open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Moma

**Moma** (, ) – upė Rusijoje, šiaurės rytų Jakutijoje; dešinysis Indigirkos intakas. Prasideda Ulachan Čistajaus kalnagūbryje (Čerskio kalnagūbrio sistema). Teka į pietryčius plačiu Momos-Slenjacho tarpukalnių slėniu, tarp Momos ir Ulachan Čistajaus kalnagūbrių. Vidurupyje ir žemupyje suformuoja akmeningus slenksčius.

Momos baseine yra virš 1300 ežerų. Didžiausi intakai: Tirechtjachas, Buordachas, Erikitas (kairieji), Tarin Jurjachas (dešinysis). Upė užšąla rugsėjo pabaigoje arba spalio pradžioje, o atitirpsta gegužės pabaigoje ar birželio pradžioje. Žiemą susiformuoja daug ampalų (bendras plotas 428&nbsp;km²).

## Šaltiniai
Daniel Lanois

**Daniel Lanois** (g. 1951 m. rugsėjo 19 d. Kvebeke, Kanadoje) – įrašų prodiuseris, gitaristas, dainininkas, dainų autorius.

Išleido daug savo paties albumų, taip pat dirbo su Bob Dylan, U2, Parachute Club, Brian Eno, Peter Gabriel, Emmylou Harris, Scott Weiland, Sinéad O’Connor, Robbie Robertson, Chris Whitley, Ron Sexsmith, Martha and the Muffins ir Nash the Slash.

## Diskografija
* *Acadie*, 1989 m.
* *For the Beauty of Wynona*, 1993 m.
* *Sweet Angel Mine*, 1996 m.
* *Lost in Mississippi*, 1996 m.
* *Sling Blade*, 1996 m.
* *Shine*, 2003 m.
* *Rockets*, 2004 m.
* *Belladonna*, 2005 m.
* *Here Is What Is*, 2007 m.
* *The Omni Series (Steel, Santiago, Purple Vista)*, 2008 m.

## Videografija
* *Rocky World*, 1993 m.
* *Here Is What Is*, 2007 m.

## Nuorodos
* Oficialus Daniel Lanois tinklalapis
Vaclovas Martinkus

**Vaclovas Martinkus** (1909 m. kovo 15 d. Vaiteliai, Ylakių valsčius – 1980 m. lapkričio 18 d. Providensas) – Lietuvos kunigas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas.

## Biografija
1935 m. baigė Telšių dvasinę seminariją, įšventintas kunigu. 1935–1940 m. dirbo Mažeikiuose, surengė pirmąsias žemaičių moksleivių ateitininkų stovyklas. 1940–1944 m. Židikų parapijos klebonas. Čia pastatydino bažnyčią, kleboniją, pagal archit. J. Muloko projektą – mauzoliejinę koplyčią M. Pečkauskaitei-Šatrijos Raganai. 1941–1944 m. gelbėjo besislapstančius žydų vaikus. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, dirbo Liubeko lietuvių karo pabėgėlių stovyklos kapelionu. 1950 m. persikėlė į JAV. Nuo 1952 m. Šv. Kazimiero lietuvių parapijos Providense vikaras, nuo 1963 m. – klebonas. 1964–1972 m. Bendrojo Amerikos lietuvių fondo pirmininkas. Bendradarbiavo žurnale „Ateitis“, laikraščiuose „Darbininkas“, „Draugas“.

1986 m. vasario 18 d. Skuodo rajono laikraštyje "Mūsų žodis" buvo išspausdintas straipsnis pavadinu "Pasistatė tvartą", kuriame nurodoma, kad kun. V. Martinkus, klebonaudamas Ylakiuose 1930 m. priverstinai rinko pinigus iš parapijos gyentojų tvarto statybai, o vėliau pasitraukęs į Vakarus per radiją šmeižė Tarybų Lietuvą. Šis įvykis buvo aprašytas Lietuvos Katalikų bažnyčios kronikoje, paneigiant straipsnyje nurodytus teiginius.

## Šaltiniai
Folklore

**„Folklore“** yra antrasis studijinis albumas, išleistas Kanadiečių pop atlikėjos ir dainų autorės Nelly Furtado. Albumas buvo išleistas įrašų kompanijos „DreamWorks Records“ Šiaurės Amerikoje 2003 m. lapkričio 25 d.

## Istorija
Albumo pavadinimas yra susijęs su Furtado tėvų imigracija į Kanadą. Albumas turi daugiau roko, akustinio garso. Furtado įrašinėdama albumą buvo nėščia.

„Folklore“ yra singlas pavadinimu „Força“, kuris tapo 2004 m. Europos futbolo čempionato daina. Furtado atliko šią dainą per finalą Lisabonoje. Kiti singlai buvo baladė „Try“ ir pirmasis singlas iš albumo „Powerless (Say What You Want)“. Buvo išleisti dar du singlai; „Explode“ tik Kanadoje ir „The Grass Is Green“ Vokietijoje.

Albumas debiutavo aštuonioliktoje pozicijoje Kanados albumų tope. Per savaitę buvo parduota daugiau nei 10 400 albumo kopijos. JAV albumas debiutavo #38 vietoje Billboard 200 tope, su 68 000 kopijų, parduotų per savaitę. Pasak Nielsen SoundScan, albumas buvo parduotas 425 000 tiražu JAV iki 2008 m. Albumas nebuvo toks populiarus, kaip debiutinis „Whoa, Nelly!“ albumas. Albumas nebuvo gerai reklamuojamas dėl to, kad „DreamWorks Records“ buvo parduotos „Universal Music Group“. 2005 m. „DreamWorks Record“s iširo ir kompanijos atlikėjai buvo perduoti „Geffen Records“. „Folklore“ buvo parduotas dviejų milijonų tiražu pasauliniu mastu.

## Albumo dainos
Visų dainų autoriai yra Gerald Eaton, Nelly Furtado ir Brian West, išskyrus pažymėtas dainas.
# „One-Trick Pony“ kartu su Kronos Quartet – 4:47
# „Powerless (Say What You Want)“ – 3:52
#* Dainoje yra Malcolm McLaren „Buffalo Gals“ (Anne Dudley, Trevor Horn, McLaren) dainos pavyzdys
# „Explode“ (Eaton, Furtado) – 3:44
# „Try“ (Furtado, West) – 4:39
# „Fresh Off the Boat“ – 3:16
# „Força“ – 3:40
# „The Grass Is Green“ (Mike Elizondo, Furtado) – 3:50
# „Picture Perfect“ – 5:16
# „Saturdays“ (Furtado) – 2:05
# „Build You Up“ – 4:58
# „Island of Wonder“ (S. Diaz, Furtado, J. Gahunia) – 3:49
#* Dainoje yra Caetano Veloso „Tonada De Luna Llena“ dainos pavyzdys.
# „Childhood Dreams“ – 6:35

;JK papildomos dainos
* 13. „Try“ (akustinė versija)
* 14. CD-ROM video filmuota medžiaga

;Japonijos papildomos dainos
* 13. „Powerless (Say What You Want)“ (alternatyvus akustinis miksas)
* 14. „Try“ (akustinė versija)

;Lotynų Amerikos leidimas
* 13. „Powerless (Say What You Want)“ kartu su Juanes

## Singlai
* Powerless (Say What You Want)
* Try
* Força
* Explode
* The Grass Is Green (Tik Vokietijoje išleistas)

### Ribotas CD/DVD Leidimas

**CD 1: DVD**
# „I’m Like A Bird [video klipas]“
# „Turn Off The Light [video klipas]“
# „… On The Radio (Remember The Days) [video klipas]“
# Making of „Folklore“ *(Kuriant Folklore)*

**CD 2: CD**
# „Fresh Off The Boat“ [popuri]
# „Powerless (Say What You Want)“ [popuri]
# „Explode“ [popuri]
# „Try“ [popuri]
# Nelly Furtado talks about „Folklore“ *(Nelly Furtado kalba apie Folklore}*

## Topų vietos

## Albumo pardavimai ir certifikacijos

## Šaltiniai
Ampalas

**Ampalas** – ledo kauburys, susidaręs iš upės vandens, prasimušusio pro ledą, arba iš požeminio vandens, žiemą ištryškusio į žemės paviršių. Dažniausiai susidaro amžino įšalo zonoje. Žiemos pradžioje, užšalus upei arba įšalus viršutiniam dirvos sluoksniui, požeminis arba upės vanduo atsiduria tarp dviejų nepralaidžių sluoksnių (apačioje – amžinasis įšalas, viršuje – įšalusi dirva arba upės ledas). Vandens slėgimas vis didėja, jis ieško išėjimo ir iškelia upės ledą arba dirvą, užpildo susidariusią tuštumą ir joje sušąla į ledo kauburį, galiausiai prasiveržia į paviršių silpniausioje to kauburio vietoje arba pro jo plyšius, išsilieja ir virsta ledu.

