open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Triodas

**Triodas** – elektroninė lempa, sudaryta iš trijų elektrodų: katodo, anodo ir tinklelio. Tinklelis – vielinė spiralė arba tinklas, skiriantis anodą nuo katodo, bet jų neliečiantis. Juos gaubia metalinis cilindro formos anodas.

## Istorija ir panaudojimas
Triodą 1906 m. išrado Jungtinių Amerikos Valstijų išradėjas Li de Forestas. Iš pat pradžių šis prietaisas buvo naudojamas kaip stiprinimo lempa, tačiau 1913 m. vokiečių mokslininkas A. Meisneris triodą panaudojo kaip generatorinę lempą savo elektrinių virpesių generatoriuje.

## Konstrukcija

Visi triodai turi karštą katodo elektrodą, kurį šildo kaitinimo siūlelis (jis paleidžia elektronus) ir platų metalinį elektrodą, prie kurio elektronai yra traukiami. Taip pat triodai turi tinklelį tarp elektrodų, sudarytą iš laidų ekrano, taip kontroliuojama srovė. Šios dalys yra hermetiškai sudėtos stikliniame inde, kuriame nėra jokio oro. Kadangi kaitinimo siūlelis turi ribotą gyvenimo laiką, tai jis yra padarytas iš pakeičiamos dalies, elektrodai yra pritvirtinti prie terminalinių smeigtukų, kurie įsistato į lizdą. Triodo veikimo laikas yra apie 2.000 valandų mažiems vamzdžiams, o galingiems apie 10.000 valandų.

## Veikimo principas
Veikimo principas panašus į diodo. Jeigu anodas yra teigiamas, elektronai, išspinduliuoti iš katodo, juda link anodo, taip sukurdami srovę, priešingu atveju, srovė neteka. Tinklelis veikia tarsi vartai: teigiamai įkrautas tinklelis, traukia katodo elektronus, taip sustiprindamas srovę. Neigiamai įkrautas, jis sukuria barjerą, kuris stabdo elektronų judėjimą iš katodo į anodą. Todėl triodas gali būti naudojamas ne tik kaip stiprinimo lempa, tačiau ir kaip jungiklis (praleidžiantis srovę tuomet, kaip tinklelis nėra neigiamai įkrautas).
Elaine Paige

**Elaine Paige** (ankstesnė pavardė – Bickerstaff; g.1948 m. kovo 5 d., Hertforšyras, Jungtinė Karalystė) – Jungtinės Karalystės dainininkė ir aktorė.

Pasauliui geriausiai žinoma dėl vaidmenų Andrew Lloyd Webber ir Tim Rice miuzikluose *[[Evita]]* (atliko Eva Perón vaidmenį), *[[Katės (miuziklas)|Katės]]* (Grizabella) ir *[[Sūris (miuziklas)|Sūris]]* (Florence).

## Diskografija
* 1978: *Sitting Pretty*
* 1981: *Elaine Paige*
* 1983: *Stages*
* 1984: *Cinema*
* 1985: *Love Hurts*
* 1986: *Christmas*
* 1987: *Memories: The Best Of Elaine Paige*
* 1988: *The Queen Album*
* 1990: *The Collection*
* 1991: *Love Can Do That*
* 1991: *An Evening With Elaine Paige*
* 1993: *Romance & the Stage*
* 1994: *Piaf*
* 1995: *Encore*
* 1996: *In Performance* (1991 UK Tour)
* 1997: *From A Distance*
* 1998: *On Reflection: The Very Best Of Elaine Paige*
* 2004: *Centre Stage: The Very Best Of Elaine Paige*
* 2006: *Essential Musicals*
* 2007: *Songbook*

## Nuorodos
* Oficiali Elaine Paige svetainė
Istoriografija

**Istoriografija** ( – tirti + *γραφειν* – rašyti) siaurąja prasme yra istorijos tyrimų, skirtų vienai temai ar istorinei epochai, visuma (pvz., Kryžiaus žygių istoriografija), arba istorinių darbų, siejamų bendros ideologijos, kalbos ar teritorijos, visuma (pvz., marksistinė, anglakalbė ar prancūzų istoriografija).

Plačiąja prasme **istoriografija** taip pat suprantama kaip pagalbinė istorijos disciplina, tyrinėjanti istorijos tyrinėjimų raidą (vadinamoji „istorijos istorija“). Istoriografija tikrina ar rašant istorinį darbą teisingai taikomas mokslinis metodas, dėmesį fokusuoja į autorių, jo šaltinius, faktų atskyrimą nuo interpretacijos, stilistiką, kokiai auditorijai skirtas istorinis darbas.

## Istoriografijos raida

Pirmosios chronologijos atsirado dar Mesopotamijoje ir Senovės Egipte, tačiau jų sudarytojų vardai mums nežinomi.

### Helenizmo pasaulis
Istoriografija prasideda Graikijoje nuo Hekatėjo Miletiečio ir Herodoto. Herodotas aiškina, kodėl ėmėsi rašyti savo Istoriją: tam, kad žmonių žygdarbiai nepasimestų amžių glūdumoje. Jis norėjo išlaikyti atmintį apie graikų ir barbarų žygius. Kitų Antikos istorikų kūrybos motyvai kitokie. Pvz., Tukididas siekė parodyti amžiną kovą už valdžią, kuri jo nuomone buvo esminis žmogaus prigimties bruožas. 

### Romėnų pasaulis

Polibijus tvirtino, kad pasaulio istorijos galutinis ir aukščiausias vystymosi taškas yra Romos imperija; savo knygas jis rašė, nes manė, kad istorijos tyrimais gauta patirtis yra geriausias vadovas gyvenime. Titas Livijus istorijoje ieškojo "modelio mums ir mūsų šaliai".

### Šiuolaikinis pasaulis

Klasifikuojant istoriografijos raidą, esmine ašimi tampa *istorizmas*, nes sukūrus istorijos metodą bei įtraukus istoriją į universitetų studijų programas, istoristinė istoriografinė tradicija pirmoji atsiribojo nuo istoriografinio literatūrinio žanro ir pareiškė pretenziją tapti dalimi mokslo. Todėl istoriografijos raidoje skiriama: 1. ikiistoristinė epocha, 2. istorizmas ir 3. postistoristinė epocha (anot J. Rüseno, *istorizmo įveika*).

## Nuorodos
*Istoriografijos raida
Legnicos mūšis

**Legnicos mūšis** (, ), dar vadinamas **Valštato mūšiu** () – 1241 m. balandžio 9 d. įvykęs mūšis netoli Legnicos miesto (dab. Lenkija), kuriame jungtinės lenkų ir vokiečių pajėgos, palaikomos popiežiaus atsiųstų riterių ordinų, bandė sustabdyti mongolų invaziją į Europą.

Tradiciškai šį mūšį istorikai laikė Pyro pergale europiečiams, kurie nors ir laimėjo, tačiau patyrė didžiulius nuostolius, žuvo ir kautynėms vadovavęs Lenkijos kunigaikštis Henrikas II Pamaldusis iš Silezijos. Šiuo metu manoma, kad sąjungininkai patyrė triuškinantį pralaimėjimą.

Po Legnicos mūšio dalis mongolų kariuomenės liko plėšti Lenkijos, dalis prisijungė prie pagrindinių pajėgų Vengrijoje.

## Išnašos
Stelis (orchidėja)

**Stelis** (*Stelis*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso epifitinės, rečiau litofitinės orchidėjos, paplitusios Šiaurės ir Centrinės Amerikos tropikų srityse. Auga drėgnuose kalnų miškuose.

Šios genties orchidėjos, ko gero, yra pirmosios XVI a. iš Amerikos žemyno patekusios į Europą.

