open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oscar Ustari

**Oskaras Ustaris** (*Oscar Alfredo Ustari*; g. 1986 m. liepos 3 d.) – buvęs Argentinos futbolininkas, vartininkas.

Anksčiau buvo Argentinos *Primera* diviziono Club Atlético Independiente pagrindinis vartininkas.

Ustari Independiente jaunimo komandoje žaidė nuo 14 metų. Profesionalioje komandoje debiutavo 2005 m. Taip pat 2005 m. dalyvavo ir pasaulio jaunimo iki 20 m. čempionate Olandijoje. Įtrauktas į Argentinos nacionalinės rinktinės sudėtį 2006 m. pasaulio futbolo čempionate, tačiau nežaidė nė vieneriose rungtynėse.

2008 m. su rinktine laimėjo auksą Pekino olimpinėse žaidynėse.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Henrikas Batuta

**Henrikas Batuta** () – fiktyvi istorinė figūra, socialistas, revoliucionierius, lenkų komunistas, iš pradžių įtrauktas į lenkišką Vikipediją, vėliau – paplitęs ir kitose.

**Henrikas Batuta** – vienas ryškiausių falsifikacijos pavyzdžių Vikipedijos istorijoje.

Pasak pirminės straipsnio versijos, Batuta gimęs Odesoje 1898, dalyvavo Rusijos pilietiniame kare, kartu su E. Hemingvėjumi – taip pat ir Ispanijos pilietiniame kare. Batutos biografija iš esmės buvo sukurta pasiremiant gen. Karolio Sverčevskio gyvenimo aprašymu.

Straipsnis buvo sukurtas 2004 lapkričio 8 ir išbuvo 15 mėnesių, kol nebuvo nuspręsta jį ištrinti. Iki tol buvo papildytas 10 kartų.

Straipsnis buvo aprašytas Lenkijos dienraštyje Gazeta Wyborcza, savaitraštyje - žurnale Przekrój, Britanijos The Observer.

Straipsnyje buvo rašoma, kad Henriko Batutos garbei Varšuvoje buvo netgi pavadinta gatvė, norint atminti komunistinį veikėją. Anoniminiai falsifikatoriai, sukūrę straipsnį, norėjo atkreipti žiniasklaidos ir visuomenės dėmesį į tai, kad Lenkijoje iki šiol yra nemažai vietovardžių/gatvių, kurios pavadintos vardais komunistų, visiškai nevertų, kad jų garbei būtų vadinami viešojo gyvenimo dalykai, gatvės.

Net ir įtraukus į trinamų straipsnių sąrašą, autoriai atkakliai įrodinėjo Batutos istoriškumą ir netgi pateikė nuotrauką su H. Batutos pavadinimu. Iš tikrųjų, Varšuvoje yra tokia gatvė; tačiau jos pavadinimas kilęs iš žodžio „batuta“, dar kitaip vad. dirigento lazdelė.

## Nuorodos
* Batutos gatvė 
* [2006 [sausio 20] d. straipsnis, kai jis buvo pasiūlytas ištrinti]
* Diskusija dėl ištrynimo
* «The Observer» straipsnis
* Gazeta Wyborcza straipsnis 
* Gazeta Wyborcza straipsnio vertimas į rusų k. („Kaip 'lenkų komunistas Batuta' kankino katalikus…“, Konrad Godlewski) 
* Savaitraštis Pšekrui apie Batutą (''Przekroju''), lenkų k.
Antanas Tenys

**Antanas Tenys** (g. 1955 m. sausio 1 d. Geidžiuose, Mažeikių rajonas) – Lietuvos ir Mažeikių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1984 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, inžinierius. Ūkininkas, buvęs UAB „Taulidas“ direktorius.

2011–2019 m. Mažeikių rajono savivaldybės meras.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Mažeikių rajono skyriaus narys.

1990–1995 m. Mažeikių rajono tarybos deputatas, 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Mažeikių rajono savivaldybės tarybos narys.

2003–2011 m. Auksodės kaimo bendruomenės pirmininkas. Sutuoktinė Loreta, vaikai Jurgita, Antanas.

## Šaltiniai
Raktažolė pelenėlė

**Raktažolė pelenėlė** (*Primula farinosa*) – raktažolinių (*Primulaceae*) šeimos, raktažolių (*Primula*) genties augalas 

Daugiametis, 10-25 (35) cm aukščio žolinis augalas. Šakniastiebis trumpas, malonaus kvapo. Lapai skroteliniai, lygiakraščiai arba kiek karbuoti, pliki, apatinė pusė matinė, miltuota (nuo to kilęs ir rūšies pavadinimas - pelenėlė). Lapai pamažu siaurėja į trumpą lapkotį. Iš skrotelės išauga vienas ar keli liekni žiedynstiebiai, kurių viršūnėje skėčio pavidalo žiedynas su 5-15 žiedų. Pažiedės siauros, iki pusės ar daugiau žiedkočio ilgio. Taurelė vamzdiška, neryškiai briaunota, cilindriška, dantyta. Vainikėlis suaugtinis, su ilgu, siauru, nedaug už taurelę ilgesniu vamzdeliu, šviesiai violetinis, žiotyse geltonos dėmės. Kuokeliai 5, trumpais koteliais. Mezginė rutuliška. Liemenėliai įvairiuose žieduose nevienodo ilgio: vienų tokio pat ilgio kaip taurelės vamzdelis, kitų dukart trumpesnis už vamzdelį. Vaisius - cilindriška, dažnai už taurelę ilgesnė dėžutė, atsidaranti 5 sąvaromis, pilna smulkių, karpotų sėklų.

Žydi gegužės - birželio mėn. Lietuvoje ne visur vienodai paplitusi. Dažnesnė šiaurinėje Lietuvos dalyje, kitur reta arba visai nepasitaiko. Auga šlapiose ir drėgnose pievose, pamiškėse. Mėgsta šlapokus durpinius dirvožemius. Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Literatūra
Pavasarį žydintys augalai, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1985, 110 psl.


Vaizdas:Primula farinosa 1aa.JPG|Raktažolė pelenėlė
Vaizdas:Primula farinosa-forma.JPG|Žiedai balsvi
Image:PrimulaFarinosa001.JPG
Gama spinduliai

**Gama spinduliai** (**γ spinduliai**) – elektromagnetinės bangos, kurių bangos ilgis trumpesnis negu 0,01 nm (3\cdot 10^{19} Hz), o fotonų energija >100 keV. Gama fotonus skleidžia atomų branduoliai radioaktyviojo skilimo ir branduolinių reakcijų metu. Jie taip pat atsiranda anihiliuojant elementariųjų dalelių ir antidalelių poroms, vienoms dalelėms virstant kitomis.

Didžiausias elektromagnetinių bangų išmatuotas dažnis yra 10^{27} Hz (5 TeV).

Gama spindulius 1900 m. atrado P. Villard.

## Gama spinduliuotės poveikis

Gama spinduliuotė labai skvarbi, todėl gali paveikti giliai organizme esančius audinius, pakeisti kraujo sudėtį, sukelti mažakraujystę, kataraktą, viduriavimą.

## Išnašos
Limerikas

**Limerikas** – miestas vakarų Airijoje, Limeriko grafystėje.

## Istorija

Miestas įkurtas 812 metais, tačiau manoma, kad toje vietovėje žmonės gyveno ir anksčiau. 

## Švietimas

Limerikas yra svarbus aukštojo mokslo centras Airijoje. Čia veikia: Limeriko Universitetas, Limeriko Technologijos institutas ir kitos. 

## Ekonomika

Limerikas yra Šanono regiono ekonominis centras. Šis regionas ko gero yra trečias pagal svarbą Airijos ekonomikos regionas (po Dublino ir Korko). 

