open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stonaičiai (Šiauliai)

**Stonaičiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km į pietryčius nuo Kuršėnų, prie kelio Kybarčiai – Smilgiai ir kelio į Gilaičius sankryžos.

## Istorija

1950–1991 m. kaimas priklausė Kalinino kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Arvydiškė (Šiauliai)

**Arvydiškė** – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Gilvyčių, prie kelio Šalpirčiai–Šemetiškiai. Bulėnų miško pakraštyje slūgso Arvydiškės akmenys – penkiolika stambių riedulių (kai kurių aukštis siekia 2 m, plotis – 3 m, ilgis – iki 4 m), surinktų aplinkiniuose Arvydiškės laukuose.

## Istorija

1950–1991 m. kaimas priklausė Gilvyčių tarybiniam ūkiui. Nugriautas pradėjus eksploatuoti Arvydiškių kalno karjerą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rimkiškė

**Rimkiškė** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, 21 km į pietvakarius nuo Šiaulių, prie kelio Sodeliukai–Zuikiškė. 

## Istorija

1950–1991 m. kaimas priklausė Pavėžupio žuvininkystės ūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rimeikiai

**Rimeikiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 15 km į pietvakarius nuo Šiaulių, prie kelio Jankaičiai – Michailovka.

## Istorija

1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Tarybinis artojas“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Slišukai

**Slišukai** – viensėdis Šiaulių rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Bazilionų, prie kelio Bagdoniškė–Pagervinė.

## Istorija

1950–1991 m. viensėdis priklausė kolūkiui „Tarybinis artojas“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Reikalai Briugėje

**Reikalai Briugėje** () – 2008 m. režisieriaus Martino Makdonacho kriminalinė drama.

Filmo premjera įvyko 2008 m. sausio 17 d. JAV Sandenso kino festivalyje (*Sundance Film Festival*).

## Siužetas

Du samdomi žudikai Londone nešvariai atliko savo darbą ir išsiunčiami į Briugę pralaukti, kol viskas nutils. Čia jie laiką leidžia pagal savo norus – Kenas naudojasi proga apžiūrėti miesto įžymybes, o Rėjus konfliktuoja su turistais, rezga pažintį su vietos gražuole ir linksminasi su amerikiečių liliputu, kuris Briugėje filmuoja siurrealistinį filmą. Paskui paaiškėja, kad jų šefas Haris nurodo Kenui pašalinti Rėjų. Haris supranta, kad bet kurį rimtesnį darbą teks atlikti jam pačiam, tuo labiau, kad Kenas ir Rėjus susidraugavo.

## Aktoriai
* Kolinas Farelis – Rėjus
* Brendanas Glisonas –Kenas
* Ralfas Fainsas – Haris
* Klemans Pozzi – Chloja
* Džordanas Prentis – Džimis
ir kt.

## Filmo garso takelis
# Prologue 1:17.
# Medieval Waters 1:39.
# The Little Dead Boy 1:46.
# St. John The Gambler (Towens Van Zandt) 3:03.
# The Last Jugdement 1:51.
# View From The Tower 1:03.
# My Suicide Your Homicide 1:38.
# Brandy Alexander (The Walkmen) 2:29.
# Save The Next Boy 1:19.
# Ray At The Mirror 1:19.
# Walking Bruges 0:36.
# The Magic Frog 0:49.
# Schubert: 24. Der Leiermann (Andreas Schmidt) 3:40.
# Harry Walks 1:21.
# Dressing For Death 1:11.
# The Kiss Walk Past 1:04.
# On Raglan Road (The Dubliners) 4:15.
# Thugs Passing In The Night 1:12.
# Shootout Part 1 2:10.
# When He’s Dead 1:08.
# Shootout part 2 2:43.
# Principles 1:24.
# I Didn’t Want To Die 1:35.
# 2000 Miles (Pretenders) 3:38.
 
## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali filmo svetainė  (Anglų kalba)
* Apdovanojimai ir nominacijos
*
Liūdoriai

**Liūdoriai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 21 km į vakarus nuo Šiaulių, prie kelio Kadagynė–Smilgiai, tarp Bacaičių, Liūdorių ir Vaškiškių miškų, Vėkės dešiniajame krante. 

## Istorija

1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui Gilvyčių tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bengalijos navabai

**Bengalijos navabai** – Mogolų imperijos, vėliau Britų Indijos vietininkai, kontroliavę Bengalijos regioną XVII–XIX a. Jų kontroliuojama teritorija buvo administracinis vienetas **Bengalijos subahas**. Navabų rezidavimo vietos buvo Radžmahalis, Daka ir Muršidabadas.

## Raida

1576 m. Bengalijos sultonatas buvo prijungtas prie Mogolų imperijos, ir paverstas viena iš 12 jos provincijų – subahu. 1595 m. jo sostine tapo Radžmahalis, pastatytas visiškai naujoje vietoje į šiaurę nuo istorinės Bengalijos sostinės Gauro. Per visą XVII a. Bengalijos navabai buvo skiriami centrinės Mogolų vyriausybės.

1608 m. navabas Islam Chanas perkėlė sostinę į Džahangirnagarą (dabartinę Daką), taip siekdamas sutramdyti pietryčių Bengalijoje už nepriklausomybę kovojusius vietos kunigaikštukus (bara bhujanus) ir labiau kontroliuoti prekybą su Portugalija ir Arakanu. Taip Daka išliko sostine iki pat 1704 m., išskyrus Šah Šudža viešpatavimo laikotarpį (1639–1660), kuomet laikinai sostinė vėl perkelta į Radžmahalį ir labai išpuošta. Nuo XVIII a. navabai rezidavo Muršidabade.

Mogolų imperijos laikais krašte klestėjo amatai ir prekyba, o Bengalija tapo imperijos turtingiausia teritorija. 1717 m. Bengalijos navabai praktiškai įgijo nepriklauomybę, nors nominaliai pripažino mogolų suverenitetą. Taip įsitvirtino pirmoji navabų dinastija Nasiri, kurią įkūrė indų kilmės musulmonas *Murshid Quli Jafar Khan*.

1740 m. nužudžius Muršido anūką, įsitvirtino Afšarų dinastija. Per XVIII a. Britų imperija ir kitos Europos kolonijinės imperijos siekė įsigalėti regione, kurdamos savo kolonijas. 1757 m. įvykus Plasėjaus mūšiui tarp Bengalijos navabo Siradž ud-Daul ir britų, pirmasis buvo užmuštas, atėjo į valdžią britams palanki Nadžafi dinastija, o Bengalijos politiką ėmė visiškai kontroliuoti Britų imperija.

1771 m. navabai nebeteko visos realios valdžios, ir čia ėmė reziduoti britų vietininkai, padarę svarbiausiu Bengalijos miestu Kalkutą. 1793 m. iš jų atimtas postas, ir navabo titulas tapo tik nominalus. 1880 m. Mansur Ali Khan buvo priverstas atsisakyti ir šio nominalaus titulo, tačiau jo įpėdiniai išlaikė titulą Muršidabado navabai iki pat 1969 m., kol dinastija pasibaigė galutinai.

