open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Chris & Moira

**„Chris & Moira“** – muzikinis duetas iš Maltos, kurį sudarė Moira Stafrace ir Christopher Scicluna.

Moira gimė 1970 m. Maltoje. Nuo 12 metų pradėjo dainininkės karjerą. Atlikėja dalyvavo daugybėje festivalių, kur laimėjo daug apdovanojimų. 1992 metais pelnė geriausios šalies muzikos asmenybės apdovanojimą.

Chrisas gimė 1959 m. Maltoje ir nuo 8-rių metų pradėjo mokytis muzikos. Devintajame dešimtmetyje atlikėjas gyveno Jungtinėje Karalystėje. Jis mirė 2022 m. vasario 18 d., būdamas 62-jų metų.

1994 metais duetas 1994 m. „Eurovizijos“ dainų konkurse su daina „More than Love“ užėmė penktą vietą. „Chris & Moira“ buvo trečias ir sėkmingiausiai „Eurovizijoje“ pasirodęs duetas iš Maltos. Kaip pritariantys vokalistai Chrisas su Moira dalyvavo šiame konkurse 1993 metais su William Mangion bei 1999 metais su merginų grupe „Times Three“. Pora buvo susituokusi ir iki Kristo mirties įrašinėjo bendras dainas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Daina ''More than Love''

|-
Arbeter Zeitung

**Arbeter Zeitung** () – sionistų darbininkų savaitraštis ėjęs 1921–1922 m. ir 1926 m.  Kaune jidiš kalba. Laikraštis buvo iš dalies komunistinis, tačiau skyrėsi nuo kitų laikraščių tuo, kad kėlė žydų identiteto klausimus.

Redaktorius buvo Moshe Erem, tačiau neoficialiu redaktoriumi buvo Tuvia Meshorer.

## Istorija

Nuo 1921 m. balandžio iki 1922 m. gegužės, kai buvo uždrausta laikraščio leidyba išleista 40 publikacijų. Neoficialus laikraščio redaktorius Tuvia Meshorer buvo nuteistas 1 metų laisvės atėmimo bausme. Po 1926 m. seimo rinkimų naujoji valdžia leido spausdinti laikraštį, tačiau po 1926 m. gruodžio perversmo laikraščio leidyba uždrausta. 

## Literatūra

* Arie Bar (1980). The Jewish Press that was: Accounts, Evaluations, and Memories of Jewish Papers in Pre-Holocaust Europe. World Federation of Jewish Journalists. p. 318.
* Hershel Edelheit; Abraham J. Edelheit (2000). History of Zionism: a handbook and dictionary. Westview Press. p. 460. ISBN 978-0-8133-2981-9.
* Dov Levin (2000). The Litvaks: A Short History of the Jews in Lithuania. Berghahn Books. p. 177. ISBN 978-1-57181-264-3.
Naujoji Ruda

**Naujoji Ruda** (; ) – miestas pietvakarių Lenkijoje, prie pasienio su Čekija. Per miestą teka Vlodzica (; Stenavos intakas). Priklauso Klodzko apskričiai, Žemutinės Silezijos vaivadijai. 23 896 gyventojai (2011 m. duomenys).

## Istorija
Gyvenvietę dabartinėje miesto teritorijoje viduramžiais įkūrė vokiečiai. 1363 m. suteiktos miesto teisės bei buvo pervadintas į *Newenrode*. 1434 m. suteiktos Magdeburgo teisės.
Leonas Koganas

**Leonas Koganas** (1894 m. vasario 20 d. Šiauliuose, Rusijos imperija – 1956 m. gegužės 30 d. Vilniuje, Lietuvos TSR) – Lietuvos žydų kilmės gydytojas, 1940 m. Lietuvos liaudies vyriausybės sveikatos apsaugos ministras.

## Biografija
Gimė 1894 m. vasario 20 d. Šiauliuose. 1919 m. baigė Maskvos universitetą. Nuo 1921 m. dirbo gydytoju Kaune, buvo pirmasis pradėjęs praktikuoti trachėjos bronchoskopiją. 1940 m. birželį Lietuvą okupavus sovietams buvo išrinktas naujosios komunistinės vyriausybės sveikatos apsaugos ministru. Prasidėjus Trečiojo Reicho ir TSRS karui pasitraukė į Rusijos gilumą, kur dirbo įvairiose tuberkuliozės klinikose. Po karo grįžęs į Vilnių 1945–1951 m. buvo tuberkuliozės instituto direktorius. 1947 m. tapo komunistų partijos nariu. Prieš pat Stalino mirtį prasidėjus žydų gydytojų suiminėjimams 1953 m. vasarį buvo suimtas ir Leonas Koganas, apkaltintas Vakarų pasaulio medikamentų vartojimu ir blogu komunistinių veikėjų ir darbininkų gydymu. Kelios savaites po Stalino mirties paleistas, mirė 1956 m. gegužės 30 d. Vilniuje. Palaidotas Sudervės žydų kapinėse.

## Literatūra

* Gitelman, Zvi Y., ed. (1997). "Lithuanian-Jewish Relations in the Shadow of the Holocaust". Bitter Legacy: Confronting the Holocaust in the USSR. Indiana University Press. p. 209. ISBN 9780253333599.
* Jonas Zinkus, et al., ed. (1985–1988). "Koganas, Moisiejus Leonas". Tarybų Lietuvos enciklopedija II. Vilnius, Lithuania: Vyriausioji enciklopedijų redakcija. p. 352. LCC 86232954.
* Tininis, Vytautas, ed. (2003). Crimes of the Communist Regime in Lithuania in 1944-1953 2. Vilnius: Lietuvos karo akademija. p. 66. ISBN 9955-423-18-8.
Tadeusz Romer

**Tadeusz Ludwik Romer** (liet. Tadeušas Liudvikas Riomeris) (1894 m. gruodžio 6 d. Antanašėje, Rusijos imperija – 1978 m. kovo 23 d. Montrealyje, Kanada) – diplomatas, politikas.

## Biografija
Gimė 1894 m. gruodžio 6 d. Antanašėje. 1913 m. baigė Krokuvos Šv. Onos gimnaziją. 1917 m. baigė teisės ir politikos mokslus Lozanoje ir Fribūre. 1919 m. rudenį tapo Roman Dmowski sekretoriumi Versalio taikos konferencijoje, vėliau dirbo Lenkijos ambasadoje Paryžiuje. 1921 m. pradėjo dirbti Lenkijos užsienio reikalų ministerijoje. Nuo 1928 m. dirbo ambasadoje Romoje. 1935-1937 m. ambasadorius Lisabonoje, 1937-1941 m. Tokijuje. Daug prisidėjo prie Lietuvos žydų pabėgėlių su Chiune Sugihara išduotomis vizomis priėmimo į Japoniją bei naujų vizų suteikimo į JAV, Kanadą, Australiją ir kitas šalis. Nuo 1942 m. rudens iki 1943 m. pavasario dirbo Lenkijos diplomatinėje atstovybėje Samaroje. Nuo 1943 m. balandžio iki liepos dirbo Lenkijos diplomatinėse atstovybėse artimuosiuose rytuose. Nuo 1943 m. liepos 14 d. iki 1944 m. lapkričio 24 d. buvo Lenkijos emigracinės vyriausybės užsienio reikalų ministras. Po karo emigravo į Kanadą, kur dėstė teisę Makgilio universitete. 1963-1978 m. Kanados lenkų mokslinio instituto prezidentas.

## Nuorodos

* Biografija (lenk.)
* Lietuvos dvarų savininkai 
*dr. Olga Barbasiewicz, "Lenkijos Respublikos ambasadorius Japonijoje Tadeuszas Romeris ir žydai karo pabėgėliai Tolimuosiuose Rytuose" , publikacija paruošta Lenkijos instituto Vilniuje užsaykmu, ISBN: 978-609-95108-1-1.
Panevėžio laisvoji ekonominė zona

**Panevėžio laisvoji ekonominė zona (Panevėžio LEZ)** – laisvosios ekonominės zonos statusą turinti 47 ha pramoninės plėtros teritorija, kur klientams yra nustatytos mokesčių, muitų, kvotų lengvatos ir specialiosios veiklos taisyklės, siekiant investuotojams sudaryti palankesnes veiklos sąlygas. Panevėžio laisvoji ekonominė zona buvo įsteigta 2013 metais. Panevėžio LEZ teritorijoje įrengta visa reikalinga infrastruktūra, paruoštas detalus zonos planas, į atskirus plotus padalyti sklypai, paruošti ir apšviesti vidaus keliai, įvesta 7000 kW galios elektros linija, dujotiekis, vandentiekis bei kanalizacija. Klientams, investavusiems ne mažiau kaip 1 mln. eurų, nustatytos mokesčių, muitų ir kvotų lengvatos.