## Sportas
### Futbolas
* BWR Limerick (buvęs futbolo klubas);
* Limerick 37 FC, Limerick FC (buvęs futbolo klubas);
* Treaty United FC, futbolo klubas, įkurtas 2020 m.
* „Jackman Park“ – futbolo stadionas, kurio talpa 3 tūkst. žiūrovų. 
* Markets Field, futbolo stadionas;

## Žymūs žmonės
* Džimas Kemis, politikas.
* Aphex Twin, muzikos atlikėjas.

## Nuorodos
* Limerick City and County Council
* Official Limerick City Website
* Various online history resources from Limerick City Library
Jim Kemmy

**Džimas Kemis** (, 1936 m. rugsėjo 1 d. – 1997 m. rugsėjo 25 d.) – airių politikas iš Limeriko, socialistas.

## Karjera
Pradžioje jis dirbo akmenskaldžiu, vėliau dirbo mūrininku. 1963 metais jis tapo Darbo partijos (angl. – *Labour Party*) nariu ir dirbo kaip profesinės sąjungos darbuotojas. Iš partijos išėjo 1972 metais, dėl konflikto su **Stivenu Koflanu** (*Stephen Coughlan*).

## Kemmy Business School
Džimo Kemio garbei jo vardu buvo pavadinta verslo kolegija „Kemmy Business School“ (Limeriko universitetas).
Krumas

**Krumas** – Limeriko apygardos miestas Airijoje, Limeriko grafystėje.

Krumo pilis buvo pastatyta XII amžiuje ir restauruota XIX amžiuje.
Seeed

**Sneed** – Vokietijos regi/dancehall muzikos grupė.

## Istorija
Grupė įkurta 1998 m., tačiau tik pastaruoju metu tapo itin populiari vokiškai kalbančiose šalyse bei iš dalies Rytų Europoje (ypač Lenkijoje ir Lietuvoje).

## Diskografija
Išleisti kompaktiniai diskai:

* *New Dubby Conquerors* LP (2001 m.),
* *Waterpumpee* EP (2002 m.),
* *Music Monks* LP (2003 m.),
* *Electric Boogie* EP (2003 m.),
* *Music Monks „International Version“* LP (2004 m.),
* *Aufstehn* EP (2005 m.),
* *Next!* LP (2005 m.),
* *Seeed* LP (2012 m.).

Kita:
* *Rodeo* (2005 Germaican Rec.),
* *Rodeo Refix* (2005 Germaican Rec.),
* *High Noon* (2005 Germaican Rec.),
* *Curefix* (2004 Germaican Rec.),
* *Doctors Darling* (2003 Germaican Rec.),
* *Electric Boogie* (2003 Germaican Rec.),
* *Pharaoh* (2003 Germaican Rec.),
* *FrogAss* (2001 Germaican Rec.).

## Nuorodos
* Seeed oficiali svetainė
Ramanavas

**Ramanavas** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Krosnos, tarp Žaltyčio ežero ir Buktos miško. Pasiekiamas keliukais nuo plento .

## Ąžuolas
Auga Ramanavo ąžuolas (aukštis – 27 m, skersmuo 2 m). Manoma, kad šis medis galiūnas auga ant Prūskapio. Apie jį pasakojamas toks padavimas: „Dar tuo metu, kai čia tebestūksojo giria, buvo apsistoję kryžiuočiai. Juos užpuolė lietuviai ir visus nugalabijo. Nukautus kryžiuočius suguldė į krūvą ir apipylė žemėmis, kadangi buvo pelkėta vieta, nebuvo įmanoma iškasti duobę. Taip atsiradusi kalvelė, ant jos išaugo minėtas ąžuolas“. Tikslus šio medžio amžius nežinomas.

## Istorija

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Sigitas Gurevičius (1952–), teisininkas, teisėjas.

## Šaltiniai
Vartai (Lazdijai)

**Vartai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Krosnos, prie kelio . Yra Krosnos pagrindinės mokyklos skyrius. Šiauriau kaimo auga Buktos miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nemajūnai (Birštonas)

**Nemajūnai** – kaimas Birštono savivaldybės rytuose, dešiniajame Nemuno krante, prie pirmos didžiosios Nemuno kilpos už Alytaus. Seniūnaitijos centras. Urbanistinis draustinis. Stovi medinė Nemajūnų Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia (pastatyta 1877 m.), kapinės, veikia Nemajūnų pagrindinė mokykla (Geležūnuose), biblioteka, medicinos punktas. Yra Nemajūnų akmuo, šiaurėje stūkso Nemajūnų piliakalnis.

## Istorija

Gyvenvietė minima XIV a. Kryžiuočių karo kelių aprašymuose. Buvo Nemajūnų dvaras. 1910 m. pastatytas vandens matavimo postas, vienas seniausių Lietuvoje (jame vis dar matuojamas Nemuno vandens lygis, stebimi potvyniai, tiriami ledo reiškiniai, skaičiuojamas debitas, matuojama vandens temperatūra).

Iki XX a. antrosios pusės kaimas buvo žinomas kaip ***Nemaniūnai***.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Nemajūnų koplyčioje palaidotas gydytojas Stanislovas Moravskis (1802–1853).
* Panemunio dvare gyveno, mirė 1881 m. ir Nemajūnų kapinėse palaidotas Birštono kurorto steigėjas, 1831 m. sukilimo dalyvis, 1863 m. sukilimo Nemuno ir Verknės krašte vienas organizatorių Adomas Bartuševičius.
* 1836 m. čia gimė Vaclovas Bartuševičius – 1863 m. sukilimo Nemuno ir Verknės krašte vienas organizatorių, Prancūzijos komunos dalyvių gelbėtojas, generolas, gydytojas.
* 1838 m. čia gimė Adomas Dominykas Bartuševičius – 1863 m. sukilimo Nemuno ir Verknės krašte vienas organizatorių, didžiausias to meto knygų leidėjas Galicijoje.
* Kaimo pakraštyje išlikęs namas, kuriame gyveno veterinaras ir švietėjas Elijošius Nonevičius (1863–1931). Jo namuose lankėsi Liudas Gira, Juozas Tumas-Vaižgantas. Po E. Nonevičiaus mirties sodyba atiteko mokytojui P. Urnevičiui, joje užaugo rašytoja Dalia Urnevičiūtė (1932–2002), lankiusi Nemajūnų mokyklą.
* 1978–1983 m. Nemajūnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčioje vargonininkavo bažnytinės muzikos kūrėjas, vargonininkas Kazimieras Stasiulevičius.
* Nemajūnų kapinėse palaidotas kalbininkas Jonas Palionis (1924–2021)

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Istorija ir žemėlapiai
Salos (Lazdijai)

**Salos** (arba ***Sala***) – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Lazdijų, 4 km nuo sienos su Lenkija, prie siauro ir vingiuoto kelio . Piečiau nuo kaimo telkšo Dumblis. Taip pat keliai į Žemaitkiemį, Vieštartus.

## Istorija
Salų kaimas įsikūrė XX a. vid. Dumblio dvaro žemėse.

## Gyventojai


Salos, Lithuania - panoramio (26).jpg|Salų kaimo gatvė
Salos, Lithuania - panoramio (23).jpg|Kryželis prie posūkio Žemaitkiemin
Salos, Lithuania - panoramio (29).jpg|Kaimo statiniai


## Šaltiniai
Kukliai

**Kukliai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Lazdijų, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka. Stūkso Kuklių piliakalnis (I tūkst.).

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Kùklis, [[Kuklys|Kuklỹs]]*.

## Istorija
Kukliai minimi nuo 1744 m.

XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Alnų valsčiui, Lazdijų parapijai.

LTSR laikais – „Kibirkšties“ kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė felčerių ir akušerių punktas, pradinė mokykla (nuo 1919 m.), kultūros namai. 1950–1963 m. – Kuklių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Krikštonys

**Krikštonys** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Seirijų, 4 km į pietryčius nuo Noragėlių, 2 km nuo kairiojo Nemuno kranto. Už kelių šimtų metrų nuo kaimo telkšo Dunojus. Seniūnaitijos centras. Stovi 1932 m. pastatyta Krikštonių Kristaus Karaliaus bažnyčia (pastatė kunigas Jonas Reitelaitis).

Iš kaimo eina keliai , .