Ampalas – dažnas reiškinys Rytų Sibire ir Rusijos Tolimuosiuose Rytuose. Kartais užima net kelis kvadratinius kilometrus. Ampalas gali suardyti arba pakreipti virš jo esančius pastatus, geležinkelius plentus. Nedideli ampalai susidaro ir Lietuvos upėse, ežeruose bei Kuršių mariose.

## Taip pat skaitykite
* Pingas

## Šaltiniai
Sessions@AOL (Nelly Furtado EP)

**„Sessions@AOL“** yra debiutinis kanadiečių pop dainininkės Nelly Furtado gyvo pasirodymo EP. Albumas buvo išleistas 2004 m. kovo 30 d. Jį galima parsisiųsti internetu.

## Dainų sąrašas
# „Powerless (Say What You Want) (Live)“  – 3:25
# „Try (Live)“  – 4:12
# „Explode (Live)“  – 3:38
# „I’m Like a Bird (Live)“  – 4:45

## Šaltiniai
Markūnas

**Markūnas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Markūnienė (ištekėjusi moteris) ir Markūnaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Eimutis Markūnas – dailininkas;
* Pranas Markūnas – statybos inžinierius;
* Raimundas Markūnas – politikas.
Juknevičius

* Antanas Juknevičius (1903) – teisininkas, visuomenės veikėjas
* Antanas Juknevičius (1974) – ralio lenktynininkas
* Dainius Juknevičius – žurnalistas, rašytojas
* Jonas Juknevičius – inžinierius, politikas
* Krizantas Juknevičius – kunigas, salezietis
* Linas Juknevičius – krepšinio žaidėjas
* Petras Juknevičius – dainininkas, chorvedys
* Petras Juknevičius (1952) – istorikas, bibliotekininkas
* Rimantas Juknevičius – viena iš Sausio 13-osios įvykių aukų
* Rytis Juknevičius – krepšininkas
* Romaldas Juknevičius – futbolininkas, treneris
* Romualdas Juknevičius – režisierius, aktorius
* Stasys Juknevičius – zootechnikas, pedagogas
* Zeferinas Juknevičius – Argentinos lietuvių veikėjas
* Zenonas Juknevičius – advokatas, signataras
Chuan Emilio O'Liris

**Chuan Emilio O’Liris** () – miestelis rytų Paragvajuje, Aukštutinės Paranos departamente, šalia ribos su Kaaguasu departamentu. Apygardos centras. 3,2 tūkst. gyventojų (2008 m.). Chuan Emilio O’Liris įsikūręs į pietus nuo Akarajaus tvenkinio, prie plento Siudad del Estė-Koronel Ovjedas.

## Istorija

Miestas pavadintas Paragvajaus istoriko, politiko Juan Emilio O'Leary garbei.

## Šaltiniai
Atabradas

**Atabradas** – ežero kranto dalis nuo kranto linijos iki panuovolio, t. y. seklus pakrantės ruožas.

Atabradu arba šelfu taip pat vadinamas jūros arba vandenyno dugno ruožas, kurio gylis siekia iki 200 m.

Paprastai atabradas padengtas smėliu, žvyru, žvirgždu, apaugęs vandens augalija.

## Šaltiniai
Jonas Algirdas Martišius

**Jonas Algirdas Martišius** (1927 m. liepos 10 d. Bajoruose, Garliavos valsčius – 2006 m. birželio 29 d. Vilniuje) – Lietuvos fizikas, pedagogas, istorikas, fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
Nuo 1935 m. mokėsi Tabariškių pradžios mokykloje, 1941–1947 m. Kauno „Aušros“ berniukų gimnazijoje. 1951 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą.

1951–1993 m. Vilniaus pedagoginio instituto (nuo 1992 m. VPU) dėstytojas, 1957–1975 m. Teorinės fizikos katedros vedėjas, 1960–1961 m. ir 1977–1980 m. Fizikos ir matematikos, 1980–1981 m. Fizikos fakulteto dekanas; nuo 1961 m. docentas. 1956 m. fizikos ir matematikos mokslų kandidatas.

Pagrindinė mokslinių tyrimų kryptis – teorinė atomų spektroskopija, mokslo istorija. 1994 m. vienas mokinių papildomojo ugdymo mokyklos „Fizikos olimpas“ steigėjų, mokykloje dėstė mechanikos kursą. Tyrinėjo Lietuvos mokslo istoriją. Paskelbė straipsnių teorinės spektroskopijos, fizikos dėstymo metodikos, Lietuvos fizikos istorijos, mokinių ugdymo klausimais.

## Bibliografija
* Mechanika: papildomi skyriai: fizikos fakultatyvams IX klasei. – Vilnius, 1971. – 88 p.
* Olimpiadinis fizikos uždavinynas. – 2-asis leidimas (vienas autorių). – Kaunas: Šviesa, 1987. – 273 p.: iliustr.
* Tvermės dėsniai: paskaitų konspektas „Fizikos olimpas“ moksleiviams / Vincas Kaminskas, Jonas Algirdas Martišius. – Vilnius: Fizikos olimpas, 2000. – 46 p. – ISBN 9986-778-05-0
* Kinematika: paskaitų konspektas ypatingai gabių mokinių papildomo ugdymo mokyklos „Fizikos olimpas“ moksleiviams / Vincas Kaminskas, Jonas Algirdas Martišius. – Vilnius: Fizikos olimpas, 2000. – 68 p.: iliustr. – ISBN 9986-778-09-3
* Materialaus taško dinamika: paskaitų konspektas ypatingai gabių mokinių papildomo ugdymo mokyklos „Fizikos olimpas“ moksleiviams / Vincas Kaminskas, Jonas Algirdas Martišius. – V.: Fizikos olimpas, 2001. – 58 p.: iliustr. – ISBN 9986-778-10-7
* Kietojo kūno dinamika. Hidrodinamika. Svyravimai. Bangos: paskaitų konspektas ypatingai gabių mokinių papildomojo ugdymo mokyklos „Fizikos olimpas“ moksleiviams / Vincas Kaminskas, Jonas Algirdas Martišius, Arvydas Udris. – Vilnius: Fizikos olimpas, 2003. – 116 p.: iliustr. – ISBN 9986-778-06-9
* Mechanikos kursas papildomojo ugdymo mokyklai „Fizikos olimpas“, 2006 m.

## Įvertinimas
* 1977 m. LTSR nusipelnęs dėstytojas

## Šaltiniai
Stanislovas Algimantas Martišius

**Stanislovas Algimantas Martišius** (1937 m. vasario 4 d. Butkiškiuose, Eržvilko valsčiuje – 2022 m. rugsėjo 21 d. Vilniuje) – Lietuvos ekonomistas.

## Biografija
1954 m. baigė Eržvilko vidurinę mokyklą, 1959 m. baigė Vilniaus universiteto Ekonomikos fakultetą. 1966 m. Lietuvos mokslų akademijos Ekonomikos institute apgynė disertaciją „Koreliacijos metodo panaudojimas tiriant darbo našumą pramonėje“, ekonomikos mokslų kandidatas. 1981 m. Maskvos liaudies ūkio institute apgynė disertaciją „Ekonominių statistinių modelių panaudojimas ir sudarymas ekonominių reiškinių lyginamojoje analizėje ir jų raidos tyrimuose“, ekonomikos mokslų daktaras.

