open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žiema

**Žiema** – vienas iš keturių metų laikų vidutinio klimato zonose. Ji pasižymi žemesne oro temperatūra ir trumpesnėmis dienomis nei kiti metų laikai. Toliau nuo pusiaujo žiemą dažnai iškrenta sniegas. Prieš žiemą būna ruduo, po jos eina pavasaris.

Žiemos pradžia ir pabaiga laikoma priklausomai nuo kriterijų:
* kalendorinė (arba meteorologinė) žiema Šiaurės pusrutulyje yra gruodžio, sausio ir vasario mėnesiai, o Pietų pusrutulyje – birželis, liepa ir rugpjūtis;
* astronominiu požiūriu žiema prasideda per saulėgrįžą – Šiaurės pusrutulyje gruodžio 21 d., Pietų pusrutulyje birželio 21–22 d.;
* klimatiniu požiūriu žiema prasideda, kai paros vidutinė temperatūra nukrinta žemiau 0,0 °C, o žemės paviršius įšąla.

Kai kuriose Europos ir Azijos rytų kultūrose, žiemos pradžia laikomas lapkričio mėnuo.

## Lietuvoje

Kalendorinės žiemos mėnesiais, nuo gruodžio iki vasario aukščiausia temperatūra buvo 1990 m. vasario 21 d. Kybartuose +16,5 °C, žemiausia – 1956 m. vasario 1 d. Utenoje -42,9 °C.

1980 m. vasario 25 d. Biržuose didžiausias sudėtinio apšalo ir šlapio sniego apdrabos skersmuo siekė 68 milimetrus. 1982 m. sausio 6–7 d. pūga sukėlė šalies masto nelaimę – apėmė daugiau kaip trečdalį Lietuvos teritorijos. Pastaraisiais metais žiemos Lietuvoje šiltėja.

## Galerija

Ziema1 resize resize.jpg|Apsnigti medžiai
Miestasziema.JPG|Priemiestis žiemą
Ziema 2007-01-20.jpg
Pusiaziemio isdaiga, 2007-01-20.jpg


## Žiema mene

Arcimboldo Winter 1563.jpg | „Žiema“, Giuseppe Arcimboldo, 1563 m.
Pieter Bruegel the Elder - Hunters in the Snow (Winter) - Google Art Project.jpg | „Medžiotojai ant sniego“, Piteris Breigelis Vyresnysis, 1565 m.
Winter MET DP162240.jpg | Skulptūra „Žiema“, Jean-Antoine Houdon, 1787 m.
Caspar David Friedrich - Winterlandschaft mit Kirche (Dortmund).jpg | „Žiemos peizažas su bažnyčia“, Kasparas Davidas Fridrichas, 1811 m.
Claude Monet - The Magpie - Google Art Project.jpg | „Šarka“, Klodas Monė, 1868–1869 m.
Claude Monet, 1875, Train in the Snow, oil on canvas, 59 × 78 cm, Musée Marmottan Monet.jpg | „Traukinys ant sniego“, Klodas Monė, 1875 m.
Mikalojus Konstantinas Ciurlionis - WINTER (V) - 1907.jpg | Paveikslas iš ciklo „Žiema“, Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, 1907 m.


## Šaltiniai
Ąžuolinis zefyras

**Ąžuolinis zefyras** (*Favonius quercus*) – melsvių (*Lycaenidae*) šeimos drugys. Skraido birželio – rugpjūčio mėn. paupiuose, miškų pakraščiuose. Kiaušinėlius deda ant ąžuolų šakelių ties pumpuro pamatu. Išsiritę vikšrai maitinasi pumpuro viduje.

Lietuvoje nėra reta rūšis.
Pavasaris

**Pavasaris** – vienas iš keturių metų laikų vidutinio klimato zonose. Pavasarį pražysta dauguma augalų, sugrįžta migruojantys paukščiai. Prieš pavasarį būna žiema, po jo eina vasara. Viena svarbiausių pavasario švenčių Velykos pagonybės laikais būdavo visos gamtos atgimimo šventė.

Astronomiškai pavasaris prasideda pavasario lygiadieniu (apie kovo 20 d. Šiaurės pusrutulyje ir rugsėjo 23 d. Pietų pusrutulyje). Meteorologiniu požiūriu, Šiaurės pusrutulyje pavasariu laikomi kovo, balandžio ir gegužės mėnesiai, o Pietų pusrutulyje – rugsėjis, spalis ir lapkritis. Bet airiškame kalendoriuje pavasariu laikomi vasaris, kovas ir balandis.

Pavasario pradžia ir pabaiga fiksuojama priklausomai nuo kriterijų:
* kalendorinis pavasaris Šiaurės pusrutulyje yra kovo, balandžio ir gegužės mėnesiai, o Pietų pusrutulyje – rugsėjo, spalio, lapkričio mėnesiai;
* astronominis pavasaris prasideda per pavasario lygiadienį: Šiaurės pusrutulyje kovo 20–21 d., Pietų pusrutulyje rugsėjo 22–23 d. Šiuo metu diena yra ilgesnė negu naktis;
* klimatinis pavasaris prasideda, kai paros vidutinė temperatūra pakyla virš 0,0 °C (baigiasi žiema), ir tęsiasi iki tol, kol pasiekia 15,0 °C (prasideda vasara);
* fenologinis pavasaris – sezoninis reiškinys, kai parskrenda migruojantys paukščiai, sužaliuoja lapuočiai medžiai.

## Etimologija

Lietuviškas pavasario pavadinimas siejamas su paskesnio metų laiko „vasaros“ pavadinimu, prie kurio pridedamas priešdėlis *pa-*, reiškiantis buvimą šalia.

## Lietuvoje

Kalendorinio pavasario mėnesiais, nuo kovo iki gegužės aukščiausia temperatūra buvo 2018 m. gegužės 30 d. Druskininkuose +32,7 °C, žemiausia – 1964 m. kovo 8 d. Varėnoje -37,5 °C.

## Galerija

Spring flood in Lithuania 2010.jpg | 2010 m. potvynis
StGeorgeKaunas1.jpg | 2009 m. kovas Kaune
Sakuras in Vilnius (2016 spring) 2.jpg | 2016 m. balandį žydinčios sakuros Vilniuje
Pasgrindos upelis.JPG | 2022 m. balandis Varėnos rajone
Bajorai, kraštovaizdis.JPG | 2016 m. gegužė Vilniaus rajone


## Pavasaris mene

Pavasaris mene gretinamas su gimimu, atgimimu.


Sandro Botticelli - La Primavera - Google Art Project.jpg | „Pavasaris“, Sandro Botticelli, 1478–1485 m.
Arcimboldo - Les saisons - Le printemps - Sans cadre.jpg | „Pavasaris“, Giuseppe Arcimboldo, 1573 m.
Jan Brueghel d. Ä. mit Hendrik van Balen - Der Frühling - 13709 - Bavarian State Painting Collections.jpg | „Pavasaris“, Piteris Breigelis Vyresnysis, 1616 m.
The Four Seasons, Spring - Boucher 1755FXD.jpg | „Pavasaris“, François Boucher, 1755 m.
Anselm Feuerbach - Frühlingsbild.jpg | „Pavasario scena“, Anselm Feuerbach, 1868 m.
105 La eterna primavera.jpg | Skulptūra „Amžinasis pavasaris“, Auguste Rodin, apie 1884 m.
William-Adolphe Bouguereau (1825-1905) - Spring Breeze (1895).jpg | „Pavasario brizas“, William-Adolphe Bouguereau, 1895 m.
Mikalojus Konstantinas Ciurlionis - SPRING (II) - 1907.jpg | Paveikslas iš ciklo „Pavasaris“, Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, 1907 m.


## Šaltiniai
Tetraedro skaičius

**Tetraedro skaičius** arba **trikampės piramidės skaičius** – skaičius, kuris atvaizduoja piramidę su trikampiu pagrindu ir trimis sienomis, vadinamą tetraedru. *N*-tasis tetraedro skaičius yra lygus pirmųjų *N* trikampio skaičių sumai.