## Etimologija

Krikštonys – asmenvardinis vietovardis, sudarytas iš asmenvardžio *Krikštónis* ar panašaus (pavyzdžiui, yra pavardė *Krikštonáitis*), daugiskaitos.

## Istorija

Prie kaimo yra Krikštonių piliakalnis ir pilkapynas. Istoriniuose šaltiniuose Krikštonys pirmą kartą paminėti 1434 m. Ldk Žygimanto Kęstutaičio raštuose. XVI a. plaukiojo keltas per Nemuną. XVIII a. pradžioje per kaimą ėjo pašto kelias. XIX a. Krikštonys – kaimas ir palivarkas Seinų apskrities Kudrėnų valsčiuje, priklausęs Seirijų parapijai. Kaimas buvo plačiai išsidriekęs, susidarė iš 3 dalių.

1926 m. įkurta Krikštonių parapija. 1944 m. gruodžio 24-25 dienomis sovietinių kareivių buvo sudegintos ūkininkų Karolio Dundziaus ir Jono Grušausko sodybos. TSRS laikais buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. Kaimo bažnyčią, mokyklą, kelis gyvenamuosius namus ir kapines projektavo bei su parapijiečiais statė klebonas Jonas Reitelaitis. Veikia jo vardo muziejus. 2020 m. patvirtintas Krikštonių herbas.

Iki XXI a. pr. kaime veikė Krikštonių pagrindinė mokykla (1919–1948 m. pradinė, 1948–1961 m. septynmetė, aštuonmetė, 1961–2001 m. vidurinė), kultūros namai, 1954 m. atidaryta biblioteka, medicinos punktas, paštas (LT-67014).

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Seiliūnai

**Seiliūnai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Noragėlių, 6 km į šiaurės rytus nuo Seirijų, šalia kelio  ir Lydekinės upelio. Į vakarus nuo kaimo telkšo Obelija. Seniūnaitijos centras. Kaime yra biblioteka, parduotuvė ir laisvalaikio salė.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš pavardės *Seiliū́nas*. Ši pavardė kildinama iš žodžių *seilū̃nas, sei̇̃lius* „kam nuolat bėga seilės, kas apsiseilėjęs; tuščiakalbis, neišmanėlis, menkysta“.

## Istorija

Kaimo gilią senovę mena 1957 m. kasant žvyrą suardyti kapai (Seiliūnų kapinynas) su gausiomis įkapėmis. Pagal jas archeologai nustatė, kad čia laidoti žmonės IV–V šimtmečiais. Tokių radinių rasta dar 1968 ir 1971 m. Jie saugomi Vilniaus muziejuje. 1547–1559 m. Seiliūnai jau buvo ir priklausė Radvilų dvarui Seirijuose. Vėliau, 1688 m., kaimas atiteko Prūsijos elektoriams. Esant Prūsijos valdovų nuosavybėje, jame buvo apgyvendinta keletas šeimų vokiečių kolonistų, kurių dauguma buvo amatininkai.

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Miroslavo valsčių, Seirijų parapiją.

1917 m. kaime gyveno – 221 žmogus. Nepriklausomybės metais (1920 m.) Seiliūnuose įsteigta pradžios mokykla, kurią lankė Seiliūnų, Mankūnėlių. Seirijočių ir Roičių kaimo vaikai. Mokykla iš pradžių glaudėsi ūkininkų pirkiose, tačiau vėliau ūkininkas Jonas Bražinskas savo lėšomis pastatė atskirą pastatą.

LTSR laikais pateko į Noragėlių apylinkę, buvo „Pergalės“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė mokykla (nuo 1920 m. pradinė, 1954–1961 m. septynmetė, 1961–1986 m. aštuonmetė, vėliau nepilnoji vidurinė mokykla).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lišo grafystė

**Lišo grafystė** (; ) – grafystė Airijos Respublikoje, Lensterio provincijoje.

## Istorija

Grafystę 1556 m. įkūrė Anglijos karalienė Marija I. Regionas pavadintas airiškai per Airijos nepriklausomybės karą.

## Ekonomika

Didžiausias ekonomikos sektorius regione – žemės ūkis. 70 proc. teritorijos yra ūkinės paskirties žemė. Gana didelė bedarbystė. Regione vidutinės gaunamos gyventojų pajamos sudaro vos 88 proc. bendrojo nacionalinio Airijos lygio. Regionas gauna paramą iš ES struktūrinių fondų.

## Gyventojai

Didžiausias regiono miestas Portlišas, kiti miestai – Abilaiksas, Imas, Portarlingtonas. Visoje grafystėje 2002 metų duomenimis gyveno 58774 žmonės. Gyventojų skaičius didėja dėl to, kad regionas yra gana arti Dublino.

### Lietuviai

Lietuviai Lišo grafystėje pradėjo gyventi gana neseniai. Lietuvai tapus ES itin padaugėjo atvykstančiųjų iš Lietuvos su šeimomis gyventi į Portlišą. Čia lietuviai daugiausiai dirba pramonės ir žemės ūkio sektoriuose. Taip pat šiame regione gyvena nemažai lenkų ir latvių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus grafystės tinklalapis
Latveliai

**Latveliais** vadinami kaimai;

* Akmenės rajone:
** Latvaliai Akmenės seniūnijoje,
** Latveliai Papilės seniūnijoje;
* Biržų rajone;
* Kretingos rajone;
* Rokiškio rajone;
* Žarėnai-Latveliai Šiaulių rajone;
* Gudijoje, Ašmenos rajone.
Juozapava (Šiauliai)

**Juozapava** (arba ***Juozapavas***, kartais tapatinama su Būdvydžiais) – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, kelių Kuršėnai – Dirvonėnai – Upyna ir Juozapava – Varputėnai kryžkelėje, Žižmos dešiniojo intako Upynos dešiniajame krante. Šiauriniame pakraštyje, paribyje su Būdvydžiais stovi Juozapavos Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilo nuo Beržėnų apskrities vėliavininko Juozapo Nagurskio, XIX a. valdžiusio Dirvėnų dvarą, vardo (dvarininkinis vietovardis). 1825 m. jo lėšomis čia pastatyta bažnyčia.

## Gyventojai

## Galerija

2010 08 09 Juozapava3.JPG|Dirvėnų dvaro tvenkinys
2010 08 09 Juozapava1.JPG|Kelias į gyvenvietę


## Šaltiniai

## Literatūra
*
Juozapavas

**Juozapavas** – kaimas Telšių rajono savivaldybės šiaurėje, 6 km į rytus nuo Nevarėnų, šalia kelio . Yra Juozapavo sentikių cerkvė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dirvonėnai

:: *Apie kaimą Telšių rajone žr. [[Dirvonėnai (Telšiai)]]*.

**Dirvonėnai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, prie kelio Kuršėnai–Luokė, 11 km į pietvakarius nuo Kuršėnų. Į pietryčius nuo kaimo telkšo Paežerių ežeras, auga Paežerių liepų alėja. Seniūnaitijos centras. Yra Paežerių biblioteka, paštas (LT-81006), medicinos punktas.

Kaime kasmet vyksta senųjų amatų šventė.

## Istorija

Viduramžiais buvo žinomi kaip Didieji Dirvėnai, skiriant juos nuo Mažųjų Dirvėnų. 1667 m. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos dūmų surašyme minimas Didžiųjų Dirvėnų pavietas, kuriame buvo 36 dūmai. Bajorų dūmai paviete 1667 m.:

Iki 1922 m. kaime buvo Dirvonėnų dvaro centras. 1920 m. įsteigta pradžios mokykla, 1949–1967 m. septynmetė, aštuonmetė, 1967–2001 m. vidurinė, nuo 2001 m. Dirvonėnų mokykla. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė.