## Strateginė Panevėžio LEZ vieta
LEZ įkurta strategiškai patogioje vietoje – atstumas iki Vilniaus ir Rygos – 150 km, iki Klaipėdos jūrų uosto – 240 km, iki Šiaulių oro uosto – 80 km. Panevėžio LEZ turi tiesioginį susisiekimą su „Via Baltica“ magistrale. Šalia geležinkelio trasa, jungianti Maskvą su Kaliningradu.

## Investuotojai
„Devold“ – norvegų tekstilės gamintojas, veiklą plėtojantis nuo 1853 m., gamina dviejų tipų produkciją: sporto ir laisvalaikio tekstilės gaminius bei apsauginius drabužius, kurie yra eksportuojami į visą pasaulį. 2015 m. vasarą atidaryta 15 000 m² gamykla, kurioje dirba daugiau nei 300 darbuotojų.

## Mokestinės lengvatos

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Kruizinė kelionė

**Kruizinė kelionė** – tai kelionė jūra, dažniausiai poilsinio pobūdžio. Kruizinė kelionė tai ypatingas būdas pažinti pasaulį, įvairias šalis pasiekiant jūra, vandenynu ar kitais vandenimis.

Iki XX a. kruizinės kelionės buvo prieinamos tik pasiturintiems žmonės, tačiau dabar šia pramoga gali mėgautis daugelis. Kruizinės kelionės buvo pradėtos masiškai organizuoti paskutiniajame XX a. dešimtmetyje. Jas tuo metu organizavo britų kompanijos Thomsons bei Airtours. Kruizinių kelionių kainos gali skirtis priklausomai nuo kruizinio laivo, kelionės trukmės, aplankomų šalių.

## Šaltiniai
Virginijus Česnulevičius

**Virginijus Česnulevičius** (1956 m. lapkričio 17 d. Kretingoje – 2008 m. balandžio 7 d. Vilniuje) – Lietuvos karininkas, politikas.

## Biografija
Gimė 1956 m. lapkričio 17 d. Kretingoje. 1974 m. baigė Kybartų Kristijono Donelaičio gimnaziją, vėliau karininkų mokyklą Kaliningrade. 1990–1992 m. ėjo Krašto apsaugos departamento prie LR Vyriausybės Pasienio apsaugos tarnybos viršininko pareigas, per 1991 m. sausio įvykius buvo tuometinio Krašto apsaugos departamento Audriaus Butkevičiaus pavaduotojas, vienas Aukščiausiosios Tarybos – Atkuriamojo Seimo gynybos štabo vadovų. 1992 m. sausio 2 d. buvo paskirtas Krašto apsaugos ministerijos (KAM) Imuniteto tarnybos (kontržvalgybos) viršininku. 1992 m. laikinai ėjo ir KAM Personalo skyriaus viršininko pareigas. Vėliau dirbo dėstytoju Lietuvos karo akademijoje ir nuo 2003 m. teisininku KAM. Apdovanotas 1992 m. sausio 9 d. Sausio 13-osios atminimo medaliu ir 2006 m. lapkričio 17 d. Vyčio Kryžiaus ordino Riterio kryžiumi.

## Literatūra
* „Krašto apsauga“. Nr. 6 (135); 2008 04 15 – 2008 04 30, Krašto apsaugos ministerijos informacinis leidinys

## Šaltiniai
Martin Weiss

**Martinas Vaisas** (; 1903 m. vasario 21 d. Karlsrūjė, Vokietijos imperija – 1984 m. rugsėjo 30 d. ten pat, VFR) – nacių pareigūnas ir faktiškas Vilniaus geto valdytojas, taip pat nacių pareigūnų įsteigto Vilniaus Ypatingojo būrio prie vokiečių saugumo policijos ir saugumo tarnybos (SD), kuriam tenka didžiausia atsakomybė už Panerių žudynes, vadas.

## Ankstyvasis gyvenimas
Martinas Vaisas gimė protestantų šeimoje Karlsrūjėje. Vaisas sekė tėvo pėdomis ir įgijo santechniko ir šildymo sistemų specialisto išsilavinimą, dirbo pameistriu tėvo įmonėje. 1923–1927 m. gyveno Pietų Amerikoje, ten padėjo broliui įkurti fermą. Po tėvo mirties susilaukė trijų vaikų.

## Karjera nacių struktūrose
Vaisas ne itin domėjosi politika. 1934 m. jis įstojo į raitąją SS, SS padalinį, labiausiai orientuotą į jojimo meną ir žirgų priežiūrą. 1934 m. taip pat jis įstojo į Vokietijos nacionalsocialistinę darbininkų partiją.

1939 m. rugsėjį nacių Vokietijai įsiveržus į Lenkiją, Vaisas pašauktas į Vermachtą. Dėl narystės SS buvo perkeltas į Waffen-SS mašinų aptarnavimo skyrių ir pasiųstas į mūšį dėl Prancūzijos. 1940 m. rugpjūtį grįžo namo ir tęsė šeimos verslą.

1941 m. pavasarį Vaisas vėl mobilizuotas, paskirtas į trečią operatyvinę komandą *Einsatzkommando 3*, operatyvinės grupės dalį, dislokuotą Bad Diubene. 1941 m. spalį paskirtas dirbti Vokietijos valstybės saugumo tarnybos (, SD) ir Trečiojo Reicho saugumo policijos (; SiPo) vado biure Vilniuje, Ostlando reichskomisariate.

Vaisas šiose pareigose išdirbo iki 1944 m. liepos. Jis visiškai atsakingas už represijas prieš Vilniaus žydų populiaciją, prieš Holokaustą sudariusią apie 50 000 žmonių.

Nepaisant žemo rango, Vaisas buvo atsakingas už Vilniaus getą ir netoliese esantį Lukiškių kalėjimą. Jis taip pat atrinkdavo aukas ekzekucijoms Paneriuose ir pranešdavo savo viršininkams jų skaičių.

Vaisas pagarsėjo žiauriu elgesiu su geto kaliniais ir jų dažnu mušimu. Sykį jis vietoje nušovė žmogų, už tai, jog per geto vartus bandė įsinešti penkias bulves ir šiek tiek žuvies. Kiti vokiečių sargybiniai būtų linkę pasigailėti žydų, tačiau bijojo Vaiso nepritarimo. Dėl žiaurumo ir užgaidaus elgesio siunčiant žmones iš Vilniaus geto į ekzekucijų vietą Paneriuose, buvo pramintas „*juoduoju Vaisu*“, *„Weiss, das Schwarz“*  (žodžių žaismas, vok. *weiss* 'baltas').

## Teismas už karo nusikaltimus
1950 m. vasarį Viurcburgo teismas pripažino Vaisą kaltu dėl karo nusikaltimų ir nuteisė kalėti iki gyvos galvos.

## Šaltiniai

## Literatūra
* 
* -->
Olkušas

**Òlkušas** () – miestas pietų Lenkijoje. Apskrities centras. Nuo 1999 m. priklauso Mažosios Lenkijos vaivadijai. 1975–1998 m. buvo Katovicų vaivadijoje. Per miestą eina geležinkelio linija, jungianti Kelcus su Katovicais.

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1299 m. Tuomet jį valdė turtingi vokiečiai. XIX a. buvo miestas, Kelcų gubernijos Olkušo apskrities centras.

Vokiečiams okupavus Lenkiją, nuo 1941 iki 1945 m. miestas buvo vadinamas „sidabriniu miestu“ dėl didelių šalia rastų ir šachtose kastų sidabro klodų.

## Miestų partnerystė
*  Bergamas, Italija

## Galerija

Poland Olkusz - church.jpg|Šv. Andriaus bazilika
Baszta olkusz.jpg|Rekonstruotas bokštas
Rynek olkusz.jpg|Pagrindinė miesto aikštė


## Šaltiniai
Opočnas

:: *Apie Čekijos miestą žr. [[Opočnas (Čekija)]]*.