Keli pirmieji tetraedro skaičiai:

: 1, 4, 10, 20, 35, 56, 84, 120, 165, 220, 286, 364, 455, 560, 680, 816, 969, 1140, 1330, 1540, 1771, 2024, …

Formulė *n*-tojo tetraedro skaičiui apskaičiuoti:
: T_n=\begin{matrix}{1\over6}\end{matrix}n(n+1)(n+2).

Tetraedro skaičius galima modeliuoti, sujungiant sferas. Pavyzdžiui, penktąjį tetraedro skaičių (*T*5&nbsp;=&nbsp;35) galima sumodeliuoti, sujungiant 35 biliardo kamuolius į trikampę piramidę. Modelis būtų sudarytas iš penkių eilių, pirmoje (viršutinėje) – 1 kamuolys, antroje – 3 kamuoliai, trečioje – 6 kamuoliai, ketvirtoje – 10 kamuolių, o penktoje – likę 15 kamuolių. Šis „statinys“ sudarytų tetraedrą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Septyni kardai

**Septyni kardai** – 2005 m. Honkongo veiksmo filmas. Filmas atidarė 2005 m. Venecijos filmų festivalį.

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*
* Donnie Yen – Chu Zhaonan
* Leon Lai – Yang Yuncong
* Liu Chia-Liang – Fu Qingzhu
* Charlie Yeung – Wu Yuanying
* Lu Yi – Han Zhibang
* Sun Hong-Lei – Fire-Wind
* Kim So-Yeon – Green Pearl
* Duncan Chow – Mu Lang
* Tai Li-Wu – Xin Longzi
Bebaimis

**Bebaimis** – 2006 m. Honkongo veiksmo filmas. Pagrindinį vaidmenį atliko Jet Lee. Filmą režisavo ir scenarijų parašė Ronny Yu.

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*
* Jet Li – Huo Yuanjia
* Nathan Jones – Hercules O'Brien
* Jon T. Benn – Verslininkas
* Nakamura Shido – Anno Tanaka
* Li Sun – Yue Ci
* Qijing Bao – Huo motina
Ledynmetis: Eros pabaiga

**Ledynmetis: Eros pabaiga** () – 2006 m. JAV kompiuterinės animacijos filmas. Filmo Ledynmetis tęsinys. Filmą sukūrė *[[Blue Sky Studios]]*. Režisavo *[[Carlos Saldanha]]*, scenarijaus autorius *Peter Gaulke* ir *Gerry Swallow*, muziką kūrė *John Powell*. Visame pasaulyje filmas uždirbo daugiau nei 619 mln. dolerių.

## Įgarsintojai
: *Personažo vardas, personažas – įgarsintojas*
* Manfredas, mamutas – Ray Romano
* Sidas, tinginys – John Leguizamo
* Diego, smilodonas – Denis Leary
* Scratas, voverė-žiurkė – Chris Wedge
* Elė, mamutė – Queen Latifah
* Krašas, oposumas – Seann William Scott
* Edis, oposumas – Josh Peck

## Kompiuterinis žaidimas
Kompiuterinį žaidimą *Ice Age: The Meltdown* *[[Vivendi Games]]* išleido *[[Nintendo GameCube]]*, *[[Game Boy Advance]]*, ir *[[Nintendo DS]]* konsolėms. Jis išleistas 2006 m. kovo 14 d. Paskelbta, kad žaidimas išleistas dėl Wii 2006 m. rugsėjo 26 d. Wii versija buvo paskelbtas 2006 m. gruodžio 6 d.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Tongos himnas

**Ko e fasi 'o e tu'i 'o e 'Otu Tonga** (*Tongos salų karaliaus daina*) – Tongos valstybinis himnas. Dažniau vadinamas ***fasi fakafonua*** (*nacionalinė daina*). Himno žodžius parašė šalies princas Uelingatoni Ngu Tupoumalohi pagal Karl Gustavus Schmitt melodiją. Pirmą kartą viešai atliktas 1874 m.

## Žodžiai originalo ([[tonga kalba|tonga]]) kalba

: 'E 'Otua Mafimafi,
: Ko ho mau 'Eiki Koe,
: Ko Koe Koe fa la la 'anga,
: Mo ia 'ofa ki Tonga;

: 'Afio hifo 'emau lotu,
: 'Aia 'oku mau fai ni,
: Mo Ke tali homau loto,
: 'O mala'i 'a Tupou.

## Angliška versija
: Oh, Almighty God above,
: Thou art our Lord and sure defence,
: In our goodness we do trust Thee
: And our Tonga Thou dost love.
: Hear our prayer, for though unseen
: We know that Thou hast blessed our land;
: Grant our earnest supplication,
: and save Tupou our King.

## Lietuviškas vertimas (pagal originalą)
: O, Visagali Dieve danguje,
: Tu esi mūsų Viešpats.
: Tai tu esi mūsų ramstis
: Ir Tongos meilė.
: Pažvelk žemyn į mūsų meldėją
: Tai yra tas kas mes esame dabar
: Ir tebūna tavo atsakymas į mūsų maldas
: Tavo apsauga mūsų karaliui Tupou.

## Melodijos
* 
* Instrumentinė versija
Albinas Vaičiūnas

**Albinas Vaičiūnas** (1933 m. liepos 15 d. Gegužiuose, Paežerėlių valsčiuje – 2023 m. birželio 9 d. Vilniuje) – Lietuvos kultūros istorikas, literatūros tyrinėtojas, kritikas.

## Biografija
1949 m. baigė Kriūkų progimnaziją. Nuo 1950 m. gyveno Kaune, įsijungė į pogrindinę Lietuvos jaunimo Vyčių sąjungos veiklą. 1951 m. suimtas ir nuteistas 25-iems metams. Kalėjo Vorkutos lageriuose. 1956 m. paleistas grįžo į Lietuvą. 1961 m. baigė prekybos technikumą, 1970 m. – ekonomiką Vilniaus universitete. Dirbo turistinėse organizacijose, knygų prekyboje. 1970 m. kartu su R. Šalūga įsteigė Martyno Mažvydo bibliofilų klubą. 1994–2001 m. buvo Beatričės Grincevičiūtės memorialinio muziejaus Vilniuje direktorius. 1989–2013 m. Vilniaus zanavykų bendrijos pirmininkas. Nuo 1993 m. iki mirties buvo Prano Vaičaičio draugijos pirmininkas. 1991–2015 m. buvo Lietuvos žurnalistų draugijos narys, nuo 2015 m. iki mirties – garbės narys.

Išleido kraštotyros leidinių, sudarė poetų knygų (Prano Lemberto „Šaukiu, o Nemune“, 1992 m.; „Tėvynės drobės“, 1994 m.), periodikoje paskelbė recenzijų, kritikos bei kultūros straipsnių, atsiminimų.

## Bibliografija
* Lietuvos TSR turistinės bazės. – Vilnius: Mintis, 1970. – 96 p.
* Kriūkų apylinkės praeitis. – Kriūkai: Kriūkų apyl. tarybos vykd. k-tas, 1989. – 10, [1] p.
* Kriūkų valsčiaus žmonės. – Kriūkai (Joniškio raj.): [s.n.], 1991 (Antr. lap.: 1990). – 18 p.
* Ilguva amžininkų atsiminimuose. – 3-iasis papild. leid. – Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2008. – 80 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-33-374-6
* Stasio Šilingio gyvenimo kelias. – 3-ioji papild. laida. – Vilnius: Trys žvaigždutės, 2009. – 60 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-641-92-6
* Paežerėliai: praeitis, bažnyčia, parapija, žmonės, 2010.

## Apdovanojimai
* 1996 m. Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino ordino medalis
* 1999 m. Šakių rajono garbės pilietis
* 2005 m. Lenkijos Aukso kryžiaus ordinas
* 2008 m. Marijampolės apskrities garbės ženklas
* 2013 m. medalis „Už nuopelnus Vilniui ir tautai“

## Šaltiniai
Žagariai

**Žagariais** yra vadinami kaimai:

* Alytaus rajone;
* Lazdijų rajone;
* Prienų rajone;
* Varėnos rajone;
* Zarasų rajone;
* Lenkijoje, Palenkės vaivadijos Seinų valsčiuje.

