Šventoji

**Šventoji** – upė Rytų Lietuvoje; didžiausias Neries intakas (Nemuno baseinas). Ši upė nuo ištakų iki žiočių yra ilgiausia tekanti vien tik Lietuvoje.

## Tėkmė

Ištakos – Ignalinos rajone, Gražutės regioniniame parke telkšantis Dūkšto ežeras (apie 5 km į šiaurę nuo Dūkšto). Aukštupyje prateka Luodžio, Luodykščio, Asavo, Ūparto ežerus, toliau – Antalieptės tvenkinį (iki jį sudarant ten irgi buvo grupė ežerų), Sartus, Rašus, Paštį. Visas šis ežeringasis Šventosios aukštupys yra Ignalinos, Zarasų ir Rokiškio rajonuose. Už jo upė teka į pietvakarius jau lygesniu kraštovaizdžiu. Prateka Utenos, Anykščių, Ukmergės, Jonavos rajonais. Įteka į Nerį 44,5 km nuo jos žiočių, 4 km į šiaurės rytus nuo Jonavos, ties „Achema“.

Salpos plotis 200–700 m. Slėnio plotis aukštupyje siekia 400–700 m, vidurupyje 400–900 m, žemupyje – ~1 km. Vagos plotis iki Paščio ežero 20–40 m, tarp Paščio ežero ir Virintos žiočių 40–50 m, toliau 60–80 m. Vyraujantis vagos gylis ~1,5 m. Vidutinis nuolydis – 51&nbsp;cm/km, tačiau tarp ežerų nuolydis labai skiriasi. Vaga nuo ištakų iki Dūkšto ežero sureguliuota. Iš visų Lietuvos upių Šventoji turi daugiausiai salų – 79; salingumas – 3,08 %..

## Baseinas

Šventosios baseinas užima 6888,8 km² (iš jų 88,1 Latvijoje) plotą. Baseinas driekiasi iš šiaurės rytų į pietvakarius, apimdamas ežeringas Zarasų, Utenos, Molėtų aukštumas (25 % baseino ploto), Svėdasų ir Širvintų plynaukštes (54 %) ir dalį Vidurio Lietuvos žemumos (21 %). Baseinas asimetriškas, kairioji baseino dalis platesnė už dešiniąją. 10 % baseino teritorijos užima miškai, 9 % – pelkės, 3 % – ežerai. Upės maitinimas mišrus: požeminis vanduo sudaro trečdalį bendro nuotėkio, kitą dalį – lietaus ir sniego tirpsmo vandenys. Ežerai išlygina nuotėkį, todėl Šventoji net ir vasarą yra vandeninga.

Didžiausi intakai:

* kairieji: Šavaša, Alauša, Bradesa, Vyžuona, Uolinta, Aknysta, Taurožė, Varius, Elmė, Anykšta, Virinta, Siesartis, Žirnaja, Širvinta
* dešinieji: Nasvė, Jara-Šetekšna, Vadaksta, Grieža, Latava, Biebė, Pienia, Mūšia, Dukstyna, Ukmergėlė, Storė, Armona.

## Hidrologija

Šventosios srovės greitis 0,2-0,5 m/s. Metinė vandens lygio svyravimų amplitudė aukštupyje 1,3 m, žemupyje iki 5,3 m. Žemupyje (ties Baltromiške) metinis vandens nuotėkis pasiskirsto taip: pavasarį 45 %, vasarą 15 %, rudenį 20 %, žiemą 20 %.

Šventoji patvenkta ties Antaliepte (211 km nuo žiočių, susidariusios Antalieptės marios) ir Kavarsku (69 km nuo žiočių, susidaręs Kavarsko tvenkinys). Ties Kavarsku Šventoji 12 km Šventosios-Nevėžio kanalu sujungta su Nevėžiu; iš Kavarsko tvenkinio vanduo iki 2000 m. buvo perpumpuojamas į Nevėžio baseiną. Vandens matavimo stotys veikia Anykščiuose ir Ukmergėje. Ukmergėje matuojamas vandens lygis, vandens temperatūra, vandens debitas. Anykščiuose papildomai matuojama vandens būklė ir (jei yra) ledo storis.

## Tiltai

Žymesni tiltai, pasroviui:

* Žagarinės pėsčiųjų tiltas
* Bikėnų tiltas
* Antalieptės tvenkinio tiltas
* Antalieptės kabamasis tiltas
* Antalieptės tiltas
* Dusetų tiltas
* Kalbutiškių tiltas
* Užpalių Vytauto Didžiojo tiltas
* Kunigiškių tiltas
* Vaižganto tiltas
* Mickūnų tiltas
* Mikierių tiltas
* Sedeikių tiltas
* Andrioniškio tiltas
* Anykščių geležinkelio tiltas
* Vyskupo Antano Baranausko tiltas
* Anykščių pėsčiųjų tiltas
* Anykščių šilelio lynų tiltas
* Kavarsko tiltas
* Radiškio tiltas
* Magistralės A2 tiltas per Šventąją
* Ukmergės pėsčiųjų tiltas
* Ukmergės tiltas
* Veprių tiltas
* Upninkų tiltas

## Reikšmė

Šventosios baseinas gyvenamas nuo seno, manoma, kad jame pradėjo formuotis Lietuvos valstybė (žr. Voruta). Upės pavadinimas nusako jos sakralinę reikšmę senajame lietuvių tikėjime (kilmė iš žodžio *šventas*), nors galimai pirminė žodžio „šventas“ reikšmė galėjo būti „šviesus“. Šventoji minima Šventupės vardu (*Swyntoppe*) XIV a. kryžiuočių kelių aprašymuose.

Šventosios pakrantės vaizdingos, ypač ties Mikieriais, kur upė sudaro kilpas. Vaga vandeninga, srauni, todėl tinkama vandens turizmui. Aplink upę įkurti 3 regioniniai parkai: Gražutės, Sartų ir Anykščių.

Upės ruožas nuo Jaros žiočių iki Pelyšos žiočių – Šventosios kraštovaizdžio draustinis. Į pietvakarius nuo Ukmergės, tarp Galbos ir Armonos žiočių, Šventosios slėnio su atodangomis ruožas – Armonos geologinis draustinis.

Svarbesnės gyvenvietės prie Šventosios: Antalieptė, Dusetos, Užpaliai, Andrioniškis, Anykščiai, Kavarskas, Vidiškiai, Ukmergė, Vepriai, Upninkai.

## Galerija

Šventoji prie Drobiškės.JPG|Šventoji prie Drobiškių (Zarasų raj., Gražutės regioninis parkas)
Vaizdas:Sventoji.jpg|Šventosios žemupys ties Vepriais
SventojiRiver002.JPG |Šventoji ties Šventupe 
Vaizdas:Sventoji river in Anyksciai001.jpg|Šventoji ties Anykščiais
Vaizdas:Šventosios vaizdas Anykščių mieste 1.jpg|thumb|Šventosios vaizdas Anykščiuose iš bažnyčios bokšto
Vaizdas:Šventosios vaizdas nuo Lajų tako 1.jpg|thumb|Šventosios vaizdas nuo Anykščių Lajų tako
Vaizdas:Lithuanian partisans of the Algimantas military district near Šventoji river, 1947.jpg|thumb|Algimanto apygardos partizanai šalia Šventosios 1947 m.


## Šaltiniai