Gentyje yra apie 500 rūšių.

## Nuorodos

* ''Stelis''
Liežuvenė

**Liežuvenė** (*Spathoglottis*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso ant žemės augančios orchidėjos. Žiedų spalva nuo purpuriškos iki geltonos ar baltos.

## Rūšys
Gentyje yra apie 40 rūšių:
* Klostėtoji liežuvenė (*Spathoglottis plicata*)
ir kt.

## Nuorodos
* Oglesby – Spathoglottis Orchid 
* ''Spathoglottis''
Lazdelė

**Lazdelė** gali reikšti:

* Viena iš trijų pagrindinių bakterijų formų;
* Valgymo lazdelės – stalo įrankis;
* Lazdelės, arba stiebeliai – akies tinklainės receptoriai.
Sraigtenis

**Sraigtenis** (*Spiranthes*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso ant žemės augančios orchidėjos. Jų šaknys kuokštinės, lapai plačiai kiaušiniški ar elipsiški.

Natūraliai paplitęs Europoje, Šiaurės Afrikoje, Azijoje, Australijoje, Naujojoje Gvinėjoje, Karibuose.

## Rūšys
Gentyje yra apie 30 rūšių.
* Raukšlėtalūpis sraigtenis (*Spiranthes delitescens*)
* Koloradinis sraigtenis (*Spiranthes diluvialis*)
* Rausvasis sraigtenis (*Spiranthes parksii*)
* Gelsvasis sraigtenis (*Spiranthes romanzoffiana*)
* Kininis sraigtenis (*Spiranthes sinensis*)
* *Spiranthes aestivalis*
* *Spiranthes spiralis*
ir kt.

## Nuorodos
* ''Spiranthes'' L. C. Rich.
Žiūrai

:: *Apie kaimą Varėnos rajone žr. [[Žiūrai (Varėna)]]*.

**Žiūrai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka. Šalia kaimo telkšo keli ežerai – piečiau Liminėlis ir Liminas, į rytus – Dūriai.

## Istorija

1654 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Gyveno Jonas Žiūras. XVIII a. pabaigoje priklausė Videniškių vienuolynui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žiogeliai (Druskininkai)

**Žiogeliai** – etnografinis kaimas Druskininkų savivaldybės rytinėje dalyje, Dzūkijos nacionaliniame parke, 5 km į rytus nuo Viečiūnų, 3 km nuo kelio . Įsikūrę Nemuno dešiniajame krante (kitame krante matosi Liškiava), apsuptas Dainavos girios, čia pat į Nemuną įteka Mašnyčios upelis. Kaime įkurtas Žiogelių etnokultūrinis draustinis, kuriame galima pamatyti, kaip anksčiau gyveno panemunių dzūkai. Yra kaimo turizmo sodyba „Žiogeliai“. Stovi kaimo kryžius.

Kaime buvo filmuotas 1978 m. A. Žebriūno filmas „Riešutų duona“.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas vedamas iš asmenvardžio *Žiogẽlis*.

## Istorija

Kaimas rašytiniuose šaltiniuose yra minimas nuo 1784 m.

XIX a. priklausė Trakų apskrities Merkinės valsčiui, Randamonių apylinkei, buvo Uciekos Kutozovičių dvaro valda. 1865 m. gyveno 11 stačiatikių ir 93 katalikai. Tarpukariu priklausė Lenkijai, buvo šalia demarkacinės linijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ežerynas

**Ežerynas** – kaimas pačiuose Alytaus rajono savivaldybės pietuose, 3 km į pietvakarius nuo Ryliškių, Dzūkijos nac. parke, tarp dešiniojo Nemuno kranto ir Lizdų ežero, Noškūnų miškuose. Šiaurėje telkšo pelkėti ežerėliai Ežerynas ir Krakinis. Kaimas pasiekiamas keliuku iš Klepočių per Lizdus.

Kaimo šiaurėje yra paminklas žuvusiems „Šarūno“ rinktinės partizanams miške prie Ežeryno, o prie Nemuno – paleolitinė ir neolitinė Ežeryno senovės gyvenvietė.

## Istorija
XIX a. pab. buvo Dombrovskiams priklausęs Ežeryno dvaras Trakų apskrities Merkinės valsčiuje, Pieriškių apylinkėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Egzorcizmas

**Egzorcizmas** (, iš ) 'surišimas priesaika') – demonų ar piktųjų ir kitokių dvasinių būtybių išvarymo iš tariamai apsėstų žmonių ar vietų praktika. Priklausomai nuo dvasinių egzorcisto tikėjimų, tai gali būti atliekama priverčiant būtybę prisiekti tam tikrą priesaiką, atliekant specialų ritualą, ar paprasčiausiai įsakant būtybei išeiti, palikti vietą aukštesniosios jėgos vardu. Egzorcizmas praktikuojamas nuo antikinių laikų. Jis buvo ir yra daugelio pasaulio kultūrų bei religijų dalis. Jos kilmė gali siekti dar priešistorinius šamanų apeigų laikus. Pagal įsivaizduojamus veikimo mechanizmus egzorcizmas būna dvejopas – religinis ir maginis.

Egzorcizmas yra praktikuojamas daugumoje didžiųjų religijų – krikščionybėje, judaizme, islame. Kai kurios religijos, pavyzdžiui, sikhų, egzorcizmą kategoriškai draudžia.
Astravas (Gardinas)

**Ãstravas**  (, ) – miestas šiaurės vakarų Baltarusijoje, Gardino srityje, prie Aluošios ir Malkos upių, 20 km į šiaurę nuo Ašmenos, 55 km į rytus nuo Vilniaus. Astravo rajono centras. Išvystyta medienos, maisto pramonė. Miestelio apylinkėse 2019 m. iškilo pirmoji šalyje Astravo atominė elektrinė.

## Etimologija

Astravo gyvenvietė ir dvaras vardą gavo nuo salos (), kurią juosė 3 sutekantys upeliai.

## Istorija

1468 m. Jurgis Goštautas Astravo dvare pastatydino pirmąją katalikų bažnyčią. 1474 m. Kijevo vaivada Martynas Goštautas čia įsteigė dominikonų vienuolyną. 1537 m. Astravas atiteko Naugarduko vietininkui Stanislovui Goštautui, apie 200 metų priklausė Korsakams. 1616 ar 1618 m. Jonas Mykolas Korsakas atstatė apgriuvusią dominikonų bažnyčią ir jai išlaikyti paskyrė du kaimus su žmonėmis. 1787 m. Astravo bažnyčia buvo perstatyta ir įgavo ryškius vėlyvojo baroko bruožus. 1866 m. carinės Rusijos valdžia vienuolyną uždarė, o bažnyčią pavertė stačiatikių cerkve. 1918 m. bažnyčia grąžinta katalikams. XIX a. Astravas buvo miestelis Vilniaus apskrities Varnionių valsčiuje.

XX a. valdė Lenkija. 1939 m. užimtas sovietų, priskirtas Baltarusijos SSR. 1942–1944 m. per nacių okupaciją priskirtas Lietuvos generalinei srities Svierių apskričiai. Po Antrojo pasaulinio karo tapo rajono centru, gavo miesto tipo gyvenvietės teises. 2012 m. suteiktos miesto teisės.

## Lietuviai

Astravo apylinkės nuo seno buvo gyvenamos lietuvių. Jos įėjo į ištisinį lietuvių kalbos arealą, gyvenviečių pavadinimai lietuviški. XIX a. viduryje Astravas atsidūrė lietuvių ir baltarusių (gudų) kalbų paribyje: Astravo parapijos pietinė dalis jau buvo gerokai subaltarusėjusi, o šiaurinė dalis tebebuvo lietuviška. Tada lietuviškai kalbėjo apie 60 proc. parapijos žmonių. XIX a. antroje pusėje pradėjo baltarusėti ir parapijos šiaurinė dalis.