Nuo Antrojo pasaulinio karo laikų kelių į Kuršėnus ir Raudėnus kryžkelėje likęs rusų tanko bokštelis dabar jau nebe paminklas armijai užkariautojai, sudeginusiai miestelį, o tarsi priminimas apie buvusią okupaciją ir perspėjimas ateities kartoms. Viena miestelio gatvių pavadinta poeto mokytojo Juozo Ruzgio vardu.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

* Janas Ludwikas (1823 -1904) Sausio sukilimo Lietuvoje dalyvis, Šiaulių apygardos vadas. Prancūzijos svetimšalių legiono armijos karininkas,

## Galerija

Vaizdas:2010 08 09 Dirvonėnai06.jpg|Rusų tanko bokštelis
Vaizdas:2010 08 09 Dirvonėnai02.JPG|Dirvonėnų sodybos
Vaizdas:2010 08 09 Dirvonėnai03.JPG|Gatvė prie mokyklos
Vaizdas:2010 08 09 Dirvėnai4.JPG|Senieji Dirvėnai nuo kito Paežerių tvenkinio kranto


## Šaltiniai
Micaičiai

:: *Apie kaimą Telšių rajone žr. [[Micaičiai (Telšiai)]]*.

**Micaičiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Kuršėnų. Seniūnaitijos centras. Stovi medinė Micaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia (pastatyta 1808 m.), veikia pradinė mokykla (įkurta 1980 m.), medicinos punktas, kultūros namai, biblioteka (atidaryta 1970 m.). Pro kaimą eina geležinkelis Šiauliai–Kretinga, plentas .

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose Micaičių kaimas minimas 1581 m., XIX a. pradžioje – bajorkaimis, palivarkas. Paskutinis savininkas – architektas Konstantinas Jakovlevas-Mateckis. Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Micaičiuose senatvę praleido švietėjas Laurynas Ivinskis (1810–1881).

## Šaltiniai

*
Imas

**Imas** (, ) – gyvenvietė Airijoje Lišo grafystėje.

## Geografija

Imas yra netoli Portlaoiso miesto, šalia N7 kelio, kuris veda iš Dublino į Limeriką.

## Lietuviai Ime

Duomenų apie lietuvius, gyvenančius Ime nėra.

## Ekonomika

Imas yra tipiškas žemės ūkio ir paslaugų sektoriaus susiliejimo pavyzdys (klesti bio – produkcinė gamyba bei turizmas). Įsteigti keli B&B tipo viešbutukai.

## Nuorodos
* Apgyvendinimas Ime
Šiaudinė (Akmenė)

**Šiaudinė** – gatvinis kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 9 km į vakarus nuo Papilės, prie kelio . Stovi Šiaudinės Švč. Mergelės Marijos bažnyčia (pastatyta 1775 m.; su senąja varpine). Rytiniu pakraščiu prateka Avižlys.

## Istorija
XVII a. pab. rašytiniuose šaltiniuose minimas Šiaudinės dvaras. XIX a. kaimas buvo prie vieškelio Papilė–Tryškiai. XIX a. pab. dvaras pateko į Šiaulių apskrities Papilės valsčių, buvo Godlevskių valda.

Iki 1963 m. buvo Šiaudinės apylinkės centras. LTSR laikais veikė felčerių ir akušerių punktas (nuo 1958 m.), biblioteka (nuo 1961 m.).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Karolis Račkauskas (1882–1970), rašytojas.
* Merkelis Račkauskas (1885–1968), literatūrologas, VU profesorius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Portlišas

**Portlišas** (seniau angliškai vadintas *Maryborough*) – miestas Airijos Respublikoje, Lišo grafystėje.

Miestas įkurtas 1556 m. Jį įkūrė karalienė Marija I. Tai vienas iš silpniau išvystytų regionų Airijoje, kuris gauna ES fondų paramą. Pastaruoju metu daugėja atvykstančiųjų iš Rytų Europos, kurių daugiausiai – lietuviai ir lenkai.

## Nuorodos
* Oficiali Portlišo miesto svetainė
Kairiškiai

**Kairiškiai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybės pietvakariuose, 13 km į pietus nuo Viekšnių ir 13 km į vakarus nuo Papilės, prie kelio , dešiniajame Virvytės krante; per kaimą teka Ventos intakas Uogys. Seniūnaitijos centras. Yra paštas (LT-85016), biblioteka (nuo 1953 m.), buvusi Kairiškių mokykla. Kairiškių dvaro sodyboje (statyta XIX a. antroje – XX a. pirmoje pusėje) išliko medinių ir mūrinių gyvenamųjų, ūkinių (svirnas, rūsys), gamybinių (Virvyčios užtvanka, Vlado Sirutavičiaus kartono fabrikas (1903 m. prie jų įrengta hidroelektrinė) pastatų.

Senosiose kapinėse (XIX a. pabaiga – XX a. pradžia) yra koplytstulpis su Pietos skulptūra, koplytėlė su Jėzaus Nazariečio skulptūra ir ornamentuotu kryžiumi, dvi koplytėlės medžiuose, su Švč. Mergelės Marijos skulptūra ir Šv. Šeimos skulptūrine grupe.

## Istorija

Prie Kairiškių yra Žemaičių šventvietė Kairiškių senkapis (Apžadų kapeliai), jame rastas V–VIII a. įmovinis kirvis. XVI a. Kairiškių seniūnais buvo Oginskiai. 1582–1640 m. seniūnu buvo Marcijonas Bogdanas Oginskis, o 1640–1667 m. – Aleksandras Oginskis. Kaime yra išlikusi Sirutavičių dvarvietė. 1904 m. Vlado Sirutavičiaus dvare vyko Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjungos steigiamasis suvažiavimas. 1911 m. V. Sirutavičius dalyvavo statant kartono fabriką, kuris veikė iki 1961 m.

1936–2008 m. veikė Kairiškių mokykla. Sovietmečiu buvo tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. 1953 m. įsteigta biblioteka, medicinos punktas.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kairiškiuose gyveno ir dirbo Didžiojo Vilniaus Seimo dalyvis, Lietuvos socialdemokratų partijos veikėjas, inžinierius Vladas Sirutavičius, 1903 m. pastatęs savo dvare vieną pirmųjų hidroelektrinių Lietuvoje ir 1908 m. įsteigęs kartono fabriką (veikė iki 1956 m.). 1919–1930 m. išplėtė jį.
* Apolinaras Nicius, Akmenės rajono savivaldybės Administracijos direktorius, gimęs Kairiškiuose.
* Ramūnas Perminas, Papilės Simono Daukanto gimnazijos direktorius, gimęs Kairiškiuose.
* Arturas Mickevičius, Istorikas, Vytauto Didžiojo Universiteto docentas, mokslų daktaras, gimė Kairiškiuose

### Seniūnai
* 1582–1640 m. Marcijonas Bogdanas Oginskis
* 1640–1667 m. Aleksandras Oginskis

## Galerija

Papilės Simono Daukanto gimnazijos Kairiškių skyrius.jpg|Buvusi Kairiškių pagrindinė mokykla
Kairiškės6.JPG|Kairiškių hidroelektrinės turbina
Kairiškės.JPG|Virvytės užtvanka
Kairiškės3.JPG|Girnos


## Šaltiniai
Varputėnai

**Varputėnai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 13 km į pietus nuo Micaičių, šalia kelio , prie Ventos intako Kesaučio upelio. Seniūnaitijos centras. Stovi medinė Šv. Antano Paduviečio bažnyčia su medine XVIII a. varpine, Varputėnų dvaras, iki 2008 metų veikė Varputėnų pagrindinė mokykla, biblioteka. Varputėnų miške, apie 2,6 km į šiaurę nuo kaimo, stūkso paminkliniai Laumės ir Urkuvėnų akmenys, apie 3 km į pietryčius – Martyno akmuo.

