open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juozapas Kęstutis Patamsis

**Juozapas Kęstutis Patamsis** (1939 m. rugsėjo 19 d. Troškūnuose – 2007 m. spalio 24 d. Vilniuje) – Lietuvos skulptorius.

## Biografija

1961–1967 m. studijavo Vilniaus dailės institute. Aktyviai sportavo – buvo boksininkas. Jis buvo daugkartinis Vilniaus jaunučių ir Lietuvos jaunių bokso čempionas.
1967–1971 m. dirbo Techninės estetikos instituto Vilniaus filiale, vėliau iki gyvenimo pabaigos buvo laisvasis menininkas.

Jis kūrė horeljefines ir monumentalias skulptūras, dekoratyvines kompozicijas eksterjerui, antkapinius paminklus. Nuo 1967 m. su savo skulptūriniais darbais dalyvaudavo parodose. J. K. Patamsis buvo Lietuvos dailininkų sąjungos narys (nuo 1991 m.).
Buvo vedęs, žmona Vita Patamsienė . Vaikai: Darius (g. 1963 m.), Kotryna (g. 1973 m.).

## Kūriniai

* 1967 m. – dekoratyviniai horeljefai ir sienelės Kauno medicinos institute.
* 1968 m. – horeljefas „Ave, vita“.
* 1969 m. – memorialinė lenta Gabrieliui Landsbergiui-Žemkalniui.
* 1970 m. – dekoratyvinis horeljefas Elektrėnų elektrinėje.
* 1975 m. – dekoratyvinis skulptūrinis paminklas „Himnas darbui“ Elektrėnuose.
* 1977 m. – monumentas Tarybinei armijai prie Salduvės piliakalnio (Šiaulių r.).
* 1990 m. – Kristaus laimintojo skulptūra.
* 1991 m. – skulptūrinis akcentas Panerių (Vilniaus r.) memorialui „Kančių kelias“.
* 1992 m. – Kristaus laimintojo figūra Druskininkų bažnyčios frontone.
* 1993 m. – Kristaus laimintojo figūra Postovos (Baltarusija) bažnyčios frontone.
* 1995 m. – Kristaus laimintojo figūra Truskavos (Kėdainių r.) bažnyčios frontone, Mittelbiberacho miesto (Vokietija) herbai.
* 1997 m. – skulptūra „Europa“ Lietuvos Respublikos Europos reikalų ministerijos hole.
* 2011 m. – skulptūrinė kompozicija „Žinia“ Vilniuje (kurta nuo 1990 iki 2005 m.).

Už monumentą prie Salduvės piliakalnio J. K. Patamsis gavo Lietuvos valstybinę premiją (1978 m.).

## Nuorodos
Kantelis

**Kantelis** () – miestas vakarų Gvatemaloje, Kecaltenango departamente, į rytus nuo Kecaltenango, tarpukalnių slėnyje. Savivaldybės centras. Šalia praeina kelias į Retalhueu. Maisto, tekstilės pramonė.

## Šaltiniai
Koatepekė (Gvatemala)

**Koatepekė** () – miestas vakarų Gvatemaloje, Kecaltenango departamente, į pietvakarius nuo Kecaltenango. Keliai į Retalhuleu, Ajutlą (Meksikos pasienis), El Tumbadorą. Verčiamasi žemės ūkiu, gyvulininkyste, prekyba.

## Istorija

Vietovės pavadinimas nahuatlių kalba reiškia „gyvatės kalva“ (*Coatl-Tepec*). 

Gyvenvietė oficialiai įkurta 1770 m. ir pavadinta *Santiago de Coatepeque*. Miesto statusą įgijo 1951 m.

## Sportas
; Futbolas
* Coatepeque FC – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje lygoje.
* Namų rungtynes žaidžia Izraelio Barioso vardo stadione, talpinančiame 20 tūkst. žiūrovų.

## Šaltiniai
El Palmaras

**El Palmaras** () gali reikšti:

* El Palmaras – miestelis Gvatemaloje;
* El Palmaras – miestelis Dominikos Respublikoje;
* El Palmaro nacionalinis parkas – parkas Argentinoje.
Kazys Trukanas

**Kazys Trukanas** (1892 m. sausio 28 d. Undrelėnuose, Vidžių valsčius, Breslaujos apskr. – 1957 m. rugsėjo 19 d. Klaipėda) – pedagogas, Mažosios Lietuvos visuomenės veikėjas. Filosofijos dr. (1924).

## Biografija

Baigė Vilniaus suaugusiųjų gimnaziją, 1915 m. Vilniaus kunigų seminariją. 1915 m. pasitraukė į Rusiją. Kunigavo Zadorožnėje ir Ikaznėje, (Baltarusija), rūpinosi karo pabėgėliais lietuviais. 1919 m. grįžo į Lietuvą, paskirtas Švenčionėlių par. kunigu. 1920–1924 m. Miunsterio universitete (Vokietija) studijavo filosofiją ir istoriją. 1924–1925 m. Švenčionyse buvo vikaras, dirbo mokytoju, lietuvių gimnazijos direktoriumi. Organizavo lietuviškas organizacijas, dalyvavo jų veikloje.

1925 m. persikėlė į Klaipėdą. Atsisakė kunigystės, perėjo į ev. liuteronų tikėjimą. Nuo 1925 m. Klaipėdos lietuvių gimnazijoje dėstė lotynų kalbą, istoriją. 1927 m. LR švietimo ministerija Trukanui suteikė aukštesnios mokyklos mokytojo vardą, teisę dėstyti istoriją, filosofiją, propedeutiką ir lotynų kalbą. 1929–1940 m. buvo Klaipėdos Vytauto Didžiojo gimnazijos (iki 1930 m. vadintos Klaipėdos lietuvių gimnazija) direktorius. 1934 m. Trukano rūpesčiu pastatyti nauji gimnazijos rūmai. 1934 m. Trukanas buvo Klaipėdos krašto mokyklų draugijos vicepirmininkas, buvo vienas iš Lietuviškųjų organizacijų komiteto steigėjų, Visuomenės sąjungos valdybos pirmininkas, 1936–1939 m. – Klaipėdos miesto delegatų susirinkimo (vad. miesto seimeliu) lietuvių frakcijos narys, 1938 m. išrinktas krašto Seimelio nariu. Bendradarbiavo periodinėje spaudoje.

1939 m. Vokietijai užėmus Klaipėdos kraštą rūpinosi gimnazijos inventoriaus perkėlimu į Palangą ir iki 1940 m. vadovavo ten veikusiai Vytauto Didžiojo gimnazijai. 1940 m. persikėlė i Vilnių. 1940–1944 m. buvo Vilniaus Vytauto Didžiojo gimnazijos direktorius.