Prieš Pirmąjį pasaulinį karą lietuviškai kalbėjo parapijos šiaurės rytuose (Gervėčių pusėje). Po Antrojo pasaulinio karo ir čia lietuviškai mokėjo tik vyresnioji karta.

## Sportas
* FK Astravec (futbolo klubas);
* Astravo miesto stadionas, kurio talpa – 1000 žiūrovų.

## Šaltiniai
Frederick Herzberg

**Frederick Irving Herzberg** (1923 m. balandžio 17 d. – 2000 m. sausio 19 d.) – JAV psichologas, vienas svarbiausių XX a. verslo vadybos teoretikų.

Jo 1968 m. publikacija „Dar sykį, kaip jūs motyvuojate savo darbuotojus?“ (angl. *One More Time, How Do You Motivate Workers?*) išlieka vienu labiausiai pageidaujamų *Harvard Business Review* publikacijų.

F. Herzbergas sukūrė dviejų veiksnių teoriją ().

## F. Hercbergo motyvacijos teorija
Ji pagrįsta prielaida apie pasitenkinimą ir nepasitenkinimą darbu. Teorija paskelbta 1950 m. Veiksnius, kurie gali pašalinti nepasitenkinimą darbu, F. Hercbergas pavadino higieniniais, o veiksnius, turinčius įtakos pasitenkinimui pavadino motyvacijos veiksniais.

Darbo aplinkos veiksniai – tai organizacijos politika, saugumas, statusas, gamybiniai santykiai, darbo užmokestis, darbo sąlygos, kontrolė, administracijos elgesys.

Motyvacijos veiksniai: saviraiška, pažanga, atsakomybė, pripažinimas, sėkmė.

Šių veiksnių požiūriu visus žmonių poreikius galima suskirstyti į dvi grupes:

# Tai poreikiai, susiję su bado, troškulio, skausmo numalšinimu bei panašių poreikių patenkinimu. Asmuo gali juos patenkinti, jeigu už darbą gaus atitinkamą pinigų atlyginimą. šių poreikių įgyvendinimas priklauso nuo darbo aplinkos (higieninių) veiksnių.
# Dvasiniai poreikiai. Jų patenkinimas sąlygoja asmenybės tobulėjimą. Motyvacijos veiksniai padeda užtikrinti darbo sėkmę ir tuo pačiu metu įgyvendinti dvasinius poreikius.

F. Hercbergo teorija turi daug bendro su A. Maslow teorija. Darbo aplinkos veiksniai atitinka fiziologinius ir saugumo poreikius, o motyvacijos veiksniai palyginami su aukštesniųjų lygių poreikiais. Tačiau A. Maslow fiziologinius poreikius nagrinėjo kaip žmogaus elgsenos priežastį, jeigu vadovas sudaro sąlygas darbuotojui patenkinti šiuos poreikius, tai šis dirbs geriau. F. Hercbergas, atvirkščiai, teigia, kad darbuotojas nekreips dėmesio tol, kol jų nebuvimas arba pritaikymas bus netinkamas ar neteisingas.

Pasak F. Hercbergo, darbo aplinkos veiksniai nemotyvuoja darbuotojų veiklos. Jie tik užtikrina, kad neatsiras nepasitenkinimas darbu. Norėdamas paskatinti darbuotojus veikti, vadovas turi pasirūpinti ne tik darbo aplinkos, bet ir motyvuojančiais veiksniais. F. Hercbergas nustatė, kad darbo užduočių turinys veikia motyvuojančiai ir suformulavo pasiūlymus pasikartojančioms užduotims praturtinti, kad darbuotojas pajustų jam patikėto darbo vertę, svarbą, sudėtingumą. Norint sėkmingai pritaikyti F. Hercbergo teoriją praktikoje, reikėtų sudaryti darbo aplinkos ir ypač motyvuojančių veiksnių sąrašą ir pateikti juos darbuotojams, kad šie nurodytų savo prioritetus.
Hebridai

**Hebridai, Hebridų salos** (gėl. *Innse Gall*, ) – salynas Atlanto vandenyne, Britų salose, prie vakarinių Škotijos krantų. Įeina į JK sudėtį. Sudaro apie 500 salų, padalintų į dvi grupes:
* Vidiniai Hebridai – Skajus, Malas, Aila, Džura, Stafa ir Mažosios salos,
* Išoriniai Hebridai – Luiso sala, Harisas, Bernerėjus, Šiaurės Juistas, Pietų Juistas, Bara ir Sent Kilda.

Salyno plotas – 7555 km². Vyrauja akmeningos lygumos, kalvos ir žemi kalnai. Aukštis iki 1009 m (Kulin Hilzo k., Skajaus s.). Lavos laukai, apledėjimų žymės (trogai, karos). Pievos, viržynai, beržų giraitės, pelkynai. Gyvena apie 29 tūkst. gyventojų (1994 m.).

Hebridus apgyvendino keltų gentys. Nuo IX a. iki 1266 m. priklausė Norvegijai.
Ben Nevis

**Ben Nevis** (, ) – aukščiausias Jungtinės Karalystės kalnas. Aukštis 1344 m. Iškilęs vakarų Škotijoje, Grampiano kalnuose, netoli Fort Viljamo miesto. Padengtas sniegu. Beveik visus metus supa debesų skraistė. Dažnos audros. Per metus iškrinta apie 4350 mm kritulių. Ben Nevis matomas net 200 km spinduliu.

## Šaltiniai
Jeruzalė (reikšmės)

**Jeruzale** yra vadinama:

* Izraelio ir Palestinos sostinė;
* Vilniaus miesto dalis;
* kaimas Trakų rajone;
* kaimas Lenkijoje.
Kovalentinis spindulys

**Kovalentinis spindulys** – dydis, lygus pusei atstumo tarp dviejų vienodų atomo branduolių, surištų kovalentine jungtimi. Išreiškiamas pikometrais (pm) arba angstremais (Å).

Metalų atveju teisingiau kalbėti apie *metališkąjį spindulį*, kuris lygus pusei atstumo tarp atomų kristale, kurį formuoja metališkosios jungtys.
Nirvindeno mūšis

**Nirvindeno mūšis** – mūšis, vykęs 1793 m. kovo 18 d. netoli Nirvindeno (*Neerwinden*) kaimo, dabartinėje Belgijoje, tarp austrų ir prancūzų. Mūšis pasibaigė visišku prancūzų pralaimėjimu.

## Mūšio eiga
Generolas *Dumouriez* su 41 000 prancūzų armija puolė mažesnę, 39000 karių, kunigaikščio *Fredericko* vadovaujamą austrų armiją. Nepaisant kiekybinio pranašumo, prancūzai patyrė triuškinamą pralaimėjimą. Prancūzai prarado 4000 karių, sąjungininkai – 3000. *Dumouriez* pasidavė sąjungininkams, todėl buvo politikų apkaltintas išdavyste. Austrų stovykloje jis pirmiausia ir susidūrė su savo kaltintojais.
Klampučiai

**Klampučiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, prie kelių  ir , 9 km į pietvakarius nuo Vilkaviškio. Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka (įkurta 1958 m.). Išlikęs Klampučių dvaras. 2 km į šiaurės vakarus nuo kaimo stūkso Šukių piliakalnis.

