT skyriaus vadovas. 2006–2009 m. dirbo UAB „Tiketa“, kur ėjo komercijos direktoriaus, o nuo 2008 m. generalinio direktoriaus pareigas.

2008–2016 m. įkūrė ir vadovavo Vytauto Kernagio labdaros ir paramos fondui, kurio pagrindiniai tikslai – išsaugoti Vytauto Kernagio atminimą, vykdyti naujų kūrybinių idėjų sklaidą ir organizuoti pagalbą sergantiems onkologinėmis ligomis. Per pastaruosius 8-erius metus yra sukūręs virš 70 edukacinių bei kultūrinių projektų, įskaitant spektaklius, festivalius, koncertines programas, vaikų sceninio meistriškumo stovyklas, neformalaus ugdymo kūrybines dirbtuves, leidybą ir kitus.

2016 m. su Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų partija išrinktas į LR Seimą.

Vedęs, su žmona Rima augina sūnus Nojų ir Kristijoną.

Pomėgiai: aviacija, astronomija, fotografija, knygos, šachmatai.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* V. Kernagio biografija
* Vytautas Kernagis jaunesnysis: „Nebenorėjau likti abejingu stebėtoju”
* Vytauto Kernagio sūnus Vytautas suka į politiką – jungiasi prie konservatorių
2000 m. Lietuvos Seimo rinkimai

**2000 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai** vyko 2000 m. spalio 8 d. Iš viso balsavo 1 539 743 rinkėjai (58,63 %), kurie išrinko 141 Seimo narį: 71 vienmandatėse rinkimų apygardose ir 70 daugiamandatėse.

## Rinkimų aktyvumas
Viso buvo registruotas 2 626 321 rinkėjas. Iš viso rinkimuose dalyvavo 1 539 743 rinkėjai, tai sudarė 58,63 %. 

**Paštu** balsavo 82 685 arba 3,05 % visų rinkėjų.

Aktyvumas **balsavimo dieną**:
* 10 val. – 8,32 % rinkėjų;
* 14 val. – 33,24 % rinkėjų;
* 19 val. – 52,83 % rinkėjų;
* Iš viso – 58,63 %.

## Rinkimų rezultatai

## Rinkimų rezultatai

## Šaltiniai
* *[http://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/n/rinkimai/20001008/index.html Vyriausioji rinkimų komisija]*
1996 m. Lietuvos Seimo rinkimai

**1996 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai** vyko 1996 m. spalio 20 d. ir lapkričio 10 d. Iš viso I ture balsavo 1 374 673 rinkėjai (52,92 %), kurie išrinko 137 Seimo narius: 67 vienmandatėse rinkimų apygardose ir 70 daugiamandatėse.

Kartu su šiais rinkimais vyko referendumas dėl trijų klausimų: spalio 20 d. vyko referendumas „Lietuvos Respublikos Konstitucijos 55, 57, 131 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ ir „dėl gyventojų indėlių kompensavimo teisingai privatizuojant valstybės turtą“, o lapkričio 10 d. – „dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 47 straipsnio papildymo“.

## Rinkimų aktyvumas
Viso buvo registruota 2 597 530 rinkėjų. Iš viso rinkimuose dalyvavo 1 374 673 rinkėjai, tai sudarė 52,92 %. 

Aktyvumas I turo **balsavimo dieną**:
* 10 val. – 5,36 % rinkėjų;
* 14 val. – 30,49 % rinkėjų;
* 19 val. – 48,08 % rinkėjų;
* Iš viso – 52,92 %.

