open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2023 m. pasaulio F3P čempionatas

**2023 m. pasaulio F3P čempionatas** – Tarptautinės aviacijos sporto federacijos organizuojamas geriausių pasaulio aviamodelių pilotavimo atletų čempionatas, kuris vyko kovo 19 d. – kovo 25 d. Lietuvos mieste Jonavoje.

Reaguojant į 2022 m. Rusijos invazija į Ukrainą, čempionate neleista startuoti atletams iš Rusijos ir Baltarusijos.

Lietuvos atstovė Nelija Prapuolenaitytė tapo pirmąja moterimi dalyvavusia pasaulio čempionate. Sportininkė užėmė paskutinę vietą pilotavimo pagal muziką rungtyje.

## Medalininkai
### Elitas

### Jaunimas

## Medalių lentelė

## Etapų nugalėtojai

## Lietuva čempionate

;Komandinės įskaitos

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Kolar Gold Fildsas

**Kolar Gold Fildsas** (, ) – miestas Indijoje, Karnatakos valstijos pietryčiuose, Kolaro rajone, į pietryčius nuo Kolaro. Didžiausias Indijoje aukso gavybos centras (95 % Indijoje iškasamo aukso). Aukso ir sidabro apdirbimas, plytų ir čerpių gamyba, tekstilės, maisto (mėsos, cukraus) pramonė.

## Istorija
Kolar Gold Fieldsas pradėjo kurtis 1882 m., pradėjus kasti auksą.

## Šaltiniai
Didžioji Sviancica

**Didžioji Sviancica** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 21 km į rytus nuo Svisločiaus.

## Istorija

XIX a. buvo dvaras Valkavisko apskrities Talačmanų valsčiaus centras. XX a. tarpukariu buvo Sviancicos valsčius.

## Šaltiniai
Ciareškos

**Ciareškos** – taip vadinami Baltarusijos kaimai:

* Gardino sritis:
** Valkavisko rajone;
* Minsko sritis:
** Vileikos rajone.
Ciareškos (Valkaviskas)

**Ciareškos** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 20 km į šiaurės vakarus nuo Valkavisko.

## Istorija

XIX a. buvo dvaras Valkavisko apskrities Vereikių valsčiuje. XX a. buvo Ciareškų valsčius.

## Šaltiniai
Vereikiai

**Verei̇̃kiai**  (, ) – agromiestelis vakarų Baltarusijoje, 20 km į šiaurės vakarus nuo Valkavisko. Apylinkės centras.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas ir dvaras, Valkavisko apskrities Vereikių valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Zelzinas

**Zelzinas** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 17 km į šiaurės vakarus nuo Ružanų.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas, Valkavisko apskrities Zelzino valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Dzerkačai

**Dzerkačai** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 7 km į vakarus nuo Kramianicos.

## Istorija

XIX a. buvo Valkavisko apskrities Dzerkačų valsčius, vėliau kaimas priklausė Kramianicos valsčiui.

## Šaltiniai
Lyskava

**Lyskava** (, ) – agromiestelis vakarų Baltarusijoje, 43 km į šiaurės rytus nuo Pružanų.

## Istorija

XIX a. buvo miestelis Valkavisko apskrities Lyskavos valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Mižeryčai

**Mižeryčai** (, ) – agromiestelis vakarų Baltarusijoje, 17 km į šiaurės vakarus nuo Zelvos.

## Istorija

XIX a. buvo dvaras ir kaimas, Valkavisko apskrities Mižeryčų valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Mscibava

**Mscibava** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 23 km į vakarus nuo Valkavisko.

## Istorija

XIX a. buvo miestelis, Valkavisko apskrities Mscibavos valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Meškeliai (Telšiai)

**Meškeliai** – buvęs kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Meškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antanaičiai (Akmenė)

**Antanaičiai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Agluonų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kramianica

**Kramianica** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 12 km į šiaurės vakarus nuo Zelvos. Apylinkės centras.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas Valkavisko apskrities Dzerkačų valsčiuje. Vėliau buvo Kramianicos valsčius.

## Šaltiniai
Rašdenas

**Rašdenas** () – miestas Jungtinėje Karalystėje, Anglijoje. Per miesto šiaurinę dalį teko Nino upė ir Rašdeno ežerų draustinis. Išvystytas logistikos paslaugų sektorius, batsiuvystė. Veikia regioninis koledžas. Šiaurėje ribojasi su Hajam Fererso miestu.

## Istorija
Rašdenas su 19 gyvenamųjų namų minimas 1086 m. Paskutiniojo teismo knygoje.

1893 m. Rašdene nutiestas geležinkelis, bet 1959 m. traukinių transportas per miestą sustabdytas, o geležinkelių bėgiai išardyti.

## Gyventojai

## Transportas
Per miestą eina du nacionaliniai greitkeliai: A6 ir A45.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Bliūdsukiai (Akmenė)

**Bliūdsukiai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Agluonų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kulveliai

**Kulveliai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Naujosios Akmenės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaldūniškiai

**Kaldūniškiai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Naujųjų Elmininkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antanava (Debeikiai)

**Antanava** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Debeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Duobiniai (Anykščiai)

**Duobiniai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Trumbatiškio.

## Etimologija

Manoma, kad kaimo pavadinimas kilęs nuo ąžuolų giraitės ( – „ąžuolas“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gojus (Debeikiai)

**Gojus** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Inkūnų, kairiajame Šventosios krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naujasodis (Debeikiai)

**Naujasodis** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Debeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Barsiukynė (Anykščiai)

**Barsiukynė** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Surdegio GS, ryčiau Barsiukynės kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Siauriai (Anykščiai)

:: *Apie kaimą Kupiškio rajone žr. [[Siauriai]]*.

**Siauriai** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Raguvėlės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dagia II

**Dagia II** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Staškūniškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dagia III

**Dagia III** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Staškūniškio.

1923 m. – Dagios (Rukilos) viensėdis Kurklių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažusienis (Anykščiai)

**Ažusienis** (arba ***Užusienis***) – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurę nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Galiniai (Anykščiai)

**Galiniai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Diktarų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ilgoji

**Ilgoji** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Katlėrių.

## Etimologija

Manoma, jog pavadinimą šis viensėdis gavo po to, kai žemė buvo padalinta į tris dalis. Viena dalis buvo vadinama Ilgąja.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tiltynė

**Tiltynė** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Leliūnų.

## Istorija

1923 m. viensėdyje buvo 1 sodyba. 1949 m. viensėdis įjungtas į „Aušros“ kolūkį, vėliau priklausė K. Požėlos, Svėdasų kolūkiams, kol 1992 m. ūkis iširo. Priklausė Svėdasų parapijai.

## Šaltiniai
Dabužėliai

**Dabužėliai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Dabužių I.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė Juozas Paškevičius (1924–2023), geografas, geologas.