Baigiantis karui grįžo į Klaipėdą, 1945 m. balandį paskirtas Klaipėdos I (buv. Vytauto Didžiojo gimnazijos) direktoriumi. Mokytojų konferencijoje pasisakė prieš propagandos ir agitacijos sekretoriaus V. Princevo poziciją dėl pedagogų lojalumo valdžiai. 1946 m. gruodį buvo suimtas ir ištremtas, iki 1954 m. kalėjo Mordovijos ir Sverdlovsko srities lageriuose. 1954–1957 m. dirbo Klaipėdos viešojoje bibliotekoje (mokytojauti uždraudė sovietinė valdžia), dalyvavo Klaipėdos muziejaus ekspedicijose po Klaipėdos kraštą.

## Šaltiniai
El Palmaras (Gvatemala)

**El Palmaras** () – miestelis vakarų Gvatemaloje, Kecaltenango departamente, į šiaurės vakarus nuo Masatenango, pietvakarinėje Santa Marijos ugnikalnio papėdėje. Savivaldybės centras. Eina Kecaltenango-Retalhuleu plentas.

Verčiamasi žemės ūkiu, daugiausia kavos auginimu.

## Istorija

Miestas buvo pastoviai siaubiamas Santa Marijos išsiveržimų. Po išsiveržimo XX a. pab. dalis gyventojų persikėlė toliau į naują gyvenvietę – **Nuevo El Palmarą**. Senasis El Palmaras galutinai sunaikintas laharo.


File:Viejo Palmar 3.jpg|Savivaldybės pastato liekanos Senajame El Palmare
File:Viejopalmar.jpg|Mokyklos liekanos
File:Viejo Palmar 2.jpg|Bažnyčios liekanos virš kanjono
Toliai

**Toliai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės pietinėje dalyje, 3 km į pietryčius nuo Kretingos, prie Kapupio upelio ir kelio Kretinga–Triušiai. Yra Tolių kaimo evangelikų liuteronų senosios kapinės, vadinamos Prūsų kapaliais (XIX a.-1944 m.).

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš kaime paliudytos pavardės *Thalis* (**Tolis*). Ji tikriausiai sietina su baltų **tāl-* ‚toli, tolimas‘.

## Istorija

Kaimas įsikūręs istorinėse Kretingos pilies žemėse, kurias 1253–1263 m. užkariavo kryžiuočiai.

Gyvenvietė susiformavo XVI a. 1540 m. ji vadinosi *Jhan Dalatt*, 1687 m. – *Stantz Talluth*, vėliau – *Talen, Talluten, Thalutten Stanz, Talutten Stanz*, o nuo 1907 m. – *Tahlen*.

Kaimas priklausė Prūsijos kunigaikštystei, o nuo 1701 m. – Prūsijos karalystei, kuri 1871 m. tapo Vokietijos imperijos dalimi. Atskirus Klaipėdos kraštą nuo Vokietijos, jį 1920–1923 m. administravo Prancūzija, o po 1923 m. Klaipėdos sukilimo – Lietuva. 1939–1944 m. kraštą valdė nacistinė Vokietija, o po II-jo pasaulinio karo Toliai su visa Klaipėdos apskritimi buvo grąžinti Lietuvai.

Gyventojų daugumą sudarė lietuvių kilmės žemdirbiai. Tarp stambiausių Klaipėdos krašto ūkininkų 1922 m. minimas Mikelis Pipiras (Michel Pippirs), valdęs 52 ha žemės. Pagal konfesijas daugiausia tikinčiųjų išpažino liuteronizmą ir priklausė Kretingalės evangelikų liuteronų bažnyčiai. Kaime gyvenę katalikai buvo Klaipėdos katalikų parapijos bendruomenės nariai. Baigiantis II-jam pasauliniam karui, dauguma senųjų gyventojų pasitraukė į Vokietiją. Ištuštėjusį kaimą apgyvendino iš kitų Lietuvos regionų atsikėlę gyventojai.

1950 m. birželio 20 d. Bajorų apylinkės kaimai buvo priskirti naujai įkurtam Kretingos rajonui.

Sovietmečiu kaimas priklausė Tarybų šalies kolūkiui, kuris čia įkūrė ūkinį-gamybinį centrą. Apie 1972 m. ūkis buvo prijungtas prie Jokūbavo kolūkio. Dauguma kaimo gyventojų tebesiverčia žemdirbyste. Vienas stambiausių ūkininkų 2007 m. buvo Jonas Stasiulis, laikęs 20 melžiamų karvių, 20 telyčių ir 3 bulius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Salkacha

**Salkacha** () – miestelis Gvatemaloje, Kecaltenango departamente, į šiaurės rytus nuo Kecaltenango miesto. Savivaldybės centras.

Verčiamasi žemės ūkiu, tradicinės majų tekstilės gamyba, vietinio likerio gamyba.

Miestas žymus savo Šv. Jacinto bažnyčia, kuri, kaip teigiama, yra seniausia visoje Centrinėje Amerikoje. Pasakojama, kad ją 1524 m., tuoj po pergalės prieš Kičių valstybę, pastatę pranciškonai. Tačiau iš tiesų, tikslus jos amžius nežinomas. Bažnyčia yra puikus ankstyvosios ispanų kolonijinės architektūros pavyzdys, gerai išsilaikęs nepaisant amžiaus ir žemės drebėjimų.

## Šaltiniai
San Karlos Sicha

**San Karlos Sicha** () – miestelis Gvatemaloje, Kecaltenango departamente, į šiaurę nuo Kecaltenango. Yra bažnyčia, kolonijinio stiliaus senamiestis. Verčiamasi žemės ūkiu.

## Istorija

San Karlos Sicha įkurta 1526 m.
Bucharos Liaudies Tarybinė Respublika

**Bucharos Liaudies Tarybinė Respublika** () – trumpai (1920–1925) gyvavusi tarybinė respublika, pakeitusi Bucharos emyratą po Spalio revoliucijos. 1924 m. pavadinimas pakeistas į **Bucharos Tarybų Socialistinę Respubliką** (). Vidurinėje Azijoje perbraižius sienas didžioji šios respublikos teritorijos dalis įėjo į Uzbekijos TSR sudėtį, o nedidelė dalis atiteko Turkmėnijos TSR.

## Istorija
1868 m. Rusijos imperija privertė Bucharos emyratą tapti jos protektoratu. Per vėlesnius 40 metų Rusija pamažu užėmė Bucharos teritoriją, nors niekada neaneksavo paties Bucharos miesto. Bucharos emyras negalėjo visiškai atriboti šalies nuo užsienio įtakų, dėl to dalis Bucharos jaunimo persiėmė pantiurkizmu, skatinamo jaunaturkių Osmanų imperijoje, džadidų reformų judėjimo bei naujosiomis bolševikų komunistinėmis idėjomis. Šias skirtingas ideologijas apjungė Jaunųjų buchariečių () judėjimas, vadovaujamas Faizulos Chodžajevo. Jaunieji buchariečiai veikė labai nepalankioje aplinkoje – emyratas buvo dominuojamas konservatyviųjų sunitų dvasininkų. Tarp jaunųjų buchariečių bei juos palaikančių bolševikų ir konservatyviųjų emyrą remiančių sukilėlių basmačių kilo daugiau nei dešimtmetį trukęs konfliktas.

