open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miežiškių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia

**Miežiškių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Miežiškių miestelyje, 0,3 km į pietus nuo kelio , kairiajame Nevėžio krante.

Parapijoje veikia Šilelio šv. Izidoriaus koplyčia Šilelio kapinėse.

## Istorija

Miežiškių koplyčia minima 1669 ir 1744 m. Dvaro savininkas Pšeciševskis 1782 m. pastatė naują medinę koplyčią. 1864 m. pastatyta klebonija. Gal tada koplyčia tapo Panevėžio parapijos filija. 1872 m. sumūryta šventoriaus tvora. Buvusi koplyčia 1883 m. perstatyta. 1885 m. pastatyta didesnė klebonija, 1891 m. – namai bažnyčios tarnams, vėliau – ūkiniai pastatai.

1908 m. suprojektuota mūrinė bažnyčia (sąmatinė vertė 15 554 rubliai). Valdžia neleido jos statyti, kol nebus surinkta bent pusė sąmatoje numatytų pinigų. 1909 m. įsteigta parapija. Kunigo T. Pranaševičiaus rūpesčiu 1911 m. pradėta statyti dabartinė bažnyčia. Darbus sutrukdė Pirmasis pasaulinis karas. 1916–1920 m. klebono Antano Paurio iniciatyva statyba baigta. Bažnyčią 1921 m. konsekravo vyskupas Pranciškus Karevičius. Iš senosios bažnyčios medžiagos 1924 m. pastatytas parapijos namas su sale. 1942 m. bažnyčia išdažyta.

## Architektūra

Bažnyčia neogotikinė, raudonų plytų mūro, kryžminio plano, vienabokštė, su bokšteliais. Šventoriaus tvora mūro ir metalinių virbų.

## Galerija

Miežiškiai, bažnyčia.JPG
Miežiškių bažnyčia.JPG


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis
Mielagėnų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Mielagėnų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Mielagėnų miestelyje, prie Švenčionių–Tverečiaus kelio. Kultūros paminklas, viduje yra 10 dailės paminklų.

## Istorija

Kuršo bajoro Grafo iniciatyva Mielagėnuose 1760 m. pastatyta medinė vieša koplyčia arba bažnyčia. Justina Kublickienė, vykdydama savo mirusio vyro valią, 1779 m. miestelyje, netoli bažnyčios, paskyrė sklypą naujai mūrinei bažnyčiai, vargonininkui ir mokyklai. Klebonijai duotas Svilo, arba Milašiaus, palivarkas, įsteigta parapija.

1779–1790 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia, kurią pašventino klebonas, Livonijos kanauninkas Vaitiekus Odolinskis. Paveikslus tapė dailininkas Vincas Smakauskas (1797–1876). 1838 m. bažnyčia restauruota. 1858 m. Kublickai kapinėse pastatė mūrinę koplyčią. XIX a. veikė parapinė mokykla. Vilniaus vyskupai XIX a. į Mielagėnus skirdavo kunigus lenkus. 1903 m. atvykęs klebonauti Placidas Šarkauskas išmokė parapijiečius lietuviškai melstis ir giedoti, atnaujino apleistą bažnyčią.

1913 m. įsikūrė „Ryto“ draugijos skyrius, kuriam 1914 m. valdžia neleido steigti bibliotekos-skaityklos. Nuo 1925 m. klebonavęs Karolis Gumbaragis (1885–1958) 1926 m. įkūrė Šv. Kazimiero draugijos skyrių, platino lietuvišką spaudą. Lenkijos administracijos persekiotas ir kalintas, po Antrojo pasaulinio karo ištremtas į Sibirą.

## Architektūra

Bažnyčia klasicistinė, stačiakampio plano, bebokštė. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Mielagenai church 2.jpg
Mielagenai church 3.jpg
Mielagenai church 4.jpg


## Šaltiniai

## Literatūra
* Mielagėnų parapija 1779–2007 m.: istorinė apybraiža (sud. Jonas Juodagalvis). – Patais. ir papild. 1999 m. leid. – Vilnius: Diemedis, 2007. – 47 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-23-135-6

## Nuorodos
* Arkivyskupijos informacija
Medininkų Švč. Trejybės ir šv. Kazimiero bažnyčia

**Medininkų Švč. Trejybės ir šv. Kazimiero bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Medininkų kaime, 2,3 km į pietvakarius nuo kelio , prie kelio . Kultūros paveldo objektas Nr. 33445. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba.

## Istorija

Medininkuose 1391 m. įkurta parapija ir pastatyta viena pirmųjų Lietuvos bažnyčių. Kurį laiką (išskyrus 1528–1540 m.) parapiją valdė reguliariųjų atgailos kanauninkų vienuolynas. Apie XVII–XVIII a. bažnyčios perstatymus duomenų nėra. 1655 m. ATR ir Maskvos karo metu bažnyčią nusiaubė Rusijos armija. 1788 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. Ji 1812 m. apiplėšta, vienuolynas, biblioteka ir archyvas sudegė. 1831 m. bažnyčiai priklausė Slabadkos kaimas. 1832 m. vienuolynas ir bažnyčia uždaryti. Ji 1835 m. pervežta į Salas. Dvarininkė Kaminskienė 1858 m. pastatė koplyčią, į Medininkus paskirtas kunigas. 1865 m. koplyčia uždaryta, o 1868 m. – nugriauta.

Nuo 1900 m. gyventojai ne kartą prašė valdžios leidimo pasistatyti bažnyčią. Nors 1907 m. patvirtintas naujos medinės bažnyčios projektas, bet iki 1915 m. statyti neleista. Medininkuose 1915 m. mišias laikydavo Vokietijos kariuomenės katalikų kapelionas, vėliau – Tabariškių klebonas Mykolas Sopočka. Jis klojime įrengė koplyčią. 1916 m. ji įrengta kitame klojime, pastatyta varpinė. 1918 m. paskirtas klebonas Jonas Semaškevičius. 1922 m. gegužės 29 d. pašventinti dabartinės medinės bažnyčios pamatai, ji pastatyta tik 1931 m.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, bazilikinė, trinavė, su prieangiu, bokšteliu. Šventoriuje stovi medinė varpinė. Šventoriaus tvora medinė.

## Galerija

Church of Medininkai.JPG|Bažnyčia 2006 m.
Medininkubaznycioje.jpg|Medininkų bažnyčios viduje
Medininkų bažnyčia.JPG|Galinis fasadas
Medininkai, klebonija.JPG|Klebonija
Medininkai, bažnyčios kryžius.JPG|Varpinės bokšto kryžius
Medininkai, bažnyčios kryžius 2.JPG|Galinio bokštelio kryžius


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Parapijos informacija
* Medininkų Švč. Trejybės ir šv. Kazimiero parapija
Medingėnų Švč. Trejybės bažnyčia

**Medingėnų Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Medingėnų kaime, kairiajame Minijos krante, prie Rietavo–Žarėnų kelio.

## Istorija

Kunigo Gečo rūpesčiu 1671 m. pastatyta medinė bažnyčia. Ji buvo Žarėnų parapijos filija. 1769 m. pastatyta nauja bažnyčia, 1881 m. pailginta. 1890 m. apmūrytas šventorius, 1891 m. pastatyta mūrinė varpinė (Ustino Golinevičiaus projektas).

Klebono Kazimiero Malinausko rūpesčiu 1901–1902 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia (Nikolajaus Andrejevo projektas). 1907 m. įsigyti nauji vargonai, 1913 m. įkurta parapija. Medingėnuose klebonavo iš kalėjimo grįžęs Jonas Paliukas (1913–1990; kalėjo 1950–1956 m.) 1968 m. išleisto „Liturginio maldyno“ autorius.

## Architektūra

Bažnyčia neogotikinė, stačiakampio plano, dvibokštė. Šventoriaus tvora mūrinė. Jame stovi varpinė.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Marijampolės šv. Vincento Pauliečio bažnyčia

**Marijampolės šv. Vincento Pauliečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Marijampolės miesto centrinėje dalyje, į pietryčius nuo Vytauto Didžiojo parko. Kultūros paveldo objektas Nr. 17.

