open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pajevonio pagrindinė mokykla

**Vilkaviškio rajono Pajevonio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pajevonyje (Vilkaviškio raj.), vykdžiusi ikimokyklinio ugdymo, pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290486810. Steigėjas – Vilkaviškio rajono savivaldybė. Dabar tai Virbalio pagrindinės mokyklos skyrius.

## Istorija

1551–1650 m. Pajevonio parapijoje veikė katalikų mokykla prie bažnyčios. 1774–1802 m. Edukacinės komisijos sprendimu mokykla pertvarkyta į valstybinę. Prieš Pirmąjį pasaulinį karą buvo atidaryta pradinė mokykla, kuri priklausiusi Vilkaviškio apskričiai, Pajevonio valsčiui. Apie 1926 m. mokyklos vedėjo J. Matulaičio iniciatyva pastatyta raudonų plytų mokykla, kurioje mokėsi apie 70 mokinių. 1930 m. pastatytas antras mokyklos aukštas, buvo 6 mokyklos skyriai.

Antrojo pasaulinio karo metais mokykla buvo sugriauta, pokario metais pradinės klasės mokėsi privačiuose namuose. 1949 m. pradinė mokykla išaugo į septynmetę. 1961 m. septynmetė mokykla pertvarkyta į aštuonmetę. 1963 m. prie mokyklos pristatytas priestatas. Nuo 1969 m. rugsėjo 1 d. aštuonmetė mokykla išaugo į vidurinę. 1981 m. pastatytas naujas mokyklos pastatas. 2011 m. mokykla išleido paskutinę – keturiasdešimt trečiąją abiturientų laidą. 2011 m. rugsėjo 1 d. mokykla reorganizuota į pagrindinę.

2021 m. mokykla prijungta prie Virbalio pagrindinės mokyklos kaip skyrius, o 2024 m. – išregistruota.

## Direktoriai
* Stasė Jakimavičienė
* Edvardas Jakimavičius
* V. Genys
* Paulius Dausinas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Pilviškių Santakos gimnazija

**Vilkaviškio rajono Pilviškių „Santakos“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pilviškiuose (Vilkaviškio raj.), Vilniaus g. 2, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklininio, pradinio, pagrindinio, vidurinio ir neformaliojo švietimo programas. Įstaigos kodas 290487150, steigėjas – Vilkaviškio rajono savivaldybė.

## Istorija

1777 m. minima parapinė mokykla, žinoma, kad pirmoji patalpa buvo Vytauto Didžiojo aikštėje. 1781 m. mokėsi 10 mokinių – 7 valstiečių ir 3 šlėktų vaikai. Nuo 1858 m. mokykla buvo išlaikoma valdžios, buvo mokoma lenkų kalba, po 1863 m. sukilimo – rusų kalba, po 1905 m. revoliucijos įvesta lietuvių kalba. 1919 m. spalio 27 d. įkurta progimnazija. 1925 m. mokykla suvalstybinta. Nuo 1946 m. mokykla peraugo į vidurinę mokyklą, 1950 m. išleido pirmą abiturientų laidą. Nauja mūrinė mokykla Pilviškiuose pradėta statyti 1940 m., dėl karo ir pokario sunkumų baigta tik 1963 m., laikinai glaudėsi Parausių pradinėje mokykloje.

2004 m. atlikta mokyklos pastato renovacija. Nuo 2007 m. rugsėjo 1 d. Pilviškių vidurinė mokykla tapo gimnazija. Mokykloje veikia 1-8 klasės ir I–IV gimnazijos klasės.

## Direktoriai
* 1919–1920 m. Juozas Sliesoraitis
* 1920–1921 m. Marcelijus Vitkauskas
* 1921–1930 m. Antanas Matulevičius
* 1930–1935 m. Jonas Švoba
* 1935–1938 m. Teodoras Blinstrubas
* 1938 m. Aleksandras Dičpetris
* 1938–1940 m. Pranas Gustaitis
* 1940–1944 m. Jonas Rinkevičius
* 1944 m. Elena Juciūtė
* 1945–1959 m. Juozas Dabušinskas
* 1959–1960 m. Leonas Kumpys
* 1960–1964 m. Juozas Janušaitis
* 1964–1968 m. Juozas Karvauskas
* 1968–1989 m. Juozas Janušaitis
* 1990–1995 m. Kęstutis Rogovas
* 1995–2004 m. Vytautas Juozas Kukis
* 2005–2016 m. Arūnas Kiulkis
* nuo 2016 m. Danutė Valiūnienė

## Himnas


*Mes esam ir būsim, ir eisim
*Veržli ir galinga tėkmė
*O tikrąją Santakos liepsną
*Mūs mintys ir širdys kalbės

*Kelia ir šviečia, neša ir kviečia
*Sparnas jaunystės svaigios.
*Sukasi supasi, moja ir klegasi
*Dienos gimnazijos.

*Nuošia dienos, sugula metai
*Vainikan žalių ąžuolų
*Gimnazijos augančių žingsnių mūs
*Laukia daugybė kelių.


## Žymūs mokytojai
* Valerija Rapulskienė – direktoriaus pavaduotoja ugdymui
* Daina Opolskaitė - Kovalčikienė - lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja, rašytoja

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
* Mokyklos laikraštis
Jataganas

**Jataganas** () – turkiškas vienašmenis priekin lenktas kalavijas, su rankena be skersinio ir gardos, kurios buoželė užlenkta į priekį. Turkijoje naudotas nuo XVI a. vidurio iki XIX a. pabaigos.

## Konstrukcija
Geležtės ilgis 60–80 cm, ji lenkta pirmyn (kaip Iberijos falkata ar graikų kopis), pats galas prie smaigalio kartais lenktas atgal. Smaigalio dalis dviašmenė, todėl jataganas tiko dūrimui. Geležtės nugarėlė iš minkštesnio plieno, ašmenys – iš kieto.

Rankena be gardos, paprastai kaulinė, dramblio kaulo, sidabro, buoželė užlenkta priekin ir dvišaka, kad rankena tvirčiau laikytųsi rankoje. Buoželės dvišakuma apgaubia delno apatinį kraštą, todėl kertant patogu truktelėti jataganą į save, ir smūgis tampa kertantis – pjaunantis.

Makštis paprastai medinė, aptraukta oda ar apkaustyta metalu. Kadangi jataganas be gardos, įkišus jį į makštį makštyje paprastai pasislepia ir dalis rankenos. Jataganus dažnai nešiojo už diržo užkištose makštyse kaip durklus.

Dalies jataganų geležtės ir rankenos išpuoštos.

Janyčarų ir kitų pėstininkų naudoti jataganai buvo mažesni ir lengvesni už kardus, kad būtų patogesni pėstininkams nešioti prie juosmens.

Vienas iš jataganų variantų: visas ilgis – 80 cm, geležtės ilgis – 65 cm, masė be makšties – 0,8 kg, masė su makštimi – 1,2 kg.

## Jataganų istorija
Jataganų pavadinimas atsirado iš Jatagano miesto (*Yatağan*) pietvakarių Turkijoje (Denizli provincija) pavadinimo.

Jataganus naudojo ne tik turkai, bet ir Artimųjų Rytų, Balkanų pusiasalio, pietų Užkaukazės šalių armijos.
Jataganus kaip trofėjus parsiveždavo kazokai. Jataganus plačiai naudojo Uždunojės Sečės kazokai.


