open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Margininkai (Lenkimai)

**Margininkai** – kaimas vakariniame Skuodo rajono savivaldybės pakraštyje, 6 km į pietvakarius nuo Lenkimų, Latvijos pasienyje. Aptiktas Margininkų kapinynas. Yra Margininkų senosios kapinės, vadinamos *Maro, Marų kapeliais* (XVI–XIX a.).

## Istorija

*Margininkai (Morgieniki)* pirmą kartą paminėti 1568 m. Kartu su Žemyte sudarė vieną, Platelių dvarui priklausantį, teritorinį vienetą, kuris pietuose ribojosi su Juodeikiais, šiaurėje – Lenkimais, rytuose – Veriškių miško apyrube.

XVII–XIX a. Margininkai plėtėsi palei Šventąją į pietvakarius, Juodeikių kaimui priklausančioje bendro naudojimo miško ir ganyklų žemėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Margiškė

**Margiškė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Naujo Strūnaičio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Margučiai (reikšmės)

**Margučiais** vadinama:

* Margučiai, kaimas Panevėžio rajone;
* Velykų margučiai;
* drugiai marguoliai.
Margiškiai (Šakiai)

**Margiškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Grinaičių, prie kelio . Kaimo turizmo sodyba „Margiškių dvaras“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Margučiai

**Margučiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Miežiškių, prie Juostos upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marijamboras

**Marijamboras** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Miežiškių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marijampolė (Mažeikiai)

**Marijampolė** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Pievėnų.

## Istorija

1977 m. kaimas buvo panaikintas, bet 2018 m. atkurtas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Marijanavas (Varėna)

**Marijanavas** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Matuizų, Dainavos girioje, prie kelio Voriškės–Pasgrinda ir šiaurinio Jurgiškių tvenkinio ant Barono upelio kranto. Netoliese aptikti pilkapynai: Jurgiškių pilkapynas ir Pasgrindos pilkapynas.

## Etimologija
Dvarininkinis vietovardis, pavadintas pagal vardą *Marija* arba *Marijonas*.

## Istorija

Iki XX a. pr. buvo Marijanavo palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marijonavas (Kazitiškis)

**Marijonavas** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Kazitiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marguoliai (Molėtai)

**Marguoliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Giedraičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mariezai

**Mariezai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Naujamiesčio.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Marijonavas (Rimšė)

**Marijonavas** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Gaidės. Už 1 km rytuose telkšo Drūkšiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marijoniškė

**Marijoniškė** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Smalvų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marijoniškės

**Marijoniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Dūkštų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marimantas

**Marimantas** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Antazavės.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marinava

**Marinava** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Viešintų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mariniškės

**Mariniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Rudaminos, tuoj į rytus nuo Skaidiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marinka (Lazdijai)

**Marinka** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Stebulių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Markeliškis

**Markeliškis** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Gelvonų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Markininkai

**Markininkai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Babriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Markiškės

:: *Apie kaimą Lavoriškių seniūnijoje žr. [[Markiškės (Lavoriškės)]]*.

**Markiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 11 km nuo Avižienių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Markiniškė

**Markiniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Naujojo Daugėliškio, prie kelio .

## Etimologija
Greičiausiai asmenvardinės kilmės vietovardis, plg. lenkiškas pavardes *Markin, Markińska*.

## Istorija
Markiniškė Daugėliškio parapijos metrikose minima 1783 m. XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių ir dvaro valdą.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Markučiai (Širvintos)

**Markučiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Čiobiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Opel Blitz

**Opel Blitz** (vok. Blitz - Žaibas) - Vokietijos sunkvežimis, kuris aktyviai naudotas Vermachte per Antrąjį pasaulinį karą .
## Istorija

Gamyba šių transporto priemonių buvo pradėta 1937 m. balandžio mėnesį ir tęsėsi iki 1944 m. Galbūt šis sunkvežimis tapo labiausiai gaminamas Vokietijoje. Per keletą gamybos metų Trečiajame Reiche buvo pagaminta 82.356 šios markės sunkvežimių.

## Charakteristika

* Kilmės šalis: Vokietija 
* Pradėti gamybos: 1937 
* Gamybos pabaigos: 1944 
* Iš viso pagaminta: 82356 vienetų 
* Svoris: 5,8 t 
* Įgula: 1 
* Aukštis: 2025 m 
* Plotis: 2265 m 
* Ilgis: 6105 m 
* Variklis: Opel 
* Galia: 75 AG 
* Variklio tipas: Benzinas, 4 taktų, 6 cilindrų, V formos 
* Greitis: 50 km / h
Juozas Duoblys

**Juozas Duoblys** (1904 m. spalio 15 d. Papieviuose, Plungės r. – 1975 m. lapkričio 2 d. Plungėje) – agronomas, pedagogas, visuomenės veikėjas.

## Biografija
Gimė ūkininkų šeimoje. 1926 m. baigė Plungės "Saulės" gimnaziją, o 1931 m. – Lietuvos žemės ūkio akademiją Dotnuvoje.

Nuo 1932 m. dirbo Zarasų apskrities agronomu ir žemės ūkio mokyklos vedėju. 1934 m. paskirtas Vilkaviškio apskrities agronomu, įsijungė į Lietuvių tautininkų sąjungos veiklą, buvo išrinktas šios politinės partijos Vilkaviškio apskrities valdybos sekretoriumi

1940 m. liepos 12 d. areštuotas, uždarytas į Marijampolės kalėjimą. Po ilgų tardymų 1940 m. pabaigoje už akių nuteistas 8 metams lagerio. 1941 m. gegužės 25 d. išvežtas į Vladivostoko srities Savestlango rajoną.
Jo šeima – žmona su dviem sūnumis, baigiantis karui pasitraukė į Vakarus ir emigravo į Jungtines Amerikos Valstijas.
1947 m. rudenį grįžo į Lietuvą, gyveno Plungėje. Palaidotas Šateikių kapinėse.

## Šaltiniai
Kazlų Rūdos aerodromas

**Kazlų Rūdos aerodromas**  – karinis aerodromas Lietuvoje, apie 5&nbsp;km į šiaurės rytus nuo Kazlų Rūdos.

Aerodromas įrengtas 1975–1977 m.  1994–2000 m. aerodrome veikė Lietuvos kariuomenės Karinių oro pajėgų Trečioji aviacijos bazė.

Šiuo metu aerodromas nenaudojamas pagal paskirtį. Jame organizuojamos automobilių, drago, slalomo varžybos.  

## Šaltiniai
Stropeliai

**Stropeliai** – kaimas rytinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 10 km į pietus nuo Salantų, prie Šiaulių-Kretingos geležinkelio ir Mišupės upelio. Stovi Stropelių geležinkelio tiltas.