1918 m. kovo mėn. jaunųjų buchariečių aktyvistai pranešė bolševikams, kad Bucharos liaudis pasirengusi sukilimui ir laukia išsilaisvinimo iš emyro valdžios. Raudonoji armija įžengė per Bucharos vartus ir pareikalavo, kad emyras miestą atiduotų jauniesiems buchariečiams. Pasak rusų šaltinių emyras atsakė išžudydamas bolševikų pasiuntinius ir paragindamas liaudį pradėti džihadą prieš „netikėlius“ bolševikus. Kilus religinėms riaušėms Bucharoje ir apylinkėse buvo išžudyti tūkstančiai rusų; daugelis jaunųjų buchariečių buvo suimti ir nužudyti; buvo sugriautas pagrindinis geležinkelis ir susisiekimo linijos iš Bucharos į Turkmenabatą ir Samarkandą. Dauguma Bucharos gyventojų nepalaikė invazijos ir bolševikų pajėgos atsitraukė į sovietų kontroliuojamą Samarkandą, kuris buvo už Bucharos emyrato ribų.

Tuo emyras gavo tik laikiną atokvėpį. 1920 m. rugpjūtį Turkestano komunistų partija ėmė raginti panaikinti Bucharos emyratą kaip kontrrevoliucinių jėgų centrą. 1920 m. rugpjūčio 3 d. bolševikai ir jaunieji buchariečiai sutiko veikti kartu sutariant, kad jaunieji buchariečiai įstos į komunistų partiją. 1920 m. rugpjūčio 16 d. bolševikų kontroliuojamame Turkmenabate vykęs IV Bucharos komunistų partijos kongresas nusprendė nuversti emyrą. 1920 m. rugpjūčio 25 d. TSKP Politbiuras patvirtino Turkestano revoliucinės karinės tarybos nutarimus „Bucharos klausimu“.

1920 m. rugpjūčio 28 d. disciplinuotas ir gerai aprūpintas Raudonosios armijos karinis junginys, vadovaujamas bolševikų generolo Michailo Frunzės puolė Bucharos miestą.

## Nuorodos
Sunilis

**Sunilis** () – miestelis Gvatemaloje, Kecaltenango departamente, į pietryčius nuo Kecaltenango, tarpukalnių slėnyje, prie Samalos upės, greta Almolongos ugnikalnio. Eina kelias į Retahuleu. Verčiamasi daugiausia kavos ir bananų auginimu.

Sunilyje yra kolonijinės architektūros bažnyčia.

## Galerija

Image:indoor market zunil guatemala.JPG|Turgus
Image:Zunil church.JPG|Bažnyčia
Image:Zunil buses.JPG|Autobusų stotis
Image:Zunil panorama.JPG|Panorama
Vincentas Parčevskis

**Vincentas Parčevskis** (, 1871 m. gegužės 17 d. – 1922 m. birželio 3 d. Jokūbave, Kretingos vls., Kretingos apskr.) – Lenkijos karalystės ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės **Nałęcz** herbo bajoras, Parčevskių giminės Jokūbavo šakos atstovas.

## Biografija
Kilęs iš Lenkijos karalystės bajorų Parčevskių giminės Vilniaus Raudondvario šakos. Tėvas Konstantinas Parčevskis, motina – Kazimiera Dzvonkauskaitė (Kazimiera z Dzwonkowskich). Broliai Karolis Parčevskis ir Kazimieras Parčevskis.

Vincentas Parčevskis paveldėjo Jokūbavo dvarą, kuriame tęsė tėvo įdiegtas ūkininkavimo tradicijas. Kaip ir tėvas, už pažangų ūkininkavimą jis ne kartą buvo giriamas lietuviškoje spaudoje. „Vienybėje“ 1912 m. apie Jokūbavą buvo rašoma (rašyba netaisyta): „Čia gyvena dvarponis Parčewskis, kuris nuomoja aplinkinius dvarus Gargžduose ir Lapuose. Jau jo tėvas buvęs plačiai pagarsėjęs pažangiu ūkininkavimu, o ypač gerų gyvulių auginimu. Sunus seka tėvą. Javai jo visuomet iš dirvų virsta; gyvuliai gražųs. Artimieji čia gauna pirkti gerų veršių veislei“.

I pasaulinio karo pradžioje Parčevskių šeima pasitraukė į Rusijos gilumą. 

Prasidėjus Lietuvos žemės reformai, iš V. Parčevskio Jokūbavo dvaro valstybė nusavino visą Jokūbavo mišką (apie 460 ha) ir paliko tik 150 ha dirbamos žemės (iki reformos jam priklausė 1054 ha dirbamos žemės, miškų ir pievų). Nusavinta žemė buvo išdalinta Lietuvos kariuomenės kariams savanoriams, kumečiams ir mažažemiams.

Po mirties V. Parčevskis buvo palaidotas Kretingos senosiose parapijos kapinėse, o Jokūbavo dvarą paveldėjo žmona Marija Parčevskienė ir duktė Felicija. Ištekėjusi už Grabševskio, duktė 1926 m. dvarą už 120.000 litų pardavė buvusiam Lietuvos prezidentui Aleksandrui Stulginskiui, o pati su motina ir vyru išvyko gyventi į Lenkiją.

## Šaltiniai
Fantominis skausmas (filmas)

**Fantominis skausmas** () – 2009 m. vokiečių režisieriaus Matijo Emke 
() biografinė drama. Filmas pasakoja tikrą dviratininko Štefano Zumnerio () istoriją, kuri įvyko 2004 m. Jis taip pat yra pagrindinio vaidmens atlikėjo Tilio Švaigerio vienas iš dublerių.

Filmo premjera įvyko 2009 m. balandžio 30 d. Vokietijoje.
 
## Siužetas

Aistringas dviratininkas, moterų numylėtinis ir rašytojas Markas patekęs į autoavariją neteko kairiosios kojos. Dabar jam tenka prisitaikyti prie naujų gyvenimo sąlygų, iš naujo jį kurti ir permąstyti padarytas klaidas. Be to jo santykiai su žmona Nika, dukterimi Sara ir broliu Aleksandru įgauna kitokią reikšmę...

