open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gauruotasis mėšlagrybis

**Gauruotasis mėšlagrybis** (*Coprinus comatus*) – pievagrybinių (*Agaricaceae*) šeimos, mėšlagrybių (*Coprinus*) genties grybų rūšis.

* **Augimo vieta**
Laukai, ganyklos, skverai, parkai, dirvonai, miškų pakelės, aikštės.
* **Augimo laikas**
Vasara (retai), ruduo, net po šalnų.
* **Pagrindiniai požymiai**
Kepurėlė gauruota, kotas su žiedu, sporos didelės.

Vaisiakūniai dideli. Kėpurėlė 6–15 (18) cm aukščio ir 2–4 cm pločio, jauna – pailgai kūgiška, cilindro formos, sena, – varpeliškai kūgiška, paviršius iš pradžių lygus, vėliau – suaižėjęs, sutrūkinėjęs į didelius atspurusius žvynus. Jauni lakšteliai balti, seni – rudai juodi, juodi, tankūs, trapūs, minkšti, laisvi, pasenę praskysta ir išlaša tirštais lašais. Kotas 8–20 (30)×2–4 cm, cilindriškas, pamato link nežymiai storėjantis, baltas, smulkiai plaušuotas, su puslankiu baltu žiedu. Trama balta, minkšta, malonaus kvapo ir skonio. Sporos 9–15×6–9 μm.

**Būdingi požymiai:** balti, gauruoti, augantys atvirose vietose grybai.

Auga grupėmis, kolonijomis, pavieniui, trąšiose vietose. Labai dažnas. Vartojamas jaunas, skanus, ypač šviežias su grietinės padažu. Kai kuriose šalyse auginamas grybų sultims gaminti.

## Literatūra
**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 221 psl.

## Nuorodos
* Gauruotojo mėšlagrybio nuotraukos
Gudžaratas

**Gudžaratas** () – Indijos valstija, esanti šalies vakaruose. Šiaurėje ribojasi su Pakistanu, šiaurės rytuose su Radžastano valstija, rytuose su Madhja Pradešu, pietuose Maharaštra ir jungtinėmis Damano ir Diu bei Dadros ir Nagar Havelio teritorijomis. Vakaruose valstija atsiremia į Arabų jūrą.

Valstijoje gyvena 50,6 mln žmonių. Sostinė – naujai pastatytas Gandinagaro miestas, įsikūręs netoli senosios Gudžarato sostinės Ahmadabado. Oficialios valstijos kalbos yra hindi ir gudžaratų.

## Geografija
Didžiąją valstijos dalį užima Kathiavaro pusiasalis, kuriame vyrauja sausringi miškai. Tarp Pakistano sienos ir Kačo įlankos driekiasi Kačo sritis, kur vyrauja dykros, sausringi dygūs krūmokšniai; prie jūros – šlapynės, maršos. Rytuose siekia Vakarų Ghatų šlaitus, kur veši drėgnieji miškai. Didžiąją dalį paviršiaus sudaro Gudžarato lyguma, rytuose ribojama Ghatų. Kathiavare yra kalvynų.

Valstijoje yra Narmados, Tapti, Sabarmatės, Mahės žemupiai, valstijos viduje didžiausios upės – Bhadaras, Šetrundžė. Kače plyti Kačo šlapynės.

Yra Giro miško, Vansdos, Velavadaro nacionaliniai parkai.

## Istorija

Teritorijoje, kuri dabar priklauso Gudžaratui, rasta daug svarbių Indo slėnio civilizacijos ar kitaip harapinės kultūros miestų griuvėsių.

## Ekonomika
Gudžaratas – labiausiai industrializuota Indijos valstija, kurioje pagaminama 19,8 % nacionalinės produkcijos.

## Transportas
Valstija turi ilgiausią 1214 km jūros pakrantę Indijoje, o Kandla uostas – vienas didžiausių uostų, aptarnaujančių Vakarų Indiją. Kiti svarbūs Gudžarato uostai: Džamnagaro, Porbandaro ir kiti.

## Gyventojai
Dauguma valstijos gyventojų yra gudžaratai (gudžarai), taip pat yra marvarių, parsų, portugalų, anglų-indų, sindhų (kačų), bhilų, žydų.

### Religijos
* hinduizmas – 89,1 %
* islamas – 9,1 %
* džainizmas – 1,0 %
* sikhizmas – 0,1 %

### Didžiausi miestai

* Ahmadabadas – 6 357 693 (2011 m.)
* Suratas – 5 935 000
* Vadodara – 2 065 771
* Radžkotas – 1 390 640 
* Bhavnagaras – 605 882
* Džamnagaras – 479 920
* Džunagadhas – 319 462
* Gandinagaras – 292 167
* Gandhidhamas – 248 705
* Nadiadas – 225 071
* Morbis – 210 451 
* Anandas – 209 410
* Mehsana – 190 753
* Surendranagar Dudrejus – 177 851
* Veravalas – 171 121
* Nausaris – 171 109
* Bharučas – 169 007
* Vapis – 163 630
* Porbandaras – 152 760
* Budžas – 148 834

## Šaltiniai
Gudžaratų kalba

**Gudžarati** (ગુજરાતી *Gujarātī*) – indoarijų kalba, viena iš 22 oficialių Indijos kalbų, bei pagrindinė kalba Gudžarato valstijoje. Dar vartojama Maharaštros, Radžasthano ir Madhja Pradešo valstijose, be to, vietomis Pakistane, Bangladeše, Pietų Afrikoje ir kitur, kur gyvena gudžaratų išeivija. Rašybai naudojamas gudžaratų raštas, labai panašus į devanagari.

Skiriamos gudžaratų kalbos 3 pagrindinės tarmės: šiaurės, arba Ahmadabado, vakarų, arba Kathijavaro, ir pietų, arba Surato. Skiriasi ir religinių bendruomenių (hinduistų, musulmonų ir parsų) vartojama gudžaratų kalba.

Gudžaratų kalba iš esmės yra tarpinė tarp hindi ir marathų kalbų. Su hindi gudžaratų kalbą sieja paplitusios vardažodžio ir veiksmažodžio analitinės formos, su marathų – tai, kad nėra balsių fonologinio ilgumo ir išsaugota bevardė giminė. Kaip ir kitos šiaurės Indijos kalbos, gudžaratų kalba ženkliai paveikta persų, arabų, pastaraisiais laikais – anglų kalbų.

Gudžarati kalba buvo gimtoji „Indijos tėvui“ Mohandui Gandžiui ir „Pakistano tėvui“ Mohamedui Ali Džinai.

## Istorija

Gudžaratų kalba ėmė klostytis XII a. iš vidurinių indų kalbų. Iš pradžių buvo artima radžastanų kalbos tarmėms, nuo jų galutinai atsiskyrė XIV–XV amžiuje.

Seniausi raštytiniai tekstai gudžaratų kalba žinoma nuo XV a. (žodinė kūryba, daugiausia religinė poezija, šia kalba plito nuo XIII amžiaus). Dabartinė rašomoji kalba susiformavo apie XIX a. vidurį Barodos (Vadodaros) ir Ahmadabado tarmių pagrindu.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
The Singles 86-98

**The Singles 86>98** – D. Britanijos grupės Depeche Mode rinktinių dainų albumas, išleistas 1998 metais.

## Apie albumą
Albumas išleistas 1998 m. rugsėjo 28 d. Albume yra 21 daina. Buvo išleistas ir singlas, pristatęs albumą – „*Only When I Lose Myself*“.

Visoms dainoms žodžius bei muziką sukūrė Gore'as.

## Dainos

### Albumo dainos
**CD 1:**
# „Stripped“ – 3:51
# „A Question Of Lust“ – 4:30
# „A Question Of Time“ – 4:00
# „Strangelove“ – 3:47
# „Never Let Me Down Again“ – 4:22
# „Behind The Wheel“ – 4:00
# „Personal Jesus“ – 3:46
# „Enjoy The Silence“ – 4:16
# „Policy Of Truth“ – 5:14
# „World In My Eyes“ – 3:57

**CD 2:**
# „I Feel You“ – 4:35
# „Walking In My Shoes“ – 5:02
# „Condemnation“ – 3:23
# „In Your Room“ – 4:50
# „Barrel Of A Gun“ – 5:26
# „It's No Good“ – 5:59
# „Home“ – 5:46
# „Useless“ – 4:53
# „Only When I Lose Myself“ – 4:41
# „Little 15“ – 4:14
# „Everything Counts (Live)“ – 6:38

### Singlai
# „Only When I Lose Myself“

## Kita informacija
* Pirmos 100 000 albumo kopijų buvo išleistos 3xCD pavidalu. Trečiajame CD buvo keturios papildomos dainos: *„Rush“ (Wild Planet Mix)*, *„Enjoy The Silence“ (The Quad: Final Mix)*, *„World In My Eyes“ (Safar Mix)* ir *„Dangerous“ (Hazchemix Edit)*.
* Buvo išleistas VHS ir DVD formatų rinkinys „The Videos 86>98“ – tai tų pačių dainų vaizdo klipų rinkinys.