## Istorija

1883 m. minimas Klampučių dvaras. 1946 m. jo teritorijoje įsteigta pradinė mokykla (iki XXI a. pr. veikė kaip Klampučių pagrindinė mokykla). 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. 1958 m. įkurta biblioteka, medicinos punktas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Janina

**Janina** gali reikšti:

* Janina – moteriškas vardas;
* Janina – Graikijos miestas;
* Janina – kaimas Zarasų rajone.
Grampiano kalnai

**Grampiano kalnai** (, ) yra Jungtinėje Karalystėje, Škotijoje, Šiaurės Škotijos kalnyno dalis. Ilgis apie 250 km. Aukštis iki 1344 m (Ben Nevis). Sudaryti iš gneisų, skalūnų, granito, kvarcito. Viršūnės nulygintos. Ryškūs apledėjimo padariniai (trogai, karos). Durpynai, viržynai, pievos.

## Šaltiniai
Ambergo mūšis

**Ambergo mūšis** – 1796 m. rugpjūčio 24 d. vykęs mūšis tarp Austrijos ir Prancūzijos, vienas Prancūzijos revoliucijos karo susirėmimų.

Austrijos 46000 karių dydžio pajėgos (vadai: erchercogas *Charles* ir generolas *Alexander Wartensleben*) užpuolė ir sutriuškino Prancūzijos 34000 karių dydžio karinį dalinį (vadas: generolas *Jourdan*).

Nuostoliai: 2000 prancūzų (5,8 %) ir 500 austrų (1,1 %).
Arkolos mūšis

**Arkolos mūšis** – mūšis, įvykęs 1796 lapkričio 15-17 d. tarp Austrijos ir Napoleono vadovaujamų Prancūzijos kariuomenių. Šį ir kitus mūšius Šiaurės Italijoje laimėjus Prancūzijai, 1797 m. Austrija buvo priversta pasirašyti taikos sutartį.  

## Padėtis prieš mūšį
1796 m. Napoleonas paskelbtas Prancūzijos armijos Italijoje vadu. Balandį jis nugalėjo pjemontoniečius ir išstūmė austrus iš didžiosios šiaurės Italijos dalies. Tada buvo apgulta paskutinė austrų tvirtovė Mantuja ir austrai siekė ją išvaduoti. Lapkritį prie Alponės ir Adidžės santakos Napoleonas susidūrė su Austrijos kariuomene, vadovaujama Žozefo Alvinci. Prancūzijos kariuomenė stokojo amunicijos, maisto atsargų, tačiau nepaisant to, vis tiek pradėjo ataką.

## Mūšio eiga
Lapkričio 14 d. prancūzai perėjo Adidže, tada kariuomenes skyrė tik Alponės upelis. Kitas dvi dienas prancūzam mėginant pereiti tiltą per upelį juos atmušdavo austrų pėstininkų salvės. Lapkričio 17 d. Alvinci iš prancūzų šoninių manevrų nusprendė, kad jam gresia apgula ir jis atsitraukė

Nuostoliai: 4500 žuvusių prancūzų, 7000 austrų.

## Peržengimas per tiltą
Yra daug herojiškų paveikslų ir istorijų kaip pats Napoleonas pasičiupęs vėliavą perėjo tiltą pliekiant šūviams. Visgi nemanoma, kad jis būtų taip rizikavęs. Tai greičiausiai buvo propaganda, siekiant padidinti jo populiarumą.
Varnikai

**Varnikai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Trakų Trakų istoriniame nacionaliniame parke, Skaisčio ežero pakrantėje, į vakarus nuo Varnikų miško. Seniūnaitijos centras. Stūkso Varnikų piliakalnis, aptikta V–VI a. senovės gyvenvietė. Yra Varnikų botaninis zoologinis draustinis, pelkynas, pažintinis mokomasis pėsčiųjų takas Varnikų miške.

Varnikų miške yra holokausto aukų kapinės, kuriose palaidoti 1941 m. rugsėjo 30 d. sušaudyti 1446 žydų tautybės asmenys.

## Istorija

Sovietmečiu buvo įrengta vandens sporto bazė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Počajivo lavra

**Počajivo lavra** () – pravoslavų vienuolynas, pastatytas ant 60 m aukščio kalvos Počajive, Ternopilio srityje, Ukrainoje, apie 50 km nuo Ternopilio. Tai didžiausia šventykla Voluinėje, laikoma viena švenčiausių vietų stačiatikiams Vakarų Ukrainoje. Pirmąkart Počajivo vienuolynas paminėtas 1527 m., mongolų invazijos metu.

## Nuorodos
* Apie Počajevskaja lavra
Plomėnai

**Plomėnai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Žaizdrių, Trakų ist. nac. parke. Į rytus nuo kaimo telkšo pelkynas (kur didelė vandens paukščių kolonija, gausu saugojamų augalų rūšių), Plomėnų ežeras. Įkurtas Plomėnų ornitologinis draustinis (1974 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Strakiškės

**Strakiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybės rytuose, 3 km į pietus nuo Senųjų Trakų, Užutrakių miško rytiniame pakraštyje, prie kelio į Senąjį Tarpupį. Į pietus nuo kaimo, prie Medrynios upelio rasta Strakiškių senovės gyvenvietė.

## Istorija
XIX a. pab. buvo Strakiškių kaimas ir karčema Trakų apskrities Tarpupio valsčiuje ir apylinkėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Fleriuso mūšis

**Fleriuso mūšis** (1794 m. birželio 26 d.) – svarbus mūšis, turėjęs daug įtakos Prancūzijos revoliucijos likimui. Taip pat pirmas mūšis, kuriame buvo panaudota oro žvalgyba.

## Mūšio eiga
Mūšis prasidėjo Nyderlanduose Austrijai (Saksonijos-Koburgo princui) užpuolus prancūzų armiją. 52 000 kareivių reguliarioji Saksonijos-Koburgo armija puolė 75 000 prancūzų (generolas *Jean-Baptiste Jourdan*) pajėgas, kurių dauguma buvo naujokai. Padrika austrų ataka greitai buvo atmušta, nes *Jourdan* galėjo įvertinti situaciją, gaudamas informaciją iš kelių stebėtojų oro balionuose. Mūšis truko 6 valandas.

Pasekmės: Pirmosios koalicijos žlugimas, Austrija prarado Nyderlandus.
Netektys: 4 000 prancūzų (5,3 %), 2 300 austrų (4,4 %).
Senasis Tarpupis

**Senasis Tarpupis** – kaimas Trakų rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 10 km į pietryčius nuo Trakų. Seniūnaitijos centras. Šalia kaimo telkšo Meduvio ir Karvio ežerai. Pietuose prasideda Paluknio miškai. Vieškeliai į Guopstas, Senuosius Trakus, Naująjį Tarpupį.

Meduvio ežero pakrantėje ir jo salose aptikta Senojo Tarpupio senovinė gyvenvietė.

## Istorija
1569 m. turto įrašuose minima, kad Tarpupis priklausė karališkojo stalo valdoms. 1766 m. į Tarpupio dvaro valdą, kurios valdytoju buvo Mykolas Bžostovskis, pateko Rūdninkų miestelis, Terešiškių kaimas ir kt. Iki XX a. vid. Senasis Tarpupis buvo Tarpupio valsčiaus Trakų apskrityje centras.

Iki XXI a. pr. veikė Trakų vidurinės mokyklos skyrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šventininkai (reikšmės)

**Šventininkais** vadinami kaimai:

* Kaišiadorių rajone;
* Trakų rajone;
* Vilniaus rajone:
** Buivydžių seniūnijoje;
** Pagirių seniūnijoje.
Totoriškės

**Totoriškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybės pietvakariuose, 4 km į pietus nuo Aukštadvario, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Pro kaimą teka upelis Strūzda, sudarytas Totoriškių tvenkinys. Rytinėje kaimo pusėje telkšo keletas ežerų: Laužaraistis, Degusys, Nyležeris, Skritis, Ilgis.

