open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sacred Spirit

**Sacred Spirit** – austrų muzikanto ir prodiuserio Claus Zundel muzikinis projektas, jungiantis įvairius muzikos žanrus (elektroninę, new age, džiazą ir kt.). Tai vienas sėkmingiausių šio autoriaus projektų; parduota virš 10 mln. albumų kopijų. Nuo kiekvieno parduoto albumo paaukojama Amerikos indėnų nevyriausybinei organizacijai Native American Rights Fund, siekiančiai atgauti vietinių Amerikos tautų teises.

Pirmasis albumas *Chants and Dances of the Native Americans*, išleistas 1995 m., buvo nominuotas Grammy Awards geriausiam New Age albumui, taip pat ir trečiasis 2000 m. išleistas albumas *More Chants and Dances of Native Americans (Sacred Spirit II)*.

## Diskografija
* *Chants and Dances of Native Americans* (1995 m.)
* *Culture Clash (Sacred Spirit 2)* (1997 m.)
* *More Chants and Dances of Native Americans (Sacred Spirit II)* (2000 m.)
* *Jazzy Chill Out (Sacred Spirit Vol.8)* (2003 m.)
* *Bluesy Chill Out (Sacred Spirit Vol.9)* (2003 m.)

## Nuorodos
*
Bizas

**Bizas** – šiaurinis, šaltas ir paprastai sausas vėjas, pučiantis nuo Prancūzijos šiaurės rytų link Centrinio masyvo pietų ištisus metus. Vietoje vadinamas *bise noire* („juodasis bizas“). Gali pūsti ir iš tolimesnių Prancūzijos, Šveicarijos regionų. Bizas siejamas su giedru dangumi, tačiau rudenį ir žiemą kartais atneša sunkius debesis, audras bei krušą.

Pavadinimas kilęs nuo prancūziško žodžio, reiškiančio lengvą pabučiavimą į skruostą (Prancūzijoje populiarų pasisveikinimo gestą).

Bizas pučia visais metų laikais, tačiau dažniausiai žiemą ir pavasarį. Pučiant į šiaurę vėjas keičia kryptį ir slenka slėnių kryptimi. Taip jis tampa rytiniu vėju, šiaurės rytiniu ar šiaurės vakariniu. Pasiekęs kalningas vietoves sustiprėja ir pučia kelias dienas.

Kadangi bizas būdingas pavasariui ir šis vėjas yra šaltas, jis yra svarbus Prancūzijai, Šveicarijai ir kitoms šalims, auginančioms šiltamėgius augalus, pvz., vynuoges. Pučiant bizui šiose šalyse pavasarį oro temperatūra dažnai staiga krenta, todėl galimos šalnos, per kurias žūsta mažai atsparūs augalai.
Atlajus

**Atlajus** – jūros pakrantės dalis, kurią apsemia jūros potvynių metu.

Jūrose, kur Mėnulio sukelti potvyniai aukšti (pvz., Baltojoje jūroje, Tolimuosiuose Rytuose), atlajai būna labai platūs - nuo kelių iki keliolikos kilometrų.

## Išnašos
Sausvėjis

Sausvėjis () – karštas (iki 35-40 °C) ir sausas (oro drėgnis 20 °C), o drėgnis mažas (<30 %), jis labai didina dirvožemio vandens garavimą. Sausvėjus sukeliantys anticiklonai dažnai nejudrūs, todėl sausvėjis gali pūsti kelias paras, labai džiovindamas dirvožemius. Tai sukelia sausrą, dėl kurios žūsta kultūriniai ir laukiniai augalai. Sausvėjų nešamos oro masės formuojasi virš Afrikos, Mažosios Azijos, Pietų Kazachijos dykumų ir pasiekia NVS miškastepių, pusdykumių ir stepių zonas.

Nuo sausvėjų apsisaugoma apsauginėmis miško juostomis, dirvų drėkinimu.
Lietuviški vėjų pavadinimai

Vėjai paprastai vadinami pagal kryptį, iš kur jis pučia (*vakarų vėjas* arba *vakaris* pučia iš vakarų, *pietų vėjas* ar *pietys* – iš pietų ir t. t.). Tačiau daugelyje kraštų naudojami ir vėjų pavadinimai sukurti ne tik pagal vėjo kryptį.

Žemiau pateikti Kuršių marių žvejų naudoti vėjų pavadinimai:
* šiaurės vėjas – *žiemelis*, *šiaurė*
* pietų vėjas – *launagis*, *pietvis*
* rytų vėjas – *žeminis*
* vakarų vėjas – *vakaris*, *jūrinis*, *marinis*
* šiaurės rytų vėjas – *audenis*, *aušrinis*
* šiaurės vakarų vėjas – *suominis*, *vakarynė*, kartais *šveriginis*.
* pietryčių vėjas – *ožinis*
* pietvakarių vėjas – *aulaukis*, *pilvinis* dar vadina *šakšinis*, kartais *vokietinis* (okupacijos laikais)

## Išnašos
Raudondvario gimnazija

**Raudondvario gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kauno raj. Raudondvaryje, Atgimimo g. 1, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191090656.

Mokykloje yra apie 600 mokinių ir 58 mokytojai.

Šalia gimnazijos, 2024 m. pastatytas Raudondvario stadionas. Šis futbolo stadionas atitinka Lietuvos A lygos bei tarptautinius standartus, talpina 1500 žiūrovų.

## Istorija
### Datos

*1863 m. įsteigta parapijinė mokykla;
*1864 m. reformuota į valdišką liaudies mokyklą;
*1915 m. įkurta lietuviška pradinė mokykla;
*1924–1926 m. įsteigta vaikų prieglaudos mokykla;
*1944 m. atidaryta progimnazija, nuo 1948 m. aštuonmetė mokykla;
*1965 m. mokykla perskelia į naują pastatą;
*1968 m. vidurinė mokykla;
*1971 m. išleidžiama pirmoji abiturientų laida, kurią sudarė tik 12 abiturientų;
*1979 m. pastatytas priestatas su valgykla ir sporto sale;
*1985 m. pradėta domėtis mokymo proceso diferencijavimu ir humanitarizavimu;
*1988 m. pradėta mokyti anglų kalbos;
*1989 m. gabiems moksleiviams įkurta eksperimentinė kalbų mokykla;
*1993 m. įsteigta pirmoji gimnazijos klasė;
*1994 m. eksperimentinę kalbų mokyklą baigė paskutinė mokinių laida;
*Pradinė mokykla išsikėlė į atskiras patalpas ir tapo savarankiška;
*1997 m. išleista pirmoji gimnazistų laida;
*1998 m. mokykla gauna gimnazijos statusą;
*1999 m. įsteigta heterogeninė klasė, parengti humanitarinio ir realinio profilio planai;
*2000 m. patvirtinta realinio profilio programa.

## Direktoriai

*Vitalija Pranaitienė(Raštinės vedėja)
*Apolonija Koževnekovienė
*Aušra Glebauskienė
*Viktorija Balsevičienė
*Vaida Trofimišinienė
*Algirdas Navickas (laikinai ėjęs direktoriaus pareigas)

## Žymūs mokytojai

*Janina Vaitiekūnienė;
*Julė Bakanienė;
*Apolonija Koževnikovienė, direktoriaus pavaduotoja neformaliam ugdymui;
*Juozas Vaičekauskas.

## Žymūs mokiniai

*Antanas Ivanauskas, inžinierius, politinis veikėjas;
*Antanas Kripavičius, politinis veikėjas;
*Juozas Naujalis, kompozitorius;
*Edvinas Stankūnas

## Nuorodos
* Svetainė
Jostedalio ledyno nacionalinis parkas

**Jostedalio ledyno nacionalinis parkas** yra Norvegijoje, įkurtas 1991 m. Šiame nacionaliniame parke yra Jostedalio ledynas, didžiausias kontinentinės Europos ledynas.