Yatagan MBA Lyon Inv1951-5.jpg|XVII a. turkiškas jataganas
Yatagan.jpg|Jataganas
Jatagan.jpg|Jatagano piešinys
Umar - Sword ("Yataghan") and Scabbard - Walters 516.jpg|Jataganas


## Taip pat skaitykite
* Kopis
* Khopešas
* Machaira
* Falkata

## Nuorodos
* Yatağan 
* Senovinis osmanų jataganas (apie 1800 m.)
Lika

**Lika** – kalnuotas Kroatijos regionas, apribotas Velebito kalnų iš pietvakarių ir Plješevicos kalnų iš šiaurės rytų pusės. Didžioji regiono dalis priklauso Likos-Senio apskričiai, mažesnės dalys priklauso Karlovaco apskričiai bei Zadaro apskričiai.

Didžiausi Likos miestai yra Gospičius, Otočacas, Gračacas, Korenica, kurių dauguma įsikūrę karstiniuose Ličinos, Gackos ir kitų upių slėniuose. Regione yra į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą įtrauktas Plitvicų nacionalinis parkas.

## Istorija

### Viduramžiai
Baltieji kroatai atsikraustė į Liką iš Baltosios Kroatijos pirmoje VII a. pusėje. Po kroatų įsikūrimo Lika tapo Pajūrio Kroatijos kunigaikštystės dalimi. 925 m. tampa Kroatijos karalystės dalimi. 1102 m. pradeda valdyti vengrai.

### XV–XIX amžiai
XV a. pabaigoje, osmanams užėmus Bosniją ir Dalmatiją, į Likos regioną atsikelia serbų.

1527 m. Liką, kaip ir visą likusią Kroatiją, pradėjo valdyti Habsburgai.

1528 m. Liką užima osmanai, dalis kroatų bei serbų emigruoja.

Po Karlovico taikos 1699 m. regionas atiteko austrams.
Užsieniai (reikšmės)

**Užsieniais** vadinami Lietuvos kaimai:

* Akmenės rajone;
* Ignalinos rajone;
* Raseinių rajone;
* Šakių rajone;
* Telšių rajone.
Antazavės Juozo Gruodžio pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Antazavės Juozo Gruodžio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Antazavėje (Zarasų raj.), Dvaro g. 4, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190205194. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Antazavės Juozo Gruodžio vidurinės mokyklos Imbrado pradinio ugdymo skyrius

## Istorija

1861 m. Antazavėje veikė parapinė mokykla. 1864 m. įkurta valdiška pradžios mokykla. Apie 1870 m. pastatytas dviejų galų namas, kurio viename gale įsikūrė mokykla, kitame gyveno mokytojas. Pastatą statė dvaras, o išlaikė vietos savivaldybė: teikė kurą, mokėjo mokytojui atlyginimą (20 caro rublių). 1895 m. mokėsi 30 mokinių, buvo trys skyriai. 1895–1944 m. veikė pradžios mokykla.

1934–1936 m. pastatytas senasis mokyklos pastatas (dabar nugriautas). 1944 m. rudenį atidaryta progimnazija su I–III klasėmis. 1947 m. progimnazija perorganizuota į septynmetę mokyklą, nuo 1954 m. Antazavės vidurinė mokykla. 1961 m. buvo sujungta su Antazavės internatine mokykla. 1962 m. mokyklos išskirtos į savarankiškas mokyklas. 1986 m. mokykla tapo dvylikmete (1-12 kl.).

1990 m. mokykla persikėlė į naują pastatą. 1995 m. mokyklai suteiktas kompozitoriaus Juozo Gruodžio (1884–1948) vardas. 1999 m. pradėtas priešmokyklinis ugdymas. 2000 m. rugsėjo 1 d. pradėtas profilinis mokymas (11-12 kl.).

2014 m. rugpjūčio 19 d. tapo gimnazija, bet 2022 m. tapo pagrindine mokykla.

## Direktoriai
* nuo 1985 m. Aldona Svidinskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Zarasų Santarvės pradinė mokykla

**Zarasų „Santarvės“ pradinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Zarasuose, Vytauto g. 16, vykdanti pradinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių ir rusų kalba. Įstaigos kodas 190203948.

### Istorija

1839 m. Zarasuose, įgijusiame apskrities miesto statusą, buvo įsteigta vienos klasės rusiška mokykla, kuri 1879 m. perorganizuota į dviklasę, o 1903 m. į triklasę rusišką mokyklą. Mokykla buvo įsikūrusi pastate, kurį miestui dovanojo turtingi žmonės. Pastatas neišliko. 1906 m. joje mokėsi 92 moksleiviai. Mokestis už mokslą buvo 6 rubliai per metus. Be to, nuo 1843 m. mieste veikė mokykla berniukams prie cerkvės. 1865 m. šioje mokykloje atidaryta ir mergaičių klasė. 1893 m. atidaryta pravoslavų parapijinė mokykla. XX a. pradžioje veikė keturios pradinės mokyklos, kur mokėsi apie 350 žmonių. Buvo mokoma rusų kalba.

1919–1940 m. mieste veikė dviklasė pradinė rusiška mokykla buvusio teismo pastate. 1944 m. pradinėje mokykloje mokėsi 54 moksleiviai (vedėja E. Nikitina). 1947 m. pradinė mokykla pertvarkyta į septynmetę, kuri veikė dabartinės ligoninės patalpose. 1949 m. mokykla pavadinta Zarasų 2-ąja vidurinė mokykla. 1964 m. mokykla persikėlė į naują tipinį pastatą ir pertvarkyta į mokyklą-internatą, nuo 1986 m. Zarasų 3-ioji vidurinė mokykla, 1999 m. rugsėjo 1 d. suteiktas „Santarvės“ vardas. Nuo 2008 m. Zarasų „Santarvės“ pradinė mokykla. 2020 m. prijungta Turmanto pagrindinė mokykla kaip skyrius.

### Direktoriai
* 1947 m. P. A. Volkov
* 1954–1963 m. V. J. Titorenko
* 1964 m. V. F. Frolov
* 1977 m. G. B. Matusevič
* 1978 m. J. Vaikutis
* 1986 m. K. M. Gudkov
* 1989 m. A. Žaltauskas
* 1996 m. Valerija Palivoda
* 2023 m. Daiva Šileikienė

### Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Sūdavos pagrindinė mokykla

**Vilkaviškio rajono Sūdavos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilkaviškio raj., Sūdavoje, vykdanti ikimokyklinio/priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190487530.

Filialai:
* Vilkaviškio r. Sūdavos pagrindinės mokyklos Klausučių skyrius;

## Istorija
Įkurta 1950 m. Iš pradžių buvo įsikūrusi Rumokų kaime, vokiečio sodyboje. Buvo dvi klasės (penktoji ir šeštoji). Po trejų metų persikėlė į Žynių kaimą, į Sibirą ištremto ūkininko Puvelskio sodybą. Suteiktas Arminų pavadinimas (priklausė taip pavadinto kolūkio teritorijai).

## Direktoriai
* Vilija Nikliauzienė
* Eglė Kociuvienė

## Išnašos

## Nuorodos
* Svetainė
Virbalio pagrindinė mokykla

**Vilkaviškio rajono Virbalio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Virbalyje (Vilkaviškio raj.), Vilniaus g. 17, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290485480. Steigėjas Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba.