## Šaltiniai
Juodžiai (Anykščiai)

**Juodžiai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Dabužių I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mendrinė

**Mendrinė** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Kavarsko. Ribojosi su Naujonių, Paraisčių, Apykelių, Dabužių kaimais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naujokai (Anykščiai)

**Naujokai** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Dabužių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pažuklis

**Pažuklis** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Ažuožerių.

## Istorija
Tarpukariu priklausė Kavarsko valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gamža

**Gamža** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Traupio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naujieji Levaniškiai

**Naujieji Levaniškiai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Levaniškių. Su pastaraisiais sujungtas į bendrą kaimą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Repuškos

**Repuškos** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Viešintų.

## Istorija
XX a. priklausė Andrioniškio, tarpukariu – Viešintų valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lakštingelė

**Lakštingelė** – buvęs viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 4,5 km į pietvakarius nuo Mielagėnų, 1,5 km į pietus nuo Krikonių II.

## Istorija
Vietovė anksčiau vadinta ***Solovej*** arba ***Slovik***. Buvo užusienis Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažukampis

**Ažukampis** – buvęs kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Naujojo Daugėliškio, į vakarus nuo Upio, prie Moliakalnio miško.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *ažùkampis* ‘nuošali, atkampi vieta, užkampis’. Tikriausiai vertinys iš lenkiško pavadinimo *Zakąty*.

## Istorija
XX a. pr. Ažukampio (Zakontų) užusienis buvo Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei. Oficialiai panaikintas 1982 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Velingboro geležinkelio stotis

**Velingboro geležinkelio stotis** () – keleivinės paskirties geležinkelio stotis Velingbore, vidurio rytų Anglijoje, Jungtinėje Karalystėje. Stotis pastatyta ant Midlandso geležinkelio linijos, kuria keliauja traukiniai iš Sent Penkro tarptautinės geležinkelio stoties.

## Istorija
1857 m. geležinkelio stotis oficialiai pradėta naudoti. Tai buvo antroji geležinkelio stotis mieste, bet pirmoji, Velingboro Londono gatvės geležinkelio stotis, uždaryta 1966 m.

1898 m. rugsėjo 2 d. stoties teritorijoje dėl pašto darbuotojų aplaidumo įvyko traukinio ir pašto vagonėlio avarija, kurios metu žuvo 7 žmonės ir dar 65 buvo sužeisti.

1981 m. gegužės 5 d. raudonų plytų geležinkelio stoties pastatas ir pėsčiųjų tiltas tarp platformų įtraukti į saugotinų architektūrinių pastatų sąrašą. 

2005 m. stotyje filmuotas filmas Kinky Boots.

## Galerija

Velingboro geležinkelio stotis sutemoje.jpg|Stotis sutemoje
Velingboro geležinekelio stotis 20230617 092015.jpg| 1-oji ir 2-oji platformos
Velingboro geležinekelio stotis 20230617 090755.jpg|EMR talismanas priešais įėjimą į stotį

## Šaltiniai
Velingboro Visų Šventųjų bažnyčia

**Velingboro Visų Šventųjų bažnyčia** – anglikonų bažnyčia Velingbore, Jungtinėje Karalystėje. Priklauso Piterboro vyskupijai.

## Istorija
1160 m. bažnyčia atidaryta. XIII a. pastatytas lygi šiol išlikęs bažnyčios bokštas. 1517 m. bažnyčiai suteiktas Visų Šventųjų titulas.

1950 m. bažnyčios kompleksas įtrauktas į saugomų architektūros paminklų sąrašą.

## Galerija

Velingboro Visų Šventųjų bažnyčios interjeras.jpg|Interjeras
Velingboro Visų Šventųjų bažnyčios interjeras 2.jpg|Memorialinės lentelės


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Midlando geležinkelis

**Midlandso geležinkelis** () – geležinkelio linija, jungianti Šiaurės ir Vidurio Anglijos miestus su Londono Sent Penkro tarptautine geležinkelio stotimi. Liniją sudaro 639 km ilgio 4 kelių trasa su 16 tunelių ir 35 geležinkelio stotimis.

## Istorija
1839 m. birželio 4 d. atidaryta pirmoji geležinkelio linijos dalis tarp Notingamo ir Derbio. 

2014 m. - 2023 m. rekonstruota geležinkelio elektrifikacijos sistema.

## Galerija

St Pancras stoties viešbutis.jpg|Sent Penkro tarptautinė geležinkelio stotis
Velingboro geležinkelio stotis sutemoje.jpg|Velingboro geležinkelio stotis
LincolnCentral 2017.png|Linkolno geležinkelio stotis
43055 Claycross.jpg|Keleivinis traukinys geležinkelio trasoje


## Šaltiniai
Gaideliškiai (Joniškis)

**Gaideliškiai** – buvęs kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Darginių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pileriškiai

**Pileriškiai** – buvęs kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Kriukų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mykoliškė

**Mykoliškė** – buvęs kaimas Visagino savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Visagino.

## Istorija

XIX a. buvo viensėdis Smalvų valsčiuje.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Andriškė

**Andriškė** – buvęs kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šiūlėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gailiūnėliai

**Gailiūnėliai** – buvęs kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Blauzdžiūnų, pasienyje su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suodai

**Suodai** – buvęs viensėdis Joniškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Kriukų, pasienyje su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Satkūnų geležinkelio stotis

**Satkūnų geležinkelio stotis** – buvusi stotis Joniškio rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Satkūnų kaimo.

## Istorija

Įkurta iki II pasaulinio karo. Į šiaurę nuo stoties 1925 m. pastatytas 25 m ilgio geležinis tiltas per Sidabros upę.

Iki 1976–1979 m. turėjo atskiros gyvenvietės statusą. XX a. pabaigoje stotis uždaryta.

## Šaltiniai
Šleideriškis (Joniškis)

**Šleideriškis** – buvęs viensėdis Joniškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Kriukų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Strazdeliai (Joniškis)

**Strazdeliai** – buvęs kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Skaistgirio, pasienyje su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilkickai

**Vilkickai** – buvęs kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Skaistgirio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mekių geležinkelio stotis

**Mekių geležinkelio stotis** – buvusi geležinkelio stotis Joniškio rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Mekių kaimo, prie geležinkelio ruožo Šiauliai–Ryga.

## Istorija

Stotis atidaryta 1916 m. prie Šiaulių–Jelgavos geležinkelio. 1923 m. joje buvo surašyta 12 gyventojų.

Iki 1976–1979 m. stotis turėjo atskiros gyvenvietės statusą.

## Šaltiniai
Toliejus

**Toliejus** – buvęs kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Stupurų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Strėliai

**Strėliai** – buvęs kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Žagarės, pasienyje su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mikalauskai

**Mikalauskai** – buvęs viensėdis Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kalvių.

## Šaltiniai
Mažosios Čiviškės

**Mažosios Čiviškės** – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Čiviškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilėnai (Rumšiškės)

**Šilėnai** (*Šiliniai*) – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Rumšiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Turgalaukio geležinkelio stotelė

**Turgalaukio geležinkelio stotelė** – keleivių laipinimo vieta Marijampolės savivaldybėje, šiaurinėje Turgalaukio kaimo dalyje, prie Kazlų Rūdos–Šeštokų geležinkelio.

## Istorija

Įkurta 1924 m., kai buvo nutiestas Kazlų Rūdos–Šeštokų geležinkelis. Iki 1976–1979 m. turėjo atskiros gyvenvietės statusą.