Aukščiausias šios teritorijos kalnas yra Lodalskåpa (2083 m). Ledyno aukščiausias taškas, Breniba (*Brenibba*), yra 2018 m virš jūros lygio, o žemiausias – 350 m žemiau jūros lygio. Paskutiniu metu ledynas yra kiek atsitraukęs.

## Nuorodos
* Jostedal Glacier National Park
Vilkijos gimnazija

**Vilkijos gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilkijoje (Kauno raj.), Čekiškės g. 73, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191089910.

## Istorija
Pirmoji mokykla Vilkijoje buvo atidaryta 1919 m. spalio 24 d. išnuomoto gyvenamo namo patalpose. Įkurtos mokyklos vedėjas Simonas Aksamitauskas iš Kauno mokyklų gavo keletą keturviečių suolų ir 15 mokinių grupei pradėjo pirmuosius mokslo metus. Tai buvo svarbus įvykis Vilkijos valsčiaus gyvenime. 1920 m. spalio mėn. mokykla persikėlė į pastatą Vydūno g. 70. 1942–1943 m. išleista pirmoji Vilkijos gimnazistų laida.

1963 m. mokyklai pastatytas naujas pastatas. Sovietmečiu buvo P. Cvirkos vidurinė mokykla. 2004 m. prie Vilkijos vidurinės prijungta Pagirių pradinė mokykla. 2007 m. kovo 5 d. suteiktas gimnazijos statusas.

## Direktoriai
* Bronius Naujokaitis
* 2007 m. Antanas Švedas

## Žymūs mokytojai
* Stasys Liutvinavičius, mokytojas-ekspertas
* Jonas Mašiotas, matematikos vadovėlių autorius
* Genovaitė Randienė
* Petras Rumšas, matematikas, pedagogas

## Žymūs mokiniai
* Romas Abromavičius, dailininkas
* Alfonsas Ambraziūnas, skulptorius
* Petras Cvirka, rašytojas, mokėsi Vilkijos progimnazijoje 1922–1926 m.
* Rimvydas Čekavičius, dokumentinių filmų režisierius
* Vladas Česas, nusipelnęs meno veikėjas, dainininkas
* Algis Tomas Geniušas, Lietuvos Jungtinių Tautų asociacijos prezidentas
* Kazys Grigas, tautosakininkas
* Andrius Gudžius, disko metikas
* Kęstutis Jakelis, Seimo narys
* Vytautas Kubilius, literatūros kritikas
* Eimutis Kvoščiauskas, teatro ir televizijos aktorius
* Vytenis Lipkevičius, krepšininkas
* Benediktas Marijonas Marma, biologijos mokslų daktaras
* Pranas Mikalauskas-Antalkis rašytojas, kraštotyrininkas
* Stasys Padleckas, muzikos mokytojas, chorvedys
* Valentina Pancernienė, literatė
* Aldona Rimdeikienė, muziejininkė-etnografė
* Violeta Skirgailaitė, skulptorė
* Algimantas Julijonas Stankevičius, dailininkas, poetas
* Rimas Vaišnora, fizikos mokslų daktaras

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Prūsų mitologija

**Prūsų mitologija** – prūsų mitologinių vaizdinių sistema.

## Dievų trejybė
Prūsų mitologijoje dieviškoji trejybė vaizduojama prūsų vėliavoje:
** Perkūnas Dievų trejybėje simbolizuoja aukštų gamybinių, vegetacinių jėgų pakilimą, vyriškumą, sėkmę, taip pat antžeminį pasaulį, dangų, lietų, griaustinį, dangaus ugnį (žaibą) kaip kosminius elementus.
** Patrimpas simbolizuoja žemę, derlių, javus.
** Pikuolis (Poklius) – požemį, mirtį.

Perkūnas, kaip dangiškoji dievybė, aukščiausiojo Dievo pagalbininkas ir jo valios vykdytojas. Aukščiausiąjį Dievą jis pranoko savo aktualumu žmogui ir mitologinių funkcijų konkretumu.

Prūsų dievų trejybė tiek pagal horizontalią (kairėje Patrimpas, centre svarbiausiasis dievas Perkūnas, dešinėje Pikuolis), tiek pagal vertikalią padėtį, atitinka pasaulio erdvės modelį: viršus – vidurys – apačia, arba dangus – žemė – požemis. Šis dievų išdėstymas atitinka laiko sandarą: vasara, ruduo, žiema, taip pat atskirus žmogaus gyvenimo epizodus: jaunystė, branda, senatvė.

Teutonai, atėję į Žemaitijos pajūrį XII a. pradžioje, Parusnyje radę po dideliu ąžuolu šėtrą, kur žyniai kūreno amžinąją ugnį. To ąžuolo kamiene buvę trys uoksai, kuriuose stovėję mediniai dievų stabai. Viduryje buvo Perkūnas – vidutinio amžiaus, rūstaus veido, paraudonavęs, su juoda garbiniuota barzda ir liepsnos karūna ant galvos, apsisiautęs geltonais drabužiais. Rankoje turėjęs strėles. Laikytas galingu dievu, šilumos davėju. Dešinėje pusėje stovėjo senas barzdotas Pikuolis lavono spalvos veidu, raudonais drabužiais, su apsukta ant galvos skepeta. Kairėje Perkūno pusėje buvo jaunutis Patrimpas, apsirengęs žaliais drabužiais su varpų vainiku ant galvos.

Baltai bijojo dievų, ypač Patrimpo, Perkūno ir Pikuolio. Jie tikėjo, kad geriems žmonėms, šių dievų garbintojams, dievai po šio gyvenimo duosią gražias žmonas, daug vaikų, gerų valgių, saldžių gėrimų, vasarą baltų drabužių, o žiemą šiltų apsiaustų, turės puikią sveikatą, nuolat juoksis ir šokinės. Iš negerųjų ir tų, kurie nenorėsią dievams teikti tinkamos pagarbos, bus atimta tai, ką jie turi, ir taip smarkiai bus mušami pagaliais, jog turėsią verkti, vaitoti, rankas traukyti iš didelio skausmo ir baimės. Visi kaimynai, kurie garbina jų dievus ir jiems teikia aukas, turi būti mylimi, gerbiami, aukštinami. Bet tie, kurie juos niekina ir šmeižia, turi būti naikinami ugnimi ir kuokomis. Jų draugais neturintys niekuomet pasidaryti. Ligoniai patys turėję susideginti. Jei jie to nepajėgdavo, tai turėjo padaryti jų giminės.
Acetobacter

}

* *A. aceti*
* *A. cerevisiae*
* *A. cibinongensis*
* *A. estunensis*
* *A. indonesiensis*
* *A. lovaniensis*
* *A. malorum*
* *A. nitrogenifigens*
* *A. oeni*
* *A. orientalis*
* *A. orleanensis*
* *A. pasteurianis*
* *A. peroxydans*
* *A. pomorum*
* *A. syzygii*
* *A. tropicalis*
* *A. xylinus*

***Acetobacter ***- acto rūgšties bakterijų gentis, kuriai priklausančios bakterijos, aplinkoje esant oro, perdirba alkoholį (etanolį) į acto rūgštį.

*Acetobacter* reikšmė pramonėje:
* Šios bakterijos panaudojamos acto gamyboje (taip pat ir *Gluconobacter* genties bakterijos);
* Gali sugadinti vyną, pagamindamos per daug acto rūgšties arba etilacetato. To išvengiama užtikrinant švarias sąlygas, pašalinant orą, nežymiais kiekiais panaudojant sieros dioksidą kaip apsauginę konservavimo priemonę.

Laboratorijoje *Acetobacter* genties bakterijos lengvai atskiriamos naudojant terpę su apytiksliai 7 % etanolio, bei kalcio karbonatu, kuriam ištirpus bakterijų aplink koloniją išskirtoje acto rūgštyje, aiškiai matomos kolonijos ribos.