Kaime, šalia kelio, aptiktas Totoriškių pilkapis (Prancūzkapiai).

## Istorija
XIX a. pab. – XX a. pr. kaimas pateko į Trakų apskrities Aukštadvario valsčių, Kataliaučiznos apylinkę.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Totoriškės (reikšmės)

**Totoriškėmis** vadinami kaimai:

* Kaišiadorių rajone;
* Trakų rajone:
** Aukštadvario seniūnijoje;
** Trakų seniūnijoje;
* Vilniaus rajone;

Taip pat Baltarusijoje:
* Varanavo rajone;
* Smurgainių rajone.
Vaickūniškės

**Vaickūniškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybės pietvakariuose, 4 km į šiaurės vakarus nuo Onuškio, prie kelių  ir . Seniūnaitijos centras. Prateka Samės upelis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Vaickū́nas* (< *Vai̇̃ckus* < ).

## Istorija
XIX a. pab. – XX a. pr. Vaickūniškės buvo kaimas ir palivarkas Trakų apskrities Onuškio valsčiuje, apylinkėje ir parapijoje. Dvaras priklausė Kšivoblockiams, 1850 m. valdė 359 dešimtines žemės.

LTSR laikais buvo „Švyturio“ kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė ryšių skyrius, Pasamavio mokykla (1923 m. įkurta kaip pradinė, 1954–1961 m. septynmetė, 1961–1986 m. aštuonmetė, nuo 1986 m. – devynmetė, iki 2005 m. Vaickūniškių pagrindinė mokykla, vėliau Onuškio vidurinės mokyklos Vaickūniškių skyrius), kultūros namai, biblioteka. Iki XXI a. pr. veikė paštas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasamavis

**Pasamavis** – kaimas Trakų rajono savivaldybės pietvakariuose, 6 km į šiaurės vakarus nuo Onuškio, prie Samės upelio ir kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaukos departamentas

**Kaukos departamentas** () – departamentas Kolumbijos pietvakariuose, Ramiojo vandenyno pakrantėje. Administracinis centras – Popajanas.

## Geografija

Departamento teritorija driekiasi Centrinė ir Vakarinė Kordiljeros. Jose išteka Kaukos ir Magdalenos upės. Pakrantėje yra siaura žemuma. Vyrauja miškai ir krūmynai. Kaukos departamente yra 2 nacionaliniai parkai

## Istorija

Ikikolumbiniais laikais departamento teritorijos pietinė dalis priskiriama Šiaurinių Andų kultūrinei zonai. Pakrantėje klestėjo Tumako-La Tolitos kultūra, giliau žemyne - Narinjo kultūra.

Šiaurės rytinė departamento dalis, tuo tarpu, priskiriama Andų Tolimosios šiaurės kultūrinei zonai. III a. pr. m. e. iš rytų čia paplito San Agustino kultūra, kurios žymiausias palikimas yra Tieradentras - kapų kompleksas. Šios kultūros archeologinis parkas - pasaulio paveldo paminklas.

Kaukos aukštupyje esančiame Pubensos slėnyje gyvenę guambijai sukūrė gentinę konfederaciją ir aktyviai gynėsi nuo aplinkinių tautų. Jų rytiniai kaimynai buvo paesai.

XVI a. viduryje regioną nukariavo Ispanija ir prijungė prie Peru vicekaralystės (Santa Fe de Bogotos karališkoji audiencija). Pubensos slėnyje įkurtas Popajanas tapo svarbiu miestu, iš kurio vyko kolonizacija į krašto gilumą. Iš pradžių regionas priklausė Popajano provincijai, o po gausių administracinių reformų 1910 m. suformuotas Kaukos departamentas.

## Ekonomika

Svarbiausia ūkio šaka – žemės ūkis. Auginamos agavos, cukranendrės, kava, bulvės, kukurūzai, juka, pupelės, pomidorai ir kt. Galvijų auginimas. Pajūryje – žvejyba. Miškininkystė. Yra nemažų naftos ir aukso telkinių.

## Pagrindiniai miestai
Didžiausi miestai ir gyvenvietės 2018 m. (tūkst. gyv.):
* Popajanas (266,5)
* Santander de Kiličao (52,2)
* Puerto Techada (36,2)
* Miranda (17,9)
* Timbijas (14,5)
* Piendamo (14,2)
* Vilja Rika (14,2)
* Gvapis (13,9)


Parque Natural de Puracé.jpg|Purasės nacionalinis gamtos parkas
Piramide de San Francisco, parque arqueológico Tierradentro - panoramio.jpg|Tieradentro nacionalinis archeologinis parkas
El_Patia,_Colombia.jpg|Kalnai Patijos savivaldybėje
Calle 5, Popayán 02.jpg|Popajano senamiestis


## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Trakų pusiasalio pilis

**Trakų pusiasalio pilis** – Trakų pilis, esanti prie miesto aikštės. 

## Istorija
Pradėta statyti 2-ojoje XIV a. pusėje. Ji buvo stipriai sugriauta, kadangi nebuvo baigta – mat po keleto kryžiuočių antpuolių ją 1390 m. sudegino patys pilies šeimininkai. 

1440 m. Trakų pusiasalio pilyje buvo nužudytas kunigaikštis Žygimantas Kęstutaitis. 

Vėliau pilis buvo atstatyta, tačiau smarkiai nukentėjo XVII a. viduryje per karus su Švedija ir Rusija.

Daugiau ji nebuvo atstatyta, tik išlikusiuose bokštuose buvo įrengtas kalėjimas.

1929 m. pilies griuvėsiai buvo konservuoti, o jau po Antrojo pasaulinio karo restauruotas vienas 13 m aukščio gynybinis bokštas.

## Pilis šiais laikais

Nuo 1999 m. šioje pilyje kasmet vyksta Viduramžių šventė.
Taučionys

:: *Apie kaimą Alytaus rajone žr. [[Taučionys (Alytus)]]*.

**Taučionys** – kaimas Trakų rajono savivaldybės pietvakariuose, 4 km į pietus nuo Onuškio, prie Dumblio ežero ir Musės upelio. Praeina kelias . Pietuose – Taučionių geomorfologinis draustinis.

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas iš asmenvardžių **Taučionis, Taučys*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Trakų apskrities Onuškio valsčių ir apylinkę. 1865 m. priklausė Onuškio dvarui (Olsufijevų valda).

LTSR laikais – Onuškio kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Nuo 1925 m. veikė pradinė mokykla, biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Anodas

**Anodas** ( - kelias aukštyn) – polius, per kurį elektros srovė įteka į elektros įrenginį. Sutarta srovės tekėjimo kryptis yra *priešinga* metale esančių elektronų judėjimo krypčiai, nes elektronų krūvis neigiamas. Todėl jei kontaktai metaliniai, anodas yra kontaktas, per kurį elektronai išteka iš įrenginio.

Elektros baterijoje anodas yra neigiamas jos polius. Lempiniame diode anodas yra teigiamas elektrodas, sugaudantis viduje skriejančius neigiamus elektronus kurie po to išteka iš lempos. Puslaidininkiame diode anodas yra **p** pusė, tiekianti skylutes (**n** pusė tiekia elektronus). Katodinėje apsaugoje anodas yra sparčiai koroduojantis metalas, apsaugantis su juo elektriškai sujungtą saugomą konstrukciją nuo korozijos (tarkim, cinko anodas apsaugo geležinį laivo korpusą).

Anodą papildantis elektrodas, kuriuo srovė išteka iš įrenginio, vadinamas katodu.