## Šaltiniai
Barsiniai

**Barsiniai** – buvęs viensėdis Kauno rajono savivaldybėje, 3 km nuo Drąseikių, 1 km į šiaurės rytus nuo Barsūniškių.

## Šaltiniai
Varlaukio geležinkelio stotelė

**Varlaukio geležinkelio stotelė** – buvusi stotis Jurbarko rajono savivaldybėje, Lybiškių kaime, 3 km į šiaurę nuo Varlaukio. Stoties pastatas išlikęs autentiškas, išvaizda nepasikeitusi. Tai geras tuo metu statytų mažųjų geležinkelio stočių pavyzdys, kuomet pastatas turi modernizmo bruožų, buvo reprezentatyvus ir funkcionalus, sujungtas su prekių sandėliu bei pasižymintis ir istorine verte. Išlikusi stoties laukimo salė, ant stoties pastato yra atminimo lenta 1941–1953 m. ištremtiems Lietuvos gyventojams.

## Istorija

1916 m. vokiečių okupacinė valdžia nutiesė Lauksargių–Radviliškio geležinkelį, tada ir atidaryta Varlaukio stotis. Nutiesus geležinkelį Lybiškiuose, 1933 m. buvo įrengtos dvi stotys, kurių pavadinimas neatitiko jų geografinės vietos. Lybiškių geležinkelio stotelė buvo į vakarus nuo kaimo, prie Ožnugarių, o pačiuose Lybiškiuose stotis pavadinta Varlaukio bažnytkaimio vardu. Prie pat geležinkelio bėgių buvo pastatyta ne tik stotis, bet ir daugiabutis namas su ūkiniais pastatais stoties darbuotojams (1937 m.). Dauguma darbuotojų buvo ne vietiniai, o aplinkinių kaimų gyventojai, todėl daugiabutyje ir stoties antrajame aukšte buvę du butai buvo pilnai apgyvendinti.

Stalininių represijų metu iš šios stoties buvo išvežta ~60 šeimų. Šiems tragiškiems įvykiams atminti nuo 1996 m. Varlaukio geležinkelio stotyje birželio 14 d. (Gedulo ir Vilties dieną) vyksta Atminimo valanda.

1944 m. vokiečiai atsitraukdami norėjo susprogdinti stotį, todėl jie užminavo pastatą. Tuo metu atskrido rusų naikintuvai, kurie pradėjo bombarduoti geležinkelio ruožą. Vokiečiai skubiai sušoko į dreziną ir nesuspėjo uždegti Bigfordo virvelės. Stoties darbininkai pasislėpę viską matė ir vokiečiams pasišalinus, likvidavo sprogmenis. Po savęs vokiečių kareiviai susprogdino tik tiltus ir pervažas.

Sovietmečiu Varlaukio geležinkelio stotis priklausė Pabaltijo geležinkelio ruožui, Lietuvai atgavus nepriklausomybę – Šiaulių geležinkelio apygardai. 2001 m. stotis uždaryta, nors oficialiai panaikinta tik 2003 m. Atsarginiai bėgiai išmontuoti 2003 m. sumažėjus eismo intensyvumui. 2018 m. pastatą perėmė Jurbarko rajono savivaldybė, pastate planuojama įrengti Atminties centrą.

## Gyvenvietė

Iki 1976–1979 m. vietovė aplink stotį turėjo atskiros gyvenvietės statusą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Varlauko geležinkelio stotis (Facebook.com)
* Varlaukio geležinkelio stotis (Youtube.com)
Mantujos kunigaikštystė

**Mantujos kunigaikštystė** () – valstybė dabartinės Italijos teritorijoje, įkurta 1530 m. ir gyvavusi iki 1745 m.

## Istorija
1328 m. Gonzaga buvo paskelbtas Mantujos valdovu. Vėliau Gonzagoms suteiktas markizo titulas. 

1530 m. Gonzagos tapo kunigaikščiais, o jų valda – Mantujos kunigaikštyste. 

1531 m. po dinastinės santuokos Gonzagų valdos apėmė ir Montferatą, dėl kurio vėliau teko konkuruoti su Savoja.

1627 m. nutrūko silpno kunigaikščio Vinčenzo II tiesioginė paveldėjimo linija. Šiam valdovui taip trūko finansų, kad pardavė šeimos meno kolekciją Anglijos karaliui Karoliui I. Kadangi Vičenzas II nesusilaukė palikuonių, titulas ir valdos perėjo artimiems giminaičiams. Kunigaikštis mirė 1627 m. ir netrukus prasidėjo įpėdinystės karas (1628–1631 m.).

Po to, kai į sostą žengė Karolis I Gonzaga (Prancūzijos remiamas valdovas), savo teises į sostą pareiškė ir kiti kandidatai. Hercogas Ferdinandas II, Gvastalos princas (Habsburgų remiamas kandidatas), taip pat Savojos hercogas Karolis-Emanuelis I (su kuriuo Ispanija sudarė susitarimą dėl Monferato padalijimo), pradėjo karą dėl Mantujos kunigaikštystės. 1630 m. imperatoriškoji kariuomenė su 36 tūkstančiais karių apgulė miestą, kuriame prasidėjo badas ir maras. Po šių įvykių Mantuja daug metų neatsigavo, o kunigaikštis prarado nemažus turtus. 1630 m. Regensburgo sutartimi ir Keraske sudarytais susitarimais 1631 m. Mantuja atiteko Karoliui I.

Karolio I palikuonis, kunigaikštis Fernandas Karolis Gonzaga, buvo nevykęs valdovas, kurio vienintelis troškimas buvo rengti puotas ir teatro pasirodymus, per Ispanijos paveldėjimo karą stojo į Prancūzijos pusę ir į miestą įleido prancūzų garnizoną. Po Prancūzijos pralaimėjimo jis buvo nuverstas.

1708 m. Gonzagų šeima prarado teisę į Mantujos kunigaikštystę. Montferatas buvo atiduotas Savojos hercogui. 

Imperatorius vėlesniais metais Gonzagų įpėdiniams perleido Cešyno (Tešeno) kunigaikštystę Silezijoje.

1745 m. imperatoriaus įsaku ji buvo sujungta su Milano kunigaikštyste.

1797 m. Kampo-Formi taikos sutartimi prancūzai aneksavo Mantujos kunigaikštystę, prijungdami prie Cisalpinės Respublikos, kurios sudėtyje tapo Mantujos provincija. Vėlesniais metais tapo Italijos karalystės dalimi.

## Išnašos

## Nuorodos
* Mantujos kunigaikščiai
* Apie Gonzagų giminę
* Apie Gonzagų giminę
Žaliasis Kyšulys olimpinėse žaidynėse

**[[Žaliasis Kyšulys ]]** dalyvavo kiekvienose Vasaros olimpinėse žaidynėse nuo 1996 m., tačiau niekada nelaimėjo olimpinių medalių. Nė vienas sportininkas iš Žaliojo Kyšulio nedalyvavo Žiemos olimpinėse žaidynėse.

Žaliasis Kyšulys daugiausiai dalyvavo lengvosios atletikos, meninės gimnastikos ir bokso varžybose.