## Šaltiniai
*
Ukapirmas

**Ukapirmas** (**Okopirmas**) – vyriausiasis prūsų dievas. Šaltiniai šį dievą įvardija pirmuoju dangaus, pirmuoju dangaus ir žvaigždžių (Sūduvių knygelė, XVI a.), dangaus ir žemės (K. Maleckis, J. Lasickis, XVI a.) dievu, gretinamas su romėnų Saturnu, Jupiteriu.

Teigiama, kad lietuvių ir latvių mitologijoje jį atitinka Dievas. Galėjo būti ir Dievo epitetas, nes šis vardas prūsams buvo žinomas.

## Išnašos
Prakorimas

**Prakorimas** (**Prakūrimas**) – Aukščiausiojo lietuvių dievo vardas, gali būti, kad eufemistinis. Dievo vardą mini M. Strijkovskis 1582 metais. Pasak M. Strijkovskio, Prakorimas – „pats pirmutinis dievas“, kuriam aukojami balti kaplūnai, ne pjaunant, bet užmušant lazdomis, be to, mušantieji turėdavę nekalbėti. Dalį aukos valgydavę patys, dalį žyniai, o trečią dalį sudegindavę. Pagal V. Manhartą jis – pasaulio sukūrimo dievas. T. Narbutas jį tapatina su Praamžiumi ir laiko likimus valdančiu pirmapradžiu dievu, Fatumu. Prakorimo pirmapradiškumą pažymi ir A. J. Greimas, kildindamas šį vardą iš „prakorauti“ – „pirma paragauti duodamą kam valgį, gėrimą“, tad Prakorimas būtų kadaise abstraktus, vėliau personifikuotas Likimas. Šitaip Greimas iš esmės palaiko T. Narbuto prielaidą.

Prakorimas neabejotinai turi pirmapradžio Dievo bruožų ir neaišku, ar tas pirmapradiškumas nepriklausytų pačiai pirmajai dievų kartai. Už Dangaus Dievo lietuvių mitologijoje dar kažkas slypi (prisiminkime etiologinių sakmių išsitarimus, jog Dievas ir Velnias yra broliai).

Jis pirmutinis dievas, dievų ir žmonių pasaulio pradininkas, likimo žinovas ir lėmėjas, kuriam aukodavo baltus kastruotus gaidžius ne pjaunant, bet užmušant lazdomis. Dalį tų gaidžių valgė patys namiškiai, dalį aukotojai, o trečia dalis buvo sudeginama kaip auka.Šis aukščiausiasis Dievas buvo ir metų laikų tvarkytojas. Gimsta jis žiemą kartu su laiko atgimimu, su Saule. Vasarą ilgiausios dienos metu jam atliekamos sudėtingos apeigos. Prakorimas gretinamas su likimu, laikomas dangaus ir žemės viešpačiu, lemiančiu genčių, vėlių ir tautų ateitį.

## Literatūra
Higroskopija

**Higroskopija** – medžiagos gebėjimas absorbcijos arba adsorbcijos būdu iš aplinkos pritraukti vandens molekules. Higroskopiškų medžiagų pavyzdžiai – medus, glicerinas, etanolis, metanolis, koncetruota sieros rūgštis, koncentruotas natrio šarmas. Kalcio chloridas ir kai kurios kitos druskos yra stipriai higroskopiški junginiai ir ilgainiui ištirpsta vandenyje, kurį absorbuoja.

Dėl savo polinkio sugerti atmosferos drėgmę higroskopinės medžiagos paprastai laikomos hermetiškuose induose. Maisto produktuose naudojami higroskopiški priedai, sulaikantys produkte drėgmę, vadinami drėkikliais ().
Potencialas

Potencialas gali reikšti:

* Elektrinio lauko potencialas;
* Gravitacinis potencialas;
* Postsinapsinis potencialas neurofiziologijoje, reiškiantis postsinaptinio neurono membranų įtampos pokytį;
* Veikimo potencialas neurofiziologijoje, elektrinė „iškrova“, sklindanti ląstelės membrana.
Aleksandrs Koliņko

**Aleksandras Kolinko** (*Aleksandrs Koliņko*, g. 1975 m. birželio 18 d. Rygoje) – buvęs Latvijos futbolo rinktinės vartininkas.

Kolinko Latvijos rinktinėje yra sužaidęs 76 rungtynes, 2004 m. dalyvavo Europos čempionate.

## Karjera

Kolinko profesionalią karjerą pradėjo 1994 m. komandoje Interskonto, kuri 1995 m. tapo Skonto-Metāls. Po 2 sezonų dublierių komandoje, 1996 m. Kolinko pateko į Skonto FC sudėtį. Latvijos rinktinėje jis debiutavo budamas 22 metų 1997 m. liepos 9 d. rungtynėse prieš Estijos rinktinę. 1997 m. Kolinko Skonto sudėtyje UEFA Čempionų lygos kvalifikacinėse rungtynėse žaidė prieš FC Barcelona, tačiau klubo ir Latvijos rinktinės pagrindiniu vartininku tap tik 1999 m., kai iš rinktinės ir Skonto FC pasitraukė pagrindinis vartininkas Olegas Karavajevas. Nuo to laiko Kolinko jau 7 metus yra rinktinės pagrindinis vartininkas. 2000 m. pabaigoje kartu su komandos draugu klube ir rinktinėje Andrejumi Rubinu Kolinko perėjo į pirmą užsienio klubą Anglijos Pirmosios lygos komandą Crystal Palace FC. 2003 m. Kolinko paliko Angliją, savo karjerą tęsdamas Rusijoje, kur tapo klubo FC Rostov pagrindiniu vartininku, 2005 m. sezono pradžioje Kolinko perėjo į kitą Rusijos Premjerlygos klubą FC Rubin.

2006 m. Kolinko buvo pripažintas Geriausiu Latvijos metų futbolininku.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas – 5 (1996–2000 m.)
* Latvijos taurės laimėtojas – 3 (1996, 1998, 2000 m.)
* Geriausias Latvijos metų futbolininkas – (2006 m.)
* Geriausias Latvijos čempionato vartininkas – 3 (1997, 1999, 2000 m.)

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Vakarinis vėjas

**Vakariniai vėjai** – vidutinėse platumose vyraujantys vėjai, regionuose tarp 30 ir 60 laipsnių platumos abiejuose Žemės pusrutuliuose, pučiantys nuo aukšto slėgio zonų (30 -35 laipsnių platumų) link ašigalių. Šiauriniame pusrutulyje šie vėjai pučia iš pietvakarių, pietiniame – iš šiaurės vakarų.

Vakariniai vėjai yra labiau kintantys ir intensyvūs nei pasatai, o šiauriniame pusrutulyje vakarų kryptis ne visada išlaikoma dėl netolygaus sausumos reljefo bei besikeičiančių sezoninių slėgio sistemų.

Vakariniai vėjai gali būti labai stiprūs, ypač pietiniame pusrutulyje, kur vidutinių platumų regionuose mažiau sausumos, galinčios susilpninti vėjus. Pietinio pusrutulio vakariniai vėjai taip pat geriau išlaiko kryptį. Stipriausi vakariniai vėjai – regionuose tarp 40 ir 50 laipsnių platumos, ypač pietinėje Indijos vandenyno dalyje. Naujosios Zelandijos sostinė Velingtonas yra vienintelė sostinė šiose platumose, angliškai vadinamose *Roaring Forties* (reiškia apytiksliai „Riaumojantis keturiasdešimtukas“).

Vakariniai vėjai kartu su pasatais buvo naudingi ankstyviesiems europiečių keliautojams vandenynuose, ir angliškas šių vėjų pavadinimas *trade winds* kilęs nuo žodžio *trade* reikšmės *prekyba, verslas*.