## Istorija

Marijampolėje XIX a. pabaigoje pastatyta cerkvė Rusijos imperijos kariuomenei ir dedikuota carui Aleksandrui III. Po Pirmojo pasaulinio karo Seinų vyskupas cerkvę perdavė marijonams, šie ją pertvarkė į bažnyčią. Ji tapo Lietuvos kariuomenės bažnyčia (sekmadieniais būdavo mišios kariams, kitomis dienomis – miesto visuomenei).

1940 m. įkurta parapija, jai paskirta miesto pietinė dalis ir keli kaimai į pietryčius nuo Marijampolės. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčia uždaryta, paversta sandėliu. 1990 m. vėl pradėjo veikti.

## Architektūra

Bažnyčia neobizantinė, vienabokštė, su priestatais ir septyniais bokšteliais.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Margininkų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia

**Margininkų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia** – bažnyčia Margininkų kaime, 16 km į pietryčius nuo Kauno. Kultūros paveldo objektas Nr. 22371. Liaudies architektūros formų.

## Istorija

Margininkuose iki 1871 m. pastatyta medinė koplyčia. Joje švęsti šv. Jurgio, Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės ir Angelų Sargų atlaidai. 1924 m. įkurta parapija, koplyčia suremontuota, pertvarkyta į bažnyčią. Kaimo gyventojai parapijai skyrė 10 ha žemės.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, su trisiene apside, šonine zakristija, bokšteliu. Šventoriaus tvora medinių statinių. Jame stovi medinė varpinė.

## Galerija

Margininkų bažnyčia.JPG
Margininkai. Bažnyčia ir varpinė.JPG
Margininkų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia - panoramio.jpg
Bažnyčia. Margininkai.JPG
Margininkai, varpinė.JPG


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia
Marcinkonių šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia

**Marcinkonių šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Marcinkonių kaime, 17 km į pietryčius nuo Merkinės. Kultūros paveldo objektas Nr. 42611. Turi neogotikos bruožų.

Tituliniai atlaidai – Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado (spalio 28 d.). Bažnyčioje švenčiami ir Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės atlaidai (liepos 16 d.).

## Istorija

1770 m. Marcinkonyse pastatyta bažnyčia. 1777 m. įkurta parapija, bet dėl menko aprūpinimo klebonai Marcinkonyse neapsigyveno. Bažnyčia liko Merkinos parapijos filija. 1835 m. bažnyčia atnaujinta. 1868 m. pastatyta nauja, 1879 m. sudegė. 1880 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. Klebonas Jonas Šoblickas (1871–1906; palaidotas šventoriuje, Marcinkonyse nuo 1896 m.) pamaldas pradėjo laikyti lietuvių kalba, platino draudžiamą lietuvišką spaudą, subūrė gerą chorą, apmūrijo šventorių, įrengė Kryžiaus kelio stotis, pastatė kleboniją. Kunigo A. Petrulio rūpesčiu 1910–1911 m. bažnyčia suremontuota, įsigyti J. Garalevičiaus pagaminti vargonai. 1910 m. A. Petrulis Trakuose teistas už nelegalios lietuvių mokyklos įsteigimą. Kunigas Konstantinas Stasys 1911 m. įsteigė Šv. Kazimiero draugijos skyrių.

Lenkijos kareiviai 1920 m. rugsėjo pabaigoje nukankino Marcinkonių kleboną Pranciškų Raštutį. Nuo 1920 m. klebonavęs Antanas Rūkas 1927 m. spalio 6 d. Lenkijos valdžios suimtas. 1921 m. atkurta parapija. Lenkijos policija nugriovė ir išniekino 1933 m. lietuvių pastatytą kryžių. Klebono Nikodemo Pakalkos (1893–1985) iniciatyva bažnyčia 1968 m. suremontuota.

2000–2001 m. atnaujintos koplytėlės (Kryžiaus kelio stotys, kurių yra 14), išdėstytos mūrinėje bažnyčios tvoroje. Nuo 2021 m. bažnyčioje tarnauja kunigas Bronius Krakevičius, aptarnaujantis dar ir Kabelių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčią bei Rudnios Švč. Mergelės Marijos Nuolatinės Globėjos bažnyčią.
 
## Architektūra

Bažnyčia turi neogotikos bruožų, stačiakampio plano, dvibokštė, su apside, 2 bokšteliais. Šventoriuje stovi medinė varpinė. Jo tvora akmenų mūro.

## Galerija

marcinkoniu_baznycia2014.JPG|Bažnyčios pagrindinis fasadas
Marcinkoniu baznycios vidus2014.JPG|Bažnyčios interjeras
marcinkoniu_sventorius2012.JPG|Šventorių juosia mūrinė tvora 
marcinkoniu_stacija2012.JPG|Stacija
marcinkoniu_varpine2012.JPG|Varpinė
Marcinkonys church.jpg


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Marcinkonių šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia
Maišiagalos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia

**Maišiagalos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia** – bažnyčia Maišiagalos miestelyje, 25 km į šiaurės vakarus nuo Vilniaus, 1 km į pietvakarius nuo magistralės . Turi neorenesanso ir neogotikos bruožų. Pamaldos laikomos lenkų ir lietuvių kalbomis.

## Istorija

1387 m. įkurta parapija, pastatyta medinė bažnyčia, viena pirmųjų Aukštaitijoje. 1589 m. atstatyta. Rusijos kariuomenė 1655 m. apiplėšė ir sugriovė bažnyčią ir kleboniją.

1674 m. minima laikina bažnyčia. Vėliau atstatyta, išsilaikė iki 1760 m. Vėl atstatyta. Bažnyčiai priklausė 5 kaimai. XVIII a. veikė parapinė mokykla, ji 1798 m. sudegė, 12 vaikų mokytis rinkdavosi pas kleboną.

1862–1865 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Joje pamokslai sakyti ir giedota lenkiškai. XX a. pradžioje trečdalis parapijiečių dar kalbėjo lietuviškai. Į Maišiagalą 1904 m. paskirtas klebonas A. Petrulis pradėjo evangeliją skaityti ir kartą per mėnesį pamokslus sakyti lietuvių kalba. Jį puolė lenkų spauda. A. Petrulis 1907 m. už „litvomaniją“ iškeltas į Nalibokus.

1950 m. bažnyčioje pradėjo dirbti dvasininkas Juzefas Obrembskis.

## Architektūra

XIX a. viduryje atnaujinta ir perdirbta mūrinė bažnyčia yra eklektinė, turi neorenesanso ir neogotikos bruožų, stačiakampio plano, vienabokštė, su trisiene apside, dviem bokšteliais. Stambus fasadinis bokštas atitrauktas nuo navos sienos, o mažesni šoniniai bokšteliai su pseudogotikiniais piramidiniais stogais lieka antrajame fone. Didysis bokštas turi tris skirtingų aukščių tarpsnius, su keturiomis įvairių formų angomis varpui, langams ir durims. Pagrindiniai navos ir bokšto langai nežymiai nusmailintų arkų formos. Vidaus erdvė vienanavė, su mediniu skliautu. Didžiojo altoriaus pavidalas primena triumfo arką. Centrinėje nišoje įrėmintas Kristaus prisikėlimo paveikslas, o šoninėse – po statulą. Ant retabulo viršaus uždėta daug mažų koplytėlių su pinakliais. Altorius ir presbiterija gerai apšviesti dideliais apsidės langais. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

Bažnyčioje iš senų laikų išlikę vertingų meno ir kulto dirbinių. Tai trys kryžiai (XVIII a. pab. – XIX a. pr.), trys molbertinės tapybos paveikslai („Marija Rožančinė“ (1789 m.), „Švenčiausioji trejybė“ (XVIII a.), „Šv. Izidorius“ (XIX a. II pusė), aptaisos (XVIII a. II pusė)), 12 skulptūrų, 2 relikvatoriai.