## Istorija

Varputėnai pradėti minėti 1590 m. Beržėnų valsčiaus, kuriam tada priklausė, aktuose. 1643 m. Varputėnų dvarą iš Erazmo Varpučianskio nusipirko jo žmonos sesers vyras Petras Vaišvila (), kuris Varputėnus prijungė prie giminės 1535 m. iš Žygimanto I Senojo gauto Kubiškės ir Skurdutiškės dvarų, kurie ribojosi su Varputėnais. Istoriniuose XVII a. – XVIII a. šaltiniuose kaimas vadintas *Kubiszki alias Warpuciany*, arba *Kubiszki* arba tik *Warpuciany* vardu. 1761 m. Gabrielius Vaišvila Varputėnus – Kubiškes pardavė Jelenskiams. 1792 m. Motiejus Jelenskis pastatė medinę Šv. Antano Paduviečio bažnyčią. Iš Jelenskių giminės kilęs archeologas, dailininkas, kraštotyrininkas Tadas Daugirdas. Jelenskytei ištekėjus už Viačeslavo Burbos, Varputėnai 1842 m. perėjo Burbų giminei. 1908 m. per vedybinius ryšius dvaras ir kaimas atiteko Hriškevičiams (Griškevičiams).

Kaime dažnai lankėsi 1863 m. sukilėliai. Žymią vietą kūryboje Varputėnams yra skyręs ir Motiejus Valančius. Jo garsusis knygos „Palangos Juzė“ herojus Varputėnų apylinkėse pabuvojo vestuvėse, susipažino su gyventojų papročiais. Prie Varputėnų Pirmojo pasaulinio karo metais vyko aršios kautynės. 1924 m. po dvaro parceliacijos 350 ha palikta pavyzdiniam ūkiui. 1952–1992 m. kaime veikė Varputėnų tarybinis ūkis, 1992–2000 m. Varputėnų žemės ūkio bendrovė. 1952 m. įsteigta Varputėnų kaimo biblioteka. 

## Gyventojai

## Galerija

Vaizdas:2010 08 09 Varputėnai01.JPG|Varputėnai nuo kelio iš Juozapavos
Vaizdas:2010 08 09 Varputėnai04.JPG|Kelių iš Juozapavos ir į Varputėnų dvarą kryžkelė
Vaizdas:2010 08 09 Varputėnai17.JPG|Varputėnų centras
Vaizdas:2010 08 09 Varputėnai18.JPG|Varputėnų autobusų stotelė


## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Šiupyliai

**Šiupyliai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Gruzdžių. Seniūnaitijos centras. Stovi medinė Šiupylių Šv. Aloyzo bažnyčia (nuo 1924 m.), yra Šiupylių pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-81018), įsikūrusi kaimo bendruomenė.

## Istorija

Kaimo pietinėje dalyje, 76 m į rytus nuo kelio Lukošaičiai (Šiauliai)–Šiupyliai yra Šiupylių antrosios senosios kapinės (kultūros paminklo MC kodas 4567). Kapinių šiaurinėje dalyje, 6 m į vakarus nuo kapinių tvoros palaidotas tautodailininkas Gaudentas Rimdeikis (paminklo MC kodas 4485). Kaimo šiaurinėje dalyje, į pietus nuo kelių Gruzdžiai–Šiupyliai ir Norvaišiai– Šiupyliai kryžkelės yra Augustino Griciaus sodybos vieta (kultūros paminklo MC kodas 4509). Šiupyliuose, Liepų 1, prie kelio Gruzdžiai–Kuršėnai, Šiupylių Šv. Aloyzo bažnyčios šventoriuje yra architektūros paminklas – Šiupylių varpinė (paminklo MC kodas 2321). Šiupylių miestelio centre yra rezistencijos dalyvių kapas.

Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos laikais kaimo žemės priklausė Šiaulių ekonomijai. 1619 m. karaliaus revizoriai netoli Šiupylių, ant kalvos, išrinko vietą bažnyčiai ir skyrė jai Šiupylių kaimą (23 valakus). 1623 m. fundacija patvirtinta, o 1625 m. įsteigta parapija pavadinta Užmušiu. Bažnyčia 1799 m. ir 1846 m. atstatyta, 1842 m. ji tapo filija. 1915 m. bažnyčia ir visi klebonijos trobesiai sudegė. Apie 1924 m. bažnyčia atstatyta. Ją statė broliai Adomas ir Juozas Valeikiai iš Vorelių kaimo.

Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiui, nuo 1897 m. – Verbūnų seniūnijai, nuo 1918 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Šiupylių seniūnijos centras, nuo 1950 m. – Šiaulių rajono Gruzdžių apylinkės kaimas. 1948 m. liepos 23 d. įkurtas Šiupylių kolūkis (pirmininkas Aleksas Špinkys). 1950 m. rugsėjo 19 d. prie kolūkio prijungti Biržių ir Mažeikių kolūkiai, o 1951 m. spalio 3 d. Šiupylių kolūkis įjungtas į kolūkį „Tarybinė žemė“, vėliau Šiupyliai tapo kolūkio centrine gyvenviete. 1989 m. kovo 21 d. kolūkis vėl pasivadino Šiupylių vardu, 1991 m. tapo žemės ūkio bendrove.

2008 m. sausio 20 d. įsteigta Šiupylių kaimo bendruomenė.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 43 ūkiai.

### Žymūs žmonės
* Šiupylių bažnyčioje kunigavo vienas žymiausių XX a. pokario disidentų ir kovotojų už tikinčiųjų teises Juozas Zdebskis.
* Šiupylių bažnyčioje vargonininkavo knygnešys, tautosakininkas Matas Slančiauskas, chorvedys, pedagogas Antanas Šarkauskas.
* Šiupylių mokykloje mokėsi, vėliau kolūkyje dirbo agronomė Eugenija Meškienė.

* 1861 m. gimė knygnešys, tautinio judėjimo dalyvis Augustinas Baranauskas.
* 1899 m. gimė rašytojas, prozininkas, dramaturgas Augustinas Gricius.
* 1903 m. gimė mokytojas, karininkas Kazys Kaupis.
* 1919 m. gimė kunigas Antanas Bunga (m. 2001 m.).

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Druskininkų savivaldybės taryba

**Druskininkų savivaldybės taryba** – Druskininkų savivaldybės bendruomenės atstovaujamoji savivaldos institucija, atsakinga už savivaldos teisės, savo funkcijų ir bendruomenės iškeltų uždavinių įgyvendinimą bendruomenės interesais savivaldybės teritorijoje. Taryba renkama ketveriems metams visuotiniuose, slaptuose, laisvuose ir lygiuose rinkimuose pagal Lietuvos Respublikoje registruotų politinių partijų pateiktus kandidatų sąrašus. Rinkėjai – savivaldybės teritorijos gyventojai, gali keisti kandidatų eilę sąraše, penkiems kandidatams suteikdami pirmumo balsus.

Tarybą sudaro 25 tarybos nariai. Naujai išrinktos tarybos nario įgaliojimai prasideda, o ankstesnės kadencijos tarybos nario įgaliojimai baigiasi nuo tos dienos, kurią naujai išrinkta taryba susirenka į pirmąjį posėdį.

Per du mėnesius nuo pirmojo naujai išrinktos savivaldybės tarybos posėdžio sušaukimo dienos turi būti išrinktas savivaldybės meras, paskirti mero pavaduotojas ir savivaldybės administracijos direktorius, sudaryti tarybos komitetai ir tarybos kolegija. Savivaldybės tarybos veiklos tvarką ir formas nustato Vietos savivaldos įstatymas ir savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

Savivaldybės taryba savo įgaliojimus įgyvendina kolegialiai savivaldybės tarybos posėdžiuose. Tarybos posėdžiams klausimus rengia komitetai bei komisijos savo posėdžiuose, tarybos narių frakcijos bei savivaldybės administracija. Taryba svarstomais klausimais priima sprendimus ir kontroliuoja jų įgyvendinimą.

Savivaldybė yra Lietuvos savivaldybių asociacijos narė.

## Merai

* Vytautas Janonis – 1995–1997 m.
* Algimantas Maknys – 1997–2000 m.
* Ričardas Malinauskas – nuo 2000 m.