## Navabų sąrašai
* Skiriami subahdarai (1565–1717 laikotarpiu jų valdė 30)
* Nasiri dinastija (1717–1740, 3 navabai)
* Afšarų dinastija (1740–1757, 2 navabai)
* Nadžafi dinastija (1757–1880, 12 navabų)
Čilės jūrų pajėgų kariniai laipsniai

**Čilės jūrų pajėgų kariniai laipsniai**. Čilės jūrų pajėgų jūrininkų, kareivių ir puskarininkių laipsniai tokie pat kaip armijoje, tačiau antpečiai skiriasi. Karininkų laipsniai atitinka klasikinę jūrų karininkų laipsnių sistemą.

Laipsnių skiriamieji ženklai - antpečiai ir rankovės antsiuvai.

## Karininkų laipsniais
Čilės jūrų pajėgose nėra laipsnio, atitinkančio flotilės admirolo (tarp kontradmirolo ir jūrų kapitono) ir brigados generolo lygį.

## Nuorodos
Laumakiai (Gruzdžiai)

**Laumakiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 27 km į šiaurę nuo Šiaulių, prie kelio Bučiūnai–Rudiškiai, Laumakių miške, prie Einauto upelio. Saugomas Laumakių akmenynas.

## Istorija

Kaimo vakarinėje dalyje, 48 m į pietus nuo tilto per Einauto upę, 34 m į pietvakarius nuo kelio Bučiūnai–Rudiškiai išlikę Laumakių pirmosios senosios kapinės, vadinamas Šliažų kapinaitėmis (kultūros paminklo MC kodas 4556); kaimo rytinėje dalyje, 0,6 km į šiaurės rytus nuo kelio Bučiūnai–Rudiškiai, 0,57 km į pietryčius nuo Einauto upės – Laumakių antrosios senosios kapinės, vadinamos Bagužų kapinaitėmis (MC kodas 4557).

Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Piktuižių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Beržėnų seniūnijai, 1950–1991 m. kaimas priklausė Gruzdžių apylinkės Gruzdžių tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 12 ūkių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Norvaišiai (Gruzdžiai)

**Norvaišiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 22 km į šiaurę nuo Šiaulių, prie kelio Piktuižiai–Šiupyliai ir Einauto upelio.

## Istorija

Kaimo centrinėje dalyje, 0,11 km į šiaurės vakarus nuo kelio Norvaišiai –Šiupyliai, 60 m į vakarus nuo Einauto upės, į šiaurės rytus nuo A. Dankienės gyvenamojo namo išlikę Norvaišių senosios kapinės (kultūros paminklo MC kodas 4561).

Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Šiaulių valsčiui, nuo 1929 m. Gruzdžių valsčiaus Šiupylių seniūnijai, 1950–1991 m. kaimas priklausė Gruzdžių apylinkės kolūkiui „Tarybinė žemė“.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 15 ūkių.

Kaimo pradžios mokykloje mokėsi Bronius Dakanis, Lietuvos archeologijos ekspertas, archeologijos istorikas.

## Šaltiniai
Piešiškės

**Piešiškės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 4 km į rytus nuo Alantos. Piečiau kaimo Karkla įteka į Virintą.

## Istorija

Kaimas minimas Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje *de Pieszkuniszki* (1701 m.), Alantos bažnyčios metrikų knygose *de Villa Pieszkiszkiele* (1737 m.), *Pieszkiszki* (1788 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šunakojai

**Šunakojai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 2 km nuo Laičių, į šiaurę nuo Alantos.

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs iš asmenvardžio *Šunakojis*.

## Istorija

1656 m. kaimas minimas Alantos bažnyčios metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
KK Krka

Novo Mesto Krka- profesionalus Slovėnijos krepšinio klubas, žaidžiantis Slovėnijos krepšinio lygoje. Klubas įsikūręs Novo Mesto mieste.

## Pasiekimai

* 2003 - ULEB Eurocup turnyro finalininkė.
* 2000, 2003, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014 - Slovėnijos krepšinio lygos čempionė.
* 2010, 2011, 2012, 2014, 2016 - Slovėnijos Supertaurė
Araukanijos regionas

**Araukanijos regionas** (), *IX Čilės regionas* – vienas iš 15 Čilės regionų (pirmo lygio administraciniai valstybės vienetai). Sostinė – Temukas, kiti du stambūs miestai – Angolis (*Angol*) ir Padrė Las Kasas (*Padre las Casas*).

Regioną sudaro dvi provincijos:
* Maljeko provincija – šiaurinė,
* Kautino provincija – pietinė.

## Gamta
Regione daug miškų, kuriuose auga blizgusis ir kvapusis notofagas, *Laureliopsis philippiana*, kiparisai. Vieni aukščiausių medžių yra čilinės araukarijos, kurias vietiniai gyventojai vadina *pehuén*. Jų sėklos, vadinamos *piñón*, yra vienas pagrindinių vietinių indėnų pehuenčų maisto objektų.

Didelę dalį miškų saugo įvairiuose nacionaliniuose parkuose (*Nahuelbuta*, *Tolhuaca*, *Conguillío*, *Villarrica* ir *Huerquehue*) bei nacionaliniuose rezervatuose (*Malalcahuello*, *Las Nalcas* ir *Alto Biobío*).

## Istorija
Araukanija yra mapučių (dar vadinamų *araukanais*) tėvynė. Mapučiai priešinosi tiek inkų, tiek ispanų užkariavimams. Teritorija nuo Araukanijos okupavimo (1861–1883), po 1885 m. buvo Čilės dalis. Iki tol ispanai išliejo daug kraujo siekdami užkariauti mapučius, ispanai buvo priversti įsitvirtinti palei Bio Bio upę. Čilės vyriausybė, iškovojusi nepriklausomybę nuo ispanų, nevykdė okupacijos iki 1861 m., kai buvo įkurti nauji miestai, nutiesti telegrafas, keliai ir geležinkelis.

## Ekonomika
Ilgą laiką pagrindinė regiono ūkio šaka buvo javų auginimas, dėl ko regioną vadino „Čilės aruodu“. Kviečiai iki šiol tebėra pagrindinė kultūra, tačiau regione augina avižas, rapsus, lubinus, Vystoma sodininkystė ir gėlininkystė.

Ryškus miestų ir komercijos vystymas, plačios turizmo galimybės suteikia galimybių pažangai. Turistus traukia kazino *Pucón’e*, karštieji šaltiniai, nuotykių trasos, triatlonas (*Half-Ironman Triathlon* – 1,9 km plaukimas, 90 km dviračiu ir 21 km bėgimas).

## Šaltiniai
Šilelis (Molėtai)

**Šilelis** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 9 km nuo Alantos. 

## Istorija

1741 m. Alantos bažnyčios metrikų knygoje minimą kaimą *de Szylun* (*iš Šil(i)ūnų*) arba 1742 m. – *de Paszylele* (*iš Pašilelio*), atrodo, galima identifikuoti su dab. *Šileliu*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šemetiškiai (Molėtai)

**Šemetiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Alantos,
prie Virintos upės. 

## Istorija

1743 m. kaimas minimas Alantos bažnyčios metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paupariai (Šiauliai)

**Paupariai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurę nuo Šiaulių, į vakarus nuo kelio Šiauliai–Gruzdžiai, Gubernijos – Pauparių miške.

