open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trakinis šalmas

**Trakinis šalmas** – gana neapibrėžto tipo šalmas, turintis viršutinėje dalyje aukštą metalinę keterą be ašutų ar kitokį metalinį papuošalą, pvz., žvėries figūrėlę. Viršutinė dalis dažniausiai kiek smailėjanti aukštyn. Be antnosio, gali turėti figūrines skruostines plokšteles.

Trakiniai šalmai dažnai painiojami su panašiais friginiais šalmais. Jų skirtumai:
* Trakinis šalmas primena chalkidinį šalmą su mažomis ar visai neryškiomis skruostinėmis ir nedidele sprandine skiautėmis ir su metaline ketera.
* Friginis šalmas primena pilosą, ant kurio uždėtas priekin nulinkęs bukagalis kyšulys, imituojantis friginę (frigišką) kepurę.

Trakiniai šalmai labiausiai žinomi kaip Romos gladiatorių *trakų* naudoti šalmai. Iki Romos laikų trakinius šalmus, naudojo Makedonijos raiteliai bei graikų kariai IV–III a. pr. m. e. pietų Italijoje.
II a. pr. m. e. trakiniai šalmai buvo dažniausiai naudojami šalmai Graikijoje. Jų ketera buvo mažesnė, o priekyje jie turėjo snapelius. Teigiama, kad populiarumo priežastis buvo patogumas, geras matomumas, lengvumas.

Pagal Plutarcho aprašymą ir radinius Filipo II kapavietėje Aleksandras Makedonietis kautynėse dėvėdavo geležinį trakinį šalmą, šonuose papuoštą vešliomis plunksnomis. Tokių plunksnomis puoštų šalmų atvaizdai aptinkami graikų miestų pietų Italijoje ir Makedonijoje freskose.

Trakinio šalmo išvaizdą turėjo XX a. prancūziški kareivių šalmai.

## Nuorodos
* [Piešinys: Graikų hoplitas su trakiniu šalmu ir [Lininė kirasa|linine kirasa]]
* Trakinių šalmų nuotraukos: http://phoenicia.org/imgs/Thracian2.jpg , http://img1.nnm.ru/imagez/gallery/f/b/0/e/a/fb0eac2da7ca98390543a5e3d09b594e_full.jpg, http://img1.nnm.ru/imagez/gallery/3/4/1/7/7/341779d8d42620b589482be886a3d070_full.jpg.
Traksėdžių Šilojų mokykla

**Traksėdžių Šilojų mokykla** (iki 2021 m. – ***Rusnės specialioji mokykla***) – valstybinė internatinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Traksėdžiuose (Šilutės rajonas), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190986693. Steigėjas Klaipėdos apskrities viršininko administracija.

## Istorija
Rusnės kurčiųjų ir nebyliųjų internatinės mokyklos steigimo iniciatorius – Juvencijus Lapė. Įkurta 1952 m. rugsėjo 1 d. švietimo ministro įsakymu. Mokyklos tipas – pagrindinė specialioji mokykla sutrikusio intelekto vaikams, suteikianti bendrąjį išsilavinimą. Mokykloje mokoma pagal specialiojo pradinio, pagrindinio ir darbinio ugdymo programas.

Iki 2021 m. mokykla buvo Rusnėje, Taikos g. 2, 2021 m. Rusnės specialioji mokykla pertvarkyta į Traksėdžių Šilojų mokyklą ir persikėlė į Traksėdžius.

## Direktoriai
* 1951–1952 m. Juvencijus Lapė
* Rapolas Rimašauskas (vadovavo mokyklai apie 35 m.)
* Stasys Blinkevičius
* 2002–2007 m. Izidorius Vaičiulis
* nuo 2008 m. Romualdas Blechertas
* nuo 2022-12 -02 Diana Pavilonienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Diemedžio ugdymo centras

**"Diemedžio" ugdymo centras** – pagrindinės mokyklos tipo  ugdymo centras Šilutės raj., Vilkėno I kaime, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba elgesio ir emocijų sutrikimų turintiems vaikams. Įstaigos kodas 190980473. Juridinis statusas: Valstybės biudžetinė įstaiga.

## Istorija
1967 m. rugpjūčio 21 d. Lietuvos TSR Švietimo ministro 1967 m. rugpjūčio 18 d. įsakymu Nr.228 „Dėl Švėkšnos sanatorinės mokyklos-internato įsteigimo“ Švėkšnos internatinė mokykla (veikė 1959-1967 m.) buvo perorganizuota į Švėkšnos sanatorinę mokyklą-internatą ir skirta vaikams, sergantiems psichoneurologinėmis ligomis. Buvo aštuonios klasės, mokėsi 178 mokiniai. Pamokos vyko dvejuose Vilkėno dvaro pastatuose: dvaro rūmuose ir buvusioje arklidėje, kuri buvo pritaikyta mokyklai 1958 m. Mokiniai gyveno naujame keturių aukštų bendrabutyje, pastatytame 1967 m. 1968 m. išleista pirmoji aštuntokų laida. Didesnė dalis mokinių buvo atvykę iš Šilalės ir Šilutės rajonų. 

1989 m. šalia bendrabučio pastatyta nauja mokykla. 1988 m. vasaros pabaigoje, mokytojos Reginos Serapinaitės iniciatyva, įkurta tautinių tradicijų puoselėjimo grupė „Želmenėlis“. Mokyklos pavadinimas keistas daugelį kartų - iš Švėkšnos sanatorinės mokyklos-internato į Švėkšnos sanitorinę internatinę mokyklą (1996 m.), į Švėkšnos sanatorinę mokyklą (2005 m.), į Švėkšnos specialiąją mokyklą (2011),  į Švėkšnos specialiojo ugdymo centrą (2014 m.), į "Diemedžio" ugdymo centrą (2015). Nuo 2006 m. Švėkšnos sanatorinė mokykla tapo pavaldi Klaipėdos apskrities viršininko administracijai. 2006-2007 mokslo metais mokykloje mokėsi 145 mokiniai, baigė 106. Vaikai buvo atvykę iš 32 Lietuvos savivaldybių. 2008 m. birželio 20 d. Švėkšnos sanatorinėje mokykloje vyko konferencija „Sanatorinė mokykla besikeičiančioje visuomenėje“, skirta sanatorinės mokyklos 40-mečio jubiliejui paminėti.

2010-2015 m. mokykla buvo pavaldi Šilutės raj. savivaldybei, nuo 2015 m. balandžio 1 d. – LR Švietimo ir mokslo ministerijai.

2015 m. birželio mėn. pakeistas pavadinimas iš *Švėkšnos specialiojo ugdymo centras* į *"Diemedžio" ugdymo centras*.

## Direktoriai
*Augustinas Čekis (1967-1975 m.);
*Julija Vilkienė (1975-1976 m.);
*Antanas Stanevičius (1976-1978 m.);
*Janina Daukėlienė (1978-1991 m.);
*Laima Navickienė (1991-2015 m.);
*Birutė Šimkuvienė (nuo 2015 m.).

## Žymiausi mokytojai
Mokykloje dirbo mokytojai: Juozas Andriekus, B. Būdvytienė, Z. Kanapeckienė, Stasys Poška, Kazimieras Stirbys, D. Ūselienė, J. Vištartienė.