Vakariniu vėju taip pat gali vadintis tiesiog vėjas, pučiantis iš vakarų.
Antšeimis

**Antšeimis** – viena iš klasifikacijos pakopų. Tai yra pakopa apjungianti panašias šeimas, žemesnė už *[[Būrys|būrio]]* pakopą. Pavyzdžiui, vabalų būryje yra tokie antšeimiai – žyginiai, kūdravabaliniai, trumpasparniniai, plokštėtaūsiniai, plokščiavabaliniai, lapgraužiniai, straubliukiniai ir kt.
Klaipėdos Eduardo Balsio menų gimnazija

**Klaipėdos Eduardo Balsio menų gimnazija** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Statybininkų pr. 2, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190979923. Steigėjas LR švietimo ir mokslo ministerija. Mokosi gabūs menui 6-19 metų moksleiviai.

## Istorija
E. Balsio menų gimnazija įsikūrusi pietinėje Klaipėdos dalyje. Į rašytinius šaltinius ši vietovė pateko tik XVI a. Manoma, kad senovėje čia būta miškų ir pušynų, besitęsusių iki Šernų ir Kairių girių, kurie vėliau iškirsti, kadangi miestui reikėjo medienos. Pirmą kartą Gedminų ūkis (*Gedmin-Herde*) paminėtas 1588 m., kaip priklausantis Klaipėdos raštvedžiui Vilhelmui Wirgauder‘iui. 1851 m. didžiąją Gedminų dvaro dalį įsigijo Karlas Fridrichas Gubba. Jis pastatė rūmus, sutvarkė žirgyną, įsigijo žemės ūkio mašinų. Apie 1900 m. čia atidaryta pradinė mokykla.

1965 m. dvaro teritorija įjungta į miesto teritoriją. 1978 m. dvaras rekonstruotas, siekiant pritaikyti mokymo įstaigai. Menų mokykla įsteigta 1983 m. sausio 1 d., tuometinės LSSR aukštojo ir specialiojo viduriniojo mokslo ministerijos 1982 m. gruodžio 29 d. įsakymu Nr. 631. 1984 m. prie mokyklos iškilo priestatas su valgykla ir bendrabučiu. 1983–1985 m. buvo vadinama Klaipėdos vidurine internatine meno mokykla. 1985 m. mokyklai suteiktas kompozitoriaus Eduardo Balsio (1919–1984) vardas. 1985–1993 m. veikė Klaipėdos Eduardo Balsio vidurinė meno mokykla-internatas. 1993 m. mokyklai suteiktas gimnazijos statusas. 2007 m. gruodžio 18 d. atidarytas gimnazijos muziejus.

## Direktoriai
* 1983–1992 m. Albertas Rožė
* 1992–1999 m. Vidmantas Bėkša
* nuo 1999 m. Gintautas Misiukevičius

## Literatūra
* Trumpa Gedminų dvaro istorija: leidinys skirtas Klaipėdos Eduardo Balsio menų gimnazijos 20-ties metų jubiliejui / Norbertas Stankevičius, Justina Petreikienė. – Klaipėda: Libra Memelensis, 2003. – 14 p.: iliustr. – ISBN 9955-544-18-X
* Mokykla, kurią globoja mūzos: Klaipėdos Eduardo Balsio menų gimnazija: albumas / Jūratė Kavaliauskienė, Raimonda Garšvaitė, Giedra Jonušaitė. – Klaipėda: Eglės leidykla, 2009. – 83 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-542-84-1

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Klaipėdos Aitvaro gimnazija

**Klaipėdos „Aitvaro“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Paryžiaus Komunos g. 18A (pašto kodas:LT-91166), vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 290439860.

## Istorija

Mokykla pradėjo veikti 1964 m. visiškai naujose patalpose: trūko suolų, baldų. Klasėse mokėsi po 40-50 mokinių, pamokos vykdavo trimis pamainomis. Tuo metu mokyklos direktorius buvo Lietuvos SSR nusipelnęs mokytojas G. Direktorius. Bėgant laikui, mokykla įgijo sustiprinto matematikos ir fizikos dėstymo statusą. Direktorė – V. Žuravkova. 1980 m. direktore tapo T. Ždanova. Mokykla išgarsėjo vakarais, kitais renginiais, susitikimais, skirtais pasidalyti patirtimi, metodine veikla. 

1995 m. mokyklos bendruomenė ėmė siekti gimnazijos statuso. Po trejų metų darbo, 1998 m. rugsėjo 1 d. mokykla tapo realine gimnazija. Gimnazijoje aktyvią veiklą pradėjo mokinių savivalda. Nuo 1999 m. leidžiamas laikraštis „Via Aitvaras“. Gimnazijoje užtikrinama formaliojo ir neformaliojo ugdymo dermė. Veikia šiuolaikinių šokių studija „Čiko“, muzikiniai mokinių ir mokytojų ansambliai „Melodija“, mokinių teatras „Talismanas“, choras „Orfėjus“. Direktorė – T. Datenienė.

Nuo 1999 m. gimnazijos bendruomenė aktyviai dalyvauja tarptautiniuose projektuose. Per 10 projektinės veiklos metų apie 300 ugdytinių turėjo galimybių susipažinti su švietimo sistemomis Italijoje, Maltoje, Anglijoje, Lenkijoje, Vokietijoje, Danijoje.

2001 m. įrengtos dvi šiuolaikinės kompiuterių klasės. 2002 m. vasarą prasidėjo gimnazijos kapitalinis remontas. 2003 m. reorganizacija: nuo gimnazijos atskirta pagrindinė mokykla. 2004 m. buvo atidarytas gimnazijos muziejus. 2005 m. kiekvienas kompiuteris prijungtas prie Interneto. Pradėjo veikti elektroniniai dienynai. Nuo 2007 m. gruodžio 3 d. gimnazijos direktorė Irina Fiodorova.

Nuo 2008 m. gimnazijoje pradėjo veikti profesinio informavimo taškas (PIT), atnaujinti technologijų kabinetai. Siekiant glaudesnio bendradarbiavimo su tėvais įkurtas Šeimos klubas, kuriam vadovauja gimnazijos Tėvų komiteto pirmininkė. Kartu su socialiniu pedagogu Šeimos klubo vadovas padeda gimnazijos mokinių tėvams spręsti socialines problemas.

## Direktoriai
* 1964 m. G. Direktorius
* V. Žuravkova
* 1980 m. T. Ždanova
* 1995 m. Tatjana Datenienė
* 2007 m. Irina Fiodorova
* 2023 m. Marina Ustinova

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Gimnazijos svetainė
The White Stripes

**„The White Stripes“** – dviejų narių amerikiečių alternatyvaus roko grupė, kilusi iš Detroito. Duetą sudaro Jack bei Meg White. Kelerius metus buvo skelbiama, kad jie brolis ir sesuo, tačiau vėliau paaiškėjo, kad jiedu – išsiskyrusi pora. Pora visuomet tikino, jog yra brolis ir sesuo, tačiau paslaptį atskleidė Meg dėdė. Vestuvių ceremonija įvyko 1996 m. „White Stripes“ pirmieji pradėjo savo baltai raudoną su juodais elementais stilių, o po kiek laiko jį perėmė „My Chemical Romance“, „Green Day“ ir pan. 2007 m. buvo išleistas paskutinis „White Stripes“ albumas „Icky Thump“, o geriausiu laikomas „Elephant“ (2003).

Grupė išsiskyrė 2011 m. vasario 2 d.