1959–1961 m. dirbo Vyriausiojoje tiekimo ir realizavimo valdyboje prie Lietuvos Ministrų Tarybos, 1964–1968 m. ir 1973–1987 m. – Ekonomikos institute. 1973–1978 m. Ekonominių procesų matematinio modeliavimo, 1978–1984 m. Visuomeninės gamybos efektyvumo modeliavimo, nuo 1984 m. Socialinių ekonominių procesų modeliavimo skyriaus vadovas. 1968–1970 m. ir nuo 1987 m. Vilniaus universiteto dėstytojas, 1989–2004 m. Statistikos katedros vedėjas, 1990–2002 m. Ekonomikos fakulteto dekanas; nuo 1988 m. profesorius. 1993–2006 m. žurnalo „Lietuvos statistikos darbai“ vyr. redaktorius.

## Mokslinė veikla
Mokslinių darbų pagrindinės sritys – ekonomikos mokslų metodologija, socialinės ekonominės statistikos teorija, kiekybinė ekonominė analizė, taikomoji statistika, Lietuvos ekonominė mintis. Vienas pirmųjų Lietuvoje pradėjo plačiau nagrinėti Lietuvos ekonomistų (Albinas Rimka, Vladas Jurgutis, Ernestas Galvanauskas, Vincas Čepinskis ir kiti) mokslinį palikimą. Paskelbė daugiau kaip 100 mokslinių straipsnių.

## Bibliografija
* Elementarūs prognozavimo metodai ir modeliai, 1974 m.
* Ekonometrinių modelių sudarymo ir panaudojimo metodologinės problemos, 1979 m., rusų k.
* Statistiniai ekonominio tyrimo metodai, 1986 m.
* Ekonometriniai savikainos ir darbo našumo modeliai, 1989 m.
* Indeksiniai skaičiavimai: teorija ir algoritmai, 1990 m.
* Pagrindiniai tikimybiniai statistikos metodai, 1991 m.
* Regresinės ir koreliacinės analizės metodai, 1992 m.
* Namų ūkio statistika ir ekonometrika, su kitais, 1995 m.
* Statistinių išvadų teorijos pradmenys, 1997 m.
* Lietuvos statistika XX amžiuje, su kitais, 1999 m.
* Ekonometrija ir prognozavimas: Studijų vadovas, 2000 m.
* Taikomoji statistika ekonomistams ir vadybininkams, mokymo priemonė aukštosioms mokykloms, su G. Vaičiūnu, 2001 m.
* Statistika, mokymo priemonė aukštosioms mokykloms, su V. Kėdaičiu, 2 d. 2003-2004 m.

## Šaltiniai
Donatas Jankauskas

**Donatas Jankauskas:**

* Donatas Jankauskas (1958) – politikas;
* Donatas Jankauskas (1968) – skulptorius.
Karl Eugen

**Karl Eugen** (dažniau: **Carl Eugen**, save vadinęs tik *Carl*, g. 1728 m. vasario 11 d. Briuselis – 1793 m. spalio 24 d. Štutgartas-Hohenheimas) – nuo 1737 iki 1793 m. buvo 12-asis Viurtembergo hercogas.

Hercogas Carl Eugen, buvo vyriausias hercogo Carl Alexander ir jo žmonos Maria Augusta von Thurn und Taxis sūnus. Jo muzikos mokytojas – Carl Philipp Emanuel Bach. 16 metų (1744 m.) pripažintas visiškai veiksniu, pradėjo valdyti Viurtembergo hercogystę.

Karl Eugen iš viso oficialiai yra pripažinęs 77 *nuosavus sūnus*.

## Literatūra
* Karlheinz Wagner: *Herzog Karl Eugen von Württemberg*. Deutsche Verlags-Anstalt DVA Stuttgart 2001. ISBN 3-421-05474-6

## Galerija

167Carl Eugen.jpg|Karl Eugen jaunystėje
Anna Rosina Lisiewska - Herzogin Elisabeth Friederike Sophie von Württemberg.jpg|Karlo Eugeno pirmoji žmona Elžbieta Friderika Sofija Brandenbueg-Baireitė 
Lenk Carl Eugen.jpg|Karlo Eugeno statula (dailininkas - Peter Lenk)
Antanas Martusevičius (1863)

**Antanas Martusevičius** (1863 m. vasario 25 d. Padubysio dvaras, Šiluvos valsčius – 1944 m. rugsėjo 9 d. Kaunas) – Rusijos, Latvijos ir Lietuvos karinis veikėjas, generolas leitenantas.

## Biografija
1883 m. baigė Pavelo karo mokyklą Sankt Peterburge, tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje. Artilerijos brigados vadas, dalyvavo Japonijos-Rusijos kare ir Pirmajame pasauliniame kare; 1915 m. generolas majoras. Nuo 1917 m. vasario mėn. faktiškai vadovavo 110 pėstininkų divizijai, nuo 1917 m. gruodžio mėn. – jos vadas. Nuo 1918 m. gyveno Rygoje.

1919 m. kovo mėn. mobilizuotas į miestą užėmusią Raudonąją armiją. Dalyvavo Rusijos pilietiniame kare; Latvijos 1-osios latvių šaulių divizijos vadas, 1919 m. spalio mėn. kartu vadovavo Tarybų Rusijos kariuomenės smogiamajai grupei, kuri prie Oriolo išėjo į baltagvardiečių Savanorių armijos užnugarį ir sustabdė jos puolimą Maskvos link. 1919 m. lapkričio mėn. – 1920 m. vasario mėn. Latvijos tarybų valdžios karinio komisariato vadovas, 1920 m. vasario – rugpjūčio mėn. tarnavo Tarybų Rusijos 15-osios armijos štabe (Didieji Lukai).

1921 m. grįžo į Lietuvą, 1921 m. balandžio mėn. stojo į Lietuvos kariuomenę, ypatingųjų reikalų karininkas prie Krašto apsaugos ministerijos, kariuomenės vado, 1921 m. gegužės – 1922 m. spalio mėn. kariuomenės artilerijos viršininkas. 1921 m. generolas leitenantas. 1921–1922 m. Karo tarybos narys, 1922 m. spalio mėn. – poligono viršininkas. Nuo 1922 m. pab. gyveno Raseiniuose, Kredito banko direktorius. 1944 m. rugsėjo 6 d. per bombardavimą sužeistas, ligoninėje mirė.

## Šaltiniai
Juozas Jankauskas

**Juozas [[Jankauskas]]**:

* Juozas Jankauskas (1900) – karo lakūnas, rezistentas
* Juozas Jankauskas (1931) – ekonomistas, visuomenės veikėjas
Pranas Jankauskas

**Pranas Jankauskas:**

* Pranas Jankauskas (1929) – choro dirigentas, pedagogas;
* Pranas Jankauskas (1945) – karininkas, pedagogas.
Audrius Maruška

**Audrius Maruška** (g. 1963 m. balandžio 28 d. Kaune) – Lietuvos chemikas analitikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
1985 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1990 m. apgynė fizinių mokslų daktaro disertaciją „Granuliuotų celiuliozinių sorbentų sintezė ir jų poringos struktūros ypatumai“. 2002 m. apgynė habilituoto fizinių mokslų daktaro disertaciją „Stacionarios fazės ir metodai skysčių chromatografijoje: mikroskirstymų link“.

Nuo 1985 m. Kauno politechnikos instituto (nuo 1990 m. Kauno technologijos universitetas) Chemijos technologijos fakulteto mokslo darbuotojas. Nuo 2001 m. Vytauto Didžiojo universiteto dėstytojas, vyriausiasis mokslo darbuotojas; nuo 2003 m. profesorius. 2002–2009 m. VDU Gamtos mokslų fakulteto Chemijos katedros (nuo 2008 m. Biochemijos ir biotechnologijų katedra) vedėjas.

Stažavosi Mainco, Marburgo, Upsalos, Kaselio universitetuose.

## Mokslinė veikla
Svarbiausi darbai – sorbentų, naudojamų tiesioginei biologinių skysčių nanochromatografijai, tyrimas, kapiliarinė elektroforezė, augalų fitocheminė analizė, nanostruktūrinių darinių sintezė, skysčių nanochromatografija ir elektrochromatografija. 7 išradimų, su kitais, autorius.