 
## Aktoriai
*Tilis Švaigeris – Markas
*Jana Palaske  – Nika
*Štipe Erkegas – Aleksandras
*Luna Švaiger – Sara
*Antje Traue – Ania 
ir kt.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali filmo svetainė 
* Apdovanojimai ir nominacijos
Darius Petkevičius

**Darius Petkevičius** (g. 1973 m. spalio 24 d. Panevėžyje) – lietuvių teatro ir kino aktorius.

## Biografija
Baigė Lietuvos muzikos ir teatro akademiją. Nuo 1998 m. – Panevėžio Juozo Miltinio dramos teatro aktorius.

## Filmografija
* Pasmerkti 3, TV serialas
* 2012-2013 - Namai, kur širdis, TV serialas
* 2011-2012 - Pavogta laimė, TV serialas
* 2008 – Kolekcionierė, rež. Kristina Buožytė
* 2008 – Pilotas, rež. Saulius Vosylius
* 2007 – Garbės kuopa, serialas, rež. Raimundas Banionis
* 2007 – Nuodėmės užkalbėjimas(Ragana ir lietus), rež. Algimantas Puipa
* 2006 – Paskutinis lašas, rež. Šarūnas Mačiulis
* 2005 – Normali pora, rež. Kęstutis Gudavičius
* 2003 – Vienui vieni, rež. Jonas Vaitkus
* 2001 – Sniego skonis, rež. Alvydas Šlepikas, Raimundas Banionis
* 1997 – Nauji Robino Hudo nuotykiai (The New Adventures of Robin Hood), serialas, rež. Sergejus Golovkinas
* 1995 – Tamangai, rež. Vaidas Lekavičius.

## Nuorodos
* Дарюс Петкявичюс
* Darius Petkevičius: nei apsinuoginęs, nei pilotas

## Šaltiniai
2010 m. Singapūro Grand Prix

**2010 m. Singapūro Grand Prix** – 15-tos Formulės 1 2010 m. sezono lenktynės, kurios vyko rugsėjo 24-26 dienomis Singapūro trasoje.

## Treniruotės
Visose Singapūro lenktynių treniruotėse greičiausi buvo Red Bull ekipos lenktynininkai - pimose Markas Webberis, kitose dvejose - Sebastianas Vettelis. 

## Kvalifikacija

*Pastabos*

# Nico Hulkenbergas buvo nubaustas 5 starto vietų bauda už pavarų dėžės keitimą po Italijos GP.
# Felipe Massa nesugebėjo nuvažiuoti nei vieno rato dėl automobilio gedimo.
# Ferrari pakeitė F. Massos pavarų dėžę ir variklį - kadangi lenktyhnininkas ir taip buvo paskutinėje vietoje, jam nebuvo skirtos baudos.

## Lenktynės

*Pastabos*

# Adrianas Sutilas buvo nubaustas 20 s. bauda dėl posūkio kirtimo pirmame lenktynių rate.
# Force India pasiskundus Nico Hulkenbergas taip pat buvo nubaustas 20 s. bauda už posūkių kirtimą.
# Jaime Alguersuari lenktynes pradėjo iš techninio aptarnavimo zonos dėl vandens nutekėjimos automobilyje prieš pat startą.

## Įskaitos po lenktynių

;Lenktynininkų įskaita

;Komandų įskaita

* **Pastaba:** pateikti tik penki geriausi rezultatai.

## Šaltiniai
Karolis Parčevskis

**Karolis Parčevskis** (, , 1875 m. Jokūbave, Kartenos vls., Telšių aps., Kauno gub. – 1957 m. gruodžio 8 d. Lenkijoje) – Lenkijos karalystės ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Nałęcz herbo bajoras, Parčevskių giminės Jokūbavo šakos atstovas, spaudos bendradarbis, gydytojas terapeutas, medicinos profesorius.

## Biografija
Mokėsi Šiaulių ir Sankt Peterburgo gimnazijose, 1895-1901 m. studijavo Sankt Peterburgo Karo medicinos akademijoje. Baigęs studijas, liko dirbti akademijoje vidaus ligų klinikos ordinaru, apsigynė medicinos mokslų daktaro laipsnį, 1904 m. buvo mobilizuotas gydytoju į Rusijos kariuomenę ir dalyvavo kare su Japonija. 1914 m. vėl buvo mobilizuotas, I-jo pasaulinio karo metais tarnavo karo gydytoju Izmailovo leibgvardijos pulke, o vėliau buvo karo belaisvių keitimosi komisijos narys.

1918 m. su šeima grįžo į Lietuvą, apsigyveno Stončiuose. 1920, 1927-1930 m. dirbo konsultantu karo ligoninėje Kaune, o 1933-1939 m. buvo Lietuvos Raudonojo Kryžiaus ligoninės Klaipėdoje vidaus ligų skyriaus vedėjas.

Dirbo pedagoginį darbą: dėstė Aukštuosiuose medicinos kursuose Kaune, buvo kviečiamas dirbti Vytauto Didžiojo universitete.

Žurnale „Medicina“ paskelbė mokslinių straipsnių.

1941 m. birželio 16 d. su žmona Elena buvo suimtas. Išvežtas į Rešotų lagerį (Nižnij Ingašo rajonas, Krasnojarsko kraštas, Rusija), o žmona ištremta į Kortkeroso miškų ūkį (Komija, Rusija). SSRS vidaus reikalų liaudies komisariato Ypatingojo pasitarimo 1943 m. sausio 30 d. nuteistas 5 metams tremties, kurią atlikti 1944 m. spalio 5 d. perkeltas į Bijską, Altajaus kraštas. 1944 m. pabaigoje repatrijavo į Lenkiją.

## Šeima
1902 m. vedė Eleną Jasevičiūtę (1877 m., Samara – 1941 m. rugsėjo 6 d., Kortkerosas, Komija), 1863 m. sukilimo dalyvių inžinieriaus Karolio Jasevičiaus ir Kotrynos Misevičiūtės dukterį, gimusią tremtyje. Nuo 1880 m. ji su tėvais gyveno Sankt Peterburge, kuriame baigė gimnaziją ir prancūzų kalbos studijas mokytojų seminarijoje. Jos sesuo Marija Jasevičiūtė ištekėjo už Karolio Parčevskio brolio Vincento Parčevskio.

Karolis ir Elena Parčevskiai turėjo vienintelę dukrą Ireną Parčevskaitę (1902-1981), kuri ištekėjo už Lietuvos karininko ir diplomato Leopoldo Dymšos (1893-1959). Jiedu ir dukra Marija (g. 1929 m. Kaune) II-jo pasaulinio karo pabaigoje pasitraukė į Vakarus, apsigyveno Jungtinėse Amerikos Valstijose.

## Dvaras
Paveldėtame Stončių palivarke Karolis Parčevskis 1902 m. įkūrė dvaro sodybą, kurioje pastatė gyvenamuosius ir ūkinius-gamybinius pastatus, o 1906 m. pasodino parką. Dvaro rūmai buvo mediniai, dviejų aukštų, suręsti iš 1000 ąžuolinių rąstų, naudojant tik ąžuolines vinis. Po 1918 m. dvare įsirengė lazaretą, kuriame priiminėjo ir gydė Jokūbavo apylinkės ligonius.

## Šaltiniai
Rumi

**Rumi**, dar vadinamas **Mevliana**, pilnas vardas **Mavlana Džalal ad Dinas Muhamadas Rumi** (, ; g. 1207 m. rugsėjo 30 d. Balche – m. 1273 m. gruodžio 17 d. Konijoje, dab. Turkija) – persų poetas, sufijus, dvasininkas. Pravardė „Rumi“ atsirado nuo gyvenamosios vietos, nes Artimuosiuose Rytuose Anatolija, Balkanai buvo vadinti *Rum* (nuo kadaise buvusios Romos imperijos).