## Šaltiniai
Šilutės Martyno Jankaus pagrindinė mokykla

**Šilutės Martyno Jankaus pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutėje, Sodų g. 7, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190696590. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Šilutės 3-ioji vidurinė mokykla įsteigta 1974 m. 1994 m. mokyklai suteiktas Martyno Jankaus (1858–1946) vardas. Nuo 2001 m. pagrindinė mokykla.

## Direktoriai
* 1974 m. Vaclovas Stankus
* nuo 1990 m. Audrius Astasevičius

## Žymūs mokiniai
* Arvydas Jakas, politinis bei visuomenės veikėjas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kvinsas

**Kvinsas** () – vakarinėje dalyje esantis vienas iš penkių Niujorko miesto rajonų. Tai didžiausias pagal plotą ir antras pagal gyventojų skaičių miesto rajonas, turintis 2,229 mln. gyventojų (2000 m.). Rajono ribos sutampa su **Kvinso apygarda**. Rajono gyventojų daugumą sudaro imigrantai ir jų palikuonys.

## Ekonomika
Kvinso ekonomika paremta turizmu, pramone ir prekyba. Rajone įsikūrę du pagrindiniai Niujorko oro uostai Džono F. Kenedžio tarptautinis oro uostas ir Niujorko LaGvardijos tarptautinis oro uostas. Rajone įsikūrusios kelios kino studijos, tai per kelis dešimtmečius apnykusios rajono pramonės sugrįžimas. Kvinse įsikūrusios „Kaufman Studio“, „Astoria“, „Silvercup Studios“ bei „Long Island City“ studijos, kuriose filmuojama daugybė televizijos laidų.
Degučių pagrindinė mokykla

**Šilutės rajono Degučių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Degučiuose (Šilutės raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190694059. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1909 m. Degučiuose, privačiame pastate, įkurta pirmoji mokykla. Mokykloje buvo mokoma rusų kalba. Mokė mokytoja rusė iš Peterburgo. 1914 m. mokyklą padegė vokiečiai. 1919 m. mokykla perkelta pas Jurgį Bulsę. Šioje mokykloje buvo mokoma lietuviškai. Mokė mokytojos lietuvės Apolskaitė, vėliau – Klumbytė.

Prijungus Klaipėdos kraštą prie Lietuvos, mokykla perkelta į buvusią muitinę. Iš muitinės ją perkėlė į bažnyčiai priklausantį namą, vadinamą „špitolę“. Šioje mokykloje mokytojavo mokytojas Stasys Jurjonas. Kaizerinės okupacijos metais Degučiuose mokyklos nebuvo. Iš „špitolės“ mokykla perkelta pas Degučių kaimo gyventoją Kiaupą, o iš ten – pas Freitaką. 1935 m. Nepriklausomos Lietuvos valdžia pastatė naują mokyklą. Čia buvo keturios klasės. Mokyklos vedėjas – Juozas Šikšnius, mokytojai – Juodišytė, Klumbytė, Stasys Jurjonas. Pradžios mokykloje dirbo ir mokytojai Sadauskas, Naujokas, Apolinaras Martinkus.

1950 m. mokykla reorganizuota į septynmetę. 1962 m. pristatytas mūrinis vieno aukšto su mansarda priestatas. Mokykla – aštuonmetė. 1966 m. lapkričio mėn. sudegė senoji medinė mokykla. Liko apdegęs priestatas, kuriame, jį paremontavus, mokėsi V–VII klasės, o I–IV – pas privatininkę Barborą Rimkienę. 1967 m. sausio 17 d. mokykla vėl degė. Sudegė archyvas ir visas mokyklos turtas. Po gaisro mokykla laikinai įsikūrė Degučių kultūros namuose. (V–VIII kl.) ir pas privatininkę Barborą Rimkienę. 1969 m. rugsėjo 1 d. mokykla pradėjo darbą suremontuotame pastate (V–VIII klasės).

Anksčiau dirbusių mokytojų pasakojimu:
* 1954 m. mokykloje mokėsi 76 mokiniai
* 1967–1968 mokslo metais – 161 mokinys
* 1968–1969 mokslo metais – 164 mokiniai
* 1969–1970 mokslo metais – 180 mokinių

1970 m. kovo mėnesį pradėta statyti nauja Degučių aštuonmetė mokykla. Atidarymo iškilmės vyko 1973 m. sausio 13 d. 1986 m. mokykla reorganizuota į devynmetę. LSSR kultūros ir švietimo ministerijai pasiūlius, dvejus metus mokykla vadinosi nepilna vidurine, 1988 m. – devynmete, nuo 1991 m. – pagrindine. 1999 m. mokykla šventė 90 metų jubiliejų. 2012 m. Degučių pagrindinė mokykla prijungta prie Žemaičių Naumiesčio gimnazijos, vėliau išvis uždaryta.

## Direktoriai
* 1950–1956 m. Stasys Zemeckas
* 1956–1960 m. Eleonora Jankevičienė
* 1960–1963 m. Stasys Jankevičius
* 1963–1964 m. Valerija Pušnytė
* 1964–1965 m. Aleksas Jurjonas
* 1965–1967 m. Drigotas
* 1967–1974 m. Zenonas Zaueras
* 1974–1981 m. Irena Vasiliauskienė
* 1981–1984 m. Lidija Bekerienė
* 1984–2012 m. Algimantas Jokšas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Gardamo pagrindinė mokykla

**Šilutės rajono Gardamo pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės rajono savivaldybėje, Gardame, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba iki 2016 m. rugpjūčio 31 d. Dabar tai **[[Žemaičių Naumiesčio gimnazija|Šilutės rajono Žemaičių Naumiesčio gimnazijos]] Gardamo skyrius**.

## Istorija
1908 m. įsteigta pirmoji Gardamo pradžios mokykla, kurioje buvo dėstoma rusų kalba, kaip parapinė prie Gardamo šv. Roko bažnyčios privačiame name. Mokyklos steigėjas Veiverių muitinės tarnautojas A. Matulionis. 1914 m. mokykla tapo vokiška. Tuo metu mokytoju dirbo Jurjonas. Menkai mokėjo vokiečių kalbą, todėl mokė lietuviškai. Susikūrus nepriklausomai Lietuvos Respublikai Gardame veikė lietuviška mokykla, buvo dvi klasės, dirbtuvės, sporto salė.

Vėliau pastatyta nauja mokykla, bet 1928 m. per gaisrą sudegė ir tais pačias metais pastatytas dviejų aukštų medinis pastatas. Mokykloje mokėsi po 30–40 mokinių, dirbo 1–2 mokytojai. 1936–1944 m. mokyklos vedėju dirbo Vaclovas Žibaitis, kultūrinio gyvenimo organizatorius, jaunųjų ūkininkų vadovas, šaulių būrio vadas. Ištremtas į Sibirą 1948 m. mirė.

Nuo 1950 iki 1962 m. mokykla buvo septynmetė, o nuo 1962 iki 1986 m. aštuonmetė, vėliau pradinė. 1966 m. buvo pastatytas naujas mokyklos pastatas. 2016 m. rugsėjo 1 d. dėl mokinių stokos mokykla prijungta prie Žemaičių Naumiesčio gimnazijos ir tapo jos progimnazijos skyriumi.