## Etimologija

Vietovardis yra tikriausiai asmenvardinis, nuo pavardės *Žagarys* ar *Žagarius* daugiskaitos.
Daltonizmas

**Daltonizmas** – įgimtas spalvinės regos sutrikimas, spalvinio matymo yda, aklumas spalvoms, dažniausiai raudonai spalvai. Pasitaiko dažniausiai vyrams, perduodamas paveldėjimo keliu. Yda susijusi su tinklainės receptorių (kūgelių) nevisavertiškumu. Daltonizmui diagnozuoti pasitelkiamos specialios spalvotos lentelės.

Ši spalvinė regos yda iki šiol neišgydoma, nors vis dar vyksta tyrimai.

Dėl daltonizmo negalima pasirinkti kai kurių profesijų (pvz., transporto vairuotojo, siuvėjo, dailininko, dažytojo, gydytojo). Pavadintas Džono Daltono (1766–1844), kuris pats turėjo šią ydą ir 1794 m. ją aprašė, vardu.

## Išnašos
Akmeniai (Lazdijai)

**Akmeniai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Lazdijų, 1 km nuo Lenkijos sienos, prie kelio . Prie kaimo telkšo Akmenių ežeras. Būdingi kalvoti kraštovaizdžiai.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Alnų valsčiui, Berznyko parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandrija (reikšmės)

**Aleksandrija** gali reikšti gyvenvietes:

## Afrika
### Egiptas
* Egipto didmiestis.

## Europa
### Baltarusija
* Aleksandryja, agromiestelis Šklovo rajone.

### Lietuva
* kaimai:
** Kupiškio rajone;
** Skuodo rajone;
** Šiaulių rajone;
* caro laikais – Vilniaus priemiesčio Žvėryno pavadinimas.

### Kitos šalys
* miestai Europoje:
** Graikijoje;
** Rumunijoje;
** Škotijoje;
** Ukrainoje.

## Šiaurės Amerika
* miestai JAV:
** Virdžinijoje;
** Minesotoje;
** Luizianoje.

## Nuorodos
* 
*
Alsiai

**Alsiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, keli kilometrai nuo Latvijos sienos ir 6 km į šiaurės rytus nuo Skaistgirio. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Anglininkai

**Anglininkai** (tarm. *Unglininkai*) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Biržų. Seniūnaitijos centras. Per kaimą teka Apaščia. Veikė „Aušros“ mokyklos skyrius (buvusi pagrindinė mokykla), biblioteka.

## Etimologija

LDK laikais anglininkais buvo vadinami valstiečiai baudžiauninkai, turėję už naudojamą žemę gaminti medžio anglis ginklų kalykloms ir dvarų kalvėms, ypač geležiai iš balų rūdos lydyti. Gali būti, kad kaimą ir įkūrė tokie valstiečiai.

## Istorija

Yra buvęs Anglininkų dvaras. Išlikęs dvaro takų ir gatvių tinklas, tačiau daugelis pastatų nuniokoti tarybiniais metais. 2007 m. gegužės mėn. vėtra sugriovė ir medinę vėjo malūno dalį. Išlikusi apie 200 m. senumo keturių kamienų liepa.

1958–1963 m. buvo Anglininkų kolūkio centrinė gyvenvietė, 1963–1992 m. J. Janonio kolūkio gyvenvietė. 1992–2007 m. veikė Anglininkų žemės ūkio bendrovė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1811 m. gruodžio 2 d. – dailininkas Napoleonas Ylakavičius
* 1928 m. birželio 3 d. – žurnalistas Leonardas Grubinskas.

## Galerija

Anglininkai.jpg|Anglininkų gatvelė
Anglininkai1.jpg|Naujieji Anglininkai
Anglininkailiepa.jpg|Anglininkų liepa
Anglininkumalunas.jpg|Vėjo malūno griuvėsiai
Anglininkumokykla1.jpg|Anglininkų mokykla
Anglininkumokyklasena.jpg|Senoji Anglininkų mokykla
Anglininkumokykla2.jpg|Buvusi dvarvietė


## Šaltiniai
Ąžuolinė

**Ąžuolinė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybės rytuose, 2 km į pietus nuo Bezdonių, prie kelio į Tapelius. Atsišakoja keliukas į Girdiškės. Seniūnaitijos centras. Yra parduotuvė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Leliūnai (reikšmės)

**Leliūnais** vadinamos gyvenvietės:

* kaimas Anykščių rajone;
* kaimas Kretingos rajone;
* kaimas Molėtų rajone;
* Liliūnai Ukmergės rajone;
* Utenos rajone:
** kaimas,
** miestelis.
Obeliai (reikšmės)

**Obeliais** vadinamos gyvenvietės:

* Rokiškio rajone:
** miestas,
** kaimas,
** kaimas Obelių Priemiestis;
* kaimas Trakų rajone;
* kaimas Ukmergės rajone.
Salos (reikšmės)

**Salos**:

* tam tikra salų visuma;
* salynas;
* Lietuvos gyvenvietės:
** Biržų rajone;
** Ignalinos rajone;
** Lazdijų rajone;
** Molėtų rajone;
** Rokiškio rajone:
*** miestelis,
*** kaimas,
*** viensėdis;
** Šalčininkų rajone;
** Širvintų rajone;
** Trakų rajone;
** Utenos rajone;
** Varėnos rajone;
** Vilniaus miesto savivaldybėje;
** Zarasų rajone;
* Baltarusijos gyvenvietės:
** miestelis Smurgainių rajone.
Šiauliai (reikšmės)

**Šiauliai** yra:

* gyvenvietės:
** Lietuvos didmiestis;
** buvęs kaimas Anykščių rajone;
** kaimas Jurbarko rajone;
** kaimas Šilutės rajone;
** kaimai Širvintų rajone:
*** Jauniūnų seniūnijoje,
*** Širvintų seniūnijoje.

* sporto klubai:
** Šiaulių miesto futbolo klubas;
** Šiaulių miesto krepšinio klubas.
Taujėnai (reikšmės)

**Taujėnais** vadinama:

* miestelis Ukmergės rajone;
* kaimas Kėdainių rajone;
* kaimas Ukmergės rajone.
Barčiai (Šventežeris)

**Barčiai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, greta vakarinio Dusios ežero kranto, 3 km į šiaurės rytus nuo Teizų, prie Kriaušiaus upelio. Seniūnaitijos centras. Keliai į Teizus, Teizininkus, Prelomčiškę. Yra du vandens bokštai, fermos.

Dusios pakrantėje aptiktas Barčių senkapis.

## Etimologija

Teigiama, esą, vietovardis kilęs iš asmenvardžių *Bar̃čas, Barčỹs, Bar̃čius, Bartỹs*, nors gali būti kilęs ir nuo LDK duoklininkų – barčių.

## Istorija

XIX a. pabaigoje kaimas pateko į Seinų apskrities Metelių valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

;Kaime gimė
* Ladas Tulaba (1912–2002 m.) – kunigas, teologas.

## Šaltiniai
Barčiai

**Barčiais** vadinama:

* LDK valstiečiai, kurie už iš Didžiojo kunigaikščiojo gautą žemę karo metu sudarydavo atskirus karinius padalinius ir statydavo tiltus bei kitus įrenginius kariuomenei;
* Lietuvos kaimai:
** Elektrėnų savivaldybėje;
** Kaišiadorių rajone;
** Lazdijų rajone:
*** Šventežerio seniūnijoje,
*** Veisiejų seniūnijoje;
** Širvintų rajone;
** Trakų rajone
** Varėnos rajone;
* Gudijos kaimai:
** Ašmenos rajone,
** Ščiutino rajone,
** Varanavo rajone;
* buvęs kaimas Rytų Prūsijos Pilkalnio apskrityje.
Biliūnai (Raseiniai)

**Biliūnai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Girkalnio, prie Šaltuonos upės. Seniūnaitijos centras. Išlikę XVI a. Biliūnų dvaro pastatai (kultūros paminklas) ir parkas.