**Opòčnas**  () – miestas pietų Lenkijoje. Apskrities centras. Svarbus susisiekimo mazgas. Per miestą eina geležinkelio linija, jungianti Opočną su Mazovijos Tomašuvu ir Skaržysku-Kamena. Netoli Opočno eina automagistralė A1. Miesto globėjas – šv. Cecilija. 22 188 gyventojai (2014 m. duomenys).

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1284 m., princo Lešeko Juodojo dokumentuose. Remiantis šiais dokumentais, Opočno kaimas priklausė Sandomiero kolegiatui. Pasak istoriko F. Kiryk, Opočno, kaip miesto, istorija prasidėjo XIII a. vid., kai Boleslovas V Drovusis suteikė Opočnui miesto teises. Dėl nežinomų priežasčių XIII a. pabaigoje miesto teisių buvo atsisakyta ir Opočnas vėl tapo kaimu.

XIX a. buvo miestas, Radomo gubernijos Opočno apskrities centras.

Nuo 1999 m. priklauso Lodzės vaivadijai. 1975–1998 m. buvo Petrakavo vaivadijoje, o nuo 1945 iki 1975 m. buvo Kelcų vaivadijoje.

## Šaltiniai
Konstantin Päts

**Konstantinas Petsas** (, 1874 m. vasario 23 d. – 1956 m. sausio 18 d.) – vienas aktyviausių ir įtakingiausių tarpukario Estijos politikų, pirmasis Estijos prezidentas.

## Biografija
Jis buvo vienas pirmųjų estų, pradėjusių aktyvią politinę karjerą. Beveik 40 metų jis konkuravo su kitu šalies politiku Janu Tynisonu – iš pradžių žurnalistikoje, vėliau ir politikoje. 1905 m. revoliucijos metu K. Petsas buvo nuteistas mirties bausme, tačiau sugebėjo išskristi į Šveicariją. Vėliau iškeliavo į Suomiją, kur tęsė literatūros darbus. Grįžęs į Estiją, buvo įkalintas 1910–1911 m.

1917 m. K. Petsas pradėjo vadovauti autonominei Estijos vyriausybei, tačiau Spalio revoliucijos metu buvo priverstas savo veiklą tęsti pasislėpus. 1918 m. vasario 18 d. politikas tapo vienu iš trijų Estijos išsilaisvinimo komiteto narių – vėliau šis komitetas paragino sudaryti Estijos nepriklausomybės deklaraciją. 1918 m. vasario 24 d. K. Petsas vadovavo laikinajai Estijos vyriausybei, taip pat buvo užsienio reikalų ir karo ministerijų vadovu. Tai leido jam Estijos nepriklausomybės karo metu organizuoti šalies ginkluotę ir pasipriešinimą.

1922–1923 m. estas buvo parlamento Riigikogu vadovu, vėliau vadovavo 5 vyriausybėms, užimdamas Estijos valstybės vadovo () postą. 1938 m., priėmus Estijos konstituciją, K. Petsas tapo šalies prezidentu. Jo vadovavimo metu Baltijos šalys buvo okupuotos pagal Molotovo-Ribentropo paktą. Estijos prezidentas jėga buvo priverstas pasirašyti visus kapituliacijos dokumentus. 1940 m. liepos mėnesį, dar iki Baltijos šalių aneksijos, su šeima buvo suimtas ir ištremtas į Ufą. Iki 1952 m. buvo be teismo nuosprendžio kalinamas Kazanės kalėjimo psichiatrinėje ligoninėje. 1952 m. nuteistas 25 metams laisvės atėmimo. 1956 m. sausio 18 d. mirė Kalinino srities Buraševo psichiatrijos ligoninėje. 1990 m. palaikai perlaidoti Talino Metsakalmistu kapinėse.

## Šaltiniai

|-

|-
Bolesław Tołłoczko

**Boleslav Toločko** (1882 m. sausio 13 d. Svėdasuose, Rusijos imperija – 1954 m. lapkričio 26 d. Varšuvoje, Lenkijos Liaudies Respublika) – energetikas, dėstytojas, Varšuvos technikos universiteto profesorius. 

## Biografija
Gimė 1882 m. sausio 13 d. Svėdasuose, Edvardo ir Marijos Korsakaitės šeimoje. 1900 m. baigė Lvovo mokyklą, 1900-1904 m. studijavo Lvovo politechnikos universitete, 1904-1905 m. Vienos technikos universitete. 1905-1910 m. dirbo inžinieriumi mašinų garo katilų gamyklose Kramatorske ir Jekaterinoslave. Nuo 1910 m. dirbo Sosnoveco *W. Fitzner et K. Gamper* mašinų gamykloje. Nuo 1918 m. tapo mokslų daktaru ir pradėjo dėstyti Varšuvos technikos universitete. 1921-1924 m. dirbo Varšuvos garvežių gamyklos inžinieriumi. 1929-1931 m. ir 1939-1945 m. buvo mechanikos fakulteto dekanas, 1936 m. tapo profesoriumi. 1945-1946 m. buvo Lodzės technikos universiteto mechanikos fakulteto direktorius. Parengė nemažai mokslinių publikacijų šiluminės inžinerijos ir garo katilų panaudojimo tematika. Mirė 1954 m. lapkričio 26 d. Varšuvoje, palaidotas Povonzkų kapinėse.

## Darbai

* *Ogólne uwagi o wyborze paleniska* (1921)
* *Kotły wysokoprężne* (1930)
* *Współczesne paleniska kotłowe* (1932)
* *Drogi rozwoju współczesnej budowy kotłów* (1934)
* *Rozwój budowy kotłów w ostatnim 60-leciu* (1934)
* *Urządzenia do odpopielania spalin kotłowych* (1935)
* *Obliczenia krążenia wody w kotłach opłomkowych* (1937)
* *Paleniska dla drewna* (1938)

## Literatūra

* Biogramy uczonych polskich, Część IV: Nauki techniczne, Wrocław 1988
Teresa Ciszkiewiczowa

**Teresa Ciškievičova** (1848 m. Nevėžninkuose, Rusijos imperija – 1921 m. Varšuvoje, Antroji Lenkijos Respublika) – gydytoja, visuomenės veikėja.

## Biografija
Gimė 1848 m. Nevėžninkuose, mokslų pagrindus gavo namuose. Būdama 15 metų 1863 m. sukilimo metu aktyviai rėmė sukilėlius. Mokyklą baigė Rygoje, 1873-1879 m. studijavo mediciną Berno universitete. Iki 1883 m. dirbo universiteto chemijos katedroje. Apsigyvenusi Varšuvoje pradėjo dirbti ginekologe, ištekėjo už savo pusbrolio architekto Alfred Ciszkiewicz. Jau nuo studijų laikų Šveicarijoje priklausė įvairioms slaptoms lenkų organizacijoms ir draugijoms siekusioms nepriklausomybės. Mirė 1921 m. Varšuvoje.

## Literatūra

* L. Zembrzuski, *Ciszkiewiczowa Teresa.* Polski Słownik Biograficzny, t.4, Kraków 1938, s. 86 – 87.
Kazimierz Janczewski

**Kazimieras Jančiauskas** (1878 m. spalio 20 d. Blinstrubiškiuose, Rusijos imperija – 1959 m. liepos 15 d. Pruškuve, Lenkijos Liaudies Respublika) – dvarininkas, politikas, visuomenės veikėjas.

## Biografija
Gimė 1878 m. spalio 20 d. Blinstrubiškių dvare. 1897 m. baigęs mokyklą Rygoje, pradėjo studijuoti teisę Sankt Peterburgo universitete, tačiau metė mokslus ir pradėjo studijuoti agronomiją Krokuvos universitete, kur dėstė jo dėdė Edvardas Jančevskis. 1906 m. vedė Helena Oskierka, tais pačiais metais nusipirko Jūkainių dvarą, kur įkūrė žirgyną, augino trakėnų veislės žirgus. Buvo Raseinių žemės ūkio draugijos viceprezidentas. Pirmojo pasaulinio karo metu evakavosi su visu žirgynu į Penzą. Po karo grįžo į Lietuvą, pasirašė dvarininkų lojalumo Lietuvai deklaraciją. 1919 m. išrinktas į Kauno miesto tarybą. Aktyviai dalyvavo Lietuvos lenkų kultūriniame gyvenime, buvo lenkiškų įmonių „Dompol“ i „Omega“ akcininkas. Buvo vienas iš akademinės lenkakalbių korporacijos *[[Lauda (korporacija)|Lauda]]* steigėjų. Nuo 1928 m. Lietuvos lenkų komiteto narys. Išėjęs į pensiją finansavo Viduklės ir Blinstrubiškių apylinkių sakralinių objektų rekonstrukciją. 1944 m. artėjant sovietinei okupacijai pasitraukė į Lenkiją. Mirė 1959 m. liepos 15 d. Pruškuve.