## Sudėtis
* Jack White – vokalas, gitara, klavišiniai
* Meg White – pritariamasis vokalas, būgnai, perkusija, klavišiniai

## Diskografija

* *[[The White Stripes (albumas)|The White Stripes]]* – (1999)
* *[[De Stijl (albumas)|De Stijl]]* – (2000)
* *[[White Blood Cells]]* – (2001)
* *[[Elephant]]* – (2003)
* *[[Get Behind Me Satan]]* – (2005)
* *[[Icky Thump]]* – (2007)

## Apdovanojimai

* 2002 MTV Video Music Award už geriausius specialiuosius efektus klipe Fell in Love with a Girl
* 2002 MTV Video Music Award už geriausią montažą *[[Fell in Love with a Girl]]*
* 2002 MTV Video Music Award už geriausiai „prasilaužusį“ video *[[Fell in Love with a Girl]]*
* 2003 MTV Video Music Award už geriausią montažą *[[Seven Nation Army]]*
* 2003 MTV Europos muzikos apdovanojimai geriausi rock atlikėjai
* 2004 Brit Award geriausiai tarptautinei grupei
* 2004 Brit Award už geriausią singlą *[[Seven Nation Army]]*
* 2004 Grammy Award už geriausią alternatyvios muzikos albumą *[[Elephant (album)|Elephant]]*
* 2004 Grammy Award už geriausią roko dainą *[[Seven Nation Army]]*
* 2006 Grammy Award už geriausią alternatyvios muzikos albumą *[[Get Behind Me Satan]]*
* 2008 Grammy Award už geriausią alternatyvios muzikos albumą *[[Icky Thump]]*
* 2008 Grammy Award už geriausią dueto ar grupės roko atlikimą *[[Icky Thump]]*

## Išnašos

## Nuorodos
*
Gręžinys

**Gręžinys** – apvalios formos kasinys, išgręžtas gręžimo instrumentais Žemės paviršiuje ar požemyje per nuosėdas, nuogulas ar uolienas bet kokia kryptimi ir bet kokiu kampu, kurio skersmuo ne didesnis kaip 2 m. Pagal gręžinio paskirtį skirstomi į žvalgybinius, eksploatacinius, pagalbinius, specialiuosius ir sprogdinimui.

Kai gręžinys įrenginėjamas naudingų iškasenų eksploatavimui (naftos, požeminio vandens, gamtinių dujų ir kt.) dažnai į išgręžtą gręžskylę įleidžiami įvairaus diametro plastmasiniai ar metaliniai vamzdžiai.
Klaipėdos universiteto Žemynos gimnazija

**Klaipėdos universiteto „Žemynos“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Kretingos g. 23, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190440267.

## Istorija
„Žemynos“ gimnazija darbą pradėjo 1965 m. rugsėjo 1-ąją dieną. Susirinko 1313 mokinių, 51 pedagogas. Pirmasis direktorius – Bronius Mažonas. Mokslo metai prasidėjo pavėluotai. Buvo suformuotos dvi klasės su sustiprintu vokiečių kalbos mokymu. Jau pirmaisiais 1965/1966 m. miesto meno saviveiklos apžiūroje ir spartakiadoje laimėtos pirmos vietos. Nuo 1968 m. mokyklai vadovavo Janina Gureckienė. Direktorė sugebėjo sutelkti kolektyvą kūrybiniams ieškojimams: buvo kuriama kabinetinė darbo sistema mokykloje, tobulinami pamokų tipai, sukurti 9 rašomųjų lentų variantai, mokomajai technikai pritaikyti rašomieji stalai.

Nuo 1970 m. mokykla dirba kabinetine sistema. Stiprėjo mokyklos materialinė bazė. 1979 m. mokykla sportinių bazių apžiūroje laimėjo I vietą. 1983–1995 m. mokyklai vadovavo Algirdas Januška. Jis daug dėmesio skyrė meninių kolektyvų veiklai: 1985 m. mokykla už meno saviveiklą apdovanota Didžiuoju gintaro prizu. 1995–1999 m. mokyklai vadovavo Regina Petreikienė. Naujas mokymo turinys reikalavo naujų darbo formų ir metodų. Buvo kuriama demokratiška ir darbinga atmosfera; tobulinami mokymo metodai, diegiami projektiniai darbai. 1998 m. gegužės 28 d. Klaipėdos miesto tarybos nutarimu Nr. 97 mokyklai suteiktas „Žemynos“ vardas. Nuo 1999 m. mokyklai vadovauja Rita Podoliankienė.

## Direktoriai
* 1965 m. Bronius Mažonas
* 1968 m. Janina Gureckienė
* 1983 m. Algirdas Januška
* 1995 m. Regina Petreikienė
* 1999 m. Rita Podoliankienė
* 2023 m. Nikolaj Petunov

## Nuorodos
*Mokyklos svetainė
Varža

**Varža** turi keletą reikšmių:

* Elektrinė varža arba **aktyvioji varža**;
* Savitoji (specifinė) varža;
* Vidinė varža;
* Tariamoji varža;
* Reaktyvioji varža.

## Taip pat skaitykite

* Rezistorius;
* Reostatas;
* Potenciometras;
* Įtampos daliklis;
* Omo dėsnis.
Juodasis duobkasys

**Juodasis duobkasys** (*Nicrophorus humator*, sin. *Necrophorus humator*) – maitvabalių (*Silphidae*) šeimos vabalas. Kūnas 18 - 28 mm. Juodas, trys galiniai antenų buoželės nareliai oranžiškai geltoni.
Vabalų aptinkama gegužės – birželio mėnesiais, paukščių lavonuose ir pūvančiuose grybuose.

Lietuvoje nedažnas. 

## Nuotraukos:

Image:Nicrophorus humator01.jpg
Image:Nicrophorus humator02.jpg
Salantų gimnazija

**Kretingos rajono Salantų gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kretingos raj. Salantuose, Taikos g. 4, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290284520.

2017 m. gimnazijoje mokėsi 405 mokiniai, dirbo 42 pedagoginiai darbuotojai.

## Istorija

1630 m. prie Salantų bažnyčios veikė parapijinė mokykla. 1801 m. parapijinėje mokykloje mokėsi 14 mokinių, 1811 m. - 77 mokiniai. Žinoma, kad 1831 m. Salantų parapijinėje mokykloje dirbo mokytojas Simonas Borisevičius. 1863-1905 m. Salantuose veikė rusiškoji valdiška pradinė mokykla, bet dauguma vaikų rašyti ir skaityti lietuviškai mokėsi slapčia, daraktorinėse mokyklose. Lietuviška pradinė mokykla atgimė 1905 m. Šalia pradinės mokyklos veikė prelato Pranciškaus Urbonavičiaus rūpesčiu įsteigta „Saulės“ draugijos mergaičių pradinė mokykla.
Tarpukariu Salantų valsčiuje veikė 9 pradžios mokyklos. Dvi iš jų buvo Salantuose. Vienoje mokėsi lietuviai, kitoje - žydai. 1942 m. rugsėjo 1 d. Salantuose įsteigtas Skuodo gimnazijos skyrius.
1943 m. rugsėjo 1 d. skyrius tampa savarankiška Salantų gimnazija. Pirmasis gimnazijos direktorius - Ignas Serapinas. 1961 m. spalio 10 d. iš po visą miestelį išsibarsčiusių pastatų mokykla persikelia į naują tipinį 880 vietų pastatą. 1983 m. pastatytas 400 vietų pastatas pradinėms klasėms su valgykla ir sporto sale. Vidurinės mokyklos pastate buvo įsikūrusi Salantų meno mokykla. 2006 m. liepos 27 d. atkurta Salantų gimnazija.
 
## Direktoriai
* 1943 m. Ignas Serapinas
* 1944 m. Jonas Daščioras
* 1966 m. Juozas Norkus
* 1989 m. Vaidutis Butkus
* 2019 m.  Aušra Zebitienė 

## Žymūs mokytojai
* Vytautas Bikulčius, pedagogas, vertėjas
* Alioyzas Pocius, tautodailininkas, Kretingos rajono politikas
* Liudvikas Šarkauskas, kunigas, disidentas

## Žymūs mokiniai
* Edvardas Lenkauskis, teisininkas, žurnalistas
* Alfredas Račkauskas, matematikas, daktaras
* Arvydas Ramonas, kunigas, teologas
* Feliksas Rapalis, žurnalistas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Svetainė
Gargždų Vaivorykštės gimnazija

**Gargždų „Vaivorykštės“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Gargžduose (Klaipėdos raj.), Vingio g. 6, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191788821.