## Etimologija

Kaimo vardas siejamas su dvarininkais Bilevičiais, čia gyvenusiais nuo XVI a. Vietovė iš pradžių ir vadinosi ***Bilevičiai*** (dvarininkinis vietovardis), o vėliau tapo ***Biliūnais***, dvarininkams sulietuvinus savo pavardę.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Trumpai apie Biliūnus
Bokštai

**Bokštais** vadinami kaimai:

* Alytaus rajone;
* Kėdainių rajone;
* Panevėžio rajone;
* Šilalės rajone;
* Vijos rajone Baltarusijoje.
Buckūnai

**Buckūnai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, šiauriniame Metelio ežero krante, 3 km į šiaurę nuo Metelių. Gretimais (į šiaurės rytų pusę) išsidėstęs bendravardis kaimas Alytaus rajone. Pro kaimą eina kelias . Rytuose iš Metelio išteka Peršėkės intakas Metelytė. Kaimas patenka į Metelių regioninį parką. Būdingas gatvinis išplanavimas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Buckū́nas*.

## Istorija

Buckūnai šaltiniuose minimi nuo 1744 metų. XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Metelių valsčių ir parapiją. Po II pasaulinio karo sudarius Lazdijų ir Alytaus rajonus, kaimas buvo padalintas – vakarinė jo dalis atiteko Lazdijų rajonui.

## Gyventojai

Bendra Alytaus ir Lazdijų rajonų gyvenviečių raida:

Lazdijų rajone:

## Šaltiniai
Čižiūnai

**Čižiūnais** vadinami kaimai:

* Alytaus rajone;
* Biržų rajone;
* Ignalinos rajone;
* Trakų rajone;
* Varėnos rajone;
* Baltarusijoje, Varanavo rajone.
Drąseikiai

**Drąseikiai** (tarmiškai ***Druseikiai***) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, Biržų RP, į šiaurę nuo Širvėnos. Vakaruose teka Apaščia. Seniūnaitijos centras. Drąseikių geologinis draustinis (daug smegduobių).

Prie Drąseikių yra respublikinės reikšmės archeologinis paminklas – kapinynas, vadinamas Brintskapiu.

## Istorija

Drąseikiai () istorijos šaltiniuose paminėti 1638 m. 1641 m. kaimas turėjo 26 valakus. 1910 m. įsteigta Drąseikių pradžios mokykla. 1961 m. – biblioteka (šiuo metu jau uždaryta).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1913 m. rugpjūčio 1 d. – pedagogas, visuomenės veikėjas Jonas Kavaliūnas.
* 1927 m. vasario 15 d. – kelių inžinierius, visuomenės veikėjas Jonas Pilkauskas.
* 1940 m. vasario 16 d. – technologijos mokslų daktaras Vincentas Vytis Stragys.

Kaime dirbo:
* Pedagogas, kraštotyrininkas Juozas Vilminis, mokytojas Juozas Čekauskas.

## Šaltiniai
Gailiūnai

**Gailiūnai** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Druskininkų, 6 km į pietryčius nuo Ricielių, kairiajame Nemuno krante, prie kelio . Yra kapinės.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Gailiūnas|Gailiū́nas]]*. XIX a. pab. šaltiniuose lietuviškai užrašytas kaip *Gailunei*.

## Istorija

Prie Gailiūnų yra dviejų Lietuvos tarpledynmečių nuogulų atodangos: Snaigupėlės tarpledynmečio stratotipinis pjūvis (Snaigupėlės upelio atodangoje) ir Butėnų tarpledynmečio parastratotipinis pjūvis (Nemuno atodangoje). Kaime rasta paleolito, mezolito ir bronzos amžiaus dirbinių, bronzos amžiaus stovyklos liekanų. Netoliese yra Gailiūnų pilkapynas.

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Leipalingio valsčių, Liškiavos parapiją.

1950–1992 m. buvo kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Galerija

Gailiūnai 66382, Lithuania - panoramio.jpg|Kelias pro kaimą
Gailiūnai_66382,_Lithuania_-_panoramio_(3).jpg|Autobusų stotelė
Gailiūnai 66382, Lithuania - panoramio (4).jpg|Kaimo kryžius


## Šaltiniai
Gaižiūnai

**Gaižiūnai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 6 km 5 rytus nuo Šveicarijos kaimo, abipus geležinkelio ruožo Jonava–Kaišiadorys. Seniūnaitijos centras. Ties Gaižiūnais išsišakoja geležinkelio linijos į Vilnių ir į Kauną. Vakariniu pakraščiu prateka Taurosta (kairysis Neries intakas), netoliese yra Gaižiūnų poligonas. Į pietus nuo kaimo plyti Gaižiūnų miškai. Šalia kaimo veikė karinis Jonavos aerodromas.

## Istorija

Gaižiūnų kaimas pirmą kartą paminėtas 1604 m.

Pagal 1939 m. spalio 10 d. Lietuvos–SSRS sutartį lapkričio mėn. viduryje Gaižiūnuose įsikūrė Raudonoji armija. 1940 m. birželio 13 d., dar iki ultimatumo Lietuvai, ties Gaižiūnais buvo išmesti 7 desantininkai (NKVD diversantai), faktiškai pirmieji sovietų okupantai.

Nuo XX a. iki XXI a. pradžios oficialiai buvo Gaižiūnų geležinkelio stoties gyvenvietė, kurioje gyveno daugiau žmonių nei Gaižiūnų kaime. Tačiau 2015 m. gegužės 27 d. geležinkelio stoties gyvenvietė buvo prijungta prie šio kaimo ir prarado gyvenvietės statusą.

## Gyventojai


Gaižiūnų poligonas prie Ruklos.JPG|Gaižiūnų poligono prieigos
Gaižiūnai, Lithuania - panoramio (8).jpg|Gatvė Gaižiūnuose
Gaižiūnai, Lithuania - panoramio (5).jpg|Geležinkelio stoties kiemas


## Šaltiniai

*
Gervėnai

**Gervėnai** yra:

* kaimas Alytaus rajone;
* kaimas Jurbarko rajone;
* kaimas Lazdijų rajone;
* kaimas Šiaulių rajone.
Girininkai

**Girininkais** vadinami kaimai:

* Jonavos rajone:
** Girininkai I,
** Girininkai II;
* Kauno rajone:
** Alšėnų seniūnijoje:
*** Girininkai I (pietuose),
*** Girininkai II (šiaurėje),
** Ringaudų seniūnijoje (Girininkai II),
** Rokų seniūnijoje;
* Kelmės rajone;
* Klaipėdos rajone:
** Judrėnų seniūnijoje,
** Vėžaičių seniūnijoje;
* Šiaulių rajone;
* Šilalės rajone:
** Šilalės seniūnijoje,
** Mažieji Girininkai (Tenenių seniūnijoje),
** Upynos seniūnijoje,
** Žadeikių seniūnijoje:
*** Girininkai I,
*** Girininkai II;
* Šilutės rajone:
** Juknaičių seniūnijoje,
** Vainuto seniūnijoje;
* Tauragės rajone;
* Trakų rajone;
* Vilniaus rajone.
Bučiūnai

**Bučiūnai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Joniškio. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Sovietmečiu veikė Bučiūnų mokykla.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Bučiūnuose gimė karinis veikėjas, brigados generolas Klemensas Popeliučka (1892–1948).

## Šaltiniai
Gulbiniškiai

**Gulbiniškiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybės pietvakariuose. Seniūnaitijos centras. Yra išlikusi Gulbiniškių raketų bazė – sovietinė raketinė bazė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalnėnai

**Kalnėnai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, prie šiaurės vakarinio Mažeikių miesto pakraščio. Pietinė kaimo dalis priklauso Mažeikių miestui.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Kaniūkai (Ignalina)

**Kaniūkai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Dūkšto. Kaimo rytiniu pakraščiu į Dūkšto ežerą teka Parsvytė. Seniūnaitijos centras. Veikia žemės ūkio bendrovė, jaunimo klubas.