## Direktoriai
* Vlada Tičkuvienė
* Regina Tamošauskienė
* Liudvikas Genys

## Šaltiniai
Juknaičių pagrindinė mokykla

**Šilutės rajono Juknaičių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj., Juknaičiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190696829. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Pirmoji mokykla Juknaičiuose atidaryta 1761 m., 1792 m. ji buvo bažnytinė mokykla, vienklasė, veikė privačiame name. 1881 m. atidaryta antra šios mokyklos klasė. Kiek vėliau buvo pastatytas atskiras namas, esantis dabartinėje Alkos gatvėje.

XX a. tarpukariu mokytojai lietuviškai nemokėjo, tad prireikė privačios mokyklos, kuri greitai išpopuliarėjo. Moksleivių dauguma mokėjo abi šio krašto kalbas. 1939 m. užėjus vokiečiams, mokykla tapo vokiška.

1976 m. padėtas kertinis naujosios mokyklos akmuo, kuri buvo atidaryta 1979 m. Vėliau, 2001 m. prasidėjus mokyklų tinklo pertvarkai, ji reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Įsteigtas muziejus. 2016 m. rugpjūčio 31 d. Šilutės rajono savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-328 prie Juknaičių pagrindinės mokyklos prijungtas Pašyšių skyrius, teikiantis pradinį ir ikimokyklinį ugdymą.

## Direktoriai
*Alvidas Šimelionis, 1983–1989 m. 
*Violeta Šimelionienė, nuo 1989 m.

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Katyčių pagrindinė mokykla

**Šilutės rajono Katyčių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj., Katyčiuose,  vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190696971. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba. Filialas: Šilutės r. Katyčių pagrindinės mokyklos Stubrių skyrius.

## Istorija

Katyčių mokykla yra viena seniausių Klaipėdos krašte. Manoma, kad jos veiklos pradžia – XVI a. devintasis dešimtmetis. Šį teiginį grindžia istorikas Albertas Juška (knyga „Mažosios Lietuvos mokykla“), nes yra žinoma bažnyčios atidarymo data – ji veikė jau prieš 1574 m. Rašytiniuose šaltiniuose minima, kad XVII a. viduryje Katyčiuose veikė dvi pradinės mokyklos: lietuvių ir vokiečių. 

Katyčiuose nuo 1923 m. veikė lietuviška ir vokiška pradžios mokyklos. 1935 m. buvo pastatytas naujas lietuviškos pradžios mokyklos pastatas. Pradžios mokyklos veikė ir daugelyje aplinkinių kaimų. 

Po Antrojo pasaulinio karo atkurta Katyčių progimnazija (1944–1949 m.), 1949–1959 m. septynmetė mokykla. 1959–1963 m. atidaryta internatinė mokykla. 1963 m. mokykla tapo aštuonmete, 1967 m. reorganizuota į vidurinę, o 2001 m. į pagrindinę mokyklą. 

1967–2001 m. Katyčių vidurinės mokyklos atestatus gavo 571 abiturientas. 2003 m. prijungtas Stubrių skyrius.

Ilgiausiai mokykloje išdirbo mokytojas P. Plaipa (40 m.). Daug mokytojų, išdirbusių mokykloje daugiau nei 30 metų: A. Margevičius, O. Pečiulienė, J. Jakštienė, A. Rukštelienė, S. Žėkienė,V. Viktoravičienė, D. Plaipienė, A. Plaipa, A. Valaitis, V. Vindžigekskienė, Ž. Vaicekauskienė, S. Morkūnienė ir kt.

2023 m. Katyčių pagrindinė mokykla prijungta prie Vainuto gimnazijos ir tapo skyriumi.

## Direktoriai
* B. Bridikis, J. Jankauskas, O. Kalinauskienė, E. Šileikytė
* V. Driukas, 1959–1961 m.
* J. Jankus, 1961–1973 m.
* T. Pečiulis, 1973–1974 m.
* J. Būdvytis, 1974–1977 m.
* A. Kaminskas, 1977–1981 m. 
* Vidas Vaičius, 1981-1984 m.
* R. Balandis, 1984–1986 m.
* Algirdas Plaipa, nuo 1986 m.

## Žymūs mokytojai
* Gražina Agapova, Tauragės politikė
* Vanda Lukošiūtė-Gečienė, chorvedė

## Žymūs mokiniai
* Alfredas Stasys Nausėda, Seimo narys
* Alvidas Šimelionis, pedagogas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Nunavuto sutartis

**Nunavuto sutartis** - 1999 m. įsigaliojusi sutartis, pagal kurią sudarytas naujas Kanados administracinis vienetas - Nunavuto teritorija, kuri tapo didžiausia Kanados provincija.

Sutarties sąlygos:
* 1999 m. eskimai gauna nuosavybės teisę į 350 000 km² žemės
* Taip pat turi teisę eksploatuoti naudingąsias iškasenas 36 257 km² plote.
* Eskimams Kanada suteikia 1,15 mlrd. JAV dolerių kompensaciją, kuri bus išmokėta per 14 metų (su dividendais), susikaupsiančiais per tuos metus.
Šilutės Pamario progimnazija

**Šilutės Pamario progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutėje, Žalgirio g. 16, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190696633. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

Filialas – Šilutės Pamario progimnazijos Rusnės skyrius.

## Istorija

1962 m. įkurta Šilutės aštuonmetė mokykla, kuri 1976 m. tapo Šilutės 4-tąja vidurine mokykla. 1981 m. pastatytas naujas mokyklos pastatas. 2001 m. mokykla išleido 25-ją, paskutiniąją abiturientų laidą, mokykla pavadinta Šilutės Pamario pagrindine mokykla. Mokyklą puošia mokinių sukurtos freskos, piešiniai, įvairios parodos, kurios dažnai eksponuojamos ne tik mokykloje. 2009 m. prijungta Laučių Mikelio Hofmano pagrindinė mokykla.

2021 m. Šilutės rajono savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-725 Šilutės Pamario pagrindinė mokykla pertvarkyta į Šilutės Pamario progimnaziją su skyriumi Rusnėje. 

## Direktoriai
* 1974 m. Irena Arlauskienė
* 1979 m. Albinas Endzinas
* 1990 m. Jonas Bendžius
* 2003 m. Nijolė Špadienė
* 2010 m. Jonas Bendžius
* 2022 m. Marius Surplys

## Žymūs mokytojai
* Žydrė Kužmarskytė
* Elvita Andriulionienė
* Jonas Kalinauskas 
* Helmutas Vaškaitis 
* Regina Juraškienė
* Regina Zybartaitė

## Mokiniai

Per 25-erius vidurinės mokyklos gyvavimo metus į gyvenimą išlydėta per 1000 abiturientų.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Ringovė

**Ringovė** – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 6 km į vakarus nuo Vilkijos, dešiniajame Nemuno krante šalia kelio . Rytiniame kaimo pakraštyje stūkso Ringovės piliakalnis, nuo kurio atsiveria Vilkijos ir Nemuno vingių vaizdai, apylinkėse įkurtas draustinis (209 ha).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1863 m. sukilimo metu kaime buvo suimtas vienas sukilimo vadų, kunigas Antanas Mackevičius (1828–1863). Jam atminti čia pastatytas koplytstulpis (1998 m., autorius Ipolitas Užkurnis). Prie senos trobos miškelio pakraštyje, kur buvo suimtas A. Mackevičius, pastatytas paminklinis akmuo.