Šiauriniame kaimo pakraštyje, prie Sėlenių kaimo ribos, stūkso Stropelių kalva, vad. Kalva, o prie Mišupės upelio – senosios kaimo kapinės.

## Istorija

Stropeliai pirmąkart paminėti 1694 m. Nuo 1861 m. priklausė Kartenos valsčiui. 1923 m. kaime buvo 23 ūkiai. Tarpukariu kaimas tapo seniūnijos centru. Seniūnu 1932 m. buvo Ignas Duoblys, o seniūno padėjėju – Juozas Beržonskis.

1930–1932 m. nutiesus Kretingos–Telšių geležinkelį, pietinis kaimo pakraštys (6 sodybos) liko atskirtas nuo pagrindinės dalies, o prie geležinkelio buvo pastatytas Stropelių tarpstotis. Šalia kaimui būdingų medinių gyvenamųjų ir ūkinių pastatų, prie pagrindinės gatvės netoli geležinkelio Vytautas Ramonas pasistatė dviaukštį raudonų plytų mūrinį namą, kurio pirmame aukšte įrengė krautuvę. 1935–1937 m. kaime pravesta žemės reforma, kurios metu kaimą į vienkieminius ūkius skirstė matininkas Povilas Kerza. Tarpukariu veikė Stropelių Jaunųjų ūkininkų ratelis.

1944 m. į Vakarus pasitraukė ūkininkas Justinas Kripas su žmona Justina Motužyte-Kripiene. 1944 m. įsteigta Stropelių apylinkė, atidarytas Stropelių klubas-skaitykla. 1947 m. kaime įkurtas „Mišupės“ kolūkis, kurio pirmininku išrinktas mažažemis valstietis Augustas Paulius. Vėliau kolūkis prijungtas prie Kūlupėnų tarybinio ūkio. 1949 m. kovo 25 d. į Krasnojarsko krašto Bolšaja Murta rajoną ištremtas Ignas Lubys su šeima: žmona Stanislava Lubienė, sūnumi Vytautu, dukromis Danute ir Liudvika.

1945–1952 m. apylinkėje veikė LLA Žemaičių apygardos Kardo rinktinės partizanai. Jie 1946 m. nušovė Stropelių apylinkės vykdomojo komiteto pirmininką J. Beniušį, o 1952 m. balandžio 15 d. – pradinės mokyklos mokytoją, komjaunuolę Jadvygą Suokaitę.

1962–1963 m. įvesta elektra ir radijo taškas, pradėti pirmieji žemės melioracijos darbai. Sovietmečiu veikė biblioteka ir Stropelių pradinė mokykla, kurios XX a. 8-ajame dešimtmetyje uždarytos.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Markiškės (Lavoriškės)

**Markiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Lavoriškių, Lavoriškių girioje, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bandare Abasas

**Bandare Abasas** () – miestas pietų Irane, strateginėje vietoje prie Hormūzo sąsiaurio, jungiančio Persijos įlanką su vandenynu. Hormozgano provincijos centras.

Svarbus Artimųjų Rytų jūrinis uostas, per kurį eksportuojama nafta, persiški rankų darbo kilimai, maisto produkcija. Žvejybos pramonė. Karinio jūrų laivyno bazė. Veikia keltų linijos į Bandare Lengę, Kešmo salą. Nutiestas plentas į Teheraną, įrengtas naftotiekis iš Kešmo salos. Veikia oro uostas.

Tekstilės (medvilnės), maisto (žuvų konservų, malimo), statybinių medžiagų pramonė, geležies lydymas. Amatai. Netoli Bender Abaso kasama geležies rūda, akmens druska, išgaunama nafta ir gamtinės dujos.

## Istorija

Jau Senovės Persijos laikais Bandare Abasas buvo svarbus uostas. Iš jo Darijaus ekspedicija leidosi į Indiją. Aleksandro laikais vadintas Hormirzadu. XVI a. miestas vadintas Gamrūnu. 1514 m. jis buvo užkariautas portugalų ir pavadintas Komaranu. 1622 m. miestą atkovojo šeichas Abasas I Didysis. Nuo tada persai pradėjo vadinti miestą Bandare Abasu, nors europiečiai iki XX a. vid. jį tebevadino Gamru ar Kombru.

## Šaltiniai
Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčia

**Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčia** (iki 1864 m. ***Jokūbavo šv. Kajetono bažnyčia***) – katalikų bažnyčia Jokūbave (Kretingos rajono savivaldybė, Palangos dekanatas, Telšių vyskupija).

## Istorija

1789 m. (vyskupo M. Valančiaus duomenimis – 1778 m.) Jokūbavo dvaro įkūrėjas Jokūbas Ignotas Nagurskis pastatė medinę bažnytėlę (koplyčią), kurios kunigo išlaikymui paskyrė 600 auksinų iš Mišučių dvaro gaunamų kasmetinių pajamų. Ji buvo pašventinta šv. Kajetono titulu ir tapo Kretingos parapinės bažnyčios filija, kurioje paprastai buvo aukojamos mišios, bet neteikiami Krikšto, Santuokos sakramentai ir kiti patarnavimai. Šalia bažnyčios 1793 m. prisiglaudė medinė prieglauda (špitolė), o netoliese buvo įsteigtos kapinės.

1830 m. kunigas kanauninkas Stanislovas Čerskis rašė, kad Jokūbavo bažnytėlė ir kunigo gyvenamasis namas jau pasenę, neremontuojami, o bažnyčios ir kunigo išlaikymui skiriamos lėšos yra labai negausios. Kretingos parapijos klebono ir bernardinų vienuolyno gvardijono tėvo Felikso Rimkevičiaus prašymu vietoje baigiančios sunykti bažnytėlės Jokūbavo dvarininkas Konstantinas Parčevskis 1864 m. pastatė naują bažnyčią, kuri buvo konsekruota Švč. Mergelės Marijos titulu.

XX a. 3–4 dešimtmetyje prie Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčios veikė negausi tretininkų kongregacija, katalikiško jaunimo sąjungos „Pavasaris“, Blaivybės draugijos ir vaikų Angelo Sargo sąjungos kuopos. Pavasarininkai susibūrė 1930 m., o Angelo Sargo vaikų organizacija įkurta 1928 m. Blaivybės draugijos kuopa ruošė antialkoholinius renginius ir propagavo blaivybę.

1945 m. sausį baigiantis Antrajam pasauliniam karui bažnyčia sudegė. Jokūbavo gyventojai teisę atstatyti bažnyčią išsikovojo tik prasidėjus Atgimimui. Jos atstatymo projektą parengė kretingiškis architektas Edmundas Giedrimas. 1991 m. gegužės 15 d. Telšių vyskupas Antanas Vaičius pašventino pamatus, ant kurių 1991–1996 m. buvo pastatyta nauja bažnyčia. 1993 m. vasarą išmūrytos silikatinių splytų sienos, uždengtas laikinas stogas.