Filialas – Vilkaviškio rajono Virbalio pagrindinės mokyklos Šiaudiniškių skyrius.

## Istorija

1646 m. minima miestiečio Donelaičio namuose veikusi parapinė mokykla. 1674 m. domininkonai įsteigė šešių skyrių mokyklą. 1819–1870 m. veikė parapinė mokykla. 1861 m. Gedimino gatvėje įsteigta pirmoji valstybinė mokykla. 1880 m. pastatyta dviejų aukštų mūrinė mokykla. 1925 m. Dariaus ir Girėno gatvėje pastatyta nauja mokykla, iki 1937 m. joje buvo 4 skyriai. 1947 m. įkurta septynmetė mokykla. 1956 m. mokykla reorganizuota į aštuonmetę, 1957 m. į vidurinę. 1965 m. pastatytas 3 aukštų priestatas. 1979 m. duris atvėrė dar vienas priestatas. 2021 m. prijungta Pajevonio pagrindinė mokykla.

## Direktoriai
* Nijolė Liaudinskienė
* Donatas Dambrauskas
* Paulius Dausinas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Stade Français Paris

**Paryžiaus „Stade Français“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Paryžiaus.

## Istorija

Klubo komanda nuo 1985 m. žaidžia regioninėse mėgėjų lygose.

## Pasiekimai

## Sezonai
### [[UEFA]] varžybos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Stade de Reims

**Reimso „Stade“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Reimso.

## Istorija

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta raudona apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Visagino Sedulinos vidurinė mokykla

**Visagino Sedulinos vidurinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Visagine, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190242755.

## Istorija

Visagino 1-oji vidurinė mokykla įsteigta 1977 m. Didžiausias mokinių skaičius mokykloje buvo 1982/1983 mokslo metais, kartu su lietuviška mokykla net 1887 mokiniai. 1983 m. virš 500 mokinių perėjo į 2-ąją vidurinę mokyklą (dab. Visagino Gerosios vilties vidurinė mokykla). 1984/1985 mokslo metais mokykla priėmė gausų būrį pirmokų, atėjusių iš lopšelių/darželių Nr. 1, 4, 6. Tuomet mokykloje buvo net 9 pirmokų klasės.

2012 m. mokykla prijungta prie Visagino „Atgimimo“ gimnazijos.

## Direktoriai
* 1977 m. Viktoras Frolovas;
* 1999 m. Veronika Voitekian.

## Mokytojai
* Malceva Tatjana

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Nimča

**Nimča** () – šiaurės vakarų Afrikoje, ypač Maroke naudotas vienrankis kardas.

Pradėti gaminti XVIII a. pabaigoje, paprastai gaminti naudojant senas geležtes. Daug nimčų turi europietiškas XVII a. ar vėlesnes geležtes.

Nimčoms būdingos rankenos, kurių skersiniai užlenkti viršun link geležtės smaigalio, medinės rankenos turi kvadratiškas priekin užlenktas buoželes, o nuo priekinio skersinio apačios neretai žemyn eina lankelis, pridengiantis pirštus ir siekiantis buoželę, bet su ja nesujungtas. Po užpakaliniu pusskersiniu yra dar vienas pusskersinis, kuris atrodo lyg lankelio tęsinys.

## Nimčos durklai
Buvo gaminami ir nimčų stiliaus durklai, kurių rankena būdavo tokia pati, o garda smulkesnė negu nimčų kardų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Nimcha – Sabre de marine  (prancūziškai)
* Nimcha or.  (Puošnios nimčos vaizdas ties skersiniu. Prancūziškai)
* Nimcha du Maghreb  (prancūziškai)
* Moroccan nimcha with Napoleonic blade (Marokietiška nimča su Napoleono laikų prancūziška geležte)
* 18/19th century Moroccan nimcha  (XVIII–XIX a. marokietiška nimča) (nebūdinga tiesi geležtė)
* Paradinė nimča
Konsulas (Roma)

**Konsulas** – aukščiausias renkamas magistratas Romos Respublikoje ir Romos Imperijoje. Respublikos laikotarpiu konsulai buvo vyriausybės galvos, turėję didžiausią galią civiliniuose ir kariniuose reikaluose. Tuo tarpu Imperijos metais jie liko tik reprezentatyvios figūros, primenančios Respublikos palikimą.

## Nuorodos
* Romos respublikos konsulai
Visagino Draugystės progimnazija

**Visagino Draugystės progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Visagine, Draugystės g. 12, vykdanti pradinio, pagrindinio ugdymo I pakopos programas rusų kalba. Įstaigos kodas 300135691.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Ch-58

**Ch-58** () (NATO kodas - *AS-11 Kilter*) – antiradarinė raketa sukurta ir gaminama TSRS (šiuo metu Rusijoje), pakeitusi anksčiau naudotą Ch-28.

Karinėse oro pajėgose pradėta naudoti nuo 1978 m. 1992 m. buvo modernizuota. Valdoma nurodant taikinį prieš paleidimą.

## Modifikacijos
***X-58А** – naudojama prieš laivus (1992 m.)
***Х-58У** – padidintas raketos skridimo nuotolis iki 250-400 km
***Х-58Э** – antiradarinė modifikacija

## Charakteristikos

## Nuorodos
* aviation.ru 
* airwar.ru
* milrus.com
* sergib.agava.ru
Rumunijos futbolas

**Rumunijos futbolo** pagrindinė kontroliuojanti organizacija – Rumunijos futbolo federacija, organizuojanti klubines varžybas ir prižiūrinti rinktines.

## Varžybos
### Lygos

Rumunijos futbolo lygos organizuojamos piramidės principu, visos lygos numeruojamos pradedant nuo 1-osios. 1–2 pakopos vyksta vieningose lygose, 3-oji pakopa yra regioninė, nuo 4-osios pakopos varžybos vyksta apskričių lygmenyje.

### Taurės

## Klubai
### UEFA turnyrų dalyviai

1956–2024 m. UEFA rengtuose turnyruose yra dalyvavę šie klubai:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Federacijos svetainė
* Rumunijos futbolo archyvas
* Rumunijos futbolo svetainė
FC Timișoara

**Timišoaros FC** – buvęs Rumunijos futbolo klubas iš Timišoaros.

## Istorija
;Sumaištis dėl klubo istorijos ir pretenzijų į pavadinimą
Klubas pretendavo į Politehnica Timisoara istoriją (tarsi šio klubo tradicijų perėmėjas), tačiau pastarasis vis dar gyvuoja, ir sporto arbitražo teismas 2007 m. neleido perimti kitos komandos vardo ir istorijos. 
;Klubo žlugimas
Po 2011 m. sezono, kuriame FC Timisoara iškovojo 2-ąją vietą Rumunijos pirmenybėse ir teisę žaisti UEFA čempionų lygoje, komanda dėl skolų neteko aukščiausiosios lygos licencijos, buvo nuleista į III lygą ir pašalinta iš Čempionų lygos turnyro.

2012 m. paskelbta, kad klubas likviduojamas.

## Pasiekimai

## Sezonai
### [[UEFA]] varžybos

 

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Visagino Gerosios vilties progimnazija

**Visagino „Gerosios vilties“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Visagine, Partizanų g. 2, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190243095.