## Biografija

Gimė Balcho provincijoje, kuri tuomet priklausė Persijos regionui Chorasanui. Tiksli gimimo vieta nežinoma, manoma, kad tai jis galėjęs gimti Vachše, dab. Tadžikistane. Prikausė išsilavinusiai, gerbiamai dvasininko, teisininko šeimai. Dėl mongolų antpuolių pavojaus šeima patraukė į vakarus, atliko hadžą ir įsikūrė Konijoje – seldžiukų valdomo Rumo sultonato sostinėje. Rumi tėvas tapo medresės vadovu. Konijoje Rumi įgijo išsilavinimą ir praleido likusį gyvenimą.

1231 m. mirė Rumi tėvas, Rumi atiteko medresės valdytojo statusas. Regione prasidėjo socialiniai neramumai, grėsė mongolų antpuoliai. Rumi pamokslavo mečetėse, keliavo į Damaską. Jis sutiko dervišą Šamsą Tebrizį, kuris padarė didelę įtaką Rumi pasaulėžiūrai. Rumi pasirinko dvasinį gyvenimą ir įstojo į gan radikalią sufijų broliją, kuri išpažino panteizmą ir dėl to buvo smerkiama tradicinių islamo dvasininkų.

Svarbiausias Rumi darbas – jo dvasinė poezija, kuri tapo įkvėpimu daugeliui maldininkų ir tapo žymia gausaus persų literatūros paveldo dalimi. Svarbiausi jo kūriniai: „Masnavi“ (sudaro ~ 25 tūkst. posmų), „Šamso Tebrizio divanas“ (~ 40 tūkst. posmų darbas, pavadintas Rumi dvasinio mokytojo garbei), „Fihi Ma Fihi“ (prozinis kūrinys). Pagrindinė Rumi kūrinių tematika – kelias į sąjungą su Dievu. Rumi atmetė tradicinius religijų susiskaidymus, dogmas ir teigė, jog Dievą galima pažinti per meilę, susiliejimą su visata (tačiau pripažino Koraną kaip švenčiausią įstatymą). Rumi pasaulėžiūroje vyravo reinkarnacijos, dvasinio tobulėjimo idėjos – siela pradžioje įsikūnija į negyvąją gamtą ir palaipsniui persikūnija į aukštesnius lygmenis. Rumi tikėjo asmenybės dvasinio tobulėjimo svarba, siekiu pažinti Dievą. Pasak Rumi, šokis, muzika, poezija, dvasinė askezė yra kelias, vedantis link sąjungos su Dievu. Vėliau remiantis Rumi idėjomis susikūrė dervišų mevlevių ordinas, praktikuojantis šokį ir muziką kaip būdą pasiekti dvasinę ekstazę.

Rumi kūryba padarė didelę įtaką ne tik sufijams bet ir kitiems Artimųjų Rytų dvasininkams, filosofams. Jo eilės tapo dainų tekstais, dvasinio įkvėpimo šaltiniais nuo pat Turkijos iki Indijos.

Rumi palaidotas Mevlevi mauzoliejuje Konijoje, kuris dabar yra sufizmo muziejus.

## Bibliografija

Meilės kelias: įkvepianti sufijų mistiko Rumi gyvenimo istorija / Nigel Wats.– Kaunas : Mijalba, 2003.– 181 p.– ISBN 9955-9546-9-8
Tarptautinė kovos su skurdu diena

**Tarptautinė kovos su skurdu diena** - nuo 1987 m. minima diena, skirta bado aukoms pagerbti ir dėmesiui į skurdžiausiai gyvenančius pasaulio žmones atkreipti. Tai dalis vystomojo bendradarbiavimo veiksmų skurdo mažinimo linkme. Minima spalio 17-ąją.

## Istorija
Tarptautinės kovos su skurdu dienos iniciatorius – pastorius Joseph Wresinski, 1987 m. spalio 17 d. į vieną Paryžiaus aikštę sugebėjęs sukviesti 100 000 žmonių tam, kad pagerbtų mirusiuosius iš bado ir pradėtų tarptautinio masto kovą su skurdu visoje planetoje.  
1992 m. Jungtinių Tautų Generalinė asamblėja spalio 17-ąją oficialiai patvirtino Tarptautinę kovos su skurdu dieną.

## Siekiai
Šios dienos minėjimas akcentuoja 3 siekius:
* palaikyti vargingiausiai gyvenančių žmonių pastangas pasipriešinti skurdui ir socialinei atskirčiai;
* priversti išklausyti skurstančius žmones ir užmegzti su jais dialogą;
* drauge su pačiais skurdžiausiais siekti, kad visuotinės žmogaus teisės iš tiesų galiotų visiems.

## Renginiai Lietuvoje
Nuo 2009 m. Vilniuje vyksta dokumentinių filmų apie skurdžiausias šalis peržiūros, kurias organizuoja Nevyriausybinių organizacijų informacijos ir paramos centras pagal projektą "We are ready“ („Mes pasirengę padėti kitiems“), finansuojamą  Europos komisijos ir LR Užsienio reikalų ministerijos. 

## Istorinės citatos
* Užrašas ant marmuro plokštės Paryžiaus Žmogaus teisių aikštėje (*Trocadero*) primena apie šios atmintinos datos kilmę: 
*1987 m. spalio 17 d.*
*viso pasaulio žmogaus teisių gynėjai susirinko šioje aikštėje*
*ir pagerbė [[Badas|bado]] aukas bei išreiškė įsitikinimą.*
*kad skurdas nėra neįveikiamas.*
*Jie pademonstravo savo solidarumą su tais,*
*kurie visame pasaulye kovoja už skurdo įveikimą.*

* *„Ten, kur žmonės pasmerkti gyventi skurde, pažeidžiamos ir žmogaus teisės. Suvienyti jėgas jų labui – mūsų šventa pareiga.“*
*[[Joseph Wresinski]]*

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Jungtinių tautų organizacijos svetainė (anglų kalba)
* Kovos su skurdu svetainė (anglų kalba)
Šutonys (viensėdis)

**Šutonys** – buvęs viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Šventos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šutronys

**Šutronys** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Viktarino, prie Stirtos ežero.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kildinamas iš asmenvardžių **Šutrónis, Šutrỹs*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių, Leipalingio parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šūtupis

**Šūtupis** – kaimas Birštono savivaldybėje, 11 km nuo Birštono Vienkiemio. Į rytus nuo kaimo auga Siponių miškai. 

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Šūtupyje 1927 m. rugsėjo 17 d. gimė botanikas floristas, biomedicinos mokslų daktaras Vytautas Galinis.

## Šaltiniai
Švalkūniškė

**Švalkūniškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Svirkų. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Utriai (Kretinga)

:: *Apie kaimą Klaipėdos rajone žr. [[Utriai]]*.