## Šaltiniai
1959–1960 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1959–1960 m.** - penktasis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1959 m. rudenį. Jį 5 kartą laimėjo  klubas, 1960 m. gegužės 13 d. finale laimėjęs prieš .

## Atrankos etapas (1/16 finalo)

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
* Sports History: "1959/60: Real Madrid demolish Eintracht and win the fifth consecutive European Cup!"
Laučių Mikelio Hofmano pagrindinė mokykla

**Šilutės rajono Laučių Mikelio Hofmano pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj., Laučiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba iki 2009 m. rugpjūčio 31 d.

## Istorija

Laučių kaime pirmoji mokykla įkurta 1739 m. 1825 m. atleidus mokytoją, mokykla perkelta į Ramučių kaimą, mokymas vyko lietuvių kalba. Sustiprėjus vokietinimui ), Laučių k. 1899 m. įsteigta vokiška mokykla. 1901 m. pastatytas specialus pastatas. Iki Antrojo pasaulinio karo pabaigos veikė 4 klasių mokykla. Paskutinis šios mokyklos vedėjas buvo E. Schutzler (1887-1971 m.)

1945 m. rugsėjo mėn. pastate dar išdaužytais stiklais prasidėjo mokslo metai. 1955 m. įvedus privalomą septynmetį mokymą, mokykla pavadinta Jonaičių septynmete mokykla. Taip vadinosi kolūkis, kurio ribose ji buvo. 1958 m. išleista pirmoji septintokų laida. Padaugėjus mokinių, 1961 m. Laučių mokyklai ūkio direktoriaus Stasio Gečo ir mokyklos direktoriaus Vytauto Mizerio iniciatyva, pastatytas naujas pastatas su sporto sale. 1962 m. išleista pirmoji aštuntokų laida. Perėjus prie devynmečio mokymo, padaugėjo mokinių, todėl 1991 m. mokykla įsigijo šalia esantį vaikų darželį. Buvo įrengta valgykla. 1999 m. mokykla tapo dešimtmete.

1999 m. Jonaičių pagrindinė mokykla minėjo pirmos Laučių kaime įsteigtos mokyklos 260-metį. Ta proga, remiantis surinkta medžiaga, mokyklai suteiktas Mažosios Lietuvos lietuvių poeto Mikelio Hofmano (Ateivio) vardas.

2009 m. mokykla reorganizuota prijungiant ją prie Šilutės Pamario pagrindinės mokyklos ir tapo jos skyriumi, kuris po kelerių metų dėl mokinių stokos buvo uždarytas.

## Direktoriai
*1955 m. V. Pareigis;
*1958 m. Vytautas Mizeras;
*1962 m. A. Merkys;
*1964 m. V. Turkus;
*1965 m. J. Dirvonskas;
*1968 m. J. Jatautienė;
*1986 m. Birutė Dauskartienė.

## Mokiniai
* Dainora Abukevičienė-Pociutė ir Birutė Jatautaitė, apgynusios humanitarinių mokslų daktaro vardus.

## Šaltiniai
Žemaičių Naumiesčio gimnazijos Šylių skyrius

**Šilutės rajono Šylių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj., Šyliuose, Mokyklos g. 22, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 9069534. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1923 m. ūkininko I. Bendžiaus name įkurta pradžios mokykla. 1936–1950 m. veikė keturmetė pradinė mokykla. 1950 m. atidaryta 5-a klasė, mokykla tapo priaugančia septynmete. 1956 m. mokyklai pritaikytas iš Ciparių kaimo atvežtas Srūgio namas. 1962 m. pristatytas priestatas ir atidaryta 8 klasė. 1992 m. mokykla tapo pagrindine. 

## Direktoriai

*1923 m. – mokytoja Nastė Zarembaitė;
*1925 m. – mokytojas A. Kaulius;
*1930 m. – vedėjas J. Norvilas;
*1936–1950 m. – vedėjai J. Norvilas, I. Stankus, V. Žvirblienė, I. Stankus, V. Žvirblienė;
*1950 m. – Kuršelienė;
*1956 m. – K. Kuršelis;
*1961 m. – V. Juozėnas;
*1962 m. – Janina Daukėlienė;
*1977 m. – M. Pagalienė;
*1982 m. – Stasė Norgėlaitė.

## Nuorodos

Mokyklos svetainė
Traksėdžių pagrindinė mokykla

**Šilutės rajono Traksėdžių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj., Traksėdžiuose, Šilojų g. 15, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190695531. Steigėjas – Šilutės rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Šilutės M. Jankaus pagrindinės mokyklos skyrius.

## Istorija
Spėjama, kad pirmoji Traksėdžių mokykla įsteigta 1864 m. 1945 m. įsteigta dvikomplektė pradinė mokykla. Mokyklos istorija glaudžiai siejasi su Šilutės durpių įmonės istorija. Įmonei plečiant ekonominę veiklą, reikėjo daugiau darbuotojų, augo gyvenvietė, gausėjo mokinių skaičius. Dėl to 1959 m. leista įsteigti Traksėdžių septynmetę mokyklą, kuri 1962 m. tapo aštuonmete. 1963 m. pastatytas tuo metu pakankamai modernus mokyklos pastatas. Augant mokinių skaičiui, 1982 m. pastatytas trijų aukštų priestatas, sporto salė, valgykla. 1993 m. mokyklos dalimi tapo buvęs gyvenvietės vaikų darželis „Papartėlis“.

1999 m. mokykla tapo pagrindine dešimtmete mokykla ir 2000 m. išleido pirmąją dešimtokų laidą. 2016 m. prijungta prie Šilutės Martyno Jankaus pagrindinės mokyklos ir tapo jos progimnazijos skyriumi.

## Direktoriai
* Klemensas Stulga

## Žymūs mokiniai
* Evaldas Petrauskas (g. 1992 m.) – boksininkas, olimpinis medalininkas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
1960–1961 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1960–1961 m.** – šeštasis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1960 m. rudenį. Jį laimėjo  klubas, 1961 m. gegužės 31 d. finale laimėjęs prieš .

## Atrankos etapas (1/16 finalo)

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* Sports History: "1960/61: Benfica become the second team to win the European Cup!" 
* 
*
Usėnų pagrindinė mokykla

**Šilutės rajono Usėnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj., Usėnuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190697692. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Usėnų pagrindinė mokykla įkurta 1982 m. Iki tol vietiniai vaikai mokėsi Žemaitkiemio aštuonmetėje mokykloje. Naujoji Usėnų vidurinė mokykla buvo 17-oji vidurinė mokykla Šilutės rajone. Pirmuosius mokslo metus baigė 410 mokinių, iš jų tik 16 abiturientų.

2001 m. Šilutės rajono Tarybos sprendimu, vykdant mokyklų tinklo optimizavimą, mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą.