## Istorija

Kaimo žemėje išlikęs Pauparių pilkapis. 1589 m. Pauparių palivarkas priklausė įsteigtai Šiaulių ekonomijai, o 1649 m. Gruzdžių trakto revizijos akte Paupariai priskiriami Šiluvėnų ir Kūros vaitijai. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Meškuičių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Račių seniūnijai, XX a. pradžioje Pauparių dvare gyveno nemažai rusų, atsikėlusių iš centrinių Rusijos gubernijų. Nuo 1950 Gruzdžių apylinkės kaimas priklausė kolūkiui „Pirmyn“. Apie 1980 m. kaimas nugriautas.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 14 ūkių.

## Šaltiniai
Neoplan

**NEOPLAN Bus GmbH** - Vokietijos automobilių pramonės įmonė, gaminanti autobusus ir troleibusus. *Neoplan* šiuo metu yra vienas iš *NEOMAN Bus GmbH* kompanijos, priklausančios MAN SE, filialų. Kompanija buvo įkurta 1935 m. vokiečio *[[Gottlob Auwärter]]*. Šiuo metu *Neoplan* yra vienas žinomiausiu tolimųjų reisų autobusų gamintojų. Kompanijos autobusai žinomi dėl naujoviško dizaino ir patikimų techninių savybių. *Neoplan* autobusai yra vieni iš populiariausių tarpmiestinių autobusų Lietuvoje.

## Pasiekimai
* Metų autobusas- Neoplan Starliner (2001, 2002 ir 2006)
* Didžiausias autobusas pasaulyje- Neoplan Jumbocruiser (gamintas 1975-1992)
* Metų miesto autobusas (1995) – Neoplan Metroshuttle N 4114 
* Metų miesto autobusas (1990) – Neoplan Metroliner
Socialinis verslas

**Socialinis verslas** (SV) – tai visuomeninę misiją vykdančios organizacijos, kurios taiko verslo strategijas siekdamos apibrėžto socialinio ar aplinkosaugos tikslo. SV apibrėžimas apima tiek pelno nesiekiančias organizacijas, taikančias verslo modelius, tiek ir pelno siekiančias įmones, kurių pagrindinis tikslas – visuomeninė nauda.
 
Socialinio verslo siekis ne tik atnešti finansinę grąžą, bet ir visuomeninę naudą, dažnai prilyginamas socialiai atsakingos įmonės veiklai. Tačiau socialinis verslas, skirtingai nuo tradicinio verslo modelių, ne tik turi socialinių tikslų -  visuomeninė nauda jiems yra esminis principas, pagal kurį sprendžiama apie veiklos sėkmę.

Socialinis verslas nesiekia maksimaliai didinti pelno bendrovės akcininkams: įmonės pelnas tėra įrankis stiprinti visuomeninę / aplinkosaugos misiją. Naudojami įvairūs socialinio verslo modeliai: pelno siekianti įmonė gali būti naudojama finansiškai išlaikyti visuomeninės naudos siekiančią organizaciją, pati siekti socialinių permainų įdarbindama ar dirbdama kartu su pažeidžiamais visuomenės nariais, palankiomis sąlygomis teikti  paskolas asmenų grupėms, kurios negali gauti kapitalo iš pagrindinių finansinių institucijų.

Trys principai dažniausiai naudojami socialinio verslo apibrėžimuose:

#Socialinis verslas imasi socialinių/aplinkosaugos problemų, kurių nepajėgia išspręsti viešasis sektorius ir laisva rinka;
#Esminis socialinės antreprenerystės motyvas – visuomeninė nauda;
#Socialiniai verslininkai dažniausiai veikia išnaudodami (o ne atmesdami) rinkos mechanizmus.

SV atsirado trečiajame sektoriuje siekiant išvengti priklausomybės nuo labdaringų aukų ir dotacijų, kurie yra nepastovūs ir riboti savo kiekiu šaltiniai. Privačiame sektoriuje socialinis verslas populiarėja kaip įrankis panaudoti savo įmonę visuomeninėms permainoms kurti. Socialiniame versle susilieja nevyriausybinio sektoriaus ir verslo vadybos principai, filantropinis ir komercinis kapitalas.

Pamatinė motyvacija socialio verslo plėtrai pasaulyje – didėjantis suvokimas, kad ekologinių ir visuomeninių problemų mastas yra milžiniškas ir jos negali būti išspręstos vien tradicinėmis ne pelno bei filantropinėmis priemonėmis.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Socialinis verslas Lietuvoje
Slaptos aistros

**Slaptos aistros** (, ) – 2002 m. prancūzų režisieriaus Žano–Klodo Brisso romantinė drama.

Filmo premjera įvyko 2002 m. spalio 16 d. Prancūzijoje.

## Siužetas

Barmenė Sandrina susižavėjusi žiūrį striptizo šokėjos Natali pasirodymą. Ji pati gražiausia erotinio šou mergina. Sandrina save laiko pilka pelyte ir Natali tapo gyvenimo mokytoja. Užtenka tūnoti dugne, reikia ryžtingai šturmuoti sėkmės viršūnę! „Seksas žmogų paverčia vergu. Tegu vergu būna kitas!“ – su tokiu šūkiu merginos pradeda avantiūristinius santykius su pasiturinčiais vyriškiais. Pradžioje viskas vyksta pagal iš anksto sukurtą scenarijų, bet jaunosios gražuolės neįvertino, kad atsiras stipresnis varžovas...

## Aktoriai
* Karoli Revel (Coralie Revel) – Natali
* Sabrina Seiveku (Sabrina Seyvecou) –  Sandrina
* Rože Mirmo (Roger Mirmont) – Delaroks
* Fabris Devilis (Fabrice Deville) – Kristoferis
* Blandin Biuri (Blandine Bury) – Šarlotė
ir kt.

## Išnašos

## Nuorodos
*Apdovanojimai ir nominacijos
*
Ratkūnai (Šiauliai)

**Ratkūnai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 23 km į šiaurę nuo Šiaulių, tarp Daugmaudžių ir Ratkūnų miškų, 2 km nuo kelio .

## Istorija

Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Piktuižių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Piktuižių seniūnijai, nuo 1950 m. Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Tarybinė žemė“.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 13 ūkių.

### Žymūs žmonės
* Ratkūnuose 1953 m. liepos 14 d. gimė Lietuvos archeologijos ekspertas, archeologijos istorikas Bronius Dakanis.

## Šaltiniai
Mijakų kalba

**Mijakų kalba** (ミャークフツ, ) – nykstanti Mijako salose vartojama japonų kalbų grupei priklausanti kalba. Giminingiausia jaejamų kalbai. Kalba nesuprantama nei šnekantiems japonų, nei kitomis Riūkiū kalbomis.

Kalbą galima suskirstyti į 3 tarmes: Mijako salos, Irabu salos, Taramo-Minnos salų. Tarmės tarpusavyje turi ryškių skirtumų, nors mijakiečiai gali suprasti vieni kitus.

Taip pat mijakų kalba yra parašytos tam tikros poemos, vadinamos *[[ajagu]]* (アヤグ).