## Nuorodos
* Depeche Mode dot com
* Albumo informacija
* Depeche Mode LT
* Depeche Mode diskografija
The Singles 81-85 Re-release

**The Singles 81-85 Re-release** – Britų grupės Depeche Mode kompiliacinis albumas, išleistas 1998 metais.

## Apie albumą
Albumas pasirodė 1998 m. spalio 26 d. Albume 17 dainų.

Visoms dainoms žodžius bei muziką sukūrė Gore'as, išskyrus *Dreaming Of Me*, *New Life*, *Just Can't Get Enough* ir *Photographic*, kurias sukūrė Vince'as Clarke'as.

## Dainos

### Albumo dainos
# „Dreaming Of Me“ – 3:46
# „New Life“ – 3:45
# „Just Can't Get Enough“ – 3:44
# „See You“ – 3:57
# „The Meaning Of Love“ – 3:05
# „Leave In Silence“ – 4:02
# „Get The Balance Right“ – 3:15
# „Everything Counts“ – 3:59
# „Love, In Itself“ – 4:00
# „People Are People“ – 3:46
# „Master And Servant“ – 3:47
# „Blasphemous Rumours“ – 5:09
# „Somebody“ – 4:22
# „Shake The Disease“ – 4:49
# „It's Called A Heart“ – 3:51
# „Photographic (Some Bizzare Version)“ – 3:13
# „Just Can't Get Enough (Schizo Mix)“ – 6:46

## Kita informacija
* 1998 m. albumo versija turi dvi papildomas dainas: *Photographic (Some Bizzare Version)* ir *Just Can't Get Enough (Schizo Mix)*.
* Buvo išleistas papildomas CD su keturiomis dainomis, skirtomis reklamuoti albumą: *Just Can't Get Enough (Schizo Mix)*, *Get The Balace Right (Combination Mix)*, *Master And Servant (Slavery Whip Mix)* ir *Everything Counts (In Larger Amounts)*.

## Taip pat skaitykite
* Depeche Mode diskografija

## Nuorodos
* Depeche Mode dot com
* Albumo informacija
* Depeche Mode LT
The Best of Depeche Mode Volume 1

**The Best Of, Vol. 1** – britų grupės Depeche Mode kompiliacinis albumas, išleistas 2006 metais.

## Apie albumą
Albumas pasirodė 2006 m. lapkričio 13 d. Albume 18 dainų.

Visoms dainoms žodžius bei muziką sukūrė Gore'as, išskyrus *Just Can't Get Enough* ir *New Life*, kurias sukūrė Vince'as Clarke'as.

## Dainos

### Albumo dainos
# „Personal Jesus“
# „Just Can't Get Enough“
# „Everything Counts“
# „Enjoy The Silence“
# „Shake The Disease“
# „See You“
# „It's No Good“
# „Strangelove“
# „Suffer Well“
# „Dream On“
# „People Are People“
# „Martyr“
# „Walking In My Shoes“
# „I Feel You“
# „Precious“
# „Master And Servant“
# „New Life“
# „Never Let Me Down Again“

## Kita informacija
* Albume yra dainos iš visų grupės albumų, išskyrus *Black Celebration*.
* Albume nėra nei vienos dainos, kurioje pagrindinis vokalistas – Martin'as.

## Nuorodos
* Depeche Mode dot com
* Albumo informacija
* Depeche Mode LT
* Depeche Mode diskografija
Catching Up with Depeche Mode

**Catching Up With Depeche Mode** – Britų grupės Depeche Mode kompiliacinis albumas, išleistas 1985 metais.

## Apie albumą
Albumas pasirodė Lapkričio 11 d. Albume 13 dainų.

Visoms dainoms žodžius bei muziką sukūrė Gore'as, išskyrus *Dreaming Of Me*, *New Life* ir *Just Can't Get Enough*, kurias sukūrė Vince'as Clarke'as.

## Dainos

### Albumo dainos
# „Dreaming Of Me“ – 3:44
# „New Life“ – 3:44
# „Just Can't Get Enough“ – 3:36
# „See You“ – 3:53
# „The Meaning Of Love“ – 3:54
# „Love, In Itself“ – 3:55
# „Master And Servant“ – 3:50
# „Blasphemous Rumours“ – 5:04
# „Somebody“ – 4:21
# „Shake The Disease“ – 4:46
# „Flexible“ – 3:09
# „It's Called A Heart“ – 3:48
# „Fly On The Windscreen“ – 5:05

## Kita informacija
* Albumas buvo išleistas tik JAV.
* *Catching Up With Depeche Mode* galima vadinti amerikietiška *The Singles 81>85* versija.

## Nuorodos
* Depeche Mode dot com
* Albumo informacija 
* Depeche Mode LT
* Depeche Mode diskografija
Skėtinė žvynabudė

**Skėtinė žvynabudė** (*Macrolepiota procera*) – pievagrybinių (*Agaricaceae*) šeimos, žvynabudžių (*Macrolepiota*) genties grybų rūšis.

Vienas didžiausių kepurėtųjų grybų, kepurėlė iki 30 cm skersmens ir didesnė, jauna kiaušinio formos, ovališka, senesnių grybų paplokščia, jaunų paviršius lygus, greitai tampa šiurkštus, sutrūkinėjęs, vėliau – rudai žvynuotas. Lakšteliai balti, vėliau – kreminiai, iki 3 cm pločio. Kotas 10–35×1–4 cm, su smulkiais pilkai rudais žvyneliais, dideliu baltu žiedu, pamatinėje dalyje gumbiškai sustorėjęs, be išnaros, kas būdinga musmirėms. Trama balta, puri, malonaus kvapo ir skonio. Sporos 12,5–18×9–11 μm.

Būdingi požymiai: dideli, mėsingi, žvynuoti vaisiakūniai. Kotas be išnaros, vienas didžiausių lakštabudinių grybų.

Dygsta pavieniui, grupelėmis spygliuočių, mišriuosiuose miškuose, pamiškėse, pakelėse, atvirose vietose vasarą bei rudenį. Nerenkama pakelėse, nes galima apsinuodyti joje susikaupusiais teršalais.

Grybas valgomas šviežias, sūdytas, džiovintas, ypač, keptas svieste.

## Galerija

Vaizdas:RNK 0930 Macrolepiota.jpg
Vaizdas:RNK 0932 Macrolepiota.jpg
Vaizdas:Macrolepiota proc.JPG
Vaizdas:Edible fungi in basket 2019 G2.jpg
Vaizdas:Macrolepiota procera (1).jpg
Vaizdas:Parasol 1.JPG


## Literatūra
**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 206 psl.
Šiurkščioji žvynabudė

**Šiurkščioji žvynabudė** (, sin. *Chlorophyllum rhacodes*) – pievagrybinių (*Agaricaceae*) šeimos, žvynabudėžų (*Macrolepiota*) genties grybų rūšis.

* **Augimo vieta**
Spygliuočių miškai, ypač drėgni žolėti eglynai.
* **Augimo laikas**
Vasara (retai), ruduo.
* **Pagrindiniai požymiai**
Perpjovus ar perlaužus kepurėlės ir koto trama paraudonuoja.

Labai panaši į skėtinę žvynabudę, skiriasi mažesniais vaisiakūniais. Kepurėlė 10–12 cm skersmens, jauna ovališka, senesnių grybų gaubta, net plokščia, apaugusi dideliais pilkai rudais žvynais. Lakšteliai balti, senesnių – rusvi, platūs. Kotas 8–12 (15) cm ilgio, 3–4 cm storio, su rinkiu, lygus, nežvynuotas, iš pradžių baltas, vėliau šviesiai rudas, prie pagrindo sustorėjęs, bet be išnaros. Trama balta, minkšta, perlaužus, įgauna rusvą, rausvą, oranžinį atspalvį, malonaus kvapo. Sporos 8–12×6–7,5 μm, taip pat mežesnės nei skėtinės.