## Direktoriai
*1982 m. Sofija Bagvilienė;
*2008 m. Liucija Jasevičienė.

## Mokiniai

Per 20 mokyklos gyvavimo metų išleista 18 abiturientų laidų, brandos atestatus gavo 263 vaikinai ir merginos. Už gerą mokymąsi ir pavyzdingą elgesį sidabro medaliais apdovanotos V. Jakštaitė, D. Jončaitė, N. Bagvilaitė, I. Mejerytė, J. Bagvilaitė ir R. Kliaštornaitė. Atestatas su pagyrimu įteiktas ir XIV laidos abiturientui L. Jovaišai.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Pašyšių pagrindinė mokykla

**Šilutės rajono Pašyšių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj., Pašyšiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir neformaliojo ugdymo programas lietuvių kalba iki 2016 m., kuomet buvo reorganizuota prijungimo būdu prie Juknaičių pagrindinės mokyklos. Įstaigos kodas 190694810. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

2016 m. rugpjūčio 31 d. Šilutės rajono savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-328 Pašyšių mokykla prijungta prie Juknaičių pagrindinės mokyklos kaip skyrius, teikiantis pradinį ir ikimokyklinį ugdymą. Vėliau šis skyrius uždarytas.

## Direktoriai
* L. Kazlauskienė

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Hokuriku regionas

**Hokuriku regionas** () – Japonijos regionas, esantis Čiūbu regione, centrinėje Honšiū dalyje. Regionui priklauso Tojamos, Išikavos ir Fukujaus, kartais – ir Nijigatos prefektūros.
1961–1962 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1961–1962 m.** – septintasis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1961 m. rudenį. Jį laimėjo  klubas, 1962 m. gegužės 2 d. finale laimėjęs prieš .

## Atrankos etapas (1/16 finalo)

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* "1961/62: Benfica beat Real Madrid and win the European Cup! " 
* 
*
1962–1963 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1962–1963 m.** – aštuntasis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1962 m. rudenį. Jį laimėjo  klubas, 1963 m. gegužės 22 d. finale laimėjęs prieš , trečią kartą iš eilės žaidusią finale.

## 1/16 finalo

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija 
* 
*
Čekoslovakijos futbolas

**Čekoslovakijos futbolo** pagrindinė kontroliuojanti organizacija – Čekoslovakijos futbolo sąjunga, kuri kontroliavo , taip pat organizavo Čekoslovakijos futbolo čempionatą ir taurės varžybas.

## Istorija

Futbolo asociacija įkurta 1922 m. sukūrus bendrą Čekijos ir Slovakijos valstybę, ji iškart tapo FIFA nare (perėmė nuo 1907 metų galiojančią Čekijos futbolo asociacijos narystę). 1938–1945 m. naciams okupavus ir išformavus Čekoslovakiją, atskirai veikė Čekijos futbolo ir Slovakijos futbolo sistemos. 1993 m. galutinai iširus Čekoslovakijai buvo panaikinta ir jungtinės valstybės asociacija.

Po 1993 m. šioje sistemoje žaidę klubai pasiskirstė į Čekijos ir Slovakijos futbolo sistemas.

## Varžybos
### Lygos

Čekoslovakijoje futbolo lygos buvo organizuojamos piramidės principu. Aukščiausiąją lygą kontroliavo nacionalinė federacija, 2–4 pakopas atskirai prižiūrėjo Čekijos futbolo asociacija ir Slovakijos futbolo asociacija, dar žemesnės lygos buvo Čekoslovakijos kraštų dispozicijoje.

### Taurės

## Klubai
### UEFA turnyrų dalyviai

1956–1993 m. UEFA rengtuose turnyruose yra dalyvavę šie klubai:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Čekoslovakijos futbolo statistika 
* Jindřich Horák, Lubomír Král: Encyklopedie našeho fotbalu (1896 – 1996/97), Libri 1997.
Saro futbolas

**Saro futbolo** pagrindinė kontroliuojanti organizacija – Saro futbolo sąjunga, prižiūrinti regiono futbolo turnyrus, 1948–1956 m. kuravusi ir šalies rinktines.

## Istorija

Po II pasaulinio karo Saras buvo Prancūzijai priskirtas protektoratas. 1948 m. buvo įkurta Saro futbolo sąjunga, kuri 1949 m. nepanoro jungtis prie Prancūzijos futbolo federacijos ir liko savarankiška. 1950–1956 m. Saras buvo FIFA narys, rengė savo čempionatą, turėjo šalies rinktinę.  klubas kaip šalies čempionas žaidė pirmajame s turnyre. Po 1956 m. Saro protektoratas atiteko VFR, todėl Saro futbolas tapo Vokietijos futbolo sistemos dalimi.

## Varžybos
### Lygos

Saro komandos žaidė Vokietijos futbolo sistemoje, kurioje pirmasis Saro varžybų lygmuo atitiko 6-ąjį Vokietijos lygmenį. Atitinkamai, žemesnės lygos buvo 7–11 visos Vokietijos futbolo lygmuo.

## Klubai
### UEFA turnyrų dalyviai

Nuo 1955 m. UEFA rengtuose turnyruose dalyvavo vienas klubas:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Saro pirmenybių visų laikų lentelė
* Sezonų lentelės
Čiobiškio specialieji vaikų auklėjimo ir globos namai

**Širvintų rajono Čiobiškio specialieji vaikų auklėjimo ir globos namai** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Širvintų raj., Čiobiškyje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba, skirti berniukams ir veikusi 1923–2011 m. Įstaigos kodas 190987838. Steigėjas Vilniaus apskrities viršininko administracija.

## Istorija
1923 m. Čiobiškio dvaras atiteko valstybei ir jame buvo įkurta valstybinė vaikų prieglauda, vėliau mokykla-internatas, o 1965 m. internatas reorganizuotas į specialiąją vaikų auklėjimo mokyklą. Sovietmečiu auklėtiniai priverstinai dirbdavo fermoje ir laukuose, o kai priverstinis darbas buvo panaikintas, dirbtuvėse kurios gamindavo siuntinių dėžutes, kitus nesudėtingus medžio dirbinius.

Iki 2003 m. rugsėjo 1 d. visi specialieji vaikų auklėjimo ir globos namai buvo Švietimo ir mokslo ministerijos pavaldume. Čiobiškio specialiųjų vaikų auklėjimo ir globos namų steigėjo funkcijos buvo perduotos Vilniaus apskrities viršininkui. Savo veikloje specialieji vaikų auklėjimo ir globos namai vadovaujasi Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1995 m. gegužės 5 d. nutarimu Nr. 643 patvirtintais Specialiųjų vaikų auklėjimo ir globos namų nuostatais.

2008 m. pakeistas pavadinimas iš *Čiobiškio specialieji vaikų auklėjimo ir globos namai* į *Čiobiškio vaikų socializacijos centras*.

2012 m. įstaiga išregistruota.

## Direktoriai
* 1975 m. Antanas Lukaševičius
* Feliksas Imbrasas
* Almantas Piškinas
* 2002 m. Gintaras Žandaravičius
* 2006 m. Nikolajus Dorofejevas

## Šaltiniai
Alionių pagrindinė mokykla

**Širvintų rajono Alionių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Širvintų raj., Alionyse I, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190365672. Steigėjas Širvintų rajono savivaldybės taryba.