## Fonologija
Paplitę žodžiai, prasidedantys priebalsiu „ん“ (n) (pvz., んみゃーち; sveiki atvykę).

## Gramatika

## Taip pat skaitykite
*Mijakodžima

## Nuorodos
* japonų-mijakų, mijakų-japonų k. žodynėlis 
* Takamuros kaimas（Takamuros kaimo oficiali svetainė, kurioje yra įvadas į mijakų kalbą）
* Kelios frazės mijakų kalba
Raubaičiai

**Raubaičiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 27 km į šiaurę nuo Šiaulių, prie kelio Bučiūnai–Laumakiai.

## Istorija

Kaimo šiaurinėje dalyje, 0,48 km į šiaurės vakarus nuo kelio Bučiūnai–Laumakiai, 0,45 km į šiaurės vakarus nuo Norutos (Norupio) upės pralaidos yra kultūros paminklas Raubaičių senosios kapinės (MC kodas 4566).

Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Piktuižių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Piktuižių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1990 m. kaimas priklausė Gruzdžių tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 16 ūkių.

## Šaltiniai
Sauginiai (Gruzdžiai)

**Sauginiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 20 km į šiaurę nuo Šiaulių, prie kelio Gruzdžiai–Šiupyliai, prie Kūros upelio.

## Istorija

1649 m. Gruzdžių trakto revizijos akte Sauginiai priskiriami Biržių ir Paliesių vaitijai. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Šiupylių seniūnijai, nuo 1929 m. Lygudų seniūnijai (Gruzdžių dvaras), nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė Gruzdžių apylinkės Gruzdžių tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 22 ūkiai.

## Šaltiniai
Temukas

**Temukas** () – Araukanijos regiono (Čilė) sostinė, 670 km į pietus nuo Santjago. Laikomas turizmo centru, nes netoliese yra nemažai kurortų.

Pavadinimas kilęs iš mapudungunų kalbos, reiškia 'temu vanduo, kur *temu* yra medis *Blepharocalyx cruckshankii*. Šį medį mapučiai naudoja kaip vaistinį.

Miestas garsėja poezija, nes jame gyveno du poetai Nobelio premijos laureatai – *[[Gabriela Mistral]]* ir *[[Pablo Neruda]]*.

## Istorija

Miestas buvo įkurtas 1881 m. vasario 24 d. kaip fortas, svarbus tuo metu vykusiam Araukanijos okupavimui. Forto projektui vadovavęs *Manuel Recabarren* gyvenvietę pavadino *Fuerte Recabarren* ('Recabareno fortas').

Praėjus metams po forto įkūrimo pradėtos formuoti pirmosios būsimo Temuko žemutinio miesto didžiosios gatvės.

1888 m. balandžio 15 d. buvo išrinkta pirmoji naujo miesto valdžia, pirmasis meras buvo *José del Rosario Muñoz*. Miestas greitai augo, ir 1895 m. jame jau buvo 7708 gyventojai. Įkūrus Kautino provinciją Temukas tapo jo sostine. Tuo metu Temukas turėjo 16 037 gyventojus.

Miestui pakenkė 2010 m. Čilės žemės drebėjimas.

## Geografija ir klimatas
Temukas yra centrinėje Čilėje, vienodai nutolęs tiek nuo Andų, tiek nuo Ramiojo vandenyno. Miestas išsidėstęs ant Kautino upės suneštų nuosėdų sluoksnio tarp dviejų kalvų – *Ñielol* (350 m) ir *Conunhueno* (360 m).

Miestą supa aplinka, būdinga šiems kraštams – sodinti spygliuočių miškai, išsidėstę moreninės prerijos viduryje. Miesto apylinkėse užauginama daug javų ir vaisių. Gausiuose miškuose auga kiparisinė ficroja, skėstašakis notofagas, juodoji persėja (*Persea lingue*). Nors miestą supa miškai, tačiau oro kokybė mieste blogėja, kadangi dauguma miesto kurui naudoja malkas. Žiemą oro taršą mažina dažni lietūs.

Klimatologiškai Temukas priklauso Čilės centrinio slėnio Viduržemio regionui, oras jame drėgnesnis ir vėsesnis. Visus metus pakaitomis ateina ciklonai ir anticiklonai, tačiau vasarą būna ir trumpas sausas (palyginus su Santjagu ir kitais centrinio slėnio miestais). Vidutinė metinė temperatūra yra 12&nbsp;°C, šilčiausio mėnesio mediana yra 23,5&nbsp;°C, o šalčiausio – 3,9&nbsp;°C (Ciren-Corfo, 1992). 1961–1990 m. vidutinis lietus (*Dirección Meteorológica de Chile*, 1991) išlydavo 1,157 mm kritulių (Capelli de Steffens et al., 1997).

## Demografija
Didžiajame Temuke 2002 m. gyveno 260 878 gyventojų, tad jis yra antras pagal dydį miestas į pietus nuo Santjago (pirmas – Konsepsjonas) ir šeštas pagal dydį visoje šalyje. Temukas skiriasi nuo daugelio kitų miestų dideliu kiekiu mapučių (sudaro 13,5% Temuko komunos gyventojų) ir vokiečių imigrantų (29,82%).

Tikrajame Temuke gyvena 227 086 gyventojų. 2010 m. Temuką paveikė vasario 27 d. žemės drebėjimas. Temukas buvo vienas iš labiausiai paveiktų Čilės regionų. Žemės drebėjimo stiprumas buvo 8,8 balai pagal Richterio skalę, jo metu buvo smarkūs papildomi smūgiai ir cunamis, kuris nepaveikė Temuko, nes šis yra toli nuo kranto.

## Nuorodos
Taurakiai

**Taurakiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 14 km į šiaurę nuo Šiaulių, į vakarus nuo kelio Noreikiai – Gruzdžiai, tarp Draskų ir Mozirlovio miškų. 2 gyventojai (2001 m.)

## Istorija

1649 m. Gruzdžių trakto revizijos akte Taurakiai priskiriami Šiluvėnų ir Kūros vaitijai. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Meškuičių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Valdomų seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė Gruzdžių tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai

1923 m. surašymo metu kaime buvo 15 ūkių.

## Šaltiniai
Mengao nacionalinis parkas

**Mengao nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Čiangmajaus, Mehongsono ir Tako provincijose. Parkas įkurtas 1995 m. gegužės 18 d.

## Vieta
Parkas užima 412,24 km² trijų provincijų sandūroje.

## Flora ir fauna
Mengao nacionaliniame parke vyrauja drėgni visžaliai ir mišrūs miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: didysis tikmedis (*Tectona grandis*), viršūklis (*Terminalia alata*), tamsioji dalbergija (*Dalbergia oliveri*), įvairūs bambukai, paparčiai ir orchidėjos.

## Įžymiausios vietos
* Mevaluango (*Mae Wa Luang*), Mečae (*Mae Chae*), Melao (*Mae La-o*) ir Buranaprafa (*Burana Prapha*) kriokliai.

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Šėkščiai (Gruzdžiai)

**Šėkščiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 20 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, į pietvakarius nuo Šiupylių, Gulbino miško šiauriniame pakraštyje.

## Istorija

Nuo 1863 m. kaimas priklausė Gruzdžių valsčiaus Meškuičių seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Mažeikių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė kolūkiui „Tarybinė žemė“.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu Šėkščių – Šiūrų kaime buvo 10 ūkių.

## Šaltiniai
Šepkaičiai

**Šepkaičiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 18 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulių, 4 km į pietvakarius nuo Gruzdžių, prie Kūros upelio.