## Galerija

Maišiagala, bažnyčia 2.JPG|Įėjimo vartai
Maišiagala, bažnyčia.JPG|Pietryčių fasadas
Maišiagala, bažnyčioje.JPG|Interjeras
Maišiagala, šventorius.JPG|Šventoriaus kampas
Maišiagala, bažnyčios kryžius.JPG|Smailės kryžius


## Literatūra
* Szynkowski, Tadeusz.To wszystko Ojczyzna : sześć wieków kościoła i parafii Mejszagoła : od ks. kanonika Mikołaja do ks. prałata Józefa. - Wilno, 1999. - 139, [2] p. : iliustr. - Bibliogr. : p. 138-139.
* 

## Nuorodos

* Parapijos informacija
* Parapijos puslapis 
* Maišiagalos Švč. M.Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
Maironių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia

**Maironių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Maironių kaime, 0,6 km į pietus nuo kelio , dešiniajame Dubysos slėnio krante. Liaudies architektūros formų. Parapijos kunigai aptarnauja už 2 km stovinčią Maironių koplyčią.

## Istorija

Saudininkų dvarininkas Juozas Stankevičius 1782 m. pastatė medinę koplyčią. Ksaveras Stanevičius 1817 m. paskyrė sklypą žemės ir pažadėjo išlaikyti kunigą. Koplyčia tapo Lyduvėnų parapijos filija. Kunigas klebonas Adomas Galkevičius už sukilėlių atsišaukimo perskaitymą 1864 m. ištremtas į Sibirą, iš jo atimtas dvasininko titulas.

1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. 1927 m. išparceliuoto Saudininkų dvaro žemėje susikūręs kaimas pavadintas Maironiais.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su trisiene apside, bokšteliu. Yra 3 altoriai. XVIII a. paveikslas „Trys karaliai“.

## Galerija

Maironiu_Svc_Mergeles_Marijos_baznycia_2013_desine.jpg
Maironiu_Svc_Mergeles_Marijos_baznycia_2013_kaire.jpg
Maironiu_Svc_Mergeles_Marijos_baznycia_2013_priekis.jpg


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Ačinskas

**Ačinskas** – miestas Krasnojarsko krašte (Sibiras, Rusija), dešiniajame Čulymo krante, prie Transsibiro magistralės, 184 km į vakarus nuo Krasnojarsko; rajono centras. Yra upių uostas, geležinkelio mazgas, oro uostas. Išvystyta naftos, statybų, medienos, maisto pramonė. Apylinkėse išgaunama anglis, manganas, kalkės.

Ačinske yra du Krasnojarsko institutų filialai, dramos teatras, kraštotyros muziejus. Kazanės soboras (1832 m.), buvusi sinagoga (1907 m.), buvusi mergaičių gimnazija (1912 m.).

## Istorija
Įkurtas 1642 m. kaip ostrogas (*Ачинский острог*, pagal Ačinkos upelį, Čulymo intaką) prie Jusos upės, 1682 m. sudegė ir 1683 m. buvo perkeltas prie Čulymo. 1782 m. gavo apskrities miesto statusą.

## Lietuviai
1948–1949 m., 1951 m. į Ačinską iš Lietuvos atvežta tremtinių. Iš pradžių jie buvo išskirstyti į Ačinsko rajono kolūkius, vėliau dalis jų atsikėlė į patį Ačinską. 1952 m. atitremta dar apie 25 lietuvių šeimas. Moterys dirbo žėručio skaldykloje, vyrai – lentpjūvėje, malūne, kirto mišką, statė plytinę, aliuminio oksido ir kt. gamyklas. Jaunimas mokėsi traktorininkų kursuose, medicinos mokykloje, prekybos technikume, pedagoginiame institute. 1956 m. tremtiniai pradėjo grįžti į Lietuvą.

## Šaltiniai
Urbo bankas

**„Urbo“ bankas** (iki 2024 m. sausio 31 d. *Medicinos bankas*) – Lietuvos kapitalo komercinis bankas, teikiantis kasdienes, kreditavimo, taupymo, finansines paslaugas verslo ir privatiems klientams.

„Urbo“ bankas turi klientų aptarnavimo padalinių tinklą visoje Lietuvoje (25 padaliniai): Vilniaus, Kauno, Klaipėdos, Šiaulių, Panevėžio, Marijampolės, Alytaus, Tauragės, Telšių apskrityse.

Pagrindiniai banko klientai: smulkios, mažos ir vidutinės įmonės, taip pat privatūs asmenys.

## Istorija
1992 m. lapkričio 24 d. Vilniuje buvo įkurtas UAB Medicinos bankas.

Centrinė būstinė nuo 1995 metų yra Vilniuje. 2024 m. kovo 19 d. ji buvo perkelta iš Pamėnkalnio g. 40 į Vilniaus centrinį verslo rajoną Konstitucijos pr. 18B, verslo centrą „Artery“.

2024 m. vasario 1 d. *Medicinos bankas* pervadintas *„Urbo“ banku*.

## Akcininkai
Didžiausi akcininkai (2025 m. duomenys): Konstantinas Karosas – 90,13 proc, Western Petroleum Limited – 9,87 proc. 

## Vadovybė
Valdyba :
* Marius Arlauskas – administracijos vadovas, valdybos pirmininkas
* Igor Kovalčuk – valdybos narys
* Snieguolė Kudrevičienė – valdybos narys
* Andrius Bernotas – valdybos narys
* Julius Ivaška – valdybos narys

## Pagrindiniai veiklos rodikliai
https://urbo.lt/lt/dokumentai/finansines-ataskaitos Finansinės ataskaitos 

## Nuorodos
* Oficiali svetainė

## Išnašos
Istorizmas

**Istorizmas** (mene) – viena iš meno krypčių. Terminas susiformavo XIX a. devinto dešimtmečio Vokietijoje.

Istorizmui būdingas praeities meno stilių pakartojimas, pagrįstas moksliniais meno istorijos tyrinėjimais. Istorizmu grindžiamos neostilių ir eklektikos meno krypčių nuostatos. Istorizmą XIX a. pirmoje pusėje suformavo romantizmo idėjos, istorizmas yra paveikęs kūrinių, sukurtų iki XX a. pradžios, stilių. Labiausiai pasireiškė architektūroje kaip neobarokas, neorenesansas, neoromanika, neobizantika.

## Istoristinio stiliaus bažnyčios Lietuvoje
* Barzdų Kristaus Karaliaus bažnyčia
* Ylakių Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia
* Krokialaukio Kristaus Atsimainymo bažnyčia
* Panevėžio Kristaus Karaliaus katedra
* Tauragės Švč. Trejybės bažnyčia
* Utenos Kristaus Žengimo į dangų bažnyčia
* Vilniaus Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia
* Žygaičių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia
* Naujosios Vilnios Šv. Kazimiero bažnyčia

## Šaltiniai
Jimmy Eat World

**Jimmy Eat World** – alternatyvaus roko grupė iš Mesos (Arizonos valstija). Ketvertukas susikūrė 1993 metais, tačiau labai populiarūs tapo tik po albumo „Bleed American“, išleisto 2001 metais. Grupę įkvėpė Punk Rock, Indie Rock muzika ir tokios grupės kaip Fugazi, Jawbreaker, Sunny Day Real Estate, Weezer – pastarosios labai siejamos su Emo muzika. Jimmy Eat World kūryba įkvėpė tokias Emo/Punk-Pop grupes kaip Something Corporate, Fall Out Boy, Panic! At The Disco.