Filialas – Širvintų rajono Alionių pagrindinės mokyklos Juodiškių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

2016 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Jonas Grybauskas

## Šaltiniai
Šilutės Verdainės pagrindinė mokykla

**Šilutės Verdainės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutėje, K. Kalinausko g. 10, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190693861. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

2008 m. išregistruota.

## Istorija
1588 m. įsteigta Verdainės parapijinė mokykla su biblioteka. 2008 m. rugsėjo 1 d. Šilutės Verdainės pagrindinė mokykla prijungta prie Šilutės Martyno Jankaus pagrindinės mokyklos.

## Direktoriai
* 2003–2007 m. Juozas Sauspreškis
* 2007–2008 m. Diana Pavilionienė

## Šaltiniai
Vilkyčių pagrindinė mokykla

**Šilutės rajono Vilkyčių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj., Vilkyčiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190695727. Steigėjas Šilutės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Priekulės valsčiaus Vilkyčių kaime pradinė mokykla atidaryta 1930 m. Jai buvo pastatytas atskiras tipinis pastatas, kuriame mokėsi 1-4 klasių mokiniai, mokoma buvo vokiečių kalba. Vilkyčių kaime gyveno daug lietuvių tautybės žmonių, todėl name, kuris dabar priklauso Vilkyčių malūnui, buvo įsteigta ir mokykla, kurioje mokė lietuvių kalbą. 1939 m. kovo mėnesį Klaipėdos kraštą okupavus vokiečiams lietuviškoji mokykla buvo uždaryta.

Po Antrojo pasaulinio karo Vilkyčiuose buvo tik dvi pradinės mokyklos klasės. 1949 m. pereita prie visuotinio privalomo septynmečio mokymo ir Vilkyčiuose be pradinių klasių įsteigtos septynmetės mokyklos 5-oji ir 6–oji klasės. Pirmasis septynmetės mokyklos direktorius buvo Aleksandras Gabrys. Mokykla įsteigta pasiturinčio vokiečio sodyboje. Pastato stovis buvo neblogas, tačiau patalpos mokyklai nebuvo pritaikytos. Mokykla priklausė Priekulės rajonui. Vėliau mokykla rekonstruota.

1958 m. Vilkyčių septynmetė mokykla prijungta prie Šilutės rajono, 1961 m. septynmetė mokykla pertvarkyta į aštuonmetę, o 1963 m. išleista pirmoji aštuntokų laida. 1963/1964 m. padarytas mokyklos kapitalinis remontas. 1973 m. rudenį pradėtas statyti mokyklos priestatas. 1990 m. sudarytas ir patvirtintas projektas naujos mokyklos statybai, o 1992 m. pavasarį mokykla iškilmingai atidaryta. 

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Barskūnų pagrindinė mokykla

**Širvintų rajono Barskūnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Širvintų raj., Barskūnuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba ir lenkų kalba. Įstaigos kodas 190363326. Steigėjas Širvintų rajono savivaldybės taryba. Filialas: Širvintų rajono Barskūnų pagrindinės mokyklos Medžiukų pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Barskūnuose mokykla įkurta 1910 m. rugsėjo 1 d., darbas mokykloje prasidėjo lapkričio 6 d. Ji vadinosi liaudies mokykla. Pagal socialinę padėtį daugiausia valstiečių vaikai iš aplinkinių kaimų, buvo mokoma rusų kalba. Mokykla buvo privačiame name. Baigiantis II pasauliniam karui sudegė Vincento Matulianeco sodyba, kurioje buvo įsikūrusi mokykla, o kartu sudegė ir visi dokumentai. Žinoma, kad tuo metu buvo mokoma lenkų kalba. Karo metais darbas mokykloje nenutrūko, tik persikėlė į kitą didesnę sodybą. Mokyklos archyve išlikę dokumentai nuo 1946 m. Šalia lenkų gimtąja kalba mokymo atsiranda ir lietuviškos klasės. Mokykla vis dar tebebuvo pradinė (4 klasės). 1952 m. mokykla tapo septynmete su dėstomąja lenkų kalba. Pamokos vyko atskiruose pastatuose, taip pat gretimame Levaniškių kaime. 1959 m. mokykla pertvarkyta į aštuonmetę, 1964 m. ji mokykla persikėlė į naujai pastatytą dviejų aukštų mūrinį pastatą, kuriame vaikai mokėsi iki XXI a. 1986 m. liko tik lenkų gimtąja kalba mokomos klasės, mokykla vadinosi nepilna vidurinė, nuo 1989 m. – devynmetė, nuo 1996 m. – pagrindinė. Nuo 2000 m. mokykloje įkurtos klasių gimtąja lietuvių kalba grupės. 2005 m. sausį prie mokyklos prijungtas Medžiukų pradinio ugdymo skyrius, kuriame mokyta lietuviškai.

2019 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Irina Semaško

## Nuorodos

* Mokyklos tinklalapis
1964–1965 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1964–1965 m.** – dešimtasis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1964 m. rudenį. Jį antrąkart laimėjo  klubas, 1965 m. gegužės 27 d. finale laimėjęs prieš .

## Šešioliktfinalis

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
*
Bartkuškio mokykla-daugiafunkcis centras

**Širvintų r. Bartkuškio mokykla-daugiafunkcis centras** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Širvintų raj., Bartkuškyje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190362181. Steigėjas Širvintų rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Musninkų Alfonso Petrulio gimnazijos skyrius.

## Istorija

XIX a. Bartkuškyje mokyklos nebuvo. Po I pasaulinio karo Bartkuškio apylinkėse atsirado dvi pradinės mokyklos – lenkų valdomoje teritorijoje mokykla buvo atidaryta Užublandžių kaime, Lietuvos teritorijoje – Kaimynų kaime. Mokoma buvo lietuvių kalba. Patalpos išnuomotos pas du savininkus: Turbą ir Radžiūną. Mokyklos pastatas Kaimynuose pastatytas tik 1932 m., mokyklą lankė virš 70 mokinių, dirbo 2 mokytojai.

1952 m. įsteigta septynmetė mokykla, vėliau aštuonmetė, devynmetė, nuo 1993 m. Bartkuškio pagrindinė mokykla, nuo 2015 m. Bartkuškio mokykla-daugiafunkcis centras. 2021 m. prijungta prie Musninkų Alfonso Petrulio gimnazijos kaip jos skyrius.

## Direktoriai
* Eduardas Jadzevičius, 1966–2007 m.
* Inga Fedčuk

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Zibalų pagrindinė mokykla

**Širvintų rajono Zibalų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Širvintų raj., Zibaluose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190366393. Steigėjas Širvintų rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Širvintų Atžalyno progimnazijos skyrius.

Filialai:
*Širvintų rajono Zibalų pagrindinės mokyklos Anciūnų pradinio ugdymo skyrius;
*Širvintų rajono Zibalų pagrindinės mokyklos Kiauklių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
2017 m. prijungta prie Širvintų Atžalyno progimnazijos kaip skyrius. 