## Literatūra
* Mieczysław Jackiewicz, Kazimierz Janczewski jako czołowy działacz mniejszości polskiej na Litwie w okresie międzywojennym, Warszawa 2006
* Mieczysław Jackiewicz, Polacy na Litwie 1918–2000, Warszawa 2003
Piastuvas

**Piastuvas** (, iki 1926 m. *Utrata*) – miestas–valsčius vidurio Lenkijoje, šalia Varšuvos, Pruškuvo apskrityje. Nuo 1999 m. priklauso Mazovijos vaivadijai. 1975–1998 m. buvo Varšuvos vaivadijoje. Antras tankiausiai gyvenamų šalies miestų, 4 050,5 žm./km² (po Sventochlovicių). 22 914 gyventojų (2012 m. duomenys).

## Istorija
Miestelio istorija skaičiuojama nuo XVI a. Dabartinio miesto teritorijoje buvo du kaimai: Utrata ir Ždarai ().

## Galerija

Piastow, centrum miasta.jpg|Miesto centras
Piastow, urzad miasta 3.jpg|Rotušė
Intellivision

**Intellivision** – kompiuterinių žaidimų konsolė, bedrovės „Mattel“ išleista 1979 m. Kurti konsolę pradėta 1978 m., praėjus kiek mažiau nei metams po to, kai rinkoje pasirodė pagrindinė jos konkurentė – Atari 2600. Pavadinimas *Intellivision* sudarytas iš žodžių *intelligent television* ('pažangi televizija'). Iš viso konsolės vienetų buvo parduota 3 milijonai, sukurtų žaidimų kiekis – 125.

2009 m. IGN konsolę Intellivision išrinko 14-a geriausia visų laikų kompiuterinių žaidimų konsole. Tai buvo vienintelė bendrovės „Mattel“ išleista kompiuterinių žaidimų konsolė iki kol 2006 m. pasirodė HyperScan.

## Techniniai duomenys
* **[[Procesorius]]**: General Instrument CP1610 16 bitų mikroprocesorius (taktinis dažnis iki 894,886 kHz)
* **[[Atmintis (kompiuterio)|Atmintis]]**:
** 1456 baitai RAM
** 7168 baitai ROM
* **Vaizdas**:
** 159x96 pikselių ekrano rezoliucija
** 16 spalvų vienu metu
** iki 8 spruklių
* **Garsas**: trijų kanalų garso sistema su vienu triukšmo generatoriumi (General Instrument AY-3-8910 garso lustas)

## Išnašos
Pščyna

**Pščyna** (; ) – miestas pietų Lenkijoje. Pščynos apskrities administracinis centras. Nuo 1999 m. priklauso Silezijos vaivadijai. 1975–1998 m. buvo Katovicų vaivadijoje. 25 999 gyventojai (2014 m. duomenys). Per miestą teka Pščynka (kairysis Vyslos intakas).

Pščyna įsikūrusi kalvotoje vietovėje. Aukščiausias taškas iškilęs 262 m virš jūros lygio.

## Istorija
Rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1303 m.

## Mietų partnerystė
*  Bergiš Gladbachas, Vokietija
*  Klein Ronau, Vokietija
*  Kaštela, Kroatija
*  Holešovas, Čekija

## Galerija

Pałac w Pszczynie 37.JPG|Pščynos rūmai
Ring Pless.jpg|Turgaus aikštė
Šernų miškai

**Šernų miškai** – miškų masyvas vakarų Lietuvoje, Klaipėdos rajone, 7 km į pietvakarius nuo Gargždų, 7 km į pietryčius nuo Klaipėdos pakraščio. Priklauso Kretingos miškų urėdijai (Šernų girininkijai). Apima 9 km² plotą.

Šernų miškų masyvą sudaro Šernų ir Piliakalnio miškai. Vyrauja velėniniai jauriniai priesmėliai ir priemoliai. Paviršius banguotas. Vakariniu miško pakraščiu teka Minija, o per mišką – jos intakai Rokupis ir Kisupis. Visi Šernų miškai priklauso Klaipėdos žaliajai zonai.

Medynai:
* pušynai: 52 %
* beržynai: 26 %
* eglynai: 11 %
* juodalksnynai: 5 %
* ąžuolynai: 2 %
* drebulynai: 1 %
* baltalksnynai: 1 %
* uosynai: 1 %
* liepynai: 1 %

Jaunuolynai sudaro 34 % medynų, pusamžiai medžiai 61 %, pribręstantys 3 %, brandūs 2 %.

Šernų miškuose sutinkamos stirnos, kiškiai, kiaunės, lapės, usūriniai šunys, voverės, barsukai, bebrai, ūdros, slankos, jerubės. Auga čia įveisti maumedžiai, pocūgės, raudonieji ąžuolai, išlikę seni eglynai ir dviardžiai pušynai.

Šernų miškuose gausu paminklinių objektų:
* 80 kvartale – Dovilų piliakalnis
* 37 ir 22 kvartaluose – Šernų kapinynas
* 37 kvartale – medžiotojo skulptūra
* 25 kvartale – paminklinis Šernų ąžuolas
* Minijos pakrantės įeina į Minijos ichtiologinį draustinį
* Šernų girininkijoje veikia muziejus.

Miškai tankiai apgyvendinti – į pietinę jų dalį įsiterpę Žiaukų sodai, rytuose – Kisiniai. Taip pat greta yra Šernai, Jurgiai, Gedminai, Rusliai.

## Šaltiniai
Šernų kapinynas

**Šernų kapinynas** – senovinė laidojimo vieta, rasta Klaipėdos rajone, Šernų miško 37 ir 22 kvartaluose, Minijos kairiajame krante.

Radinius sudaro 110 griautinių kapų, kuriuose laidota III–VII a. Dalis mirusiųjų laidota drauge su žirgais. Rasta įkapių, kurias sudarė dalgiai, peiliai, įmautiniai kirviai, pentinai, žalvariu kaustytų diržų liekanos, diržų sagtys, geležiniai dvinariai žąslai, skydų antskydžiai, įmautiniai ietigaliai, moliniai puodeliai, įvairūs papuošalai (žalvariniai antkakliai, apyrankės, kabučiai, smeigtukai, segės, kepurėlės, puoštos žalvarinėmis sraiginėmis įvijomis ir sankabėlėmis, emalio ir stiklo karoliai). Taip pat rasta I–III a. romėnų monetų, žalvarinė vyro statulėlė iš Mažosios Azijos (rasta 1905 m.).

800 m² plotą Šernų kapinyne 1891 m. ištyrė Albertas Becenbergeris. Iki 1945 m. radiniai saugoti Karaliaučiaus muziejuje „Prussia“.

## Šaltiniai
* KVR duomenys
Ravičius

**Ravičius** (; ) – miestas vidurio Lenkijoje. Apskrities centras. Nuo 1999 m. priklauso Didžiosios Lenkijos vaivadijai. 1975–1998 m. buvo Lešno vaivadijoje.

## Istorija
Miestą protestantų pabėgėliams iš Silezijos Trisdešimtmečio karo metu (1638 m., tais pačiais metais suteiktos miesto teisės) įkūrė Adamas Olbrachtas Pšyjma-Pšyjemskis (*Adam Olbracht Przyjma-Przyjemski*). XIX a. pr. mieste stovėjo protestantų bažnyčia ir rotušė. Pagrindinė miesto pramonė buvo cigarų ir uostomo tabako gamyba. Prekiauta grūdais, vilna, galvijais, kailiais bei mediena. 1905 m. gyveno 11 403 žmonės.