## Nariai
* Jim Adkins – gitara, vokalas
* Tom Linton – gitara, vokalas
* Zach Lind – būgnai
* Rick Burch (nuo 1995) – bosinė gitara
* Mitch Porter (iki 1995) – bosinė gitara

## Diskografija
Studijiniai albumai:
* 1994 – Jimmy Eat World
* 1996 – Static Prevails
* 1999 – Clarity
* 2001 – Bleed American (Po Rugsėjo 11 d. įvykių pervadintas „Jimmy Eat World“)
* 2004 – Futures
* 2007 – Chase This Light

EP'ai:
* 1994 – One, Two, Three, Four
* 1998 – Jimmy Eat World
* 2000 – Split (with Jebediah)
* 2000 – Good To Go
* 2001 – Last Christmas
* 2004 – Firestarter
* 2004 – Pain
* 2005 – Stay On My Side Tonight

Kita:
* Demo Tape '93
* 2000 – The Singles
* 2004 – Believe In What You Want (DVD)

## Nuorodos

*
Angela Merkel

**Angela Dorotėja Merkel** (, mergautinė pav. *Kasner*, g. 1954 m. liepos 17 d. Hamburge) – Vokietijos politikė ir buvusi mokslininkė, buvusi Vokietijos kanclerė (2005–2021 m.), Krikščionių demokratų sąjungos (KDS) vadovė (2000–2018 .m). Ji – pirmoji moteris, ėjusi abi šias pareigas, pirmoji Vokietijos kanclerė, gimusi po Antrojo pasaulinio karo, ir pirmoji Rytų Vokietijos kanclerė po Vokietijos susijungimo (nors iš tiesų ji gimusi Vakarų Vokietijoje).

## Biografija
A. Merkel gimė anglų bei lotynų kalbų mokytojos ir protestantų pastoriaus šeimoje. Joje augo 3 vaikai (brolis ir sesuo). Politikės senelis iš tėvo pusės – lenkų kariškis, kuris persikraustęs į Berlyną pasikeitė pavardę iš *Kazmierczak* į *Kasner*.

Baigusi mokyklą, 1973 m. išvyko studijuoti fiziką Leipcigo universitete, 1978 m. įgijo daktaro laipsnį ir pradėjo dirbti Fizikinės chemijos mokslų institute.

### Politinė karjera
Į politinę veiklą įsitraukė po Berlyno sienos griūties 1989 m.: įstojo į Demokratinio atsinaujinimo partiją, kuri 1989 m. pab. prisidėjo prie valdančiosios Krikščionių demokratų sąjungos. Pakviesta Lothar de Maiziere, po 1990 m. kovą vykusių rinkimų užėmusio Rytų Vokietijos premjero postą, tapo jo spaudos atstovo pavaduotoja.

Po Vokietijos susivienijimo 1990 metais, išrinkta į Bundestagą nuo Štralzundo-Šiaurės Pomeranijos-Riugeno rajono, esančio Meklenburgo-Pomeranijos žemėje. Vėliau, 1991 m., kanclerio Helmut Kohl paskirta moterų ir jaunimo teisių ministre ir tapo federacijos aplinkos, aplinkosaugos, branduolinės saugos ministre 1994 m. ir tarnavo iki 1998 m. Po KDS koalicijos pralaimėjimo 1998 metais, išrinkta generaline KGS sekretore, o 2000 m. – pirmąja partijos lydere moterimi. Vėliau perrinkta.

Būdama KDS vadove, po 2005 m. rinkimų į Bundestagą tapo kanclere (vėl išrinkta po 2009, 2013 ir 2017 m. rinkimų).

## Asmeninis gyvenimas
Universitete studijuodama fiziką, susipažino su fiziku Ulrichu Merkeliu. 1977 m. už jo ištekėjo, o 1982 m. išsiskyrė. 1998 m. ištekėjo antrąsyk – už chemijos profesoriaus Joachimo Sauerio.

## Šaltiniai
Ruslana

**Ruslana** (; pilnas vardas – Ruslana Lyžyčko, ; g. 1973 m. gegužės 24 d.) – Ukrainos atlikėja, išgarsėjusi po pergalės 2004 m. Eurovizijos dainų konkurse.

## Muzikinė karjera

### 2004: "Eurovizijos" pergalė

: *Pagrindinis straipsnis: [[Eurovizijos dainų konkursas 2004]].*

Nacionalinis Ukrainos transliuotojas NTU uždaru būdu pasirinko Ruslana atstovauti Ukrainai 2004 m. "Eurovizijos" dainų konkurse. Prieš konkursą ji buvo viena iš favoričių laimėti. Eurovizijoje ji atliko dainą "Wild Dances" ir laimėjo konkursą surinkdama 280 taškų.

## Diskografija

### Ukrainiečių kalba išleisti albumai
* 1998 - *Myt' Vesny - Dzvinkyj Viter!*
* 1999 - *Ostannje risdvo 90*
* 2001 - *Najkrashche*
* 2002 - *Dobryi vechir, tobi...*
* 2003 - *Dyki Tantsi*
* 2006 - *Tance s vlky*
* 2008 - *Amazonka*
* 2012 - *Eyforiya*

### Anglų kalba išleisti albumai
* 2004 - Wild Dances : Welcome To My Wild World
* 2005 - Wild. Club'in
* 2008 - Wild Energy
* 2013 - My Boo (Together!)

### Singlai
* 2004 - *Wild Dances* 
* 2004 - *Dance with the Wolves* 
* 2005 - *The Same Star*
* 2006 - *Dyka Energiya/Wild Energy*
* 2008 - *Moon of Dreams*
* 2013 - *This is Euphoria*

## Nuorodos

* Oficiali Ruslana svetainė
* Ruslana fanų klubo svetainė
* RuslanaTV 
* RuslanaTube (YouTube)
Matti Vanhanen

**Matis Vanhanenas** ( [] g. 1955 lapkričio 4 Jyväskylä) – suomių politikas, 2003-2010 m. Suomijos Ministras Pirmininkas.

Nuo 1975 m. Suomijos centro partijos narys (*Suomen Keskusta*), pirmininko pavaduotojas nuo 2000 m. ir nuo 2003 m. spalio – pirmininkas. Vanhanenas universitete baigė politologijos studijas.

Nuo 2006 m. liepos 1 d. Suomijai perėmus vadovavimą ES, Vanhanenas *[[ex officio]]* 6 mėnesius ėjo ES Tarybos vadovo pareigas.

|-
Skleipiai

**Skleipiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Kapėnų. Statant hidroelektrinę ir užtvanką per Virvytę, jos lankoje, dešiniajame krante, buvo atkastas stambus riedulys – Skleipių akmuo.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Skleipių akmuo

**Skleipių akmuo** – stambus riedulys Mažeikių raj., Viekšnių sen., Skleipių kaime. Patenka į Ventos regioninio parko teritoriją. Riedulį sudaro plagiomiktinis granitas. Jo aukštis – 3,7 m, ilgis – 5,4 m, o plotis – 3,6 m. Šis riedulys buvo atkastas statant hidroelektrinę.

## Išnašos
Dziangsi

**Dziangsi** () – provincija Kinijos pietuose. Plotas – 166 tūkst. km². Sostinė – Nančangas.

## Administracinis suskirstymas
Dziangsi padalinta į 11 prefektūrų lygmens miestų:

* **[[Nančangas]]** (南昌市 Nánchāng Shì)
* **Dziudziangas** (九江市 Jiǔjiāng Shì)
* **[[Dzingdedženas]]** (景德镇市 Jǐngdézhèn Shì)
* **Pingsiangas** (萍乡市 Píngxiāng Shì)
* **Sinju** (新余市 Xīnyú Shì)
* **Ingtanas** (鹰潭市 Yīngtán Shì)
* **Gandžou** (赣州市 Gànzhōu Shì)
* **Ičunas** (宜春市 Yíchūn Shì)
* **Šangžao** (上饶市 Shàngráo Shì)
* **Dzi-anas** (吉安市 Jí'ān Shì)
* **Fudžou** (抚州市 Fǔzhōu Shì)

Šie vienetai dalijami į 99 apskričių lygmens vienetus (19 rajonų, 10 apskričių lygmens miestų, 70 apskričių ir 1 autonominę apskritį). Pastarieji – į 1548 savivaldybių lygmens vienetus (770 miestų, 651 savivaldybę, 7 etnines savivaldybes ir 120 porajonių).

## Geografija

Iš trijų pusių Dziangsi supa kalnai: vakaruose – Mufu, Dziulingo (*Jiuling*) ir Luosiao (*Luoxiao*); rytuose Huaiju (*Huaiyu*) ir Uji (*Wuyi*); pietuose Dziuliano (*Jiulian*) ir Daju (*Daju*) kalnynai. Pietinė provincijos dalis kalnuota, šiaurinė lygesnė ir žemesnė. Aukščiausia viršukalnė – Huangango kalnas Uji kalnyne (2157 m).