Aktyvumas II turo **balsavimo dieną**:
* 10 val. – 5,13 % rinkėjų;
* 14 val. – 25,13 % rinkėjų;
* 19 val. – 38,16 % rinkėjų;

## Rinkimų rezultatai daugiamandatėse apygardose

## Šaltiniai
* *[http://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/n/rinkimai/seim96/index.html Vyriausioji rinkimų komisija]*
Veston Super Meras

**Vèston Sùper Mèras** () – miestas Jungtinėje Karalystėje, pietvakarių Anglijoje, Bristolio įlankos pakrantėje, 29 km į pietvakarius nuo Bristolio. Vystoma farmacijos, avalynės pramonė. Pajūrio poilsiavietė. Dėl didelės potvynio–atoslūgio amplitudės jūra nuo Vestono atsitraukia iki 1,6 km, palikdama dumblo paplūdimius. Veikia sraigtasparnių muziejus.

## Istorija
Veston Super Meras išaugo XIX a. II pusėje kaip pajūrio kurortas.

## Šaltiniai
Valchenzė

**Valchenzė** () – vienas giliausių bei didžiausių alpinių ežerų Vokietijoje. Didžiausias gylis – 192,3 m. Plotas – 16,4 km². Kranto ilgis – 27 km. Telkšo 802 m aukštyje virš jūros lygio ir yra 75 km į pietus nuo Miuncheno, Bavarijos Alpėse. Ežeras ir jame esanti Zasau sala priklauso Kochelio savivaldybei. Rytuose ir pietuose ribojasi su Jachenau savivaldybe.


Walchensee Insel.jpg|Sassau sala
Walchensee Ort.jpg
Jchnau WalchenseeSO.jpg
1996 m. spalio referendumas dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos

**1996 m. spalio [[referendumas]] dėl [[Lietuvos Respublikos Konstitucija|Lietuvos Respublikos Konstitucijos]]** vyko 1996 m. spalio 20 d. kartu su 1996 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų pirmuoju turu. Šiame referendume rinkėjai balsavo dėl dviejų teiginių: „*dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 55, 57, 131 straipsnių pakeitimo ir papildymo*“ ir „*dėl gyventojų indėlių kompensavimo teisingai privatizuojant valstybės turtą*“.

Pirmasis referendumo teiginys turėjo tris nuostatas: „Seimo narių skaičiaus sumažinimas“ (už balsavo 33,868 %, prieš – 9,187 %), „Pastovi Seimo narių rinkimų data pavasarį“ (už – 33,126 %, prieš – 9,737 %), „Ne mažiau kaip pusės nacionalinio biudžeto pajamų skyrimas socialinėms reikmėms“ (už – 33,057 %, prieš – 9,906 %).

Antrasis referendumo teiginys turėjo tokią nuostatą – "Ar kompensuoti gyventojų indėlius teisingai privatizuojant valstybės turtą? ". Šiai nuostatai pritarė 38,979 %, jai prieštaravo – 10,017 % rinkėjų.

Dėl 1-ojo referendumo teiginio balsavo 1 353 448 balso teisę turintys gyventojai (52,10 procentai nuo visų rinkėjų), dėl antrojo – 1 362 573 rinkėjai (52,45 procentai nuo visų rinkėjų), tad referendumas laikomas įvykusiu, o visos nuostatos nepriimtos.

## Šaltiniai
1996 m. lapkričio referendumas dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos

**1996 m. lapkričio [[referendumas]] dėl [[Lietuvos Respublikos Konstitucija|Lietuvos Respublikos Konstitucijos]]** vyko 1996 m. lapkričio 10 d. kartu su 1996 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų antruoju turu. Šiame referendume rinkėjai balsavo dėl šio teiginio: „*dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 47 straipsnio papildymo*“.

Referendumo teiginys turėjo tokią nuostatą – „Ar Jūs už tai, kad būtų priimtas Lietuvos Respublikos Konstitucijos 47 straipsnio papildymo įstatymas?“. Šiai nuostatai pritarė 17,245 %, jai prieštaravo – 15,912 % rinkėjų.

Dėl šio referendumo teiginio balsavo 1 031 623 balso teisę turintys gyventojai (39,729 procentai nuo visų rinkėjų), tad referendumas laikomas neįvykusiu.

## Šaltiniai