## Istorija

Šepkaičių dvaras minimas nuo 1596 m. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. palivarkas ir du gretimi bajorkaimiai priklausė Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Šiupylių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1991 m. kaimas priklausė Gruzdžių tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu palivarke buvo 42 gyventojai, kaime – 5 ūkiai ir 32 gyventojai.

## Šaltiniai
Kirbaičiai

**Kirbaičiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Šiaulių, prie kelio Kairiai–Šilėnai, Gudelių ežero rytiniame krante.

## Etimologija

Vietovėms, kur buvo įkuriami kaimai, pavadinimus parinkdavo matininkai, bet apgalvotai, kad pavadinimas atitiktų kaimui parinktą vietą. Kartais kaimo pavadinimas kildavo iš gyventojų pavardės (pravardės), kartais – iš vietovei būdingų bruožų. Kirbaičių kaimo pavadinimas greičiausiai kilo nuo senovinio (dabar nebevartojamo) žodžio *kirba*, kuriuo buvo vadinamos klampynės, liūnai. Vieta, parinkta Kirbaičių kaimui iš tiesų buvo labai šlapia, su nuolat telkšančiomis balomis, balutėmis ar liūnais. Anot senolės Marijonos Augienės anūkės Marijos prisiminimų, „jų žemėje Žuvynės liūnas buvęs toks klampus, kad ant jo nebuvo galima užlipti. Jis žiemą užšaldavo tik per didžiuosius šalčius. Kartą karvė buvo įkritusi, tai vos beišgelbėjo.“ Niekada neišdžiūstantis Skalvys, klampynės Morkūnų, Vaitiekūnų, Augių žemėse, amžius tekėję Paversmių šaltiniai ir paežerių pelkynai primena, kokios šlapios buvo Kirbaičių žemės. Daugelį jų nusausino apie 1960 m. atlikta melioracija.

## Istorija

Kaimo dalį 1950 m. užėmė rusų kariuomenė, kai buvo statomas naujasis Zoknių aerodromas. Vėliau iškeldinti ir kiti gyventojai. 1950–1991 m. kaimo žemė priklausė kolūkiui „Didysis spalis“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pročiūnai (Šiauliai)

**Pročiūnai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Šiaulių, prie kelio , Kairių ežero pietiniame krante.

## Istorija

1941–1944 m. hitlerininkai kaimo pietvakariniame pakraštyje esančiame Pročiūnų miškelyje laidojo Šiaulių kalėjime sušaudytus pasipriešinimo dalyvius. Kaimo dalį 1950 m. užėmė rusų kariuomenė, kai buvo statomas naujasis Zoknių aerodromas. Vėliau iškeldinti ir kiti gyventojai. 1950–1991 m. kaimo žemė priklausė kolūkiui „Didysis spalis“. Grąžinus žemę buvusiems savininkams kaimas atsigauna.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mumaičiai (Šiauliai)

**Mumaičiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Šiaulių, į rytus nuo kelio .

## Istorija

1929–1976 m. kaime buvo siaurojo geležinkelio Šiauliai–Joniškėlis stotis. 1950–1991 m. kaimo žemė priklausė kolūkiui „Didysis spalis“.

2000–2008 m. čia buvo dislokuotas Lietuvos kariuomenės Karinių oro pajėgų Oro gynybos batalionas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zapalskiai

**Zapalskiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Šiaulių, į pietus nuo kelio , prie kelio Liutkūnai–Mumaičiai, Šiladžio dešiniajame krante.

## Istorija

1955 m. kaime įrengta požeminė TSRS kariuomenės raketinė bazė ir raketinio kuro saugykla. Iki jos nuo Zoknių aerodromo nutiestas betoninis kelias. 1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nuomininkai (Šiauliai)

**Nuomininkai** – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurę – šiaurės vakarus nuo Šiaulių, į vakarus nuo kelio Šiauliai–Gruzdžiai, Gubernijos – Gruzdžių miške. Kaimo teritorijoje iš Aukštrakių aukštapelkės upelių susidaro Viekvedis.

## Istorija

1649 m. Gruzdžių trakto revizijos akte Nuomininkai priskiriami Šiluvėnų ir Kūros vaitijai. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Račių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1979 m. kaimas priklausė kolūkiui „Gegužės devintoji“.

Panaikintas 1986 m.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 25 ūkiai.

## Šaltiniai
Civilization IV

**Civilization IV** – ėjimais paremtas „Civilization“ serijos strateginis kompiuterinis žaidimas, išleistas 2005 m. spalio 25 d. Jį sukūrė „Firaxis Games“ studija. Žaidime galima rinktis iš daugiau nei 15 skirtingų civilizacijų ir kovoti pasirinktame žemėlapyje. Žaidimas sulaukė trijų papildymų: „Civilization IV: Warlords“, „Civilization IV: Beyond the Sword“ ir „Civilization IV: Colonization“, kurie žymiai praplėtė žaidimo funkcijas bei pridėjo keletą naujų šalių.

Kaip ir iki tol buvusiose dalyse, žaidėjo tikslas yra kaupti ribotus resursus, kelti civilizacijos mokslo ir technologijų lygį bei sėkmingai išvystyti imperiją ar civilizaciją.

Ši dalis buvo komerciškai sėkminga, 2006 m. kovą jau buvo parduota vienas milijonų žaidimo kopijų. 2008 m. šis skaičius pasiekė 3 milijonus.

## Civilizacijos ir lyderiai
Įtraukta istorinių asmenybių, kurių nebuvo ankstesniuose „Civilization“ serijos žaidimuose: Ašoka, Kyras II, Franklinas Ruzveltas, Džordžas Vašingtonas, Hačepsuta, Mansa Musa, Chubilajus, Petras Didysis, Ši Huangdi, Saladinas (nors buvo paslėptas lyderis „Civilization II“ dalyje) ir Karalienė Viktorija.

## Šaltiniai
Šėkščiai (Kairiai)

**Šėkščiai** – buvęs viensėdis Šiaulių rajono savivaldybėje, 12 km į rytus nuo Šiaulių, prie kelio Ilgoji Lova – Tyliai. 

## Istorija

1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tyliai (Šiauliai)

**Tyliai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 16 km į rytus nuo Šiaulių, prie kelio Degučiai–Beniuliai. Vakarinė Tylių Pakruojo rajone dalis.

## Istorija

1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui, dalis už kelio į rytus – Pakruojo rajonui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vismantėliai

**Vismantėliai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 16 km į rytus nuo Šiaulių, į pietus nuo kelio . 

## Istorija

1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Žadžiūnų kolūkiui. 2009 m. rugsėjo mėn. mirė paskutinė kaimo gyventoja.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenaičiai

**Akmenaičiai** – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 24 km į vakarus nuo Šiaulių, 5,1 km į pietus nuo Kuršėnų, prie kelio Bacaičiai–Ketūnai.

## Istorija

Kaime, 0,28 km į vakarus nuo kelio Bacaičiai–Ketūnai, į vakarus nuo Ventos upės yra kultūros paminklas Akmenaičių senosios kapinės (MC kodas 4630). 1950–1991 m. kaimas priklausė Micaičių kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graudūšiai (Šiauliai)

**Graudūšiai** – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio , Ventos kairiajame krante.

## Istorija

1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui. Panaikintas 1986 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Magnetopauzė

**Magnetopauzė** – riba tarp magnetinio lauko ir supančios plazmos. Magnetopauzė yra nestacionari, pulsuoja ir juda susitraukdama arba išsiplėsdama, priklausomai nuo kintančio Saulės vėjo būsenos.