## Istorija
1988 m. įkurta Gargždų 3-oji vidurinė mokykla. 1993 m. jau suteiktas „Vaivorykštės“ pavadinimas. 1996 m. mokyklai suteiktas humanitarinės ir realinės gimnazijos statusas.

## Direktoriai
* 1988 - 1992 m. Vidūnas Davidonis
* 1992 - 2019 m. Irena Pintverytė
* 2019 - 2024 m. Ona Sturonienė
* 2024 - dab. Rasa Mašurinienė

## Žymūs mokiniai
* Robertas Petrauskas
* Justė Žičkutė
* Monika Linkytė

## Nuorodos
* Gimnazijos svetainė
Elektrinė varža

**Elektrinė varža** (*R*) – kūno savybė priešintis elektros srovei. Ji egzistuoja todėl, kad laisvieji elektronai sąveikauja su laidininko atomais. Kiekvieną kartą išvaduojant elektroną iš atomo įtakos, panaudojama šiek tiek energijos, kuri virsta šiluminiais nuostoliais, o kartais ir šviesa. Ji dar vadinama **aktyviąja varža**. Jos didumas priklauso nuo medžiagos, iš kurios sudarytas kūnas, savitosios elektrinės varžos ir kūno formos. Varžos matavimo vienetas yra omas (*Ω*). Judėdami kūnu, elektronai atsitrenkia į jo atomus ir perduoda jiems energiją, kartu įkaitindami kūną ir naudodami šaltinio energiją. Elektrinė varža yra objekto geometrinių matmenų ir savitosios varžos funkcija:

: R = {l \cdot \rho \over S} \ ,

kur
: *l* – laidininko ilgis metrais,
: *S* – plotas kvadratiniais metrais,
: *ρ* – medžiagos savitoji elektrinė varža, matuojama *Ω* **·** *m*.

Elektrinė varža taip pat gali būti išreikšta iš Omo dėsnio:

: R = \frac{U}{I}

kur
: *U* – potencialų skirtumas išilgai objekto, skaičiuojamas voltais,
: *I* – elektros srovė, tekanti per objektą, skaičiuojama amperais.
Rezistorius

**Rezistorius** arba **varžas** – tam tikros varžos prietaisas, naudojamas reikiamai įtampai sudaryti. Jis priešinasi per jį tekančiai elektros srovei, sukurdamas įtampos kritimą tarp kontaktų. Šis sąryšis aprašomas Omo dėsniu:
: U = I \cdot R

Rezistorių varžos dydžiai ant korpuso žymimi pagal kelias spalvinių žymenų sistemas.

Rezistorių žymėjimo elektrinėse grandinėse standartai Europoje ir JAV skiriasi:

## Rezistoriaus varža
Rezistorių varža gali įgyti vertes nuo mažesnių kaip vienas omas iki daugelio milijonų omų. Dažniausiai pasitaikantys angliniai rezistoriai gaminami iš supresuotos anglies, kurios savitoji elektrinė varža yra žinoma.

## Elektros grandinės

### Nuoseklūs ir lygiagretūs jungimai
Jungiant rezistorius nuosekliai, jų varžos susideda:

: R= R_1  + R_2 + \cdots + R_n

Pavyzdžiui, sujungus 10 ir 5 omų varžos rezistorius nuosekliai, bendra varža bus 15 omų.

Jungiant rezistorius lygiagrečiai, bendra varža skaičiuojama pagal tokią formulę:

: \frac{1}{R_\mathrm{eq}} = \frac{1}{R_1} + \frac{1}{R_2} + \cdots +  \frac{1}{R_n}

### Naudojama galia
Rezistoriaus naudojama galia lygi išilgai jo prijungtos įtampos kvadrato ir juo tekančios srovės santykiui:
: P = I^2 R = I \cdot V = \frac{V^2}{R}

Visos trys lygtys yra ekvivalenčios. Pirmoji gauta iš Džaulio dėsnio, o likusios išvestos iš pirmosios pasinaudojus Omo dėsniu.

Visas rezistoriuje išsiskyrusios šilumos kiekis randamas suskaičiavus galios integralą pagal laiką:
: W = \int_{t_1}^{t_2} v(t) i(t)\, dt.
Subačiaus gimnazija

**Kupiškio rajono Subačiaus gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla, esanti Subačiuje (Kupiškio raj.), Aukštaičių a. 10, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas; gimnazija. Įstaigos kodas 191777611, steigėjas – Kupiškio rajono savivaldybė.

## Istorija

1875 m. nutiesus geležinkelį Daugpilis–Radviliškis pradėjo kurtis Subačiaus geležinkelio stoties gyvenvietė. 1918 m. atidaryta pradinė mokykla. 1944 m. ji tapo progimnazija, vėliau – gimnazija, 1949 m. vidurinė mokykla. Joje mokėsi 317 mokinių. 1950 m. mokyklą baigė pirmoji abiturientų laida.

2000 m. mokykla išleido 51-ąją laidą, įteikė 1300-ąjį brandos atestatą. 2000–2001 m. įgyvendintas profilinis mokymas. Nuo 2003 m. Subačiaus vidurinė mokykla su dviem vidurinės mokyklos skyriais: Lukonių ir Subačiaus Vincės Jonuškaitės. 2006 m. mokykla tapo gimnazija.

## Direktoriai
* 1947–1950 m. Jonas Karazija
* 1950–1955 m. Janina Kuznecova
* 1956–1959 m. Algirdas Penkauskas
* 1959–1964 m. Ona Užtupaitė
* 1964–1969 m. Antanas Matukas
* 1969–1982 m. Petras Genys
* 1982–1996 m. Petras Vaičeliūnas
* 1996–1999 m. Arnoldas Tvarijonas
* 1999–2013 m. Janina Ivanovienė
* 2013 m. Vida Šeškuvienė
* 2024 m. Rita Grinevičienė

## Mokytojai
* Genia Vaičikauskienė

## Mokiniai
4 abiturientai apdovanoti aukso, 12 – sidabro medaliais, daugiau kaip 30 abiturientų įteikti brandos atestatai su pagyrimu. Iš baigusiųjų mokyklą – 2 habilituoti mokslo daktarai, 8 mokslo daktarai, nemažai abiturientų tapo pedagogais, teisininkais, kultūros, medicinos darbuotojais, įvairių sričių puikiais specialistais.
* Aleksandras Vanagas, kalbininkas, profesorius
* Algimantas Ažusienis, gamtos mokslų daktaras
* Antanas Kubilius, žurnalistas, rašytojas
* Romualdas Karazija, fizikas, profesorius
* Povilas Tebelškis, archeologas
* Virgilijus Alekna, disko metikas, olimpinis čempionas
* Dalia Grybauskaitė, dailininkė grafikė
* Bronislovas Rudys, dailininkas grafikas
* Raimundas Alekna, gydytojas, politikas
* Violeta Mičiulienė, aktorė humoristė

## Himnas
: 
: Ir namais vadinu ir mama, ir gyvenimo skrydžio pradžia,  
: Nuo AB lyg svajonės kilnios veda, mokytojau, Tavo ranka.
: 
:  Gimnazija mana Tave širdim jaučiu.   
:  Prie Viešintos krantų mes augame kartu.
:  
:  Pasakyk, koks stebuklas esi, kad pamiršti Tavęs negaliu,  
:  Ne nuo saulės, nuo meilės šviesi, lauki mūsų – mažų ir senų.
:  
:  Gimnazija mana Tave širdim jaučiu.   
:  Prie Viešintos krantų mes augame kartu.
:  
:  Grįš pavasariai, rudenys grįš į šventovę žinių ir svajų.   
:  Kol mokyklą turiu lyg namus, tol ir aš su jumis gyvenu.
:  
:  Gimnazija mana Tave širdim jaučiu.   
:  Prie Viešintos krantų mes augame kartu.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Lazdijų Motiejaus Gustaičio gimnazija

**Lazdijų Motiejaus Gustaičio gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lazdijuose, Vytauto g. 13, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190608487. Steigėjas Lazdijų rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Lazdijų Motiejaus Gustaičio gimnazijos Nemajūnų skyrius.