## Direktoriai
* Bronius Lubys

## Mokytojai
Vytautė Kvainickienė,
Danguolė Svickienė,
Aušra Jutelienė,
Ligita Vareneckienė,
Virginija Kvakšienė,
Pranutė Adukauskienė,
Albertas Putna,
Genė Časaitė,
Jurgita Budzevičienė,

## Šaltiniai
Kaltanėnų ugdymo ir turizmo centras

**Švenčionių  rajono  Kaltanėnų ugdymo ir turizmo centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Švenčionių raj., Kaltanėnuose, Mokyklos g. 17, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190507837. Steigėjas Švenčionių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Kaltanėnuose prie pranciškonų vienuolyno 1781 m. imta mokyti 4 mokinius. Nuo 1797 m. veikė dviklasė mokykla, kurioje buvo dėstoma lenkų kalba. Caro valdžia mokyklą uždarė, vėliau veikė keturklasė rusiška mokykla. 

Lenkų okupacijos metais miestelio mokykla vadinosi „*Publiczna Szkola Powszecha stopnia drugiego*“. Lietuvių kalba iš mokyklos buvo išvaryta. Apie 1936-1937 m. mokykla buvo perstatoma. 

Grąžinus Vilnių Lietuvai, mokykla tapo septynmetė. 

Vokiečių okupacijos metais mokykloje veikė 5 skyriai, vyko daug kultūrinių renginių.

Atkūrus nepriklausomybę, daug metų pagrindinėje mokykloje veikė etnokultūros būrelis, kuriame mokiniai susipažindavo su senosiomis krašto tradicijomis, amatais. Mokiniai keliavo įvairiais turistiniais maršrutais, sukaupė nemaži senosios kaimo buities rakandų.
1997 m. paminėtas Kaltanėnų mokyklos 200 m. jubiliejus.

Mokykla eilę metų organizavo vaikų vasaros poilsio stovyklas, kuriose ilsėjosi  ne tik rajono mokyklų mokiniai. Vasaromis čia ilsėjosi ir dirbo Vilniaus M. K. Čiurlionio menų gimnazijos, Vilniaus dailės (buv. J. Stauskaitės) mokyklos, Vilniaus Gabijos gimnazijos mokiniai ir mokytojai, A. Sabonio krepšinio mokyklos jaunieji krepšininkai ir jų treneriai.

Švenčionių rajono savivaldybės tarybos sprendimu nuo 2008 m. rugsėjo 1 d. Kaltanėnų pagrindinė mokykla pertvarkyta į pradinę mokyklą pakeičiant pavadinimą į *Švenčionių rajono Kaltanėnų ugdymo ir turizmo centrą*.

## Ugdymo ir turizmo centro veikla
* vaikų vasaros poilsio bei vaikų ir jaunimo stovyklos ištisus metus;
* įvairūs kultūriniai, pažintiniai, turistiniai renginiai mokiniams ir jaunimui;
* jaunimo laisvalaikio užimtumo organizavimas; 
* seminarai mokytojams;
* edukacinės programos mokiniams;
* vaikų dienos centrų veiklų organizavimas;
* projektai, konkursai, parodos;
* maitinimo, apgyvendinimo, sporto ir turizmo įrangos nuomos bei kt. paslaugos.

## Direktoriai
* Kęstutis Lisauskas

## Žymūs mokiniai
* 1949–1956 m. Kazimira Danutė Prunskienė, profesorė, politinė veikėja.

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Širvintų Atžalyno progimnazija

**Širvintų „Atžalyno“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Širvintose, Ukmergės g. 4, vykdanti pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290361080. Steigėjas Širvintų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1985 m. rugsėjo 1 d. atidaryta nauja Širvintų 2-oji vidurinė mokykla. Mokyklos direktore paskirta Helena Vaicekauskienė. Nuo 1995 m. rugsėjo 1 d. vadinama Širvintų „Atžalyno“ vidurine mokykla. 2005 m. mokykla reorganizuota į Širvintų „Atžalyno“ pagrindinę mokyklą. Tais pačiais metais baigta mokyklos renovacija: pakeisti langai, sutvarkyta sporto salė, valgykla, aktų salė. Per 20 metų mokyklą baigė 989 abiturientai. Nuo 2012 m. progimnazija. 2017 m. prijungta Zibalų pagrindinė mokykla.

## Direktoriai
* Jūratė Stankevičienė

## Nuorodos

*
Bagaslaviškio Igno Šeiniaus pagrindinė mokykla

**Širvintų rajono Bagaslaviškio Igno Šeiniaus pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Širvintų raj., Bagaslaviškyje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190361122. Steigėjas Širvintų rajono savivaldybės taryba. Pavadinta rašytojo ir diplomato Igno Šeiniaus vardu.

## Istorija

Pirmoji parapijinė mokykla Bagaslaviškyje įkurta 1906 m. klebonijoje. Vėliau buvo pastatyta medinė mokykla, kuriai 1931 m. sudegus, vaikai vėl buvo mokomi klebonijoje. Pirmoji mokytoja buvo Anastazija Penda. Mokiniai buvo mokomi tik skaityti ir rašyti, mokymas vyko tik rusų kalba. 1915–1918 m. mokykloje buvo keturios klasės ir mokiniai mokomi ne tik rusų, bet ir lietuvių kalba. Nuo 1915 m. mokykloje buvo dėstoma tikyba. Per savaitę du kartus iš Gelvonų atvažiuodavo popas, o lietuvių mokinius katekizmo mokydavo Bagaslaviškio kunigai. 1919–1920 m. lenkų ir vokiečių okupacijos metu mokykla neveikė.

1921 m. vėl atidaryta pradinė mokykla. Dėstoma lietuvių ir rusų kalbomis. Pradinėje mokykloje dirbo mokytojai Strazdienė, Tėrilienė, J. Daračiūnas, M. Jakučiūnas.1949–1950 m. mokykloje mokėsi 116 mokinių. 1951–1952 m. – 104 mokiniai. 1952 m. Bagaslaviškyje įsteigta septynmetė mokykla. Pirmuoju mokyklos direktoriumi buvo Stasys Pulkauninkas. Tais metais mokykloje mokėsi 122 mokiniai, o kitais jau 155. Mokykloje dirbo 8 mokytojai. 1957–1958 m. mokykloje mokėsi 188 mokiniai. 1958 m. mokykla performuota į vidurinę, mokykloje dirbo 14 mokytojų. 1960 m. išleista pirmoji 20 abiturientų laida.

2017 m. prijungta prie Gelvonų gimnazijos kaip skyrius, 2019 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* 1952 m. Stasys Pulkauninkas
* nuo 1985 m. Pranas Kamienas

## Šaltiniai
Magūnų pagrindinė mokykla

**Švenčionių rajono Magūnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Magūnuose (Švenčionių raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Buvęs įstaigos kodas 290508210. Steigėjas Švenčionių rajono savivaldybės taryba. Nuo 2012 m. Pabradės „Žeimenos“ gimnazijos Magūnų pagrindinio ugdymo skyrius.

Filialas: Švenčionių raj. Magūnų pagrindinės mokyklos Prienų pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
Pirmąją mokyklą Magūnų kaime 1916 m. įkūrė Juzef Ingelevič. 1916–1944 m. buvo mokoma lenkų kalba, 1944–1951 m. rusų kalba. Mokykloje nuolat daugėjo mokinių. Nuo 1951 m. tai vienintelė mokykla kaime, Švenčionių rajone, kurioje mokoma lenkiškai. 1961 m. mokyklai pastatytas atskiras pastatas. Veikė bendrabutis iš toliau atvykusiems vaikams.