## Architektūra

Bažnyčia tinkuoto mūro, vienbokštė, vienanavė.

Šventorių juosia atnaujinta tinkuoto mūro tvora, kurioje priešais bažnyčią įrengti metaliniai, ažūriniai vartai. Priešais bažnyčią dešinėje pusėje stovi 1991 m. pastatytas kryžius Telšių vyskupo A. Vaičiaus apsilankymui atminti, o priešingoje tako pusėje – kryžius Jokūbave 1948 m. žuvusiems partizanams atminti. Už bažnyčios pastatyta baublinė koplytėlė ir 2 kryžiai.

## Galerija

Jokubavas baznycia 2006.jpg|Bažnyčia, 2006 m.
Jokubavas sventorius kryzius Vaiciaus 2006.jpg|Kryžius Telšių vyskupo A. Vaičiaus 1991 m. vizitui atminti
Jokubavas kryzius partizanu 2006.jpg|Kryžius 1948 m. Jokūbave žuvusiems partizanams atminti (skulpt. V. Vaičiūnas)
Jokubavas sventorius kryziai koplytele 20060917.jpg|Koplytėlė ir kryžiai bažnyčios šventoriuje
Jokūbavas, koplytėlė.JPG|Šventoriaus koplytėlė, 2022 m.


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos parapija (Telsiuvyskupija.lt)
* Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčia  *kretvb.lt*
Pajuosčio aerodromas

**Pajuosčio aerodromas** – karinis aerodromas Lietuvoje, apie 6 km į rytus nuo Panevėžio centro, Pajuosčio kaime, Nevėžio ir Juostos santakoje, šalia buvusio Pajuosčio dvaro. Už 0,2 km į šiaurės rytus įamžinta Pajuostės miško holokausto vieta.

## Istorija

Aerodromo įkūrimo projektas patvirtintas 1936 m. vasario mėn. Nuo 1939 m. sausio 27 d. Pajuosčio aerodrome veikė Lietuvos kariuomenės Karo aviacijos bazė, įsikūrusi šalia Ketvirtojo Karaliaus Mindaugo pėstininkų pulko. Joje buvo dislokuota II (žvalgybos) grupės vadavietė, taip pat 6-oji ir 8-oji eskadrilės (lėktuvai ANBO-IV, ANBO-41).

SSRS okupavus Lietuvą, 1940 – 1941 m. aerodrome buvo dislokuoti sovietų 9-tasis greitųjų bombonešių pulkas (lėktuvai SB-2) ir 238-tas aviacinis naikintuvų pulkas (lėktuvai I-153 „Čaika“).

Antrojo pasaulinio karo metu, 1941 m. birželio 26 d. aerodromą užėmė Vokietijos kariuomenės daliniai. Vokietijos okupacijos metais aerodromas buvo sutvarkytas ir praplėstas. Vietoj gruntinio kilimo ir tūpimo tako buvo paklota betoninė danga. Darbus atliko karo belaisviai ir civiliai, kalinami vietos stovykloje.

Lietuvą vėl užėmus Sovietinei armijai, 1944 m. rugpjūtį Pajuosčio aerodrome dislokuota 8-toji Gatčinos minuotojų-torpeduotojų aviacijos divizija.

Po Antrojo pasaulinio karo Pajuosčio aerodrome buvo dislokuotas sovietų 128-as bombonešių aviacijos pulkas (lėktuvai IL-28), kuris vėliau reorganizuotas į 128-ąjį karinės transporto aviacijos pulką (lėktuvai AN-12, IL-76M), o 1992 m. buvo išvestas į Orenburgą.

1993 m. balandžio 21 d. Pajuosčio aerodrome pradėta formuoti Lietuvos kariuomenės Karinių oro pajėgų Antroji aviacijos bazė. Joje buvo dislokuotos dvi eskadrilės: naikintuvų ir transporto. 

2000 m. KOP Antroji aviacijos bazė buvo reorganizuota: transporto lėktuvai AN-26 bei mokomieji naikintuvai L-39 perduoti Pirmajai aviacijos bazei. Į Šiaulius išvyko ir transporto bei naikintuvų grandžių lakūnai. Tuo metu iš Šiaulių į KOP Antrąją aviacijos bazę buvo perkelti KOP Pirmosios aviacijos bazės sraigtasparniai ir jų įgulos.

Nuo 2004 m. spalio 1 d. Karinių oro pajėgų Pirmoji ir Antroji aviacijos bazės buvo reorganizuotos į Lietuvos kariuomenės karinių oro pajėgų Aviacijos bazę. Sraigtasparnių eskadrilė iki 2007 m. buvo dislokuota Pajuosčio aerodrome. 

Šiuo metu aerodromas nenaudojamas pagal paskirtį, sprendžiamas tolimesnis jo likimas.

## Incidentai

* 1972 m. gegužės 26 d. mokomojo skrydžio metu, nepasiekus desantavimo aikštelės, įvyko lėktuvo An-12 katastrofa prie Rokiškio. Žuvo 5 lakūnai.
* 1990 m. vasario 1 d. aerodromo prieigose kilimo metu įvyko TSRS karinio transporto lėktuvo IL–76 katastrofa prie Panevėžio, kurioje žuvo visi 8 įgulos nariai.

## Šaltiniai
Markūnai

**Markūnai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Rūdiškių, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Markūnai (reikšmės)

**Markūnais** vadinami kaimai:

* Širvintų rajone:
** Alionių seniūnijoje,
** Gelvonų seniūnijoje;
* Trakų rajone;
* Baltarusijoje, Astravo raj..
Markūnai (Alionys)

**Markūnai** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Alionių I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stropelių senosios kapinės

**Stropelių senosios kapinės**, vadinamos **Senkapiais**, **[[Maro kapai]]s** (saugotinas kultūros paveldo objektas) – kapinės Kretingos rajono savivaldybės teritorijoje, Stropelių kaime (Kūlupėnų seniūnija), Mišupės kairiajame krante, 420 m į šiaurę-šiaurės rytus nuo santakos su Mitupiu.

## Vieta

Įrengtos aukštumos kyšulyje, įsiterpiančiame į Mišupės slėnį. Kapinių teritorija 0,19 ha, perimetras – 150 m. Laidojimo ir aptvaro žymių nėra. Teritorija nuo XX a. 3 dešimtmečio ariama.

## Istorija
Įrengtos XVI a. bendro naudojimo kaimo žemių pakraštyje, netoli ribos su Sėlenių kaimu. Pasakojama, kad kapinėse laidoti nuo maro mirę kaimo gyventojai. Nuo XIX a. pradžios nenaudojamos. Teritorija tarpukariu suarta. Ariant dažnai buvo išverčiama žmonių kaulų.