## Istorija

Seinų „Žiburio“ gimnazija Lazdijuose įkurta 1920 m. sausio 12 d. Jos įkūrėjas ir pirmasis direktorius kunigas, poetas Motiejus Gustaitis (1870–1927). Gimnazija patalpas nuomojo, jos buvo nepritaikytos mokyklos darbui, todėl 1923 m. buvo gavusi Seinų apskrities valdybos pašalpą. Mokykloje veikė choras, orkestras, skautai ir „Vaidilučių“ organizacija. 1928–1931 m. vokiečių ir lietuvių kalbos mokytoja dirbo poetė Salomėja Nėris. 1938 m. mokykla tapo valstybine. 1975 m. pastatytas centrinis mokyklos pastatas.

1995 m. vidurinei mokyklai suteiktas jos įkūrėjo Motiejaus Gustaičio vardas. 1995 m. sukurta mokyklos vėliava, 1999 m. himnas. 2006 m. Lazdijų Motiejaus Gustaičio vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos statusas. 2006 m. gruodžio 19 d. baigtas rekonstruoti gimnazijos pastatas. Kiekvienais metais mokyklos bendruomenė pažymi Motiejaus Gustaičio (vasario 27 d.) ir Salomėjos Nėries (lapkričio 17 d.) gimtadienius. 2020 m. prijungtos 3 rajono mokyklos – Aštriosios Kirsnos mokykla, Krosnos mokykla ir Kučiūnų mokykla.

## Direktoriai
*
* 1920 m. Motiejus Gustaitis
* kun. dr. Jonas Starkus
* 1936–1940 m. Antanas Lakiūnas
* 1940–1941 m. Juozas Treinys
* 1941–1944 m. Antanas Masionis
* 1944–1946 m. Albinas Stanulis
* 1946–1947 m. Antanas Urbanavičius
* 1947–1948 m. Morisas Zefas
* 1948–1950 m. A. Laurinaitis
* Zigmas Petrauskas
* Vladas Mikelionis
* Birutė Vanagienė
* Česlovas Šerkšnas
* Angelija Vekterienė
* Roma Giedraitienė
*Jurgita Mozerienė
*2023 m. Erika Poškevičienė
*2024–2025 m. Virginija Spitrienė (Laikinai)

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
* Daiva Mikalauskienė. Tautinės, kultūrinės ir švietėjiškos veiklos ryšiai tarp Seinų krašto ir Lazdijų
Vėjų rožė

**Vėjų rožė** () - grafikas, kurį naudoja meteorologai atvaizduoti tam tikroje vietoje vyraujančias vėjų kryptis ir greitį. Vėjų rožės būna dvejopos:
* *Vėjų rožė* - žvaigždės formos figūra, kurios spinduliai rodo vėjo kryptis. Klasikinės *vėjų rožės* paprastai rodydavo 32 vėjų kryptis (32 geografines kryptis). Prie šių krypčių gali būti surašyti tos vietovės vėjų pavadinimai  . Dabar piešinys, kuris rodo tik geografines kryptis, o ne vėjų pavadinimus, paprastai vadinamas *kompaso rože* ().
* *Vėjų rožė* - radialinio grafiko rūšis, vaizduojanti vyraujančių vėjų kryptis ir jų stiprumą arba dažnį. Kampas - tai kampinis abscisių ašies analogas, rodantis vėjo kryptį (pasaulio šalis, iš kur vėjas pučia), o rožės lapelio ilgis (ordinatės analogas) rodo vėjų dažnį. Kartais lapelio stulpelis nuspalvotas skirtingomis spalvomis, kurios rodo tos krypties vėjų greitį. Vėjų rožės braižomos tam tikrai vietovei ir tam tikram laikotarpiui.
Informacija, esanti vėjų rožės tipo grafike, gali būti pavaizduota ir paprastoje histogramoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Vėjų rožių Lietuvoje archyvas meteo.lt
Istorinės teisės mokykla

**Istorinės teisės mokykla** (Vokietijos istorinės teisės mokykla; ) – teisės mokykla, kurios ištakos – Vokietijoje bei siekia XIX a. (po romantizmo epochos), nusigręžiant nuo prigimtinės teisė (*[[Vernunftrecht]]*), skelbė istorinį teisės sąlygotumą, pabrėžė istorijos svarbą teisei kilti. Mokyklos pradininkas – *[[Friedrich Carl von Savigny]]*.

Teisė – ne įstatymų leidėjo vienašališkai sukurta potvarkių visuma, o suvoktina kaip *Tautos sąmonėje gyvi įsitikinimai*, panašiai kaip tautos kalba, papročiai arba tradicijos. Tokios teisinės nuostatos, įsitikinimai galėtų būti priimami ir įstatymų leidėjo, tačiau jie plėtojosi ir keitėsi patys, be jo įsikišimo, *bėgant laikui organiškai*. Svarbiausią vaidmenį vaidino praktiški besikeičiantys tautos poreikiai. Išplėtotoje teisės sistemoje teisininkų vaidmuo – turint omenyje visuomeninį darbo pasidalijimą – atpažinti tautos sąmonę bei pasiekti, kad ji praktiškai veiktų – ja būtų vadovaujamasi taikant, aiškinant bei tiriant galiojančią teisę teisingai.

## Reikšmė

Istorinės teisės mokykla darė įtaką XIX a. Vokietijos teisėtyrai. *Savigny* pasekėjai Puchta ir Windscheid pagrindė romanistinės krypties pandektistiką – Sąvokų jurisprudenciją (*[[Begriffsjurisprudenz]]*). Jhering šalinosi Sąvokų jurisprudencijos, siūlė į teisę žvelgti priimant domėn realius visuomeninius reikalavimus teisės sistemai.

Istorinės teisės mokyklos įtakoti istorinės teisėtyros (*geschichtliche* Rechtswissenschaft) atstovai rengė Vokietijos Civilinį kodeksą XIX a. pabaigoje. XX a. istorinės teisės mokyklos idėjų bei metodų buvo atsisakyta bei nuo jų nusigręžta.

## Romanistai ir germanistai
Istorinės teisės mokyklos atšakos – romanistai ir germanistai.
Romanistai (F. Savigny ir kiti) teigė, kad recepuota romėnų teisė bei teisė po jos atitinka  tautos dvasią (*Volksgeist*), germanistai (Karl Friedrich Eichhorn, Jakob Grimm, Georg Beseler, Otto von Gierke) – kad būtent Viduramžių vokiečių teisė prieš romėnų teisės recepciją, o ne po jos.
Pandektistika

**Pandektistika** (**pandektotyra**; gr. ir  – visa apimantis) – teisės mokslo šaka, išplėtota Vokietijoje, pradžioje tyrusi romėnų teisęs palikimą (pandektas). Pandektistika suformavo XIX a. Vokietijos civilistiką.