## Dalyvavimas olimpinėse žaidynėse

## Šaltiniai
Robert Duchnevič

**Robertas Duchnevičius** (g. 1991 m. rugpjūčio 15 d. Mažosiose Kabiškėse, Vilniaus rajone) – Lietuvos politikas.

## Biografija
### Išsilavinimas
2010 m. baigė Nemenčinės K. Parčevskio gimnaziją.

2014 m. Mykolo Romerio universiteto įgijo teisės bakalauro laipsnį. 2017 m. MRU Privatinės teisės institute baigė verslo teisės programą ir įgijo teisės magistro laipsnį.

### Karjera
#### Partinė
Nuo 2014 m. LSDP Vilniaus rajono skyriaus narys ir Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjungos (LSDJS) narys. 2015–2017 m. LSDJS Vilniaus rajono skyriaus valdybos narys, 2017 m. sausį–gegužę skyriaus pirmininkas.

Nuo 2017 m. LSDP Vilniaus rajono skyriaus pirmininkas. Nuo 2017 m. LSDP prezidiumo ir tarybos narys, LSDP Tautinių bendrijų komiteto pirmininkas. 2021 m. LSDP Vidaus reikalų komiteto pirmininkas, tapo LSDP pirmininkės Vilijos Blinkevičiūtės pavaduotoju.

#### Politinė
2014–2015 m. dirbo Seimo nario padėjėju-sekretoriumi. Nuo 2015 m. dirba teisininku Tautinių mažumų departamente prie LR Vyriausybės. 2017–2023 m. Vilniaus rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 2023 m. Vilniaus rajono savivaldybės meras.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Asmeninė svetainė
Palankesiai (Kėdainiai)

**Palankesiai** – buvęs viensėdis Kėdainių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Taučiūnų, 0,5 km į pietus nuo Vainiūnų, netoli Lankesos upės.

## Šaltiniai
Palioniškiai (Klaipėda)

**Palioniškiai** – buvęs kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Lapių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kubulkiai

**Kubulkiai** – buvęs kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 5 km nuo Ražių, ~2,5 km į rytus nuo Eigirgalos. Dabar – Šatijų sodų šiauriniai pakraščiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vėžaičiai (kaimas)

**Vėžaičiai** – buvęs kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Vėžaičių miestelio, dabar jo dalis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Darbėnų geležinkelio stotis

**Darbėnų geležinkelio stotis** – krovininė stotis geležinkelio ruože Kretinga–Skuodas, 1 km į pietus nuo Darbėnų miestelio, Pasertupio kaime. Kelio atkarpa iki Kretingos išlaiko privažiuojamojo kelio statusą, traukinių eismas toliau į Skuodo pusę yra uždraustas, bėgiai apleisti. Stotyje apsilanko prekinių vagonų sąstatai, jie atveža akmenis iki „Žemaitijos granito“ ir išveža statybininkams bei kelininkams pagamintą produkciją, ruožą iš dalies prižiūri pati įmonė.

## Istorija

Geležinkelio stotį ir vandentiekio bokštą Darbėnuose 1915 m. pastatė okupacinė kaizerinės Vokietijos valdžia, nutiesusi Bajorų–Priekulės geležinkelį. Tarpukariu stoties pastatas buvo medinis, 1937 m. vyriausybės sprendimu pastatytas naujas dviejų aukštų stoties pastatas. Pasakojama, kad traukiniu į pajūrį per Darbėnus ilsėtis vykdavo ir prezidentas Antanas Smetona – jo automobilis būdavo pakraunamas į atskirą vagoną, o prezidentas išlipdavo Darbėnų stotyje, kadangi iš čia būdavo arčiausiai pasiekiama jūra.

XX a. viduryje nuo Darbėnų ėjo geležinkelis ne tik į Kretingą ir Skuodą, bet ir į Šventąją, kuriuo buvo gabenamas kuras į pajūrį.

Iki 1976–1979 m. stotis buvo atskira gyvenvietė. XXI a. pradžioje keleivinė stotis uždaryta, 2016 m. jos pastatai perduoti Turto bankui. 2023 m. vasarą teritorija aptvarkyta ruošiantis investicijoms iš Danijos.

## Galerija

Darbėnai 2025n.jpg | Pakhauzas (rampa)
Darbėnai 2025p.jpg | Tualetas
Darbėnai 2025c.jpg | Nauji bėgiai stoties kelyne
Darbėnai 2025k.jpg | Buvusi pašto dėžutė


## Šaltiniai
Tūbausių geležinkelio stotelė

**Tūbausių geležinkelio stotelė** (iki XX a. vidurio ***Dimitravo geležinkelio stotis***) – buvusi laipinimo vieta Pajuodupių kaime, prie Bajorų–Priekulės geležinkelio, 2 km į pietvakarius nuo Tūbausių.

## Istorija

Atidaryta 1915 m. Iš pradžių vadinosi *Dimitravo* vardu, XX a. viduryje pradėta vadinti *Tūbausių* vardu. Sovietmečiu iki 1976–1979 m. turėjo atskiros gyvenvietės statusą. Uždaryta 2001 m. nutraukus eismą ruože Kretinga–Skuodas.

## Šaltiniai
Vainiūniškėlis

**Vainiūniškėlis** – buvęs viensėdis Kupiškio rajono savivaldybėje, prie Vainiūniškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užgojis (Druskininkai)

**Užgojis** (*Zagajus*) – buvęs kaimas Druskininkų savivaldybėje, 2 km nuo Šaulėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lūšės geležinkelio stotis

**Lūšės geležinkelio stotis** – buvusi pasienio stotis Mažeikių rajono savivaldybėje, pietinėje Ritinės kaimo dalyje, 2 km į pietryčius nuo Palūšės kaimo. Išlikęs autentiškas stoties pastatas.

## Istorija

Stotis atidaryta 1871 m. rugsėjo 4 d. prie Liepojos–Romnų geležinkelio kaip IV klasės geležinkelio stotis. Čia pastatyti tinkuoto mūro keleivių rūmai. Gyvenvietė augo, XX a. tarpukariu buvo beveik miestelis. Kadangi Lūšė buvo pasienio stotis, traukiniui pajudėjus vagonai būdavo užrakinami, kad žmonės nelegaliai nekirstų sienos.

Iki I pasaulinio karo Lūšėje lankydavosi Rusijos premjeras Piotras Stolypinas, kurio žmona buvo kilusi iš vietos bajorų fon Bokų šeimos. P. Stolypinas atvykdavo specialiu traukiniu į Lūšės stotį ir vasarodavo Dautarų dvare. Tarpukariu stotyje veikė bufetas, uždarytas apie 1936 m.

1992–1994 m. stotis buvo užkonservuota, o 2003 m. uždaryta.

## Gyventojai

Iki 1976–1979 m. geležinkelio stotis turėjo atskiros gyvenvietės statusą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Ventos geležinkelio stotis

:: *Apie stotį Ventos mieste žr. [[Akmenės geležinkelio stotis]]*.

**Ventos geležinkelio stotis** – geležinkelio stotis Mažeikių rajono savivaldybėje, Pumpurų kaime į rytus nuo Ventos upės. Tai nedidelė geležinkelio stotis krovininėje linijoje Mažeikiai–Bugeniai, naudojama traukiniam prasilenkti vienabėgėje linijoje. Iki XX a. pabaigos buvo nedidelis geležinkelio mazgas – čia atsiskirdavo keliai nuo Mažeikių link Lūšės ir Bugenių (dabar likęs kelias tik link Bugenių). Į rytus nuo stoties per Ventos upę nutiestas Kurmaičių geležinkelio tiltas.