Planetologijoje magnetopauzė yra labiausiai nutolusi riba, lemiama planetos magnetinio lauko. Tai yra vieta, kur planetos magnetinis lauko slėgis yra kompensuojama Saulės vėjo plazmos.

Daugelis Saulės vėjo dalelių apteka magnetopauzę, panašiai kaip vanduo apteka laivo priekį (žr. kilio banga). Link Žemės ir kitų planetų, kurios turi magnetinius laukus, atlėkusios įelektrintos dalelės įkliūva magnetosferoje. Žemėje šitos dalelės suformuoja Van Aleno radiacijos žiedus.

## Atstumo iki magnetopauzės apskaičiavimas

Jei nepaisome dalelių slėgio magnetosferos viduje, tada galima apskaičiuoti atstumą iki magnetosferos ribos, atsuktos į Saulę. Jos padėtis apskaičiuojama susidūrimo zonoje sulyginant Saulės vėjo slėgį ir Žemės magnetinio lauko magnetinį slėgį:

(\rho v^2)_{sw}\approx ( \frac{4 B(r)^2}{2\mu_0})_m;

kur \rho ir v yra Saulės vėjo tankis ir greitis, o *B(r)* planetos magnetinė indukcija SI vienetais. Kadangi dipolio magnetinis laukas priklauso nuo atstumo pagal *1 / r<sup>3</sup>* dėsnį, tada magnetinio lauko indukciją galima užrašyti kaip *B(r) = B<sub>0</sub> / r<sup>3</sup>*. Tuomet

\rho v^2\approx \frac{2 B_0^2}{r^6 \mu_0}.

Iš čia išsireiškę *r* ir gausime atstumą:

r\approx \sqrt[6]{\frac{2 B_0^2}{\mu_0 \rho v^2}}.

Atstumas nuo Žemės iki magnetopauzės kinta visa laiką priklausomai nuo Saulės vėjo aktyvumo, bet vidutinis atstumas siekia 6–15 Žemės spindulių.
Georg Friedrich von Martens

**Georg Friedrich von Martens** (1756 m. vasario 22 d. Hamburge – 1821 m. vasario 21 d. Frankfurte prie Maino, Hesenas, Vokietija) – vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas bei teoretikas, Gėtingeno universiteto profesorius, diplomatas.

## Biografija
Gėtingeno universitete studijavo teisę, toliau mokėsi Wetzlare, Regensburge ir Vienoje. 1780 m. apgynė disertaciją, teisės mokslų daktaras. 1782 m. Gėtingeno universitete apgynė habilitaciją.

Nuo 1783 m. Gėtingeno universiteto ekstraordinarinis, nuo 1784 m. ordinarinis prigimtinės ir tarptautinės teisės profesorius. 1808-1813 m. Vestfalijos karalystės valstybės patarėjas Kaselyje, nuo 1810 m. Finansų sekcijos prezidentas, nuo 1814 m. slaptasis kabineto patarėjas (paskyrė Hanoverio karalius), nuo 1816 m. Bundestago pasiuntinys.

1789 m. suteiktas kilmės titulas.

## Darbai
Martensas pirmasis išplėtojo pozityviosios tarptautinės teisės sistemąpagal empirinį tyrimo metodą. Sudarė tarptautinių sutarčių rinkinius bei juos išleido: *Recueil des principaux traités d'alliance, de paix, de trêve, de neutralité, de commerce, de limites, d'échange* usw. Pagrindiniai darbai – *„Recueil des traités“* (Göttingen 1791–1801, 7 Bde., ir 4 Supplementbde., 1802–1808), 1761 m. prasidedančius *„Recueil manuel et pratique de traités“* (Göttingen 1817-42, 16 Bde.) bei juos papildančius *„Nouveaux suppléments“* (Göttingen 1839-43, 3 Bde., und Register, 2 Bde.).

Tęsinį sudaro Friedrich Wilhelm August Murhardo *Nouveau recueil général des traités*, pratęstas Karl Friedrich Samwero ir Julius Hopf (Göttingen 1840-75, 20 Bde. mit Generalregister bis 1874; 2. Serie, das. 1876-86, 10 Bde.).

## Bibliografija

* *Précis du droit des gens modernes de l'Europe*, 1789
* *Versuch einer historischen Entwickelung des wahren Ursprungs des Wechselrechts*, 1797 (Digitalisat )
* *Erzählungen merkwürdiger Fälle des neuern europäischen Völkerrechts* (2 Bände), 1880–1802
* *Cours diplomatique* (3 Bände), Berlin 1801
* *Grundriß einer diplomatischen Geschichte der europäischen Staatshändel und Friedensschlüsse seit dem Ende des 15. Jahrhunderts*, Berlin 1807.
Rekčiai

**Rekčiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų, prie kelio , Latveliškių-Agailių–Rekčių miško pietvakariniame pakraštyje, Ventos dešiniajame krante.

## Istorija

Plentu Kuršėnai–Papilė pravažiavus Rekčius, prieš kanalą pasukus į kairę vakarų kryptimi lauko keliuku, kitapus kanalo už 280 m yra Rekčių piliakalnis su gyvenviete, arba *Vinavos kalnas* (kultūros paminklo MC kodas 3284). Kaimo pietvakarinėje dalyje, 0,23 km į rytus nuo Ventos upės, 0,17 km į pietvakarius nuo kelio Kuršėnai–Papilė yra Rekčių senosios kapinės (MC kodas 4594).

1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kilio banga (astronomija)

**Kilio banga (astronomija)** – skiriamoji riba tarp magnetosferos (heliosferos) ir tarpžvaigždinės medžiagos. Iš esmės tai yra smūginė banga, susidaranti sąveikaujant išorinei terpei ir magnetosferai, gaubiančiai nagrinėjamą objektą (šiuo atveju heliosferą). Kitoms žvaigždėms, tai yra riba tarp žvaigždinio vėjo ir tarpžvaigždinės medžiagos dominavimo sričių.

Planetų magnetosferų atveju kilio banga yra tarsi siena kur sumažėja Saulės vėjo greitis. Geriausiai išstudijuotas kilio bangų pavyzdys yra Saulės vėjo susidūrimas su Žemės magnetopauze, nors tokios smūginės bangos formuojasi ir apie visas magnetinį lauką turinčias planetas. Žemės atveju smūginės bangos fronto storis yra maždaug 100-1000 km ir prasideda apie 90000 km nuo Žemės.

Terminas yra analogiškas terminui laivyboje, kuomet prieš laivo pirmagalį susidaro kilio banga (arba dar kartais naudojamas terminas priekinė banga).
Heliosferos mantija

**Heliosferos mantija** tai yra heliosferos zona tarp heliopauzės ir heliosferos ribos (Saulės vėjo smūginės bangos vidinio fronto). Čia vėjas yra stabdomas, spaudžiamas ir vyksta turbulencija iki susidūrimo su tarpžvaigždine medžiaga.