Vokietijoje romėnų teisė (pandektos, lot. digestai) turėjo paprotinės teisės galią bei teisės studijų metu buvo naudojama sprendžiant bylas bei uždavinius.
Moksliškai išplėtota pandektų teisė Vokietijoje galiojo kaip bendroji teisė (*[[gemeines Recht]]*) iki pat 1900 m. (BGB įsigaliojimo), vėliau pasitraukė ir iš teisės praktikos. Romėnų teisės tyrinėjimai XXI a. tapo teisės istorija arba jos mokslo dalimi.

Pandektistai perdirbo bei išplėtojo romėnų teisės normas, abstrahuodami taisykles, ekstrahuodami teisinius principus bei teisines sąvokas bei išdėstydami tam tikra sistema. Pandektistika padėjo pagrindus naujajai Vokietijos civilinei teisei, išdėstytai kodifikuotame teisės akte.

Pandektistika save laikė istorine teisėtyra. Ši vokiečių mokslininkų išplėtota šaka priskiriama prie istorinės teisės mokyklos, kurios ištakos siekia XIX a. pradžią (pagrindė Friedrich Carl von Savigny nuošaly laikęsis nuo prigimtinės teisės *[[Vernunftrecht]]* atstovų).

Kai kuriose Vokietijos dalyse kaip partikuliarinė teisė galiojusios kodifikacijos bei prūsų Visuotinis žemės teisynas nebuvo įtakoti teisėtyros. Senoji (germanų teisė) nebuvo išplėtota. Romėnų teisės atžvilgiu vokiška teisė teisėtyrininkų darbo baruose negalėjo konkuruoti. Romėnų teisės pranašumai – aukštas abstrakcijos lygis bei sistematika – teoriniam nagrinėjimui, studijoms bei teisės tiriamiesiems darbams labiau tiko, be to įgyta patirtis buvo prasminga ir galiojančios teisės taikymo veikloje. Taip vėliau buvo sukurta ir privatinė teisė, moksliškai pagrįsta bei išplėtota, remiantis teisėtyros bei studijų pagrindu. Kartu tapo kultūros dalimi, vertybe, iki šiandienos nepraradusi aktualumo bei svarbos.

Pandektų teisė atitiko ir, pvz., liberalizmo nuostatas, pasisakė už teisėjo savivalės šalių atžvilgiu ir kiek įmanomą didesnį jo galių apribojimą. Pandektine sistema pagrįstas Vokietijos civilinis kodeksas (BGB) arba jo dalinės nuostatos buvo recepuotos ne tik Europoje (Šveicarija), bet ir Azijoje (Turkija, Tailandas, Korėja, Japonija).

Pandektistais buvo laikomi: Georg Friedrich Puchta, Karl Adolph von Vangerow, Georg Arnold Heise, Bernhard Windscheid, Heinrich Dernburg.

## Literatūra
* Arndts von Arnesberg, Karl Ludwig: ''Lehrbuch der Pandekten'', 9. Aufl., Stuttgart 1877 
* Seuffert, Johann Adam: *Praktisches Pandektenrecht*, 3. Aufl. Band 1-3, Würzburg 1852
* Windscheid, Bernhard: *Lehrbuch des Pandektenrechts*, 6. Aufl. Band 1-3, Frankfurt a. M. 1887

## Šaltiniai
* M. Planko institutas el. biblioteka
Šeimos teisė

**Šeimos teisė** – privatinės teisės šaka, visuma teisės normų, reguliuojančių teisinius santykius tarp asmenų dėl santuokos, partnerystės, šeimos teisinius santykius, taip pat globą bei rūpybą, ginančių tokius teisinius gėrius kaip šeimos gerovė ir kt.

## Teisės šaltiniai
Šeimos teisės šaltiniai – įstatymai, kiti norminiai teisės aktai. Gali būti kodifikuoti (Šeimos kodeksas, Santuokos ir šeimos kodeksas ir kt.).

## Teisės principai
* Bendrieji civilinės teisės principai
* Monogamija
* Vaiko interesai (vaiko teisių apsauga)
* kiti.

## Lietuva
Lietuvoje tarybinės okupacijos metais šeimos santykiams buvo taikomas Lietuvos TSR santuokos ir šeimos kodeksas, kuris, net ir atkūrus Lietuvos Nepriklausomybę, toliau galiojo, buvo recepuotas. 2000 m. priėmus naująjį LR CK, dalis normų buvo inkorporuota į civilinį teisyną. Užsienio valstybėse santykiai reglamentuojami civilinių įstatymų (civilinių kodeksų); kai kur yra įsteigti specialūs šeimos teismai, kurie taiko, aiškina šeimos teisės normas bei sprendžia teisinius šeimos santykių ginčus teisenos tvarka.
Pažeminimas

**Pažeminimas** – žmogaus ar žmonių grupės elgesys kito asmens ar grupės atžvilgiu, tyčiomis arba atsitiktinai užgaunant pastarojo savigarbą. Asmuo, suvokiantis elgesį kaip jo pažeminimą, išgyvena pažeminimo jausmą. Pažeminimu paprastai tiesiogiai arba netiesiogiai imponuojamas žeminamo asmens nelygiavertiškumas, akcentuojamas žeminančio pranašumas ir socialinė hierarchija. Pažeminimas gali būti naudojamas kaip psichologinio puolimo ar gynybos taktika. Psichologiniu požiūriu vertinamas kaip smurtas ir dažnai pasitaiko kartu su fiziniu smurtu (pvz., išprievartavimas).

Pažeminimo elementai dažni baudžiant. Taip pat naudojami sadomazochistinių polinkių žmonių lytiniuose santykiuose.

## Taip pat skaitykite
* Patyčios
* Pagarba

## Nuorodos
* Žmogaus orumo ir pažeminimo studijų svetainė anglų k.
Molėtų gimnazija

**Molėtų gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Molėtuose, Jaunimo g. 5, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191227820.

## Istorija

1980 m. įkurta Molėtų 2-oji vidurinė mokykla, joje mokėsi 635 mokiniai, dirbo 39 mokytojai, buvo 20 klasių komplektų.  Mokykla garsėjo gerais akademiniais rezultatais, stojimo į aukštąsias mokyklas rodikliais. 1981 m. pradėtas  sustiprintas matematikos mokymas.

1992 m. mokyklos direktore paskirta jauna, energinga geografijos mokytoja Aušra Narbutaitė, kuri kartu su labai  kūrybingu  mokytojų kolektyvu pradėjo mokyklos veiklos kaitą gimnazijos įkūrimo link. 1993/1994 mokslo metais mokytojai paruošė gimnazijos klasėms programas ir mokymo planus, kuriuos patvirtino Lietuvos švietimo ir mokslo ministerija. 1994 m. atidarytos dvi pirmosios gimnazijos klasės – humanitarinio ir realinio profilio.

1994–1997 m. vykdytas tarptautinis eksperimentas „Psichologinio klimato gerinimas mokykloje“ bendradarbiaujant su Danijos mokytojais. Šis projektas turėjo didelę reikšmę gimnazijos mikroklimato gerinimui. Nuo 1995 m. naudojama vertinimo sistema pagal Bloom‘o taksonomiją. 1997 m. rugsėjo 1 d. LR Kultūros ir švietimo ministerijos kolegijos nutarimu mokyklai suteiktas gimnazijos statusas.

## Direktoriai
* 1980 m. Danguolė Umbrasienė
* 1992 m. Aušra Narbutaitė
* 2004 m. Rimutė Guobienė

## Žymūs mokiniai
* Arminas Lydeka
* Marius Ivaškevičius
* Vaida Genytė
* Džiugas Grinys
* Digna Kulionytė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Srovės stipris

**Srovės stipris** gali reikšti:

* Oro srovės tipris;
* Vandens srovės stipris;
* Elektros srovės stipris – skaliarinis dydis, lygus elektros krūviui, kuris praeina pro laidininko skerspjūvio plotą per laiko vienetą;
* Momentinis elektros srovės stipris – tai laidininko skerspjūviu pratekančio krūvio išvestinė laiko atžvilgiu.