## Istorija

Sniečkaus 2-oji vidurinė mokykla įsteigta 1982 m., mokykloje pradėjo mokytis 370 mokinių, dirbo 25 mokytojai. 1983 m. mokyklą baigė 10 pirmųjų abiturientų, pirmosios laidos auklėtojas buvo Ivan Lagunionok. Rekordinis mokinių, besimokančių šioje mokykloje, skaičius buvo 1985–1986 mokslo metais – 2611 mokinių mokė 111 mokytojų.
 
1986 m. O. Lachotskajos iniciatyva ir daugumos mokytojų pastangomis įkurtas mokyklos Švietimo muziejus. Jame yra sukaupta įdomių eksponatų, kurie primena, kokia buvo mokykla praėjusiame šimtmetyje. Muziejuje ypatinga vieta skiriama „Gerosios vilties“ mokyklos įkūrimo istorijai, kuri surašyta metraštyje. Mokyklos pasididžiavimas- teatro studija, kurios vadovė yra T. Unuček. Vienas iš buvusių mokyklinio teatro aktorių, V. Pankov dirba Maskvos A. Kaliagino teatre.

1991 m. gruodžio mėnesį pagilinto matematikos, fizikos, informatikos mokymo klasėms suteiktas gimnazinių klasių statusas.

## Direktoriai

* 1982 m. Georgijus Mackevičius;
* 1990 m. Olga Lachotskaja;
* 2003 m. Ana Staniukėnienė;
* 2005 m. Alikas Milko;
* 2007 m. Jolanta Bartkūnienė.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centras

**Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centras** – bendrojo ugdymo mokykla, skirta mokiniams, turintiems didelių specialiųjų ugdymosi poreikių dėl regos sutrikimo, taip kompleksinės negalios, kurios sudėtyje yra regos sutrikimai.
Centre mokiniai ugdomi pagal ikimokyklinio ugdymo, priešmokyklinio ugdymo programas, sudarytos sąlygos įgyti pradinį, pagrindinį ir vidurinį išsilavinimą. Mokiniams teikiama švietimo pagalba (specialiojo pedagogo, logopedo, tiflopedagogo, socialinio pedagogo ir psichologo pagalba) ir kita pagalba (judesio korekcijos specialisto). Organizuojama popamokinė veikla ir neformalusis vaikų švietimas. Atvykę iš kitų miestų mokiniai apgyvendinami Centro bendrabutyje.
Regos sutrikimų turinčių mokinių, besimokančių bendrojo ugdymo mokyklose, tėvai (globėjai, rūpintojai) ir mokytojai yra konsultuojami tiflopedagogų ir kitų švietimo pagalbos specialistų.

## Istorija
1975 m. rugsėjo 1-ąją Vilniuje, Ateities gatvėje pradėjo veikti 300 vietų aklųjų ir silpnaregių mokykla.

1976 m. lapkričio 23 d. Vilniaus aklųjų ir silpnaregių internatinei mokyklai suteiktas rašytojo Antano Jonyno vardas.

1994 m. vasario 1 d. Vilniaus A. Jonyno aklųjų ir silpnaregių internatinė mokykla ir Aklųjų socialinio ugdymo mokykla nuo vasario 1 d. reorganizuotos į Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centrą (LASUC). (Lietuvos Respublikos Kultūros ir švietimo ministro įsakymas Nr. 48 „Dėl Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro steigimo“).

## Direktoriai
*Vytautas Jankūnas 1975–1978

*Juozas Petkevičius 1978–1986

*Aloyzas Opulskis 1986–1989

*Angelė Daujotienė 1990–2017

*Nerija Moskalionienė 2017 iki dabar

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Lietuvos kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų ugdymo centras

**Lietuvos kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų ugdymo centras** –  valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo  mokykla Vilniuje, Filaretų g. 36, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklinio pradinio, pagrindinio, vidurinio ugdymo ir neformaliojo vaikų švietimo programas. Įstaigos kodas 290982710.

## Istorija

Centras įsteigtas 1833 m. gegužės 2 d. kaip Kurčių – nebylių mokykla ir veikė iki 1843 m. 1925–1942 m. – kurčiųjų mokykla. Nuo 1945 m. – Vilniaus kurčių – nebylių mokykla, vėliau, 1960 m. – Vilniaus kurčiųjų mokykla – internatas. Nuo 1995 m. – Vilniaus kurčiųjų internatinė mokykla. Nuo 2005 m. – Lietuvos kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų ugdymo centras.

## Direktoriai

*Svetlana Beniušienė.

## Nuorodos
* Mokyklos puslapis.
Okinavų kalba

**Okinavų kalba** (okinaviškai: 沖縄口, うちなーぐち, Uchināguchi, [ʔut͡ɕinaːɡut͡ɕi]) – Riūkiū kalboms priklausanti kalba, kuria kalbama Okinavoje ir aplinkui ją esančiose salose – Keramoje, Kumedžimoje, Tonakyje ir Agunyje bei kitose mažesnėse salose į rytus nuo Okinavos salos.

Kalba skirstoma į 2 grupes: centrinę (standartinę), Šiuri-Nahos ir pietinę. Šiuri dialektas buvo sunormintas Riūkiū karalystės eros laikotarpiu, ją valdant karaliui Šio Šinui (1477–1526). Tai buvo valstybinė kalba, vartota rūmuose ir aristokratijos. Visos tos eros dainos ir poemos parašytos Šiuri tarme.

Šiaurės Okinavoje vartojama kalba neretai laikoma atskira kalba (žr. Kunigami kalba).

## Fonologija

### Balsiai
Okinavų kalboje yra 3 trumpi, , ir penki ilgi balsiai, . Pažymėtina, kad , skirtingai nei japonų kalboje, labializuota.

### Priebalsiai

### Skiemenų abėcėlė
(Techniškai, tai moros, ne skiemenys.)

## Nuorodos
* 
* Pradinio lygio okinavų kalbos pamokos 
* Riūkiū žodynas 
* [[YouTube]: okinavų kalbos pamokos pagal Byron Fija]
CFR Cluj

**Klužo CF** – Rumunijos futbolo klubas iš Klužo.

## Istorija

Klubo ištakos siekia 1907 m.

1948 m. prijungtas Ferar Cluj klubas.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine (ruda) apranga. 

## Lietuviai
* Giedrius Arlauskis, vartininkas (2017–2020, 2021 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Šiuolaikinės mokyklos centras

**Viešoji įstaiga Šiuolaikinės mokyklos centras** – privati dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo ir kvalifikacijos tobulinimo mokykla Vilniuje, Žygimantų g. 4/2, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio, papildomo ir kryptingo ugdymo programas. Įstaigos kodas 193083952.

2012 m. išregistruotas.

## Pastatas
Pastatas pastatytas XIX–XX a. Per 1931 m. potvynį buvo aplietas pastato rūsys ir dalis pirmojo aukšto. Pastatas yra keturių aukštų. Rusyje yra valgykla, šokių salė.

## Direktoriai
* Vytis Buivydavičius

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Liuksemburgo vėliava

**[[Liuksemburgas|Liuksemburgo]] vėliava** – trispalvė, stačiakampio formos, padalinta į tris vienodo aukščio horizontalias juostas: raudoną viršuje, baltą per vidurį ir mėlyną apačioje.

Vėliava įteisinta 1972 m. liepos 23 d.