Kartografinėje ir rašytinėje medžiagoje klaidingai vadinamos **Geniškių** senkapiais. Į kultūros paveldo objektų registrą neįrašytos.

### Tyrimai
1974-1976 m. kartografavo Respublikinis žemėtvarkos projektavimo institutas, 1982 m. – Žemės ūkio aerofotografinių tyrinėjimų institutas, 1995 m. – Valstybinis žemėtvarkos institutas.

1992 m. žvalgė Julius Kanarskas, Kretingos muziejus, 1995 m. – Loreta Kazlavickienė ir Jadvyga Verksnienė, Kultūros paveldo centras.

## Šaltiniai
Leliūnų apylinkė (Anykščiai)

**Leliūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Mičionių apylinkės, Aknysčių apylinkės ir dalies Dobilynės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Leliūnų apylinkė panaikinta prijungiant prie Debeikių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Už taiką“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 41 || || „Už taiką“ kolūkis  || 15 kaimų, 4 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Markūniškė

**Markūniškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km nuo Užvenčio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maršoniškės

**Maršoniškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Tirylių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martinai

**Martinai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Gindulių, šalia kelio . Dabar susiliejęs su Klemiške II.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas galėjęs kilti tiek iš vardo, tiek iš pavardės *Martinas, Martynas*. Gali būti, kad šiuo pavadinimu omenyje turėtas Tylenių kaimo savininkas *Martins Tylennis*.

## Istorija
Kaimas įkurtas 1891 m., sujungus Padagus (Tylenius) ir Kaitinius. 1905 m. 87 % gyventojų buvo lietuviai. XX a. pradžioje taip vadinta 3 sodybų grupelė ir aplinkiniai vienkiemiai. Kaimo žemių pietrytiniu pakraščiu ėjo siaurasis geležinkelis ir plentas Klaipėda–Plikiai.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Ansas Bruožis (1876–1928), Mažosios Lietuvos lietuviškos spaudos ir kultūros istorikas, poligrafininkas, bibliografas.

## Šaltiniai
Martynaičiai (Radviliškis)

**Martynaičiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Grinkiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čistiakovė

**Čistiakovė** () (anksčiau **Torezas**) – miestas Donecko srityje, rytų Ukrainoje. 82 900 gyventojų (2009 m.). Dauguma miesto gyventojų dirba kasybos pramonėje.

## Istorija

Gyvenvietė įkurta 1778 metais kaip **Sloboda Oleksijivka**. Nuo 1840 m. vadinosi **Oleksijeva-Leonė**, 1857–1964 m. **Čistiakovė**. Miesto statusą gavo 1932 m.
Martiniškėnai

**Martiniškėnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 12 km į vakarus nuo Rokiškio. Stūkso Martiniškėnų piliakalnis.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martiniškės

**Martiniškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žiežmarių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martyniškės

**Martyniškėmis** vadinami kaimai Zarasų rajone:

* Imbrado seniūnijoje,
* Martėniškės ir Marceliškis Salako seniūnijoje,
* Turmanto seniūnijoje,
* Zarasų seniūnijoje.
Martyniškės (Imbradas)

**Martyniškės** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Imbrado. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martyniškiai (Panevėžys)

**Martyniškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Taruškų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martyniškis (Utena)

**Martyniškis** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Spitrėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martišiškė

**Martišiškė** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Plokščių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martišiūnai (Vilnius)

**Martišiūnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 13 km nuo Nemenčinės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martyniškės (Turmantas)

**Martyniškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Smalvų.

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marusynė

**Marusynė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Naujamiesčio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Masčioniai

**Masčioniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 5 km nuo Guostagalio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maselščizna

**Maselščizna** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Naujo Strūnaičio, pasienyje su Baltarusija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Masiauskai

**Masiauskai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Barzdų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Stasys Kudirka (1904–1976), gydytojas chirurgas.

## Šaltiniai
Masikvietiškis

**Masikvietiškis** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Vilkaviškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Masilioniškis

**Masilioniškis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Subačiaus. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Masiokai

**Masiokai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Ramygalos. Greta eina plentas , aplink dunkso nedideli miškeliai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Masionys (Vilnius)

**Masionys** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Maišiagalos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maskauka

**Maskauka** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Senosios Varėnos, Merkio dešiniajame krante, prie Vykšiaus upelio žiočių, Dainavos girioje. Pro kaimą eina plentas . Šalia kaimo telkšo ežeras Vykšius (paskelbtas draustiniu).

## Etimologija
Jei ne kokio ankstesnio žodžio perdirbinys, tada pavadinimas kilęs iš Rusijos sostinės Maskvos pavadinimo ir pagal ją pravardžiuotų rusų (plg., *maskõlius, maskvýtis*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maskolija (Pasvalys)

**Maskolija** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Skrebotiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maskoliškė

**Maskoliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Ceikinių, tarp raistų Piliakalnio miške. Sunykęs.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs arba iš asmenvardžio *Maskõlis, Maskõlius*, arba tiesiai iš bendrinio žodžio *maskõlius* ʻcaro kariuomenės kareivis; rusasʼ.

## Istorija
XIX a. pab. buvo okolica, kuri pateko į Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčių. Lenkmečiu buvo trys Maskoliškės užusieniai Mielagėnų valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maskoliškės

**Maskoliškėmis** vadinami kaimai:

* Elektrėnų savivaldybėje;
* Vilniaus rajone:
** Nemenčinės seniūnijoje,
** Zujūnų seniūnijoje.
Maskoliškės (Elektrėnai)

**Maskoliškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Kazokiškių. Aplink kaimą auga Sukros miškas.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Maskoliškėse 1938 m. rugpjūčio 21 d. gimė gydytoja onkologė, biomedicinos mokslų daktarė Janina Didžiapetrienė.

## Šaltiniai
Masiuliškiai (Šiauliai)

**Masiuliškiai** – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šiaulių.

## Istorija

Panaikintas 1986 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maskoliškės (Nemenčinė)

**Maskoliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Paberžės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maskoliškiai (Širvintos)

**Maskoliškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Gelvonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maskoliškis

**Maskoliškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Kurklių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maskvitai

**Maskvitai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Betygalos, prie Lelyko upelio ir kelio .

## Istorija

Iki XX a. vid. kaimas dar vadintas ***Konstantinovskaja sloboda***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maslaučiškės

**Maslaučiškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Miroslavo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martinava (Varėna)

**Martinava** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Senosios Varėnos, 2 km į rytus nuo Druckūnų, Dainavos girios pakraštyje.