## Šaltiniai
Katodas

**Katodas** – elektrodas, per kurį elektros srovė išteka iš elektros įrenginio. Populiari nuomonė, kad katodas yra neigiamas elektrodas, yra neteisinga. Katodo poliariškumas priklauso nuo įrenginio tipo. Įrenginiuose, kurie generuoja srovę, katodas yra teigiamas polius, o įrenginiuose, kurie naudoja srovę, katodas yra neigiamas:
* Iškraunant galvaninį elementą katodas yra teigiamo poliariškumo, nes per šį elektrodą išteka elektros srovė.
* Kraunant akumuliatorių katodas yra neigiamo poliariškumo, nes kraunant akumuliatorių srovės kryptis yra priešinga.
* Vakuumo lempoje (taip pat ir rentgeno lempoje) katodas yra neigiamo poliariškumo. Iš šio elektrodo išlekia elektronai, tuo metu teorinė srovė teka priešingai.
* Puslaidininkų diode katodas yra neigiamas polius. Dioduose poliariškumas visada nusakomas pagal tiesioginės srovės kryptį, nors kai kurie diodai (stabilitronai) naudojami atvirkščiai.

Elektrodas, per kurį elektros srovė įteka į įrenginį, vadinamas anodu.
Totoriškės (Trakai)

**Totoriškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybės šiaurės rytuose, 2 km į pietryčius nuo Bražuolės, Totoriškių pusiasalyje (plotas 10,4 ha) Galvės ežero šiaurinėje pakrantėje. Išlikęs Totoriškių dvaras, yra įsikūręs kempingas.

## Istorija

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1995 m. liepos 27 d. nutarimu Nr. 1052 Užutrakis ir Totoriškės buvo perduoti Trakų istoriniam nacionaliniam parkui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Parabolė

**Parabolė** – kreivė plokštumoje, gaunama kertant kūginį sukimosi paviršių plokštuma, neinančia per jo viršūnę ir lygiagrečia sukimosi ašiai. Jos ekscentricitetas lygus vienetui. Kitaip ji gali būti apibrėžta kaip geometrinė vieta plokštumos taškų, vienodai nutolusių nuo vieno taško (vadinamo parabolės židiniu) ir tiesės (vadinamos direktrise).

Parabolės lygtis yra kvadratinė lygtis: y = ax^2 + bx + c, kur a, b ir c yra konstantos, o a nelygus 0.

Sukant parabolę aplink simetrijos ašį, gaunamas erdvinis kūnas - elipsinis paraboloidas.

## Galerija

File:Bouncing ball strobe edit.jpg|Šokinėjantis kamuolys turės parabolės formą (ignoravus trinties jėgą)
File:ParabolicWaterTrajectory.jpg|Parabolinės vandens čiurkšlių trajektorijos fontane
File:St Louis Gateway Arch.jpg|Sent Luiso Vartų arka atrodo panaši į parabolę, bet iš tiesų ji yra grandininės linijos formos.
File:Offset Schotelantenne.jpg|Palydovinis imtuvas yra parabolės formos


## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Žemdirbystė

**Žemdirbystė** – viena iš agronomijos sričių, vienas seniausių žmonijos verslų. Atsirado siekiant padidinti maisto išteklius. Skirstoma į primityviąją (kaplinę, lydiminę, dirvoninę), ekstensyviąją (pūdyminę, žalieninę), intensyviąją (vaismaininę, pramoninę, kt.) alternatyviąją (ekologinę, veganišką, kt.).

## Istorija
Gyvulininkystei atsiskyrus ir tapus atskira žemės ūkio šaka, žemdirbystė liko susijusi su nuolatiniu žemės dirbimu. Lietuvoje atsirado viduriniame neolite. Daugiausia dirbo moterys. Neolito pabaigoje susiklostė lydiminė žemdirbystė. I–IV m. e. a. pereita prie miškinės dirvoninės žemdirbystės, o I tūkstantmečio pabaigoje atsirado ir pūdyminė žemdirbystė.

Mesapotamijoje pirmieji žemdirbiai pasirodė apie 9000 m. pr. m. e., Egipte apie 7000 m. pr. m. e., Europoje apie 5000 m. pr. m. e.

## Literatūra
* Žemdirbystė. Vadovėlis. Aleksandro Stulginskio universitetas. 2013 m.
Žalčiai

:

**Žalčiai** (*Natricinae*) – žaltinių (*Colubridae*) pošeimis.

## Gentys
* *[[Adelophis]]*
* Afrikiniai žalčiai (*Afronatrix*)
* Miškiniai žalčiai (*Amphiesma*)
* *[[Amphiesmoides]]*
* Kapo dėmėtosios gyvatės (*Amplorhinus*)
* *[[Anoplohydrus]]*
* Aspidūrai (*Aspidura*)
* Briaunuotieji žalčiai (*Atretium*)
* Ceiloniniai žalčiai (*Balanophis*)
* Kirtlando gyvatės (*Clonophis*)
* Filipininiai žalčiai (*Hologerrhum*)
* Kalimantano vandeniniai žalčiai (*Hydrablabes*)
* Juodapilviai vandeniniai žalčiai (*Hydraethiops*)
* Iguanožandžiai žalčiai (*Iguanognathus*)
* *[[Limnophis]]*
* Briaunapilviai žalčiai (*Macropisthodon*)
* *[[Natriciteres]]*
* Tikrieji žalčiai (*Natrix*)
* Amerikiniai žalčiai (*Nerodia*)
* *[[Opisthotropis]]*
* Azijiniai kreivaakiai žalčiai (*Parahelicops*)
* *[[Pararhabdophis]]*
* *[[Psammodynastes]]*
* Vėžiniai žalčiai (*Regina*)
* Ilgadančiai žalčiai (*Rhabdophis*)
* Raudonpilviai pelkiniai žalčiai (*Seminatrix*)
* Azijiniai plaukikai (*Sinonatrix*)
* Rudosios gyvatės (*Storeria*)
* Raištinės gyvatės (*Thamnophis*)
* Juostuotieji pelkiniai žalčiai (*Tropidoclonion*)
* *[[Tropidonophis]]*
* *[[Virginia]]*
* Žalčiai žuvėgaudžiai (*Xenochrophis*)
Bausmė (filmas)

**Bausmė** – lietuvių trumpametražė veiksmo drama, sukurta 2006 metais.

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*
* Jan Dravnel	- 	Večikas
* Agata Meilutė	- 	Vilma
* Mirek Janč	- 	Zbynia
* Vitalijus Ripinskis	- 	Mečeslavas
* Renata Kijevič	- 	Agnė
* Birutė Pogromskytė	- 	Miglė
* Mantė Grikpedytė	- 	Virga
* Marius Kavoliukas	- 	Kislas
* Ignas Valiulis – Rudas
* Egidijus Šlepetys – medicinos studentas

## Nuorodos
* Oficialus filmo weblogas
Driežlieliečiai

**Driežlieliečiai** (*Ophioglossales*) – driežlieliūnų (*Ophioglossophyta*) skyriaus driežlielainių (*Ophioglossopsida*) klasės augalų eilė. Priklauso sporinių induočių grupei.

* Šeima. Driežlieliniai (*Ophioglossaceae*)
** Gentis. Driežlielė (*Ophioglossum*)
*** Rūšis. Vienalapė driežlielė (*Ophioglossum vulgatum*)
** Gentis. Varpenis (*Botrychium*)
*** Rūšis. Paprastasis varpenis (*Botrychium lunaria*)
*** Rūšis. Šakotasis varpenis (*Botrychium matricariifolium*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
*** Rūšis. Daugiaskiltis varpenis (*Botrychium multifidum*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
*** Rūšis. Mažasis varpenis (*Botrychium simplex*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
*** Rūšis. Virgininis varpenis (*Botrychium virginianum*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Varpenis

**Varpenis** (*Botrychium*) – driežlieliečių (*Ophioglossales*) eilės driežlielinių (*Ophioglossacea*) šeimos augalų gentis. Priklauso sporinių induočių grupei.