## Bibliografija
* Kapiliarinė elektroforezė (mokomoji knyga), su O. Kornyšova, 2003 m.
* Efektyviosios skysčių chromatografijos pagrindai (vadovėlis aukštosioms mokykloms), su kitais, 2005 m.

## Šaltiniai
Juan Emilio O'Leary

**Chuanas Emilijanas O’Liris** (, g. 1879 m. birželio 12 d. – m. 1969 m. spalio 31 d. Asunsjone) – Paragvajaus žurnalistas, istorikas, politikas, poetas, eseistas.

Gimė Juan E. O’Leary ir Dolores Urdapilleta Carísimo šeimoje. Pradinę mokyklą baigė Enkarnasjone, vidurinę – Paragvajaus institute, studijavo sostinės nacionalinėje kolegijoje. Išvyko į Buenos Aires studijuoti medicinos, bet trečias studijų metais grįžo į Asunsjoną, kur pradėjo teisės studijas. Vėliau vertėsi žurnalistika. 1897 m. pradėjo leisti studentų žurnalą „La juventud“. 1910 m. tapo Nacionalinio archyvo direktoriumi. Rašė straipsnius įvairiems leidiniams. Įstojo į Colorado partiją. Užėmė įvairius postus parlamente, administracijoje. Istorijoje teigiamai vertino Francisco Solano López vykdytą politiką.

Kadangi Juan Emilio O’Leary gyveno karo nuniokotoje šalyje, jo grožinėje kūryboje atsispindi dvasinis nuosmukis, skausmas, istorinių kovų tematika.

Juan Emilio O’Leary garbei pavadintas miestelis Aukštutinės Paranos deprtamente – Chuan Emilio O'Liris.

## Literatūra

### Poezija

* *El alma de la raza* (1899)
* *Los conquistadores* (1921)
* *Elegías a mi hija* (1923)
* *Antología poética* (volumen póstumo, 1983)

### Istorija

* *Páginas de historia* (1916)
* *El Paraguay en la unificación argentina* (1924)
* *El héroe del Paraguay* (1930)
* *Los legionarios* (1930)
* *Apostolado patriótico* (1933)

### Esė

* *Historia de la Guerra de la Triple Alianza* (1912)
* *Nuestra epopeya* (1919)
* *El mariscal Solano López* (1925)
* *Prosa polémica* (publicado póstumamente, 1982)
Heinrich von Württemberg

**Heinrichas fon Viurtembergas** ( 1448 m. rugsėjo 7 d. Štutgartas – 1519 m. balandžio 15 d. Hohenuracho pilis) – 1473-1482 m. Viurtembergo-Mompelgardo grafas.

## Biografija
Antrasis Viurtembergo-Štutgarto grafo Ulricho V sūnus. Heinrichui von Viurtembergui buvo suplanuota dvasininko karjera. Heinrichas nuo maždaug 1464 m. buvo katedros pastorius Eichštete. 1473 m. pagal Uracho sutartį jam atiteko Mompelgardo grafystė, buvo pažadėtos likusios kairiakrantės Reino valdos Viurtemberge.

## Literatūra
* Klaus Graf: *3.1.1 Heinrich*. In: Sönke Lorenz, Dieter Mertens, Volker Press (Hrsg.): *Das Haus Württemberg. Ein biographisches Lexikon.* Kohlhammer, Stuttgart 1997, ISBN 3-17-013605-4, Seite 123–124.
Los Sedralesas

**Los Sedralesas** () – miestelis rytų Paragvajuje, Aukštutinės Paranos departamente, į pietvakarius nuo departamento sostinės Siudad del Estės. Apygardos centras. 3,4 tūkst. gyventojų (2009 m.). Per miestą eina Siudad del Estės-Jatytajaus kelias, bei atšaka į Santa Rosą. Verčiamasi žemės ūkiu (auginama soja, kviečiai, manijokas, saulėgrąžos, medvilnė).

## Šaltiniai
Njakundajus

**Njakundajus** () – miestelis rytų Paragvajuje, Aukštutinės Paranos departamento pietuose, šiek tiek į vakarus nuo Paranos upės. Apygardos centras. 1,1 tūkst. gyventojų (2009 m.). Į pietus nuo miestelio teka Njakundajaus upė, kurioje krenta tokio pat pavadinimo krioklys. Upė ir ją supantis miškas įtrauktas į Njakundajaus nacionalinį parką.

## Šaltiniai
Česlovas Masaitis

**Česlovas Masaitis** (1912 m. kovo 2 d. Kaunas – 2007 m. rugsėjo 7 d. Putnamas, Konektikuto valstija) – Lietuvos matematikas, poetas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas, daktaras.

## Biografija
Dar besimokydamas Biržų gimnazijoje anksti išsiskyrė neeiliniais matematikos ir kalbiniais gabumais. 1937 m. baigė Vytauto Didžiojo universiteto Matematikos-gamtos fakultetą. 1956 m. daktaras.

1937–1940 m. Vytauto Didžiojo universiteto Astronomijos katedros bendradarbis, 1940–1944 m. Vilniaus universiteto Matematikos ir gamtos fakulteto dėstytojas. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. 1945–1947 m. Regensburgo ir Šeinfeldo lietuvių stovyklų komitetų pirmininkas, 1947–1948 m. Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto vykdomosios tarybos narys. Nuo 1948 m. Bendrojo Amerikos lietuvių fondo atstovas Vokietijoje švietimo reikalams, 1948–1949 m. Bendrojo Amerikos lietuvių fondo Miuncheno įstaigos direktoriaus pavaduotojas. 1949 m. persikėlė į JAV. 1950–1953 m. Nazareto koledže (dabar Spaldingo universitetas) Luisvilyje (Kentukio valstija) dėstė astronomiją, matematiką. 1951–1953 m. mokėsi ir dėstė Kentukio universitete Leksingtone, 1953–1956 m. Tenesio universitete Noksvilyje. 1956–1980 m. dirbo Balistinių tyrimų laboratorijoje Aberdine (Merilando valstija). 1957–1969 m. dėstė Delavero universitete, 1963–1973 m. Merilando universiteto medicinos mokykloje. Paskelbė apie 50 taikomosios matematikos straipsnių.

Bendradarbiavo periodiniuose leidiniuose „XX amžius“, „Naujoji Romuva“, „Židinys“, „Kosmosas“, „Gamta“ (visi Lietuvoje), „Draugas“, „Tėviškės žiburiai“, „Darbininkas“ ir kituose. Lietuvoje išleido poezijos rinkinių. Priklausė Ateitininkų sendraugių sąjungai, 1980–1986 m. centro valdybos pirmininkas. Dalyvavo JAV lietuvių bendruomenės veikloje, 1982–1984 m. Putnamo skyriaus valdybos pirmininkas.

## Bibliografija
* Nuotaikos pėdsakai, 1992 m.
* Sugrįžki, niekad neišėjęs, 1994 m.

## Šaltiniai
Mykolas Juozapas Masalskis

**Mykolas Juozapas Masalskis** (, 1697 m. Trakuose – 1768 m. sausio 20 d.) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karo veikėjas.

## Biografija

Kilęs iš rusų kilmės Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikų Masalskių giminės, didžiausią karjerą valstybės tarnyboje padaręs šios giminės atstovas. Tėvas Jonas Antanas Masalskis, motina – Ona Valavičiūtė (). Sesuo – Dominyka Hlebickienė, Minsko kašteliono Aleksandro Hlebickio žmona.  

Mokėsi Vilniaus universitete.
## Šeima
1724 m. vedė Prancišką Oginskaitę ( (m. 1750 m.),  Trakų kašteliono, kunigaikščio Mikalojaus Pranciškaus Oginskio (m. 1715), ir Katerinos Kopec dukterį. 
 