## Istorija

Nuo 1931 m. kaime veikė Lietuvių Šv. Kazimiero draugijos skyrius, 1933 m. jame buvo buvo 94 nariai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaniūkuose prie kaimo kapinaičių nužudyta tarybinė partizanė Marija Melnikaitė (1923–1943). Čia jai pastatytas paminklas. Nuo 1991 m. ji perlaidota į šeimos kapą Zarasų kapinėse.

## Šaltiniai
Kiemeliai

**Kiemeliais** vadinami kaimai:

* Kaišiadorių rajone;
* Pasvalio rajone;
* Širvintų rajone;
* Vilniaus rajone;
* Baltarusijoje, Varanavo rajone.
Mažasis rudasis satyras

**Mažasis rudasis satyras** (*Lasiommata petropolitana*) –  pleštekių (*Nymphalidae*) šeimos drugys. 

Lietuvoje labai reta rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. 

## Aprašymas
Skraido gegužės – birželio mėn. miškų atvirose aikštelėse. Kiaušinėlius deda ant miglės, eraičino ir kitų miglinių augalų. Peržiemoja vikšrai.
Laumėnai

**Laumėnai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Šlienavos, Kauno marių kairiajame krante. Kolektyviniai sodai, yra poilsiaviečių, telkšo Laumėnų tvenkinys (prie Tvenkinio gatvės)

## Istorija

Iki XX a. vidurio čia buvo didžiuliai smėlynai Nemuno vingyje, pro kuriuos tekėjo Žaisa. Piečiau buvo didelis užakęs liūnas. Vakarinę smiltyno dalį dengė kopos. Aptikta 14 senovės stovyklų ir gyvenviečių.

Prieš pastatant Kauno HE, Laumėnų kaimas buvo į šiaurės vakarus nuo dabartinės gyvenvietės .

1908 m. Laumėnų stovyklą tyrinėjo T. Daugirdas ir L. Kšivickis, nuo 1927 m. – K. Jablonskis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Meškučiai

**Meškučiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km į rytus nuo kelio  ir geležinkelio Šeštokai–Kazlų Rūda, 5 km į pietvakarius nuo Marijampolės, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Veikia medicinos punktas, stovi Vytauto Didžiojo paminklas (atidengtas 1935 m.). Yra Meškučių geležinkelio stotelė.

## Istorija

Kaime yra Meškučių piliakalnis. 2007 m. rugpjūtį netoli piliakalnio aptikta beveik 3000 metų amžiaus gyvenvietė ir iki tol nežinomas piliakalnis. Gyvenvietės plotas – keli hektarai. Aptikti keli kultūriniai sluoksniai: I tūkstm. pr. m. e. (keramika), I m. e. tūkstm. (vyko intensyvus gyvenimas, iš radinių galima spręsti, kad tikriausiai gyventa turtingų žmonių), o paskutiniai radiniai siekia viduramžius.

Istorijos šaltiniuose 1684 m. minimas kaimas. 1912 m. įkurta pradžios mokykla, dabar P. Armino mokyklos skyrius. 1956 m. įkurta biblioteka, 2023 m. uždaryta.

|}

## Paminklas Vytautui Didžiajam

Meškučių jaunalietuviams idėja kaimo kapinaitėse pastatyti paminklą kunigaikščiui kilo 1932 m. Aukų rinkimas ir paminklo statyba užtruko trejus metus. Buvo surinkta per pusę tūkstančio litų. Vytauto Didžiojo paminklas buvo atidengtas 1935 m. liepos 7 d. Jį pašventino kunigas Juozapas Stakauskas. Po iškilmingos ceremonijos sekė sportininkų pasirodymai (dešimties raitelių lenktynės žirgais, svarsčių kilnojimas), bendra vakarienė ir pasilinksminimo vakaras. Beveik 4 m aukščio paminklas kainavo 600 litų (pastatytas nemokamai savanorių). Viršutinį kryžių sukūrė vietos meistras Vincas Ašeriškis. Fundatorių ir pinigų aukotojų pavardės buvo surašytos specialiame lape ir įmūrytos į papėdę.

Originalus paminklas pergyveno sunkmečius daugiausia dėl to, kad buvo specialiai užželdintas, o užrašas apgadintas. Pirmą kartą remontuotas 1998 m. Dar kartą sutvarkytas 2004 m., minint Meškučių kaimo 320 metines. Nors paminkle yra išraižyta data „1930“, tačiau ji žymi ne paminklo pastatymo datą (ji klaidingai nurodoma visuose dabar rašomuose tekstuose), bet jubiliejinius Vytauto Didžiojo metus.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Kazys Ališauskas, pulkininkas leitenantas, istorikas.
* Stasys Barzdukas, lituanistas.
* Jonas Čėsna, mokytojas, knygnešys, politinis ir visuomenės veikėjas.
* Stanislovas Čėsna, kunigas, publicistas, visuomenininkas
* Juozas Vyšniauskas (1881–1949), nepriklausomybės kovų savanoris, partizanų kapelionas.

## Galerija

Meškučiai, Marijampolė. Partizanų kapas.JPG|Lietuvos partizanų kapas
Meškučiai prie Marijampolės. Koplytstulpis.jpg|Koplytstulpis Meškučių 325 metų proga


## Šaltiniai
Miežonys (Kaišiadorys)

**Miežonys** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės vakarus nuo Kaišiadorių, prie geležinkelio į Jonavą ir kelio . Greta kaimo teka Dumsė ir Lomena. Kaime yra senkapis, kapinės.

## Istorija
Miežonys (dar minimi kaip Mižonys) 1590 m. priskirti Navasodų kuopinio susirinkimo centrui. 1744 m. Miežonys minimi Žiežmarių parapijos gyvenviečių sąraše. 1885 m. minimi treji Miežonys: kaimas, užusienis su 1 sodyba ir 4 gyventojais katalikais bei Peterburgo-Varšuvos geležinkelio atšakos į Kauną sargų sodybos (4 sodybos ir 21 gyventojas katalikas).

1915 m., pirmojo pasaulinio karo mūšių metu kaime sudegė keli namai. Miežonyse veikė pradinė mokykla, 1957–1962 m. – septynmetė, vėliau – aštuonmetė. Nuo 1948 m. priklausė „Vienybės“ kolūkiui.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pranas Edmundas Galinis (1902–1988), kalbininkas, pedagogas, humanitarinių mokslų daktaras.
* Vytautas Galinis (1924–1999), literatūrologas.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Miežonys (sud. Juozapas Tomkus). – Kaišiadorys: Kaišiadorių muziejus, 2010. – 334 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-646-36-5
Migonys

**Migonys** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 10 km į vakarus nuo Šimonių. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, paštas (LT-40021), koplyčia, medicinos punktas. Stovi paminklas L. Gucevičiui (nuo 1978 m., skulptorius P. Aleksandravičius, architektas V. Gabriūnas), auga Migonių liepa, teka Vėdrupys. Netoli praeina kelias .

## Istorija

Vietovė minima nuo 1524 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

* Migonyse gimė iškilus architektas Laurynas Stuoka-Gucevičius (1753–1798), čia gyvenęs iki 10 m.
* Čia senatvę praleido pulkininkas Petras Dočkus (1889–1981).

## Šaltiniai
Naujasodis

**Naujasodis** – buvęs kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Alantos, Virintos kairiajame krante; dabar – Alantos miestelio dalis. Naujasodžio seniūnaitija. Veikia UAB „Alantos agroservisas“ įmonė, užsiimanti žemės ūkiu, įsikūrusi Alantos technologijos ir verslo mokykla (1959–1990 m. žemės ūkio technikumas, 1990–2002 m. žemės ūkio mokykla), Alantos dvaras (jame – biblioteka, kraštotyros muziejus, paveikslų galerija) su parku.

## Istorija

1853 m. dvaro rūmus pastatė dvarininkas Tadas Pac-Pomarneckis. Kaimas įsikūrė išdalijus dvaro žemę. 1959–1990 m. buvo tarybinio ūkio technikumo centrinė gyvenvietė.

