Telšių Loreto koplyčia

**Telšių Loreto koplyčia** – istorinė šventovė Telšiuose, stovėjusi Šv. Antano Paduviečio katedros vietoje. 1650 m. pastatyta pratęsiant pamaldumo Švč. Mer­ge­lei Ma­ri­jai tradiciją, kilusią iš centrinės Italijos, Loreto. Telšiai buvo toliausiai į šiaurę nutolusi Loreto Švč. Mergelės Marijos garbinimo vieta.

## Istorija

Žemaičių vyskupo Petro Parčevskio iniciatyva ir rūpesčiu 1650 m. prie bernardinų vienuolyno buvo pastatyta didelė medinė bažnyčia. Tuo pat metu šalia naujosios bažnyčios karaliaus Jono Kazimiero Vazos sekretorius Abraomas Kazimieras  Kontrimavičius pastatė  šventąjį Loreto  namelį, kuris buvo vienintelis tuometinėje Žemaičių vyskupijoje. Telšiai kentėjo dėl 1702-1711 m. Šiaurės karo su Švedija metu. Bažnyčią ir vienuolyną niokojo gaisrai, 1710-1711 m. kilę badas bei Didžiojo Šiaurės karo maras. Dėl sunkaus laikmečio nauja bažnyčia Žemaičių vyskupo Antano Tiškevičiaus buvo pašventinta tik 1748 m. Iki tol vienuoliai meldėsi Loreto koplyčioje. Statant dabartinę bažnyčią, į ją buvo integruotas mūrinis namelis-koplyčia (9,52 x 5,18 m dydžio). Jis tapo apatine presbiterija, jungiančia centrinę bažnyčios erdvę su zakristija.

Iki mūsų dienų išlikę koplyčios fragmentai - seniausio mūro pastato Telšiuose pavyzdys. Koplyčios altoriuje stovėjo nežinomo Žemaitijos meistro daryta medinė polichromuota Loreto Švč. Mergelės Marijos skulptūra. Centrinis pirmojo aukšto altorius buvo dvigubas: priekyje tarp kolonų buvo dar vienas altorius. XIX a. pabaigoje jis išardytas, atidengiant Švč. Mergelės Marijos altorių buvusiame Loreto namelyje. Dabartinis katedroje stovintis didysis pirmo aukšto  Švč. Loreto Marijos  altorius buvo pastatytas Loreto koplyčios vietoje. XVIII a. pabaigoje jį sukūrė skulptorius Tomas Podhaiskis. Dabar altoriuje vietoj pirminės medinės Loreto Švč. Mergelės Marijos statulos įkomponuota Dievo Motinos skulptūra, daryta  XIX a. antroje pusėje.

## Šiuolaikinė koplyčia

2008 m. vyk­dant Telšių ka­ted­ros vi­daus res­tau­ra­vi­mo dar­bus, bu­vo ras­ta is­to­ri­nių koplyčios du­rų an­ga, užmūryta dar XVIII a. statant dabartinę bažnyčią. Kilo idėja re­konst­ruk­ci­jos bū­du šventoriuje pa­sta­ty­ti 47 kv. m kop­ly­čią, ku­ri tar­nau­tų kaip už­da­ras priean­gis katedros šoniniame vakarų fasade. 2012–2013 m. vyk­dant ka­ted­ros ap­lin­kos tvar­ky­mą bu­vo at­lik­ti ar­cheo­lo­gi­niai ty­ri­mai. Tuomet pagal katedros ir šven­to­riaus tvar­ky­bos dar­bų pro­jek­tą bu­vo įrengti pamatai numatytai koplyčiai. 2024 m. vasarą šventoriuje pradėti statybos darbai.

Naujo statinio ar­chi­tek­tū­ri­nė iš­raiš­ka, sti­lis­ti­ka, me­džia­giš­ku­mas de­ri­na­mi prie ka­ted­ros ir Vys­ku­pų rū­mų sti­lis­ti­kos. Pa­gal šį pro­jek­tą bus išsaugotas katedros ova­li­nis lan­gas, kuris būtų in­teg­ruo­tas į nau­ją­ją kop­ly­čią. Numatyta pagaminti du­ris iš kiet­me­džio, ana­lo­giš­kas du­rims į zak­ris­ti­ją (ikonografinės medžiagos apie XVII a. duris nelikę). Pro­jek­tus nu­sta­ty­ta tvar­ka pa­ren­gė  ar­chi­tek­tas Algirdas Žebrauskas. Naujasis pastatas, nors optiškai atrodys lyg prisiglaudęs prie katedros, iš tikrųjų stovės ant atskirų pamatų. Sprendimas statyboms naudoti betoną ir stiklą kilo siekiant pabrėžti statinio šiuolaikiškumą bei funkcinę paskirtį. Numatyta ir galimybė geru oru atverti vartus į koplyčią iš šventoriaus. Pastaroji mintis pasiskolinta iš tarpukariu statytos kubistinės Telšių cerkvės, taip į koplyčią įkomponuojant miestui būdingų įdomesnių architektūrinių sprendimų motyvą. Kartu koplyčia priderinama prie susiformavusio architektūros ansamblio. Savo tūriu ji nedidelė, nepaveikianti bendro senamiesčio įspūdžio. Akivaizdžiai šiuolaikiškam statiniui istoriškumo iliuziją turėtų suteikti ant stogo planuojamas kupolas, šiek tiek primenantis gretimus katedros bei Vyskupų rūmų bokštus. Suplanuoti dideli vitrininiai langai bei kiti stiklo intarpai išduoda naujovę greta XVIII a. pastatų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šalia Tel­šių Šv. An­ta­no Pa­du­vie­čio ka­ted­ros vyksta koplyčios statymo darbai (video) *facebook.com* 2024-09-03