**Utriai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės pietrytinėje dalyje, 17 km į pietryčius nuo Kretingos ir 8 km nuo Raguviškių, Juodupio upelio dešiniajame krante, Margių miške.

## Istorija

XIX a. Utrių kaimo bendro naudojimo žemėje, Margių miške, netoli Mikoliškių dvaro įsikūrė **Utrių užusienis**, t. y. vienkieminė naujakurių gyvenvietė. Jos gyventojai XIX-XX a. priklausė Utrių kaimo bendruomenei ir atlikinėjo kaimui skirtas prievoles. 

XX a. antroje pusėje, tikslinant Kretingos ir Klaipėdos rajonų administracinį-teritorinį suskirstymą, ši kaimo dalis kaip atskira gyvenvietė buvo priskirta prie Kretingos rajono. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ajutaja (reikšmės)

**Ajutaja** gali reikšti:

* **[[Ajutaja (karalystė)]]** – Tajų karalystė gyvavusi nuo 1350 m. iki 1767 m.;
* **[[Istorinis parkas Ajutaja]]** – UNESCO saugomas Ajutajos karalystės sostinės liekanos Tailande;
* **[[Ajutaja (miestas)]]** – Ajutajos provincijos sostinė , pilnas pavadinimas *Franakhonsiajutaja* (Phra Nakhon Si Ayutthaya) Tailande;
* **[[Ajutaja (provincija)]]** – Tailando centro provincija;
Švarpliškiai

**Švarpliškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Stirnėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švedai (Vilnius)

**Švedai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Avižienių. Jo teritorijos vakaruose, beveik už kilometro nuo kaimo pastatų, stūkso mišku apaugęs Pikutiškių, Švedų piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švediškiai

**Švediškiai** – buvęs kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Tubelių.

## Istorija

Lukšių apylinkės Švediškių kaimas 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šveicarai (Vilnius)

**Šveicarai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rudaminos.

## Istorija

Seniau kaime buvo Rudaminos katalikų parapijos koplyčia. XIX a. minimas dvaras ir palivarkas, priklausęs Tiškevičiams. Jis buvo Nemėžio valsčiuje, turėjo 13 gyventojų. Šveicarų seniūnijai priklausė 8 kaimai su 216 gyventojų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švendrai

**Švendrai** – buvęs kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Viduklės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šventakalnis

**Šventakalnis** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Zibalų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šventragiai

**Šventragiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, netoli Ančios ištakų. Kaimą supa senas ąžuolynas – Šventragių miškas. Kaimo pietuose, laukuose auga saugomas Šventragių ąžuolas. Kaime aptikta alkvietė. Pro Šventragius eina kelias .

## Etimologija

Pasakojama, kad po Šventragių ąžuolu buvo kūrenama šventoji ugnis ir iš čia trimituojama *šventu ragu* kviečiant į apeigas.

## Istorija

XVI a. pabaigos – XVII a. istorijos dokumentai rodo, kad Šventragiuose būta krikščioniškus vardus ir nepaprastą – Šventragių pavardę turinčių gyventojų.

XX a. tarpukariu buvo Šventragių kaimas ir Šventragių dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šventupiai (reikšmės)

**Šventupiais** vadinami kaimai:

* Akmenės rajone:
** Kruopių seniūnijoje,
** Naujosios Akmenės seniūnijoje;
* Panevėžio rajone.
Švenčius (Šalčininkai)

**Švenčius** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Gerviškių, prie kelio . Šiauriau kaimo auga Tribonių (Grikėnų) miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švelniai

**Švelniai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Kaulakių. Kaimo vakariniu pakraščiu teka Luknė.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Švelniuose 1823 m. birželio 16 d. gimė Žemaitijos vyskupas Aleksandras Kazimieras Beresnevičius.

## Šaltiniai
Šventupiai (Akmenė)

**Šventupiai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Alkiškių, prie Šventupio ir kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šventvakariai

**Šventvakariai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Priekulės, dešiniajame Minijos krante. Praeina Priekulės–Liaunų kelias. Išlikęs buvusios mokyklos pastatas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš žodžio *šveñtvakaris* (< *šveñtas* ir *vãkaras*).

## Istorija

XIX a. kaimas priklausė Priekulės parapijai, 1889 m. įkurta Šventvakarių pradinė mokykla. 1935 m. ją lankė 39 mokiniai.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Švepeliai

**Švepeliai** (arba ***Švepliai***) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Dovilų, tuoj į pietryčius nuo Jakų, prie Smeltalės upelio ir kelio . Dalis kaimo prijungta prie Klaipėdos miesto.

## Etimologija
1540 m. čia fiksuojamas asmuo Stankus Šveplys (*Stanckus Schweplis*), tad pavadinimas – asmenvardinės kilmės, tai patvirtina ir priesaginė forma *Švepliškiai* (tiesa, dabar pavardžių su pradžia *Schwep-* ar *Szwep-* neužfiksuota). Pavardė kildintina iš žodžių *švẽplis, švẽpelis* ‚kas švepluoja, neaiškiai kalba‘.

## Istorija
1687 Davidas Kristofas Berghanas išnuomojo Hansui Hofmanui 4 kulmiškųjų ūbų ploto Švepelių dvarą, kuris 1722 m. buvo paskelbtas kulmiškuoju dvaru. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas su 3 sodybomis. XIX a. pradžioje kaime įkurta pradinė mokykla, kuri augo į ją perkėlus gretimų kaimų vaikus. 1863 m. suformuota Klaipėdos apskrities Budelkiemio valsčiaus Švepelių kaimo bendruomenė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švikščionys

**Švikščionys** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Gaidės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švilpynė (Pakruojis)

**Švilpynė** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 4 km nuo Stačiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švilpiškė

**Švilpiškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 9 km nuo Naudvario.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švilpiškiai

**Švilpiškiai** – buvęs viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Baltriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švilpiškis

:: *Apie kaimą Biržų rajone žr. [[Švilpiškis (Biržai)]]*.

**Švilpiškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Obelių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švilpiškis (Biržai)

**Švilpiškis** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Medeikių.

## Istorija

Parovėjos apylinkės Švilpiškių viensėdis 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tabaliukai

**Tabaliukai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Aukštadvario, prie Aukštadvario tvenkinio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Taboras (Ignalina)

**Taboras** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Dūkštelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tačilavas

**Tačilavas** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 11 km nuo Maišiagalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tadarava (Paparčiai)

**Tadarava** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Paparčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tadauskai

**Tadauskai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 15 km nuo Svėdasų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Taduliškės

**Taduliškės** – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Naujųjų Kietaviškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Taikūnai

**Taikūnai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Leipalingio, išsibarstęs tarp Vilkaičio, Trikojo ir Snaigyno ežerų. Prie kaimo kertasi keliai  ir . Kaimo turizmo sodyba „Silvestro dvaras“.