Jo atstumas nuo Saulės yra apytiksliai nuo 80 iki 100 astronominių vienetų (AU). Heliosferos mantijos forma yra panaši į kometos formą. Priešvėjinėje pusėje, jos storis  gali būti nuo 10 iki 100 AU. Dabar heliosferos mantiją tiria du kosminiai aparatai ''Voyager 1'' ir ''Voyager 2''.
Karštoji tamsioji medžiaga

**Karštoji tamsioji medžiaga** – hipotetinė tamsiosios medžiagos forma, kuri susideda iš dalelių, kurios juda ultrarealityvistiniais greičiais. Geriausias tokio apibūdinimo pavyzdys yra neutrinas. 

Neutrinai turi labai mažą masę ir  nedalyvauja dviejose iš keturių fundamentaliųjų sąveikos rūšių (elektromagnetinės sąveikos bei stipriosios sąveikos). Jie sąveikauja silpnosios sąveikos jėgomis, bei gravitacinėmis jėgomis. 

Dėl silpnos šių jėgų prigimties, jas sunku aptikti. Yra kelios observatorijos, kurios studijuoja neutrinus. Viena iš jų: Super-Kamiokande neutrinų laboratoriją Japonijoje.

Tamsioji medžiaga yra medžiaga, kuri negali būti aptikta naudojant elektromagnetinę spinduliuotę. Tai sąlygoja paaiškinimą, kaip spiečiai ir superspiečiai formuojasi iš galaktikų po Didžiojo sprogimo. Duomenys iš galaktikos sukimosi kreivės rodo, kad apie 90% galaktikos masės nėra įskaityta.
 
Tai gali būti aptinkama naudojant gravitacinį efektą. Karštos tamsiosios medžiagos hipotezė negali paaiškinti, kaip atskiros galaktikos, susidarė po didžiojo sprogimo. 

Mikrobangų foninės spinduliuotės matavimai, kurie buvo labai tiksliai atlikti naudojant COBE palydovą nustatė, kad greitai judančios dalelės negali sulipti dėl silpnos traukos į pradinius struktūrinius blokus. 

Norint paaiškinti, retąją Visatos struktūrą, yra būtina remtis šaltosios arba karštosios tamsiosios medžiagos teorija. Karštoji tamsiosioji medžiaga šiomis dienomis yra aktuali diskusijų tema, kai apskritai kalbama apie tamsiąją medžiagą ir jos teorijas.

## Nuorodos
*August 21, 2006 - Dark Matter Observed

## Eksperimentai

*CDMS  
*COUPP  
*CRESST 
*DAMA  
*DEAP  
*DRIFT  
*EDELWEISS  
*HDMS  
*PICASSO 
*WARP  
*XENON 
*ZEPLIN 
*MAGIC telescopes
Baricentras

**Baricentras** yra dviejų arba daugiau kūnų bendras masės centras. Pavyzdžiui, tai yra taškas tarp dviejų dangaus kūnų, aplink kurį jie abu sukasi. Palydovui sukantis aplink planetą, arba planetai sukantis aplink Saulę, abu kūnai iš tiesų sukasi aplink tašką, esantį už didesniojo kūno masės centro. Pavyzdžiui, Mėnulis neskrieja lygiai aplink Žemės masės centrą, tačiau aplink tašką, esantį tarp Žemės ir Mėnulio, esantį maždaug 1710 km po Žemės paviršiumi. Tai yra taškas, aplink kurį skrieja Žemė ir Mėnulis, jiems keliaujant aplink Saulę.

## Matematinis pagrindimas
Baricentras dviejų kūnų atveju yra jų elipsinių orbitų bendras židinys.
Dviejų kūnų judėjimo uždavinyje, *r*1 yra atstumas tarp didesnės masės kūno ir baricentro:

: r_1 = a \cdot {m_2 \over m_1 + m_2} = {a \over 1 + m_1/m_2}
kur *a* yra atstumas tarp abiejų kūnų;
: *m*1 ir *m*2 yra tų kūnų masės.

*r*1 yra pirmojo kūno orbitos didysis pusašis ir *r*2 = *a* – *r*1 yra antro kūno didysis pusašis. Baricentrui esant didesnio kūno *viduje*, atrodys, kad kūnas svyruoja, o ne skrieja kažkokia orbita.

## Kai kurie Saulės sistemos baricentrai
Toliau pateikiami keli Saulės sistemos baricentrų pavyzdžiai. Paskutinėse dviejose eilutėse pateiktas *R*1, masyvesniojo kūno spindulys, bei *r*1/*R*1, atstumo iki baricentro ir spindulio santykis – reikšmei esant 1≫*m*2– kas yra teisinga Saulės ir bet kurios planetos atveju, tai *r*1/*R*1 santykis aproksimuojasi į:

: {a \over R_1} \cdot {m_2 \over m_1}

Taigi, Saulės – planetos sistemos baricentras bus už Saulės ribų tik jei:

: {a \over R_{\bigodot}} \cdot {m_{planeta} \over m_{\bigodot}} > 1 \; \Rightarrow \; {a \cdot m_{planeta}} > {R_{\bigodot} \cdot m_{\bigodot}} \approx 2,3 \times 10^{11} \; m_{Zeme} \; \mbox{km} \approx 1530 \; m_{Zeme} \; \mbox{AV}

T.y., kai planeta yra sunki *ir* yra toli nuo Saulės.

Jei Jupiteris turėtų Merkurijaus orbitą (57 900 000 km, 0,387 AV), Saulės – Jupiterio baricentras būtų vos už 5500 km nuo Saulės centro (*r*1/*R*1~ 0.08). Bet net jei Žemė turėtų Eridės orbitą (68 AV), Saulės – Žemės baricentras ir vis tiek būtų Saulės viduje (vos už 30 000 km nuo centro).

Norint apskaičiuoti tikrą Saulės judėjimą, reikia susumuoti visų planetų, kometų, asteroidų, bei kitų Saulės sistemos kūnų įtaką. Jei visos planetos išsilygiuotų vienoje tiesėje, bendras masės centras būtų maždaug už 500 000 km virš Saulės paviršiaus.

Aukščiau esantys skaičiavimai yra paremti vidutiniu atstumu tarp kūnų, taip pat ir *r*1. Tačiau visų dangaus kūnų orbitos yra elipsės formos, taigi atstumas tarp kūnų varijuoja priklausomai nuo ekscentriciteto. Tuo pačiu kinta ir baricentro vieta, ir yra įmanoma, kad kai kuriose sistemose baricentras yra tai didesniojo kūno *viduje, tai išorėje*. Taip nutinka, kai

: {1 \over {1-e}} > {r_1 \over R_1} > {1 \over {1+e}}

Pažymėtina, kad Saulės – Jupiterio sistemos su *e*Jupiter= 0,0484 beveik atitinka sąlygą: 1.05&nbsp;**≯**&nbsp;1.07&nbsp;>&nbsp;0.954

### Animacijos
Baricentrą atvaizduojančios animacijos

## Nuorodos
Strazdai (Kuršėnai)

**Strazdai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 12 km į šiaurę nuo Kuršėnų, Latveliškių-Agailių miško pietinėje dalyje.