Vaikai:
* Kazimieras Adrijonas Masalskis (1724–1777 m.), Valkavisko seniūnas, Lietuvos didysis stovyklininkas;  
* Juozapas Adrijonas Masalskis (apie 1726 m. – 1765 m.), Gardino seniūnas, LDK kariuomenės generolas leitenantas, Lietuvos didysis iždininkas; 
* Ignotas Jokūbas Masalskis (1727–1794 m.), Vilniaus vyskupas, Lietuvos edukacinės komisijos pirmininkas;   
* Jonas Mikalojus Masalskis (1728–1763 m.), Valkavisko seniūnas, LDK kariuomenės artilerijos pulkininkas, Lietuvos pataurininkis; 
* Kotryna Masalskaitė Niesiolovskienė (, g. apie 1730 m.), paskutiniojo Naugarduko vaivados Juozapo Nesiolovskio žmona; vaikai – Pranciškus Ksaveras, Sofija ir Viktorija; 
* Marijona Masalskaitė (, g. po 1730 m.); 
* Teresė Masalskaitė (, g. po 1730 m.).

## Valstybės tarnyba

Nuo 1717 m. Lietuvos Vyriausiojo Tribunolo deputatas. Iš pradžių buvo aktyvus Čartoryskių politikos šalininkas. Padedamas M. F. Čartoriskio 1726 m. tapo Lietuvos didžiuoju raštininku. 1733 m. Seimo maršalka, parėmė Stanislovo Leščinskio kanditatūrą į Abiejų Tautų Respublikos valdovus, kariavo jo pusėje, buvo pasitraukęs į Karaliaučių. Grįžęs į Lietuvą pritarė naujojo Abiejų Tautų Respublikos valdovo Augusto III politikai. 1737–1742 m. Mstislavlio vaivada, nuo 1741 m. Lietuvos Vyriausiojo Tribunolo maršalka (maršalas), 1742 m. Trakų vaivada, 1742–1744 m. Trakų kaštelionas, nuo 1744 m. Vilniaus kaštelionas ir Lietuvos lauko etmonas, nuo 1762 m. – Lietuvos didysis etmonas. Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės seimuose siūlė daryti karinių reformų, ypač padidinti kariuomenę. Iškėlė projektą, pagal kurį į kariuomenę privalėjo būti imamas kas penkiasdešimtas valstietis. Nors ėjo aukštas valstybines pareigas, tarpuvaldžiu (bekaralmečiu) 1764 m. į Lietuvą įleido Rusijos imperijos kariuomenės dalinius. 1764 m. Seimui panaikinus etmono pareigybę ir vietoj jos įkūrus Karo komisiją, tapo Čartoriskių grupuotės priešininku. 1766 m. Seime nepritarė Karo komisijos įkūrimui.

Jam priskiriamas Seime išplatintas laiškas Gerojo patrioto pastabos būsimiems seimams ir instrukcijos pasiuntiniams (*Uwagi dobrego patrioty co do sejmow nastepujących i instrukcji poslom*), kuriame išreiškė nepritarimą reformoms.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Michał Józef ks. Massalski h. wł. (ID: dw.15485). – M. J. Minakowski, Genealogia potomków Sejmu Wielkiego
* Książęta Masalscy 
* Kretingos personalijos 

|-
Tarptautinės teisės mokslas

**Tarptautinės teisės mokslas** (**tarptautinė jurisprudencija**, **tarptautinė teisėtyra**, (teisinė) **internacionalistika**) - mokslas apie tarptautinę teisę; teisės mokslo (teisėtyros), konkrečiau - viešosios teisės mokslo, šaka. Tarptautinės teisės mokslas tiria tarptautinės teisės normas, dėsningumus, jų tarpusavio ryšius bei siūlo rekomendacijas teisėkūros institucijoms, kitiems subjektams dėl galiojančios teisės normų.

## Pošakiai
* Tarptautinės teisės teorija - tiria tarptautinės teisės pošakių bendruosius ypatumus ir dėsningumus, taip pat terminiją, tarptautines teisines teorijas bei principus (kaip, pvz., generalinio delikto teorija, tarptautinės atsakomybės klausimus ir kt.)
* Tarptautinės teisės istorija
* Tarptautinės teisės filosofija.

## Tarptautinės teisės mokslas Lietuvoje

Lietuvoje tarptautinės teisės mokslą plėtoja:
* VU Teisės fakulteto Tarptautinės ir Europos Sąjungos teisės katedra (nuo 1990 m. sausio 1 d. iki 1998 m. - VU TF Tarptautinės ir lyginamosios teisės katedra),
* Mykolo Romerio universitete:
** Teisės fakulteto Tarptautinės teisės katedra,
** MRU Teisės fakulteto Europos Sąjungos teisės katedra,
* VDU Teisės fakulteto Viešosios teisės katedra, nuo 1997 iki 1999 m. - VDU Tarptautinės teisės ir politikos mokslų institutas (1999 m. pertvarkytas į VDU TI ir VDU PMDI).

## Mokslininkai
Lietuvos teisėtyrininkai tarptautininkai profesoriai - **[[Pranas Kūris]]** (g. 1938 m.), EBTT teisėjas, **[[Vilenas Vadapalas]]** (g. 1954 m.), EB Pirmosios instancijos teismo teisėjas, **[[Saulius Katuoka]]** (g. 1950 m.), MRU Tarptautinės teisės katedros vedėjas; **[[Justinas Žilinskas]]** (g. 1974 m.), MRU TF Lyginamosios teisės katedros vedėjas. 

Lietuvos teisėtyrininkai tarptautininkai docentai - **[[Oskaras Jusys]]** (g. 1954 m.), ambasadorius ypatingiems pavedimams (buvęs LR užsienio reikalų ministerijos sekretorius), **[[Zenonas Petrauskas]]** (1950-2009), buvęs VU TF Tarptautinės ir Europos Sąjungos teisės katedros vedėjas, LR užsienio reikalų viceministras, **[[Danutė Jočienė]]** (g. 1970 m.), Europos Žmogaus Teisių Teismo teisėja, **[[Dainius Žalimas]]** (g. 1973 m.), VU TF TEST katedros vedėjas, LR KAM teisės patarėjas, **[[Justinas Žilinskas]]** (g. 1974 m.), MRU TF, ir kiti (pvz., teisėtyrininkai europeistai - doc. Skirgailė Žalimienė, doc. Marija Anciuvienė, Irmantas Jarukaitis etc.).

## Nuorodos
* MRU Teisės f. Tarptautinės teisės katedra 
* VU Teisės f. Tarptautinės teisės ir ES teisės katedra
Njakundajaus nacionalinis parkas

**Njakundajaus nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas rytų Paragvajuje, Aukštutinės Paranos departamente, į pietus nuo Njakundajaus. Plotas 20 km². Nacionalinis parkas apima Paranos intako Njakundajaus slėnį ir jame išlikusius tropinius miškus. Pats svarbiausias parko objektas – 40 m aukščio ir 70 m pločio Njakundajaus krioklys.

Klimatas subtropinis, drėgnas. Vidutinė metinė oro temperatūra 21,5 °C, metinis kritulių kiekis 1500–1700 mm. Vyrauja vėjai iš šiaurės. Parke vyrauja 15–20 m aukščio medžiai: skalusis kedrenis (*Cedrela fissilis*), paprastoji šerangė (*Trichilia catigua*), kopūstpalmė (*Euterpe edulis*), vienažiedė eugenija (*Eugenia uniflora*), *Myrsine rivularis*. Iš medžių, viršijančių 35 m aukštį būdingi: amerikinis skydmis (*Peltophorum dubium*), blizgioji piestoja (*Pterogyne nitens*), vyšninis širdamedis (*Cordia dichotoma*), *Cholorophora tinctoria*, delnuotė (*Cecropia pachystachya*). Didelė paparčių, orchidėjų įvairovė. Parke sutinkami įvairūs paukščiai, žinduoliai, ropliai, o upėje gausu žuvų.

Parko teritorijoje gyvena gvaraniai mbijai.

1975 m. įkurta saugoma teritorija kaip Njakundajaus saugomas miškas, 1993 m. teritorija praplėsta, jai suteiktas nacionalinio parko statusas.