Per visą provinciją iš pietų į šiaurę teka Gan upė. Ji įteka į didžiausią gėlą Kinijos ežerą Pojanhu (*Poyang*). Pastarasis susisiekia su Jangdze, kuria eina šiaurinė provincijos siena.

Klimatas subtropinis. Vidutinė temperatūra 3–9&nbsp;°C sausį ir 27–31&nbsp;°C liepą. Per metus iškrinta 1200–1900 mm kritulių.

## Kultūra
Du trečdaliai provincijos gyventojų kalba kinų kalbos Gan atmainos dialektais. Pietuose likęs trečdalis kalba hakų kalba. Palei šiaurinę sieną yra kalbančių mandarinų, hujų, u dialektais.

Kinų operos Dziangsi atmaina vadinama Gandziu (*Ganju*).

Dziangsi virtuvėje naudojama daug čili pipirų, marinuotų produktų.

Mieste Dzingdedžene (*Jingdezhen*) gaminamas geriausias Kinijos porcelianas.

## Nuorodos
* Žemėlapis
* Žinios
Anhujus

**Anhujus** () – provincija rytinėje Kinijos dalyje. Plotas – 139 tūkst. km². Sostinė – Hefėjus.

## Administracinis suskirstymas
Anhui padalinta į 17 prefektūrų lygmens miestus:

* **[[Hefėjus]]** (合肥市 Héféi Shì)
* **[[Sudžou]]** (宿州市 Sùzhōu Shì)
* **[[Huaibėjus]]** (淮北市 Huáiběi Shì)
* **Fujangas** (阜阳市 Fǔyáng Shì)
* **Bodžou** (亳州市 Bózhōu Shì)
* **[[Bengbu]]** (蚌埠市 Bèngbù Shì)
* **[[Huainanas]]** (淮南市 Huáinán Shì)
* **Čudžou** (滁州市 Chúzhōu Shì)
* **Ma-anšanas** (马鞍山市 Mǎ'ānshān Shì)
* **[[Uhu]]** (芜湖市 Wúhú Shì)
* **Tonglingas** (铜陵市 Tónglíng Shì)
* **[[Ančingas]]** (安庆市 Ānqìng Shì)
* **Huangšanas** (黄山市 Huángshān Shì)
* **Lu-anas** (六安市 Lù'ān Shì)
* **Čaohu** (巢湖市 Cháohú Shì)
* **Čidžou** (池州市 Chízhōu Shì)
* **Siuančengas** (宣城市 Xuānchéng Shì)

Šie vienetai dalijami į 105 apskričių lygmens administracinius vienetus (44 rajonus, 5 apskričių lygmens miestus, 56 apskritis). Pastarieji – į 1845 savivaldybių lygmens vienetus (972 miestus, 634 savivaldybes, 9 etnines savivaldybes, 230 porajonių).

## Geografija
Šiauriniai provincijos regionai yra Šiaurės Kinijos lygumos dalis, šiaurės centrinės vietovės priklauso Huai upės baseinui. Šie regionai yra nekalnuoti, tankiai apgyvendinti. Reljefas banguotesnis toliau į pietus: pietvakarių Anhui išsidėstę Dabiešano kalnai, kalvų grandinės. Pietinėje provincijos dalyje teka Jangdzė. Aukščiausia viršukalnė – Lotuso viršūnė (1873 m), priklausanti Huangšano kalnams (pietryčiuose). Didžiausios upės: Huaihė (šiaurėje), Jangdzė (pietuose). Didžiausias ežeras – Čaohu (centre, plotas apie 800 km²).

Šiaurėje klimatas nuosaikesnis, metų laikų ribos ryškesnės. Sausį temperatūros svyruoja nuo -1 iki 2&nbsp;°C į šiaurę, 0-3&nbsp;°C į pietus nuo Huai upės. Liepą vidutinė temperatūra yra 27&nbsp;°C ir daugiau.

## Kultūra
Šiaurinių regionų kultūra panaši į kaimyninių provincijų: Henano, Šandongo. Pietinių – į Džedziango, Dziangsi.

Šiaurėje ir centrinėse vietovėse kalbama standartinės kinų (mandarinų) kalbos dialektais. Pietiniai dialektai priskiriami prie Vu, Gan, hujų dialektų.

Anhui pietvakariams būdinga kinų operos atmaina vadinama Huangmeisi (*Huangmeixi*). Hui dialektų arealuose pietuose atsirado operos forma Huidziu (*Huiju*). Centrinės dalies atmaina vadinama Ludziu (*Luju*).

Anhui nuo seno gaminami kokybiški tradiciniai kaligrafijos įrankiai: Siuančenge – Siuan popierius, Huančenge – Hui tušas, Še srityje – Še tušo akmuo.

## Nuorodos

* Žemėlapis
Įmonės turto valdymas

**Turto valdymas** () – tikslinga įmonės turimo turto, išteklių valdymo veikla, siekiant užtikrinti ekonomiškai sėkmingą įmonės veiklą, didinti pajamingumą ir pelningumą.

Taip pat siekiama didinti įmonės vertę arba planuojamo vertės padidėjimo pasiekti tam panaudojant kiek įmanoma mažiau kapitalo, įnašų.

Vertės padidėjimas gali būti išmatuojamas, pvz., Economic Value Added (EVA).

## Taip pat skaitykite
* investicijų valdymas
Investicijų valdymas

**Investicijų valdymas** (, ) – kertinė finansinių paslaugų dalis. Jos metu yra valdomas tiek privačių, tiek ir instituticinių, vietos bei užsienio investuotojų turtas, investicijos. Dauguma bankų teikia tokias paslaugas, dalis steigia tam specialias įmones.
Finansų patarėjas

**Finansų patarėjas** – konsultantas finansų klausimais.

Gali būti kaip nepriklausomas ekspertas, dirbantis savarankiškai ir besiverčiantis profesine veikla (asmeninis bankininkas, mokesčių patarėjas, draudimo patarėjas, investicijų patarėjas) arba dirbantis kokioje nors (kredito) įstaigoje, institucijoje, organizacijoje.
Ventos regioninis parkas

**Ventos regioninis parkas** – regioninis parkas šiaurės vakarų Lietuvoje, direkcija Viekšniuose. Plotas 10 630 ha. Įkurtas 1992 m. rugsėjo 24 d., siekiant išsaugoti Ventos paslėnių kraštovaizdį, gamtinę ekosistemą ir kultūros paveldo objektus.

## Gamtos vertybės

Parkas įsikūręs Ventos upės ir jos intakų Virvytės, Dabikinės, Avižlio, Uogio, Žerkčio slėniuose su natūraliomis pievomis, senomis giriomis ir giraitėmis. Didelės kilpos, statūs šlaitai, atodangos su suakmenėjusia fauna įspūdingai atsiveria Ventos upės slėnyje. Virvytės ir Uogio slėniuose išliko labai retos Lietuvoje slėnių pievos, turtingos saugomų rūšių. Yra nedidelių natūralių užliejamų paupių pievų.

Parke, prie Ventos yra vertinga Papilės atodanga, kurioje atsiveria juros periodo dariniai su gausiomis tuometinės faunos liekanomis. Tai unikali atodanga, kurią tyrė daugelis mokslininkų, o rašytojas Dionizas Poška apie 1863 m. čia surinko pirmuosius išmirusių juros periodo gyvūnų liekanų pavyzdžius.