## Savivaldybės tarybos

* Druskininkų miesto taryba 1990–1995 m.
* Druskininkų miesto savivaldybės taryba 1995–1997 m.
* Druskininkų miesto savivaldybės taryba 1997–2000 m.
* Druskininkų savivaldybės taryba 2000–2003 m.
* Druskininkų savivaldybės taryba 2003–2007 m.
* Druskininkų savivaldybės taryba 2007–2011 m.
* Druskininkų savivaldybės taryba 2011–2015 m.

## Nuorodos

Oficiali svetainė
Kilkenis

**Kilkenis** – miestas Airijos Respublikoje. Pastaruoju metu daugėja atvykstančiųjų iš Rytų Europos, kurių daugiausiai – lietuviai ir lenkai.

## Istorija

Iki XII amžiaus pabaigos Kilkenis buvo *Osreidžo karalystės* sostinė. 
Mieste veikė Airijos parlamentas, kuris išleido statutus (1366 m.). 

## Ekonomika

Mieste išvystytas turizmo sektorius. Taip yra todėl, kad miestas pasižymi senoviška architektūra, kurioje dominuoja Kilkenio pilis. Taip pat veikia kelios pieno pramonės įmonės, kurių didžiausia – „Glanbia“. Šiame mieste taip pat gaminamas „Budweiser“ alus.

## Sportas
* Kilkenny City AFC (futbolo klubas)
* Kilkenny United (moterys) (merginų futbolo komanda)
* „Buckley Park“ stadionas;
* „The Watershed“ stadionas, kuris talpina vieną tūkstantį žiūrovų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kilkenio miesto taryba
Godeliai

**Godeliai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Vydeikių, pakeliui į Platelius. Gyvenvietė yra Žemaitijos nacionaliniame parke. Išlikę tradicinių žemaitiškų sodybų, yra privatus Reginos ir Justino Jonušų tautodailės ir etnografijos muziejus (įkurtas nuosavoje sodyboje), kuriame eksponuojami savininkų ir jau mirusio žymaus tautodailininko S. Riaubos medžio drožiniai. Buvusių kaimo kapinaičių vietoje pastatytas koplytstulpis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Godeliuose gyveno žymus medžio drožėjas Stanislovas Riauba, Bukantės dvarelyje yra rašytojos Žemaitės tėviškė – Bukantė.

## Šaltiniai
Vydeikiai

:: *Apie kaimą Žlibinų seniūnijoje žr. [[Vydeikiai (Žlibinai)]]*.

**Vydeikiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Plungės ir tiek pat į pietryčius nuo Šateikių, pakeliui į Salantus. Kiek į vakarus nuo kaimo telkšo Mišės ežeras. Stovi Bukantės koplyčia.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
Vydeikių k. vienkiemyje gimė ir augo skulptorius, tapytojas Aloyzas Smilingis (1938–2023), palaidotas Sudervėje.

## Šaltiniai

*
Bukiškis

**Bukiškis** (arba ***Bukiškės***) – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarų nuo Vilniaus, prie šiaurės vakarinio miesto pakraščio, prie automobilių magistralės . 2 seniūnaitijos. Veikia Vilniaus automechanikos ir verslo mokykla, Bukiškio progimnazija, stovi Bukiškių Dievo Motinos Globėjos cerkvė.

## Etimologija

Pavadinimas Bukiškis (Bukiškės) greičiausiai yra asmenvardinis vietovardis, kadangi yra tokios pavardės kaip *Bukas, Bukauskas, Bukis, Bukys, Bukevičius* ir pan.

## Istorija

Bukiškių dvaras priklausė Radvilų giminei. Po 1863 m. sukilimo Bukiškės buvo atimtos iš Radvilų ir atiduotos rusų-turkų karo dalyviui, rusų generolui Aleksandrui Božerianui, kilusiam iš Naugardo gubernijos dvarininkų, kuris malšino šį sukilimą. Jis čia pastatė geltonų plytų Dievo Motinos cerkvę, kad galėtų katalikus atversti į pravoslavų tikėjimą.

1944 m. įkurta Žemės ūkio mechanizavimo mokykla, nuo 1964 m. kaimo profesinė technikos mokykla, 1977–1984 m. kaimo profesinė technikos mokykla, 1984–1989 m. vidurinė profesinė technikos mokykla, 1989–2015 m. žemės ūkio mokykla. 2022 m. įkurta Bukiškio progimnazija.

|}

## Gyventojai

## Sportas

Bukiškių stadione žaidžia F1C Vilnius ir FK Olandai futbolo komandos.

## Šaltiniai
Bukta

**Bukta** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Liudvinavo, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra Vievio paukštyno filialas. Į rytus nuo kaimo, Šešupės dešiniajame krante, pravažiavus Buktos tiltą yra Buktos miškas. Jame saugomas Buktos ąžuolas.

## Istorija

Iki XVI a. vidurio Buktoje buvo dvarelis, vad. Alytaus Rūmai, didžiojo kunigaikščio medžioklės namai. 1875–1886 m. pastatytas Buktos dvaras. 

## Gyventojai

## Galerija

Bukta 1519.JPG|Akmuo „1519 Bukta“ 
Bukta, ženklas.JPG|Riboženklis
Bukta, pastatas.JPG|Senas daugiabutis
Buktos dvaras.JPG|Dvaro statinys
Bukta, prie parduotuvės.JPG|Prie parduotuvės


## Šaltiniai
Buožėnai

**Buožėnai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Telšių, prie kelio į Sedą. Seniūnaitijos centras. Yra paštas (LT-88075). Kaimas įsikūręs vaizdingoje Žemaičių aukštumoje (Buožėnų geomorfologinis draustinis) 3 km į šiaurę nuo kelio , į vakarus nuo kelio .

## Istorija

Į šiaurės vakarus nuo kaimo yra I tūkstantmečio – XIII a. Buožėnų piliakalnis. 1929–1946 m. ir 1957–1996 m. veikė pradžios mokykla, 1946–1957 m. septynmetė, nuo 1996 m. Buožėnų pagrindinė mokykla. 1950 m. įsteigtas medicinos punktas, kultūros namai, biblioteka.

1953–1992 m. buvo tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buteikiai (Anykščiai)

**Buteikiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Kurklių, Nevėžos (Virintos intakas) dešiniajame krante. Kaimo šiaurės rytuose stūkso Buteikių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Tėvynės sąjunga

**Tėvynės sąjunga** gali reikšti dvi organizacijas:
* **Tėvynės sąjunga** (*[[TS]]*) – politinė partija, įsteigta 1993 m., nuo 2008 m. vadinasi **[[Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai]]**;
* **[[Tėvynės sąjunga (1939)]]**, visuomeninė organizacija, įkurta 1939 m.
Korkas

**Korkas** (, ) – miestas pietvakarių Airijoje, antrasis pagal dydį šalyje; Korko grafystės sostinė, antras pagal dydį po Dublino Airijos miestas. Per miestą teka upė Li (), šalia įtekanti į Atlanto vandenyną. Miesto centras yra šios upės saloje. Stambus uostas, įsikūrusios prieplaukos ir dokai.

Stovi Kristaus (1726 m.), Šv. Onos (1726 m.), Švč. Trejybės (1832 m.), klasicistinė Švč. Mergelės Marijos (1839 m.), neogotikinė Šv. Petro ir Povilo (1868 m.), Kristaus Karaliaus (1930 m.), Šv. Pranciškaus (1953 m.) bažnyčios, Elžbietos fortas (XVI a.), Bimišo ir Kraufordo alaus darykla (XVII a.), Kraufordo meno galerija (anksčiau muitinė, 1724 m.), Teismo rūmai (1835 m.), rotušė (1936 m.), Airijos nacionalinio teatro rūmai (1966 m.).

## Istorija
*Corcaigh* reiškia pelkėtą vietą.

Pagal legendą šventasis Finbaras tarp 500 ir 600 m. upės saloje nurodė įkurti vienuolyną (pats Korko miestas žinomas nuo 606 m.). Nuo 846 m. čia gyveno vikingai, kurie čia įkūrė savo prekybos faktoriją. Nuo XII a. pabaigos miestą valdė normanai. 1185 m. Anglijos karalius suteikė Korkui miesto teises.