## Istorija
Pradėta naudoti tarp 1845 ir 1848 metų.

Spalvos adaptuotos 1830 m. Belgijos revoliucijos metu. Manoma, kad jos pasiskolintos iš Limburgo provincijos herbo. Konstrukcija (horizontali trispalvė) patvirtinta 1845 m. liepos 12 d.

1972 m. liepos 23 d. įstatymu patvirtinta šviesiai mėlyna spalva, nes anksčiau naudota buvo artima Nyderlandų vėliavai. Šiuo įstatymu įtvirtintas ir laivų bei orlaivių žymėjimas.

## Konstrukcija

## Panašios vėliavos

## Nuorodos
*Liuksemburgo vėliavos (vexilla-mundi.com)
*Liuksemburgo vėliava (ags.net)
FC Rapid București

**Bukarešto „Rapid“** – Rumunijos futbolo klubas iš Bukarešto.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1923 m.

## Pasiekimai

* Rumunijos lygos taurės laimėtojas (1994 m.)
* Mitropa taurės finalininkas (1940 m.)
* Balkanų taurės laimėtojas (1964, 1965 m.)

## Sezonai

|}

### [[UEFA]] varžybos

 
 

|}

## Lietuviai
* Deividas Matulevičius, puolėjas. 2018–2019 m.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia ruda balta apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Būdos I

**Būdos I** – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Užusalių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
FC Vaslui

**Vaslujaus FC** – Rumunijos futbolo klubas iš Vaslujaus.

## Istorija

Klubas vos per 3 metus pateko į , o dar po 5 metų užėmė prizinę vietą.

## Pasiekimai

## Sezonai

### [[UEFA]] varžybos

|}

## Išnašos

## Lietuviai
* Vytautas Černiauskas, vartininkas 2010–2014 m.

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
CF Gloria Bistrița

**Bistricos „Gloria“** – Rumunijos futbolo klubas iš Bistricos.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1922 m. Komanda išformuota 2015 m.

## Pasiekimai

## Sezonai
### [[UEFA]] varžybos

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
FC Unirea Valahorum Urziceni

**Urzičenio „Unirea“** – Rumunijos futbolo klubas iš Urzičenio.

## Istorija
Klubas įkurtas 1954 m.. Rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje. 

2009 m. tapo Liga I čempionais. Netrukus (2011) paskelbta apie klubo likvidavimą.

## Pasiekimai

## Sezonai
### [[UEFA]] varžybos

 

## Lietuviai
* Davydas Arlauskis, gynėjas 2008 m.
* Giedrius Arlauskis, vartininkas 2008–2010 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
FC UTA

**Arado UTA** – Rumunijos futbolo klubas iš Arado.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1945 m.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
### [[UEFA]] varžybos

## Lietuviai
*  Tomas Švedkauskas, vartininkas, 2017 m.
*  Modestas Vorobjovas, saugas, 2021–2022 m.
*  Rolandas Baravykas, gynėjas, 2021–2022 m.
*  Karolis Laukžemis, puolėjas, 2022 m.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia raudona apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
CSL Pandurii Târgu-Jiu

**Tirgu Žiu „Pandurii“** – Rumunijos futbolo klubas iš Tirgu Žiu.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1963 m., rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.

2022 m. paskelbta apie bankrotą. Komandos išformuotos, o pats klubas likviduotas.

## Pasiekimai

## Garsesni žaidėjai
*  Suently Alberto
*  Nicolas Alnoudji 
*  Nicandro Breeveld
*  Jordy Buijs
*  Vlad Chiricheș
*  Alexandru Maxim
*  Victor Pițurcă
*  Diego Rubio
*  Matija Smrekar

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose rungtyniavo balta apranga. 

## Lietuviai
*  Deivydas Matulevičius, puolėjas 2012–2015 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė 
* Facebook paskyra
* Globalsportsarchive
Stade Lavallois Mayenne FC

**Lavalio „Stade“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Lavalio. 

## Istorija

Klubo ištakos siekia 1902 m. liepos 17 d. Nuo 1976–1977 m. rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje. 

1981–1982 ir 1982–1983 m. sezonuose užėmė penktą vietą (geriausias klubo pasiekimas). 

1982 ir 1984 m. iškovojo Prancūzijos futbolo lygos taurę.

Trylika sezonų praleido Ligue 1, o 1988–1989 m. liko devynioliktoje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

Ekipa 2010–2011 m. sezone žaidė Prancūzijos *[[Ligue 2]]*. Užėmė penkioliktą vietą.

2020–2021 m. užėmė keturioliktą vietą Championnat National arba kitaip Division 3.

2021–2022 m. sezone rungtyniavo Championnat National ir tapo šio diviziono nugalėtojais. Po sezono buvo perkelti į aukštesnį lygmenį (Ligue 2). 

Nuo 2022–2023 m. rungtyniavo Ligue 2. Debiutantai užėmė penkioliktą vietą. 2023–2024 m. buvo septinti. 2024–2025 m. sezone vėl septinti.

## Spalvinė gama

## Emblema

Vaizdas:Stade Lavallois Mayenne FC.png|Senoji emblema
Vaizdas:Stade Lavallois Mayenne FC 1902.png|Naujoji emblema


## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia juoda oranžine apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai

|} Šaltiniai: futbolo statistikos svetainė.
### [[UEFA]] varžybos

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Vilniaus lietuvių namai

**Vilniaus "Lietuvių Namai"** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo gimnazija Vilniuje, Dzūkų g. 43, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas, orientuota į užsienio lietuvius. Šalia mokyklos įsikūręs bendrabutis su valgykla.

## Istorija

Pastatas, kuriame dabar įsikūrę Vilniaus lietuvių namai, pastatytas 1960 m. ir nuo tada čia veikė internatinė mokykla. 1983 m. mokykla buvo reorganizuota į specializuotą mokyklą - sukarintą internatą, pavadintą VLKJS 50-mečio vardu. 

1990 m. balandžio 24 d. LR kultūros ir švietimo ministras Darius Kuolys pasirašė įsakymą likviduoti Vilniaus respublikinę specializuotą mokyklą ir įkurti lietuvišką mokyklą vaikams, gyvenantiems užsienyje. Pirmasis skambutis į pamokas tada sukvietė 61 užsienio lietuvaitį. Daugiausia moksleivių atvyksta iš Rusijos, nemažai iš Lenkijos. Mokykloje taip pat mokosi moksleiviai atvykę iš JAV, Anglijos. Didelė jų dalis gyvena šalia esančiame bendrabutyje. Mokyklą baigę užsienio lietuviai į šalies aukštąsias mokyklas stoja lengvatinėmis sąlygomis ar net išvis be konkurso.

### Direktoriai
* Alfonsas Rudys: 1990–2004 m.
* Daiva Briedienė: 2004–2009 m.
* Gintautas Rudzinskas: nuo 2009 m. gruodžio 8 d.

## Žymiausi mokiniai
* Leonas Andrejauskas, Vilniaus miesto politikas, buvęs lengvaatletis
* Stano (Stanislovas Stavickis), grupės „Delfinai“ narys

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Vilniaus Akiračio suaugusiųjų vidurinė mokykla

**Vilniaus „Akiračio“ suaugusiųjų vidurinė mokykla** – buvusi savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, vykdžiusi pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas suaugusiems rusų kalba. Įstaigos kodas 190009929, steigėjas – Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

## Istorija

1968 m. sujungus 12-ąją ir 4-ąją dirbančio jaunimo mokyklas, susikūrė 14-oji vakarinė (pamaininė) vidurinė mokykla. 1975-1977 m. mokykla laikinai perkelta į S. Konarskio gatvę. Nuo 1980 m. mokoma neakivaizdine forma, atidarytos sesijinės klasės, kuriose mokytojai vedė pamokas darbo vietose. 1982 m. prie 14-os vakarinės (pamaininės) vidurinės mokyklos prijungta 4-oji vakarinė (pamaininė) mokykla, 1989 m. prijungta 6-oji vakarinė (pamaininė) mokykla (rusų grupės). 1999 m. 14-oji SVM pavadinta „Akiračio“ suaugusiųjų vidurine mokykla.

2013 m. rugsėjo 19 d. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Rita Račiulaitytė

## Šaltiniai
Vilniaus Ateities mokykla

**Vilniaus „Ateities“ mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, S. Stanevičiaus g. 98, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 9000366.

## Istorija
Mokykla įsteigta 1990 m. balandžio 10 d. Vilniaus miesto tarybos vykdomojo komiteto potvarkiu Nr. 135p „Dėl numerių suteikimo Fabijoniškių gyvenamajame rajone statomoms bendrojo lavinimo mokykloms.“ Tada jai buvo suteiktas pavadinimas Nr. 63.
Tą pačią dieną Vilniaus miesto tarybos vykdomojo komiteto potvarkiu Nr. 164p mokyklai suteiktas Eksperimentinės mokyklos-laboratorijos statusas („Dėl eksperimentinių vidurinių bendrojo lavinimo mokyklų“).

1991 m. rugsėjo 1 d. vyko mokyklos atidarymas. 1998 m. liepos 15 d. Vilniaus miesto tarybos sprendimu Nr. 225 mokyklai suteiktas „Ateities“ pavadinimas. 2015 m. Vilniaus „Ateities“ vidurinė mokykla pertvarkyta į pagrindinę mokyklą, suteikiant jai Vilniaus „Ateities“ mokyklos pavadinimą.

## Direktoriai
* 1990 m. Ivanas Prosniakovas
* 2020 m. Liudmila Kobrina

## Svetainė
* Mokyklos svetainė
FC U Craiova 1948

**Krajovos „Universitatea Craiova“** arba kitaip **U Craiova 1948** –Rumunijos futbolo klubas  iš Krajovos. 

Mieste veikia kitas klubas su panašiu pavasdinimu CS Universitatea Craiova, kuris buvo įkurtas 2013 m.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
### [[UEFA]] varžybos

|}

## Lietuviai
* Nerijus Valskis, saugas 2014–2015 m.
* Rokas Lekiatas, saugas 2024–2025 m.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia mėlyna apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY FC U Craiova 1948
* FLASHSCORE FC U Craiova 1948
* Transfermarkt FC U Craiova 1948
* FC U Craiova 1948 foot.dk (arch.)
FC Ceahlăul Piatra Neamț

**Piatra Niamco „Ceahlăul“** – Rumunijos futbolo klubas iš Piatra Niamco. Klubas pavadintas pagal *Ceahlău* kalną.

## Istorija

## Pasiekimai

## Sezonai

## Lietuviai
* Vaidas Slavickas, gynėjas 2014–2015 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
FC Politehnica Iași

**Jasų „Politehnica“** – buvęs Rumunijos futbolo klubas iš Jasų. Nutraukė savo veiklą 2010 m.

## Istorija
Klubas įkurtas 1945 m. Išformuotas 2010 m. Namų rungtynes žaisdavo "Emil Aleksandresku" stadione, kuris talpino 12 500 žiūrovų.

## Pasiekimai

**[[Liga I]]:**
:**Geriausias pasiekimas:* 6 vieta 1965–66

**[[Liga II]]:**
:***Nugalėtojai (6):** 1959–60, 1961–62, 1967–68, 1972–73, 1981–82, 2003–04
:* Antroji vieta (4): 1985–86, 1986–87, 1987–88, 1993–94

**[[Liga III]]:**
:***Nugalėtojai (1):** 2001–02

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
2007 m. Katanijos sprogimai

**2007 m. Katanijos sprogimai** – teroristinis aktas, įvykdytas 8 val. vietos laiku 2007 m. rugpjūčio 14 d. Šiaurės Irake Katanijos (*Kahtaniya*) ir *Jazeera* miestuose (netoli Mosulo miesto). Autobusų stotyje ir gyvenamuosiuose miesto rajonuose buvo susprogdinti 4 sprogmenų prikrauti sunkvežimiai.

Pradžioje manyta, kad aukų apie 250, vėliau jų suskaičiuota iki 500. Pagal paskutinius įvertinimus jų buvo 796. Dėl to išpuolis laikomas antru pagal aukų skaičių per visą Irako karo istoriją.

Sprogimai buvo nukreipti prieš kurdų religinę mažumą jazidus, gyvenančius Sirijoje ir Šiaurės Irake. 

Manoma, kad atakos galėjo būti kerštas už kurdų merginos *Du’a Khalil Aswad* nužudymą, kuri pamilusi musulmonų vaikiną, ketino atsiversti į islamą, kad galėtų ištekėti.

Suderintame sprogime panaudoti vienas benzinvežis ir 3 sunkvežimiai, pakrauti maždaug 2 tonomis sprogalų. Kol kas dar niekas neprisiėmė atsakomybės už incidentą.

## Reakcijos
* JAV: JAV atstovai pasmerkė teroro atakas, pavadinusios tai „barbariškomis atakomis prieš nekaltus civilius“, ir skyrė užuojautas žuvusių artimiesiems.
* Irakas: Irako prezidentas Jalalas Talabanis pavadino įvykį „bailiu teroristiniu išpuoliu“. Jis taip pat kaltinimus dėl sprogimų skyrė sunitų ekstremistams. 
* Jungtinės Tautos: JTO sekretorius Ban Ki-moon apie išpuolį kalbėjo: „Niekas negali pateisinti tokio chaotiško žiaurumo prieš nekaltus civilius“. Taip pat sukritikavo Irako valdininkus, teigdamas, kad ir kokie religiniai skirtumai būtų tarp jų, valdžia privalo vienodai siekti tvarkos šalyje.
* Jungtinė Karalystė: JK užsienio bei Britanijos tautų sandraugos ministras Deividas Milbandas: „Pranešimai apie įvykius Šiaurės Irake, kurio pradinė tvarka dar neatstatyta, yra žiaurus smūgis taikiems piliečiams nuo tų, kurie siekia tik sunaikinimo“.
Transparency International

**Transparency International (TI)** – pasaulinė nevyriausybinė organizacija, tirianti įvairaus pobūdžio (taip pat ir politinę) korupciją. Organizacija visuomenei dažniausiai pažįstama dėl jos kasmet skelbiamo korupcijos suvokimo indekso – lyginamojo pobūdžio pasaulinės korupcijos sąvado. 

TI Lietuvos skyrius (TILS), vadovaujamas Sergejaus Muravjovo, atlieka korupcijos tyrimus įvairiose socialinėse, verslo, politikos ir pan. aplinkose.

## TILS finansavimas
TILS gauna paramą iš įvairių šaltinių, įskaitant vyriausybes, fondus, privatų sektorių ir nepriklausomus asmenis. Didžiausi TI LIetuvos skyriaus rėmėjai 2006 m. buvo: Atviros Lietuvos fondas, ES/TI sekretoriatas, AB Mažeikių nafta, UAB Fermentas, MG Baltic, UAB Baltic Orthoservice, ES/Viešosios politikos centras „Providus“ (Latvija), Jungtinių Tautų vystymo programa, JAV ambasada, Baltijos-Amerikos partnerystės programa.

## Kai kurie TILS tyrimų rezultatai ir išvados
2007 m. atliktų tyrimų išvadose buvo pateikta lietuvos verslininkų nuomonė apie Lietuvos institucijų korumpuotumą: beveik 94 % apklaustųjų mano, kad korumpuota ir labai korumpuota yra valdžia, per 79 % - žiniasklaida, beveik 63 % - verslas, per 36 % - NVO ir beveik 24 % - religinės organizacijos. 

Respondentai, kurie turėjo reikalų su tyrėjų išvardintomis 16 nacionalinės reikšmės žiniasklaidos priemonių per pastaruosius 2 metus, buvo paprašyti įvertinti jų skaidrumą. Kaip neskaidriausios žiniasklaidos priemonės buvo įvardinti nacionaliniai dienrašciai „Respublika“, „Vakaro žinios“ ir „Lietuvos rytas“, o skaidriausios – „Verslo žinios“, „Valstiečių laikraštis“ ir „LTV“.

2007 m. gruodį televizijos pokalbių laidoje su Leonidu Donskiu tuometinis TILS vadovas Rytis Juozapavičius apibendrino jo 3-jų metų veiklos organizacijoje patirtį. Anot jo, tyrimai parodė, jog 70 nuošimčių Lietuvos verslininkų tiki, kad kyšininkavimas yra efektyvu; nuo 2004 m. praktiškai visiškai apleistas korupcijos kontrolės darbo baras, vyksta tiktai „popierinė“ korupcijos kontrolė; ryškesnė sėkmės kovoje su korupcija istorija būtų tik Valstybinės mokesčių inspekcijos, kurios kyšininkavimo indeksai lyginant 2002 metus, kai 19 iš 100 prisipažino, kad yra davę kyšių, su 2005 metais – tik 3 iš 100 – kyšininkavimo indeksas gerokai sumažėjo.

## Taip pat skaitykite
Korupcijos suvokimo indeksas

## Nuorodos
* Transparency International tinklapis
* Transparency International Lietuvos skyriaus tinklapis 

## Išnašos
Vilniaus Ąžuolyno progimnazija

**Vilniaus „Ąžuolyno“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Architektų g. 68, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190006395.

## Istorija
Vilniaus 50-oji pagrindinė mokykla įkurta 1980 m. ir jau 1981 m. sausį į naują, modernią mokyklą, pastatytą vaizdingame Lazdynų šlaite, įsikėlė pirmieji mokiniai ir mokytojai. Prie mokyklos išlikusi senų ąžuolų giraitė iš kurios 1996 m. ir kilo mokyklos pavadinimas.
        
1982 m. išleista 1-oji abiturientų laida. 1983 m. mokykloje atidarytos sportinio profilio klasės. Jose išaugo daug garsių Respublikos sportininkų, iškovota šaunių pergalių. 1983 m. jaunai ir perspektyviai mokyklai suteikta teisė formuoti sustiprinto vokiečių kalbos mokymo klases. Prasidėjo pirmieji laimėjimai miesto ir respublikinėse vokiečių kalbos olimpiadose, bendradarbiavimas su užsienio mokyklomis. 1994 m. mokyklą baigė I mokinių laida su sustiprintu vokiečių kalbos mokymu. 1996 m. suformuotos pirmosios sustiprinto anglų kalbos mokymo grupės.

Nuo 2008/2009 mokslo metų „Ąžuolyno“ mokykla tapo pagrindine. Bendradarbiaudama su „Žėručio“ pradine mokykla bei „Minties“ gimnazija, ji yra vidurinioji Lazdynų mikrorajono bendrojo lavinimo mokyklų grandis. Mokykla realizuoja pradinio ugdymo programą (I–IV klasės) ir pagrindinio ugdymo programos I dalį (V–VIII klasės). Vykdomas ankstyvasis ir pagilintas anglų kalbos mokymas.

2011 m. „Ąžuolyno“ vidurinė mokykla atšventė savo 30-ties metų jubiliejų.

Nuo 2011/2012 mokslo metų mokykla vadinasi Vilniaus „Ąžuolyno“ progimnazija.

Šiuo metu mokykloje mokosi apie 1000 mokinių, dirba 65 kvalifikuoti pedagogai. Yra 15 pradinių ir 22 vyresniosios klasės.

## Direktoriai
* 1980 m. Jonas Saladžius (matematikas)
* 1985 m. Sigitas Saladžinskas (matematikas)
* 1986 m. Vidmantas Tarabilda (matematikas)
* 1988 m. Kęstutis Butkus (fizikas)
* 1993 m. Audrius Tavoras (geografas)

## Žymūs mokiniai
* Vilius Nikitinas, AB „Lietuvos geležinkeliai“ teisės tarnybos viršininkas
* Gediminas Nadtočis (Natas), dainininkas
* Laurynas Kasčiūnas, Seimo narys
* Deimantė Dieninytė, (Hey! Mix), dainininkė
* Mindaugas Mozūras, Vinted technologijų vadovas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
FC Gloria Buzău

**Buzeu „Gloria“** – Rumunijos futbolo klubas iš Buzeu.

## Istorija
### Orginalusis klubas
Klubas įkurtas 1973 m. O nuo 1978 m. žaidė aukščiausioje lygoje, bet ilgam joje neįsitvirtindavo.

Iširo 2016 m., buvo paskelbtas klubo bankrotas.

### Įpėdinystės laikai
Vėlesniais metais kūrėsi klubas, kuris save laikė senojo klubo įpėdiniais. 

FC Buzău, keletą kartų keitė pavadinimus, kol 2022 m. vasarą pasiskelbė FC Gloria Buzău.

## Pasiekimai

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia raudona mėlyna apranga. 

## Stadionas
Namų rungtynes klubas žaidė Savivaldybės stadione, kuris talpina 20 tūkst. žiūrovų.

## Išnašos

## Nuorodos
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Tomas Bakučionis

**Tomas Bakučionis** (g. 1964 m. liepos 8 d.) – lietuvių muzikas, vargonininkas, pedagogas, Lietuvos socialdemokratų sąjungos kandidatas į seimo narius , muzikos kritikas ir kultūros apžvalgininkas, rašantis žurnaluose ir dienraščiuose – „Muzikos barai“, „Lietuvos rytas“, „Meno dienos“, „Veidas“. T. Bakučionis yra visuomeninio judėjimo „Už Lietuvą be kabučių“ narys ir kino teatro „Lietuva“ išsaugojimo akcijų dalyvis.

## Biografija
Mokėsi M. K. Čiurlionio menų gimnazijoje ir J. Tallat-Kelpšos aukštesniojoje muzikos mokykloje (dabar – Vilniaus konservatorija), 1983–1990 m. studijavo Lietuvos muzikos akademijoje fortepijoną, vargonus ir klavesiną, 1986–1992 m. dirbo koncertmeisteriu Lietuvos muzikos akademijoje, 1990–1991 m. stažavo doc. J. Andrejevo kamerinio ansamblio klasėje, 1992–1994 m. studijavo Štutgarto aukštojoje muzikos ir teatro mokykloje vargonus bei klavesiną pas prof. dr. Ludgerį Lohmanną ir prof. Joną Laukviką. Baigė studijas 1994 m., įgijo klavesino specialybės meno magistro diplomą. Nuo 1990 m. koncertavo Lietuvoje kaip solistas ir su ansambliu „Atrium". Dirba pedagoginį darbą Nacionalinėje M. K. Čiurlionio menų mokykloje ir administracinį darbą Trakų meno mokykloje.

## Ieškinys dėl kino teatro [[Lietuva (kino teatras)|Lietuva]] išsaugojimo akcijų
2008 m. sausio mėnesį „Lietuvos“ kino teatro pastato savininkė bendrovė „Rojaus apartamentai“ kreipėsi į Vilniaus apygardos teismą, reikalaudama atlyginti nuostolius patirtus dėl kino teatro išsaugojimo akcijų ir sustabdyto gyvenamųjų namų projekto vystymo. T. Bakučioniui ir kitiems judėjimo „Už Lietuvą be kabučių" iniciatoriams (paveldo ekspertei Jūratei Markevičienei, režisieriui Vytautui Domaševičiui, menininkui, nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatui Gediminui Urbonui) buvo pateiktas 609 tūkstančių ieškinys.

## Nuorodos
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai

## Išnašos
FC Universitatea Cluj

**Klužo „Universitatea“** – Rumunijos futbolo klubas iš Klužo.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1919 m.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
### [[UEFA]] varžybos

|}

## Emblema

Vaizdas:Cfmuniversitateacluj.png|Senoji
Vaizdas:FC Universitatea Cluj NL.png|dabartinė


## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta juoda apranga. 

## Lietuviai
* Paulius Daukša, gynėjas (2012–2013 m.)
* Rolandas Baravykas, gynėjas (2022 m.)
* Edvinas Gertmonas, vartininkas (2024 m.–)

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* Globalsportsarchive
CS Mioveni

**Miovenio CS** – Rumunijos futbolo klubas iš Miovenio.

## Istorija
Klubas įkurtas 2000 m. 2007–2008 m. sezone debiutavo aukščiausioje lygoje, bet joje neįsitvirtino. Debiutantai užėmė šešioliktą vietą ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Sezonai

|}

## Pasiekimai

## Emblema

Dacia_Mioveni.png|„Dacia“ klubo emblema
Cs mioveni.png|center|CS „Mioveni“ emblema


## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainę 
* facebook paskyra
* YouTube platforma
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
FCV Farul Constanța

**Konstancos „Farul“** – Rumunijos futbolo klubas iš Konstancos.

## Istorija
Pastaraisiais metais žaidė Liga II, tačiau po susijungimo (2021 m.) su Vitorul klubu pateko į aukščiausią lygą ir 2021/22 m. žaidė Liga I.

2021 m. birželio mėn. FC Viitorul klubo savininkas Gheorghe Hagi bei klubo vadovas Gheorghe Popescu kartu su Farul Constanța savininku Ciprian Marica pranešė apie šių dviejų klubų susijungimą; Antros lygos klubas Farul Constanța 2021–22 perėmė vietą Liga I.

Įdomu tai, kad klubo vyr. treneriu tapo buvęs FC Viitorul savininkas, legendinis rumunų futbolininkas Gheorghe Hagi, o prezidentu paskirtas Gheorghe Popescu. Klubo bendrasavininkais buvo Gheorghe Hagi, Ciprian Marica, Zoltán Iasko. 

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
### [[UEFA]] varžybos

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Lietuviai
* Rolandas Baravykas, gynėjas, 2023 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* **[https://www.farulconstanta.com/ Oficiali klubo svetainė]** 
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* YouTube platforma
* Globalsportsarchive
Vilniaus Ryto progimnazija

**Vilniaus „Ryto“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, D. Gerbutavičiaus g. 9, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190006057.

## Istorija
Vilniaus vidurinė mokykla Nr. 43 įsteigta Vilniaus miesto liaudies deputatų tarybos Vykdomojo komiteto 1976 m. balandžio 9 d. sprendimu Nr. 190. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos 1996 m. rugsėjo 11 d. sprendimu Nr. 153 mokyklai suteiktas Vilniaus „Ryto“ vidurinės mokyklos vardas.

## Direktoriai
Antanas Mereškevičius 1976 - 2000 m.

Jonas Ruigys 2000 - 2001 m.

Laima Juozaitienė 2001 - 2005 m.

Ramunė Rimkuvienė 2005 - 2018 m

Vida Kisielienė (laikinai ėjo direktoriaus pareigas)  2018 - 2020 m.

Roberta Juodelienė mokyklai vadovauja nuo 2020 m.

## Žymūs mokiniai
* Darius Gerbutavičius - Lietuvos laisvės gynėjas, žuvęs 1991 m. sausio 13 d.  
* Ričardas Berankis – tenisininkas
* Saulius Nalivaika – sporto komentatorius
* Liudas Dapkus - redaktorius, rašytojas, keliautojas, viešųjų ryšių specialistas
* Benediktas Vanagas – lenktynininkas
* Renata Mikailionytė – modelis, mados renginių režisierė
* Algirdas Toliatas – kunigas
* Raimundas Lukšas – aktorius
*Monika Garbačiauskaitė-Budrienė - LRT generalinė direktorė
*Birutė Paulionytė - Kazakevičienė  - biochemijos mokslų daktarė
*Mindaugas Pakalnis - Vilniaus miesto vyriausiasis architektas
*Ridas Jasiulionis - aktorius
*Rūta Gasionytė - Sinkevičienė  - žurnalistė, laidų vedėja
*Saulius Jurkevičius - Vilniaus Licėjaus direktorius
*Mindaugas Juozapaitis - virusologijos mokslų daktaras
*Raimondas Rumšas - aktorius
*Andrius Meškauskas - Ciuricho universiteto magistrantas, gamtos mokslų daktaras
*Marijus Gradauskas - žurnalistas, prodiuseris
*Domantas Bručas- Kosmoso ir technologijų instituto direktorius, mokslų daktaras
*Andrius Gaidys - Europos paplūdimio tinklinio jaunių čempionato prizininkas.
*Šarūnas ir Žilvinas Ledai  - video žaidimų kompanijų Lietuvoje "Tag of Joy" kūrėjai

## Nuorodos
* Mokyklos tinklalapis
FC Argeș Pitești

**Piteščio „Argeş“** – Rumunijos futbolo klubas iš Piteščio.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1953 m., kai buvo įkurtas „Dinamo“ klubas. Nuo 1968 m. žinomas dabartiniu pavadinimu.

1972, 1979 m. tapo šalies čempionais.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
FCM Bacău

**Bakeu FCM** – Rumunijos futbolo klubas iš Bakeu.

## Istorija

1958 m. prijungta Dinamo Cluj komanda.

## Pasiekimai

## Sezonai
### [[UEFA]] varžybos

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
FC Brașov (1936)

**Brašovo FC** – Rumunijos futbolo klubas iš Brašovo.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1937 m.

2017 m. paskelbta apie bankrotą.

## Pasiekimai

* Balkanų taurės laimėtojas (1960 m.)

## Sezonai
### [[UEFA]] varžybos

## Emblema

Fc brasov.png|Senesnė emblema
FC Brašovo emblema.png|naujoji emblema


## Išnašos

## Nuorodos
*