Kai kurie botanikai šiai genčiai priskiria ir gentis *[[Botrypus]]*, *[[Sceptridium]]*.

Lietuvoje iš viso yra aptinkamos 5 varpenių rūšys ir 4 iš jų įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą:
* Paprastasis varpenis (*Botrychium lunaria*)
* Šakotasis varpenis (*Botrychium matricariifolium*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Daugiaskiltis varpenis (*Botrychium multifidum*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Mažasis varpenis (*Botrychium simplex*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Virgininis varpenis (*Botrychium virginianum*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Šaltiniai
Daugiaskiltis varpenis

**Daugiaskiltis varpenis** (*Botrychium multifidum*) – driežlielinių (*Ophioglossacea*) šeimos varpenių (*Botrychium*) genties augalas. Priklauso sporinių induočių grupei. Cirkumpoliarinė ir subkontinentinė rūšis. Lietuvoje reta, dažniausiai aptinkama Baltijos aukštumose ir pajūryje.

## Biologija ir ekologija
Šios genties paparčiai yra palyginti nedideli 5 iki 30 cm aukščio. Skirtingai nei dauguma paparčių B. *multifidum* turi susitraukiančias šaknis, kurios padeda augalui įsitvirtinti, įterpdamos juos giliai į dirvožemį. Lapo vegetatyvinė dalis ilgakotė, gelsvai žalia, mėsinga, 2-3 kartus plunksniška, išaugusi arti augalo pamato. Daugiametis, sporinis augalas su šakniastiebiu. Geofitas. Sterili lapo dalis (trofoforas) žiemojanti, atsišakoja arti kotelio pagrindo, lakštas dažnai horizontalus, prigludęs prie žemės, su ilgu lapkočiu. Vidutinio ūksmingumo buveinių augalas.

## Dauginimasis
Dauginasi sporomis, kurios susiformuoja rausvose, rutuliškose sporangėse. Sporifikuoja liepos – rugpjūčio mėnesiais.

## Paplitimas
Plačiausiai paplitusi Vidurio ir Šiaurės Europoje, Rytinėje Šiaurės Amerikos dalyje. Dažniausiai aptinkama pušynų aikštelėse bei nederlingose žemažolėse pievose. Auga rūgščiuose, drėgnuose ar vidutiniškaim drėgnuose dirvožemiuose.

Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

## Šaltiniai
Mažasis varpenis

**Mažasis varpenis** (*Botrychium simplex*) – driežlielinių (*Ophioglossacea*) šeimos varpenių (*Botrychium*) genties augalas. Priklauso sporinių induočių grupei.

Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

## Paplitimas
Mažojo varpenio rūšis daugiausia paplitusi Centrinės bei Šiaurės Europos, Šiaurės Amerikos temperatinėje juostoje. Taip pat žinoma Japonijoje ir pietinėje Grenlandijos dalyje. Europos žemyne laikoma vienas rečiausių *Botrychium genties* augalų, nuolat nyksta, išskyrus Slovėniją, o Lietuvoje žinomos tik dvi mažojo varpenio rūšies populiacijos.

### Radavietės Lietuvoje
2018–2019 m. nustatytos mažojo varpenio radvietės:

# Žemaitijos nacionalinis parkas. Aptiktas 1 gyvybingas mažojo varpenio augalas. Buveinė – briedgaurynas, augavietės plotas – 0,7 ha.
# Pajūrio kopos. Aptikta gyvybinga populiacija, sudaryta iš daugiau nei 300 individų. Buveinė – pajūrio smėlynų tyruliai.

## Biologija ir ekologija
Mažasis varpenis – daugiametis, sporinis, vasaržalis augalas. Geofitas. Augalas auga iki 8 centimetrų aukščio. Trofoforo (sterilios lapo dalies) lakštas pavienis, retai gali būti ir du. Trofoforas su koteliu atsišakoja augalo pamatinėje dalyje, gali atsišakoti ties viduriu. Sterili lapo dalis su trimis skiautėmis, vidurinė skiautė – didžiausia, plunksniškai šakota du ar tris kartus. Taip pat sudaro nuo vienos iki trijų porų pinulių. Būna varpiškos, kiaušiniškos, retai pasitaiko inkstiškų su neišreikšta vidurine gysla.

Sporoforas vieną ar du kartus plunksniškai šakotas, šluotelės formos. Vegetatyvinis dauginimasis – sporomis, jos susiformuoja rutuliškose sporangėse. Sporifikacija birželio–liepos mėnesais. Dauginas sporomis, tačiau šis procesas gan neefektyvus, nes yra lėtas. Specifinės mikroaplinkos sąlygos yra reikalingos besiformuojančiam gametofitui, o apvaisinimui būtinas vanduo.

Vienas iš veiksnių, kuris riboja mažojo varpenio plitimą – sudaryta mikorizė. Augalas priklauso vidutinio ūksmingumo ar vidutinio šviesumo buveinėms. Auga nedaug ar labai mažai maisto medžiagų turinčiame rūgščiame, vidutinio drėgnumo.dirvožemyje.

Lietuvoje auga briedgaurynuose, ganyklose, nesusivėrusiose pievose.

## Grėsmės ir apsauga
Mažojo varpenio populiacija nyksta dėl jo augaviečių apaugimo tankiakerėmis žolėmis, krūmais ar krūmokšniais. Viena iš didžiausių grėsmių šiai rūšiai yra dirvožemio suslėgimas, išdžiūvimas, invazinių augalų įsigalėjimas, sukcesija bei rekreacija.

## Šaltiniai
Virgininis varpenis

**Virgininis varpenis** (*Botrychium virginianum*) – driežlielinių (*Ophioglossacea*) šeimos varpenių (*Botrychium*) genties augalas. Priklauso sporinių induočių grupei.

Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

## Apibūdinimas
Daugiametis, vasaržalis, sporinis augalas. Augalas 15–40 cm aukščio. Sterilios lapo dalies (trofoforo) lakštas pavienis, jaunas gali būti šiek tiek plaukuotas. Trofoforo lakštas su koteliu atsišakoja ties augalo viduriu arba šiek tiek žemiau, plačiai trikampis, du arba tris kartus plunksniškai šakotas. Apatinė pinulių pora didžiausia. Fertili lapo dalis (sporofitas) šluotelės pavidalo su ilgu koteliu, du arba tris kartus plunksniškai šakotas. Dauginasi sporomis, kurios susidaro rutuliškose sporangėse. Sporifikuoja birželio–rugpjūčio mėn.

## Paplitimas ir ekologija
Vidutiniškai ūksmingų ar vidutiniškai šviesių buveinių augalas. Auga rūgščiuose ar vidutiniškai rūgščiuose (pH < 6,8)  ir vidutiniškai drėgnuose dirvožemiuose, kuriuose labai mažai maisto medžiagų. Lietuvoje įsikuria beržynuose, mišriuosiuose ir lapuočių miškuose, pasitaiko eglynų pakraščiuose, miškų aikštelėse, upelių ar melioracijos griovių šlaituose. Cirkumpoliarinė ir žemyninė rūšis. Paplitusi Šiaurės Rytų Europoje, Alpėse, Karpatuose, Vakarų Sibire, Himalajuose, Mandžiūrijoje, Japonijoje, Šiaurės Amerikoje. Lietuvoje labai reta. Dažniausiai aptinkama Baltijos aukštumose, taip pat Vidurio Lietuvos žemumos prieigose.