## Etimologija
Pavadinimas naujas, kildinamas iš žodžio *taikū́nas* „kas šalina nesutarimus, taikytojas“.

## Istorija
Įkurtas tarpukariu išparceliuoto Šimkuveko (Jurgeliškės) dvaro žemėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Takniškiai

**Takniškiai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Alytaus, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Talainiai

**Talainiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Luokės.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Talkiškės

**Talkiškės** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Dugnų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Talkiškėse 1824 m. sausio 12 d. gimė katalikų kunigas, švietėjas, religinių raštų rengėjas Motiejus Brundza.

## Šaltiniai
Talkotiškės

**Talkotiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Nemėžio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tamošbūdis

**Tamošbūdis** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2 km nuo Jankų.

## Istorija

Nuo XIX a. iki 1914 m. kaimas buvo Tamošbūdžio valsčiaus centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tamošiūnai

**Tamošiūnais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Biržų rajone:
** Tamošiūnai I,
** Tamošiūnai II;
* Šiaulių rajone.
Tamošiūnai (Anykščiai)

**Tamošiūnai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Anykščių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tamuliškės

**Tamuliškės** – buvęs kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Krokialaukio.

## Istorija

Krokialaukio apylinkės Tamuliškių kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tamuliškis

**Tamuliškis** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 4,5 km į šiaurės vakarus nuo Zarasų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tankūnai

**Tankūnai** – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Pakalniškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tapeliai

**Tapeliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Bezdonių, netoli Vilniaus miesto ribos, 3 km į šiaurės rytus nuo Aukštosios Veržuvos. Kaimą iš visų pusių supa Nemenčinės–Lavoriškių giria, toliau vakaruose telkšo Tapelių ežeras. Praeina keliukas į Bezdonis.

## Istorija

XX a. vid. Tapelius sudarė du užusieniai Mickūnų ir Nemenčinės valsčiuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarailiai (Tauragė)

**Tarailiai** – vakarinė Tauragės miesto dalis, esanti dešiniajame Jūros krante, šiauriau Butkelių. Tai buvusi rytinė Tarailių kaimo dalis, „miegamasis“ rajonas, kuriame yra kolektyvinių sodų, VĮ „Regitra“, UAB „Tauragės vandenys“. Veikia Tauragės Tarailių progimnazija.

## Šaltiniai
Tarailiškės

**Tarailiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Karvio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarakonys (Šalčininkai)

**Tarakonys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Akmenynės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarandė (Avižieniai)

**Tarandė** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Avižienių, šalia magistralės .

2025 m. kaimas panaikintas, jo teritorija priskirta Avižienių miesteliui (16,85 ha) ir Zujūnų seniūnijos Gineitiškių kaimui (20,72 ha).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarasiškė

**Tarasiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Dūkštelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Taraspolis

**Taraspolis** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vilūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarautiškiai

**Tarautiškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Alionių I. 

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Didžiosios Kovos apygardos, "B" partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarbūčiai

**Tarbūčiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Žagarės, 2 km į šiaurę nuo Gaižaičių, Švėtės dešiniajame krante. Šiaurės rytuose prasideda Žagarės miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Targauskiai

**Targauskiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Lupikų, prie magistralinio kelio . Į vakarus nuo kaimo telkšo ežeras Bevardis, rytuose auga Raudsparnės miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarlokiškė

**Tarlokiškė** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Gubavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarnauka

**Tarnauka** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Lazdijų, prie pat sienos su Lenkija. Telkšo Tarnaukos ežeras, toliau vakaruose – Galadusys. Rytuose siekia kelią , kur anksčiau buvo pasienio punktas ir muitinė su Lenkija.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Krasnavo valsčiui, Lazdijų parapijai. Buvo Dusnyčios dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarniškiai

**Tarniškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Zibalų. 

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Tarosai

**Tarosai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Betygalos, prie kelių  ir . Kaimas įsikūręs Dubysos dešiniajame krante, prie jos intako Burgelio; dalis Tarosų patenka į Dubysos regioninį parką.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarosauka

**Tarosauka** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Ceikinių, 0,5 km nuo Kančiogino, prie Kančioginos upelio. Piečiau eina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Tarosà* ar .

## Istorija
XIX a. pab. Tarasauka buvo kaimas Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje, Ceikinių apylinkėje. Buvo Kančiogino dvaro valda.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarpežerė

**Tarpežerė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Ažulaukės, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo telkšo Pikeliškių ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarpučiai (Mokolai)

**Tarpučiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Marijampolės, kelių  ir  sankryžoje. Už 3 km buvusi tolima rytinė kaimo dalis dabar priklauso Marijampolės miestui.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Tarpučiai (Medininkai)

**Tarpučiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Medininkų.

## Istorija

Iki XX a. vid. kaimas žinomas kaip ***Rozdolė, Rozdolna***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarpučiai (Riešė)

**Tarpučiai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Purnuškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarpumiškis

**Tarpumiškis** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Gudienos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tartališkis

**Tartališkis** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Berčiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tartokas (Kaišiadorys)

**Tartokas** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Ruklos, prie kelio . Tartoke Lomena įteka į Nerį. Šiaurės vakarinė dalis kaimo yra Jonavos rajone.

## Etimologija

Šio kaimo pavadinimas mena Jonavos dvarininkų – grafų Kosakauskių malūną-lentpjūvę ( „lentpjūvė“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarputiškė (Kazlų Rūda)

**Tarputiškė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 7 km nuo Purviniškės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalčininkėlių Tartokas

**Šalčininkėlių Tartokas** (iki 2015 m. tiesiog ***Tartokas***) – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Šalčininkėlių. Seniūnaitijos centras.

## Etimologija

Tartokas – tai tarmiškas žodis, kilęs iš lenkų kalbos ir reiškiantis „lentpjūvė“. Gali būti, kad gyvenvietė kūrėsi prie lentpjūvės ir dėl to taip pavadinta.

## Istorija

2016 m. pervadintas iš Tartoko į Šalčininkėlių Tartoką.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tartupio Mačiuliškės

**Tartupio Mačiuliškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Naujosios Ūtos. Šiaurine puse kaimas ribojasi su Šilavoto seniūnijos Pašlavančio kaimu. Rytuose – Mieleišupio ir Skuigės kaimais. Pietinėje pusėje kaimą, nuo buvusio Baltramurgio kaimo kalvelių, skiria Palių miško iškyšulys. Iš kaimo išsikėlus Brūzgų ir Bendinskų šeimoms, jų sodybos sunyko – apaugo mišku.

## Istorija

Šio kaimo Kazimiero Černiaus sodyboje pokariu veikė, iš Povilaičio atkelta, Pašlavančio pradinė mokykla. 1964 metais, pastačius Žemaitkiemio kaime dviejų aukštų pastatą, Tartupio septynmetės ir panaikintos Pašlavančio pradinės mokyklos mokiniai persikėlė į jį.

## Gyventojai

1959 m. kaime buvo 10 sodybų. 2009 m. 5 sodybose gyveno 10 gyventojų. 2016 m. 5 sodybose gyveno 5 gyventojai.