## Šaltiniai
Susišaudymas O.K. Korale (filmas)

**Susišaudymas O.K. Korale** () – 1957 m. JAV sukurtas ir 2 Oskarams nominuotas vesternas, sukurtas pagal realius 1881 m. spalio 26 d. įvykius.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Burt Lancaster – Vaitas Erpas
* Kirk Douglas – Dokas Holidėjus
* Rhondas Fleming – Laura Denbou
* Jo Van Fleet – Keitė Fišer
* John Ireland – Džonis Ringo
* Lyle Bettger – Aikas Klentonas
* Dennis Hopper – Bilis Klentonas
* Lee Van Cleef – Edas Beilis 

## Turinys

Garsus Laukinių Vakarų šerifas Vaitas Erpas ketina pasitraukti iš pareigų ir atsidėti ramiam gyvenimui. Dodž Sityje jis susitinka seną savo pažįstamą, profesionalų kortuotoją ir puikų šaulį Doką Holidėjų, nuolat įklimpsantį į įvairias nemalonias situacijas. Kol Erpas stengiasi palaikyti mieste tvarką, Holidėjų palieka jo draugė Keitė, susidedanti su banditu Džoniu Ringo.

Erpas įsimyli kortuotoją Laurą Denbou, su kuria ketina praleisti savo likusias dienas, tačiau brolių pagalbos prašymas  priverčia Vaitą pakeisti planus: jis pasieka moterį ir keliauja pas brolius į Tumstouną. Šių kelias susikirto su gyvulių kontrabanda iš Meksikos besiverčiančiu Klentonu, kuris neketina nutraukti savo nusikalstamos veiklos bei Tumstouno terorizavimo. Broliai meta Klentonui iššūkį, tačiau netrukus vienas jų nužudomas. Likę 3 broliai Erpai ir prie jų prisijungęs sunkiai sergantis Dokas Holidėjus susigrumia su Klentono žmonėmis O.K. Kerolo rančoje...

## Apdovanojimai

* Oskaras (nominacija) – geriausias garsas
* Oskaras (nominacija) – geriausias redagavimas
* Laurel apdovanojimas – geriausias aktorius (Burt Lancaster)
* Laurel apdovanojimas – geriausia veiksmo drama
* Laurel apdovanojimas (nominacija) – geriausias aktorius (Kirk Douglas)
* „Directors Guild of America“ (nominacija) – geriausias režisierius (John Sturges)

## Taip pat skaitykite
* Tumstounas
Palių mūšis

**Palių mūšis** – kautynės, įvykusios 1945 m. rugpjūčio 5-9 d. Žuvinto paliose bei Buktos miške tarp Lietuvos partizanų ir LTSR lojalių pajėgų.

## Pasiruošimas
Žuvinto ežero ir palių prieigų valymas pradėtas 1945 m. balandžio 18 d., kuomet į apylinkes perkelti papildomi NKVD daliniai. Į balandžio 22-23 vykusį susirėmimą tarp NKVD ir partizanų buvo iškviesta ir reguliarioji kariuomenė.

## Eiga
1945 m. rugpjūčio pradžioje palias puolė NKVD užnugario apsaugos kariuomenės 132-ojo pasienio pulko ir jungtinio pasienio būrio pajėgos. Žuvinto ežerą ir palias apsupo šarvuočiai, mūšyje naudota ir aviacija, bombardavusi manomas partizanų buvimo vietas. Kovotojų transportavimui NKVD naudojo valtis. Mūšiui užsitęsus savaitę, Sergijus Staniškis-Litas nurodė Dzūkų būriui atsitraukti į Buktos miško ir palių pakraštį, kitam būriui – užsimaskuoti Žuvinto ežero salose. Sutemus užsimaskavęs būrys surengė pasalą, kurios metu buvo nuskandintos kelios NKVD pajėgų valtys su kovotojais. Pasalai pavykus, partizanai išsiskirstė ir atsitraukė iš apsupimo.

## Pasekmės
NKVD pajėgos, patyrusios didelių nuostolių 1945 m. rugpjūčio mėnesį, atsisakė stambių karinių operacijų. Iki partizaninio pasipriešinimo pabaigos vykdyti tik atskirų miško kvartalų valymai.

## Pastabos

## Šaltiniai
Namų kompiuteris

**Namų kompiuteris** – viena iš mikrokompiuterių klasių, rinkoje pasirodžiusi 1977 m. ir plačiai paplitusi XX a. 9-ąjį dešimtmetį. Pirkėjams jie buvo pristatomi kaip lengvai įperkami kompiuteriai, skirti techninių žinių neturintiems naudotojams. Rinkoje šie kompiuteriai užėmė ryškų segmentą ir paprastai kainavo mažiau nei verslui, mokslui ar inžinerijai skirti to laikmečio kompiuteriai, tokie kaip IBM PC (jų klonai) ar Mac, bei pasižymėjo mažesne atmintimi ir panaudojimo galimybėmis. Tačiau namų kompiuteriai paprastai pasižymėjo geresne grafika ir garso sistema negu to paties laikmečio verslui skirti kompiuteriai. Daugiausiai tokie kompiuteriai naudoti kompiuterinių žaidimų žaidimui.

## Savybės
Tai daugiausia buvo nesudėtingi kompiuteriai su į karkasą įmontuota klaviatūra. Juos galima buvo pajungti prie televizoriaus. Daugiausia buvo skirti žaisti žaidimus ir naudoti administracinėms programoms. Programų ir duomenų išoriniam saugojimui paprastai buvo naudojami kasetofonai vietoje standžiųjų diskų ir diskelių. Daugelyje jų buvo įmontuoti lizdai kištukiniams moduliams pajungti.

Pagrindinė kompiuterio sistema paprastai būdavo BIOS (dažnai vadinama MOS, Machine Operating System), pastoviąją atmintį (ROM) tipiškai atstodavo BASIC interpretatorius. Sistemai pradėjus veikti ji pirmiausia įgalindavo BASIC interpretatoriaus veikimą, o šiuo tada jau galima buvo duoti komandas kompiuteriui paleisti kitas programas.

Vėlesni namų kompiuteriai, tokie kaip Commodore Amiga, Atari ST ir Acorn Archimedes, iš tikrųjų jau naudojo operacinę sistemą, taip pat juose visada buvo įmontuotas diskelių įrenginys. Iš pradžių šie kompiuteriai buvo pranašesni už asmeninius kompiuterius (PC) daugelyje aspektų.

## Namų kompiuterių sąrašas pagal gamintoją
* Acorn: Atom, BBC, Electron, BBC Master, Archimedes, Risc PC.
* Apple: Apple II
* Atari: Atari 400, 800, XL, XE, ST, TT, Falcon
* Commodore: VIC-20, Commodore 64, Commodore 128, Commodore Plus/4, Amiga
* Dragon Data: Dragon 32, Dragon 64
* Exidy: Exidy Sorcerer
* Mattel: Aquarius
* MSX namų kompiuteriai
* Oric: Oric-1, Oric Atmos
* Philips: P2000T
* Sharp: MZ-700 serija
* Sinclair: ZX80, ZX81, ZX Spectrum ir Sinclair QL
* Tandy: TRS-80 (I, II, III, ..), TRS-80 CoCo
* Texas Instruments: TI99/4A

## Išnašos
Skarabėjinis antspaudas

**Skarabėjinis antspaudas** () – reljefinių antspaudų kategorija, būdinga Senovės Egiptui. Tai maži antspaudai (apie 1,5 cm ilgio), kurių plokščioji pusė išraižyta atspaudui išgauti, o kita pusė paprastai iškila ir taip išraižyta, kad primena skarabėjų. Atspaudas paprastai ovalus. 
Buvo naudojami ir kaip amuletai. Kartais šiuos antspaudus gamindavo iš pusbrangių akmenų.

Skarabėjiniai antspaudai buvo labai paplitę Egipte, jie būdavo populiarūs kai kuriais laikotarpiais. Kartais paplisdavo ir kaimyninėse šalyse, pvz., Levante. 

Darydavo ir gerokai didesnius analogiškus dirbinius, kurie būdavo naudojami, pvz., kaip prespapjė. 

## Literatūra
* Schulz,R, Seidel,M.  *Egypt, The World of the Pharaohs,* Eds. Regine Schulz and Matthias Seidel, (w/ 34 contributing Authors), (Konemann, Germany), c 1998, (538 pp).  *( 2 ) Scarab seals,* (as impression seals), (Top/Bottom, 1.5&nbsp;cm), and *"Commemorative Scarab"* of Amenhotep III, (Top/Bottom hieroglyphs), p.&nbsp;353. (hardcover, ISBN 3-89508-913-3)

## Nuorodos

* a collection of seals and scarabs from international collectors and galleries, accompanied by an archeologist
* 1.1 cm Scaraboid impression seal.
* 'Positive-impression' cowrie-scaraboid.
Laure Manaudou

**Lora Manaudū** (; g. 1986 m. spalio 9 d. Vilerbane, Prancūzijoje) – buvusi Prancūzijos plaukikė. Daugkartinė šalies moterų plaukimo rekordininkė, pasaulio bei Europos rekordininkė. Olimpinė, pasaulio ir Europos čempionė.