## Etimologija
Buvusio dvaro pavadinimas, suteiktas pagal dvarininko vardą *Martỹnas* (*Marcynas*, ).

## Istorija

XIX a. pab. – palivarkas Trakų apskrityje. Greta seniau driekėsi Užnemunės geležinkelis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mašinka

**Mašinka** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Troškūnų. Kaimą supa Mašinkos miškas.

## Istorija

XX a. pradžioje kaimas vadinamas ***Pagiriais***, ribojosi su Smėlynės dvaru. Tarpukariu išskirstytas vienkiemiais. 1931 m. įkurta Mašinkos pradinė mokykla (kaip Troškūnų pradinės mokyklos komplektas), kuri 1938 m. perkelta į Gurskus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mašnyčios

**Mašnyčios** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Grūto, 200 m piečiau kelio . Pro kaimą teka Mašnyčios upelis ant kurio sudarytas Mašnyčių tvenkinys. Toliau rytuose telkšo ežeras Mašnelis. Kaimą supa Dainavos giria.

Kaime yra eksploatuojamas gydomųjų durpių karjeras.

## Istorija

Mašnyčios rašytiniuose šaltiniuose yra minimos nuo 1584 m.

XIX a. pab. Mašnyčių valstybinis kaimas pateko į Trakų apskrities Merkinės valsčių, Neravų apylinkę. Buvo 4 namai, 31 gyventojas. Tarpukariu priklausė Lenkijai. Iki 1954 m. – Mašnyčių apylinkės centras.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės:
* Mašnyčiose 1952 m. spalio 2 d. gimė literatūros tyrinėtojas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras Algis Kalėda.

## Šaltiniai
Bandare Enzelis

**Bandare Enzelis** () – miestas šiaurės Irane, Gilano provincijoje, netoli Rešto, prie Kaspijos jūros (Enzelio lagūnos). Apie 150 tūkst. gyventojų. Veikia oro uostas. Prekybinis ir žvejybinis uostas. Keliai į Reštą, Astarą. Tekstilės, statybinių medžiagų, metalo, medžio apdirbimo, maisto (ypač ikrų gamybos) pramonė. Kurortas.

## Istorija

Miestas įkurtas XIX a. pradžioje. 1920–1921 m. užimtas Rusijos (buvo Gilano Tarybinės Respublikos sudėtyje). Iki Irano revoliucijos miestas vadinosi **Bandare Pahlaviu**.

## Sportas
* Malavan FC – futbolo klubas;
* „Vârzeshgah-e Sirous Ghayeghran“ stadionas, kurio talpa 8 tūkst. žiūrovų.

## Šaltiniai
Stasys Jonauskas (1926)

**Stasys Jonauskas** (1926 m. Prystovų k., Kartenos vls., Kretingos aps. – 1953 m. balandžio 6 d. Kūlupėnų miške, Kūlupėnų apyl., Salantų raj.) – Lietuvos partizanas, pedagogas, karininkas.

## Biografija
Gimė vidutinių ūkininkų šeimoje. Baigęs Stropelių (I–IV skyriai) ir Kartenos (V–VI skyriai) pradines mokyklas, 1940 m. įstojo į Kretingos gimnaziją. 1945 m. gegužės 15 d. – rugsėjo 15 d. mokytojavo Stropelių pradinėje mokykloje, buvo paskirtas jos vedėju.

1945 m. rudenį įstojo į Klaipėdos mokytojų institutą. Mokytojaudamas užmezgė ryšius su Lietuvos laisvės armijos Žemaičių apygardos Kardo rinktinės štabu, platino partizanų atsišaukimus, ragino jaunimą stoti į rezistentų gretas.

1946 m. pasitraukė į ginkluotą pogrindį, pasirinko **Simono** slapyvardį, paskirtas Kardo rinktinės štabo žvalgybos skyriaus viršininku, kuopos vadu. Žuvus rinktinės vadui Kazimierui Kontrimui-Montei, nuo 1952 m. pabaigos vadovavo sovietų saugumo struktūrų ir MGB pasienio kariuomenės sunaikintos Kardo rinktinės likučiams.

Žuvo 1953 m. balandžio 6 d. su 4 partizanais Kūlupėnų miške (Salantų raj.), patekęs į Salantų rajono stribų ir MGB pasienio kariuomenės surengtą pasalą.

Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro Pasipriešinimo dalyvių (rezistentų) teisių komisija suteikė jam po mirties kario savanorio statusą ir vyr. leitenanto laipsnį.

## Išnašos
Matarakai

**Matarakai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Smilgių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Masliškė

:: *Apie kaimą Sarių seniūnijoje žr. [[Masliškė (Sariai)]]*.

**Masliškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Švenčionių, 3 km į pietvakarius nuo Šventos. Aplink vietovė kalvota, rytuose – raistas. Pasiekiamas keliuku nuo Činčikų.

## Etimologija
Pavadinimas siejamas su pavardėmis *Masliónis, Masliū́nas*.

## Istorija
Švenčionių bažnyčios metrikose Masliškė minima 1742 m.

XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Mikalavo valsčių. 1866 m. gyveno 25 katalikai ir 19 sentikių.

Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mastauka

**Mastauka** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Aštriosios Kirsnos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matardava

**Matardava** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Peliškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mataučizna

**Mataučizna** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Obelių. Auga saugoma Mataučiznos guoba.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mateikiai

:: *Apie kaimą Zarasų rajone žr. [[Naujieji Mateikiai]]*.

**Mateikiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 9 km nuo Naudvario. Su Mateikių kaimu ribojasi Kryžbarko ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mateikiškė (Ignalina)

**Mateikiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Griškiškės.

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Vidžių valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matelskai

**Matelskai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Žiežmarių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matiekai

**Matiekai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Obelių. Netoliese anksčiau buvo ir Matiekai II.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matiškė

**Matiškė** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kariotiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matiukai

**Matiukai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Dusetų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matjošiškė

**Matjošiškė** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Lukšių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mateikiškė (Zarasai)

**Mateikiškė** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kimbartiškės.

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matkaičiai

**Matkaičiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Daugėlaičių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matkūnai

**Matkūnai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Pušaloto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matuikiškės

**Matuikiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Degučių, prie kelio . Šiauriau kaimo telkšo ežeras Didysai Pažemėlis.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matukiškės

**Matukiškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Vievio, tarp Pakalniškių ir Naručionių ežerų. Praeina plentas .

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas iš asmenvardžių , .

## Istorija
XIX a. pab. buvo šlėktų užusienis Trakų apskrityje. XX a. pr. Vievio valsčiuje minimi 2 Matukiškių kaimai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matuliai

**Matuliai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Girėnų, prie kelių  ir  žiedinės sankryžos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matusonys

**Matusonys** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Sarių, tarp Paulinavo ir Girelės miškų. Praeina keliukas Kisieliškė–Pirktinė II.