Vyriausybės nutarimu 2017 m. kaimas prijungtas prie Alantos miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Naujasodžio bendruomenės tinklalapis
* Naujasodžio kraštotyros muziejus
Norgėlai

**Norgėlai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Raseinių, prie Žemaičių plento (), tarp Prabaudos (šiaurės vakaruose) ir Gintaro (pietryčiuose) upelių. Seniūnaitijos centras. Yra medicinos punktas, Raseinių miškų urėdijos būstinė. Kaimo šiaurėje stūkso Raseinių piliakalnis. Kaime sudaryti Prabaudos tvenkinys ir Paklanių tvenkinys.

## Gyventojai

## Galerija

Bendruomenės centras, Norgėlai.JPG|Bendruomenės namai
Norgėlai, scena.JPG|Renginių vieta


## Šaltiniai
Kupriai

**Kupriais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone:
** Kavarsko seniūnijoje,
** Svėdasų seniūnijoje;
* Biržų rajone:
** Papilio seniūnijoje,
** Vabalninko seniūnijoje;
* Ignalinos rajone;
* Prienų rajone;
* Rokiškio rajone;
* Šakių rajone;
* Šiaulių rajone;
* Telšių rajone;
* Utenos rajone.
Dominykas Urbas

**Dominykas Urbas** (1908 m. balandžio 28 d. – 1996 m. rugpjūčio 9 d.) – lietuvių meninio vertimo klasikas.

Iš rusų, prancūzų, vokiečių, latvių, lenkų, jidiš kalbų yra išvertęs apie 50 knygų, tarp jų – F. Rabelais „Gargantiua ir Pantagriuelis“, F. Dostojevskio „Lošėjas“, „Užrašai iš mirusiųjų namų“, L. Tolstojaus „Prisikėlimas“, Šolom Aleichemo "Tevje pienininkas", Émile‘io Zola „Moterų laimė“, H. C. Anderseno, Ch. Perrault, rusų liaudies ir daugybė kitų pasakų ir t. t.

Daugiau kaip dvidešimt metų dirbo „Vagos“ leidyklos redaktoriumi, kur daug triūso įdėjo ruošdamas spaudai ne tik sudėtingus verstinius kūrinius (pvz., N. Gogolio, A. Čechovo), bet ir lietuvių literatūros palikimą.

Sudarė Martyno Mažvydo raštų žodyną. Paskelbė straipsnių kalbos kultūros, vertimo klausimais. Išugdė būrį vertėjų ir redaktorių, todėl pagrįstai vadinamas lietuvių meninio vertimo mokyklos kūrėju. Gavo ne vieną apdovanojimą, tarp jų – Antano Venclovos premiją 1985 m., Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino 4-ojo laipsnio ordiną 1996 m.

2008 m. Lietuvos literatūros vertėjų sąjunga įsteigė jo vardo premiją už vertimo debiutą.

## Nuorodos
* Dominyko Urbo biografija
Paprūdžiai

**Paprūdžiai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Balbieriškio ir 1 km į pietus nuo Kunigiškių, prie Dūmės upelio. Seniūnaitijos centras. Yra Kunigiškių pagrindinė mokykla, biblioteka. Šalia kaimo eina kelias .

## Istorija

LTSR metais buvo Kunigiškių kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė felčerių ir akušerių punktas, kultūros namai, biblioteka (įkurta 1981 m.), mokykla (įkurta 1937 m.).

## Gyventojai

## Galerija

Paprūdžių-Vartų link.JPG|Vartų, Kunigiškių ir Paprūdžių kaimų peizažas. 
Vaizdas:Paprūdžiai.JPG|Gatvė Paprūdžiuose
Vaizdas:Paprūdžiai, kryžius.JPG|Pavasarininkų kryžius
Vaizdas:Dūmė, ties Paprūdžiais.JPG|Dūmė


## Šaltiniai
Pypliai

**Pypliai** yra:

* kaimas Kaišiadorių rajone;
* kaimas Kauno rajone;
* kaimas Radviliškio rajone;
* kaimas Širvintų rajone.
Verkiantis vilkas

**Verkiantis vilkas** () – 2005 siaubo filmas. Filmo pagrindinė mintis tai detektyvinis žaidimas, kurio esmė išvengti įtarimo, manipuliuoti draugais ir naikinti priešus. 

## Siužetas

Grupelė jaunuolių žaidžią žaidimą Verkiantis vilkas, kurio metu vienas iš dalyvių yra vilkas, o kiti turi atspėti, kuris iš jų. Jei įtariamajam nepavyksta nusikratyti įtarimo, jis turi prisipažinti ar yra vilkas. Atskleidęs tiesą žaidėjas iškrenta iš žaidimo. Žaidimas virsta realybe, kai grupelė nusprendžia pamokyti naujoką, tačiau žaidėjai patys neįtaria, kad jais yra manipuliuojama. 

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*
* Julian Morris – Owen Matthews
* Lindy Booth – Dodger Allen
* Jared Padalecki – Tom
* Kristy Wu – Regina
* Jon Bon Jovi – Rich Walker
* Sandra McCoy – Mercedes
* Paul James – Lewis
* Jesse Janzen – Randall
* Ethan Cohn – Graham
Dėlinis (Varėnos r., Marcinkonių sen.)

**Dėlinis** – ežeras pietų Lietuvoje, Varėnos rajone, Marcinkonių seniūnijoje, apie 8 km į šiaurę nuo Marcinkonių, Versminio miške. Ežeras netaisyklingos L raidės formos, ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,28 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 104,9 m. Krantai žemi, pelkėti. Pakrantės ištisai apaugę medžiais, kalvotos, ypač vakarinė pakrantė. Ežeras nenutekantis, priklauso Ūlos baseinui.

Saugomas Dėlinio telmologiniame draustinyje.

Ežero pavadinimas reiškia *[[dėlės|dėlių̃]]* (siurbėlių) ežeras.

## Šaltiniai
Iguanodontas

**Iguanodontas** (*Iguanodon*, iš lotynų „Iguanos dantis“) – iguanodontidų (*iguanodontidae*) šeimai priklausę paukščiadubeniai dinozaurai. Pavadinimas kilo nuo to kad, dinozauro dydis buvo nustatytas palyginus rastus dantis su iguanos dantimis. 1822 dinozaurą pirmasis aprašė anglų daktaras-geologas Gideonas Mantelas (*Gideon Mantell*). Jų liekanų rasta Europoje, Š. Amerikoje ir Afrikoje. Ilgis – 9 m., nors pradžioje manyta, kad siekia 30 m. Jis buvo pirmas atpažintas žolėdis dinozauras. Šie augalėdžiai tikriausiai gyveno bandomis, o judėjo lėtai.

## Išvaizda
Rėmėsi tiek keturiomis, tiek dviem kojomis. Palyginti gerai išsivysčiusiomis priekinėmis galūnėmis lenkdavo ir laužydavo medžius, kuriais maitinosi. Nuo plėšrūnų gindavosi stipria, šiek tiek plokščia uodega. Priekinė žandikaulių dalis buvo be dantų, su raginiu sluoksniu, panašiu į snapą. Toliau žanduose buvo plokšti dantys, tikę malti kietus augalus.


Vaizdas:Iguanodon scale.png|Iguanodonto palyginimas su žmogumi
Vaizdas:Iguanodon Dinopark.jpg|Iguanodonto modelis
Vaizdas:Iguanodon bernissartensis 112.jpg|Iguanodonto skeletas


## Filogenetinis medis
OpenDict

**OpenDict** – laisva daugiaplatformė žodynų programa, gebanti dirbti su atviro formato žodynais (*DICT*, *TMX Mova* bei *Slowo*) , *LED* ir kitais žodynų formatais.

OpenDict gali ne tik rodyti, bet ir redaguoti ir pildyti kompiuterinius žodynus bei enciklopedijas. Programa iš kitų žodynų išsiskiria gebėjimu ieškoti žodžių ne tik kompiuteryje esančiuose žodynuose, bet ir interneto žodynuose. Galima nustatyti, kad OpenDict automatiškai verstų žodžius, nukopijuotus iš kitų programų.