## Istorija

1872 m. pro Pumpurų kaimą nutiestas Liepojos–Romnų geležinkelis, čia pastatyta stotis su 3 atsarginiais keliais ir keletu trobesių. Stotis atidaryta 1879 m. Carinės Rusijos pareigūnai ją oficialiai vadindavo , bet vokiečiai pakabino iškabą . Kartais ši stotis buvo vadinama ir *Velte, Velta* – toks pavadinimas randamas tų laikų gubernijų knygose, 1885 m. kelių žemėlapyje.

1905 m. šią stotį saugojo rusų kareiviai, įvyko susišaudymas su revoliucionieriais, vienas sukilėlis žuvo. Iki I pasaulinio karo čia buvo 2 žydų krautuvės.

1915 m. balandžio pabaigoje vokiečių kariuomenė sudegino geležinkelio stoties namą, prekių sandėlį, o susprogdinę šalia esantį geležinkelio tiltą per Ventą pasitraukė į Ylakius. Karo metais stotį aptarnavo 7 geležinkeliečiai.

## Gyvenvietė

Aplink stotį kūrėsi geležinkelio stoties gyvenvietė, žinynuose minima iki 1976 m.

## Šaltiniai
Lauksodžio geležinkelio stotelė

**Lauksodžio geležinkelio stotelė** – buvusi stotis Pakruojo rajono savivaldybėje, vakariniame Lauksodžio kaimo pakraštyje, prie Joniškėlio–Žeimelio geležinkelio ruožo. Išlikęs apleistas dviaukštis mūrinis stoties pastatas.

## Istorija

Iki 1976–1979 m. turėjo atskiros gyvenvietės statusą. XXI a. pradžioje stoties pastate veikė paštas.

## Šaltiniai
Bargavoniai

**Bargavoniai** – buvęs kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Triškonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Radžiūnų geležinkelio stotelė

**Radžiūnų geležinkelio stotelė** – keleivių laipinimo vieta Kupiškio rajono savivaldybėje prie Radviliškio–Daugpilio geležinkelio, Karklynės kaime, 1 km į šiaurės vakarus nuo Rudilių. Pavadinta už 2 km į šiaurės vakarus esančio Radžiūnų kaimo vardu. Iki 1976–1979 m. turėjo atskiros gyvenvietės statusą.

## Istorija

Įkurta XX a. iki II pasaulinio karo. 1992–1994 m. stotelė buvo užkonservuota, o 2003 m. uždaryta.

## Šaltiniai
Šerniškiai

**Šerniškiai** – buvęs viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Bygailių GS.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tyrelio kraštovaizdžio draustinis

**Tyrelio (Tyrelių) kraštovaizdžio draustinis** – vienas iš draustinių, plytinčių Pagramančio regioninio parke, Tyrelio miško pietrytinėje dalyje. Užima 950 ha ploto teritoriją. Draustinis driekiasi nuo kelio  į rytus, priešingoje pusėje nuo Plynosios pelkės, maždaug pusiaukelėje tarp Balskų ir Dapkiškių, rytinė dalis siekia Jocius. Miške teka Jūros dešinieji intakai Vynija, Alanga.

Draustinis įsteigtas 1996 m. Dabartinės ribos nustatytos 2019 m. Į jį patenka Tauragės miškų urėdijos Balskų girininkijos 100–104, 114–119, 130–134, 143–145, 154, 169–171 ir 183 kvartalai bei 99, 142 kvartalų dalys, o taip pat agrarinė teritorija Voveraičių kaimavietėje.

Kraštovaizdžio draustinis Tyrelyje skirtas išsaugoti vietovės miškingą kraštovaizdį. Jam būdingos brandžių eglynų, beržynų, juodalksnynų  miško fitocenozės, didžiausia įvairaus brandumo pušų medynų sankaupa regioniniame parke. Yra Europos bendrijos svarbos natūralių pievų (ganyklų ir ganomų pievų, šienaujamų mezofitų pievų) ir miškų buveinių. Aptinkama saugomų rūšių populiacijų: baltnugarių genių (*Dendrocopos leucotos*), vapsvaėdžių (*Pernis apivorus*), drugių machaonų ir juodųjų apolonų. 

## Šaltiniai
Top Ten Money Making Stars Poll

**Top Ten Money Making Stars Poll** (*Apklausa dėl dešimties pelningiausių žvaigždžių*) – kasmetinis Jungtinėse Amerikos Valstijose daugiausia uždirbančių aktorių sąrašas. Sąrašą nuo 1932 m. kasmet skelbia „Quigley Publishing Company“. Jis grįstas kino teatrų savininkų apklausomis, kuriose nurodoma dešimt daugiausia uždirbusių praėjusių metų aktorių. Sąrašas skelbiamas Tarptautiniame kino almanache (*International Motion Picture Almanac*).

Per 75 metus nuo sąrašo leidimo daugiausia kartų į dešimtuką buvo patekęs Džonas Veinas, surinkęs 25 taškus. Tomas Kruzas aukščiausią vietą užėmė septynis kartus, o tai yra rekordas.

2008 m. Vilas Smitas buvo įvertintas kaip daugiausia uždirbantis aktorius ir istorijoje tapo antruoju aktoriumi afroamerikiečiu, atsidūrusiu sąrašo viršuje nuo 1968 m., kai Sidnis Puatjė buvo užėmęs pirmąją vietą.

Be šių, tarp įžymių į sąrašą patekusių aktorių minėtini Merlina Monro, Džonis Depas, Leonardas Dikaprijas, Denzelis Vašingtonas, Tomas Henksas, Džordžas Klunis, Vilas Ferelis, Dakota Fening ir kt.

## Išnašos
Bajorai (Medilas)

**Bajõrai**  (, ) – agromiestelis šiaurės vakarų Baltarusijoje, 3 km į šiaurę nuo Medilo.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas Vileikos apskrities Medilo valsčiuje.

## Šaltiniai
Bajorai (Svisločius)

**Bajõrai**  (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 8 km į pietvakarius nuo Porazavos.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas, Valkavisko apskrities Bajorų valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Haloučycai

**Haloučycais** vadinamos Baltarusijos gyvenvietės:

* Bresto srityje:
** agromiestelis Drohičino rajone,
** kaimas Kamianeco rajone,
** kaimas Pružanų rajone;
* Gomelio srityje:
** agromiestelis Naroulios rajone;
* Vitebsko srityje:
** kaimas Rasonų rajone.
Haloučycai (Pružanai)

**Haloučycai** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 7 km į pietryčius nuo Padarosko.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas ir dvaras, Valkavisko apskrities Haloučycų valsčiaus centras, vėliau priklausė Zelzino valsčiui.

## Šaltiniai
Harnastajevičai

**Harnastajevičai** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 6 km į šiaurę nuo Porazavos.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas Valkavisko apskrityje, Harnastajevičų valsčiaus centras.