2005 metais Korkas buvo Europos kultūros sostinė.

## Klimatas

Vidutinis metinis kritulių kiekis – 1049 mm. Drėgniausias mėnuo – gruodis. Vidutinė didžiausia daugiametė temperatūra sausį – 9&nbsp;°C, daugiametė vidutinė mažiausia liepos temperatūra – 20&nbsp;°C.

## Pramonė

Korkas yra Airijos vakarinės dalies pramonės centras. Svarbiausia pramonės šaka yra – vaistų gamyba. Populiariausias Korke gaminamas vaistas yra *[[Viagra]]*. Korke taip pat veikia *Apple Computers* kompanijos Europos centrinė būstinė. Mieste ilgai veikė *[[Ford]] Motors* kompanija, tačiau gamykla buvo uždaryta. Šiuo metu daugiausiai žmonių dirba informacinių technologijų srityje.

## Susisiekimas
Mieste viešojo transporto autobusus valdo kompanija *Bus Eireann*. Geležinkelis ir plentas į Dubliną.

Korko oro uostas yra vienas iš svarbiausių Airijos oro uostų.

Korke yra Korko uostas – antras pagal dydį Airijos jūrų uostas. Keltai į Roterdamą (Olandija), Fišgardą (Velsas) ir Havrą (Prancūzija).

## Sportas

Mieste intensyviai vystomos airiško sporto rūšys: airiškas futbolas (), harlingas (air. *iománaícht*), moterų harlingas (air. camógaíocht, ), airių rankinis (air. *Liathróid Láimhe*), ritinis (). Veikia *Airių sporto asociacija* (air. *Cuman Lútchleas Gael*). Taip pat labai populiarus yra futbolas ().

### Futbolas
* Albert Rovers FC
* Cork Athletic FC
* Cork Celtic FC
* Cork City FC
* Cork Hibernians FC
* Rockmount AFC

## Šaltiniai

## Nuorodos
* corkspace.com – Atviro kodo fotografijos apie Korką
Voterfordas

**Voterfordas** – miestas pietinėje Airijos dalyje, Voterfordo grafystėje. Manoma, kad Voterforde šiuo metu gali gyventi 500–1000 lietuvių.

## Istorija

Pirmąją gyvenvietę Voterfordo teritorijoje 853 metais pastatė vikingai. Viduramžiais šis miestas buvo antras pagal svarbą miestas visoje Airijoje.

## Klimatas

Miestas yra įsikūręs pietryčių Airijoje, todėl klimatas jame yra vienas maloniausių visoje Airijoje. Vasaros čia būna vienos šilčiausių, lyginant su kitais stambiais Airijos miestais.

## Sportas
* Waterford United FC (futbolas)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Marijonas Mikutavičius

**Marijus Mikutavičius** (g. 1971 m. balandžio 19 d. Lazdijuose), geriau žinomas kaip **Marijonas Mikutavičius** – dainininkas, „Lietuvos ryto“ žurnalistas, aktorius, televizijos laidų vedėjas.

## Biografija
Baigė Vilniaus Sietuvos vidurinę mokyklą, žurnalistikos studijas Vilniaus universiteto Komunikacijos fakultete.

Populiarėti pradėjo būdamas televizijos laidos, skirtos jaunimui, „Tangomanija“ vienu iš vedėjų. 2004–2005 m. LNK televizijoje vedė pokalbių laidą „Vakaras su Marijonu“. 2007 m. kartu su Vytautu Šapranausku buvo realybės šou „Dangus 2“ vedėjas. 2007 m. balandžio 8 d. debiutavo TV3 televizijoje: vedė TV žaidimą „Taip arba ne" ir vedė TV laidą „Myliu. LT“. Vedė laidas „Pabandom iš naujo“, „Humoro klubas“. TV3 televizijos projekto „X faktorius“ teisėjas. TV3 televizijos žaidimo „galvOK!“ vienos iš dviejų laidoje esančių komandų kapitonas.

Marijus Mikutavičius su projektu „LT United“ 2006 m. Eurovizijos dainų konkurso finale užėmė 6-ąją vietą. Tokio rezultato šiame konkurse dar nebuvo pasiekusi jokia Lietuvos grupė.

Kuria dainas, jas atlieka, vaidina, laisvalaikiu žaidžia futbolą mėgėjiškoje Sekmadienio futbolo lygoje. 2025 m. spalį tapo vienu iš FK Ataka savininkų. Neoficialaus Lietuvos krepšinio himno „Trys milijonai“ (2000 m.) bei dainos „Nebetyli sirgaliai“ (2011 m.) autorius ir atlikėjas.

2016 m. birželio 10 d. Marijonas ir jo draugė dizainerė Ieva Daugirdaitė susilaukė sūnaus Majaus. 2024 m. gegužę pora Tokijuje susituokė.

Tėvas Juozas Mikutavičius.

## Diskografija
Albumai:
* 1997 m. Bovy su Marijonu (*Bomba records*)
* 2004 m. Pasveikinkit vieni kitus (*Intervid*)
* 2008 m. Baigėme mokyklą (*Promostar*)
* 2014 m. Lengvas Būdas Mest Klausytis

Singlai:
* 2000 m. Trys milijonai (*Tangomanija records*)
* 2002 m. Bliamba, juk aš tave myliu (*Bomba records*)
* 2012 m. Aš Tikrai Myliu Lietuvą

## Filmografija
* 2013 m. Moterys meluoja geriau, rež. Alvydas Šlepikas
* 2014 m. Gustavo nuotykiai, rež. Augustinas Gricius
* 2016 m. Gautas iškvietimas, rež. Tadas Vidmantas

## Įvertinimas
* 2014 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis

## Šaltiniai
Arnoldas Lukošius

**Arnoldas Lukošius** (g. 1967 m. vasario 11 d. Kurkliuose) – lietuvių muzikantas, grupės "Kiti kambariai" klavišininkas. Grojęs grupėje „Foje“.

## Veikla grupėje Foje
1983 m. kartu su Andriumi Mamontovu, Algimantu Kriščiūnu ir Dariumi Tarasevičiumi sukūrė grupę „Foje“. Grupėje A. Lukošius grojo klavišiniais. 1989 m. paliko „Foje“ ir perėjo groti akordeonu alternatyvaus roko grupėje „Šiaurės kryptis“. Nuo tada vadinamas pirmuoju Lietuvos roko akordeonistu. 1991 m. išvyko į JAV. 1992 m. grįžo į tėvynę, taip pat į grupę „Foje“, kurioje grojo iki pat grupės iširimo 1997 m.

## Muzikinis bendradarbiavimas
Vėliau koncertuose talkino „Naktinėms personoms“, su grupe „Lemon Joy“ dalyvavo paskutiniame „Rock Summer“ festivalyje Taline, nuo 2000 m. iki 2001 m. grojo su Psichu iš „Requiem“. Nuo 2001 m. vėl prisijungė prie bendraklasio A. Mamontovo grupės. Jų bendradarbiavimas nutrūko po 2013 m. surengto stulbinančiai sėkmingo koncertų turo "A.Mamontovas+FOJE".

## „LT United“ projektas
Buvo projekto „LT United“ dalyvis. Po pasirodymo 2006 m. „Eurovizijoje“ juokais pradėtas tituluoti „geriausiu Europos šokėju“.

## Kita karjera
Dar mokydamasis mokykloje įgijo statybininko specialybę. Metus studijavęs VU fizikos fakultete, 1986–1988 m. atliko privalomąją karinę tarnybą Tarybinės armijos grupėje VDR. Tarnybos metu įgijo radiomontuotojo bei telefonisto darbo įgūdžių. Grįžęs kurį laiką dirbo firmoje „Elektronas“, montavo nuotolines laiptinių spynas, kol susikirtus darbo ir muzikavimo grafikams buvo iš firmos pašalintas. Nuo 1988 m. iki 1991 m. maketavo knygas bei laikraščius. Iširus „Foje“ nuo 1998 m. dirbo populiaraus mėnesinio žurnalo jaunimui „Panelė“ priedo „MAXI PANELĖ“ redaktoriumi. Nuo 2011 m. vasario iki rugpjūčio buvo laisvalaikio ir poilsio žurnalo „ITIN karštas“ redaktorius. Nuo 2012 m. dirba interneto portale lrytas.lt.