Žodynų programą sukūrė asociacija *[[AKL|Atviras kodas Lietuvai]]*, bendradarbiaudama su gerai žinomo *WinLED* autorinių teisių valdytoja UAB *VTeX*. OpenDict kūrimą parėmė ir Vilniaus miesto savivaldybė. Programos autoriai: Martynas Jocius ir Mantas Kriaučiūnas.

## Palaikomi žodynai

### Komerciniai žodynai
*WinLED* autorinių teisių valdytoja UAB *VTeX* privatiems vartotojams jų namų kompiuteriuose nemokamai ir neribotai leido naudotis OpenDict programoje veikiančiais UAB „VTeX“ pateikiamais LED žodynais, taip pat 2 metams Linux OS naudotojams šiais žodynais suteikiama teisė naudotis ir komerciniais ir nekomerciniais tikslais:

* LED Anglų-Lietuvių žodynas
* LED Lietuvių-Anglų žodynas
* LED Vokiečių-Lietuvių žodynas
* LED Lietuvių-Vokiečių žodynas
* LED Vardų žodynas
* LED Geografinių vardų žodynas

### Laisvieji žodynai
* Anglų-Lietuvių kompiuterinių terminų
* Anglų-Lietuvių Freedict
* Lietuvių-Anglų Freedict
* Anglų-Rusų Mueller
* Rusų-Anglų
* Kiti laisvieji žodynai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali projekto svetainė 
* Ankstesnė oficiali projekto svetainė
* OpenDict Mac OS X operacinei sistemai 
* LED žodynų priedų atsisiuntimo puslapis 
* Programos aprašymas AKL svetainėje .
Žaliosios samanos

**Žaliosios samanos** (*Bryidae*) – didžiausias lapsamanių (*Bryopsida*) poklasis. Jame iš viso yra apie 15 000 rūšių, paplitusių visame pasaulyje.

Tai dažniausiai daugiamečiai, rečiau vienamečiai augalai. Paprastai įvairių žalios spalvos atspalvių, bet gali būti rudi, net juodi. Stiebas šakotas, sudėtingos anatominės sandaros. Lapai taip pat įvairios anatominės sandaros, gali turėti ar neturėti vidurinę gyslą. Sporogonai susidaro gametofito viršūnėje arba šoninių šakelių viršūnėse. Sporogoną sudaro kotelis ir dėžutė. Iš sporos išsivysto pirminis prodaigis, iš kurios vėliau išsivysto šakotas siūlas.

Lietuvoje auga:

**Bryanae**
* *Eilė. Bartramiales*
** Šeima. Bartramijiniai (*Bartramiaceae*)
* *Eilė. Bryales*
** Šeima. Brijiniai (*Bryaceae*)
** Šeima. (*Catoscopiaceae*)
** Šeima. (*Leptostomataceae*)
** Šeima. Mnijiniai (*Mniaceae*)
** Šeima. (*Phyllodrepaniaceae*)
** Šeima. (*Pseudoditrichaceae*)
** Šeima. (*Pulchrinodaceae*)
* *Eilė. Hedwigiales*
** Šeima. Hedvigijiniai (*Hedwigiaceae*)
* *Eilė. Orthotrichales*
** Šeima. Šepšiniai (*Orthotrichaceae*)
* *Eilė. Rhizogoniales*
** Šeima. Tranšiniai (*Aulacomniaceae*)
* *Eilė. Splachnales*
** Šeima. Mezijiniai (*Meesiaceae*)
** Šeima. (*Splachnaceae*)

**Hypnanae**
* *Eilė. Hookeriales*
** Šeima. (*Daltoniaceae*)
** Šeima. (*Hookeriaceae*)
** Šeima. (*Hypopterygiaceae*)
** Šeima. (*Pilotrichaceae*)
* *Eilė. Hypnales*
** Šeima. Bukasnapiniai (*Amblystegiaceae*)
** Šeima. Trumpiniai (*Brachytheciaceae*)
** Šeima. Junetiniai (*Climaciaceae*)
** Šeima. Patisiniai (*Hypnaceae*)
** Šeima. Pažulnutiniai (*Plagiotheciaceae*)
** Šeima. Pusinukiniai (*Sematophyllaceae*)
** Šeima. Pliusniniai (*Neckeraceae*)
** Šeima. Balnadantiniai (*Leucodontaceae*)
** Šeima. Nertviniai (*Fontinalaceae*)
** Šeima. Kreivadantiniai (*Anomodontaceae*)
** Šeima. Žvaizdariniai (*Helodiaceae*)
** Šeima. Rimeniniai (*Leskeaceae*)
** Šeima. Tensmeniniai (*Pterigynandraceae*)
** Šeima. Tujinutiniai (*Thuidiaceae*)
* *Eilė. Hypnodendrales*
** Šeima. (*Braithwaiteaceae*)
** Šeima. (*Hypnodendraceae*)
** Šeima. (*Pterobryellaceae*)
** Šeima. (*Racopilaceae*)
* *Eilė. Ptychomniales*
** Šeima. (*Ptychomniaceae*)
Kukmediniai

**Kukmediniai** (*Taxaceae*) – pušūnų (*Pinophyta*) skyriaus pušainių (*Pinopsida*) klasės augalų šeima.

Kukmediniams augalams priklauso sumedėję (medžiai, krūmai), beveik visada visžaliai, sėklomis besidauginantys augalai. 

Šeimoje yra šios gentys (iki šiol dėl jų skaičiaus tarp botanikų nėra vieningos nuomonės):
* *[[Amentotaxus]]*  Pilger, 1916
* *[[Austrotaxus]]* Compton
* *[[Cephalotaxus]]* W. C. Cheng
* *[[Pseudotaxus]]*  W. C. Cheng
* Kukmedis (*Taxus* L.)
** Rūšis. Europinis kukmedis (*Taxus baccata*) - vienintelė kukmedinių šeimos rūšis, savaime augusi (†) Lietuvoje.
* Torėja (*Torreya* Arn.)
Šlaitinė našlaitė

**Šlaitinė našlaitė** (*Viola collina*) – našlaitinių (*Violaceae*) šeimos augalas, išauginantis lapų skrotelę. Aukštis iki 10-15 cm. Antžeminio stiebo nėra, šakniastiebis storas. Žydi balandžio – gegužės mėn. Žiedai kvapūs. Auga mišku apaugusiuose šlaituose, krūmuose, pamiškėse.
Daržinė žliūgė

**Daržinė žliūgė** (*Stellaria media*) – gvazdikinių (*Caryophyllaceae*) šeimos, žliūgių (*Stellaria*) genties augalas.

Žiedai smulkūs, kiek prasiskleidę, penkianariai, primena mažas žvaigždutes. Išilgai giliai įskelti balti vainiklapiai − visoms žliūgių rūšims būdingas požymis. Iš pirmo žvilgsnio gali atrodyti, kad vainikėlio 10 lapelių, o jų tėra 5. Kuokelių skaičius nepastovus − nuo 3 iki 10. Mezginė su 3 liemenėliais. Žydinčių augalėlių galima rasti vos ne ištisus metus, net po sniegu. Vaisius − dėžutė. Augalas gležnas, trapus. Stiebas visada labai išsikerojęs, šakotas, gali nusidriekti pažemiu iki pusės metro, aukštyn pakyla nedaug. Lapai platūs, kiaušiniški, jų viršūnėlė nusmailėjusi. Daugumos žliūgių rūšių lapai siauri, lancetiški arba linijiški, bekočiai, tuo tarpu daržinės žliūgės apatiniai lapai visada su gana ilgokais kotais. Augalai dažniausiai vienmečiai, bet kai kurie žiemoja ir išgyvena antrus metus.

Auga daržuose, laukų pasėliuose, pakelėse, panamėse, bergždynuose, inspektuose ir šiltnamiuose. Geriau tarpsta drėgnesnėse ūksmėtose vietose. Turi savybę kaupti stiebų audiniuose vandenį. Paplitusi visoje Lietuvoje. Su šia įkyria piktžole kova sunki. Daržus būtina kruopščiai ravėti ir visas žliūges sunaikinti, nes kiekviena šakelė geba įsišaknyti ir vėl išsikeroti, o palikta tarplysvėse žolėj subrandina ir išbarsto sėklas.