## Karjera

L. Manaudū pirmasis treneris buvo Philippe Lucas (2001–2007). Ji pasiekė visus pasaulio laisvojo stiliaus rekordus tarp 200 ir 1500 metrų. 2009 m. rugsėjo mėn. ji nutraukė savo sportinę veiklą, tačiau 2010 m. spalio mėn. ji pradėjo vėl treniruotis su Alabamos valstijos Auburno universiteto komanda „Tigers“. 2011 m. liepos mėn. ji pirmą kartą atstovavo Auburną varžybose Atense, kuriose ji pasiekė asmeninį 50 m laisvojo stiliaus rekordą.

L. Manaudū laimėjo tris medalius olimpinėse žaidynėse, šešis pasaulio medalius ir trylika Europos medalių.

## Asmeninis gyvenimas

L. Manadū tėvas prancūzas, o motina olandė. Jos brolis Florent Manaudou yra laimėjęs aukso medalį 2012 m. olimpinių žaidynių plaukimo sporto šakoje. Ji su draugu susilaukė pirmojo vaiko 2010 m. Ji taip pat vaidino Olivier Doran filme „Le Coach“ (2008 m.).

## Šaltiniai
Helen & Joseph

**„Helen & Joseph“** buvo trumpai gyvavęs muzikinis duetas iš Maltos, kurį sudarė Helen Micallef ir Joseph Cutajar.

1972 metais nacionalinėje atrankoje nugalėję 5 priešininkus, ginti šalies garbę 1972 m. „Eurovizijoje“ išvyko „Helen & Joseph“ duetas su daina „L-imħabba“. Konkurse atlikėjai surinkę 48 taškus, užėmė 18 vietą. Iš karto po konkurso dalyvavimo „Joseph ir Helena“ išsiskyrė ir sugrįžo prie savo solo karjerų.

1992 metais dueto narė Helen kaip solo dainininkė su kūriniu „Mat-Tnehid Tal-Mewg“ dalyvavo Maltos „Eurovizijos“ atrankoje, tačiau ten pergalės nepasiekė.

## Nuorodos
* Daina ''L-imħabba''

|-
Plika

**Plika** (; iš  'klostė') – pergamentinio akto ar chartijos elementas, dvilinka apatinė dalis, sutvirtinanti apatinį dokumento kraštą. Toks sutvirtintas kraštas yra tvirtesnis pamatas pakabinamam atspaudui (pvz., popiežių bulėse). Plika apsaugo apatinį kraštą nuo plyšimo. Paprastai plikoje išpjaudavo plyšius, pro kuriuos praverdavo virvelę, ant kurios būdavo tvirtinamas metalinis ar kitoks atspaudas. 

## Nuorodos
* Hlaváček, Ivan; Kašpar, Jaroslav; Nový, Rostislav (1994). Vademecum pomocných věd historických (in Czech). Jinočany: H&H. p. 181. ISBN 80-85467-47-X.
Katarina Witt

**Katarina Vit** (, labiau zinoma kaip „Kati“, g. 1965 m. gruodžio 3 d. Štakene, netoli Berlyno, Rytų Vokietijoje) – vokiečių dailiojo čiuožimo sportininkė ir olimpinė, pasaulio bei Europos čiuožimo čempionė. Viena iš visų laikų sėkmingiausių čiuožėjų.

## Biografija

K. Vit mokėsi Chemnice, talentingų jaunų sportininkų mokykloje „Kinder-und Jugendsportschule“. Jos motina dirbo ligoninėje fizioterapeute, o tėvas dirbo ūkininku. Čiuožia nuo penkerių metų.

## Karjera

1984 m. pelnė pirmą aukso medalį žiemos olimpinėse žaidynėse Sarajeve ir 1988 m. pelnė antrą aukso medalį žiemos olimpinėse žaidynėse Kalgaryje, atstovaudama savo gimtinei Vokietijos demokratinei respublikai.

Tapo pasaulio čempione 1984, 1985, 1987 ir 1988 m. ir 1982 ir 1986 m. pasaulio čempionate pelnė sidabro medalius. Taip pat laimėjo šešis Europos čempionatus.

## Šaltiniai
Kauno apgultis

**Kauno apgultis** – ATR-Maskvos karo metu, nuo 1658 m. lapkričio 8 d. iki 1659 m. vasario 20 dienos, vykusi Kauno miesto apgultis, kurio metu lietuvių daliniai nesėkmingai bandė atsiimti Kauno miesto kontrolę iš Rusijos kariuomenės.

## Priešistorė
1655 m. rugpjūčio 16 d. Rusijos karo vado, kunigaikščio Piotro Čerkaskio vadovaujama kariuomenė be mūšio užėmė Kauną. Nors lietuviai puikiai suprato Kauno strateginę reikšmę, bet miestas buvo silpnai įtvirtintas, turėjo nedidelę įgulą, o po pralaimėto Vilniaus mūšio į vakarus pasitraukusi lietuvių kariuomenės dalis nenorėjo rizikuoti ir kovoti su daug galingesniu priešu dviejų upių santakoje (tai blogino atsitraukimo galimybę), todėl nuspręsta miestą atiduoti. 

Užėmę Kauną rusai toliau į Žemaitiją nesiveržė, bet iš miesto didesni ir mažesni jų daliniai nuolat siautėjo po apylinkes, bandė priversti gyventojus prisiekti carui ir ieškojo maisto. Tai kėlė gyventojų nepasitenkinimą ir susidūrimus su miesto apylinkėse šmirinėjančiais lietuvių daliniais.

## Apgulties eiga
1658 m. rudenį nutrūkus ATR ir Rusijos paliauboms ir atsinaujinus karo veiksmams, Kaunas iš karto tapo lietuvių atakų objektu. Kaip rašo rusų šaltiniai, visi keliai iš miesto buvo užblokuoti. 1658 m. lapkričio 7 d. carui prisiekusi ir neprisiekusi šlėkta bei Kauno pavieto reguliarios kariuomenės daliniai apsupo miestą. Jie turėjo lengvų patrankų ir granatų, kuriomis apšaudė miestą ir jo bokštus. Lapkričio, gruodžio mėnesiais ir 1659 m. sausį penkis kartus buvo nesėkmingai šturmuota, kastasi po miesto siena, vienas tunelis susprogdintas paraku, padegtos medinės miesto sienos ir bokštai.

Per įvykusius 5 šturmus, kaip nurodoma rusiškuose šaltiniuose, žuvo apie devyni šimtai puolančiųjų, neskaitant sužeistųjų, o rusų žuvę tik 7. Nuo apsiausties jie išlaisvinti vasario 20 d., kai iš rusų užimto Vilniaus buvo atsiųsta virš tūkstančio karių, o lietuviai nedrįso stoti į mūšį ir pasitraukė.

## Literatūra
* (LT) LDK istorija: Kauno okupacija Tvano metu
* (RU) Прудовский П. И. Не только пером: Отписка царского дипломата об обороне Ковна от польско-литовских войск в конце 1658 – начале 1659 г.// Единорог. Материалы по военной истории Восточной Европы эпохи Средних веков и Раннего Нового времени. – Выпуск 2. – М.: Квадрига, 2011. – p. 342–347.

## Išnašos
Adomo Mickevičiaus slėnis

**Adomo Mickevičiaus slėnis** – slėnis, esantis Ąžuolyno parke Kaune. Slėnyje vyksta kultūriniai renginiai.

## Istorija

Pasakojama, kad poetas Adomas Mickevičius, 1819–1823 metais mokytojaudamas Kaune, mėgo dažnokai lankytis Ąžuolyne ir miškingame Girstupio upelio slėnyje, sėdėti prie parke esančio Adomo Mickevičiaus akmens. Kai poetas rengėsi išvažiuoti į užsienį, 1823 m. pavasarį  jo draugai Girstupio slėnyje jam surengė išleistuves. Jų metu, Karolinai Kovalskai pasiūlius, draugai slėnį pavadino Adomo Mickevičiaus slėniu.