## Panaudojimas
Indijoje augalas naudojamas gydyti dizenteriją.

Iš šaknų išvirta arbata sukelia prakaitavimą, vėmimą, kosulį. Taip pat iš šaknų yra gaminamas tepalas, kurį naudoja patepti gyvačių įkandimus, nubrozdinimus, žaizdas.

Himalajuose, žmonės šią rūšį verda ir valgo.

## Šaltiniai
Kena (reikšmės)

**Kena** vadinama:

* gyvenvietės Vilniaus rajone:
** Kalvelių seniūnijoje:
*** Kena;
*** Kenos gel. stotis;
** Rukainių seniūnijoje;
* miestas Egipte;
* muzikos instrumentas;
* Kena (upė).
Kiškiai (reikšmės)

Žodis **kiškiai** reiškia:

* kiškiai – kiškinių šeimos žinduoliai:
** dryžuotieji kiškiai – kiškinių šeimos gentis;
* Lietuvos kaimai:
** Kiškiai – Ignalinos rajone;
** Kiškiai – Šilutės rajone.
Kazokai (reikšmės)

**Kazokai** yra:

* gyventojų grupė Ukrainoje ir Rusijoje;
*Lengvosios kavalerijos rūšis Lietuvos Didžiojoje kunigaikštystėje;
* kaimai Lietuvoje:
** Jurbarko rajone;
** Kaišiadorių rajone;
** Molėtų rajone;
** Panevėžio rajone;
** Pakruojo rajone;
** Šilalės rajone:
*** Kazokai Bijotų seniūnijoje,
*** Kazokai I Upynos seniūnijoje.
Kalnarūtė

**Kalnarūtė** (*Asplenium*) – kalnarūtiečių (*Aspleniales*) eilės, kalnarūtinių šeimos (*Aspleniaceae*) augalų gentis.

## Rūšys
Gentyje yra apie 700 rūšių.

* *[[Asplenium acuminatum]]*
* *[[Asplenium adiantum-nigrum]]*
* *[[Asplenium ceterach]]*
* Madeirinė kalnarūtė (*Asplenium hemionitis*)
* Jahandezo kalnarūtė (*Asplenium jahandiezii*)
* Lizdinė kalnarūtė (*Asplenium nidus*)
* *[[Asplenium platyneuron]]*
* *[[Asplenium polyodon]]*
* *[[Asplenium radicans]]*
* *[[Asplenium rhizophyllum]]*
* *[[Asplenium rhomboideum]]*
* Mūrinė kalnarūtė (*Asplenium ruta-muraria*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Briedlielinė kalnarūtė (*Asplenium scolopendrium*)
* Šerinė kalnarūtė (*Asplenium trichomanes*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* *[[Asplenium unilaterale]]*
* Žalioji kalnarūtė (*Asplenium viride*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
ir kt.
Kalnarūtiečiai

**Kalnarūtiečiai** (*Aspleniales*) – šertvūnų (*Polypodiophyta*) skyriaus šertvainių (*Polypodiopsida*) klasės augalų eilė. Priklauso sporinių induočių grupei.

* Šeima. Kalnarūtiniai (*Aspleniaceae*)
** Gentis. Kalnarūtė (*Asplenium*)
*** Rūšis. Mūrinė kalnarūtė (*Asplenium ruta - muraria*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
*** Rūšis. Šerinė kalnarūtė (*Asplenium trichomanes*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
*** Rūšis. Žalioji kalnarūtė (*Asplenium viride*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
AZ Alkmaar

**AZ** – Nyderlandų futbolo klubas  iš Alkmaro. Nyderlanduose klubas vadinamas AZ, bet tarptautinėje arenoje dažnai pridedama Alkmaar.

## Istorija

Klubas įkurtas 1967 m. gegužės 10 d. susijungus dviem komandoms Alkmaar '54 ir FC Zaanstreek ir vadinosi **AZ '67**. 

2021–2022 m. sezone rungtyniavo Eredivisie. Užėmė penktą vietą.

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta raudona apranga. 

## Pasiekimai

* Nyderlandų ''Eerste Divisie'' lygos čempionas (1996, 1998 m.)

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
Mūrinė kalnarūtė

**Mūrinė kalnarūtė** (*Asplenium ruta-muraria*) – kalnarūtinių (*Aspleniaceaee*) šeimos, kalnarūtės (*Asplenium*) genties augalas. Cirkumpoliarinė (,'aplinkui') šiaurės pusrutulio rūšis, daugiausiai sutinkama Europoje. Dažnesnė kalnuotose vietovėse, retesnė lygumose. Šviesomėgis kalkingų substratų augalas, aptinkamas uolų plyšiuose, ant senų mūrinių statinių, klinčių karjeruose.

## Biologija

Žolinis augalas daugiametis, visžalis, 5–15 cm aukščio, Iš horizontalaus šakniastiebio išauga keli ar keliolika 2–3 kartus plunksniškai suskaldytų odiškų lapų, kurie panašūs į žaliosios rūtos lapus, su 4-5 poromis šoninių segmentų, kurių apatinieji paprastai dar kartą arba du kartus šakojasi į bukas, rombiškas skiautes. Lapų apatinėse pusėse esančiose sporangėse brandinamos sporos (išberiamos birželio–rugpjūčio mėnesiais). Taip pat dauginasi šakniastiebiais. Augalas paplitęs kalnuose, paprastai auga kalkingų uolų plyšiuose, įsikuria ir mūrų plyšeliuose, jei tik mūrijant buvo naudojamos kalkės.

Liaudies medicinoje seniau naudota šio daugiamečio augalo žolė. Manyta, kad ji tinka kosuliui, rachitui gydyti, padeda sustabdyti plaukų slinkimą.

## Lietuvoje

2000 m. įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Lietuvoje labai reta, auga ties rytine arealo riba. Buvo žinoma viena radavietė nuo 1995 m. prie Svėdasų (Anykščių raj.). Ten esančiose senose kapinėse yra saugoma mūrinės kalnarūtės augavietė. Ant kapinių tvoros auga apie 200 daugiausia sporifikuojančių kalnarūtės kerelių. Grėsmę augalo išlikimui gali sukelti savaiminis akmeninės tvoros irimas, jos tvarkymas ar bet koks remontas.

2008 m. liepos 16 d. aptikta nauja mūrinės kalnarūtės augavietė Švėkšnos miestelyje (Šilutės raj.), ant senosios mūrinės miestelio tvoros, juosiančios Švėkšnos dvaro parką (Vilkėno g.), ir ant tvoros prie privačių namų (Nr. 7–11) toje pačioje gatvėje.

## Sinonimai

* *Asplenium ruta-muraria subsp. baldense* (Sleep, Vida & Reichst.) Munoz Garm.
* *Asplenium ruta-muraria var. cryptolepis* (Fern.) Wherry
* *Asplenium ruta-muraria var. eberlei* (D. E. Mey.) Rasbach, K.Rasbach, Reichst. & Viane
* *Asplenium ruta-muraria var. lanceolum* Christ
* *Asplenium ruta-muraria subsp. ruta-muraria*
* *Asplenium ruta-muraria var. schriesheimense* Röhner & Bujnoch


Aspenium ruta-muraria2.JPG|Sporos
Mauerraute an der Mauer der Bahnhofstreppe des Bahnhofs Flensburg, Bild 01.JPG|Mūro sienoje
Mauerraute Asplenium ruta-muraria Grüner Ups Ehrwald-002.jpg|Tarp akmenų
Pteridophyta.1649.jpg|Uolų plyšiuose


## Šaltiniai