Parke yra randamos 34 augalų rūšys, kurios yra įtrauktos į Lietuvos raudonąją knygą:

* šerinė kalnarūtė
* totorinė maludė
* plačialapis begalis
* miškinė varnalėša
* juodgalvė bajorė
* vaistinis kietagrūdis
* pavasarinis vikis
* melsvasis gencijonas
* miškinė mėta
* paprastoji tuklė
* mėlynasis palemonas
* raktažolė pelenėlė
* liūninė našlaitė
* sibirinis vilkdalgis
* porinis česnakas
* meškinis česnakas
* baltijinė gegūnė
* aukštoji gegūnė
* raudonoji gegūnė
* dėmėtoji gegūnė
* pievinis plauretis
* vyriškoji gegužraibė
* šalmuotoji gegužraibė
* mažoji gegužraibė
* žalsvažiedė blandis
* rudoji viksvuolė
* plaukuotoji jonažolė
* širdinė dviguonė
* statusis atgiris
* šiurkštusis katilėlis
* tuščiaviduris rūtenis
* melsvasis mėlitas
* raiboji gegūnė
* gebenė lipikė


Priešais Papilės piliakalnį auga 15 kamienų liepa. Parkas garsėja elniais.

## Kultūros paveldas

Parko teritorijoje yra Papilės, Rekčių ir Gyvolių piliakalniai, daug senkapių, kultūros, istorijos ir technikos paminklų. Saviti senieji Papilės ir Viekšnių miesteliai.

Čia veikia tautos žadintojo, istoriko ir rašytojo Simono Daukanto, aviacijos pradininko Aleksandro Griškevičiaus muziejai, viena seniausių Žemaičiuose vaistinė-muziejus, yra garsiųjų profesorių Mykolo, Vaclovo ir Viktoro Biržiškų memorialinis muziejus bei jų šeimai pastatytas paminklas.

Galima aplankyti tautodailininkų Lengvianio, Ivnčiankos, Sniegenos galerijas, senąsias Viekšnių kapines, garsaus režisieriaus Juozo Miltinio tėviškę Ramoniškės kaime, apžadų kapelius Šiurkiškėse, Pavirvytės medinį dvaro pastatą ir parką, Šiaudinės XVIII a. bažnyčią ir jos senąją varpinę.

## Laisvalaikis ir pramogos

Po parką galima keliauti savu automobiliu ar dviračiu, o mėgstantiems vandens turizmą didelį įspūdį padarys kelionės plaustu ar valtimi Ventos ir Virvytės upėmis.

Parke švenčiamos Joninės, vyksta lauko teatras Juozui Miltiniui atminti, Vasaros palydos Ventoje.

## Literatūra
* Vadovas po Ventos regioninį parką (sud. Leopoldas Rozga). – Utena: Utenos Indra, 2008. – 127 p.: iliustr. – ISBN 978–609-8004-02-1

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Ventos regioninio parko svetainė
Toronto Raptors

**Toronto „Raptors“** () – NBA Rytų konferencijos Atlanto pogrupio krepšinio komanda iš Toronto, rungtyniaujanti lygoje nuo 1995 m.

## Istorija

1995 m. Isiah Thomas buvo paskirtas generaliniu vadybininku ir pakvietė vyr. trenerio pareigoms Brendan Malone. Tą vasarą lyga išsiplėtė dviem komandomis – *Toronto „Raptors“* ir Vankuverio „Grizzlies“. Papildomo šaukimo pirmu numeriu jie pakvietė Čikagos „Bulls“ įžaidėją ir tritaškių specialistą *BJ Armstrong*. *Thomas* nusprendė lipdyti komandą apie pagrindinį klubo ramstį Damon Stoudamire. Pastarasis laimėjo NBA metų naujoko titulą vidutiniškai pelnydamas 19 taškų ir asistuodamas 9.3 karto per rungtynes. Ši naujokų komanda įveikė būsimus čempionus Čikagos „Bulls“, kurie 1995–1996 m sezoną patyrė tik 10 pralaimėjimų.

Pirmas sezonas: 21 pergalė – 61 pralaimėjimas.

2019 metais pirmą kartą klubo istorijoje tapo NBA čempionais finale įveikę Golden State Warriors ekipą. Finalo serijos naudingiausiu žaidėju buvo pripažintas Kawhi Leonard.

## Sezonai

## Komandos sudėtis

## Nuorodos
* Oficiali Toronto „Raptors“ svetainė
Merkle-Hellman kriptosistema

**Merkle-Hellman kriptosistema** – viena pirmųjų viešo rakto kriptosistemų, sukurta 1978 metais Ralph Merkle ir Martin Hellman. Sistema paprastesnė už RSA, tačiau nepatikima – nepatikimumą įrodė Adi Shamir 9-o dešimtmečio pradžioje.

## Aibės poaibio sumos problema
Ši kriptosistema remiasi taip vadinamos aibės poaibio sumos problemos sprendimo sudėtingumu. Šios problemos esmė yra tokia: turint aibę skaičių A=\{a_1, a_2, ..., a_n\}, n \in N \,ir kitą skaičių x \,, nustatyti, ar kurio nors poaibio elementų suma lygi duotajam skaičiui, t. y. ar
: \exists \hat{A} \subset A:\ \sum_{i \in I}a_i=x,\ a_i \in \hat{A} \,

čia I \, – indeksų aibė.
Bendru atveju problema priklauso NPC problemų klasei, tačiau tam tikri „paprasti“ atvejai lengvai išsprendžiami.

Merkle-Hellman kriptosistema išnaudoja tą faktą, kad poaibio problemą galima iš išsprendžiamos per polinominį laiką, t. y. iš atskiro išsprendžiamo atvejo, paversti į problemą, kurią sunku išspręsti.

### Kuprinės problema
Kuprinės problema (ang. knapsack problem) yra aibės poaibio sumos problemos atskiras atvejis.

## Raktų parinkimo algoritmas
Skaičiai w_i \, sudaro sparčiai didėjančią seką (SDS), jeigu visiem i > 1 \, tesinga nelygybė:

: w_1+w_2+ \ldots + w_{i-1} 

Šiuo atveju kuprinės problema išsprendžiama per polinominį laiką sekančio algoritmo pagalba:

 ĮVESTIS: (w_1, w_2, \ldots , w_n) \, – SDS, x \, – skaičius
 IŠVESTIS: (x_1, x_2, \ldots , x_n),\ x_i \in \{1,0\} \,, ir \sum_{i=1}^nx_iw_i=x \,
   1. i \leftarrow n \,
   2. Kai i \ge 1 \,:
     2.1 Jei  s \ge b_i \,, tai  x_i \leftarrow 1 \,, kitaip  x_i \leftarrow 0 \,
     2.2  i \leftarrow i-1 \,
   3. Rezultatas: (x_1, x_2, \ldots , x_n),\ x_i \in \{1,0\} \,

Tarkime, kad W={w_1, w_2, \ldots, w_n} \, – yra sparčiai didėjanti seka. Pasirenkame skaičių p \, taip, kad būtų:

: p > \sum_{i=1}^{n}w_i \,

Tagu skaičiai s,\ t \, yra tarpusavyje pirminiai su p \,, t. y. st \equiv 1 \pmod{p} \,.

Sudarome raktus. Viešas raktas:
: K_v=V=\{v_1, v_2, \ldots, v_n\},\ v_i \equiv w_it \pmod{p}\,
Pastebėsime, kad V \, nėra sparčiai didėjanti seka.

Privatus raktas:
: K_p= \,

## Šifravimas/dešifravimas

Tarkime, kad M=m_1m_2 \ldots m_n \in \{0,1\}^n\, – pranešimas.

Šifravimas:
: C=e(M, K_v)=m_1v_1+m_2v_2+ \ldots +m_nv_n \,
C \, – pranešimo M \, šifras.
Dešifravimas:
: C_1=d(C, K_p) \equiv Cs \pmod{p} \,
: C_1=m_1sv_1+m_2sv_2 + \ldots + m_nsv_n \pmod{p} \equiv \,
: m_1w_1+m_2w_2+\ldots+m_nw_n \pmod{p} \,
Dabar, naudojantis algoritmu spręsti poaibio sumos SDS atveju problemą, surandame m_i,\ i = \{1, 2, \ldots, n\} \, – o tai ir yra dešifruotas pranešimas.