## Šaltiniai
CinemaScope

**CinemaScope** ( 'kinas' +  'užmojis, apimtis; galimybė; akiratis; ilgis') – anamorfinio formato kino sistema, naudota 1953–1967 m., rečiau vėlesniu laikotarpiu ir skirta filmuoti plačiaekranius filmus, kuriuos, kas svarbiausia, kino teatruose buvo galima rodyti naudojant turimą įrangą, nors ir su objektyvo siejikliu. 1953 m. sistemą sukūrė „20th Century Fox“ prezidentas Spyras Skuras, o tai žymi šiuolaikinio anamorfinio formato pradžią pagrindiniu santykiu 2,55:1, kuris beveik dvigubai platesnis už anksčiau Akademijos naudotą 1,37:1 santykį. Nors technologija, kuria grįsta „CinemaScope“ objektyvų sistema, dėl vėlesnių patobulinimų, visų pirma atliktų kompanijos „Panavision“, yra pasenusi, anamorfinis „CinemaScope“ formatas išlieka ir šiomis dienomis. Kino industrijos žargone tiek kinematografininkai, tiek kino mechanikai plačiai vartoja trumpinį *Skope*, nors dabar šiuo žodžiu paprastai vadinami bet kokie 2,35:1, 2,39:1, 2,40:1 , 2,55:1 santykio darbai arba kartais anamorfinio formato ar projekcijos panaudojimas apskritai. 1954 kompanija „Bausch & Lomb“ už „CinemaScope“ sistemos išvystymą gavo „Oskarą“.

## Išnašos
Beko

**Beko** – prekės ženklas, siūlantis įvairius namų apyvokos prietaisus, pvz. televizorius, šaldytuvus, skalbimo mašinas ir indaploves.

Įmonė sukurta 1954 m., Turkijoje.

Darbuotojų skaičius 2020 m. duomenimis siekia 30 000 asmenų.

## Nuorodos
* beko.lt
Dabravolia

**Dabravolià**  (, ) – agromiestelis vakarų Baltarusijoje, 18 km į pietvakarius nuo Svisločiaus, Belovežo girioje pasienyje su Lenkija. Apylinkės centras.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas Valkavisko apskrityje, Dabravolios valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Laukuvos sinagoga

**Laukuvos sinagoga** – buvusi žydų sinagoga, stovinti Šilalės rajone, Laukuvoje, 100 m į šiaurę nuo miestelio aikštės ir katalikų bažnyčios, tarp gyvenamųjų sodybinių namų. Ji yra vietinės reikšmės žydų kultūros ir istorijos paminklas, patenkantis į Laukuvos nekilnojamųjų kultūros vertybių apsaugos teritoriją. Medinė sinagoga pastatyta 1928 m. Pastaraisiais metais ji avarinės būklės, nepažymėta informacine rodykle.  

Pastatas stūkso nuokalnės viršutinėje dalyje. Šlaito pusėje cokolis suramstytas kontraforsais, svyrančią vakarinio fasado sieną prilaiko prie gretimo medžio pritvirtintas lynas. Pastatas stačiakampio plano, rytinėje dalyje vieno aukšto, vakarinėje – dviejų aukštų, turi pastogę. Pastato erdvę sudaro rytinėje dalyje buvusi maldos salė, vakarinėje dalyje – moterų pusė su galerija, sovietmečiu pastatyti priestatai.

## Istorija

Laukuvoje žydai gyveno nuo XVIII a. Tarpukaryje miestelyje žydai prekiavo šešiose iš septynių parduotuvių. Jie taip pat turėjo pasistatę vilnos šukavimo cechą, kepyklą ir keturis malūnus. 1941 m. Laukuvoje gyveno apie 300 žydų. Nacių okupacijos metu dauguma vietos žydų buvo išvežti ir nužudyti. Laukuvos sinagogoje buvo uždaryti moterys ir vaikai. Holokaustą išgyveno 12 vietos žydų - aštuonios moterys bei vaikai ir keturi vyrai.

XX a. antroje pusėje paskutiniai žydų maldos namai miestelyje rekonstruoti, pritaikant juos kultūrinėms reikmėms. Taip pastatui nebuvo lemta tapti sandėliu, jame įsikūrė kultūros namai. Pastato moterų dalyje buvo pastatyta scenos pakyla, prie pietinio fasado (į bažnyčios pusę) pristatytas medinis atviras priestatas naujam įėjimui į pastatą, prie rytinio fasado - plytų mūro priestatas, skirtas kino aparatūrai. Po 1990 m. kultūros įstaiga apleista.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Medinės sinagogos *jewish-heritage-lithuania.org*
Samaravičai

**Samaravičai** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Zelvos.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas Valkavisko apskrityje, Samaravičų valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Didžioji Kalanaja

**Didžioji Kalanaja** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 11 km į vakarus nuo Porazavos.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas, Valkavisko apskrities Bajorų valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Padbalocė

**Padbaloce** vadinami Baltarusijos kaimai:

* Bresto srityje:
** Pinsko rajone;
* Gardino rajone:
** Zelvos rajone;
* Minsko mieste.
Luplianka

**Luplianka** – taip vadinami Lenkijos kaimai:

* Naujoji Luplianka šiaurėje,
* Senoji Luplianka pietuose.
Vilčukai

**Vilčukai** (, ) – buvęs kaimas vakarų Baltarusijoje, 12 km į vakarus nuo Valkavisko.

## Istorija

Vietovė minima XIX a., kai dvare buvo Valkavisko apskrities Vilčukų valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Mažoji Lapenica

**Mažoji Lapenica** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 15 km į šiaurės rytus nuo Porazavos.

## Istorija

XIX a. buvo miestelis ir dvaras Valkavisko apskrities Izabelino valsčiuje.

## Šaltiniai
Ildefonsas Petkevičius

**Ildefonsas Petkevičius** (g. 1958 m. rugsėjo 24 d. Kušleikiuose, Kelmės rajone) – Lietuvos ir Kelmės rajono politinis bei visuomenės veikėjas, nuo 2021 m. Kelmės rajono savivaldybės meras.

## Biografija

1976 m. baigęs Nemakščių vidurinę mokyklą, I. Petkevičius studijavo Žemės ūkio akademijoje, kur 1981 m. baigė žemės ūkio inžinerijos-mechanikos mokslus. Po studijų baigimo įsidarbino inžinieriumi Kelmės rajono Žemės ūkio valdyboje ir Stulgių kolūkyje, kurį laiką dirbo komjaunimo rajono komitete.

1986 m. I. Petkevičius tapo Kelmės rajono Žalpių kolūkio valdybos pirmininku. 1992–2019 m. užėmė vietos žemės ūkio bendrovės „Kerkasiai“ valdybos pirmininko pareigas. Buvo Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos viceprezidentas, nuo Kelmės rajono verslininkų asociacijos įsikūrimo iki 2021 m. pavasario jai vadovavo.

Į Kelmės rajono savivaldybės tarybą I. Petkevičius renkamas nuo nepriklausomybės atkūrimo, 2019 m. į Kelmės savivaldybės tarybą išrinktas pagal visuomeninio rinkimų komiteto „Už vieningą Kelmę“ sąrašą, dirbo Biudžeto ir investicijų komitete.