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matutiškiai

**Matutiškiai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Klykolių.

## Istorija

Klykolių apylinkės Matutiškių kaimas 1984 m. liepos 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mauriniškis

**Mauriniškis** – buvęs kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Aukštupėnų.

## Istorija

Panaikintas 1982 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maušiškės

**Maušiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Babriškių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mazaliaučizna

**Mazaliaučizna** (arba ***Mazaliauskai***) – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 13 km nuo Žaslių, prie Slajos upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bandare Chomeinis

**Bandare Imamas Chomeinis** () – miestas pietvakarių Irane, Chuzestano provincijoje, 55 km į rytus nuo Abadano, prie Persijos įlankos (Chori Musos užutėkio). 67 700 gyventojų (2002 m.). Bandare Chomeinis Transirano geležinkeliu sujungtas su Kaspijos pakrantėje esančiu Bandare Torkemano uostu. Veikia oro uostas.

Svarbus jūrų uostas. Eksportuojama nafta, gamtinės dujos, maisto produktai, vykdoma žvejyba. Laivų statybos, naftos chemijos, tekstilės, maisto pramonė. Verčiamasi amatais.

## Istorija

Iki 1979 m. Irano revoliucijos miestas vadinosi **Bandare Šahpūru**. Vėliau pavadintas ajatolos Ruhola Chomeinio garbei.

## Šaltiniai
Mazgaigalis

**Mazgaigalis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Berčiūnų, prie Liberiškio tvenkinio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mazūriškės

**Mazūriškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Maišiagalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažaičiai (Mažeikiai)

**Mažaičiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Žemalės, prie Varduvos upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Mažaičiai (Radviliškis)

**Mažaičiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Aukštelkų, prie kelio . Vakariniu pakraščiu teka Vėzgė, rytuose auga Mažaičių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažalotė

**Mažalotė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 16 km į šiaurės rytus nuo Pabradės, 0,5 km nuo Meškerinės, Labanoro girios glūdumoje, prie Žeimenos dešiniojo kranto, šalia telkšo ežerai Mažalotė ir Aklutis. Toliau vakaruose – Pabradės poligonas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažasis Palūkstis

**Mažasis Palūkstis** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Varnių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Mazgeliškiai

**Mazgeliškiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Šimonių.

## Istorija

XX a. tarpukariu čia buvo Mazgeliškių dvaras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Bronė Jėčiūtė-Jacevičiūtė, g. 1919 m. vasario 1 d. Šaltenių kaime, gyveno Mazgeliškių kaimo dvarelyje, dailininkė-tapytoja.

## Šaltiniai
Mazūranka

**Mazūranka** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Beižionių, prie kelio , šalia nedidelių miškelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažeikiai (Ukmergė)

**Mažeikiai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Taujėnų, Taujėnų miškų pakraštyje. Ties Mažeikiais kryžiuojasi greitkelis  ir kelias . Yra Taujėnų girininkija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažeikiai (Vilnius)

**Mažeikiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Mickūnų, prie Vilniaus–Turmanto geležinkelio ir Mažeikių miško.

## Istorija

Apie 1870 m. prie Peterburgo–Varšuvos geležinkelio buvo Mažeikių geležinkelio stotelė ().

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažeikiškiai (Panevėžys)

**Mažeikiškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 25 km nuo Karsakiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažeikiškis

**Mažeikiškiu** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Rokiškio rajone:
** Kamajų seniūnijoje,
** Panemunėlio seniūnijoje.
Mažeikiškis (Anykščiai)

**Mažeikiškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Skiemonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažiavos

**Mažiavos** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 12 km nuo Varkalių. Kardo rinktinės Daugvaišo (Kulių) kuopos partizanų 1946 m. mūšio, žuvimo ir atminimo vieta (paminklas pastatytas 2016 m.).

## Istorija

1946 m. spalio 1 d. MVD vidaus kariuomenės 354-ojo šaulių pulko kareiviai ir MVD Kretingos apskrities skyriaus stribai kaime apsupo ūkininko Kosto Drungilo sodybą, kurioje buvo 6 Kardo rinktinės Daugvaišo (Kulių) kuopos partizanai. Per susišaudymą žuvo 4 (kuopos vadas Jurgis Burba, Pijus Juzikis, Danielius Petrauskas, Vladas Šipalis), į nelaisvę pateko 2 (Juozapas ir Stanislovas Vasiliauskiai) partizanai, suimtas partizanus rėmęs sodybos savininkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Prystovų piliakalnis

**Prystovų piliakalnio vieta**, vadinama *Pilimi, Pile, Pilale, Dyburio pilale* – spėjama piliakalnio vieta Kretingos rajono savivaldybės teritorijoje, Prystovų kaime, 5 km į pietryčius nuo Kūlupėnų, Minijos ir Mišupės santakoje.  

## Vieta
Tai Minijos dešiniajame krante, santakoje su Mišupe esantis aukštumos kyšulys. Šiaurėje jis leidžiasi į Mišupę, o pietuose ir vakaruose – į Miniją. Į rytus ir pietryčius nuo jo eina lygi aukštuma, apaugusi mišku. Įtvirtinimų (gynybinių pylimų, apsauginių griovių) ir kultūrinio sluoksnio pėdsakų nėra. Pietinis aukštumos skardis paplautas Minijos, jame susiformavusi atodanga.

## Tyrimai
1966 m. aukštumą žvalgė Lietuvos mokslo akademijos Istorijos instituto archeologai (vadovas Adolfas Tautavičius), 1997 m. – Julius Kanarskas, Kretingos muziejus.
 
Vietos gyventojai aukštumą vadina *Pilimi, Pile, Pilale, Dyburio pilale*. Pasakojama, kad seniau Minijos ir Mišupės santakoje stovėjusi pilis, kurios gynėjai žemaičiai gynėsi nuo kryžiuočių ir švedų. Nors kultūrinio sluoksnio ir piliakalniams būdingų įtvirtinimų nėra išlikę, manoma, kad piliakalnis šioje vietoje iš tikrųjų yra buvęs, tačiau dar prieš kelis šimtmečius jį nuplovė Minija, o Pilies (Pilalės) vardas teko aukštumos kampui.

## Šaltiniai
Bandare Mahšahras

**Bandare Mahšahras** () – miestas pietvakarių Irane, Chuzestano provincijoje, prie Persijos įlankos dalies – Chori Mūsos įlankos. 106 900 gyventojų (2002 m.).

Veikia oro uostas. Yra jūrų uostas per kurį išvežama nafta ir gamtinės dujos. Į miestą atvesti naftotiekiai iš Abadano bei Zagroso kalnų papėdėje esančių naftos telkinių, taip pat dujotiekis iš Mesdžidi Soleimano. Naftos, gamtinių dujų perdirbimo, statybinių medžiagų, metalo apdirbimo, maisto pramonė. Bandare Mahšahre veikia du universitetai kurie specializuojasi naftos chemijos, inžinerijos specialistų ruošime.