## Istorija

1950–1991 m. kaimas priklausė Kuršėnų tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Andreas Paulus

**Andreas L. Paulusas** (; g. 1968 m. rugpjūčio 30 d. Frankfurtas prie Maino, Hesenas, Vokietija) – vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, teisėjas, Vokietijos Konstitucinio Teismo I Senato narys, Gėtingeno universiteto Teisės fakulteto Viešosios teisės su tarptautinės teisės specializacija katedros vedėjas.

## Biografija
Užaugo Eppstein-Vockenhausene, kur jo šeima XX a. 8 deš. viduryje buvo persikėlusi. Lankė mokyklą Eppsteine ir *Königstein im Taunus*. Studijavo Gėtingeno, Ženevos, Miuncheno (LMU) ir Harvardo universitetuose. 1994 m. išlaikė pirmąjį, 1996 m. – antrąjį valstybinį teisės egzaminą.

2000 m. Miuncheno universitete apgynė disertaciją tema „Tarptautinė bendrija tarptautinėje teisėje" (). 2006 m. – habilitaciją tema „Parlamentas ir karinių pajėgų panaudojimas teisės istorijos bei lyginamosios teisės perspektyvoje“ ().

Publikacijų temos – tarptautinės teisės teorija, JT teisė, tarptautinis teismingumas ir tarptautinė baudžiamoji teisė. Paulusas yra leidėjas asistentas JT Chartijos (hrsg. v. Bruno Simma, Oxford University Press, 2.Aufl. 2002), vienas iš leidėjų 2012 planuojamo 3 leidimo. Nuo 2007 m. *Scientific Advisory Board des European Journal of International Law*, nuo 2009 m. *Goettingen Journal of International Law* Patariamosios tarybos narys.

2003/2004m.m. Mičigano universiteto Teisės mokyklos vizituojantis profesorius asistentas (~docentas), 2005 m. liepą – Duke-Ženevos transnacionalinės teisės. Nuo 2006 m. liepos Miuncheno universiteto viešosios teisės, tarptautinės ir Europos Sąjungos teisės, konstitucinės istorijos bei teisės filosofijos privatdocentas (katedros vadovai – Bruno Simma ir Georg Nolte).

Paulusas turi advokato praktikos, tarptautinio teisminio atstovavimo patirties. Jis buvo Vokietijos patarėju (*Counsel*), atstovu LaGrand byloje (Vokietija / JAV), Vokietijos pusės patarėjas (*Adviser*) *Certain Property* byloje (Lichtenšteinas / Vokietija) Tarptautiniame Teisingumo Teisme (ICJ) Hagoje. JT Teisės patarėjo biuro (*Office of the Legal Counsel*) Teissės reikalų srities bei vyriausiojo kaltintojo Tarptautiniame Teisme buvusiai Jugoslavijai ir Ruandai praktikantas.

2010 m. vasario 25 d. paskelbta, kad Vokietijos liberalai (FDP) Paulusą pasiūlė kaip kandidatą į Vokietijos Konstitucinį Teismą (*[[Bundesverfassungsgericht]]*). 2010 m. kovo 5 d. Bundestago rinkimų komitetas išrinko jį į šias pareigas, kurias pradėjo eiti 2010 m. kovą vietoje Hans-Jürgen Papier.

Andreas Paulus priklauso Gėtingeno FDP. Politinių postų neužėmė. Bavarijos FDP (*FDP Bayern*) narys, ėjo įvairias pareigas. apskrities komiteto Miunchene narys, Miuncheno FDP pirmininko pavaduotojas ir Bavarijos potvarkių komiteto () pirmininkas.

Studijų paramos fondo *[[Studienstiftung des deutschen Volkes]]* docentas patikėtinis.

Apdovanotas Bavarijos habilitacijos skatinimo premija (), 2003 m. rugsėjis

## Šaltiniai


## Nuorodos
* Asmeninis Pauluso tinklalapis (vokiečių k.)
Kalviškiai (Šiauliai)

**Kalviškiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurę nuo Kuršėnų, Palūksčių miško pietiniame pakraštyje, prie kelio Šakyna–Drąsučiai, Ringuvos kairiajame krante.

## Istorija

1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žardeliai (Šiauliai)

**Žardeliai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio Šiupyliai–Kuršėnai. 

## Istorija

1950–1991 m. kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dabruolė

**Dabruolė** – buvęs viensėdis Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, Gruzdžių seniūnijoje, 16 km į šiaurę – šiaurės vakarus nuo Šiaulių, į vakarus nuo kelio Šiauliai–Gruzdžiai, Gruzdžių miške, prie Norutos upelio. Buvusi girininkija.

## Istorija

Nuo 1791 m. viensėdis priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiui, nuo 1929 m. Račių seniūnijai, nuo 1950 m. – Gruzdžių apylinkės kaimas. 1950–1979 m. viensėdis priklausė Gruzdžių miškų pramonės ūkiui.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 1 ūkis, kuriame gyveno 8 žmonės.

## Šaltiniai
Suminio dažnio generacija

**Suminio dažnio generacija** (**SDG**) – netiesinės optikos reiškinys, kurio metu išnyksta du pradiniai fotonai, kurių dažniai \omega_1 ir \omega_2, ir sukuriamas naujas \omega_3 dažnio fotonas. Kadangi tai yra kvadratinio netiesiškumo procesas, jis vyksta tik specialiai auginamuose netiesiniuose kristaluose (pvz.: KDP, BBO, LiNbO3) kaupinant didelio intensyvumo lazerine spinduliuote (dažniausiai impulsinės veikos lazeriais). 
Norint, kad ši tribangė sąveika, kurios metu dvi kaupinimo bangos sukuria trečią parametrinę bangą, būtų efektyvi, reikia tenkinti fazinio sinchronizmo sąlygas - energijos ir judesio kiekio tvermės dėsnius:
:\hbar\omega_3 = \hbar\omega_1 + \hbar\omega_2 
:\hbar k_3 = \hbar k_1 + \hbar k_2 ,
čia k_1,k_2,k_3 - šviesos bangų skaičiai.
Atskiras suminio dažnio generacijos atvejis yra antrosios harmonikos generacija, kurios metu sąveikaujančių dviejų pradinių kaupinimo pluoštų dažniai yra vienodi: ω1=ω2=½ω3. Ši sąveika eksperimentiškai yra gerokai paprasčiau įgyvendinama ir pakankamai dažnai taikoma, nes jai užtenka vieno pradinio šviesos pluošto, tuo tarpu suminio dažnio generacijos atveju tenka naudoti du skirtingus pluoštus, suderintus tiek laikiškai, tiek erdviškai - abudu impulsai turi patekti į tą pačią netiesinės medžiagos sritį tuo pačiu momentu. 
Kaip ir kiti parametriniai reiškiniai, taip ir SDG energijos keitimo efektyvumas priklauso nuo įvairių faktorių. Energijos keitimas priklauso nuo kristalo netiesiškumo, kristalo ilgio. Fazinio nederinimo sąlygos lemia netiesinės medžiagos priėmimo kampą - kokia kryptimi turi būti orientuotas kristalas šviesos pluošto atžvilgiu ir kokiu erdviniu kampu vyks efektyvi sąveika. Ilgėjant kristalui, kristalo erdvinis priėmimo kampas mažėja, dėl šios priežasties reikalingas preciziškesnis eksperimentinės įrangos derinimas.

## Išnašos