**Būdingi požymiai:** mažesnė už skėtinę žvynabudę, raudonuojanti trama.

Valgoma, bet ne tokia skani kaip skėtinė žvynabudė, tačiau baimintis nereikėtų, nes pagal paraudonavimą ir augavietę lengvai atpažįstama, o dėl skonio ne per blogiausias grybas. Nereta.

## Literatūra
Lietuvos grybų atlasas, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 207 psl.
Madhja Pradešas

**Madhja Pradešas** (, ) – valstija centrinėje Indijoje. Ji ribojasi su Radžastanu ir Utar Pradešu šiaurėje, Čatisgarchu pietryčiuose, Maharaštra pietuose bei Gudžaratu vakaruose.

Madja Pradešas yra antra pagal teritorijos dydį Indijos valstija ir turi 60,39 mln gyventojų. Jos sostinė – Bopalas. Dauguma gyventojų kalba hindi.

Valstijos pavadinimas reiškia „Centrinė valstija“.

## Religijos

* Hinduizmas – 91,1 %
* Islamas – 6,4 %
* Džainizmas – 0,9 %
* Krikščionybė – 0,3 %
* Budizmas – 0,3 %

## Didžiausi miestai
* Induras – 1597 tūkst. gyv. (2001 m.)
* Bhopalas – 1433
* Džabalpuras – 951
* Gvalioras – 826
* Udžainas – 429
Rinkėtasis nuosėdis

**Rinkėtasis nuosėdis** (*Cortinarius armillatus*) – nuosėdžių (*Cortinarius*) genties grybų rūšis.

Vaisiakūniai dideli. Kepurėlė 7-10 (15) cm skersmens, iš pradžių varpelio formos, kūgiška, vėliau paplokščia, su buku gūbreliu, plaušuota, žvynuota, pakraščiai su raudono šydo liekanomis, mėsinga. Lakšteliai gelsvai rusvi, rudi, reti, trapūs, platūs. Kotas 5-12 (15) cm ilgio, 1-4 cm storio, į pagrindą storėjantis, jaunų grybų baltas, senų rausvas, pilkai rudas, su 3-5 įstrižai kotą juosiančiais raudonais, plaušingais rinkiais. Trama rausva, nekarti, švelnaus skonio, nestipraus kvapo.

Auga liepos–spalio mėnesiais spygliuočių ir mišriuose miškuose su beržo priemaiša. IV kategorijos valgomas grybas. Lietuvoje dažnas.

## Šaltiniai
Melsvakotis nuosėdis

**Melsvakotis nuosėdis** (*Cortinarius collinitus*) – nuosėdžių (*Cortinarius*) genties grybų rūšis.

Vaisiakūniai dideli. Kepurėlė 5-10 (12) cm skersmens, iš pradžių varpelio formos, kūgiška, iškili, senesnių paplokščia, su buku gūbreliu, lygi, gleivėta, ypač lipni drėgnu oru, blizganti, gelsva, oranžiškai ruda. Lakšteliai violetiniai, vėliau geltonai rudi, rudi, priaugtiniai. Kotas 5-14 cm ilgio, 1-2 cm storio, gleivėtas, melsvas, su skersiniais netaisyklingais dryžiais, verpstiškas, pagrindas smailus, melsvai rudas, su keliais rudais, plaušingais apvadais. Trama gelsva, storoka, be ypatingo kvapo ir skonio.

Auga rugpjūčio–spalio mėnesiais spygliuočių miškuose, ypač eglynuose, kartais lapuočių miškuose. IV kategorijos valgomas grybas. Lietuvoje dažnas.

## Šaltiniai
Raukšlėtasis gudukas

**Raukšlėtasis gudukas** (arba ***gudukas, turkas, kalpokas***; ) – nuosėdžių (*Cortinariaceae*) genties grybų rūšis.

Vaisiakūniai vidutinio didumo. Kepurėlė 5-7 (12) cm skersmens, jauna varpelio, šalmo formos, ovališka, senesnė paplokščia, su ryškiu gūbreliu, jauna balsva, violetinio atspalvio, senesnių grybų gelsva, šiaudų spalvos, apšepusi gelsvais plaušeliais, žvyneliais, kartais suskeldėjusi. Lakšteliai gelsvai rusvi, rudi, priaugtiniai. Kotas 7-10 (12) cm ilgio, 1-2 cm storio, kepurėlės spalvos, su plėveliniu rinkiu, plaušuotas, į pagrindą dažniausiai storėjantis. Trama balsva, gelsva, malonaus kvapo ir skonio.

Auga rugpjūčio–spalio mėnesiais spygliuočių miškuose, daugiausiai pušynuose. III kategorijos grybas. Lietuvoje dažnas ir mėgstamas grybautojų.

## Šaltiniai
Employment

**Employment** – debiutinis anglų roko grupės iš Lydso (Leeds) **[[Kaiser Chiefs]]** albumas. Išleistas  2005-ųjų kovo 7ąją įrašų kompanijoje B-Unique. Vos pasirodęs iškart atsidūrė trečiojoje Jungtinės Karalystės albumų topo vietoje, o beveik po metų pakilo į antrąją. 

## Albumo dainų sąrašas
### Originali kompaktinė plokštelė
Visos kompozicijos yra Ricky Wilsono, Andrew White'o, Simon Rixo, Nick Baineso ir Nick Hodgsono kūriniai. Kai kuriose šalyse dvylikta daina neįtraukta į albumą.
# „Everyday I Love You Less and Less“ – 3:37
# „I Predict a Riot“ – 3:53
# „Modern Way“ – 4:03
# „Na Na Na Na Naa“ – 3:01
# „You Can Have It All“ – 4:35
# „Oh My God (Kaiser Chiefs single)|Oh My God“ – 3:35
# „Born to Be a Dancer“ – 3:30
# „Saturday Night“ – 3:27
# „What Did I Ever Give You?“ – 4:09
# „Time Honoured Tradition“ – 2:45
# „Caroline, Yes“ – 4:13
# „Team Mate“ – 3:24

### Riboto tiražo papildoma kompaktinė plokštelė
Gyvo garso albumas, įrašytas tarp 2004-ųjų kovo ir 2005-ųjų sausio.
# „Hard Times Send Me“ – 2:47
# „Modern Way“ – 3:55
# „I Predict A Riot“ – 4:01
# „Time Honoured Tradition“ – 3:13
# „Na Na Na Na Naa“ – 3:09
# „Oh My God“ – 3:40

### Albumo singlai

## Pardavimai
* *[[Europa]]:* dukart platininis – 2 mln.
* *[[Jungtinė Karalystė]]:* penkis kartus platininis – 1,5 mln.
* *[[Graikija]]:* auksinis – 10000

## Įdomybės
Motociklas, kurio variklio garsas panaudotas dainos „Saturday Night“ pradžioje, priklauso Graham Coxon. Ant kompaktinės plokštelės idėklo yra padėka jam: „Graham Coxon's motorbike, (1935 Kaiser 'Chief' 750cc Manx TT Works Racer) appears courtesy of Transcopic Records“.
Halal

**Halal** (, alāl, halaal | „leistinas“) – žodis arabų kalboje reiškiantis daugmaž "galima" ar "leistina".Paprastai naudojamas apibūdinti dalykams, kurie atitinka islamo teisę. 

Taip pat šis terminas naudojamas apibūdinti musulmonams leistinai mitybai. Pasaulinė Halal maisto produktų apyvarta siekia apie 580 milijardų JAV dolerių. 

Korane yra pasakyta: “Valgykite leistiną (halal) ir gerą maistą, kuriuo Alachas jus aprūpino ir dėkokite Jam už gėrybes, jeigu jūs Jį garbinate." (Koranas 16:114)

*Halal*  t. y. leistinus dalykus islame yra sunku išvardinti dėl jų esamos gausos, todėl dažniau analizuojami ir minimi yra haram (draudžiami) dalykai, kurių yra žymiai mažiau, juos galima greičiau įsiminti ir tokiu būdu jų vengti. **Haram** yra žodžio *halal* antonimas.

*Halal* terminas labai panašus į judaizme vartojamą terminą **כָּשֵׁר** *kašer*.

## Nuorodos
Spiralinė trichina

**Spiralinė trichina** (*Trichinella spiralis*) – apvaliųjų kirmėlių (*Nematoda*) tipui priskiriami parazitai. Parazituoja kiaulėse, šernuose, graužikuose ir kituose žinduoliuose. Sukeliama liga vadinama trichineliozė.

## Sandara
Trichina yra cilindro formos, turi nusmailėjusius galus, kartais kūnas būna susisukęs spirale. Patelės ilgis 3-4 mm, patinėlio 1,4-1,6 mm. Kūnas padengtas odos ir raumenų maišu, o viršutinis lygus sluoksnis vadinamas kutikule. Skirtalytės, pasižymi lytiniu dimorfizmu. Patinai mažesni ir jų kūno užpakaliniame gale yra dvi kūgio formos išaugos – skiautės. Jomis patinai prikimba prie patelių. Patelės turi gerai išsivysčiusią kiaušidę, trumpą kiaušintakį ir išvešėjusią gimdą, kurios gale yra sėklos priimtuvas, makštį. Patinai turi sėklidę, sėklatakį, sėklų pūsleles (jos atsiveria į užpakalinę žarną). Kraujotakos ir kvėpavimo sistemos neturi. Virškinimo sistema: burna, ryklė, stemplė, vidurinė žarna, užpakalinė žarna, analinė anga (patelių) arba kloaka (patinų). Užsikrečiama valgant užkrėstą kiaulieną ar šernieną. Žarnyne raumenys ir trichinelių lervų kapsulės suvirškinami, o išėjusios lervos skverbiasi į žarnyno epitelio ląsteles. Ten išsivysto lytiškai subrendę patinai ir patelės. Čia įvyksta apvaisinimas, po apvaisinimo patinai nugaišta, o patelės skverbiasi gilyn į limfinius mazgus ir pagimdo daug lervučių, po 2 mėn grįžta į žarnyną ir nugaišta. Naujos lervos limfa ir krauju išnešiojamos po visą šeimininko kūną. Dažniausiai apsistoja diafragmos, tarpšonkauliniuose, kramtomuosiuose, liežuvio, akių raumenyse. Raumenyse lervos maitinasi, auga, ardo skaidulas, sukeldamos raumenų uždegimą. Per 2 savaites lervos užauga ir susisuka į spirales ir pasidengia kapsulėmis. Raumenų uždegimas tuo metu aprimsta. Kapsulių sienelės apkalkėja ir trichinelių lervos gali ilgai išgyventi ir būti invazinėmis. Reikšmė: pavojingiausia apvalioji kirmėlė Lietuvoje.

## Raida
Spiralinė trichina parazituoja kiaulių, lokių, šernų, ruonių, pelių, žiurkių, žmogaus organizme. Trichinos formuojasi nekeisdamos šeimininko, todėl kiekvienas šeimininkas būna iš pradžių galutinis, vėliau – tarpinis. Jų raidai būdingos dvi formos – žarninė ir raumeninė. Suaugusios trichinos gyvena žarnyne, lervos – skersaruožiuose raumenyse. Gyvūnai ar žmogus užsikrečia jomis suvalgęs lervomis užkrėstos mėsos. Kai trichinų lervos patenka į kraują, jomis užsikrėtęs žmogus jaučiasi gerai,o po to ligonis pradeda karščiuoti, jam tinsta akių vokai, labai skauda raumenis.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Trichinella spiralis. Biologija, epidemiologija ir prevencija (anglų k.)
Karpotasis pumpotaukšlis

**Karpotasis pumpotaukšlis** (*Lycoperdon perlatum*) – pumpotaukšlių (*Lycoperdon*) genties grybų rūšis.

Vaisiakūniai vidutinio didumo, 3-5 (8) cm aukščio, viršutinė dalis apvali, apatinė smailėjanti. Jauni balti, elastingi, kompaktiški, apaugę smulkiomis smailėjančiomis karpelėmis, kurios lengvai nusitrina, senų vaisiakūnių paviršius visada beveik lygus, rudos spalvos. Trama iš pradžių balta, elastinga, malonaus kvapo ir skonio, senų minkšta, ruda.

Auga vasarą ir rudenį miškuose, parkuose, didelėmis grupėmis. Jaunas valgomas.

## Galerija

Image:Lycoperdon perlatum1.jpg


## Šaltiniai
Miltagrybis vyšninis

**Miltagrybis vyšninis** (*Clitopilus prunulus*) – miltagrybių (*Clitopilus*) genties grybų rūšis.

Kepurėlė 3-12 cm skersmens, baltai gelsva, senesnių pilko atspalvio, netaisyklingos formos, dažniausiai piltuvėlio pavidalo, lygi arba lyg apibarstyta miltais, jaunoje stadijoje užraitytais į apačią kraštais.
Lakšteliai jaunų balti, senesnių šviesiai rožinio atspalvio, tankūs, toli kotu nuaugę žemyn. Kotas 2-6 cm ilgio, 1-1,5 cm storio, baltas, apačioje suplonėjęs, dažnai ekscentrinis, lygus, arba lyg apibarstytas miltais.
Trama balta, ruginių miltų kvapo.

Auga liepos – rugsėjo mėn. lapuočių ir mišriuose miškuose, parkuose, kartais kupetomis. Lietuvoje randamas dažnai, bet grybautojų nerenkamas, nors kai kuriose šalyse jis priskiriamas prie vertingų grybų.
Geomantija

**Geomantija** (gr. γεω-, 'žemė' + μαντεία 'pranašavimas') – ateities pranašavimas pagal ženklus žemės paviršiuje arba dirvožemio purumą. Įvairiose šalyse geomantijos tradicijos skiriasi.

Pagal arabišką tradiciją smėlyje iš taškų padaroma šešiolika atsitiktinių linijų.
Vienas iš afrikietiškų metodų yra sviesti saujas žemių į orą ir stebėti, kaip jos leidžiasi. Vakarų Afrikoje dažnai naudojama ir pelė, kaip įkūnijanti žemės dvasią. Kinijoje pranašautojas braižo ant žemės ženklus, kuriuos interpretuoja jo padėjėjas.

## Kita
* XIX a. Kinijoje krikščionių misionieriai Feng Šui išvertė kaip *geomantija*, tačiau iš tiesų tai yra skirtingi dalykai.
* Šiais laikais *geomantija* vadina kai kurias pseudomokslinėms disciplinas.
Kriaušinis pumpotaukšlis

**Kriaušinis pumpotaukšlis** (*Lycoperdon pyriforme*) – pumpotaukšlių (*Lycoperdon*) genties grybų rūšis.

Vaisiakūniai vidutinio didumo, 3-5 cm aukščio, 2-3 storio, viršutinė dalis kriaušės formos, į pagrindą smailėjantys. Jauni balti, senesni gelsvi, net rudi, paviršius smulkiai grūdėtas, senų beveik lygus. Trama iš pradžių balta, kompaktiška, vėliau vatiška, minkšta, malonaus kvapo ir skonio.

Auga liepos–spalio mėnesiais įvairiuose miškuose, parkuose, ant pūvančių kelmų, rąstų ir aplink juos ant žemės. Jauni grybai valgomi, IV kategorijos, vartojimui geriausi švieži. Lietuvoje paplitę.

## Šaltiniai
Anarchokapitalizmas

**Anarchokapitalizmas**, dar žinomas kaip **laisvosios rinkos anarchizmas** ar **asmeninės nuosavybės anarchizmas** – individualistinė politinė filosofija ir teorinė santvarka. Joje neegzistuoja valstybinė ir visuomeninė nuosavybė, o visos sritys yra privačios, įskaitant ir teisėsaugos sistemą – teismus, policiją ir kt.

Anarchokapitalizmas yra laikomas kraštutine liberalizmo forma.
Oranžinė musmirė

**Oranžinė musmirė** arba *oranžiškoji musimirė* (*Amanita crocea*) – musmirių (*Amanita*) genties grybas.

Vaisiakūniai dideli. Kepurėlė 5-10 cm skersmens, jauna kiaušiniška, varpelio formos, senesnė paplokščia, su buku gūbreliu, pakraščiai vagoti, blizganti, drėgnu oru gleivėta, kartais su balto šydo lopinėliais, geltonai ruda, oranžiškai ruda, oranžinė. Lakšteliai iš pradžių balti, vėliau gelsvi, platūs, minkšti, laisvi. Kotas 8-12 cm ilgio, 0,8-2 cm storio, balsvas, smulkiai plaušuotas, žvynuotas, su skersiniais koncentriniais dryžiais, be rinkio, į apačią storėjantis, pamatinė dalis apgaubta didele, balta, laisva, iš išorės rusva išnara.
Trama balta.

Auga liepos–rugsėjo mėnesiais drėgnuose miškuose. IV kategorijos, valgoma (tinka vartoti šviežia, sūdyta, sulčių ir miltų gamybai).

## Šaltiniai
Rausvarudė musmirė

**Rausvarudė musmirė** (*Amanita porphyria*) – musmirių (*Amanita*) genties grybas.

Vaisiakūniai vidutinio didumo arba dideli. Kepurėlė 5-9 cm skersmens, jauna apvaliai iškili, kūgiška, senesnė paplokščia, kartais labai neryškiai įdubusi, pilkai ruda, violetinio atspalvio, kartais rusva, dažniausiai lygiu paviršiumi, be žvynelių ir karpučių. Luobelė lengvai lupasi. Lakšteliai balti, minkšti, tankūs, platūs, laisvi. Kotas 5-9 cm ilgio, 0,5-1 cm storio, su odišku nukarusiu rinkiu, aukščiau jo balsvas, pilkai violetinis, pilkšvas, pagrindas gumbiškai sustorėjęs, apgaubtas standžiai priaugusia balta išnara. Trama balta, elastinga, nemalonaus kvapo.

Auga liepos–spalio mėnesiais pušynuose, eglynuose, mišriuose miškuose. Nuodinga.

## Šaltiniai
Rausvoji musmirė

**Rausvoji musmirė** (*Amanita rubescens*) – musmirių (*Amanita*) genties grybas.

Vaisiakūniai stambūs. Kepurėlė iki 15 cm skersmens, jauna iškili, vėliau iškiliai paplokščia, pakraščiai užsilenkę žemyn, mėsinga, rausvai ruda, kartais pilkšva, su pilkšvomis karpelėmis. Lakšteliai iš pradžių balti, vėliau su rausvomis dėmėmis, platūs. Kotas 10-16 cm ilgio, 2-5 cm storio, jaunų baltas, senų – rausvas, su dideliu, žemyn nukarusiu odišku, baltu, vagotu rinkiu, į apačią šiek tiek storėjantis, pagrindas svogūniškai sustorėjęs, su priaugusia balta išnara. Trama balta, stora, perlaužus parausta, be ypatingo kvapo ir skonio.

Auga liepos–spalio mėnesiais spygliuočių, rečiau lapuočių miškuose. Lietuvoje dažna. IV kategorijos, valgoma. Maistui vartojama tik šviežia. Grybas turi naudingų žmogui fosforo junginių, B grupės vitaminų.

## Šaltiniai
Bevainikė musmirė

**Bevainikė musmirė** (*Amanita vaginata*) – musmirių (*Amanita*) genties grybas.

Kepurėlė 5-10 cm skersmens, jauna varpelio formos, senesnė paplokščia, pilka, ruda, gelsva, balsva, pagal spalvą ir kai kurias kitas žymes skirstoma į kelias formas, bet praktiniu požiūriu visos jos lygiavertės.
Lakšteliai balti, tankūs, laisvi. Kotas 8-15 cm ilgio, 1-1,5 cm storio, kepurėlės spalvos, be žiedo, pagrindas sustorėjęs ir apsuptas išnaros.
Trama balta, be ypatingo kvapo.

Auga liepos – rugsėjo mėn. įvairiuose miškuose, dažnai, bet negausiai. Valgoma, tačiau menkavertė, reikia jos vengti, nes galima supainioti su kitomis nuodingomis rūšimis.
Committee for Skeptical Inquiry

**Committee for Skeptical Inquiry** (CSI), iki 2006 m. vadinosi **Committee for the Scientific Investigation of Claims of the Paranormal**, **CSICOP** – JAV ne pelno organizacija, moksliškai tirianti įvairius paranormalius reiškinius ar pranešimus apie juos.

Organizaciją 1976 metais įkūrė filosofijos profesorius Paul Kurtz.

## Šaltiniai
Dekandolio trapiabudė

**Dekandolio trapiabudė** (*Psathyrella candolleana*) – pievagrybinių (*Agaricaceae*) šeimos, trapiabudžių (*Psathyrella*) genties grybų rūšis.

* **Augimo vieta**
Miškai, parkai, raistai, žolėtos, drėgnos vietos.
* **Augimo laikas**
Nuo pavasario iki vėlyvo rudens.
* **Pagrindiniai požymiai**
Lakšteliai šokolado spalvos, sporos nedidelės, rudos.

Vaisiakūniai nedideli. Kepurėlė 5–7 cm skersmens, iš pradžių varpelio formos, vėliau horizontali, su gūbreliu, plaušuota, matinė, gelsva, kreminė, balsva ar net balta, plonamėsė, pakraščiai su dalinio apdangalo liekanomis. Jauni lakšteliai balti, greitai tampa rusvi, rusvai rudi, šokoladiniai, priaugtiniai. Kotas 5–8×0,3–0,5 cm, baltas, kreminis rusvas, tuščiaviduris, į pagrindą storėjantis, prie pagrindo labai plaušuotas. Trama balta, nekarti, be ypatingo kvapo. Sporos 7–8,5×3,5–5 μm.

**Būdingi požymiai:** kepurėlė ir kotas gelsvos, kreminės spalvos, labai trapūs.

Auga drėgnose, šlapiose žolėtose, dilgėlėtose vietose, ant žemės, supuvusių šakelių ar lapų, grupėmis. Valgoma, menkavertė, labai dažna.

## Literatūra
**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 232 psl.

## Nuorodos
* Dekandolio trapiabudės nuotraukos
Francis Beaufort

**Frensis Bofortas** (*Francis Beaufort*, 1774 m. gegužės 7 d. Airioje – 1857 m. gruodžio 17 d.) – Airijos keliautojas, geografas.

## Biografija
Gimė 1774 m. gegužės 27 d. Navane Airijoje, dvasininko šeimoje. Jo tėvas, Danielius Augustas Bofortas, domėjosi geografija ir topografija ir 1792 m. išleido vieną pirmųjų Airijos žemėlapių. Jūrininko karjerą F. Bofortas pradėjo 13 metų ir jau po dvejų metų dalyvavo ekspedicijoje į Indiją. 1796 metais jam buvo suteiktas leitenanto laipsnis, o 1805 metais buvo paskirtas laivo kapitonu.

Visą savo laisvalaikį skyrė orų stebėjimui, domėjosi kartografija. Remdamasis savo stebėjimais 1806 metais sukūrė 13 balų skalę (nuo 0 iki 12), kurios pagalba, pagal vandens paviršiaus būseną ir vėjo poveikį buriniam laivui, buvo galima nustatyti vėjo stiprumą. 1811–1812 metais dalyvavo ekspedicijoje, tyrinėjusioje pietinę Mažosios Azijos pusiasalio dalį, kur buvo sunkiai sužeistas. Todėl buvo priverstas palikti tarnybą jūroje ir paskirtas hidrografu Britų admiralitete. Pirmą kartą jo sukurta vėjo stiprumo skalė praktiškai buvo pritaikyta 1831 m. Nuo 1838 m. ja pradėjo naudotis britų, o vėliau ir viso pasaulio jūreiviai.

1846 m. F. Bofortui buvo suteiktas kontradmirolo laipsnis.

Tarnybą jis paliko sulaukęs 81 metų. Seras Frensis Bofortas mirė 1857 m. Jo garbei pavadinta jūra Arkties vandenyne prie Aliaskos valstijos krantų, salos Arkties vandenyne, ežeras JAV ir sąsiauris šiaurinėje Atlanto vandenyno dalyje.

1874 m. Pirmojoje Tarptautinėje jūrų meteorologijos konferencijoje buvo nutarta, kad tuo atveju, kai nėra galimybių pasinaudoti prietaisais, vėjo stiprumas turi būti vertinamas pagal Boforto skalę. Vėliau ji keletą kartų buvo tikslinama, keičiama.

Dabartinė Boforto skalė 1927 m. patvirtinta Pasaulinės meteorologijos organizacijos ir patikslinta 1939 m.

## Šaltiniai
Gvadelupinis jūrų lokys

**Gvadelupinis jūrų lokys** (, ) – ausytųjų ruonių (*Otariidae*) šeimos ruonis.

XIX a. pabaigoje šių ruonių populiacija dėl intensyvaus medžiojimo (dėl kailių) buvo labai sumažėjusi. Uždraudus medžioklė, ji išaugo iki 10 tūkst. individų. Gausiausiai paplitę prie Meksikos vakarinės pakrantės, tiksliau Gvadalupės saloje ir „Benito del Este“ salose, kur ir dauginasi. Toliausiai į pietus nuplaukia iki Gvatemalos sienos (Meksikos pietūs), o toliausiai į šiaurę nuplaukia iki Kalifornijos valstijos vidurio, JAV (San Francisko šiaurė).

Patinai sveria apie 188 kg, o patelės apie 49 kg. Yra medžiojami ryklių.

## Šaltiniai
Arctocephalus philippii

**Arctocephalus philippii** (, tikslaus lietuviško pavadinimo neturi, vadinamas „Fernandeso salų ruoniu“) – šie ruoniai šiandien aptinkami Chuano Fernandeso salose, kurių vardu ir buvo pavadinti. Be to spėjama, kad jie gyvena „San Felix“ ir „San Ambrosio“ salose, Čilės šiaurinėje dalyje. Suaugę patinai sveria apie 140 kg, o patelės apie 50 kg. Minta žuvimi ir kalmarais.
Pietų Afrikos jūrų lokys

**Pietų Afrikos jūrų lokys** (*Arctocephalus pusillus*) – ruoninių (*Pinnipedia*) šeimai priklausanti plėšriųjų žinduolių (*Carnivora*) rūšis.

Patinai 2,5 m, patelės 1,8 m ilgio.

## Porūšiai
* *Arctocephalus pussilus pussilus*  aptinkami išilgai Namibijos bei Pietų Afrikos pietinio ir pietvakarinio krantų. Ne poravimosi metu atskiri individai pasiekia Angolos pakrantes. 
*A. p. pussilus*  patinai sveria nuo 200 iki 350 kg, o patelės apie 120 kg. Minta žuvimi, kalmarais ir krabais.
* *Arctocephalus pussilus doriferus*  individai aptinkami prie pietinio ir pietrytinio Australijos krantų.
*A. p. doriferus* patinai sveria nuo 220 kg iki 360 kg, patelės nuo 36 iki 120 kg. Minta kalmarais, žuvimi, omarais bei visais kitais vėžiagyviais ir moliuskais.


File:Seal Gaston.jpg
File:Arctocephalus pusillus Zoo Praha 2011-1.jpg
File:Arctocephalus pusillus Zoo Praha 2011-4.jpg
Australinis jūrų lokys

**Australinis jūrų lokys** (*Arctocephalus forsteri*) – ausytųjų ruonių (Otariidae) šeimai priklausantis gyvūnas. Šie ruoniai aptinkami Naujosios Zelandijos, Vakarų ir Pietų Australijos teritoriniuose vandenyse. Suaugę patinai sveria apie 160 kg, patelės sveria apie 40 kg. Minta kalmarais, aštuonkojais, ėda kefalžuves, skumbres.
Subtropinis jūrų lokys

**Subtropinis jūrų lokys** (*Arctocephalus tropicalis*) – ausytųjų ruonių (*Otariidae*) šeimos ruoniai, aptinkami Pietinio pusrutulio salose, kurios priklauso Antarktidos žemynui, kur vanduo nebėra šaltas kaip antarktinio regiono. Jie gyvena Amsterdamo, Krozė, Gofo, Mariono, Princo Edvardo, Šv. Pauliaus ir Tristano salose. Suaugę patinai sveria nuo 95 iki 140 kg, patelės sveria apie 50 kg. Minta kalmarais, žuvimi, kartais pingvinais ar kitais paukščiais.
Pietų Amerikos jūrų lokys

**Pietų Amerikos jūrų lokys** (*Arctocephalus australis*) – ausytųjų ruonių (*Otariidae*) šeimai priklausanti ruonių rūšis.

Šie ruoniai yra paplitę Pietų Amerikos pakrantės vandenyse, aptinkami nuo Peru pietinės dalies iki pat Ugnies Žemės (Ramiojo vandenyno regione) ir iki Brazilijos pietinės dalies (Atlanto vandenyno pusėje). Be to gyvena Folklando, Staten, Escondida salose.

Yra du porūšiai, kurie skiriasi ir paplitimu:
* *Arctocephalus australis gracilis* – paplitęs plačiau ir gyvena kone visur iš išvardintų vietovių;
* *Arctocephalus australis australis* – gyvena išimtinai Folklando salose.

Abiejų porūšių kūno svoris panašus, patinų vidutiniškai apie 175 kg, patelių apie 45 kg. Minta ančiuviais, sardinėmis, skumbrėmis, kalmarais, vėžiagyviais, dvigeldžiais ir pilvakojais moliuskais. Ančiuvių kartais staiga padaugėja dėl El Ninjo reiškinio, kuris vyksta kas 2–7 m., tai gali teigiamai įtakoti šių gyvūnų patelių reprodukciją rūšies arealo Ramiojo vandenyno dalyje.
Australinis jūrų liūtas

**Australinis jūrų liūtas** (*Neophoca cinerea*) – ausytųjų ruonių (*Otariidae*) šeimai priklausantys ruoniai, aptinkami prie vakarinių ir pietinių Australijos salų.

Didžiausios populiacijos yra Kengūrų ir Pavojingo rifo salose (Australijos pietūs). Suaugę patinai sveria 300 kg, o patelės 105 kg. Minta kalmarais, sepijomis, pingvinais (*[[Eudyptula minor]]*), gaudo smulkius ryklius, rajas, plačiakrūtinius merlangus bei aštuonkojus.
Viduržemio jūros ruonis vienuolis

**Viduržemio jūros ruonis vienuolis** (lot. Monachus monachus, angl. Mediterranean seal monk) – tikrųjų ruonių (*Phocidae*) šeimai priklausantis gyvūnas. Šie ruoniai paplitę Viduržemio jūros regione, daugiausia prie Afrikos šiaurės vakarų pakrantės, taip pat Graikijos, Turkijos vandenyse. Patinai sveria 315 kg, o patelės 300 kg. Yra aktyvūs tik dieną, minta įvairiomis žuvimis ir aštuonkojais.

## Šaltiniai
Šiaurinis jūrų dramblys

**Šiaurinis jūrų dramblys** (*Mirounga angustirostris*) – ruonių rūšis, aptinkama Ramiajame vandenyne šiaurėje nuo Aliaskos įlankos į pietus iki Kalifornijos įlankos.

Patinai migruoja į Aliaskos įlankos gilumą ir į rytus iki Aleutų salų, o patelės netraukia taip toli į šiaurę, tačiau plaukia į vakarus, tolyn į Ramųjį vandenyną. Jų migracija susijusi su maisto paieška. Patinai minta smulkiais rykliais ir rajomis (skatais), tai atsispindi ir jų kūno masėje, o patelės migruoja paskui kalmarus ir kitus bestuburius. Patinai su patelėmis kartu ant kranto stebimi poravimosi laiku, gruodžio – kovo mėnesiais. Patelės dažnai sveria 600–900 kg, o patinai iki 2300 kg.
Jūrų kiškis

**Jūrų kiškis** (*Erignathus barbatus*) – tikrųjų ruonių (*Phocidae*) šeimai priskiriamas plėšrus žinduolis.

Šie ruoniai paplitę aplink Aliaskos vandenis, Arkties vandenyną, Beringo sąsiauryje, Čiukčių ir Boforto jūrose, kur žiemą susiformuoja ledas. Pavieniais atvejais buvo pastebėti  prie Kinijos, Škotijos ir Šiaurės Ispanijos krantų.

Žiemą ir anksti pavasarį suaugę individai gali sverti iki 360 kg, o po pavasario gali numesti svorį iki 216–239 kg. Maitinasi negiliose priekrantėse, mėgstamiausią maistą aptinka jautriais ūsais. Minta krabais, krevetėmis, moliuskais.
Dryžuotasis ruonis

**Dryžuotasis ruonis** (*Phoca fasciata*) – tikrųjų ruonių (*Phocidae*) šeimos ruoniai, paplitę Ramiojo vandenyno šiaurinėje dalyje ir Arkties vandenyse, Beringo, Ochotsko jūrose, sezoniškai atplaukia ir į Čiukčių, Boforto jūras, Japonijos jūros šiaurinę dalį, nuklydę buvo pastebėti ir prie Kalifornijos krantų.

Suaugusio individo kūno masė būna 70–80 kg, daugiausiai užauga iki 148 kg. Minta krevetėmis ir kitais vėžiagyviais, kalmarais, menkėmis, silkėmis, stintenėmis, otais, unguriais.
Haris Poteris ir Ugnies taurė (filmas)

**Haris Poteris ir Ugnies taurė** () – 2005 m. JAV fantastinis filmas, paremtas J. K. Rowling to paties pavadinimo knyga. Visame pasaulyje filmas uždirbo 892 213 036 dolerius.

**Potekstės**:
* Difficult Times Lie Ahead, Harry (angliška)
* Laukia tamsūs ir sunkūs laikai (lietuviška)

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*
* Daniel Radcliffe – Haris Poteris
* Rupert Grint – Ronis Vizlis
* Emma Watson – Hermiona Įkyrėlė
* Robbie Coltrane – Rubėjus Hagridas
* Ralph Fiennes – Valdovas Voldemortas
* Michael Gambon – Albas Dumbldoras
* Brendan Gleeson – Rukna Baisioji Akis
* Jason Isaacs – Liucijus Smirdžius
* Miranda Richardson – Rita Nepasėda
* Alan Rickman – Profesorius Sneipas
* Maggie Smith – Profesorė Makgonagal
* Timothy Spall – Piteris Trumpulis
* Afshan Azad – Padma Patil
* Tiana Benjamin – Andželina Džonson
* Predrag Bjelac – Igoris Karkarovas
* Shefali Chowdhury – Parvatė Patil
* Warwick Davis – Profesorius Flitvikas
* Frances de la Tour – Madam Maksima
* Louis Doyle – Ernis Makmilanas
* Alfred Enoch – Dinas Tomas
* Tom Felton – Drakas Smirdžius
* Robert Hardy – Kornelijus Karamelė
* Shirley Henderson – Vaitoklė Mirta
* Joshua Herdman – Gregoris Gylys
* Stanislav Ianevski – Viktoras Krumas
* Katie Leung – Čo Čang
* Matthew Lewis – Nevilis Nevėkšla
* Angelica Mandy – Gabrielė Delakur
* William Melling – Nigelis
* Devon Murray – Semas Finiganas
* Robert Pattinson – Sedrikas Digoris
* James Phelps – Fredis Vizlis
* Oliver Phelps – Džordžas Vizlis
* Clemense Poesy – Fler Delakur
* Jeff Rawle – Amosas Digoris
* Tolga Safer – Karkarovo pagalbininkė
* Jamie Waylett – Vincentas Krabas
* Mark Williams – Artūras Vizlis
* Bonnie Wright – Džinė Vizli

## Nuorodos
* Oficialus filmo tinklalapsi
* Oficialus Hario Poterio tinklalapis
* Lietuviškas Hario Poterio tinklalapis
Haris Poteris ir Paslapčių kambarys (filmas)

**Haris Poteris ir  Paslapčių Kambarys** () – 2002 JAV fantastinis filmas, paremtas J. K. Rowling to paties pavadinimo knyga. Visame pasaulyje filmas uždirbo 876,688,482 dolerių.

## Aktoriai
:*Aktorius – filmo veikėjas*
* Daniel Radcliffe – Haris Poteris
* Rupert Grint – Ronis Vizlis
* Emma Watson – Hermiona Įkyrėlė
* Richard Griffiths – Dėdė Vernonas
* Fiona Shaw – Teta Petunija
* Harry Melling – Dudlis Durslis
* Toby Jones – Dobio, namų elfo, balsas
* James Phelps – Fredis Vizlis
* Oliver Phelps – Džordžas Vizlis
* Julie Walters – Molė Vizli
* Bonnie Wright – Džinė Vizli
* Mark Williams – Artūras Vizlis
* Chris Rankin – Persis Vizlis
* Tom Felton – Drakas Smirdžius
* Jason Isaacs – Liucijus Smirdžius
* Robbie Coltrane – Rubėjus Hagridas
* Tom Knight – Ponas Įkyrėlis
* Heather Bleasdale – Ponia Įkyrėlė
* Kenneth Branagh – Profesorius Lokhartas
* Matthew Lewis – Nevilis Nevėkšla
* Devon Murray – Semas Finiganas
* David Bradley – Argas Filčas
* Alan Rickman – Profesorius Sneipas
* Richard Harris – Albas Dumbldoras
* Maggie Smith – Profesorė Makgonagal
* Jame Waylett – Vincentas Krabas
* Joshua Herdman – Gregoris Gylys
* Miriam Margolyes – Profesorė Diegavirtė
* Gemma Padley – Penelopė Tyravandenė
* John Cleese – Beveik Begalvis Nikas
* Hugh Mitchell – Kolinas Krivis
* Alfred Enoch – Dinas Tomas
* Eleanor Columbus – Suzana Bounz
* Sean Bigerstaff – Oliveris Medis
* Rochelle Douglas – Alisija Verpstukas
* Emily Dale – Keitė Varpelis
* Danielle Tabor – Andželina Džonson
* Warwick Davis – Profesorius Flitvikas
* Luke Youngblood – Li Džordanas
* Scott Fern – Markas Flintas
* Gemma Jones – Madam Pomfri
* Shirley Henderson – Vaitoklė Mirta
* Sally Mortemore – Madam Pensė
* Louis Doyle – Ernis Makmilanas
* Charlotte Skeoch – Hana Abatė
* Alfred Burke – Profesorius Dipitas
* Leslie Philips – Paskirstymo Kepurės balsas
* Christian Coulson – Tomas Ridlis
* Martin Bayfield – Jaunas Rubėjus Hagridas
* Robert Hardy – Kornelijus Karamelė
* Julian Glover – Aragogo balsas
* Adrian Rawlins – Džeimsas Poteris
* Geraldine Somerville – Lilė Poter

## Nuorodos
* Oficiali Hario Poterio svetainė
* Lietuviška Hario Poterio svetainė
Balearų salos

**Balearai** (, ) – salynas Viduržemio jūros vakaruose, netoli Iberijos pusiasalio, priklausantis Ispanijai. Didžiausia sala – Maljorka.

Salos turi autonominio regiono ir provincijos statusą. Sostinė – Palma. Oficialios kalbos salose yra ispanų ir katalonų.

## Geografija
Salyną sudaro 3 salų grupės, kurias skiria 40–80 km sąsiauriai. Didžiausios salos yra Maljorka, Menorka, Kabrera, Ibisa ir Formentera (Pitusų salos). Salos kalnuotos, didžiausias aukštis 1445 m (Puig Majoro kalnas; Maljorkos saloje).

Klimatas Viduržemio jūros, švelnus, vasaros sausos. Sausio vidutinė temperatūra 9–11 °C, rugpjūčio 24–26 °C. Iki 600 m aukščio kalnų pašlaitėse auga pinijos, palmės neūžaugos, nuolat žaliuoja ąžuolai ir krūmokšniai. Mediteraniniai krūmynai, miškai. Yra Kabreros nacionalinis parkas (apima uolėtų salų grupę į pietus nuo Maljorkos salos). Ibisos sala – UNESCO pasaulio paveldo vertybė (nuo 1999 m.).

## Ūkis
Šerdinė ūkio šaka – turizmas. Daug pajūrio ir klimato kurortų, konferencijų centrai. Taip pat vykdoma žemdirbystė (auginami javai, alyvmedžiai, vynmedžiai, migdolai, figmedžiai, apelsinai, gėlės), gyvulininkystė (veisiai galvijai, avys). Maisto (vaisių konservų), odos pramonė. Dailieji amatai. Žvejyba.

## Istorija

## Miestai

Didžiausi Balearų miestai (2023 m.):
* Palma de Maljorka – 314,7 tūkst. gyv.
* Ibisa – 51,7
* Inka – 31,6
* Manakoras – 29,2
* Mahonas – 26,2
* Siudadela – 23,4
* San Antonio Abadas (San Antoni de Portmani) – 21,9
* Son Rapinja – 17,9
* San Agosti – 15,1
* La Puebla (Sa Pobla) – 13,4

## Šaltiniai
Kebeksenufas

Egiptiečių mitologijoje **Kebeksenufas** – vienas iš keturių Horo sūnų. Vaizduojamas žmogumi su sakalo galva. Siejamas su magija ir mirtimi nuo nuodų. Su globėja skorpionų deive Serket saugojo žarnyną. Jo simbolis mumija.
Kaspinis ruonis

**Kaspinis ruonis** (*Phoca caspica*) – tikrųjų ruonių (*Phocidae*) šeimos ruonis.

Šie ruoniai paplitę tik Kaspijos jūroje. Vidutinis suaugęs individas sveria apie 55 kg, būna, kad užauga iki 86 kg, patelės truputį mažesnės už patinus.

Minta bretlingiais, ešerių, lydekų minkštąja kūno dalimi, taip pat gružliais, aspidais, ir kai kuriais vėžiagyviais.
Baikalinis ruonis

**Baikalinis ruonis** (*Phoca sibirica*) – tikrųjų ruonių (*Phocidae*) šeimos ruoniai. Endeminė rūšis, gyvenanti tik Baikalo ežere. Tai yra vienintelė tik gėlame vandenyje gyvenanti ruonių rūšis.

Kūno masė 63–70 kg, apie 1,3 metro ilgio. Patinai šiek tiek didesni už pateles. Ruonių priskaičiuojama apie 85,000.

Minta daugiausia skaidriosiomis plernėmis, kartais omuliais ir kai kuriais vandens bestuburiais.

Rudenį, prieš užšąlant ežerui, ruoniai migruoja į įlankas ir užutekius medžioti skorpenžuvių, kurios gyvena palei dugną. Kartu su jomis prisiryja ir smėlio su dumblu, kuris išplauna ruonio skrandį ir pravalo žarnyną nuo parazitų.

## Šaltiniai
Frankoprovansalų tarmė

**Frankoprovansalų tarmė** arba **Arpitanų tarmė** (*patouès, arpitano, patoa*; ) – romanų kalba, turinti keletą atskirų tarmių, sudarančių kalbinį porūšį, besiskiriantį nuo prancūzų ir oksitanų kalbų. Terminą XIX a. sukūrė G. I. Askolis: kalba turi prancūzų ir provansiečių kalbų bruožų, tačiau nė vienai jų nepriklauso. Tačiau šis terminas kelia šiokį tokį nepasitenkinimą ir vis labiau populiarėja neologizmas „arpitanas“.

Mūsų dienomis didžioji dalis frankoprovansalų tarmės vartotojų gyvena Aostos slėnio autonominiame regione Italijoje. Kalba taip pat vartojama Turino provincijos Alpių slėniuose, dviejuose atskirtuose Fodžijos provincijos miesteliuose ir Šveicarijos Romandijos regiono kaimo vietovėse. Prancūzijoje ji turi regioninės kalbos statusą ir yra viena iš didžiųjų Prancūzijos romanų kalbų, nors ir nėra plačiai vartojama. Tačiau šiuo metu Prancūzijoje pastebimas atgimstantis susidomėjimas regioninėmis kalbomis. Organizacijos stengiasi išsaugoti savo veiklą per kultūrinius renginius, švietimą, akademinius tyrimus ir žiniasklaidą.

Kalbos vartotojų skaičius sparčiai krenta. Pasak UNESCO (1995 m.), frankoprovansalų tarmė yra „potencialiai nykstanti kalba Italijoje“ bei „nykstanti kalba“ Šveicarijoje ir Prancūzijoje.

## Nuorodos
*
Serket

Egiptiečių mitologijoje **Serket** (arba ***Selkis***, ***Selchis***, ***Selkit***, ***Selket***) – skorpiono dieviškas pavidalas, dieviškoji būtybė. Natūralu, kad skorpionų deivė mene vaizduojama moterimi su skorpiono galva. Buvo tikima, kad Serket panaikina nuodų poveikį, išgydo nuo skorpiono ar gyvatės įgėlimo. Tačiau ši deivė neturėjo nei savo dvasininkų, nei šventyklų – didelio kulto.

Nuodingiausi skorpionai paplitę Šiaurės Afrikoje, todėl, manoma, kad ji buvo svarbi deivė. Kartais buvo laikoma net faraonų globėja. Buvo manoma, kad ji saugojo dievus nuo gyvatės Apopo, kartais minima kaip sugauto Apopo sargybinė.

Ji buvo Horo sūnaus Kebeksenufo globėja. Dėl panašių funkcijų, Horo sūnaus globojimo, vėliau pradėta sieti su Izide, Neftide, Neite, kurios saugojo kitus tris Horo sūnūs. Galiausiai pradėta identifikuoti su Izide, tapatintis su ja mene, tėvyste, kol Serket tapo tik vienu iš daugelio Izidės aspektų.
Vidaus degimo variklis

**Vidaus degimo variklis** – energijos rūšies keitimo įtaisas, variklis, uždaroje degimo kameroje atpalaiduojamą termocheminę kuro mišinio sprogimo reakcijos energiją verčiantis į mechaninę – sukimo momentą.

## Klasifikacija
Vidaus degimo varikliai skirstomi į:
* kibirkštinio uždegimo
* slėginio uždegimo
* kombinuotuosius
Kiti skirstymai: pagal naudojamus degalus, variklio konstrukciją, kuro uždegimo būdą, cilindrų skaičių, cilindrų išdėstymą, oro įpūtimo pobūdį, stūmoklio eigą, komplektaciją, paskirtį.

## Keturtakčio vidaus degimo variklio veikimo schema

Dažniausiai vidaus degimo varikliai yra keturtakčiai.

**Pirmasis taktas** – įsiurbimas.
Sukantis velenui, stūmoklis iš viršutinio kraštutinio taško slenka žemyn, dujos cilindre praretėja, atsidaro
įsiurbimo vožtuvas ir pro jį į cilindrą patenka degusis kuro ir oro mišinys. Kai stūmoklis pasiekia kraštutinį tašką, įsiurbimo vožtuvas užsidaro.

**Antrasis taktas** – suspaudimas. Toliau sukdamasis alkūninis velenas ima kelti stūmoklį į viršų, ir šis spaudžia degųjį mišinį. Abu vožtuvai yra uždaryti. Kai stūmoklis vėl pasiekia kraštutinį viršutinį tašką, degusis mišinys užsidega (nuo žvakės kibirkšties benzininiuose varikliuose, nuo spaudžiamų dujų įkaitimo dyzeliniuose varikliuose).

**Trečiasis taktas** – darbas (degimas). Mišinys uždegamas arba užsidega nuo didelio slėgio, galiausiai sudega. Degant labai padidėja susidariusių dujų slėgis. Jos spaudžia stūmoklį, ir dėl to jis slenka žemyn – atlieka darbą. Leisdamasis stūmoklis priverčia judėti švaistiklį, o šis – alkūninį veleną. Šio takto metu abu vožtuvai yra uždaryti.

**Ketvirtasis taktas** – išmetimas. Stūmoklis nusileidžia iki apatinio kraštutinio taško, atsidaro išmetimo vožtuvas ir pro jį deginiai išmetami iš cilindro lauk, o stūmoklis kyla į viršų. Baigiantis šiam taktui, išmetimo vožtuvas užsidaro.

### Vidaus degimo variklio užvedimas
Alkūninis velenas iš pradžių pasukamas starteriu ar rankena.
Toliau velenas sukasi iš inercijos. Tris taktus judina stūmoklį,
ketvirto takto metu stūmoklis perduoda energiją alkūniniam velenui.

## Pagrindinės dalys
* stūmoklis
* švaistiklis
* alkūninis velenas
* įsiurbimo vožtuvas
* žvakė
* cilindras
* išmetimo vožtuvas

## Varikliai
*I4 variklis
* I5 variklis
*I6 variklis
* I8 variklis
* V4 variklis
* V6 variklis
* V8 variklis
* V10 variklis
* V12 variklis
* VR5 variklis
* VR6 variklis
* W formos variklis
* Opozicinis variklis
* Rotorinis variklis
* Radialinis variklis

## Šaltiniai