1991 m. lapkričio mėn. Magūnuose pastatyta nauja dviejų aukštų plytinė mokykla. Čia yra valgykla, sporto bei aktų salės, biblioteka, kompiuterių klasė, dirbtuvės, fizikos ir chemijos laboratorijos. Tame pačiame pastate įkurtas vaikų lopšelis-darželis, kaimo biblioteka, medicinos punktas. Mokyklą lanko ne tik Magūnų, bet ir Prienų, Čerėnų, Noselėnų, Šeškynės, Punžionių vaikai. 2012 m. rugsėjo 1 d. Magūnų pagrindinė mokykla prijungta prie Pabradės „Žeimenos“ gimnazijos.

2014 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* Jadvyga Zubovna
* Mečislov Kežun
* Jelizaveta Kapitonova
* Antoni Jankovski
* Olga Brancevič
* Irena Dubicka
* Liucija Kulešo

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Švenčionėlių progimnazija

**Švenčionių rajono Švenčionėlių progimnazija** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Švenčionėliuose (Švenčionių raj.), Mokyklos g. 24, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190506354. Steigėjas Švenčionių rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
* Švenčionių r. Švenčionėlių pagrindinės mokyklos Pašaminės pradinio ugdymo skyrius

## Istorija

1907 m. Švenčionėliuose įsteigta pirmoji pradžios mokykla, kurioje buvo mokoma rusų kalba. 1915 m. kunigo Prano Čaglio pastangomis prie bažnyčios įsteigta lietuviška pradinė mokykla. 1919 m. mokykla nustojo veikti, nes Lietuva tapo karo lauku. 1920 m. atgaivinta dviklasė lietuviška mokykla, išlaikoma privačios organizacijos „Rytas“, veikusi su pertraukomis iki 1924 m. 1924–1939 m. veikė tik lietuviška šešiaklasė mokykla. 1929–1931 m. ši mokykla veikė be koncesijos, 1931–1932 m. buvo mokoma nelegaliai. 1939 m. pradėjo veikti lietuviška mokykla. 1940 m. buvo baigta statyti medinė Švenčionėlių mokykla. Jos statyba truko 22 metus. Mokykla buvo pradinė, septynmetė, aštuonmetė, vėliau vidurinė. 1955 m. išleista pirmoji abiturientų laida. 1958 m. pradėta statyti nauja mokykla, kuri Švenčionėlių vaikus pasitiko 1962 m. rugsėjo 1 d.

1997 m. rugsėjo 1 d. realinės ir humanitarinės klasių duris atvėrė pirmieji gimnazistai, kurie 2000 m. išsikėlė į įsikūrusią Švenčionėlių gimnaziją, o mokyklą baigusi 47-oji abiturientų laida užvertė vidurinės mokyklos istorijos puslapį. 2001 m. mokykla reorganizuota į pagrindinę. Nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. mokyklai priskirti Reškutėnų „Ryto“ draugijos ir Pašaminės pradinio ugdymo skyriai, įsikūrė specialiojo ugdymo (lavinamoji) klasė. 2006 m. rugsėjo 1 d. įsteigta priešmokyklinio ugdymo klasė. 2020 m. rugsėjo 1 d. progimnazija prijungta prie Švenčionėlių Karaliaus Mindaugo gimnazijos. Iki 2010 m. veikė Reškutėnų „Ryto“ draugijos pradinio ugdymo skyrius.

## Direktoriai

* 1941–1944 m. Tomas Glodas
* Laimutė Šapokienė
* Petras Slabada
* Teresa Sansevičienė
* Rita Gasparevičienė

## Mokytojai
* Vladas Mikšys, vargonininkas, chorvedys

## Žymūs mokiniai
* Andrius Baranauskas, politikas
* Tamara Božok, politikė
* Vladas Kukėnas, politikas
* Raimondas Turla, lengvaatletis

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Friginis šalmas

**Friginis šalmas** (; ) – gana neapibrėžto tipo šalmas, kurio viršutinė dalis į viršų smailėja, bet baigiasi ne smaigaliu, o priekin nulenktu lašišku sustorėjimu. Aukštas viršus saugo nuo kirčių iš viršaus (smailus viršus nukreipia kalavijo smūgį, net ir prakirtus šalmo viršų didelis atstumas trukdo sužeisti galvą). Jokių kitų papuošimų viršus paprastai neturi. Be antnosio, gali turėti figūrines skruostines plokšteles.

Friginio šalmo forma panaši į skitų, trakų ir kitų rytų tautų būdingą kepurę. 
Friginius šalmus nešiodavo makedoniečių falangų kareiviai, Tesalijos ir Trakijos raiteliai, IV a. pr. m. e. graikų hoplitai. Falangų kareivių šalmai dažnai turėdavo skruostines plokšteles ar veidą dengiančią kaukę.

Vėliau friginiai šalmai transformavosi į trakinius šalmus – viršų puošė nebe užlenktas viršus, o metalinė ketera.
Friginiai šalmai dažnai painiojami su panašiais trakiniais šalmais. Jų skirtumai:
* Friginis šalmas primena pilosą, ant kurio uždėtas priekin nulinkęs bukagalis kyšulys, imituojantis friginę (frigišką) kepurę. pagarsėjusią kaip Prancūzijos Didžiosios revoliucijos simbolis.
* Trakinis šalmas primena chalkidinį šalmą su mažomis ar visai neryškiomis skruostinėmis ir nedidele sprandine skiautėmis ir su metaline ketera.
Egzistuoja tarpinės formos tarp trakinio ir friginio šalmų, pvz., didėjant friginio šalmo skruostinėms skiautėms ir sprandinei daliai jis panašėja su trakiniu šalmu. Galbūt todėl juos dažniausiai sujungia į vieną klasę.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Friginių šalmų nuotraukos: http://img1.nnm.ru/imagez/gallery/4/c/9/2/3/4c9235bc17338296a23da56eaa6073e3_full.jpg
Adutiškio vidurinės mokyklos Svirkų skyrius

**Adutiškio vidurinės mokyklos Svirkų skyrius** (buvusi ***Svirkų pagrindinė mokykla***) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Svirkose (Švenčionių raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 290509650. Steigėjas Švenčionių rajono savivaldybės taryba. Nuo 2012 m. Adutiškio vidurinės mokyklos Svirkų skyrius.

## Istorija
Mokykla įsteigta 1962 m. Nuo 1952 m. Svirkose veikė lenkiška pradinė mokykla. 1955 m. ji perkelta į dabartinį pastatą, 1957 m. joje įsteigtos lietuviškos pradinės klasės. 1962 m. pastačius mokyklos priestatą, sujungtos Svirkų ir Davaisių septynmetės mokyklos. Mokiniai mokomi lietuvių, lenkų, rusų kalbomis. Tėvams pageidaujant nuo 1964 m. mokykloje dėstoma lietuvių ir rusų kalbomis. 2000 m. rugsėjo 1 d. mokykla tapo lietuviška. 2012 m. rugsėjo 1 d. Svirkų pagrindinė mokykla prijungta prie Adutiškio vidurinės mokyklos.

## Direktoriai
* Algirdas Uziala

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė