open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Renzegutas

**Renzegutas** (, nuo 1945 m. , nuo 1950 m. liepos 5 d. ***Losevas***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Gurjevsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Dobrino kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Sembos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Labguvos apskrities dvaras, nuo 1928 m. rugsėjo 30 d. kaimas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 7 d. Labguvos rajono (), vėliau Polesko rajono kaimas, nuo 1947 m. birželio 17 d. Polesko rajono, nuo 1947 m. liepos 25 d. iki 2008 m. birželio 30 d. Gurjevsko rajono Dobrino apylinkės kaimas.

|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Grasilda Blažiene: Hydronymia Europaea, Sonderband II, Die baltischen Ortsnamen. Wolfgang Schmid Hrsg., Steiner Verlag Stuttgart 2000.
* G. Gerullis: Die altpreußischen Ortsnamen. Berlin, Leipzig 1922.
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Pavogta laimė

**Pavogta laimė** – 2011 m. pradėtas rodyti per LNK kanalą lietuviškas televizijos serialas, sukurtas kompanijoje „VRS grupė“. Seriale nemažai veiksmo, muštynių, gaudynių. Serialas išsiskia ne tik veiksmo scenų gausa, bet ir savo estetika, vizualine kokybe, nes filmuojama ne filmavimo kameromis, o Canon EOS 5D Mark II fotoaparatais. Čia melodrama sumišusi su trileriu.

## Sezonai

* **Pirmasis sezonas**: rodytas nuo 2011 m. vasario 7 d. iki liepos 27 d., viso – 82 serijos.
* **Antrasis sezonas**: rodytas nuo 2012 m. sausio 5 d. iki vasario 5 d., viso – 18 serijų. Prie kūrybinės komandos prisijungė kino režisieriai Inesa Kurklietytė ir Ramūnas Abukevičius.
* **Trečiasis sezonas**, pavadinimu „Pavojinga sąjunga“: rodytas nuo 2012 m. birželio 4 d. iki liepos 31 d., viso – 34 serijos.

## Siužetas

Dešimt herojų, pasiųstų į aną pasaulį per pirmąsias trisdešimt serijų. Kelios dešimtys muštynių ir susišaudymų. Kulkos, paleistos iš tikro Kalašnikovo automato. Turtingos nusikaltėlių klano šeimos gyvenimo vingrybės.

Istorija prasideda, kai jaunutė mergina Edita pamilsta nusikalstamo pasaulio vadeivos sūnų, išteka už jo ir laukiasi kūdikio. Ji laiminga. Tačiau vieną dieną ji tampa grėsme šeimai ir jos nusprendžiama atsikratyti. Kai gimsta vaikas, mergina numetama nuo tilto. Tačiau ją netikėtai išgelbėja, išgydo, ir kuo toliau nuo mirtino pavojaus svetimu vardu į užsienį išsiunčia jaunutę mergaitę radęs girininkas. Prabėgus dešimtmečiui, moteris grįžta. Turtinga, karjeros aukštumas Vokietijoje pasiekusi verslininkė grįžta į Lietuvą atkeršyti savo skriaudikui, buvusiam vyrui ir jo nusikalstamose struktūrose žinomai šeimai, kurie jos, naivios jaunos mergaitės, bandė atsikratyti nustumdami nuo tilto. Nes ji, atsitiktinai pakliuvusi į šią šeimą, sužinojo per daug… Ji pilna ryžto atsiteisti su tais, kurie pavogė jos laimę: atėmė vaiką, šeimą ir tikėjimą meile…

Šaltas lapkričio vėjas. Tiltas virš prarajos. Kažkur žemai per akmenis šniokščia vanduo. Užsikabinusi ant tilto atbrailos, iš paskutiniųjų stengiasi išsilaikyti jauna moteris. Akimirka tarp būties ir nebūties. Rodos, jau užteks jėgų gyventi. Tačiau ji iš nevilties atleidžia pirštus ir jos kūnas nuskrenda žemyn…

## Aktoriai

* Žemyna Ašmontaitė- Sandra,
* Inga Norkutė- Brigita, 
*Renata Norkutė -Bičkutė- Renata
* Valda Bičkutė- Edita/ Rūta , 
*Ugnė Kariniauskaitė-Luka kuri myli tik motina Edita  
* Aušra Štukytė- Elona, 
* Darius Petkevčius - Dalius
* Rolandas Dovydaitis- Germanas "Caras",
* Jokūbas Bareikis - Mindaugas, 
* Dalius Mertinas -Aleksas,
* Remigijus Endriukaitis -Robertas,
* Agnė Gregorauskaitė - Močiutė, 
* Virginija Kochanskytė - Genutė,
* Saulius Siparis - Leonardas , 
* Sakalas Uždavinys
* Daiva Rudytė Steikūnienė- Aida, 
* Ieva Zelionkaitė, 
* Gabrielė Kuodytė, 
* Andrius Pauliukevičius, 
* Mindaugas Papinigis -Rolandas ,
* Arūnas Storpirštis - Alfredas, 
* Rūta Čepauskaitė.
* Arnoldas Jalianiauskas - Marius

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Apie serialą ''kinas.info'' svetainėje 
* Apie serialą ''tvdb.lt'' svetainėje
Michalovas

**Michalòvas**  () – miestas Lenkijos šiaurės rytuose, 31 km į rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Per miestą teka Supraslio upė. Per miestą eina vaivadijos kelias Nr. DW686.

## Istorija

Nuo V a. pr. m. e. iki X a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis jotvingiai. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1795 m. gyvenvietė priklausė LDK Trakų vaivadijai. Anksčiau šioje vietovėje buvusi gyvenvietė vadinosi ***Nezbudka*** () arba ***Nezbudekas*** (), bet nuo 1832 m. buvo pavadinta vietinio valdininko *Seweryn Michałowski* vardu. 1860 m. mieste buvo 4 milo gamyklos, kuriose dirbo apie 650 žmonių. Mieste gyveno nemažai žydų ir vokiečių tautybės žmonių. 1767 m. sausio 12 d. gyvenvietei suteiktos magdeburgo teisės. XIX a. buvo įkurtos Michalovo žydų kapinės.

1795-1796 m. priklausė Rusijos imperijos Slanimo gubernijai, 1796-1801 m. Lietuvos gubernijai ir nuo 1801 m. iki 1914 m. priklausė Gardino gubernijai. Po 1863 m. sukilimo, dalis miesto gyventojų buvo ištremta į Sibirą. XIX a. buvo dvaras, Balstogės apskrities Michalovo valsčiaus centras. 1906-1908 m. pastatyta Michalovo Šv. Nikolajaus cerkvė ir įkurta Michalovo Šv. Nikolajaus parapija.

Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1916 m. įkurta Michalovo Dievo Apvaizdos parapija. 1919-1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Balstogės rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiojo Reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945-1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai. 2005 m. pradėtas naudoti Michalovo miesto herbas. 2009 m. sausio 1 d. gyvenvietei suteiktos miesto teisės.

## Galerija

Michałowo - Orthodox church of St. Nicholas 04.jpg|Michalovo Šv. Nikolajaus cerkvė
Kosciol katolicki w Michalowicach front side 2.jpg|Michalovo Dievo Apvaizdos bažnyčia
Michalowice boczna ulica.jpg
Podlaskie - Michalowo - Michalowo - DW686 (Bialostocka).JPG


## Šaltiniai
Kutuzovo kaimo gyvenvietė

**Kutuzovo kaimo gyvenvietė** () – kaimo gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Gurjevsko municipaliniame rajone. Administracinis centras – Malojė Vasilkovas. 2011 m. 13 kaimų buvo 4817 gyventojai.

## Istorija
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. vietoje 1950 m. spalio 11 d. sudarytos Kutuzovo kaimo apylinkės. Apylinkės tarybos rinkimai vyko 1950 m. gruodžio 17 d., 1953 m. vasario 28 d., 1955 m. gruodžio 17 d., 1957 m. kovo 3 d., 1961 m. kovo 5 d., 1963 m. kovo 3 d., 1965 m. kovo 13 d. ir 1967 m. kovo 12 d. Pirmoji Kutuzovo kaimo gyvenvietės tarybos sesija įvyko 2008 m. lapkričio 7 d.

Ribojasi vakaruose su Kaliningrado miestu, šiaurėje su Chrabrovo kaimo gyvenviete, rytuose su Dobrino kaimo ir Gurjevsko miesto gyvenvietėmis, pietuose su Nizovjės ir Bolšeisakovo kaimo gyvenvietėmis.

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką. Gyvenvietės administracijai vadovauja konkurso tvarka skiriamas administracijos vadovas.

Kaliningrado srities įstatymu Kutuzovo kaimo gyvenvietę sudaro kaimai:    

## Šaltiniai
Koneljanas

**Koneljanas** () – miestas Italijoje, Veneto regione, Trevizo provincijoje. Miestas yra apie 30 km į šiaurę nuo Trevizo. Jame gyvena apie 36 tūkst. žmonių. Ant gretimos kalvos yra X a. pilies griuvėsių. Anksčiau ši pilis priklausė Vitorio Veneto vyskupui, o dabar varpo bokšte įsikūręs mažas muziejus.

## Pramonė

Koneljanas garsus itališku vynu, ypač baltu sausu *[[Prosecco]]*, gaminamu iš to paties pavadinimo vynuogių. Šis vynas yra trijų rūšių: *tranquillo* (neputojantis), *frizzante* (truputį putojantis) ir *spumante* (putojantis). Čia įsikūrusi seniausia Italijoje ir prestiziškiausia vyno mokykla *Scuola Enologica*.

## Žymūs žmonės
* Ferruccio Benini, aktorius.
* Ugo Cerletti, neurologas, atradęs elektrokonvulsinę terapiją psichiatrijoje.
* Cima da Conegliano, Renesanso dailininkas.
* Paolo De Coppi, mokslininkas.
* Alessandro Del Piero, futbolininkas.
* Marco Donadel, futbolininkas.
* Maurizio Zanetti, imunologas.
* Marco Fanno, ekonomistas.
* Pier Paolo Pasolini, poetas.
* Maurizio Sacconi, politikas.

## Galerija


image:Conegliano Colle di Giano 2007.jpg|*Giano* kalva su pilimi ir *Villa Gera*
File:ConeglianoTrainStation.jpg|Traukinių stoties vaizdas nuo pilies
File:I-TV-Conegliano12.JPG|Šv. Roko bažnyčia
File:I-TV-Conegliano13.JPG|*Scalinata degli Alpini* 
File:I-TV-Conegliano03.JPG|*Via Madonna*
File:I-TV-Conegliano11.JPG|*Fontana dei cavalli* (Horės fontanas)
File:I-TV-Conegliano10.JPG|*Porta Dante*
File:I-TV-Conegliano09.JPG|*Via XX Settembre*
File:I-TV-Conegliano08.JPG|*Duomo*
File:I-TV-Conegliano07.JPG|Senas pastatas *Via XX Settembre*
File:I-TV-Conegliano06.JPG|Cima aikštė, *Accademia* teatras
File:I-TV-Conegliano05.JPG|*Via XX Settembre* (su Montalbano rūmais)
File:I-TV-Conegliano04.JPG|*Porta Monticano*
File:I-TV-Conegliano02.JPG|*Porta Monticano*
File:Conegliano - torrente cervano.jpg|Upė: *Monticano*
File:Costa (conegliano) da collalbrigo.jpg|Proseko kalvos (*località Costa*)



## Šaltiniai
Stanekas

**Stanekas** () – eigulio būdelė Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Gyvenvietė yra apie 11 km į šiaurės vakarus nuo Michalovo ir apie 23 km į rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas yra Knišino girioje. 

## Istorija
Kaimas įkurtas XIX a. amžiuje. Nuo XV a. pabaigos iki 1660 m. ši vietovė priklausė Jurgiui Karoliui Chodkevičiui. XVIII a. kaimas priklausė Potockių ir Radvilų šeimoms. Nuo 1831 m. priklausė Sapiegoms. 1922 m. palivarką sudarė 3058 ha, iš kurių 2508,67 ha miškai.


Vaizdas:L. Stanek (gmina michalowo) - rz. Swinobrodka.jpg|Švinobrudkos upė
Vaizdas:Stanek.JPG|Iš Švinobrukdos upės suformuota kūdra


## Literatūra

* Andrzej Kasperowicz "Monografia wsi Sokole 1775–2010, historia Stanku, Świnobrodu, Zajmy i Żedni", Sokole luty 2010 r.
* Leszek Nos, "Monografia Gminy Michałowo", Białystok 1996 r
Rochentalas

**Rochentalas** () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurės rytus nuo Michalovo ir apie 34 km į rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.
Suprunai

**Suprunai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į pietus nuo Michalovo ir apie 38 km į pietryčius nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija

Kaimas įkurtas XVII a. amžiuje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1859 m. kaimas priklausė Romanovo palivarkui. Kaime gyveno 4 šeimos. Kaimas priklauso Narevo Marijos Dangun Žengimo ir Šv. Stanislavo parapijai.


Vaizdas:Supruny 13.07.2009 p.jpg
Sušča

**Sušča** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 13 km į pietus nuo Michalovo ir apie 40 km į pietryčius nuo vaivadijos centro Balstogės. Dauguma kaimo gyventojų yra gudų tautybės ir stačiatikių tikėjimo.

## Istorija

Kaimas įkurtas XVIII a. amžiuje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1859 m. priklausė Romanovo palivarkui. Kaime gyveno 13 šeimų. 


Vaizdas:Suszcza krzyże 13.07.2009 p.jpg
Vaizdas:Suszcza zagroda 13.07.2009 p.jpg
Šymkai (Balstogė)

**Šymkai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. DW686.

## Istorija

Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė LDK. XIX a. buvo kaimas, Valkavisko apskrities Šymkų valsčiaus centras. Vėliau valsčius panaikintas, 1973–1976 m. laikinai atkurtas.

## Šaltiniai
Saldi nuodėmė

**Saldi nuodėmė** – 2011 m. rugsėjo 5 d. pradėtas rodyti per LNK kanalą lietuviškas televizijos serialas, sukurtas režisieriaus Antano Gluskio. Tai romantinė drama apie meilę, paslaptis ir kiekvieno mažus, saldžius paklydimus bei silpnybes.

## Siužetas

Daugelis serialo scenų, herojų gyvenimo nedideliame Lietuvos miestelyje vingrybių buvo filmuotos Širvintose. Serialas išsiskiria įvairialypių personažų bei mažo miestelio gyvenimo dramomis, taip pat ir seniai pažįstamais aktoriais, įkūnijančiais naujus amplua.

Į tykų provincijos miestelį atvyksta du nepažįstami žmones – moteris su dideliu lagaminu Liandra ir iš kalėjimo neseniai paleistas vaikinas Mantas. Atvykėlių pasirodymas sujaukia miestelio gyventojų ramybę. Daug kas norėtų susipažinti su Liandra, tačiau mergina laikosi atstumo ir tarsi akies vyzdį saugo savo paslaptį, užrakintą lagamine. Mantas – priešingai, trokšta pradėti gyvenimą iš naujo, tačiau jaučiasi atstumtas dėl niūrių savo praeities klaidų. Kokias senas sąskaitas jis trokšta suvesti? Du nepažįstamuosius likimas suveda… kunigo namuose.

## Aktoriai

* Ieva Šimukauskienė – *Liandra*,
* Inga Norkutė – *Vika, Liandros sesuo*, 
* Donatas Bakėjus – *Mantas, dėl kurio varžosi abi seserys,
* [[Laimutis Sėdžius]] – *kunigas Povilas*
* [[Hana Šumilaitė]] – *būrėja*,
* [[Ramūnas Šimukauskas]] – *Linas*,
* [[Almantas Šinkūnas]] – *miestelio meras*,
* [[Gintaras Mikalauskas]] – *seimo narys Gintautas*,
* [[Rimvydas Ambrazevičius]] – *Ignas*,
* [[Arnoldas Jalianiauskas]] – *Jaunius*,
* [[Ridas Žirgulis]] – *Romas*
* [[Eglė Valytė]] – *prostitutė Milda*,
* [[Lina Rastokaitė]] – *Kornelija*,
* [[Aldona Vilutytė]] – *Giedrė, draugaujanti su Vika ir Kornelija*,
* [[Dalius Jančiauskas]] – *Algis''.
 
## Nuorodos
* Serialo pristatymas
Sarah Jessica Parker

**Sara Džesika Parker** (g. 1965 m. kovo 25 d. Nelsonvilyje, Ohajuje, Jungtinėse Valstijose) – žydų kilmės amerikiečių aktorė, prodiuserė. Geriausiai žinoma dėl vaidmens HBO televizijos seriale „Seksas ir miestas“ (1998–2004), įkūnijusi pagrindinę veikėją Kerę Bredšou (). Už šį vaidmenį aktorė pelnė keturis „Auksinio gaublio“, tris Ekrano aktorių gildijos ir du „Emmy“ apdovanojimus. Vaidino ir to paties pavadinimo filme „Seksas ir miestas“ (2008) bei jo tęsinyje „Seksas ir miestas 2“ (2010).

## Nuorodos
* Sarah Jessica Parker: Biography (anglų k.)
* IMDb svetainėje
Kastelfranko Venetas

**Kastelfranko Venetas** () – miestas Italijoje, Veneto regione, Trevizo provincijoje. Miestas yra 30 km nuo Trevizo ir 40 km nuo Venecijos.

## Istorija

Miestas atsirado, kai Trevizo gyventojai pastatė pilį kovoje su Paduva (1195 m.). Paduvos valdovas Ezelinas III da Romano užėmė miestą 1246 m., bet šis grįžo Trevizui po jo mirties 1259 m. Veronos valdovas Kangrandė I dela Skala gavo Kastelfranką 1329 m. Po 10 metų kartu su Trevizu jis atiteko Venecijos respublikai, kurį jį valdė iki 1797 m.

## Turistiniai objektai

Seniausia miesto dalis yra viduramžių siena apsupta aikštė, pastatyta Trevizo gyventojų 1211 m.

Kastelfrankas yra dailininko Džordžonės gimtinė. Katedroje (1723 m.) yra vienas jo garsiausių darbų *Kastelfranko Madona* (1504 m.).

## Miestai partneriai
* Guelfas
Greitasis čiuožimas trumpuoju taku

**Greitasis čiuožimas trumpuoju taku** – olimpinė sporto šaka (nuo 1992 m.), viena iš greitojo čiuožimo rūšių. Greitojo čiuožimo trumpuoju taku varžybose įprastai varžosi keturi arba šeši sportininkai ovalo formos aikštelėje, kuri atitinka ledo ritulio aikštelės išmatavimus (60 m ilgio ir 30 m pločio).

1988 m. olimpiadoje Kalgaryje ši sporto rungtis buvo parodomoji, o 1992 m. Albervilio olimpiadoje tapo olimpine šaka.

Greitąjį čiuožimą trumpuoju taku sudaro šios rungtys: 500 m, 1000 m, 1500 m, 3000 m ir estafetės (5000 m (vyrai)/3000 m (moterys)).

Šią sporto šaką prižiūri Tarptautinė čiuožimo sąjunga.

## Lietuvoje
1995 m. greitasis čiuožimas trumpuoju taku pradėtas kultivuoti Lietuvoje. 1996 m. Ignalinoje surengtas pirmasis Lietuvoje greitojo čiuožimo trumpuoju taku riedučių čempionatas. 1997 m. Europos greitojo čiuožimo trumpuoju taku čempionate dalyvavo ir Lietuvos atstovas – S. Lastakauskas (25 vieta iš 30-ies).

2014 m. žiemos olimpinėse žaidynėse pirmą kartą pasirodė ir Lietuvos atstovė – Agnė Sereikaitė. 1500 m rungtyje sportininkė užėmė 16-ą vietą.

Kultivuojamas Vilniuje (SK Edelveisas), Ignalinoje (SK Vikingas), Elektrėnuose (ESM), Kaune (ŽSŠM Baltų ainiai).

## Nuorodos
* Tarptautinė čiuožimo sąjunga
Tilvica

**Tilvica** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į vakarus nuo Michalovo ir apie 23 km į pietryčius nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija

Kaimas įkurtas XVII a. amžiuje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1674 m. birželio 24 d. kaimą sudarė 8 valakai, kaime gyveno 8 šeimos, iš viso 28 žmonės. 1818 m. kaime gyveno 13 šeimų, iš viso 91 žmogus, iš kurių 43 vyrai ir 48 moterys. XVIII a. kaimas priklausė *Tilvicos* palivarkui. 1921 m. kaime gyveno 56 žmonės, iš kurių 25 vyrai ir 31 moteris. 1950 m. kaime gyveno 185 žmonės, iš kurių 90 vyrai ir 95 moterys. 1960 m. kaime gyveno 161 žmogus. 1970 m. kaime gyveno 128 žmonės, iš kurių 63 vyrai ir 65 moterys. 1968 m. gruodžio 15 d. kaime įvesta elektra. 1990 m. kaime gyveno 113 žmonių, 1995 m. - 82 žmonės. 2008 m. kaime gyveno 47 žmonės, iš kurių 27 vyrai ir 20 moterų.
Topolanai

**Topolanai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į vakarus nuo Michalovo ir apie 26 km į pietryčius nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas priklauso Topolanų Viešpaties Atsimainymo parapijai.

## Istorija

Kaimas įkurtas apie 1674 metus. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. XVII a. pastatyta Topolanų Viešpaties Atsimainymo cerkvė. 1763 m. kaime buvo 52 namai. 1771 m. kaime gyveno 54 šeimos, iš viso 157 žmonės, iš kurių 90 vyrai ir 67 moterys. 1809 m. gegužės 12 d. kaime gyveno 73 šeimos, iš viso 339 žmonės, iš kurių 166 vyrai ir 173 moterys. 1812 m. per Prancūzijos ir Rusijos imperijos karą prancūzų kareiviai nužudė apie 50 % kaimo gyventojų. 1816 m. gegužės 1 d. kaime gyveno jau tik 29 šeimos, iš viso 152 žmonės, iš kurių 77 vyrai ir 75 moterys. 1833 m. liepos 30 d. kaime gyveno 66 šeimos, iš viso 501 žmogus, iš kurių 252 vyrai ir 249 moterys. 1855-1860 m. kaimo siautė cholera, kurios metu mirė apie 50% kaimo gyventojų. Per I pasaulinį karą 1915 m. apie 80% kaimo gyventojų pasitraukė į Rusijos imperiją, kurie vėliau grįžo iki 1922 metų. 1921 m. kaime gyveno 454 žmonės, iš kurių 231 vyrai ir 223 moterys. 1950 m. kaime gyveno 615 žmonės, iš kurių 318 vyrai ir 297 moterys. 1960 m. kaime gyveno 514 žmonių, iš kurių 258 vyrai ir 256 moterys. 1967 m. kaime įvesta elektra. 1970 m. kaime gyveno 443 žmonės, iš kurių 220 vyrai ir 223 moterys. 1980 m. kaime gyveno 268 žmonės, iš kurių 136 vyrai ir 132 moterys. 1990 m. kaime gyveno 209 žmonės, 1995 m. - 202 žmonės, 2008 m. - 160 žmonių, iš kurių 80 vyrų ir 80 moterų. 


Vaizdas:Podlaskie - Michalowo - Topolany - cerkiew of ToJC - summer 2009.JPG|Topolanų Viešpaties Atsimainymo cerkvė
Vaizdas:Cerkiew w Topolanach front.jpg|Topolanų Viešpaties Atsimainymo cerkvė
Vaizdas:Podlaskie - Michalowo - Topolany - pond.JPG
Vaizdas:Topolany - House 01.jpg


## Literatūra

* Nos Leszek, Monografia Gminy Michałowo, Białystok 1996 r.
Tilvica Majontekas

**Tilvica Majontekas** () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į vakarus nuo Michalovo ir apie 23 km į pietryčius nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija

Kaimas įkurtas XVIII a. amžiuje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Pirmieji pastatai pradėti statyti apie 1780 metus. 1818 m. palivarkas atiteko Radviloms. 1968 m. gruodžio 15 d. įvesta elektra. 2008 m. kaime gyveno 26 žmonės, iš kurių 12 moterų ir 14 vyrų.

## Literatūra

* Nos Leszek, Monografia Gminy Michałowo, Białystok 1996 r
Tarptautinė čiuožimo sąjunga

**Tarptautinė čiuožimo sąjunga** (angl. *International Skating Union*, **ISU**) – tarptautinė sporto organizacija, prižiūrinti oficialias čiuožimo sporto šakas – dailųjį čiuožimą, sinchroninį čiuožimą, greitąjį čiuožimą ir greitąjį čiuožimą trumpuoju taku.

ISU buvo įkurta 1892 m. Hagos miesto Scheveningeno rajone, Nyderlanduose, ir yra laikoma viena seniausių sporto organizacijų pasaulyje.

Sąjungos būstinė yra Lozanoje, Šveicarijoje, o nuo 1994 m. jai vadovauja italas Ottavio Cinquanta.

## Nuorodos
* ISU oficiali svetainė
Zaima

**Zaima** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į šiaurės vakarus nuo Michalovo ir apie 21 km į rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Per kaimą teka Ploskos upė.

## Istorija

XVII a. šioje vietovėje pastatytas vandens malūnas. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. 1811 m. kaime gyveno 4 šeimos, iš viso 17 žmonių. Taip pat gyveno viena žydų šeima. 1812 m. per Prancūzijos ir Rusijos imperijos karą prancūzų kareiviai išžudė beveik visus kaimo gyventojus. 1845 m. kaime gyveno tik viena šeima. 1950 m. kaime gyveno 23 žmonės, iš kurių 9 vyrai ir 14 moterų. 1970 m. kaime gyveno 36 žmonės, iš kurių 17 vyrų ir 19 moterų. 2000 m. kaime gyveno 11 žmonių, iš kurių 4 vyrai ir 7 moterys. 2010 m. kaime gyveno 7 žmonės, iš kurių 5 vyrai ir dvi moterys.


Vaizdas:Podlaskie - Michałowo - Zajma - N - Most - Płoska - v-E.JPG|Ploskos upė
Vaizdas:Zajma 1.JPG|Ploskos upė
Vaizdas:Zajma.JPG


## Literatūra

* Nos Leszek, Monografia Gminy Michałowo, Białystok 1996 rok
* Andrzej Kasperowicz, Monografia wsi Sokole 1775 - 2010, historia: Stanku, Świnobrodu, Zajmy i Żedni, Sokole luty 2010 rok.
Zalešanai (Balstogės apskritis)

**Zalešanai** (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 24 km į rytus nuo Michalovo ir apie 54 km į rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Rytuose kaimas ribojasi su Lenkijos-Gudijos valstybine siena.
Žednia

**Žednia** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Michalovo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į šiaurės vakarus nuo Michalovo ir apie 22 km į rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime įsikūrusi *Žednios* girininkijos administracija. Kaime yra Žednios geležinkelio stotis.

## Istorija

Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. XVIII a. pabaigoje šioje vietovėje ant *Žednios* upės pastatytas vandens malūnas, kuris priklausė Radviloms. 1886 m. gruodžio 5 d. šalia kaimo nutiesta geležinkelio linija Balstogė-Valkaviskas. 1921 m. kaime gyveno 48 žmonės, iš kurių 26 vyrai ir 22 moterys. 1946 m. kaime gyveno 34 žmonės, 1960 m. - 148 žmonės. 1963 m. kaime įvesta elektra. 1990 m. kaime gyveno 221 žmogus, iš kurių 103 vyrai ir 118 moterų, 2000 m. - 163 žmonės, iš kurių 73 moterys ir 90 vyrų, 2008 m. - 144 žmonės, iš kurių 64 vyrai ir 80 moterų, 2010 m. - 141 žmogus.

## Geležinkelio ruožas


Vaizdas:Zednia 1.JPG|Kaimo geležinkelio stotelė
Vaizdas:Podlaskie - Michałowo - Żednia - nadleśnictwo.JPG|Girininkijos administracijos pastatas
Vaizdas:Żednia.JPG


## Literatūra

* Nos Leszek, Monografia Gminy Michałowo, Białystok 1996 r.
* Andrzej Kasperowicz, Monografia wsi Sokole 1775-2010, historia Stanku, Świnobrodu, Zajmy i Żedni, Sokole, luty 2010 r.
Sniego skonis

**Sniego skonis** – 2001 m. rudenį per BTV rodytas lietuviškas draminis serialas, pasakojantis apie narkotikų prekeivius. Tai buvo pirmasis prodiuserių kompanijos „Videometra“ sukurtas serialas. 

## Siužetas

Baltas lyg sniegas, klampus lyg liūnas. Jis įtraukia visus, kas prie jo prisiliečia. Vienus įsuka į nesibaigiančio „kaifo“ ekstazę, dėl kurios galima padaryti bet ką. Kitiems jo nešamas beprotiškas pelnas sužadina nepasotinamą godumą, prilygstantį mirčiai. Tai – kokainas. Viena visų gerbiama, užimanti aukštą padėtį visuomenėje akademikų šeima tyliai tyliai lyg voras apraizgė Lietuvą kokaino tinklu. Jie žino, kaip jį gaminti. Jie žino, kaip jį parduoti. Jie žino, kaip jį „eksportuoti“. Jie žino viską. Jie valdo viską...

## Aktoriai

* Vidas Petkevičius – *akademikas*
* Vytautas Grigolis – *Vilhelmas*
* Saulius Balandis – *Artūras „Šakalas“*
* Darius Petkevičius – *Šarūnas „Snow“*
* Monika Bičiūnaitė – *Sandra*
* Andrius Bialobžeskis – *Mendelejevas*
* Jurga Kalvaitytė – *Vilma*
* Algimantas Zigmantavičius – *Profesorius*
* Ridas Jasiulionis – *Naglis*
* Edita Užaitė – *Klaudija*
* Jurgis Damaševičius - *Gydytojas „Mengelė“*
* Milė Šablauskaitė – *Vanda*
* Almantas Vaišnys - *Žalias*
* Sigitas Zakrauskas - *Strioma*
* Ferdinandas Jakšys - *Kunigas Jonas*

## Šaltiniai
Mestaljos stadionas

**Mestaljos stadionas** () – futbolo stadionas Valensijoje (Ispanija), Mestaljos kvartale. Namų rungtynes žaidžia Valencia CF. Stadionas yra 8-asis pagal dydį šalyje. Jame telpa 48 600 žiūrovų.

## Istorija

Stadionas atidarytas 1923 m. gegužės 20 d. Atidarymo dieną vyko draugiškos futbolo rungtynės tarp Valencia CF ir Levante UD. Tuo metu stadione buvo tik 17 000 vietų. Pirmą kartą renovuotas 1927 m. Vietų skaičius buvo padidintas iki 25 000. Ne kartą buvo apgadintas per Ispanijos pilietinis karą. Per pilietinį karą stadionas naudotas kaip koncentracijos stovykla ir kaip sandėlis. Po stadiono renovacijos, klubas 1941 m. laimėjo Copa del Rey.

Nottingham Forest buvo pirmasis užsienio klubas, kuris 1961 m. rugsėjo 15 d. žaidė stadione. 1982 m. stadionas naudotas XII pasaulio futbolo čempionatui.

Stadione vyko 9 Copa del Rey finalai, tarptautinės Ispanijos rinktinės rungtynės, laikinai namų rungtynes žaidė Levante UD. 2011 m. balandžio 20 d. stadione vyko Ispanijos futbolo taurės finalas tarp FC Barcelona ir Real Madrid CF.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Naujasis Mestalla stadionas
Big air

**Big air** – ekstremalaus sporto rungtis, kurioje sportininkas važiuodamas tam tikra priemone (snieglente, riedlente, slidėmis ar motociklu) nuo didelio tramplino pakilęs į orą turi atlikti kuo daugiau ir kuo sudėtingesnių triukų. Big air rungtis yra tokia pati kaip ir Slopestyle, tik čia naudojami dar didesni tramplinai. Po sudėtingų triukų atlikimo sportininkas privalo sėkmingai nusileisti.

Nuo 2003 m. ši rungtis yra snieglenčių pasaulio čempionato dalis. 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse rungtis debiutavo olimpinėje programoje.
Snieglenčių pasaulio čempionatas

**[[Snieglenčių sportas|Snieglenčių]] pasaulio čempionatą** organizuoja FIS. Pirmą kartą šis čempionatas buvo surengtas 1996 m. Austrijos Lienco mieste. Nuo 1997 m. čempionatas vyksta kas dvejus metus.

Pasaulio čempionate varžomasi paralelinio didžiojo slalomo, paralelinio slalomo, pusvamzdžio, kroso ir Slopestyle rungtyse abejoms lytims bei Big air rungtyje tarp vyrų.

2011 m. čempionate Ispanijoje, daugiausiai medalių pelnė Austrija (5 medaliai), o daugiausiai aukso medalių pelnė Australija (3 medaliai). Čempionate dalyvavo rekordinis skaičius dalyvių – 370 sportininkų iš 44 šalių. Daugiausiai sportininkų buvo iš Kanados – 31, o mažiausiai – vos vienas – iš Juodkalnijos.

2013 m. pasaulio čempionate nesėkmingai debiutavo Lietuva. Šalies atstovai neužfiksavo nei vieno rezultato.

## Pasaulio čempionato vietos

* Šis čempionatas vyks kartu su pasaulio laisvojo stiliaus slidinėjimo čempionatu

## Šaltiniai
74181

**74181** buvo pirmasis viename korpuse pateikiamas aritmetinis loginis įrenginys, pagrindinė procesoriaus dalis. Tai buvo tarpinė evoliucijos stadija tarp 1960 metais paplitusių iš atskirų loginių elementų surinktų kompiuterių ir vėliau pasirodžiusių mikroprocesorių. Iki pasirodant 74181 net ir paprasti kompiuteriai užimdavo po keletą spintų; su šia mikroschema panašius kompiuterius pavykdavo sutalpinti į vieną didesnę spausdintą plokštę. 

Turėdama 75 loginius elementus, ši 24 išvadų mikroschema atlikdavo visas pagrindines procesoriaus operacijas: sudėtį, atimtį, loginius veiksmus (*ir, arba, ne, xor*) bei postūmio operacijas. Pirmuosiuose modeliuose operacija trukdavo 22 ns, greičiau nei to meto iš diskretiškų elementų surinktose mašinose, nors šiuolaikiniais mastais ir gana ilgai. Įskaitant visus galimus variantus, schema atlikdavo 16 aritmetinių bei 16 loginių operacijų. 74181 žodžio ilgis buvo 4 bitai (vienas dešimtainis skaitmuo jei naudojamas dvejetainis-dešimtainis kodas), tačiau jungiant keletą mikroschemų buvo galima kurti bet kokio reikiamo žodžio ilgio aritmetinius įrenginius. Mikroschema neatlikdavo tik daugybos bei dalybos operacijų, kurios ir vėlesniuose procesoriuose po to dar ilgai buvo tiesiog programuojamos kaip algoritmo dalis. Neturėdamas registrų ir kitų kompiuteriui būtinų dalių 74181 nebuvo savarankiškas procesorius.

Vienu metu plačiai naudota įvairiuose kompiuteriuose, šiuo metu 74181 komerciškai nebenaudojama. Tačiau dėl didelės fundamentalios reikšmės ji vis dar dažnai minima bei nagrinėjama įvairiuose straipsniuose bei vadovėliuose, taip pat naudojama studentų laboratoriniuose darbuose.

## Išnašos
Akrobatinis nuolydis

**Akrobatinis nuolydis** arba **akrobatinis nusileidimas** () – ekstremalaus žiemos sporto rungtis, kurioje sportininkas važiuodamas snieglente ar slidėmis per tramplinus turi pakilti kuo aukščiau ir atlikti kuo daugiau sudėtingų triukų. Slopestyle yra viena populiariausių X žaidynių rungtis, o 2014 m. žiemos olimpiadoje ji taps olimpine rungtimi snieglenčių ir slidžių sportininkams.

## Šaltiniai
San Mamés stadionas (1913)

:: *Apie naująjį stadioną žr. [[San Mamés stadionas (2013)]].*

**San Mamés stadionas** (, dar žinomas kaip *La Catedral*) – buvęs futbolo stadionas Bilbao, Ispanijoje. Pavadintas netoliese buvusios šv. Mamanto () bažnyčios vardu. Iki 2013 m. čia namų rungtynes žaidė Athletic Bilbao klubas, dar žinomas kaip *Los Leones*. Tais metais klubas persikėlė į naująjį stadioną tuo pačiu pavadinimu San Mamés.

## Istorija

Stadionas atidarytas 1913 m. rugpjūčio 21 d. ir buvo vienas iš seniausių Ispanijos stadionų. Prieš 1982 m. stadionas buvo beveik perstatytas XII pasaulio futbolo čempionatui, kurio metu vyko 3 tarptautinės rungtynės šiame stadione. 2006 m. kovą buvo patvirtintas planas naujam klubo stadionui statyti. Statybų darbai buvo pradėti 2010 m. rugpjūtį. Naujasis klubo stadionas San Mamés, kurio statybų kaina siekė 16 milijonų eurų, buvo atidarytas 2013 m. Tuo pat metu uždarytas senasis stadionas.

Stadione *Black Ice World Tour* metu grojo AC/DC.

## Galerija

San Mames.jpg
Mosaikoa San Mamesen.JPG


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Neoficiali stadiono svetainė
José Rico Pérez stadionas

**José Rico Pérez stadionas** () – įvairios paskirties stadionas Alikantėje, Ispanijoje. Daugiausia naudojamas futbolo varžyboms, čia namų rungtynes žaidžia Hércules CF. Talpina 30 000 žiūrovų, pavadintas klubo prezidento José Rico Pérez (1918–2010) garbei.

## Istorija

Stadionas atidarytas 1974 m. rugpjūčio 3 d., tą dieną vyko draugiškos futbolo rungtynės tarp Hércules CF ir FC Barcelona. Svečiai rungtynes laimėjo 4–0.

Stadione 1982 m. vyko XII pasaulio futbolo čempionato 3 rungtynės. 2001–2010 m. stadione žaidė FC Alicante.
 
## Galerija

José Rico Pérez jornada1 temp.2010-11.jpg
Herculesascenso.jpg|Hércules CF klubo aistruoliai
Estadio José Rico Pérez en obras 2.jpg


## Nuorodos

* Stadiono istorija
Noidamas (Mažasis Vasilkovas)

**Noidamas** (, nuo 1945 m. , nuo 1946 m. ***Mažasis Vasilkovas***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Gurjevsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Kutuzovo kaimo gyvenvietės centras.

## Istorija

Sembos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Karaliaučiaus apskrities, nuo 1939 m. Sembos apskrities kaimas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kenigsbergo rajono (), vėliau Gurjevsko rajono kaimas, nuo 1947 m. birželio 17 d. Zaoziorjės apylinkės, 1954 m. birželio 16 d. – 2008 m. birželio 30 d. Bolšeisakovo apylinkės kaimas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Grasilda Blažiene: Hydronymia Europaea, Sonderband II, Die baltischen Ortsnamen. Wolfgang Schmid Hrsg., Steiner Verlag Stuttgart 2000.
* G. Gerullis: Die altpreußischen Ortsnamen. Berlin, Leipzig 1922.
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Bielevičė

**Bielevičė** (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Grudeko valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į pietryčius nuo Grudeko ir apie 36 km į rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.
Grudekas (Balstogė)

**Grùdekas**  () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 33 km į rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Per kaimą teka Supraslio upė. Kaimas yra Grudeko stačiatikių dekanato centras.

## Istorija

Nuo V a. pr. m. e. iki X a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis - jotvingiai. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1795 m. priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai. Kaimo istorija glaudžiai susijusi su Chodkevičių šeima. XV a. kaime buvo pastatyta pilis. 1490 m. įkurta Grudeko Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija. 1498 m. Aleksandras Chodkevičius finansavo vienuolyno statybas. XVI a. gyvenvietei buvo suteiktos miesto teisės. XVII a.-XVIII a. gyvenvietė priklausė Pacų, Sapiegų ir Radvilų šeimoms. XIX a. įkurtos Grudeko žydų kapinės, taip pat pastatyta Grudeko Habanimo sinagoga, Grudeko Piaskovos sinagoga ir Grudeko Senoji sinagoga.

Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. 1807-1842 m. priklausė Rusijos imperijos, Balstogės sričiai, 1842-1914 m. Gardino gubernijai. 1862 m. pastatyta Grudeko Rūpestingosios Dievo Motinos koplyčia. Carmečiu tai buvo Balstogės apskrities miestelis. 1897 m. iš gyvenvietės atimtos miesto teisės. 1909 m. pastatyta Grudeko Ohel Jakovo sinagoga.

Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919-1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1934-1937 m. pastatyta *Švč. Jėzaus Širdies* bažnyčia. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Balstogės rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiojo Reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945 m. rugsėjo 9 d. įkurta Grudeko Švč. Jėzaus Širdies parapija. 1945-1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai. 1946-1970 m. pastatyta Grudeko Švč. Mergelės Marijos Gimimo cerkvė. Nuo 1989 m. kaime vyksta gudų jaunimo muzikos šventė Basovišča.

## Galerija

Podlaskie - Grodek - Grodek - church of HHotLJ - side.JPG|*Švč. Jėzaus Širdies* bažnyčia
Gródek - Church of the Nativity of the Blessed Virgin Mary 04.jpg|*Švč. Mergelės Marijos Gimimo* cerkvė
Gródek - Orthodox chapel 05.jpg|*Rūpestingosios Dievo Motinos* koplyčia
Podlaskie - Grodek - Grodek - road.JPG


## Šaltiniai

* Aprašymas apie kaimo žydų istoriją (lenk.)
* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.)
* S. Rospond: “Słownik etymologiczny miast i gmin PRL”
Chrabrovo kaimo gyvenvietė

**Chrabrovo kaimo gyvenvietė** () – kaimo gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Gurjevsko municipaliniame rajone. Administracinis centras – Chrabrovas. 2011 m. 38 kaimuose buvo 7 789 gyventojai, iš jų 5 284 darbingo amžiaus.

## Istorija
Įsteigta vykdant 2008 m. birželio 30 d. municipalinę reformą nuo 2009 m. vasario 2 d. vietoje Chrabrovo ir Maršalskojės kaimo apylinkių. 1947 m. birželio 17 d. Gurjevo rajone buvo sudarytos Zalivino ir Kaširskojės apylinkės, jos 1954 m. liepos 16 d. sujungtos į Maršalskojės apylinkę. Prie Chrabrovo apylinkės tuo metu prijungta Matrosovkos apylinkė.

Ribojasi vakaruose su Zelenogradsko rajono Pereslavskojės ir Kovrovo kaimo gyvenvietėmis, šiaurėje su Kuršių mariomis, rytuose su Polesko rajono Turgenevo, pietuose su Dobrino ir Kutuzovo kaimo gyvenvietėmis.

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką. Gyvenvietės administracijai vadovauja konkurso tvarka skiriamas administracijos vadovas.

Kaliningrado srities įstatymu Chrabrovo kaimo gyvenvietę sudaro kaimai:    

## Šaltiniai
Novosiulkai (Grudeko valsčius)

**Novosiulkai** (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Grudeko valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.


Vaizdas:Podlaskie - Grodek - Nowosiolki - kapliczka.JPG
Vaizdas:Podlaskie - Gródek - Nowosiółki - E - Most - Supraśl - v-NW.JPG
1993 m. Zambijos futbolo rinktinės aviakatastrofa

**1993 m. Zambijos futbolo rinktinės aviakatastrofa** – aviakatastrofa, įvykusi 1993 m. balandžio 27 d., Zambijos karinių oro pajėgų lėktuvui „de Havilland Canada DHC-5 Buffalo“ nukritus į Atlanto vandenyną apie 500 m nuo Gabono sostinės Librevilio. Dauguma lėktuvo keleivių buvo Zambijos vyrų futbolo rinktinės nariai, skridę į Dakare vyksiančias XV pasaulio futbolo čempionato atrankos rungtynes su Senegalu. Visi 25 keleiviai ir 5 ekipažo nariai žuvo.

Nustatyta, kad katastrofa įvyko, nes kilimo metu užsidegus kairiajam varikliui pilotas išjungė dešinįjį. Lėktuvas prarado visą galią, tapo nevaldomas ir nukrito į vandenyną. Prie katastrofos prisidėjo ir piloto nuovargis bei tai, jog laiku neatkreipta dėmesio į pastebėtas variklio problemas ir jau anksčiau patikrinimo metu rastus defektus (atjungti laidai, anglies dalelės tepalo filtruose, perkaitimo požymiai). Taip pat neveikė (ar prastai veikė) apie problemas informuojančios signalinės lemputės piloto kabinoje .

Tik per atsitiktinumą nelaimės išvengė tuometinė Zambijos futbolo žvaigždė Kalusha Bwalya, kuris turėjo skristi su komandos draugais, tačiau vėliau susitarė, kad į Dakarą atskris savarankiškai iš Nyderlandų, kur tuomet žaidė. Į katastrofą nepateko ir kitas Europoje rungtyniavęs Zambijos futbolininkas Charly Musonda, kuris atsisakė vykti dėl traumos.

2012 m. Afrikos Tautų taurės finale triumfavę ir pirmą kartą žemyno čempionais tapę Zambijos futbolininkai šią pergalę dedikavo 1993 m. katastrofos aukoms.

## Šaltiniai
Mostovlanai

**Mostovlanai** (arba **''Mastaulėnai**;* , ) – [[kaimas]] [[Lenkija|Lenkijos]] šiaurės rytuose, [[Grudeko valsčius|Grudeko valsčiuje]], [[Balstogės apskritis|Balstogės apskrityje]], [[Palenkės vaivadija|Palenkės vaivadijoje]]. Kaimas yra apie 16 km į rytus nuo [[Grudekas (Balstogės apskritis)|Grudeko]] ir apie 49 km į rytus nuo vaivadijos centro [[Balstogė]]s. Nuo [[XIII a.|XIII]]-[[XIV a.]] iki [[1795]] m. kaimas priklausė [[Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė|Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei]]. Kaime stovi [[1862]] m. pastatyta medinė *Šv. Jono Teologo* cerkvė ir [[1840]] m. pastatyta *Šv. Kosmio Ir Damjano'' cerkvė. Taip pat kaime veikia stačiatikių kapinės. Kaime įsikūrusi Mostovlanų Šv. Apaštalo Jono parapija.

## Žymūs žmonės

* Konstantinas Kalinauskas (1838–1864) – rašytojas, žurnalistas, teisininkas ir vienas iš 1863 m. sukilimo vadų.

## Nuorodos

* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).
Šv. Silvestras I

**[[Šventasis]] Silvestras I** (  285 m. − 335 m. gruodžio 31 d. Romoje) – trisdešimt trečiasis popiežius, vadovavęs krikščionių bažnyčiai nuo 314 m. sausio 31 d. iki 335 m. gruodžio 31 d.

Silvestras I, dar prieš imperatoriui Diokletianui pradedant persekioti krikščionis,  284 m. tapo kunigu. 314 m. jis pradėjo eiti Romos vyskupo pareigas, praėjus metams po to, kai Romos imperatorius Konstantinas Didysis 313 m. pripažino krikščionių Bažnyčią ir Milano ediktu kiekvienam valstybės piliečiui suteikė pasirinktos religijos išpažinimo laisvę. 

Silvestras I  popiežiavo 21 metus, iki pat mirties. Jis − pirmasis popiežius ne kankinys, kuris buvo paskelbtas šventuoju. Romos Laterano Šv. Jono bazilikoje esančioje III a. mozaikoje vaizduojamas Jėzus, įteikiantis raktus (dvasinės galios simbolį) šv. Silvestrui I. VIII a. šventojo palaikai buvo perkelti į Šv. Silvestro bažnyčią Romoje, kurioje jie ilsisi iki šiol.

Šv. Silvestro šventė nuo V a. buvo švenčiama visoje krikščioniškoje Europoje. Šv. Silvestro naktis baigiantis seniesiems ir prasidedant naujiesiems metams turėjo daugybę papročių, pavyzdžiui, buvo labai paplitusios šv. Silvestro eitynės.

Šv. Silvestras yra naminių gyvūnėlių, gero pašarų derliaus ir gerų naujųjų metų globėjas.

### Legendos
Daugelis legendų apie šv. Silvestrą, dažniausiai atkeliavusių iš V a., pasakoja apie šventojo ištvermę persekiojimų metu. Taip pat esą jis nuo raupų išgydęs ir atvertęs į krikščionybę imperatorių Konstantiną. Kalbama ir apie šventojo ginčą su dvylika žydų rabinų, kuomet šv. Elena, Konstantino motina, esą norėjusi savo pakrikštytą sūnų atversti į judaizmą. Disputo metu Silvestras įveikęs vienuolika mokytų žydų, o dvyliktasis, vardu Zambris, vien Dievo vardo paminėjimu  užmušęs jautį, taip parodydamas savo tikėjimo stiprybę. Tačiau Silvestras su Dievo pagalba jautį atgaivinęs. Tuomet Zambris drauge su kitais rabinais ir Elena tuojau pat leidosi pakrikštijami.

Su Silvesrtru I  siejama viduramžių klastotė - "Konstantino dovana", menamas imperatoriaus Konstantino testamentas, kuriuo jis popiežiui palikęs Vakarų Romos imperiją ir Romą.

## Nuorodos
Inga Liutkevičienė

**Inga Liutkevičienė** (g. Panevėžyje) – Lietuvos literatė.

## Biografija
Mokėsi Panevėžio Jono Švedo pedagoginėje muzikos mokykloje. 1989 m. baigė VU žurnalistikos studijas. 1989–2009 m. dirbo įvairiuose šalies leidiniuose žurnaliste, redaktore, užsiėmė kūrybiniu darbu (knygų rašymu, sudarymu), leidimu. 

## Karjera
* Nuo 1991 m. dirbo dienraštyje „Lietuvos rytas“ specialiąja korespondente, vėliau – žurnale „Ekstra“.
* 2000–2002 m. – dienraščio „Lietuvos žinios“ vyriausiojo redaktoriaus pavaduotoja, laikinoji vyriausioji redaktorė.
* 2002 m. – LRT programos direktorė.
* 2003–2009 m. – dienraščio „Verslo žinios“ apžvalgininkė, žurnalo „Verslo klasė“ žurnalistė, žurnalo verslo moterims „Viktoria“ redaktorė.
* Nuo 2010 m. – nepriklausoma žurnalistė. Nuo 2013 m. - IĮ "Mažoji leidykla" direktorė
2022 m. dokumentinio filmo "Nepriklausomybės Gvardija" prodiuserė ir scenarijaus autorė.  

### Įvertinimas
* 2009 m. – Lietuvos žurnalistų sąjungos ir Tautinių mažumų ir išeivijos departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės apdovanojimas „Už tautinę toleranciją“ (už rašinį „Belaukiant kinų kvartalo", išspausdintą žurnale „Verslo klasė“).

## Bibliografija
### Sudarytos knygos
# Galina Dauguvietytė. *„Perpetuum mobile“*, Tyto alba, 2002. ISBN 9986-16-231-9
# Galina Dauguvietytė. *„Post scriptum“*, Tyto alba, 2006. ISBN 9986-16-497-4
# *„Alma“*, Tyto alba, 2007. ISBN 9986-16-532-3
# *„Gydytojas [[Liubomiras Laucevičius (1905)|Liubomiras Laucevičius]]: gyventi, mylėti, būti mylimam“*, Tyto alba, 2010. ISBN 978-9986-16-758-7
# Galina Dauguvietytė. *„Dialogai su savimi“*, Tyto alba, 2010. ISBN 978-9986-16-744-0
### Parašytos knygos
# Su Lietuvos gydytojais. *„Kaip numirti sveikam“*, Tyto alba, 2000. ISBN 9986161649
# Su Raimundu Milašiūnu. *„Žarijų duobės. Pokalbiai su psichoanalitiku“*, Tyto alba, 2008. ISBN 978-9986-16-603-0
# Su Sauliumi Čaplinsku. *„AIDS: geriau žinoti“*, Tyto alba, 2009. ISBN 978-9986-16-699-3
# Su Raimundu Milašiūnu. *„Sielos paslaptys. Sapnai, prietarai, lemtingoji pasąmonė“*, Tyto alba, 2010. ISBN 978-9986-16-699-3
# Su Vladu Algirdu Bumeliu. *„99 %“*, Tyto alba, 2010. ISBN 9986-16-727-3

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Asmeninė svetainė 
* I. Liutkevičienė ''YouTube.com'' portale
* Pokalbis su I. Liutkevičiene ''moteris.lt'' svetainėje
* Apie I. Liutkevičienės kūrybą ''lrytas.lt'' svetainėje
* Gyvenimo scenarijų rašymas pagal I. Liutkevičienę
Raumas

**Raumas** (, nuo 1945 m. , nuo 1950 m. liepos 5 d. ***Riabinovka***,  ) – gyvenvietė Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Gurjevsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Chrabrovo kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Sembos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Žuvininkų apskrities, nuo 1939 m. Sembos apskrities girininkija. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kenigsbergo rajono (), vėliau Gurjevsko rajono kaimas, nuo 1947 m. birželio 17 d. Matrosovo apylinkės, 1954 m. birželio 16 d. – 2008 m. birželio 30 d. Chrabrovo apylinkės kaimas.

|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Grasilda Blažiene: Hydronymia Europaea, Sonderband II, Die baltischen Ortsnamen. Wolfgang Schmid Hrsg., Steiner Verlag Stuttgart 2000.
* G. Gerullis: Die altpreußischen Ortsnamen. Berlin, Leipzig 1922.
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Kalusha Bwalya

**Kaluša Bvalija** (*Kalusha Bwalya*; g. 1963 m. rugpjūčio 16 d.) – žymus buvęs Zambijos futbolininkas, rungtyniavęs puolėjo arba krašto saugo pozicijoje. Dabar – Zambijos futbolo federacijos prezidentas. Visų laikų rezultatyviausias ir daugiausiai rungtynių rinktinėje sužaidęs Zambijos futbolininkas, 1988 m. išrinktas Afrikos metų futbolininku, o 1996 m. nominuotas FIFA geriausio pasaulyje žaidėjo apdovanojimui.

## Karjera
Karjerą pradėjo gimtajame Mufuliros mieste, „Mufulira Blackpool“ klube. 1985 m. išvyko į Belgiją, prisijungė prie „Cercle Brugge“ ir greitai tapo pagrindiniu jo puolėju. Po tokio sėkmingo žaidimo Bvalija 1989 m. pakviestas į „PSV Eindhoven“, su kuriuo 2 kartus laimėjo šalies čempionatą. Vėliau likusią karjeros dalį praleido Meksikoje.

Kaluša Bvalija Zambijos rinktinėje pradėjo žaisti nuo 1983 m., debiutavo varžybose prieš Ugandą. Seulo olimpinėse žaidynėse 1988 m. Bvalija įmušė 3 įvarčius sensacingose varžybose, kuriose Zambija 4-0 nugalėjo Italiją. Kaluša Bvalija tik per atsitiktinumą išvengė 1993 m. aviakatastrofos, kurioje žuvo dauguma geriausių to meto Zambijos žaidėjų. 1994 m. Bvalijos vedama naujai sudaryta rinktinė pasiekė Afrikos Tautų taurės finalą, kuriame pralaimėjo Nigerijai, o 1996 m. užėmė 3 vietą (pats Bvalija tapo rezultatyviausiu turnyro žaidėju). Nors 2000 m. žaidėjas baigė klubinę karjerą, jis teberungtyniavo už Zambiją. 2003 m. Bvalija paskirtas žaidžiančiuoju Zambijos treneriu. Atrankoje į 2006 m. pasaulio čempionatą, varžybų prieš Liberiją pabaigoje, 41-erių metų Bvalija pasirodė aikštėje (jubiliejinį 100-ąjį kartą) ir baudos smūgiu įmušė pergalingą įvartį. Tiesa, Zambija atrankos neįveikė, ir Bvalija atsistatydino.

2008 m. Kaluša Bvalija išrinktas Zambijos futbolo federacijos prezidentu ir vienu iš CAF tarybos narių.

## Laimėjimai
* Eredivisie: 1990–1991, 1991–1992 m.
* Nyderlandų futbolo taurė: 1990 m.
* Nyderlandų futbolo supertaurė: 1992 m.
* Afrikos metų futbolininkas: 1988 m.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Joseph Musonda

**Džozefas Musonda** (*Joseph Musonda*; g. 1977 m. gegužės 30 d.) – buvęs Zambijos futbolininkas, dešinysis gynėjas.

## Karjera
Karjerą pradėjo Zambijoje, 2005 m. išvyko į Pietų Afriką, „Free State Stars“. Klubui atstovavo vieną sezoną. 

2007 m. vėl rungtyniavo PAR ir tapo „Golden Arrows FC“ gynėju bei komandos kapitonu.

## Rinktinė
Atstovavo Zambijos rinktinei. Žaidė 2006, 2008, 2010 m. Afrikos Tautų taurėse. 

2012 m. čempionate jis buvo vyriausias rinktinės žaidėjas. Finale prieš Dramblio Kaulo Krantą jis pačioje varžybų pradžioje patyrė kojos traumą ir buvo priverstas palikti aikštę. Komandai laimėjus čempionatą, treneris Hervė Renaras pats nunešė Musondą iki pergalę švenčiančių komandos draugų.

## Laimėjimai
* Afrikos Tautų taurė: 2012 m.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*