open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alkupis

Pavadinimas **Alkupis** gali reikšti:

* upės:
** Alkupis – upė vakarų Lietuvoje įtekanti iš dešinės į Graumeną;
** Alkupis – upė Lietuvoje įtekanti į Daugyvenę;
** Alkupis – upė vakarų Lietuvoje įtekanti į Miniją;
** Alkupis – upė Lietuvoje (Panevėžio raj.) įtekanti į Nevėžį;
** Alkupis – upė Lietuvoje (Kėdainių raj) įtekanti į Nevėžį;
** Alkupis – upė Lietuvoje įtekanti į Opstainę;
** Alkupis – upė vakarų Lietuvoje įtekanti į Parą (dešinįjį Lokystos intaką);
** Alkupis – dešinysis Salanto intakas;
** Alkupis – upė vakarų Lietuvoje įtekanti į Sruoją;
** Alkupis – upė Lietuvoje įtekanti į Šuoją-Kurį;

* kaimai:
** Alkupis Šilalės rajone.
Azijos lengvosios atletikos asociacija

**Azijos lengvosios atletikos asociacija** (**AAA**) – Azijos šalių lengvosios atletikos organizacija, rengianti kontinento čempionatus ir prižiūrinti regiono nacionalines federacijas. Asociacijos būstinė įkurta Singapūre. Organizacijai jau trečią kadenciją prezidentauja Indijos politikas ir verslininkas Suresh Kalmadi.

## Čempionatai
*Azijos lengvosios atletikos čempionatas
*Azijos uždarų patalpų atletikos čempionatas
*Azijos jaunimo lengvosios atletikos čempionatas
*Azijos krosinio bėgimo čempionatas

## Nariai
Asociacijai priklauso 44 šalys ir teritorijos.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Taip pat
*Sąrašas:Azijos lengvosios atletikos rekordai

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Pasifloriniai

**Pasifloriniai** (*Passifloraceae*) – malpigijiečių (*Malpighiales*) eilės dviskilčių augalų šeima. Priklauso krūmai, vijokliai, lianos, medžiai, paplitę daugiausia tropikuose.

Šeimą sudaro 18 augalų genčių ir apie 530 rūšių.

## Gentys
* Adenija (*Adenia*)
* *[[Ancistrothyrsus]]*
* *[[Androsiphonia]]*
* *[[Barteria]]*
* *[[Basananthe]]*
* *[[Crossostemma]]*
* *[[Deidamia]]*
* *[[Dilkea]]*
* *[[Efulensia]]*
* *[[Hollrungia]]*
* *[[Mitostemma]]*
* *[[Paropsia]]*
* *[[Paropsiopsis]]*
* Pasiflora (*Passiflora*)
* *[[Schlechterina]]*
* *[[Smeathmannia]]*
* *[[Tetrastylis]]*
* *[[Tryphostemma]]*
* *[[Viridivia]]*
Lengvoji atletika olimpinėse žaidynėse

**[[Lengvoji atletika]]** įtraukta į vasaros olimpines žaidynes nuo pirmosios olimpiados 1896 m. Tai vienintelė rungtis žaidynėse, kurioje dalyvavo beveik visos šalys.

Lietuvos lengvaatlečiai olimpinėse žaidynėse kaip nepriklausoma šalis arba Tarybų Sąjungos sudėtyje yra laimėję 11 medalių.

## Rungtys

;Vyrų rungtys
* 100 m 
* 200 m
* 400 m
* 800 m 
* 1 500 m
* 5 000 m
* 10 000 m
* Maratonas
* 110 m  barjerinis
* 400 m barjerinis
* 3 000 m kliūtinis
* 4x100 m
* 4x400 m
* 20 km ėjimas
* 50 km ėjimas
* Šuolis į tolį
* Trišuolis
* Šuolis į aukštį
* Šuolis su kartimi
* Rutulio stūmimas
* Disko metimas
* Ieties metimas
* Kūjo metimas
* Dešimtkovė

;Moterų rungtys
* 100 m
* 200 m
* 400 m
* 800 m 
* 1 500 m
* 5 000 m
* 10 000 m
* Maratonas
* 100 m  barjerinis
* 400 m barjerinis
* 3 000 m kliūtinis
* 4x100 m
* 4x400 m
* 20 km ėjimas
* Šuolis į tolį
* Trišuolis
* Šuolis į aukštį
* Šuolis su kartimi
* Rutulio stūmimas
* Disko metimas
* Ieties metimas
* Kūjo metimas
* Septynkovė

### Nebevykdomos rungtys

* 60 m
* 3 000 m
* 80 m kliūtinis
* 200 m kliūtinis
* 2 500 m kliūtinis
* 2 590 m kliūtinis
* 3 200 m kliūtinis
* 4 000 m kliūtinis
* Mišri estafetė
* 3 000 m komandinis
* 5 000 m komandinis
* 3 mylios komandinis
* 4 mylios komandinis
* 5 mylios
* 3 000 m ėjimas
* 3 500 m ėjimas

* 10 km ėjimas
* 10 mylių ėjimas
* Triatlonas
* Penkiakovė
* Šuolis iš vietos į tolį
* Trišuolis iš vietos
* Šuolis iš vietos į aukštį
* 56 svarų svarmens metimas
* Dvirankis rutulio stūmimas
* Graikiškas disko metimas
* Dvirankis disko metimas
* Laisvo stiliaus ieties metimas
* Dvirankis ieties metimas
* Individualios kroso lenktynės
* Komandinis krosas

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali 2008 m. svetainė
Šiaudiškiai

**Šiaudiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žalvarių, 6 km į pietryčius nuo Videniškių, prie senojo Vilniaus-Molėtų plento.

## Istorija

1669 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Gyveno Baltramiejus Viralas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Afrikos lengvosios atletikos konfederacija

**Afrikos lengvosios atletikos konfederacija** (**CAA**) – Afrikos šalių lengvosios atletikos organizacija, rengianti Afrikos lengvosios atletikos čempionatą ir prižiūrinti regiono nacionalines federacijas. Konfederacijos būstinė įkurta Senegale.

## Nariai

;Šiaurės regionas
* 
* 
* 
* 
;Pietų regionas
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
;Rytų regionas
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;Vakarų regionas
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
;Centrinis regionas
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Taip pat
* Sąrašas:Afrikos lengvosios atletikos rekordai

## Šaltiniai
Bučiškiai

**Bučiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Alantos, prie Alantos upės. 

## Istorija

1658 m. kaimas minimas Alantos bažnyčios metrikų knygoje (kaip ***Bučėnai***), 1671 m. – Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje, 1690 m. – Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje (kaip ***Butiškiai***).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasiflora

**Pasiflora** (*Passiflora*) – pasiflorinių (*Passifloraceae*) šeimos augalų gentis. Dauguma rūšių – vijokliniai augalai, taip pat gentyje yra krūmų, žolinių augalų.

Pasifloros genties augalai auga visuose žemynuose, išskyrus Antarktidą. Dauguma rūšių paplitusios Afrikoje, taip pat auga Lotynų Amerikoje ir pietų JAV, Kinijoje, Pietryčių Azijoje, Naujojoje Gvinėjoje, Australijoje, Naujojoje Zelandijoje. Europoje įveistos dabar auga natūraliai Pirėnų pusiasalyje.

Pasiflora pasižymi savo išraiškingais, labai dekoratyviais žiedais. Jie apdulkinami vabzdžių, kolibrių, šikšnosparnių. Keleto pasiflorų rūšių vaisiai yra valgomi, naudojami sulčių gamyboje. Liaudies medicinoje pasiflora naudojama kaip raminamasis preparatas, iš kai kurių rūšių šaknų gaminami haliucinogeniniai preparatai.

