Kilautas

**Kilautas** (ᕿᓚᐅᑦ, *qilaut*), **kilatas** (), arba **inuitų būgnelis** – mušamasis membranofonas, būgnelis, paplitęs tarp inuitų šiaurinėje Kanadoje ir Grenlandijoje.

Būgnelis yra 50-75 cm skersmens. Kilautą sudaro medinis rėmas, ant kurio ištempiama šiaurės elnio oda, dėl kurios išgaunamas duslus garsas. Būgnelis turi rankeną, už kurios laikomas grojant. Jis yra mušamas medine arba kauline kūlele *qatuk*, kuri dažnai paminkštinama ruonio oda.

Priklausomai nuo regiono kilautų dydžiai ir formos skiriasi. Pvz., šiaurinėje Grenlandijoje būgneliai yra mažesni, o rytinėje Grenlandijoje - didesni ir šiek tiek ovalios formos.

## Inuitų būgnelių šokiai ir dainos

Grojimas būgneliu ir šokis su juo () inuitų kultūroje yra svarbi meno forma, paplitusi nuo Aliaskos iki Grenlandijos. Ši muzika turi sakralinę reikšmę, nes tradiciškai buvo naudojama prišaukti dievų apsaugą prieš medžioklę ar žvejybą. Jais grodavo šamanai *angakoq*. Ji taip pat lydėdavo genčių susitikimus ir kitus svarbius įvykius. Mūsų laikais ji turi daugiau pramoginę funkciją.

Seniausi būgnelių fragmentai randami dar Sakako kultūroje, kuri prasidėjo III tūkst. pr. m. e. Tai rodo, kad instrumentas buvo paleo-inuitų išradimas. Vėliau jį perėmė Dorseto kultūros nešėjai, ir galiausiai inuitų protėviai.

XVIII–XIX a. prasidėjus kolonizacijai, kilautų muzikos tradicija ėmė nykti kartu su inuitų vesternizacija ir įvairiais draudimais. Tačiau ją išlaikė vėliau kolonizuoti regionai, pvz., rytinė ir šiaurinė Grenlandija. Čia prasidėjo kilautų muzikos ir šokio gaivinimas, ir jų gamybos bei grojimo tradicija tęsiama iki šiol.

Būgnelių mene susilieja muzika, šokis ir dainavimas, kurie yra neatskiriami. Kilautais grojama solo, pritariant chorui, arba grupėmis. Šokdamas su kilautu šokėjas yra pasviręs į priekį ir sulenkęs kelius. Dažnai vilkimi tradiciniai rūbai, gyvūnų odos ir kailiai, pirštinės. Aliaskoje paplitęs šokinėjimas ant ištemptos odos, kurią laiko aplinkui stovintys vyrai. Jo metu grojama ir žongliruojama lazdele.

Muziką lydinčios dainos išvysto įvairias temas. Šamanų dainos buvo skiriamos įvairioms progoms. Jos lydi į medžioklę ar žūklę, pažymi metų laikus, saulės sugrįžimą. Yra ir dainos, skirtos pramogai, žaidimams, lopšinės. Dainos dažniausiai susideda iš rišlių sakinių, gali pasakoti ištisas istorijas.

Tarp inuitų buvo paplitusios ir būgnelių dvikovos *ivinneq*, skirtos taikiai išspręsti ginčus. Jų metu oponentai erzindavo vienas kitą būgnelių garsais ir dainavimu. Pralaimėdavo tas, kuris prarasdavo savitvardą, o laimėdavo tas, kuris žiūrovus sugebėdavo sužavėti muzikos menu ir argumentais.

Dėl savo svarbos inuitų kultūroje būgnelių muzika ir šokis Grenlandijoje buvo pripažintas kaip nematerialusis pasaulio paveldas.

Qilaatersorneq near Ammassalik Fjord - closer.jpg|Šokis su būgneliais prie Amasaliko fjordo apie 1905 m.
Ajaguttaq_singing_a_drum-song.jpg|Būgnelių dvikova
Homme jouant un tambour.jpg|Inuitas su kilautu 1961 m.
Drumdance Meliadine 3 1995-06-22.jpg|Inuitai su kilautu 1995 m.
Inuit drum dance at the community centre, Gjoa Haven, September 2019.jpg|Šokis su būgneliu 2019 m.

## Kitos pasaulio paveldu pripažintos panašios tradicijos
* Kaukių ir būgnų šokis Dramecėje (, 2008)
* Ritualinis karališkojo būgno šokis (, 2014)
* Al-mezmar, būgnų muzika ir šokis su lazdomis (, 2016)

## Išnašos