## Literatūra
* A. Menezes, P. van Oorschot, S. Vanstone, 1996, *Handbook of Applied Cryptography*

## Kitos viešo rakto kriptosistemos

* Rivest-Shamir-Adleman kriptosistema, RSA
Orlen

**PKN Orlen** () – Lenkijos energetikos bendrovė, naftos perdirbimo koncernas, valdantis degalinių tinklą Europoje. Tai viena iš didžiausių naftos pramonės korporacijų Vidurio Europoje. Šiuo metu koncerną sudaro 76 bendrovės.
Buveinė – Plockas. Prezidentas – *[[Igor Chałupiec]]*.

„PKN Orlen“ valdo didžiausią Lenkijoje degalinių tinklą (1906 degalines), taip pat didžiausią naftos perdirbimo (rafinavimo) ir petrochemijos kompleksą, laikomą vienu iš moderniausių ir efektyviausių šios rūšies objektų Europoje.
Pagrindinės PKN Orlen grupės bendrovės yra Basell orlen Polyolefins Sp. z o.o., Orlen Deutschland, ZA Anwil S.A., IKS „Solino“ S.A., Orlen Oil Sp. z o.o. ir rafinavimo fabrikai Trzebinia ir Jedlicze miestuose.

2005 m. 4-o ketvirčio pradžioje PKN Orlen S.A. tiesiogiai priklausė 76-ių bendrovių pajai arba akcijos. Bendroves, sudarančias kapitalo grupę PKN Orlen S.A., galima skirstyti į 2 pagrindines grupes:
* pagrindinės veiklos bendrovės, prie kurių priskiriamos šakinės, kuro ir dujų bendrovės
* papildomos veiklos bendrovės, prie kurių priskiriamos transporto ir techninės priežiūros bendrovės, veikimo palaikymo tarnybos, taip pat su gaminiais bei prekyba susijusios rizikos diversifikacijos bendrovės ir kitos, nė vienai iš anksčiau išvardytų grupių nepriskirtos bendrovės.

## Istorija
*PKN Orlen* įsteigta 1999 susijungus dviem valstybiniams koncernams *[[Petrochemia Płock S.A.]]* bei **''C**entrala **P**roduktów **N**aftowych (CPN)* ir nuo to laiko yra rinkos lyderis Lenkijoje. Firmos vardas „Orlen“ kilo iš žodžio *Orzeł* (erelis, firmos simbolis). Koncernas pastaruoju metu sėkmingai plečiasi Europoje.

Nuo 2003 kovo mėn. PKN Orlen įžengė į [[Vokietija|Vokietijos]] rinką ir sukūrė ištisą [[Orlen Deutschland AG]] (per 500) degalinių tinklą [[šiaurės Vokietija|Š. Vokietijoje]].
Nuo 2005 [[gegužės 24]] d. *PKN Orlen* valdo degalinių tinklą *Unipetrol* [[Čekija|Čekijoje]].
Nuo 2006 [[gruodžio 15]] d. *PKN Orlen'' valdo Lietuvos energetikos koncerną „Mažeikių nafta“.

## Nuorodos

* Orlen Lietuva 
* Oficialus koncerno tinklalapis (lenkų, anglų k.)
* Orlen Vokietija
Igoris Chalupiecas

**Igoris Chalupiecas** (, 1966 m. gegužės 29 d. Varšuvoje) – lenkų verslininkas, finansininkas, PKN ORLEN S. A. valdybos pirmininkas, generalinis direktorius.

## Išsilavinimas

Igoris Chalupecas baigė Pagrindinės prekybos mokyklos (anksčiau Planavimo ir statistikos pagrindinė mokykla) Tarptautinės prekybos fakultetą, įgijo ekonomikos magistro laipsnį. Vėliau baigė Varšuvos universiteto Teisės ir valdymo fakultetą, įgijo teisės ir valdymo magistro laipsnį.

1990 m. studijavo administravimą Milane (Italijos Tarptautinės prekybos institutas, ICE). 1991 m. baigė bankų valdymo personalo mokymus Kellogg Business School Čikagoje.

1991 m. licencijuotas vertybinių popierių makleris (lic. nr. 45)

1993 m. mokymai išankstinių sandorių ir opcionų srityje, Refco & Inc., Čikaga

1996 m. mokymai bankų finansų reformos ir privatizavimo srityje, International Law Institute, Vašingtonas.

## Profesinė veikla

1989–1990 m. Polexpert Sp. z o. o., konsultacinė įmonė, konsultantas.

Nuo 1990 Proexim Sp. z o. o., ekonominių ir ūkinių konsultacijų biuras, konsultantas.

1991–1995 m. Bank Pekao S. A., centrinio maklerių biuro direktorius.

1995–2000 m. Bank Pekao S. A., banko valdybos narys.

2000–2003 m. Bank Polska Kasa Opieki S. A. (Bank Pekao S. A.), banko valdybos pirmininko pavaduotojas.

2003–2004 m. valstybės sekretoriaus pavaduotojas, finansinės informacijos generalinis inspektorius, Finansų ministerija.

## Kita veikla

Nuo 1998 m. Priežiūros reguliavimo komiteto prie Lenkijos bankų asociacijos narys; 1993–1995 m. Maklerių įmonių savivaldos narys (1993–1994 m.) ir pirmininkas (1994–1995 m.).

Domisi grožine literatūra, kinu, politika, tenisu, bridžu. Laisvai kalba angliškai, gerai moka vokiečių ir rusų kalbas.

## Nuorodos
* Orlen Lietuva
Bugenis

**Bugenis**, rašomas ir **Būgenis**, – upė Mažeikių ir Telšių raj., Virvytės kair. intakas. Kerta Viekšnių-Tryškių kelią, ties Kapėnais įteka į Virvytę.

Pavadinimas neaiškios kilmės. Bandoma sieti su *bugius* („bepirštis“).

## Šaltiniai
Trimėsėdis (upė)

**Trimėsėdis** – upė Telšių ir Mažeikių raj., Virvytės kairysis intakas. Teka iš Telšių raj., aukštupyje prateka Nerimdaičius. Kerta Viekšnių-Tryškių kelią. Ties Kapėnais įteka į Virvytę (10,9 km nuo žiočių).

Intakai: Paslupis, Giršupis, Padrobšys (kairieji), Varnupis, Giedulis (dešinieji).

Upėvardis kildinamas nuo Trimėsėdžio kaimo.

## Nuorodos
Julius Sasnauskas

**Julius Sasnauskas** (g. 1959 m. kovo 18 d. Vilniuje) – lietuvių kunigas, pranciškonas, buvęs antisovietinio pasipriešinimo dalyvis ir disidentas, publicistas.

## Biografija
Anksti neteko tėvo. Augo su motina Dalia Sasnauskiene ir močiute Sofija Nikšiene.

1978 m. aktyviai įsitraukė į disidentinę veiklą. 1979 m. vienas iš 45 pabaltijiečių memorandumo signatarų. Sovietinės valdžios tais pačiais metais buvo suimtas ir 1980 m. nuteistas, kalintas griežtojo režimo lageryje, vėliau ištremtas į Tomsko sritį. Po septynerių metų iš įkalinimo įstaigų paleistas. 1987 m. buvo vienas iš rugpjūčio 23 dienos mitingo prie A. Mickevičiaus paminklo organizatorių.

1987–1992 m. Julius Sasnauskas mokėsi Kauno kunigų seminarijoje, 1994–1997 m. gyveno Kanadoje.

1996 m. davė vienuolio pranciškono įžadus.

Nuo 1997 m. J. Sasnauskas yra Vilniaus Bernardinų bažnyčios rektorius. Dirba katalikų radijuje „Mažoji studija“.

Lietuvos Respublikos Prezidento 1998 m. rugpjūčio 21 d. dekretu kun. Julius Sasnauskas apdovanotas Vyčio Kryžiaus 4-ojo laipsnio ordinu (dabar – Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžius).

Bendradarbiavo Lietuvos pogrindžio žurnale „Dievas ir Tėvynė“, „Laisvės šauklys“, „Vytis“.

2012 m. apdovanotas šv. Kristoforo statulėle. 2020 m. J. Sasnauskui suteiktas Vilniaus miesto garbės piliečio vardas.

2025 m. sausios 13 d. apdovanotas 2024-ųjų Laisvės premija.