2021 m. spalį I. Petkevičius išrinktas Kelmės rajono savivaldybės meru (išsikėlė pats, tačiau jo kandidatūrą rėmė partija „Laisvė ir teisingumas)“. 2023 m. į šį postą perrinktas.

## Išnašos
Naujadvaris (Svisločius)

**Naujadvaris** (, ) – agromiestelis vakarų Baltarusijoje, 12 km į pietus nuo Porazavos. Apylinkės centras.

## Istorija

XIX a. buvo miestelis Valkavisko apskrityje, priklausė Porazavos valsčiui.

## Šaltiniai
Šeikiai (reikšmės)

**Šeikiais** vadinami kaimai:

## Baltarusija
* Gardino srities Zelvos rajone;
* Mogiliavo srities Mstislavlio rajone.

## Lietuva
* Molėtų rajone.
Padbalocė (Zelva)

**Padbalocė** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 13 km į šiaurės vakarus nuo Zelvos.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas Valkavisko apskrities Peskų valsčiuje.

## Šaltiniai
Levkovas

**Levkovas** gali reikšti:

## Lenkija
* Palenkės vaivadijos kaimai:
** Naujasis Levkovas rytuose,
** Senasis Levkovas vakaruose.
Šeikiai (Zelva)

**Šeikiai** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 3 km į rytus nuo Mižeryčų.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas Valkavisko apskrities Mižeryčų valsčiuje.

## Šaltiniai
Aranai

**Aranai** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 13 km į vakarus nuo Valkavisko.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas, Valkavisko apskrities Vilčukų valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Parakatu

**Parakatu** () – upė Brazilijoje, Minas Žeraiso valstijoje; kairysis San Fransisko intakas. Prasideda Šapada da Ponte Firmės masyve, Brazilijos plokščiakalnyje, 760 m aukštyje, į šiaurę nuo Lagmaro. Teka į šiaurę, nuo vidurupio į šiaurės rytus plokščiakalniu, žemupyje smarkiai vingiuoja. Įteka į San Fransiską šiauriau Ponta Čikės.

Didžiausi intakai: Prata, Sonas (dešinieji), Pretas (kairysis).

Upės pavadinimas tupių kalba reiškia 'švari, tyra upė' (*pará + katu*).

Miestas prie Parakatu – Brazilandija de Minasas.

## Šaltiniai
Urukuja

**Urukuja** () – upė Brazilijoje, daugiausia Minas Žeraiso valstijoje; kairysis San Fransisko intakas. Prasideda Sera Žeral de Gojaso kalnuose, Brazilijos plokščiakalnyje, 910 m aukštyje, Gojaso valstijoje, į rytus nuo Formozos. Teka į rytus, pietryčius plokščiakalniu. Įteka į San Fransiską ties Fazenda Belo Montės kaimu, Pintopolio apylinkėse.

Didžiausi intakai: Bebeduras, Konseisaunas (dešinieji), Piratinga, Arėja (kairieji).

Upės pavadinimas kildinamas nuo tupių žodžio *uru’ku*, reiškiančio dažinę urliją ir raudoną spalvą.

Miestai prie Urukujos – Buritisas, Arinosas, Urukuja.

## Šaltiniai
Verde Grandė

**Verde Grandė** ( 'didžioji žalioji upė') – upė Brazilijoje, daugiausia Minas Žeraiso valstijoje; dešinysis San Fransisko intakas. Prasideda Espinjaso kalnuose, Brazilijos plokščiakalnyje, 910 m aukštyje, į pietryčius nuo Montes Klaroso. Teka į šiaurę plokščiakalniu, vidurupyje smarkiai vingiuoja. Žemupyje susiliejusi su Verde Pekenu ('mažąja žaliąja upe') pasuka į vakarus ir sudaro Minas Žeraiso–Bahijos ribą. Įteka į San Fransiską į šiaurę nuo Mangos miesto.

Didžiausias intakas: Gorutuba (dešinysis).

Miestai prie Verde Grandės – Glausilandija, Verdelandija, Žaiba.

## Šaltiniai
Kleboniškis (Panevėžys)

**Kleboniškis** – buvęs kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Šilų, greta miestelio kapinių.

## Istorija

Tarpukariu buvęs dvaras, sovietmečiu sunyko ir apie 1980 m. buvo panaikintas.

## Šaltiniai
Barklainiai (Velžys)

**Barklainiai** – buvęs kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, netoli Velžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Belazariškis (Panevėžys)

**Belazariškis** (*Belazarava*) – buvęs viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Jotainių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Andrašūnas (1896–1994), dailininkas, karininkas.
* Romualdas Urmilevičius (1951–), Kaišiadorių rajono politikas.

## Šaltiniai
Bernatonių geležinkelio stotis

**Bernatonių geležinkelio stotis** – buvusi stotis Panevėžio rajono savivaldybėje, pietiniame Bernatonių kaimo pakraštyje, prie Panevėžio–Joniškėlio geležinkelio. Vieno aukšto su mansarda mūrinis stoties pastatas – kultūros paveldo objektas (unikalus Nr. ).

## Istorija

Stotis įkurta 1938 m., kai buvo nutiestas Panevėžio–Joniškėlio siaurasis geležinkelis. Ruožo stotyse įrengti vandens bokštai, hidrokolonėlės, vandens šuliniai, semaforai. Iki 1976–1979 m. buvo Bernatonių stotelė turėjo gyvenvietės statusą. Į Panevėžį siaurukas važiuodavo dukart per dieną, tempdavo bent 10 vagonų (daugiausia krovininių), paskutiniais metais juo veždavo cukrinius runkelius į Panevėžio cukraus fabriką.

Po 1992 m. šiuo geležinkeliu keleivius vežiodavo tik tarp Panevėžio ir Skaistgirių. Mažėjo ir krovinių pervežimai, prastėjo infrastruktūros būklė – paskutiniais geležinkelio gyvavimo metais maksimalus leistinas greitis linijoje sumažintas iki 15 km/h. 1996 m. liepos 1 d. traukinių eismas geležinkeliu nutrauktas. 1996 m. stotis įtraukta į Kultūros vertybių registrą.

## Šaltiniai
Medikonių geležinkelio stotis

**Medikonių geležinkelio stotis** – buvusi stotis Panevėžio rajono savivaldybėje, vakariniame Medikonių kaimo pakraštyje, prie Panevėžio–Joniškėlio geležinkelio. Išlikęs raudonų plytų stoties pastatas – kultūros paveldo objektas (unikalus Nr. ).

## Istorija

1937–1938 m. buvo nutiestas Panevėžio–Joniškėlio siaurasis geležinkelis, tuo laiku pastatyta ir Medikonių stotis, atidaryta 1938 m. Čia pastatytas dviaukštis namas geležinkelio tarnautojams (2 butai), patalpos keleiviams, sandėliai, ūkiniai pastatai. Šio ruožo stotyse įrengti vandens bokštai, hidrokolonėlės, vandens šuliniai, semaforai.

Iki 1976–1979 m. Medikonių stotelė turėjo gyvenvietės statusą. XX a. pabaigoje Panevėžio–Joniškėlio ruožu eismas apribotas, o 1996 m. liepos 1 d. išvis nutrauktas. 

1996 m. stoties pastatas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą.