## Istorija
Miestas anksčiau vadintas Reišahru, Mahrujanu, Bandare Mašūru. Dabartinis pavadinimas įsigaliojo 1965 m.

## Šaltiniai
Mažeikiškis (Rokiškis)

**Mažeikiškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Kamajų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kauno aviacijos gamyklos aerodromas

**Kauno aviacijos gamyklos aerodromas** (arba ***Fredos aerodromas***) – karinis aerodromas Lietuvoje, Kauno pietvakarinėje dalyje, Aukštojoje Fredoje.

## Istorija

XX a. tarpukariu Fredoje veikė Karo aviacijos dirbtuvės, kuriose buvo gaminami lietuviški ir remontuojami užsienietiškų konstrukcijų kariniai lėktuvai. Sovietmečiu aerodromo teritorijoje buvo dislokuotas 367-asis atskiras sraigtasparnių pulkas. Jam priklausė 33 daugiatiksliai sraigtasparniai Mi-8 ir 28 sunkieji transportiniai sraigtasparniai Mi-6.

2001 m. gruodžio 17 d. aerodrome atidarytas antrasis Lietuvos kariuomenės Karinių oro pajėgų paieškos ir gelbėjimo postas. Jame budi Lietuvos kariuomenės Aviacijos bazės sraigtasparnių įgulos. Pagrindinės posto užduotys – paieškos ir gelbėjimo darbai virš Lietuvos Respublikos teritorijos ir teritorinių vandenų, taip pat transplantacijai, replantacijai ar mikrochirurginėms operacijoms reikalingų organų ar audinių transportavimas.

2009 m. gruodžio 15 d. Kauno miesto savivaldybės tarybos sprendimu nutarta Lietuvos kariuomenės karinių oro pajėgų Aviacijos bazės Antrąjį paieškos ir gelbėjimo postą iš Aukštosios Fredos perkelti į S. Dariaus ir S. Girėno aerodromo teritoriją, o patį Fredos aerodromą uždaryti. 2016 m. gegužės 20 d. postas oficialiai perkeltas į Aleksoto aerodromą. Nuo 1994 m. iš Antrojo paieškos ir gelbėjimo posto Aukštojoje Fredoje buvo atlikti keli šimtai žvalgybinių skrydžių dingusių žmonių ir teršalų dėmių paieškai, organų transplantacijai, gaisrų gesinimui, ligonių ir kitų asmenų gelbėjimui. 

## Šaltiniai
Bandare Torkemanas

**Bandare Torkemanas** () – miestas šiaurės Irane, Golestano provincijoje, netoli sienos su Turkmėnistanu, 375 km nuo Teherano, prie Kaspijos jūros Gorgano įlankos. Bandare Torkemane prasideda Transirano geležinkelis, besidriekiantis iki Persijos įlankos uostamiesčio Bender Chomeinio. Yra oro uostas.

Naftos perdirbimo, chemijos, tekstilės, maisto (ypač ikrų gamybos) pramonė. Kurortas. 3 km nuo miesto yra vienintelė Irano sala Kaspijos jūroje – Ašurada. Tradicinė rankų darbo kilimų gamyba.

## Istorija

Iki 1979 m. miestas vadinosi **Bandare Šahu**.

## Šaltiniai
Behbehanas

**Behbehanas** () – miestas pietvakarių Irane, Chuzestano provincijoje, į rytus nuo Bender Mahšahro. Apie 97 tūkst. gyventojų. Per miestą eina Ahvazo-Širazo plentas. Prekyba grūdais, datulėmis, citrusiniais vaisiais. Apylinkėse išgaunama nafta.

## Istorija

Miestas įkurtas Senovės Persijos miesto Aradžano vietoje (įkurtas Sasanidų laikais). Be to, apylinkėse randama Elamitų laikotarpio radinių.

## Šaltiniai
Patricia Wentworth

**Patricia Wentwoth** (1878 m. lapkričio 10 d. – 1961 m. sausio 28 d.) – detektyvų rašytoja iš Didžiosios Britanijos.

## Biografija
Rašytoja gimė Indijoje, tačiau išsilavinimą įgijo Londone. Po pirmojo vyro Džordžo Dilano (*George Dillan*) mirties įsikūrė Saryje, Didžiojoje Britanijoje. Ten antrą kartą ištekėjo už Džordžo Tarnbulo (*George Turnbull*) ir susilaukė dukters.

1923 m. išėjo pirmoji jos detektyvinė novelė, kurios pagrindinė veikėja buvo panelė Silvers, buvusi guvernantė – smulkutė senamadiškai besirengianti senutė, mėgstanti cituoti Tenisono poeziją ir turinti ypatingą talentą išklausyti žmones. Panelė Silvers dažnai dirba kartu su Skotlend Jardu, ypač inspektoriumi Frenku Abotu (*Frank Abbott*). Savo bylas ji atlieka panašiai, kaip ir mis Marpl (*miss Marple*), naudodamasi tuo, kad į senutę kaip ji jaunimas dažnai nekreipia dėmesio. Išskirtinis panelės Silvers bruožas – mezgimas, kuriuo ji užsiima visą laiką. Knygose su šia heroje dažnai veikia porelė įsimylėjėlių, kuriems trukdo įvykdytas nusikaltimas ir tik panelės Silvers aštraus proto dėka jie gali būti kartu. Yra parašytos 32 knygos apie šią heroję, paskutinė iš jų išėjo 1961 m., Ventworth mirties metais.

Be panelės Silver serijos, Wentworth yra parašiusi dar 34 detektyvus.

Manoma, kad Wentvorth ir jos kūryba turėjo daug įtakos Agatai Kristi ir ypač šios knygos herojei mis Marpl.

## Bibliogafija

Lietuviškai yra išleistos šios rašytojos knygos:
* Panelė Silver perima tyrimą
* Vienišas kelias
* Leterių sodyba
* Kiniška skraistė
* Panelės Silver viešnagė
Zavoločė

**Zavoločė** (), *Dvinos žemė* (), *Vepsija* – istorinė sritis dabartinėje Rusijoje – Vologdos ir Archangelsko srityse, kuriose gyveno vadinamieji *Zavoločės čiudai* (vepsų gentys).

## Geografija
Pavadinimas  kilęs iš  'už pervalkų', čia  'sausumos kelias, jungiantis du vandens telkinius, kuriuo pervilkdavo laivus ir jų krovinius'. *Zavoločė* buvo už pervalkų, kurie jungė Onegos ežerą su gretimais ežerais, pirmiausia Baltuoju ežeru. Ši geografinė riba atskyrė regioną nuo vakariau buvusios Karelijos. Į rytus nuo jo, Pečioros baseine buvo Pečioros žemė, o į pietryčius – Permės žemė. Pietuose regionas siekėsi su Volgos aukštupiu.