## Šaltiniai
* salvemoslos.com
* abc.com.py
Teisinė literatūra

**Teisinė literatūra** - dalykinės literatūros dalis, apimanti teisinius rašytinius kūrinius (tekstus). Tai gali būti rašytiniai, elektroniniai teisės aktai (norminiai, pvz., įstatymas, taip pat individualūs aktai, pvz., teismo aktai), įvairūs teisės spaudiniai, leidiniai kaip teisės vadovėliai, teisiniai žinynai, žodynai, įvairūs publikuoti darbai (kitokios publikacijos), pvz., teisės mokslo darbai (pvz., moksliniai straipsniai, moksliniai tyrimai, monografijos, kitokios publikacijos), teisinė periodika (teisiniai žurnalai, laikraščiai), teisės aktų komentarai, įstatymų rinkiniai, sąvadai. Teisinei literatūrai be rašytinės, spausdintinės literatūros taip pat priskirtina elektronine, skaitmenine forma (pvz., teisės duomenų bazėse, portaluose) esantys kūriniai - tekstai.

## Lietuvoje
Lietuvoje yra leidžiami įvairūs teisės vadovėliai, monografijos, rengiamos disertacijos, rašomi moksliniai straipsniai, kodeksų (LR CK, LR DK, LR BK, LR PBK ir kt.) komentarai, leidžiami žurnalai, teisės portalai („Infolex“, „Teisingumas.lt“, „Temide.info“, „Teisescentras.lt“ „Mediatorius.lt“, kt.).

Periodinė teisinė literatūra Lietuvoje – „Valstybės žinios“ (leidžia LRS leidykla), teisės mokslo žurnalai kaip „Jurisprudencija“ (MRU), „Mokslo darbai: Teisė“ (VU leidykla), „Teisės problemos“ (LTI), " International Journal of Baltic Law" (VDU), kt. Kiti dalykiniai (publicistiniai, praktiniai) žurnalas – „Justitia“ (žurnalo priedas – „Teisės žinios“), „Juristas“ ir kt.
Venvangas

**Valdovas Ven** (**Džou dinastijos valdovas Ven**, , 1099 m. pr. m. e. – 1050 m. pr. m. e.) – Kinijos Džou dinastijos įkūrėjas.

Ven priklausė Dzi (*Ji*) giminei, visas jo asmeninis vardas – Dzi Čang (*Ji Chang*). Ven tėvas buvo Džou valdovas Dzi. Ven (arba Venvang – pažodžiui "valdovas Ven") yra pomirtinis vardas.

Džou valstybė buvo šiandieninės Šaansi provincijos teritorijoje. Išsigandęs augančios Ven galios, Šang valdovas Sin jį pagrobė ir įkalino. Ven pavaldiniai išpirko savo valdovą auksu, žirgais ir moterimis. Suviliotas turtų, Sinis Venį paleido. Ven planavo atimti valdžią iš nusmukusios Šang dinastijos, tačiau mirė nespėjęs planų įgyvendinti. Tai padarė jo sūnus U.

Ven sutuoktinė buvo vardu Taisi. Jis paliko mažiausiai dešimt sūnų, įpėdiniu tapo antrasis. Pirmuoju Džou imperatoriumi Ven paskelbtas retrospektyviai, nes iš tikro prieš tai gyvavusią dinastiją nukariavo jo sūnus.

Valdovui Ven priskiriamas aštuonių Permainų knygos trigramų sugrupavimas į šešiasdešimt keturias heksagramas ir jas aiškinančių kupletų autorystė.
Europos Sąjungos Bendrasis Teismas

**Europos Sąjungos Bendrasis Teismas** (anksčiau **Pirmosios instancijos teismas**) – ES teismas, teisminė Sąjungos institucija.

## Istorija
2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga tapo juridiniu asmeniu ir perėmė Europos bendrijai anksčiau suteiktą kompetenciją. Šitaip Bendrijos teisė tapo Sąjungos teise. Vis dėlto toliau Bendrijos teisės terminas vartojamas kalbant apie ankstesnę teismo praktiką.

## Kompetencija
Pirmosios instancijos teismas nagrinėja ir sprendžia:
* fizinių ar juridinių asmenų pareikštus tiesioginius ieškinius dėl Europos Bendrijų institucijų teisės aktų (kurie yra jiems skirti arba kurie tiesiogiai ir konkrečiai su jais susiję) arba dėl šių institucijų neveikimo. Tai yra, pavyzdžiui, įmonės pareikštas ieškinys dėl Komisijos sprendimo skirti jai baudą;
* valstybių narių pareikštus ieškinius Europos Komisijai;
* valstybių narių pareikštus ieškinius Tarybai dėl teisės aktų, priimtų valstybės pagalbos, prekybos apsaugos priemonių („dempingo“) srityse, ir dėl teisės aktų, kuriais ji vykdo įgyvendinimo įgaliojimus;
* ieškinius dėl Europos Bendrijų institucijų ar jos tarnautojų padarytos žalos atlyginimo;
* ieškinius, grindžiamus Bendrijos sudarytomis sutartimis, kurios aiškiai numato Pirmosios instancijos teismo kompetenciją;
* ieškinius Bendrijos prekių ženklo srityje;
* apeliacinius skundus teisės klausimais dėl Tarnautojų teísmo sprendimų.

## Teisėjai
Teismą sudaro mažiausia po 1 teisėją iš kiekvienos ES valstybės narės (2007 m. – 27 teisėjai). Teisėjai yra skiriami ES valstybių narių vyriausybių bendru sutarimu 6 metų kadencijai su teise paskirti juos kitai kadencijai. Iš savo tarpo 3 metams jie išrenka teismo pirmininką. 6 metų kadencijai jie paskiria kanclerį.

Teisėjas, paskirtas iš Lietuvos – Vilenas Vadapalas (g. 1954 m.) – teisėtyrininkas tarptautininkas, VU profesorius, buvęs Europos teisės departamento direktorius.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficialus Europos Sąjungos Bendrojo Teismo tinklalapis
Pirmosios instancijos teismas

**Pirmosios instancijos teismas** – teismas, nagrinėjantis bylas pirmąja instancija. 

Tokiu teismu, pavyzdžiui Europos Sąjungos teisinėje sistemoje, yra Europos Sąjungos Bendrasis Teismas.

## Lietuva

;Bendrosios kompetencijos teismai
* Apylinkės teismas
* Apygardos teismas

;Administraciniai teismai
* Apygardos administracinis teismas

## Rusija
* Taikos teisėjas
* Rajono teismas

## Vokietija

;Bendrosios kompetencijos teismai
* Apylinkės teismas ()
* Žemės teismas (*Landgericht*)

;Administraciniai teismai
* Administracinis teismas

;Socialiniai teismai
* Socialinis teismas

;Finansų teismai
* Finansų teismas

## Taip pat skaitykite

* Europos Sąjungos Bendrasis Teismas, buvęs ES Pirmosios instancijos teismas
Vienažiedė eugenija

**Vienažiedė eugenija** (*Eugenia uniflora*) – mirtinių (*Myrtaceae*) šeimos augalų rūšis, paplitusi tropinėje Amerikoje.

Tai iki 8 m aukščio užaugantis krūmas ar nedidelis medis. Auga lėtai. Lapai žali, blizgūs, 4 cm ilgio. Žiedai balti, kvapnūs. Vaisius 2 cm skersmens, rausvas. Skonis priklausomai nuo veislės skiriasi: tamsių spalvų vaisiai saldesni, šviesesnių – rūgštesni. Vaisiuose gausu vitamino C, iš jų gaminama uogienė, želė. Vienažiedė eugenija dažnai auginama soduose, parkuose kaip dekoratyvinis augalas.
Kopūstpalmė

**Kopūstpalmė** (*Euterpe*) – palmių (*Arecaceae*) gentis, paplitusi tropinės Pietų ir Centrinės Amerikos pelkėse ir upių pakrantėse.

Tai 15–30 m aukščio medžiai, plunksniškais, 3 m ilgio lapais. Auga greitai. Vaisius – nedidelis, apskritas, 25 mm skersmens purpuriškai juodas kaulavaisis. Ant vienos šluotelės susiformuoja 700–900 vaisių. Vaisiaus viduje yra 7-10 mm skersmens sėkla. Iš kopūstpalmės vaisių gaminamos sultys, smutis, soda, įvairūs kiti gėrimai, naudojami desertų gamyboje. Vaisiuose gausu antioksidantų. Lapai naudojami krepšių, demblių, kepurių pynimui, stogų gamybai, mediena – pastatų statybai.