## Bibliografija
Julius Sasnauskas yra išleidęs 6 autorines knygas, dar dvi – kartu su Antanu Terlecku ir Giedre Kazlauskaite.
* „Dar kartą – Žmogaus Sūnus“ (Vilnius, 1999)
* „Jei esame čia" (susirašinėjimas tremtyje su Antanu Terlecku, 2000 m., leidėjas „Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla“)
* „Bernardinų dienoraščiai“ (2002)
* „Malonės akrobatika" (2006 m., leidykla „Alma littera“)
* „Postilės" (kartu su Giedre Kazlauskaite, 2009 m., leidykla „Tyto alba“)
* „Pagaunama ir nepagaunama“ (2013 m.)
* „Kaip buvo pradžioje. Biblinės meditacijos“ (2016 m.)
* „Kraujomaiša“ (2019 m.)

## Nuorodos

* Knygą išleidęs kunigas J. Sasnauskas ir skaudžiuose išgyvenimuose įžvelgia malonę interviu su Sasnausku
* Biografija Vilnijos vartuose

## Išnašos
Kesiai

**Kesiai** – kaimas šiaurės vakarinėje Akmenės rajono dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Agluonų. Netoli kaimo stūkso Alkos kalnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalupis

**Kalupis** – upė Mažeikių raj., Ventos deš. intakas.

Upėvardžio kilmė miglota: spėjama, kad gali būti kilęs nuo *kalė* („šuns patelė“), *kalva* („pakilimas, kalnas“ **Kalvupis*), šaknies *kal-* (plg., *kalybas* „baltas“),  („šamas“).

## Nuorodos
LST 1582

**LST 1582** – lietuviškos klaviatūros standartas, atitinkantis tarptautinį standartą ISO/IEC 9995. Įsigaliojo nuo 2000 m. Standartas apibrėžia galimų įvesti ženklų aibę, išdėstymą kompiuterio klaviatūroje, užrašus ant klavišų. Ženklų aibė apima visus kodų lentelėse apibrėžtus lietuviškus rašto ženklus ir visus ASCII ženklus. Numatyta kirčiuotų lietuviškų raidžių rinkimo galimybė, todėl renkant pakanka vienos klaviatūros, nereikia persijunginėti tarp skirtingų kalbų klaviatūrų.

2012 m. standartas atnaujintas, skirtumai tarp versijų tik kosmetiniai – standartizuotas klaviatūros išdėstymas nepakito. Nepaisant to, klaviatūra nėra prigijusi – dauguma žmonių lietuvių kalbos simboliams naudoja klaviatūrą, kurioje lietuviški diakritiniai ženklai yra virš raidžių klaviatūros „ant skaičių“ (1 – ą, 2 – č, 3 – ę ir t. t.).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* ims.mii.lt/klav – informacija apie klaviatūrą, jos tvarkykles ir treniruokles.
* lietuvybe.akl.lt  – tvarkyklės Linux operacinėms sistemoms.
* KP typing tutor  – Treniruoklė skirta mokytis rinkti tekstą akluoju metodu su pratimais standartinei lietuviškai klaviatūrai.
Rūsteikiai (Akmenė)

**Rūsteikiai** – kaimas šiaurės vakarinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 3 km į vakarus nuo Agluonų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stipirkiai

**Stipirkiai** – kaimas šiaurės rytinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, į pietvakarius nuo Naujosios Akmenės. Kapinės, kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gaudžiočiai

**Gaudžiočiai** – kaimas šiaurės rytinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 2 km į vakarus nuo Naujosios Akmenės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jazepas Urdzė (1909–1985), iš Lietuvos latvių kilęs evangelikų liuteronų kunigas, Baltijos šalių studentų veikėjas.

## Šaltiniai
Ramučiai (Akmenė)

**Ramučiai** – kaimas šiaurės rytinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurę nuo Naujosios Akmenės.

## Istorija

Ramučiai buvo įkurti prie netoliese įsteigto kolūkio, buvo Naujosios Akmenės apylinkės centras.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vėlaičiai (Akmenė)

**Vėlaičiai** – kaimas šiaurės rytinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės rytus nuo Naujosios Akmenės, prie kelio . Į šiaurės rytus, link Vegerių, Gėpaičių miške stūkso Luokavos kalnas (piliakalnis).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bambalai (Akmenė)

**Bambalai** – kaimas šiaurės rytinėje Akmenės rajono savivaldybėje dalyje, 7 km į pietryčius nuo Naujosios Akmenės. Žvyro telkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Akmenė)

**Pakalniškiai** – kaimas šiaurės rytinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietryčius nuo Naujosios Akmenės, prie kelio . Veikia biblioteka (nuo 1945 m.). Pakalniškių paštas yra Šapnagiuose.

Šiaurėje plyti nedidelis Pakalniškių miškas, vakaruose – karjeras (išgaunama klintis). Pietiniu kaimo pakraščiu prateka upelis Krūtis (kairysis Dabikinės intakas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keidai

**Keidai** – kaimas šiaurės rytinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 8 km į pietryčius nuo Naujosios Akmenės. Yra Keidų dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Baidarė

**Baidarė** () – siaura lengva mažos grimzlės valtelė uždaru viršumi be įkabų irklams. Pavadinimas kilęs iš aleutų laivelio pavadinimo. Terminas dažniausiai naudojamas Rusijoje ir buvusios Tarybų Sajungos teritorijoje. Kitose šalyse dažniausiai naudojamas terminas „kajakas“ ().Tokio tipo valtimis žvejodavo ir medžiodavo šiaurės genčių (eskimų, aleutų ir kt.) žmonės. Valties rėmas buvo daromas iš medžio, kuris aptraukiamas gyvūnų odomis. Medžiotojas dėvėdavo neperšlampamą odinę striukę, kuri būdavo sujungiama su valtimi taip, kad nepatektų vanduo. Su tokia valtimi medžiotojas galėjo apsiversti nesušlapdamas.

Irkluojama dvimenčiu irklu, vairuojama kojiniu vairu (arba plaukimo kryptis išgaunama tik irklais). Būna karkasinės, karkasinės-pripučiamos ar tik pripučiamos, plastikinės, vientisos ar surenkamos iš sekcijų. Karkasas (vientisas arba išardomas) būna iš medžio, metalo ar plastiko aptrauktas vandeniui nelaidžia medžiaga. Nuo kanojos skiriasi tuo, kad baidarės viršus yra uždengtas bei kanoja dažniausiai irkluojama vienmenčiu irklu.

## Klasifikacija

### Sportinė baidarė
Masė 8–30 kg. Ilgis 4,2–11 m, plotis iki 40 cm. Būna vienvietės, dvivietės ar keturvietės. Gaminamos iš anglies pluošto, kartais ir iš stiklo pluošto. Naudojamos lenktynėms ramiame vandenyje. Irkluotojai sėdi ant specialių sėdynių, kad būtu patogiau irkluoti, valties gale yra vairas, kuris valdomas su kojomis.

### Slalomo baidarė
Slalomo baidarėse įrengiama lenta su išpjova, kuri gaubia irkluotojo klubus, todėl jis gali baidarę vairuoti ir liemeniu. Sujungus dvi baidares padaromas katamaranas. Varžybos rengiamos labai srauniose upėse, specialiai įrengtoje trasoje su dirbtinėmis kliūtimis.

### Turistinė baidarė
Masė 27–50 kg, 0,8–0,9 m pločio, aukštesniais bortais. Telpa 1–3 žmonės (keliamoji galia 180–350 kg). Tinka plaukti siaurais ir sekliais vandens keliais. Greitis stovinčiame vandenyje gali siekti 7–8 km/h. Gali turėti burių įrangą, pakabinamą variklį. Kai kuriose šalyse naudojamos ir su burėmis (JAV, Anglija). Lietuvoje neretai naudojami visuomeniniu transportu pervežti tinkami išardomi modeliai, kuriais dažniausiai plaukiama upėmis pasroviui ar didesniais ežerais.

## Šaltiniai

## Taip pat skaitykite
* Baidarių ir kanojų irklavimas (*sportas*)
* Kanoja
* Kajakas