Regionas glaudžiai susijęs su Šiaurės Dvinos ir Onegos upės baseinais. Jis pasižymėjo gausiais miškais, kuriuose veisėsi brangiakailiai žvėrys, labai vertinami senovės pasaulyje. Vietos žmonės daugiausia užsiėmė žvėrių medžiokle.

## Istorija
Anksčiausias regiono apibrėžimas apėmė tik nedidelę teritoriją į rytus nuo Baltojo ežero ir jį su Onega jungusios upės. Čia buvo vienas seniausių miestų – Beloozero (), kurį, pasak legendos įkūrė ir valdė Riuriko giminaitis *Sineus*. Finougrų žemėse plito slavų kultūra ir kėlėsi kolonistai iš Naugardo respublikos.

Nuo XI a. pabaigos regiono apibrėžimas plėtėsi, nes kolonistai pamažu apgyvendino Onegos ir Šiaurės Dvinos baseinus. Jis buvo administruojamas kaip **Zavoločės valsčius**. Kolonistų migracijos į Zavoločę ir vietinių vepsų asimiliacija dar labiau paspartėjo, kuomet Rusią nusiaubė mongolai. Bėgdami nuo jų, slavai masiškai apgyvendino šį atokų šiaurinį kraštą. Panašiu metu jis buvo apgyvendinamas ir iš jūrinės pusės – čia kėlėsi pomorai, tyrinėję Baltosios jūros pakrantes.

Turtingas regionas masino augančią Maskvos didžiąją kunigaikštystę, kuri siekė paveržti regioną iš Naugardo. Pradedant Ivanu Kalita, Maskvai pavyko užimti piečiausius regiono miestus, pirmiausia Belozerą. Vėliau, 1397 m., vietos gyventojai patys pasiprašė prijungiami prie Maskvos. Tačiau jau kitais metais Naugardas sumušė Maskvą ir susigrąžino žemę į savo valdžią. Dvina išbuvo Naugardo respublikos sudėtyje iki 1478 m., kai pats Naugardas buvo prijungtas prie Maskvos.
Termistorius

**Termistorius** – temperatūrai jautrus rezistorius, kurio varža kinta dėl jį veikiančios temperatūros pokyčio.

Termistoriai gali turėti teigiamą (PTC – ), arba neigiamą (NTC – ) temperatūrinį koeficientą. Temperatūros matavimui dažniausiai naudojami NTC termistoriai. PTC termistoriai naudojami apsaugos sistemose.

## Šaltiniai
Semeniškiai (Širvintos)

**Semeniškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kernavės, Neries dešiniajame krante, prie Kernavės upelio žiočių. Patenka į Kernavės rezervato ribas. Aptiktos 2 senovės gyvenvietės (Semeniškių I gyvenvietė ir Semeniškių II gyvenvietė). Ties Semeniškiais upėje yra didelė sala bei keli akmenys – Kunigas (1,4 x 1,6 m, virš vandens 0,7 m; esą čia nuskendęs kunigas), Avinas arba Baronas (1,2 x 1,5 m, virš vandens 0,5 m), Kandyba (išvilktas į krantą).

## Istorija

Semeniškiai šaltiniuose minimi nuo 1644 m. (*Szejmiliszki* ar *Sejmeniszki*, vėliau *Siemięniszki*).

Iki XX a. vid. Semeniškiuose (matyt, Gojaus miške) augo labai didelis ir senas ąžuolas, ant jo buvo išpjaustytas kryžius ir „senovinis Lietuvos ženklas“. Tarpukariu ties Semeniškiais ėjo Lietuvos–Lenkijos demarkacinė riba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Darvaza

**Darvaza** () – kaimas Turkmėnistane, Ahalo velajate, viduryje Karakumų dykumos, 260 km į šiaurę nuo Ašchabado. 1989 m. čia gyveno virš 1500 žmonių, dabar – keli šimtai. Dauguma gyventojų priklauso pusiau klajokliškai turkmėnų genčiai – teke. Per Darvazą eina Karakumų plentas Ašchabadas-Nukusas.

## [[Pragaro vartai (krateris)|Pragaro vartai]]

Ties Darvaza plyti labai dideli gamtinių dujų telkiniai. 1971 m. geologai, gręždami paviršių, atrado didelę požeminę ertmę, pripildytą dujų. Ertmė įgriuvo ir susidarė ~70 m skersmens duobė. Kad būtų išvengta nuodingų dujų nuotėkio, ertmė uždegta, tikintis, kad dujos sudegs per kelias dienas. Tačiau Darvazos dujų duobė tebedega iki šiol. Vietiniai ją praminė „pragaro vartais“. Degdamos dujos išskiria daug anglies dvideginio ir prisideda prie klimato atšilimo. 2010 m. prezidentas Gurbangulis Berdimuhamedovas nurodė ertmę užpilti. Ateityje planuojama pradėti gretimų dujų telkinių eksploataciją.

## Nuorodos
* Darvazos krateris
Prystovų kapinynas

**Prystovų kapinynas**, vadinamas *Milžinkapiais, Senkapiais* – kapinynas Kretingos rajono savivaldybės teritorijoje, Prystovų kaime (Kūlupėnų seniūnija), 0,35 km į pietryčius nuo Minijos ir Mišupės santakos, Minijos dešiniajame krante. 

## Kapinynas
Įrengtas bevardžio Minijos kairiojo intako dešiniajame krante esančioje 25 x 20 m dydžio kalvelėje, iškylančioje virš Minijos upės lygio iki 7 m aukščio. Apsodintas spygliuočių mišku.

Teritorijos plotas – 0,05 ha.

Į šiaurės rytus yra kalva, vadinama *Pilimi, Pile, Pilale, Dyburio pilale*. 

### Istorija
Kapinynas aptiktas XX a. pirmoje pusėje, vietos gyventojams pradėjus smėlingoje kalvoje kasti duobes bulviarūsiams. Duobėse buvo aptinkama žmonių kaulų, geležinių, žalvarinių bei sidabrinių dirbinių. Pasak buvusio žemės savininko Igno Dyburio, aptikti žmonių kaulai buvę labai stambūs ir ilgi, o vienas sidabrinis žiedas savo skersmeniu prilygęs dvikinkio vežimo rato stebulei. Panašu, kad tai buvęs ne žiedas, o antkaklė. Aptiktas senienas žmonės išsinešiojo po namus arba čia pat numesdavo. Pasakojama, kad čia buvę palaidoti milžinai.

Kapinyną kaip kultūros paveldo objektą 1935 m. išaiškino Stropelių pradžios mokyklos vedėjas Stasys Vilkys. 1979 m. žvalgė Ignas Jablonskis, 1986 ir 1997 m. – Julius Kanarskas. 

Preliminariai kapinynas datuojamas VIII - XIII a.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. – F. 1. – B. 20. – L. 88