## Rūšys

Gentyje yra 8 rūšys. Dalis anksčiau priskirtų rūšių dabar priskirtos *Prestoea* genčiai.

* *Euterpe broadwayi*
* *Euterpe catinga*
* *Euterpe edulis*
* Aliejinė kopūstpalmė (*Euterpe oleracea*)
* *Euterpe longibracteata*
* *Euterpe precatoria*
* *Euterpe luminosa*
Kultus Kaunas

**Kultus Kaunas** – buvęs Lietuvos futbolo klubas iš Kauno, gyvavęs tarpukariu. Klube žaisdavo vokiečiai. 1929 m. prisijungė prie KSK Kaunas klubo.

## Istorija

Klubas įsikūrė prie vokiečių gimnazijos Kaune. 1929 m. prisijungė prie KSK Kultus Kaunas klubo.

## Sezonai
### Lietuvos varžybos

|}

## Nuorodos
BAB Kaunas

**Kauno BAB** („baltgudžių atskirasis batalionas“) – buvęs Lietuvos futbolo klubas iš Kauno, dalyvavęs pirmosiose šalies pirmenybėse. Komandoje žaidė baltarusiai (baltgudžiai).

## Istorija

Komanda suburta 1922 m., joje žaidė Baltarusijos atskirojo bataliono kariškiai, tarp kurių buvo ir 5 karininkai. Aprangos eskize buvo balti marškinėliai su horizontalia ruda juosta per krūtinę ir rusišku užrašu *БАБ*. Nors pirmajame Lietuvos čempionate jie pralaimėjo visas įskaitines rungtynes ir užėmė paskutinę vietą, tačiau nesusilaukė jokių priekaištų. 1923 m. klubas išformuotas.

Komandoje žaidė Liutkevičius (vartininkas), karininkai Pacunskis, Šeblovinskis, R. Armatovas, Gaidukevičius, Kozlovas, kiti žaidėjai A. Kozlovas, Suchorukovas, Skabas, Pupienis, Žvinakevičius, Chraščenisokas, Refiskis, Kuzmickis, Papilauskas, Meijeris.

## Pasiekimai

## Sezonai
### Lietuvos varžybos

|}

## Šaltiniai
Mindaugas Butkus (1961)

**Mindaugas Butkus** (g.1961 m. birželio 6 d.) – Lietuvos diplomatas.

## Biografija
1986–1992 m. studijavo Vilniaus universitete lietuvių filologiją ir germanistiką.

Nuo 1992 iki 1993 m. – LR užsienio reikalų ministerijos Europos integracijos skyriaus atašė, nuo 1993 iki 1994 m. – Vakarų Europos šalių skyriaus 3-iasis sekretorius, 1994–1995 m. – URM Daugiašalių santykių skyriaus vedėjas.

1995–1999 m. – Lietuvos ambasados Vokietijoje patarėjas.

Nuo 1999 iki 2003 m. -URM Antrojo dvišalių santykių departamento Amerikos šalių skyriaus vedėjas. 2003–2007 m. – LR generalinis konsulas Niujorke, nuo 2007 m. iki 2009 m. balandžio mėn. – URM Politikos planavimo departamento direktorius.

Nuo 2009–2012 m. – LR ambasadorius Vokietijoje (5-asis Lietuvos ambasadorius Vokietijoje).

Šiuo metu – ambasadorius ypatingiems pavedimams Lietuvos URM Politikos planavimo departamente.

## Šaltiniai
* [„Teikiamas naujas ambasadorius Vokietijoje – Mindaugas Butkus“, 2009 m. [kovo 18] d. 14:32, balsas.lt informacija]
* URM informacija

|-
Karl Alexander (Viurtembergas)

**Karl Alexander** (taip pat *Carl Alexander*, g. 1684 m. sausio 24 d. Štutgartas – 1737 m. kovo 12 d. Ludwigsburge) – 11-asis Viurtembergo hercogas nuo 1733 iki 1737 m., imperatoriaus feldmaršalas.

## Šeima

Karl Alexander 1727 m. vedė Marie-Auguste von Thurn und Taxis (1706–1756). Vaikai:
* Karl Eugen (1728–1793)
* Eugen Ludwig (g./† 1729 m.)
* Ludwig Eugen (1731–1795)
* Friedrich Eugen (1732–1797)
* Alexander (1733–1734)
* Auguste Elisabeth (1734–1787).

## Literatūra
* Paul Sauer: *Ein kaiserlicher General auf dem württembergischen Herzogsthron. Herzog Carl Alexander von Württemberg 1684–1737.* Markstein-Verlag Filderstadt 2006, ISBN 3-935129-25-4
Maršalas

**Maršalas** ( sen. vokiečių aukštaičių *marahscalc*, *marah,* 'arklys, kumelė' *scalc* 'knechtas, tarnas'; 'knechtas su žirgu, arkliu') – vienas aukščiausių arba pats aukščiausias karinis laipsnis; aukštos pareigos valstybės valdymo administracijoje (taip pat žr. maršalka). Maršalo atributas Vokietijoje – maršalo lazda, kuri simboliškai buvo perduodama iškilmingos ceremonijos metu.

## Šaltiniai
Uvangas

**Uvangas** (**Džou dinastijos valdovas U**, ) – pirmasis (arba antrasis, po savo tėvo Ven) Kinijos Džou dinastijos valdovas.

U (asmeninis vardas Dzi Fa – *Ji Fa*) buvo antrasis Džou valdovo Ven sūnus. Džou tuo metu buvo atskira valstybė šalia Šang dinastijos teritorijos. U įvykdė tai, ką ketino padaryti jo tėvas: nukariavo Šang ir pradėjo naują dinastiją – Džou. Kadangi nukariavimas buvo jo tėvo mintis, Ven tradiciškai laikomas pirmuoju Džou valdovu.

Pomirtinis U vardas – Uvang – gali būti verčiamas pažodžiui kaip "Karingasis valdovas". Pomirtinis Ven vardas – Venvang – "Kultūringasis valdovas".

U įkurtą valstybę sudarė mažesnės kunigaikštystės, kurias valdė U broliai bei karvedžiai.
Straubliniai

**Straubliniai** (*Proboscidea*) – stambių sausumos žinduolių būrys, kuriai priklauso dramblinių (*Elephantidae*) šeima. Straubliniams priklausė tokie išnykę gyvūnai kaip mastodontai ar mamutai.

Būdingiausias bruožas – ilgas straublys, kuris susiformavo susiliejus nosiai su viršutine lūpa. Straubliu drambliai laužo šakas, apčiuopia ir pakelia daiktus, paduoda į burną maistą, siurbia ir šlakstosi vandeniu, užuodžia kvapus. Straublinių kojos stulpiškos, penkiapirštės, su mažomis kanopėlėmis. Padus dengia stangrus jungiamasis audinys, todėl geba tyliai vaikščioti. Oda stora, beveik be plaukų. Dantų sistema labai pakitusi – viršutiniame žande turi porą stambių durklų. Jie be šaknų, nuolat auga ir beveik neturi emalio. Tai pakitusi antroji pastoviųjų kandžių pora. Ji išauga vietoje anksti iškrintančių pieninių kandžių. Iltinių dantų straubliniai išvis neturi. Skruostiniai dantys pritaikyti pertrinti augalinį maistą, sudaryti iš aukštų emaliu padengtų dentino plokštelių, kurių tarpai užpildyti cementu. Per gyvenimą kiekvienoje burnos pusėje dramblys jų turi po 6 viršutinius ir 6 apatinius, tačiau jie prasikala skirtingu metu ir vienu sykiu funkcionuoja ne daugiau nei 2 (jaunikliams kartais 3) krūminiai dantys. Jaunikliai turi porą nedidelių ir nesudėtingų dantų, o vėliau išdygstantys dantys vis didesni ir sudėtingesni. Paleontologai nustatė, kad pirmieji 3 skruostiniai dantys (prieškrūminiai) priklauso pieninių generacijai ir tik 3 paskutiniai yra tikri krūminiai. Skirtingai nuo kitų žinduolių, drambliams būdinga horizontali dantų kaita – susidėvėjus priekiniam, jį išstumia į priekį slenkantis tolesnis dantis, o už jo ima kaltis naujas. Paskutinis krūminis dantis prasikala tik 30 metų, o sudilęs iškrenta drambliui sulaukus daugmaž 65 metų . Apytiksliai tiek jie ir gyvena. Viso turi 26 dantis. Dramblių smegenys gerai išsivysčiusios. Lytiškai jie subręsta 10-16 metų. Nėštumas trunka 18-22 mėnesius. Gimsta 1 jauniklis, sveriantis apie 100 kg. Patelės krūtinės srityje turi porą spenių.