## Šaltiniai

* Vytautas Degutis, *Čia mūsų pėdos*. Utenos Indra, 2017.
Taručiai (Rokiškis)

**Taručiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Suvainiškio, Latvijos pasienyje, Taručių šilo ir Suvainiškio telmologinio draustinio rytiniame pakraštyje, abipus rajoninio kelio . Yra kaimo turizmo sodyba, tvenkinys, vynuogynas.

## Istorija

Kaimo įkūrimo data nežinoma. 1560 m. Taručiai jau buvo, priklausė Panemunio grafams. Kaimo rytinėje ir vakarinėje pusėse buvę beužanką ežerai. Per kaimą link Neretų dvaro (dabartinėje Latvijoje) ėjo vieškelis į Rygą. I pasaulinio karo metu susprogdinus tiltą per Neretos upelį, į Rygą pradėta važiuoti per Suvainiškį. Prie kelio stovėjusi didelė smuklė; sovietmečiu, tiesinant kelio posūkį, smuklės vieta sunaikinta. Kaimą net tris kartus siaubė gaisrai: kada buvo pirmas gaisras, nežinoma, antras gaisras siautėjo ~1780 m., trečias – 1944 m.

Pro kaimą I pasaulinio karo metais nutiestas Skapiškio–Suvainiškio siaurasis geležinkelis, veikęs 1916–1961 m., čia buvo Suvainiškio II geležinkelio stotelė. XX a. tarpukariu kaime veikė didelis malūnas, vilnų karšykla, milų vėlykla, kalvė, buvo 27 sodybos, dauguma ūkių turėjo po 10–15 ha žemės. Sovietmečiu priklausė Suvainiškio kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Taručionys

**Taručionys** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Makniūnų, į šiaurės rytus ir rytus nuo Ryliškių. Pietuose siekia Pakrikštės cirką ir kelią .

## Etimologija
Pavadinimas sietinas su asmenvardžiais *Taručius, Tarutis, Taruta*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Trakų apskrities Merkinės valsčių, Druskininkų apylinkę, buvo Merkinės dvaro valda.

1944 m. gruodžio 24-25 dienomis sovietinių kareivių buvo sudeginta ūkininkų Vaclovo Krukonio, Zigmo Karpuškos ir Juozo Kudarausko sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarvainiai (Raseiniai)

**Tarvainiai** – buvęs kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Paliepių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tatariškė

**Tatariškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Svirkų, prie Svylos upės ir kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tatarka

**Tatarka** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Dainavos kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tatiškiai

**Tatiškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Raguvėlės. Rytiniu kaimo pakraščiu teka Dėnio upelis, vakaruose dunkso Gitėnų miškų masyvas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tatkonys

**Tatkonys** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Puožo. Pro kaimą teka Kupa, šiauriau auga Misiukiškio miškas.

## Istorija

2000 m. prie kaimo kapinių buvo pastatytas paminklas, kurio bareljefe yra įspausti trijų akademikų – Juozo Matulio, P. Mažylio ir Antano Purėno veidai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Juozas Matulis (1899–1993), fizikas, chemikas, LMA prezidentas;
* Antanas Purėnas (1881–1962), chemikas organikas, politinis veikėjas.

## Šaltiniai
Tatoriškės

**Tatoriškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Jašiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Taučiūnai (Joniškis)

**Taučiūnai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Skaistgirio. Saugoma Taučiūnų liepa.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarvydai (Klaipėda)

**Tarvydai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Veiviržėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tauliukai

**Tauliukai** – kaimas Birštono savivaldybėje, 4 km nuo Birštono Vienkiemio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tauragėnai

**Tauragėnai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Tryškių. Stūkso Tauragėnų piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tauragnai (kaimas)

**Tauragnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, prie Tauragnų miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tauralaukis (reikšmės)

**Tauralaukiu** vadinama:

* kaimas Kauno rajone;
* Klaipėdos miesto dalis;
* kaimas Klaipėdos rajone.
Taureika

**Taureika** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Beižionių, pelkėtų miškų apsuptyje. Šalia telkšo ežeras Taureikus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tautėnai

**Tautėnai** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės vakarus nuo Leipalingio, tarp pelkėtų miškų, tarp plento  ir Kamorūnų. Šiauriau telkšo ežeras Vilkas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *tautà* arba *taut-* šaknies asmenvardžio (**Tautė́nas, Tautãvičius, Tautelis*).

## Istorija
Tautėnai įkurti tarpukariu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tautiškiai

**Tautiškiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Juknaičių, prie Lendros upelio. Eina kelias , atšaka į Šilvius.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Tautiškiai (Radviliškis)

**Tautiškiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Radviliškio.

## Gyventojai

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Prisikėlimo apygardos, Lietuvos Žaliosios partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Šaltiniai
Tauručiai

**Tauručiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Ilgižių III, prie Kirkšnovės upės (ties Tauručiais patvenkta). 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tausėnai

**Tausėnai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tautkūnai (Pakruojis)

::*Apie kaimą Panevėžio rajone žr. [[Tautkūnai (Panevėžys)]]*

**Tautkūnai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Linkuvos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tautvilai (Panevėžys)

**Tautvilai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Geležių. Teka Liūpas, Muselė ir Žambas. Kaimo pietiniame pakraštyje veikia Geležių kapinės.

## Istorija

XX a. pradžioje kaimas vadinosi ***Gakūnai***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Teitiškis

**Teitiškis** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, Gitėnų miškų masyve, 5 km į pietvakarius nuo Karsakiškio. Šalia viensėdžio prasideda Ramunio upelis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tekliampolis

**Tekliampolis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Alizavos.

## Etimologija

Žmonės pasakoja, kad turtingas Salamiesčio dvarininkas turėjo dvi dukras – Zosę ir Teklę. Vienai nupirko žemės ir pastatė sodybą (dabar čia Zasinyčių dvaras), o kitai skyrė dvarelį Tekliampolyje, kuris neišliko. Tad galima spėti, kad Tekliampolis yra dvarininkinis vietovardis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Teklionys

**Teklionys** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tekliūnai

**Tekliūnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Riešės.

Buvęs viensėdis, 2025 m. paskelbtas kaimu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Teberešiškiai

**Teberešiškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Paįstrio, Lėvėns dešiniajame krante, prie Pišios žiočių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Teberiškė

**Teberiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Stanislavavo.

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Giedrius Kazimierėnas (1948–), tapytojas.

## Šaltiniai
Tekoriškis

**Tekoriškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Taruškų, prie Juostos upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Telėtninkai

**Telėtninkai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Pivašiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Telišioniai

**Telišioniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Pakruojo, tarp Klusiškių miškų ir Mūšos upės (bei jos intako Lūšnės). Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Teliukiškė

**Teliukiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Grybėnų.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Švenčionių apskritis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Telviškiai

**Telviškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Petriškių, 1 km į rytus nuo Linkaučių. Praeina Krekenavos–Truskavos kelias.

## Gyventojai

## Šaltiniai