## Šaltiniai
Gustonių geležinkelio stotis

**Gustonių geležinkelio stotis** – geležinkelio stotis Panevėžio rajono savivaldybėje, šiauriniame Gustonių kaimo pakraštyje. Tai vidutinio dydžio stotis prie geležinkelio Radviliškis–Daugpilis, kurioje stoja keleiviniai traukiniai Panevėžys–Mažeikiai.

Iki 1976–1979 m. turėjo atskiros gyvenvietės statusą.

## Istorija

XX a. viduryje prie geležinkelio buvo senoji geležinkelio stotis, namas su butais darbininkams, pagalbinės patalpos, parduotuvė. Iešmai buvo pervedinėjami rankomis, stoties pradžioje ir pabaigoje buvo iešmininkų postai, kuriuose dirbo daug žmonių. Iš privažiavimo kelių, kurių dabar yra keturi, tada buvo tik vienas. Senojoje stotyje dirbo daug žmonių. Ryte ir vakare važiuodavo keleiviniai traukiniai, kuriais žmonės vykdavo į darbą – daugiausia į Panevėžį. 1923 m. stoties gyvenvietėje surašytas 31 gyventojas.

Naujoji geležinkelio stotis atidaryta apie 1984 m. Iki to laikotarpio krovininius vagonus traukdavo garvežiai, kūrenami kietu kuru.

2023 m. pradėtos diskusijos ir planai, kad Panevėžio stotis, kurioje ateityje stos elektriniai traukiniai, galėtų būti kaip tik Gustonyse.

## Šaltiniai
Grandė (San Fransiskas)

**Grandė** ( 'didžioji upė') – upė Brazilijoje, Bahijos valstijoje; kairysis San Fransisko intakas. Prasideda Espigaun Mestrės masyve, Brazilijos plokščiakalnyje, 760 m aukštyje, Gojaso valstijos paribyje. Teka rytų, šiaurės rytų kryptimi plokščiakalniu. Įteka į San Fransiską ties Baros miestu.

Didžiausi intakai: Porkosas, San Deziderijas (dešinieji), Ondasas, Brankas, Pretas (kairieji).

Upė ištvinsta liūčių metu, sausrymečiu smarkiai nusenka. Miestai prie Grandės – Bareirasas, Bara.

## Šaltiniai
Pretas (Grandė)

**Pretas** ( 'gražioji upė') – upė Brazilijoje, Bahijos valstijoje; kairysis Grandės intakas (San Fransisko baseinas). Prasideda Sera Žeral do Gojaso kalnuose, Brazilijos plokščiakalnyje, 760 m aukštyje, Tokantinso valstijos paribyje. Teka rytų, pietryčių kryptimi plokščiakalniu. Įteka į Grandę ties Pontalio gyvenviete.

Didžiausi intakai: Sapaunas, Kamposas (dešinieji), Oras (kairieji).

Vaga slenkstėta. Aukštupio baseinas retai gyvenamas. Miestai prie Preto – Formoza do Rio Pretas, Santa Rita de Kasija.

## Šaltiniai
Tautiškės (Panevėžys)

**Tautiškės** – buvęs kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Taruškų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alantės (Velžys)

**Alantės** – buvęs viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Maženių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paringis (Panevėžys)

**Paringis** – buvęs viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Velykių, tuoj į šiaurę nuo Katinų, šalia Juodos upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Panendrė

**Panendrė** – buvęs viensėdis Panevėžio miesto savivaldybėje, pietinėje Panevėžio miesto dalyje, į rytus nuo Molainių.

## Istorija

1996 m. prijungta prie Panevėžio miesto.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Stasys Balčas (1884–1963), tarpukario politinis veikėjas.

## Šaltiniai
Ramoninė II

**Ramoninė II** (arba ***Romanuvka***) – buvęs kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Kriklinių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buojis

**Buojis** – buvęs viensėdis Pasvalio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Ožkyčių.

## Istorija
XX a. pr. minimas Buojaus (Bojo) sargo namas Maldučionių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šateikių geležinkelio stotis

**Šateikių geležinkelio stotis** – geležinkelio stotis Plungės rajono savivaldybėje, Papievių kaime, 4 km į pietvakarius nuo Šateikių, prie Vilniaus–Klaipėdos geležinkelio. Tai maža geležinkelio stotis tarp Plungės ir Kretingos, skirta priešpriešiniams traukiniams prasilenkti vienkelėje linijoje. Stoja keleiviniai traukiniai Radviliškis–Klaipėda.

## Istorija

Atidaryta 1932 m., kai buvo nutiestas Kužių–Kretingos geležinkelis. Vėliau pastatyti keleivių rūmai – pastatas buvo tinkuoto mūro, dengtas čerpėmis. Išlikęs stoties pastatas buvo sujungtas su prekių sandėliu.

Sovietmečiu kurį laiką turėjo atskiros gyvenvietės statusą. 2019 m. skirtos lėšos stočiai atnaujinti.

## Šaltiniai
Pabaliai (Prienai)

**Pabaliai** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Balbieriškio, kairiajame Nemuno krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girininkija (Prienai)

**Girininkija** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Naujosios Ūtos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švenčiaviškis

**Švenčiaviškis** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Juodaraisčio, į pietvakarius nuo Degimų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kupiškio rajono savivaldybės taryba 2019–2023 m.

**[[Kupiškio rajono savivaldybės taryba]]** – Lietuvos Respublikos Kupiškio rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta ketveriems metams savivaldybių rinkimuose, vykusiuose 2019 m. kovo 3 d. Rinkėjų skaičius — 15 586, iš viso dalyvavo 52,93 %. rinkėjų. Renkamų tarybos narių skaičius, įskaitant merą, — 21.

## Rinkimų rezultatai
Rinkimuose dalyviai gavo vietų:
Čiutelių geležinkelio stotelė

**Čiutelių geležinkelio stotelė** – buvusi stotis Radviliškio rajono savivaldybėje, pietinėje Čiutelių kaimo dalyje, prie Kutiškių–Pagėgių geležinkelio. Iki 1976–1979 m. buvo atskira gyvenvietė.

## Istorija

Atidaryta 1916 m. nutiesus Pagėgių–Šilėnų geležinkelį. Stovėjo medinis pastatas, dirbo budėtojas. Tarybiniais metais stotis perkelta į kitą vietą, iki jos buvo atvesta siaurojo geležinkelio linija ir perkraunamos į platųjį geležinkelį durpės iš Tyrulių, Rėkyvos durpynų. 1992–1994 m. stotelė buvo užkonservuota, o 2003 m. uždaryta.

## Šaltiniai
Verbušas

**Verbušas** (*Verbušiškės*) – buvęs kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Daugėlaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bružgala

**Bružgala** – buvęs viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Smilgių, tuoj į pietus nuo Bružių.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *Bružas*, pridėjus galūnę *-gala* („kraštas, sritis, galas“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gudžiūnai (Radviliškis)

**Gudžiūnai** – buvęs viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Smilgių, šalia Grybtrakio.

## Šaltiniai
Žebriškiai

**Žebriškiai** – buvęs viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Smilgių, 2 km į pietus nuo Pociūnų.

## Šaltiniai