## Nuorodos

* Adomo Mickevičiaus slėnis Kaune skęsta Sosnovskio barščiuose 
* Adomo Mickevičiaus slėnis wikimapia.org

## Šaltiniai
Svebodzicės

**Svebodzicės** (; ) – miestas pietvakarių Lenkijoje. Įsikūręs Svidnicos apskrityje, Žemutinės Silezijos vaivadijoje. 1975–1998 m. buvo Valbžycho vaivadijoje. 23 292 gyventojai (2011 m. duomenys).

1279 m. suteiktos miesto teisės. Išlikę XIII a. statyti gynybiniai įtvirtinimai.
 
Svebodzicės yra netoli Ksiažo pilies, kuri Antrojo pasaulinio karo metu kartu su požeminiais urvais buvo išplėsti asmeninėms Adolfo Hitlerio patalpoms. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai.

## Galerija

Swiebodzice plac JP2.JPG|Jono Pauliaus II aikštė
WK14 Świebodzice dworzec kolejowy Lichen99.JPG|Traukinių stotis
Zombkai

**Zombkai** () – miestas vidurio Lenkijoje. Nutolęs 10 km į šiaurės rytus nuo Varšuvos centro. Priklauso Volomino apskričiai, Mazovijos vaivadijai. 30 879 gyventojai (2012 m. duomenys).

Miesto teisės suteiktos 1967 m. Zombkai pietuose ir vakaruose ribojasi su Varšuva, šiaurėje su Markų miestu bei rytuose su Zelionka.
Lazy Bums

**„Lazy Bums“** () buvo 1987–1989 metais gyvavęs duetas iš Izraelio, kurį sudarė humoristai ir aktoriai Nathan Dattner (g. 1956 m. balandžio 17 d.) ir Avi Kuschnir (g. 1960 m. rugpjūčio 26 d.).

Su humoristine pop stiliaus daina „Shir habatlanim“ 1987 metais duetas laimėjo Izraelio pirminę atranką, dėl to jie išrinkti atstovauti savo šaliai 1987 m. „Eurovizijos“ dainų konkurse, vykusiame Briuselyje. Ten atlikėjai užėmė aštuntą vietą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Daina ''Shir habatlanim''

|-
Mikalojus Talvošas

**Mikalojus Talvošas** (**Tolvaiša**) (m. 1598 m. rugsėjo 25 d.) – LDK valstybinis veikėjas, Minsko (1566–1570) ir Žemaitijos kaštelionas (1570–1588), Lietuvos dvaro maršalka (1588–1596), Trakų kaštelionas (1596–1598). Dinaburgo seniūnas (1577), Biržų tijūnas (1577) ir Radunės seniūnas (1581).

## Biografija
Lietuvos bajorų Talvošų giminės atstovas, herbo „Łabędź“ savininkas. Stanislovo Talvošo sūnus. Dalyvavo Livonijos kare su Rusijos valstybe pulkininko laipsnyje, iš pradžių vadovaujant Lietuvos lauko etmonui, kunigaikščiui Romanui Teodorui Sanguškai, po to Lietuvos didiesiems etmonams Grigaliui Chodkevičiui ir Mikalojui Radvilai Rudajam.

1565 metais Mikalojus Talvošas Jono Chokevičiaus su Lietuvos daliniu buvo išsiustas į Livoniją, kur dalyvavo kariniuose veiksmuose prieš švedus. Kirempo mūšyje sutriuškino 6-tūkstantinę švedų armiją, paėmė 400 karių į nelaisvę ir keletas vėliavų. 1566 metais gavo Minsko kašteliono pareigybę, 1570 metais tapo Žemaitijos kaštelionu. 1570 metais vyko su Lietuvos-Lenkijos pasiuntinybe į Maskvą, kur sudarė trejų metų paliaubų sutartį su Rusijos valstybe. 1588 metais Mikalojus Talvošas buvo paskirtas Lietuvos dvaro maršalka, o 1596 metų vasario 12 tapo Trakų kaštelionu. 

Jo sūnus Adomas Talvošas (m. 1628) taip pat buvo Žemaitijos kaštelionu ir Dinaburgo seniūnu. Janina Talvošaitė, Adomo duktė, tapo Minsko kašteliono ir Žemaitijos seniūno Jono Alfonso Liackio (m. 1646) žmona.

## Literatūra
* *Boniecki А.* Poczet rodów w Wielkim Księstwie Litewskim w XV i XVI wieku. – Warszawa, 1883.

|-
3DO Interactive Multiplayer

**3DO Interactive Multiplayer** (kartais pavadinama tiesiog **3DO**) – kompiuterinių žaidimų konsolė, sukurta įmonės „The 3DO Company“. Sukurti konsolę sumastė verslininkas ir „Electronic Arts“ įkūrėjas Trip Hawkins. 3DO buvo sukurta ne pačios įmonės, bet keleto trečiųjų šalių. „Panasonic“ 1993 m. pristatė pirmuosius modelius, kitas techninės įrangos dalis 1994 m. patiekė „Sanyo“ ir „GoldStar“ (dab. „LG Corp“).

Nepaisant didžiulio reklamavimo prieš konsolės išleidimą (įskaitant ir tai, kad žurnalas „Time“ ją pavadino „Metų produktu 1994“) ir naujausių technologijų, didelė 3DO kaina ir persotinta konsolių rinka neleido šiai sistemai pasiekti tokios sėkmės, kokią buvo pasiekę veteranų varžovų „Sega“ ir „Nintendo“ gaminiai.

## Techniniai duomenys
* **[[Procesorius]]**: 32 bitų 12,5 MHz taktinio dažnio RISC CPU (ARM60)
* **[[Koprocesorius]]**: pagamintas pagal užsakymą
* **[[Atmintis (kompiuterio)|Atmintis]]**:
** 2 MB RAM (50 MB/s magistralės sparta, 36 DMA kanalai)
** 1 MB VRAM
** 32 kB SRAM
** 2 prievadai praplėtimui
* **Vaizdas**:
** 640×480 (interpoliuojant), 320×240 (tikra) 60 Hz rezoliucija NTSC versijai, 768×576 (interpoliuojant), 384×288 (tikra) 50 Hz rezoliucija PAL versijai su 24 bitų spalvų palete
** du pagreitinto vaizdo koprocesoriai, gebantys atvaizduoti 9–16 mln. pikselių per sekundę
* **Garsas**:
* 16 bitų stereofoninio garso sistema
* 44,1 kHz garso mėginių ėmimo dažnis
* Dolby Surround garso sistemos palaikymas
* 20 bitų Digital signal processor (DSP)
* **Medijos**:
** dvigubos spartos (priklausomai nuo gamintojo) 300 KB/s duomenų perdavimo CD-ROM įrenginys su 32 KB RAM buferiu
** daugiafunkcė 32 bitų operacinė sistema
* **Jungtys**: RF Switch, Composite RCA, S-Video
* **Maitinimas**: AC 120V 60 Hz 30 W maitinimo šaltinis

## Išnašos

## Nuorodos

* 3DO Interactive Multiplayer  Open Directory Project svetainėje
Šepetos miškai

**Šepetos miškai** – miškų masyvas šiaurės Lietuvoje, Kupiškio rajone, 1,5 km į pietryčius nuo Kupiškio. Priklauso Kupiškio miškų urėdijai (Kupiškio girininkijai). Apima 25 km² plotą.

Šepetos miškų masyvą sudaro Šepetos, Vidugirių, Medinos, Augulio, Juodymo miškai. Vyrauja velėniniai jauriniai glėjiški ir glėjiniai priemoliai, taip pat aukštapelkinio ir tarpinio tipo durpžemiai. Paviršius lygus, daug kur užpelkėjęs. Miškai yra Lėvens ir Šventosios vandenskyroje; čia prasideda Kupos intakai Skodinys, Račiupys, Suosos intakas Rudilis. Didelę miško dalį užima Šepetos durpynas (aukštapelkė).

Medynai:
* beržynai: 32 %
* pušynai: 24 %
* eglynai: 22 %
* drebulynai: 8 %
* juodalksnynai: 5 %
* uosynai: 5 %
* baltalksnynai: 4 %

Jaunuolynai sudaro 26 % medynų, pusamžiai medžiai 44 %, pribręstantys 15 %, brandūs 15 %.