## Literatūra
* Rudenį žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1991, 22 psl.
Grigiškių seniūnija

**Grigiškių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Vilniaus miesto savivaldybės pietvakariuose, apimanti Grigiškių miestą. Tai viena mažiausių pagal gyventojų skaičių Vilniaus miesto savivaldybės seniūnija.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi kairiajame Neries krante, ji užima 710 ha plotą, čia į ją įteka Vokė. Per seniūniją eina magistralė .

## Istorija

2000 m. kovo 19 d. Grigiškių seniūnija priskirta Vilniaus miesto savivaldybei (iki tol priklausė Trakų rajono savivaldybei). 1996 m. patvirtintas Grigiškių herbas, kurį naudoja ir seniūnija. 2024 m. panaikinti Neravų ir Salų kaimai, juos priskiriant Vilniaus miestui.

|-
| 2001-04  || || 11 617 || 1 miestas (Grigiškės), 3 kaimai
|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestas, 3 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 11 225 || 1 miestas, 2 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestas, 3 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 10 335 || 1 miestas, 2 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Grigiškės, m. || 9950 || 10867
|-
| Neravai, k. || 45 || 37
|-
| Salos, k. || 340 || 321
|-
|}

## Seniūnai
* Leonard Klimovič
* Donata Lukašenkovienė, 2022 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* vilnius.lt / Grigiškių seniūnija
* vilnijosvartai.lt / Grigiškių seniūnija / Grigiškės
* vilnius21.lt / Grigiškių seniūnijos gatvės
* Grigiškių seniūnija
Justiniškių seniūnija

**Justiniškių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Vilniaus miesto savivaldybėje, ties Justiniškėmis. Tai tankiausiai apgyvendinta ir trečioji mažiausia pagal plotą Vilniaus miesto seniūnija.

## Geografija

Seniūnijos plotas – 298 ha, jai priklauso Taikos, Talino, Ežeraičio, Skatulės, Mozūriškių, Sidaronių gatvės ir dalis Justiniškių, Rygos gatvės bei dalis Laisvės prospekto. Seniūnija ribojasi su Viršuliškių seniūnija, Pašilaičių seniūnija, Šeškinės seniūnija ir Vilniaus rajonu. Seniūnija praeina Vilniaus vakarinis aplinkkelis, vakaruose telkšo Justiniškių tvenkinys.


Justiniskes by Augustas Didzgalvis.jpg | Justiniškės nuo Pašilaičių 2023 m.
Justiniskes 2023 by Augustas Didzgalvis.jpg | Justiniškių gatvė


## Istorija

|-
| 2001-04  || || 30 958 ||
|-
| 2011 m.  || || 27 462 ||
|-
| 2021 m.  || || 25 956 || 
|}

### Seniūnai
* Algis Čaplikas, 1990–1995 m.
* Kazimieras Šiaulys, 2008–2009 m.
* Taurintas Rudys, 2009–2013 m.
* Jurgita Kurminaitė-Želvienė, nuo 2013 m.
* Dainius Andziulis, iki 2023 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* vilnius.lt / Justiniškių seniūnija
* vilnijosvartai.lt / Justiniškių seniūnija / Justiniškės
* vilnius21.lt / Justiniškių seniūnijos gatvės
Naujininkų seniūnija

**Naujininkų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Vilniaus miesto savivaldybės pietinėje dalyje ties Naujininkais, nuo Senamiesčio ir centro atskirta geležinkeliu.

Į seniūniją įeina Naujininkų ir Salininkų gyvenamieji rajonai, Kirtimų pramoninis rajonas, Užusienio kaimas. Seniūnijoje yra du pašto skyriai, sentikių cerkvė ir kapinaitės, stačiatikių kapinės, Liepynės kapinės (nuo 2008), Užusienio koplyčia, karaimų ir totorių kapinės, Juventus ir Salininkų gimnazijos, Naujininkų ir Saulėtekio dešimtmetės mokyklos, Šaltinėlio mokykla-darželis, Salininkų ir Užusienio pradinės mokyklos. Veikia Naujininkų poliklinika ir Salininkų ambulatorija. Seniūnijoje veikia Naujininkų, Salininkų, Užusienio ir Burbiškių bendruomenės. Kirtimų rajone buvo įsikūręs Vilniaus čigonų taboras, kurį 2020 m. Vilniaus miesto savivaldybė panaikino.

## Geografija

Seniūnija užima 411 ha plotą. Vakarinėje dalyje – Burbiškių parkas ir Panerių miškas, pietuose – Užusalių miškas ir kolektyviniai sodai Salininkuose, seniūnijos viduryje yra Kirtimai – vienas didžiausių Vilniaus pramoninių rajonų, kuriame yra ir Vilniaus oro uostas. Į seniūniją patenka šios Vilniaus miesto dalys: Ąžuolijai, Burbiškės, Dilgynė, Kelmija, Kirtimai, Naujininkai, Pakupečiai, Pupinė, Raisteliai, Salininkai, Užusienis.

Šiaurine riba eina Vilniaus–Kauno geležinkelis, pietų link išsišakoja Vilniaus–Lydos geležinkelis. Praeina kelias .


Naujininkai by Augustas Didzgalvis.jpg | Naujininkai
Naujininkai.jpg | Sentikių kapinės


## Istorija

|-
| 2001-04  || || 33 457 ||
|-
| 2011 m.  || || 31 171 ||
|-
| 2021 m.  || || 30 030 || 
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* vilnius.lt / Naujininkų seniūnija
* vilnijosvartai.lt / Naujininkų seniūnija / Naujininkai
* vilnius21.lt / Naujininkų seniūnijos gatvės
* Naujininkų seniūnija
Tamsioji plautė

**Tamsioji plautė** (*Pulmonaria obscura*) – agurklinių (*Boraginaceae*) šeimos, plaučių (*Pulmonaria*) genties augalas.

Daugiametis, 25-30 cm aukščio žolinis augalas. Šakniastiebis storas, rudas. Stiebas vienas arba keli, šiek tiek briaunoti, viršutinė dalis plaukuota. Pamatiniai lapai, išaugantys plautei peržydėjus, tamsiai žali, nedėmėti arba su šviesiai žaliomis dėmėmis, 5-15 cm ilgio, 3-9 cm pločio, širdiška arba apvalia pamatine dalimi, susiaurėjantys į ilgą, kiek sparnuotą lapkotį, smailiomis viršūnėmis. Žiedynas – suktukas arba, išaugus pridėtinėms šakoms, skėtiška kekė. Su pažiedėmis tik apatiniai žiedai. Taurelė 8-10 mm ilgio, varpiška, penkiadantė, trumpesnė už vainikėlį, vaisiams nunokus, pailgėja. Vainikėlis 14-20 mm ilgio, vamzdiškai piltuviškas, iš pradžių rožinis, vėliau raudonai violetinis ir pagaliau mėlynas. Žiedo spalva priklauso nuo cheminės ląstelių sulčių reakcijos, kintančios nuo žiedo amžiaus. Žiedai pražysta ne vienu metu, todėl tame pačiame žiedyne būna įvairių spalvų žiedų. Vaisius – skeltavaisis, subyrantis į 4 riešutėlius. Riešutėliai smailiomis viršūnėmis, iš pradžių plaukuoti, vėliau pliki.

Žydi balandžio – gegužės mėn. Vaisiai subręsta liepos – rugpjūčio mėn. Dauginasi sėklomis. Auga lapuočių ir mišriuose miškuose, krūmuose.

Vaistams vartojama antžeminė dalis, nupjauta prieš žiedų skleidimąsi. Žolėje yra mangano, vario, geležies, vanadžio, titano, sidabro, nikelio, stroncio ir kitų elementų; vitamino B1, karotino, askorbino rūgšties, 6-10 % rauginių medžiagų, gleivių, 4 % silicio rūgšties, dervų.

Augalas medingas, dekoratyvus, o kai kur net valgomas kaip salotos.

## Literatūra
Pavasarį žydintys augalai, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1985, 24 psl.