Seniausi straubliniai žinomi iš Afrikos eoceno. Tuo metu tai buvo šerno dydžio žinduoliai, turėję primityvią dantų sistemą (*Moeritherium* turėjo 36 dantis). Miocene jau buvo paplitę ir Eurazijoje bei Šiaurės Amerikoje, o dar vėliau ir Pietų Amerikoje. Tipiški straubliniai buvo mastodontai, dinoterijai ir tikrieji drambliai. Dabar gyvena tik 3 rūšys.

## Sistematika
* †*[[Jozaria]]*
* †*[[Anthracobunidae]]*
* †Meriterijai (*Moeritheriidae*)
* *[[Euproboscidea]]*
** †*[[Numidotheriidae]]*
** †Bariterijai (*Barytheriidae*)
** †Dinoterijai (*Deinotheriidae*)
** *[[Elephantiformes]]*
*** †Paleomastodonai (*Palaeomastodontidae*)
*** †Hemimastodonai (*Hemimastodontidae*)
*** *[[Euelephantoidea]]*
**** †*[[Choerolophodontidae]]*
**** †*[[Amebelodontidae]]*
**** †*[[Gnathabelodontidae]]*
**** †Gomfoterijai (*Gomphotheriidae*)
**** Drambliniai (*Elephantidae*)
**** †Mastodontai (*Mammutidae*)
**** †*[[Stegodontidae]]*

## Šaltiniai
* Mačionis A., Stuburinių zoologija. Vilnius: Mokslas. 1989. 201–211 psl. ISBN 5-420-00277-9
Metaplazija

**Metaplazija** – audinio vystymasis tam audiniui nebūdinga linkme – vieno gemalinio lapelio audinys pakeičiamas kitu, bet kilusiu iš to paties gemalinio lapelio. Procesas grįžtamas.

## Pavyzdžiai
Rūkančiųjų daugiaeilis vienasluoksnis epitelis dėl sutrikusios regeneracijos gali virsti daugiasluoksniu. Taip pat gali susiformuoti kremzlė ar kaulas jiems nebūdingoje vietoje.
EB

**EB** gali reikšti:

* *[[Encyclopædia Britannica]]* (taip pat E.B.);
* Europos Bendrija, taip pat Europos Ekonominė Bendrija, (EEB);
* Europos Bendrijos, tarptautinės organizacijos, kurių pagrindu susikūrė Europos Sąjunga.
Kedrenis

**Kedrenis** (*Cedrela*) – melijinių (*Meliaceae*) šeimos visžalių ir lapus metančių medžių gentis, paplitusi Naujojo Pasaulio tropinėse ir subtropinėse srityse, nuo pietų Meksikos ir Vest Indijos iki šiaurės Argentinos. Dalis rūšių natūralizuota Havajuose, Pietryčių Azijoje, Afrikoje.

## Rūšys

Gentį sudaro 7 rūšys:
* Skalusis kedrenis (*Cedrela fissilis*)
* Bolivinis kedrenis (*Cedrela lilloi*)
* Kvapusis kedrenis (*Cedrela odorata*)
* *[[Cedrela hirsuta]]*
* *[[Cedrela montana]]*
* *[[Cedrela salvadorensis]]*
* *[[Cedrela tonduzii]]*
Melijiniai

**Melijiniai** (*Meliaceae*) – muileniečių (*Sapindales*) eilės žiedinių augalų šeima, kurią sudaro daugiausia medžiai ir krūmai.

Lapai pražanginiai, dažnai plunksniški, be prielapio. Žiedai susitelkę į šluoteles, varpas, kekes. Dauguma rūšių visžalės, tačiau dalis meta lapus sausuoju laikotarpiu.

## Gentys
Šeimoje yra ~50 genčių ir 550 rūšių, paplitusių pasaulio tropikuose.

* Aglaja *(Aglaia)*
* *[[Anthocarapa]]*
* Mišris *(Aphanamixis)*
* *[[Astrotrichilia]]*
* Nimbamedis *(Azadirachta)*
* *[[Cabralea]]*
* *[[Calodecarya]]*
* *[[Capuronianthus]]*
* *[[Carapa]]*
* Kedrenis *(Cedrela)*
* *[[Chisocheton]]*
* Skėtra *(Chukrasia)*
* *[[Cipadessa]]*
* Pleišis *(Dysoxylum)*
* *[[Ekebergia]]*
* Tiama *(Entandrophragma)*
* Santūras *(Guarea)*
* *[[Heckeldora]]*
* *[[Humbertioturraea]]*
* Kaja *(Khaya)*
* *[[Lansium]]*
* *[[Lepidotrichilia]]*
* Tigramedis *(Lovoa)*
* *[[Malleastrum]]*
* Melija *(Melia)*
* Munronija *(Munronia)*
* *[[Naregamia]]*
* *[[Neobeguea]]*
* *[[Owenia]]*
* *[[Pseudobersama]]*
* *[[Pseudocarapa]]*
* *[[Pseudocedrela]]*
* *[[Pterorhachis]]*
* *[[Reinwardtiodendron]]*
* *[[Ruagea]]*
* Sandormedis *(Sandoricum)*
* *[[Schmardaea]]*
* Spalvis *(Soymida)*
* *[[Sphaerosacme]]*
* Svietenija *(Swietenia)*
* *[[Synoum]]*
* Indenis *(Toona)*
* Šerangė *(Trichilia)*
* *[[Turraea]]*
* Turantas *(Turraeanthus)*
* *[[Vavaea]]*
* *[[Walsura]]*
* *[[Xylocarpus]]*
Supiluliumas II

**Supiluliumas II** arba **Šupiluliumas II** – paskutinis hetitų karalius, valdė nuo 1205 – 1177 m. pr. m. e., karaliaus Tudhalijo IV sūnus.

Atėjus į valdžią Supiluliumui, hetitų imperijoje buvo stebimas pagyvėjimas. Karalius vėl išsiruošė į Alašiją. Jūroje buvo užgrobti ir sudeginti Alašijos karo laivai ir užimta visa sala.

Taip pat jis atliko žygį į viršutinę Mesopotamiją ir atkovojo iš Asirijos Išuvos vario rūdos telkinius.

Visgi hetitų karalystės viešpatavimas ėjo į pabaigą. Pavojingi antpuoliai iš sausumos ir jūros, Egėjo pasaulio persikeliančių tautų, egiptiečių šaltiniuose vadinamų Jūros tautomis, stiprėjo. Iš Ugarito visa sausumos armija buvo perdislokuota į Mažosios Azijos centrą, o laivynas į Lukka. Ugarito karalius Ammurapis negalėjo padėti Alašijai, kai priešai pradėjo grasinti jos krantams. Šie priešai tikriausiai buvo sikulai (), viena iš „jūros tautų“. Hetitai prarado Alašiją.

Be perstojo vykdomi kariniai žygiai labai susilpnino šalies ekonomiką. Supiluliumo laiške, adresuotame Ugarito karaliui, rašoma, kad hetitai kenčia nuo maisto produktų trūkumo.

Pagrindinį hetitams smūgį apie 1170 m. pr. m. e. smogė kaškai ir indoeuropiečių muškų gentys. Hatušas buvo sudegintas ir tik po 500 metų į šį regioną atėjo Frygijos gyventojai.

Kituose šaltiniuose Supiluliumo III–jo valdymo metai yra nurodyti 1215–1195 m. pr. m. e. ir 1215–1200 m. pr. m. e.

## Nuorodos
* Hetitų imperija 
* Hetitai 

## Taip pat skaitykite
* Hetitai
* Mažosios Azijos istorija

## Šaltiniai

|-