Šepetos miškuose sutinkamos stirnos, elniai, briedžiai, šernai, kiškiai, kiaunės, lapės, usūriniai šunys, voverės, ondatros, bebrai, pelkių paukščiai.

Rytinį miškų kampą kerta kelias . Miške ir greta jo įsikūrę: Šepeta, Pašepetis, Abručiovka, Šapalai, Vidugiriai, Karaliūniškis, Lukošiškis, Griauželiškiai.

## Šaltiniai
Svesa

**Svesa** () – miestas Sumų srityje, šiaurės rytų Ukrainoje. Svarbus pramonės centras, chemijos ir pieno produktų srityje. 2014 m. duomenimis, mieste gyveno 6 868 gyventojai.

## Gyventojai
Behind the Sun

**„Behind the Sun“** – grupės „Red Hot Chili Peppers“ daina iš jų 1987 m. išleisto albumo „The Uplift Mofo Party Plan“. Daina buvo išleista kaip singlas 1992 m. ir buvo skirta pareklamuoti grupės geriausiųjų dainų rinkinį „What Hits!?“.

Dainai buvo sukurtas vaizdo klipas, kurį per dažnai rodydavo MTV kanalu. Klipe pasirodo grupės nariai Chad Smith ir John Frusciante, kurie nedalyvavo įrašinėjimo metu, kadangi dar nepriklausė grupei.

Nors ir buvo išleista kaip singlas, daina niekada nebuvo grota grupės koncertuose.

## Dainų sąrašas
;Reklaminis 12" singlas (1987)
# „Behind the Sun (Albumo versija)“
# „Special Secret Song Inside (Albumo versija)“

;Kasetės singlas (1992)
# „Behind the Sun (Albumo versija)“
# „Higher Ground (Pearly 12“ versija)“

;Reklaminis CD singlas (1992)
# „Behind the Sun (Albumo versija)“
# „Behind the Sun (Ilgoji versija)“

;CD singlas (1992
# „Behind the Sun (Albumo versija)“
# „Higher Ground“ (Pearly 12" versija)"
# „If You Want Me to Stay (Pink Mustang Mix)“
# „Knock Me Down (Albumo versija)

;Reklaminis 7“ singlas (1992)
# „Behind the Sun (Albumo versija)“
# „Fire (Albumo versija)“
If You Have to Ask

**„If You Have to Ask“** – grupės „Red Hot Chili Peppers“ daina iš jų 1991 m. išleisto albumo „Blood Sugar Sex Magik“. Daina buvo 1993 m. išleista kaip singlas.

Dainai buvo sukurtas vaizdo klipas, kuriame vietoj grupę palikusio gitaristo John Frusciante pasirodo gitaristas Arik Marshall. Klipas buvo labai retai rodomas per muzikinius kanalus ir nei jis, nei pati daina nebuvo įtraukti į grupės geriausių dainų rinkinį „Greatest Hits“.

Daina dažnai grojama grupės koncertuose ir nuo 1991 m. nebuvo turo, kuriame ji nebūtų atlikta bent kartą.

## Dainų sąrašas
;CD singlas (1993)
# „If You Have to Ask (Edit)“
# „If You Have to Ask (Disco Krisco Mix)“
# „If You Have to Ask (Scott And Garth Mix)“
# „Give It Away (In Progress)“

;12" singlas (1993)
# „If You Have to Ask (Disco Krisco Mix)“
# „If You Have to Ask (Album)“
# „If You Have to Ask (Friday Night Fever Blister Mix)“
# „Give It Away (In Progress)“
PAL regionas

**PAL regionas** (PAL yra **Phase Alternating Line** akronimas) – televizijos transliacijų teritorija, kuri apima didžiąją dalį Azijos, Afrikos, Europos ir Okeanijos. Regionas taip pavadintas pagal PAL televizijos standartą, tradiciškai naudojamą šiuose regionuose, priešingai NTSC standartas tradiciškai naudojamas Japonijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose, kurios abidvi sukuria didelę dalį pasaulio televizijos produkcijos.

Daugumą kompiuterinių žaidimų, skirtų šiam regionui, nebus galima paleisti NTSC-U/C ar NTSC-J regionų konsolėse dėl regionų lokauto. Nors tai dažnas reiškinys, kai kurie Xbox ir Xbox 360 žaidimai neturi regioninių apribojimų, kadangi „Microsoft“ leidžia savo leidėjams nuspręsti patiems. „Sony“ taiko panašią politiką PlayStation Portable konsolei, bet dauguma leidėjų renkasi neužkoduoti regiono savo UMD žaidimuose. PlayStation 4 taip pat neturi regioninių apribojimų. Xbox One atveju iš pradžių kalbėta apie regionų lokauto įdiegimą, bet tai buvo viena iš keleto veiklos strategijų, kurių „Microsoft“ atsisakė po naudotojų pasipiktinimų. Visos „Nintendo“ namų konsolės turi įdiegtą regionų lokautą, ar tai būtų programinės įrangos šifras, ar techniniai skirtumai konsolėse ir susijusiuose gaminiuose.

Tačiau priešingai dauguma „Nintendo“ delninių žaidimų konsolių neturi regioninių apribojimų, kaip ir dauguma kitų senesnių įrenginių (Neo Geo Pocket, Sega Game Gear ir t. t.), išskyrus Nintendo DSi ir Nintendo 3DS, kurios turi specifinius programinės įrangos šifrus.

Australijoje PAL versijos žaidimai taikomi tik Wii, PlayStation 3 konsolėms, kartais ir Xbox 360. Nintendo DS žaidimai Australijoje naudoja vietines lokalizacijas arba Šiaurės Amerikos lokalizacijas tam, kad būtų išvengta žaidimų išleidimų vėlavimo, bet kai kurie platintojai renkasi Europos versijas.

## Regiono teritorija
PAL regiono dydis varijuoja nuo įrenginių ir leidėjų. Žemiau išvardintos šalys paprastai patenka į PAL regioną:

Taip pat kelios kitos Artimųjų Rytų, Afrikos ir Europos šalys.

## Taip pat skaitykite
* PAL
* NTSC
* SECAM
Vlado Janevski

**Vladimir „Vlado“ Janevski** (; g. 1960 m. lapkričio 27 d. Skopjė) – makedonų pop dainininkas ir dainų autorius. 1998 m. jis buvo Makedonijos atstovas „Eurovizijoje“.

Mokėsi Skopjė universitete, laisvai kalba anglų, vokiečių, italų ir rusų kalbomis. Jis groja gitara, pianinu ir būgnais. Atlikėjas buvo populiarių grupių „Tost Sendvich“ (1976), „Bon-Ton“ (1986), „Fotomodel“ (1989) ir „Lastovica“ (1992) narys. 1992 metais kaip grupės „Music Box“ narys dalyvavo Jugoslavijos nacionalinėje atrankoje į „Euroviziją“, kur su daina „Hiljadu snova“ liko vienuoliktoje vietoje. 1994, 1995 ir 1996 metais Janevski dalyvavo konkurse „Slavianski Bazar“ Baltarusijoje. 1998-aisiais atlikėjas su kūriniu „Ne Zori, Zoro“ laimėjo Skopjė festivalį. Ši pergalė leido jam atstovauti Makedonijai 1998 m. „Eurovizijos“ dainų konkurse. Ten jis tarp 25 dalyvių užėmė 19 vietą. Janevski yra kūrinio „100% te ljubam“ teksto, kurį atliko makedonų grupė „XXL“ 2000 m. „Eurovizijos“ konkurse, įvykusiame Švedijoje, autorius.

Janevski yra parašęs kūrinių ir garsiems atlikėjams, tokiems kaip Tijana Dapčević, Vesna Pisarović, Toše Proeski, Karolina Gočeva, Daniel Đokić, Tamara Todevska ir Martin Vučić.

## Diskografija

### Albumai
* *Parče Duša* (1993)
* *Daleku E Neboto* (1996)
* *Ima Nešto Posilno Od Se* (2002)
* *Vakov Ili Takov* (2004)
* *Povtorno Se Zaljubuvam Vo Tebe* (2006)

### Singlai
* 1998: *Ne Zori, Zoro*
* 2002: *Nekogas i Negde*
* 2002: *Evergrin*
* 2002: *Srce Preku Neboto*
* 2004: *Ako Ne Te Sakam*
* 2006: *Povtorno Se Zaljubuvam Vo Tebe*

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 

|-