Kartais dirba televizijos projektuose. 2006 m. vasarą vedė šou „Marsas prieš Venerą“ LNK, 2008 m. buvo LNK televizijos žaidimo „Vienas prieš visus“ vedančiuoju, 2011 m. pradėjo kurti interviu rubriką Lietuvos ryto televizijos apkalbų laidoje „Super LT“.

Telekomunikacijų bendrovės „Tele2“ reklaminis veidas.

## Nuorodos
* LT United svetainė internete 
* grupės FOJE svetainė internete
Viktoras Diawara

**Viktoras Diawara** (pravardė **Vee**, g. 1978 m. vasario 13 d. Vilniuje) – Lietuvos dainininkas ir prodiuseris. „Skamp“ grupės bei „LT United“ projekto narys.

## Biografija
Gimė lietuvės ir Malio dramaturgo šeimoje. Augo Malyje, vėliau gyveno Vokietijoje ir Airijoje. 1995 m. Vokietijoje, Vasario 16-osios gimnazijoje kartu su Viliumi Alesiumi įkūrė grupę „Skamp“. Grįžęs į Lietuvą 1998 m. nusprendė rimtai pradėti muzikinę karjerą.

2001 m. gegužės 12 d. – pirmas ryškus tarptautinis pasiekimas: viename didžiausių Europos muzikinių renginių – Eurovizijos dainų konkurse – užimta trylikta vieta. Viktoras Diawara kartu su grupe „Skamp“ atliko dainą „U Got Style“. 2006 m. gegužės mėnesį dalyvavo „LT United“ projekte ir Eurovizijos projekte užėmė šeštąją vietą (didžiausias Lietuvos pasiekimas Eurovizijoje).
Saulius Urbonavičius

**Saulius Urbonavičius** (sceninė pravardė **Samas**; g. 1963 m. rugsėjo 16 d. Panevėžyje) – lietuvių muzikantas, dainų autorius, grupės BIX įkūrėjas, dailininkas, televizijos prodiuseris.

## Biografija

Mokėsi Panevėžio 7-ojoje vidurinėje mokykloje. 1981 m. ją baigęs, 1982–1988 m. studijavo Šiaulių pedagoginio instituto Dailės fakultete.

Muzikinę karjerą pradėjo 1987 m. įkurtoje grupėje BIX, vienoje iš populiariausių visų laikų Lietuvos roko muzikos grupėje. Samas kūrė dainų tekstus, buvo grupės vokalistas ir gitaristas. Vėliau dainininko duoną iškeitė į pramogų verslą ir kartu su Marijonu Mikutavičiumi ir Martynu Starkumi vedė jaunimo muzikinę laidą „Tangomanija“ bei kitus televizijos projektus. Ir dabar kartais pasirodo scenoje su savo grupe BIX.

Buvo projekto LT United dalyvis, su kuriuo „Eurovizijos“ dainų konkurso finale 2006 m. užėmė 6 vietą.

2006 m. Saulius buvo realybės šou „Dangus“, o 2007 m. antrojo sezono – „Dangus 2“ – prodiuseris.

2010 m. jis prodiusavo projektą „Tu gali šokti“, o 2013 m. – projektus „Paslapčių namai“ ir „Šok!“. Taip yra TV3 talentų šou Lietuvos talentai teisėjas.
## Išnašos
Akordeonas

**Akordeonas** – muzikos instrumentas, priklausantis liežuvėlinių aerofonų klasei. Akordeonu grojama spaudant klavišus ir mygtukus, taip atidarant kelią orui tekėti pro liežuvėlius ir sukelti garsą. Akordeonas labai populiarus Šiaurės Amerikoje, Kolumbijoje, Brazilijoje ir Prancūzijoje.

Groti akordeonu reikia turėti tam tikros fizinės jėgos, nes instrumentas yra gana sunkus. Akordeonas gali sverti nuo 1 iki 9-10 kilogramų (kai kurie sveria ir 13, ar net 15 kilogramų). Tai priklauso nuo to, iš ko ir kaip jis pagamintas. Taip pat akordeonai pasižymi savo gabaritais, todėl ne visais akordeonais gali groti vaikai ir mažesnio ūgio žmonės.

## Tipai
Akordeonai dažniausiai skirstomi pagal bosų skaičių. Mažiausias yra 8 bosų akordeonas, o didžiausias – 160. Kiti akordeonai: 12, 16, 24, 32, 40, 48, 60, 72, 80, 96, 120 bosų.

## Populiarumas Lietuvoje
Akordeonas populiarus muzikos instrumentas Lietuvoje, ypač muzikos mokyklose. Akordeonu Lietuvoje pradedama mokyti groti dažniausiai nuo 5-6 metų. Muzikos mokyklose naudojami 60-80 bosų akordeonai, o vyresnių klasių mokiniai groti mokosi ir 96-120 bosų akordeonais. Pažangiausiose mokyklose mokoma groti akordeonais su melodiniais bosais (chromatiniai bosai, ). Instrumentai su šia sistema vadinasi *converter*.

## Lietuviai kompozitoriai kūrę akordeonui
* Valentinas Bagdonas
* Jonas Tamulionis
* Povilas Četkauskas
* Osvaldas Balakauskas
* Gabrielius Simas Sapiega
* Anatolijus Šenderovas
* Vidmantas Bartulis
* Giedrius Kuprevičius
* Žibuoklė Martinaitytė
* Rūta Vitkauskaitė
* Arvydas Malcys
* Ramūnas Motiekaitis
* Feliksas Bajoras

## Lietuviai akordeonininkai
* Albertas Vytautas Baika
* Povilas Četkauskas
* Eduardas Gabnys
* Martynas Levickis
* Algirdas Ločeris
* Vidas Ločeris
* Arnoldas Lukošius
* Ričardas Sviackevičius
* Raimondas Sviackevičius

## Nuorodos

* www.akordeonas.lt
* www.akordeonai.lt
* www.laas.lt
Carnotaurus

**Karnotauras (**Carnotaurus**)** – *[[abelisauridae]]* šeimai priklausęs ceratozauras. Liekanų rasta 1985 m. P. Amerikoje. Ilgis – 9.0 m. Turėjo sunkią, į buliaus panašią galvą, todėl gavo pavadinimą, reiškiantį *mėsėdis bulius*. Priekinės galūnės buvo visai mažos ir turbūt nenaudingos. Kūną iš šonų dengė maži kūgiški dygliai.
Ceratozauras

* *Ceratosaurus nasicornis*
* *Ceratosaurus dentisulcatus*
* *Ceratosaurus magnicornis*

**Ceratozauras** (*Ceratosaurus*) – ceratosauridae šeimai priklausęs plėšrusis dinozauras, gyvenęs vėlyvosios juros laikotarpiu Š. Amerikoje.

Ilgis 6 m. Turėjo stiprius žandikaulius su aštriais, lenktais dantimis. Priekinės galūnės buvo trumpos, su 4 stipriais pirštais. Užpakalinės galūnės ilgos, su 3 pirštais. Nugaros ir uodegos viduriu buvo kaulinių plokštelių eilė. Ant snukio turėjo nedidelį ragą, per mažą gintis nuo priešų, todėl turbūt naudotą partneriui prisivilioti.


Vaizdas:Ceratosaurus mounted.jpg|Ceratozauro skeletas
Vaizdas:Animals of the past, an account of some of the creatures of the ancient world (1913) (14580018307).jpg|Ceratozauras (1913)
Vaizdas:Ceratosaurus nasicornis walking.jpg|alt=


## Filogenetinis medis

{|style="margin-left: 1em;; margin-bottom: 0.5em; width: 248px; border: #99B3FF solid 1px; background-color: #FFFFFF; color: #000000; float: right; "