## Rūšys

Gentį sudaro ~500 rūšių:
* Sparnuotoji pasiflora (*Passiflora alata*)
* Bananinė pasiflora (*Passiflora antioquiensis*)
* Margažiedė pasiflora (*Passiflora × belotii*)
* Melsvoji pasiflora (*Passiflora caerulea*)
* Spalvingoji pasiflora (*Passiflora ×caeruleoracemosa*)
* Draiskioji pasiflora (*Passiflora cinnabarina*)
* Skaisčioji pasiflora (*Passiflora coccinea*)
* Plėvėtoji pasiflora (*Passiflora coriacea*)
* Andinė pasiflora (*Passiflora cumbalensis*)
* Kvapioji pasiflora (*Passiflora edulis*)
* Šiurkščioji pasiflora (*Passiflora foetida*)
* Raudonžiedė pasiflora (*Passiflora incarnata*)
* Citrininė pasiflora (*Passiflora laurifolia*)
* Persikinė pasiflora (*Passiflora ligularis*)
* Geltonžiedė pasiflora (*Passiflora lutea*)
* Obuolinė pasiflora (*Passiflora maliformis*)
* Žvaigždinė pasiflora (*Passiflora manicata*)
* Venesuelinė pasiflora (*Passiflora mixta*)
* Brazilinė pasiflora (*Passiflora morifolia*)
* Blizgioji pasiflora (*Passiflora nitida*)
* Apelsininė pasiflora (*Passiflora pinnatistipula*)
* Melioninė pasiflora (*Passiflora quadrangularis*)
* Kekinė pasiflora (*Passiflora racemosa*)
* Kamštinė pasiflora (*Passiflora suberosa*)
* Baltoji pasiflora (*Passiflora subpeltata*)
* Agurkinė pasiflora (*Passiflora tarminiana*)
* Triskiautė pasiflora (*Passiflora tripartita*)
* Vynmedinė pasiflora (*Passiflora vitifolia*)
* ir kt.
Mikola Azarovas

**Mikola Janovyčius Azarovas** (; g. 1947 m. gruodžio 17 d. Kalugoje) – Ukrainos politinis ir visuomeninis veikėjas, geologijos ir mineralogijos mokslų daktaras, profesorius, Ukrainos mokslų akademijos narys. 15 metų dirbo Ukrainos valdžios struktūrose.

## Biografija
Baigė Maskvos valstybinį Michailo Lomonosovo universitetą.

1995–1997 m. buvo Aukščiausiosios Rados deputatas, biudžeto komiteto pirmininkas. Nuo 1997 m. – Ukrainos valstybinės mokesčių inspekcijos vadovas.

2001 m. kovo 5 d. tapo Ukrainos Regionų partijos vadovu, tačiau po pusės metų atsistatydino. 2003 m. balandį Regionų partijos suvažiavime išrinktas politinės tarybos pirmininku.

2002–2005 m. Ukrainos premjero Viktoro Janukovyčiaus vyriausybėje ėjo pirmojo vicepremjero pareigas, 2004 m. pabaigoje – 2005 m. pradžioje laikinai ėjo Ukrainos premjero pareigas. 2006 m. kovą pagal Regionų partijos sąrašą buvo išrinktas į Aukščiausiąją Radą.

2006 m. rugpjūčio Viktoro Janukovyčiaus vyriausybėje vėl ėjo Ukrainos pirmojo vicepremjero pareigas. Nuo 2006 m. rudens iki 2007 m. gruodžio – Ukrainos finansų ministras.

2007 m. pagal Regionų partijos sąrašą išrinktas į Aukščiausiąją Radą. 2009 m. birželį Regionų partijos politinė taryba paskirtas V. Janukovičiaus rinkimų štabo vadovu.

Ukrainos Aukščiausioji Taryba 2010 m. kovo 11 d. pavirtino 15-uoju šalies ministru pirmininku. Už jį balsavo 242 parlamentarai (iš 450).

2014 m. atsistatydino iš Ukrainos premjero pareigų, dėl euromaidano konfliktų Kijeve. 

|-
Narkuškiai

**Narkuškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Videniškių, prie Mokios upės. 

## Istorija

1656 m. kaimas minimas Alantos bažnyčios metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pavirinčiai (Molėtai)

**Pavirinčiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Alantos, netoli Virintos upės.

## Istorija

1657 m. kaimas minimas Alantos bažnyčios metrikų knygoje. Ten pat 1663 m. minimas Pavirinčių laukas, kuriame gyvena bajoras Petras Gadumskis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
AAA

**AAA** gali reikšti:
* AAA standarto baterijos,
* Azijos lengvosios atletikos asociacija,
* Anaa oro uostas – Prancūzijos Polinezijoje (IATA oro uosto kodas AAA),
* AAA proteinai.
Litvynovas

**Litvynovas** – miestas vakarų Čekijoje. Čia įsikūrusi didžiausia Čekijoje naftos perdirbimo gamykla.

## Istorija

Pirmą kartą paminėtas 1352 m. kaip *Lutwinow*. Pradžioje egzistavo du miestai – aukštutinis ir žemutinis Litvynovas. 1715 m. grafas *Jan Josef here Wallenstein* įkūrė didelę tekstilės gamyklą, vieną pirmųjų Čekijoje. Šį įvykį mena 1815 m. pastatytas obeliskas. 1715 m. Imperatorius Karolis VI suteikė aukštutiniam Litvynovui herbo ir turgaus teisę. XIX a vystyta keramikos pramonė ir rudųjų anglių gavyba. 1852 m. tapo miestu. 1939 m. pradėta sintetinio benzino gamyba.

## Žymūs žmonės
* Eva Herzigová, aktorė ir modelis
Spiečiūnai (Molėtai)

**Spiečiūnai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Suginčių, prie Virintos upės.

## Istorija

1554 m. *Manvydiškis*, priklausęs Balninkų seniūnijai. 1661 m. kaimas minimas Alantos bažnyčios metrikų knygoje. XVIII a. priklausė Toliejų seniūnijai. 1765 m. 2 ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kibildžiai (Molėtai)

**Kibildžiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Balninkų pietiniame Karališkių ežero krante.

## Istorija

1657 m. kaimas minimas Alantos bažnyčios metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubaliai (Alanta)

**Ažubaliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Alantos, į vakarus nuo Vastapo ežero.

## Istorija

1664 m. kaimas minimas Alantos bažnyčios metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarailiai (Molėtai)

**Tarailiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Suginčių. Kaime yra senos kapinės.

## Istorija

1554 m. kaimo vardas buvo ***Sereikiai***, tada kaime buvo 4 ūkiai. XVI a. Sereikiai priklausė Romusio vaitystei (Woytowstwo Romanowo), XVIII a. – Čivylių seniūnijai. 1664 m. Tarailiškių kaimas minimas Alantos bažnyčios metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Uosipiai

**Uosipiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Alantos.

## Istorija

1657 m. Alantos bažnyčios metrikų knygoje minimas *de Woystupie* tapatintinas su dabartiniais Uosipiais. XVIII a. pabaigoje priklausė Videniškių vienuolynui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gaigalai (Molėtai)

**Gaigalai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Alantos.

## Etimologija

Kaimo vardas tikriausiai yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *Gaigalas*. Žmonės šia pavarde kaime minimi dar nuo XVII a.

## Istorija

1664 m. Alantos bažnyčios metrikų knygoje užrašyta kaimo vardo forma **Gaigališkės**. 1665 m. minima Ieva Gaigalaičia ir Jurgis Gaigalas iš Gaigališkių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keruliai

**Keruliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Joniškio ir 4 km į rytus nuo Dubingių, prie Žverno ežero.

## Istorija

1643 m. kaimas minimas Dubingių kunigaikštystės inventoriuje. 1697 m. