Vajomingas

**Vajomingas** () – 44-oji JAV valstija, esanti šalies šiaurės vakaruose. Sostinė – Šajenas. Plotas – 253,6 tūkst. km²; 578 tūkst. gyventojų (2021 m.). Mažiausiai gyventojų turinti JAV valstija.

Pirmoji JAV valstija, suteikusi balsavimo teisę moterims (1869 m.). Valstija paskelbta 1890 m. liepos 10 d.

## Istorija

Archeologiniai tyrimai rodo, kad vietovė gyvenama bent nuo VII tūkstantmečio pr. m. e.

1743 m. europiečiai (prancūzai Fransė Fransua ir Lui Verendri) pirmą kartą pasiekė Vajomingą. Šiuolaikinės Vajomingo valstijos žemės teoriškai tapo Prancūzijos dalimi ir kartu su kitomis žemėmis tapo Luizianos kolonijos dalimi, bet kolonizuotos nebuvo.

XIX a. pradžioje indėnai šošonai gyveno įvairiose Vajomingo vietose, daugiausia į vakarus nuo Uolinių kalnų, o krou, šajenai, arapahai – į rytus. Kiek vėliau kai kurios sijų grupės imigravo į rytinį Vajomingą. Vietos gyventojai vertėsi daugiausia bizonų medžiokle.

Pagal Luizianos pirkimo sąlygas 1803 m. Vajomingo teritorija buvo perduota Jungtinėms Valstijoms. 1807 m. vakarinius Vajomingo regionus pirmą kartą ištyrė Džonas Koulteris.

1827 m. Džimas Bridžeris per Uolinius kalnus atrado vadinamąjį Pietinę perėją. 1842 m. Džono Fremonto ekspedicija praėjo per Pietų perėją, po kurios per Vajomingą buvo nutiestas vienas svarbiausių maršrutų iš rytų į Ramiojo vandenyno pakrantę.

1869 m. Vajomingo (tada turėjusio teritorijos statusą) valdžia pirmą kartą JAV istorijoje suteikė rinkimus moterims, už kurias Vajomingas gavo pravardę „Lygybės valstybė“. Tuo laikotarpiu tiesimas geležinkelis suvaidino svarbų vaidmenį steigiant valstijoje gyvenvietes.

1890 m. liepos 10 d. Vajomingas tapo 44-ąja valstija JAV. Tuo pat metu buvo priimta ir valstybės konstitucija. Dabar valstijos teritorijoje esančiame Vėjų Upės indėnų rezervate iš indėnų liko tik šašonai ir arapahai, o krou, šajenai ir sijai gyvena Montanos, Pietų Dakotos, Oklahomos ir kitose valstijose.

## Geografija

Vajomingas užima 253 600 km² plotą (10-asis tarp valstijų). Ribodamasis (kaip ir jo kaimynai Juta ir Koloradas) tik platumos ir ilgumos linijomis kaip Koloradas, sudaro taisyklingą stačiakampį. Šiaurėje Vajomingas ribojasi su Montanos valstija, rytuose – su Pietų Dakota ir Nebraska, pietuose – su Kolorado ir Juta, vakaruose – su Aidaho valstija.

Vidutinis valstijos aukštis virš jūros lygio yra 2042 m. Vajomingo vakarinę dalį užima Uoliniai kalnai, kurio aukščiausias taškas yra Ganeto viršukalnė (4207 m). Rytinė valstijos dalis yra Didžiojo lygumų dalis, kurią kerta Juodosios kalnai. Pietvakariuose driekiasi Vajomingo plokščiakalnio lygumos.

Didžiausios upės Jeloustonas, Bighornas, Bel Furšas, Pauderis, Šiaurės Platas (priklauso Misūrio baseinui).

Iš dirvožemių vyrauja akmeningi pusdykumių gipsažemiai, Uoliniuose kalnuose yra kaštonžemių ir juodžemių.

Būdinga pusdykumių augalija (apima 80 % Vajomingo teritorijos), kalnų šlaitai apaugę spygliuočių (pušų, eglių) miškais (~16 % ploto). Tarp vertingų medžių rūšių yra sukatspyglės pušys, didžioji pocūgė ir drebulės. Veisiasi elniai, juodieji lokiai, bizonai, kalnuose – grizliai.

Vajominge yra Jeloustono nacionalinis parkas (įtrauktas į pasaulio paveldo sąrašą), Grand Tetono nacionalinis parkas ir kitos saugomos teritorijos.

### Klimatas
Vajomingo klimatas bet kurioje valstijos dalyje labai priklauso nuo aukščio virš jūros lygio ir reljefo pobūdžio, šie veiksniai lemia vietines oro sroves, temperatūros svyravimus, kritulius ir drėgmę.

Klimatas – žemyninis, pusiau sausas. Vasarą būna gana karšta, liepos temperatūra siekia iki +29–37 °С, aukštesnėse teritorijose iki +21° С. Net ir esant aukštai dienos temperatūrai, naktį dažniausiai būna vėsu. Žiemos yra šaltos, tačiau artėjant link pavasario – švelnesnės. Šiose vietose pučiantis vadinamasis činuko vėjas žiemą gali sukelti neįprastai šiltą oro masę. Daugiausia kritulių būna pavasario pabaigoje ir vasaros pradžioje. Didžioji dalis valstijos kritulių gauna mažiau nei 250 mm per metus, tačiau kai kurios kalnuotos vietovės iki 510 mm ir daugiau per metus, daugiausia sniego pavidalu.

Aukščiausia kada nors Vajominge užfiksuota temperatūra buvo +46 °C (1900 m. liepos 12 d. Beisine); žemiausia yra –54 °C (1933 m. vasario 9 d. Riversaide).

## Gyventojai

JAV gyventojų surašymo biuro duomenimis, nuo 2011 m. liepos 1 d. valstijos gyventojų skaičius buvo 568 158. Palyginti su 2010 m. surašymu, padidėjo 0,8 %. 2004 m. 2,2 % valstijos gyventojų (apie 11 tūkst. žmonių) gimė už JAV ribų. Gyventojų tankis yra tik 2,6 žmonės/km² (antras mažiausias skaičius po Aliaskos). Pagal 2000 m. surašymą, pagal rases sudaro baltaodžiai (96,19 %), afroamerikiečiai (1,01 %), indėnai (3,06 %), azijiečiai (0,84 %), okeaniečiai (0,13 %). Baltųjų gyventojų dauguma yra vokiečių, anglų, airių, norvegų ir švedų palikuonys.

### Kalbos
Nuo 2010 m. 93,39 % (474 343) vyresnių nei penkerių metų Vajomingo gyventojų anglų kalba vartoja kaip pagrindinę bendravimo kalbą. 4,47 % (22 722) gyventojų kalba ispaniškai, 0,35 % (1771) gyventojų – vokiškai, o 0,28 % (1434) gyventojų – prancūziškai. Kitos vartojamos kalbos yra algonkinų kalbos (0,18 %), rusų (0,10 %), tagalų ir graikų (abi po 0,09 %).

### Religija
Krikščionybę išpažįsta 79 % gyventojų (protestantizmas – 53 %, katalikybė – 16 %, kitos religijos – 11 %. 18 % pripažino save ateistais.

### Didžiausi miestai

2020 m. duomenys
* Šajenas (65,1 tūkst. gyv.)
* Kasperis (59,0)
* Džiletas (33,4)
* Laramis (31,4)
* Rok Springsas (23,5)

## Ekonomika
Remiantis 2017 m. JAV ekonominės analizės biuro ataskaita, Vajomingo BVP yra 38 milijardai JAV dolerių. Nuo 2014 m. Valstybės gyventojų skaičius nežymiai auga, o didžiausias augimas pastebimas turistinėse vietose, tokiose kaip Tetono grafystė.

Vajominge gausu mineralų (naftos, gamtinių dujų, akmens anglių (Pauderio upės baseino kasyklose), urano (Rivertono, Gas Hilso, Pampkin Batlso, Širli Basino apylinkėse), aukso (Vind Riverio kalnagūbryje). Valstijose yra vienas didžiausių pasaulyje natūralių sodos telkinių. Yra gipso, fosforito telkinių.

Kalnakasybos pramonė tradiciškai dominavo valstybės ekonomikoje. Naftos gamyba pradėta 1880-aisiais, urano telkiniai – 1918 m. (aktyviai plėtojami nuo šeštojo dešimtmečio).

Didžiausi pramonės centrai – Šajenas, Kasperas.

Svarbi ūkio šaka – žemdirbystė. Auginama javai, pupelės, bulvės. 70 % Vajomingo teritorijos užima ganyklos. Veisiama mėsiniai galvijai, avys.

Turizmas yra vienas pagrindinių valstybės pajamų šaltinių (rodeo, slidinėjimo centrai, muzikos festivaliai). Pagrindinės vietos lankytinos vietos yra Jeloustouno nacionalinis parkas, Velnio bokštas ir Grand Tetono nacionalinis parkas.

Per Vajomingą eina Denverio–Solt Leik Sičio geležinkelis ir plentas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*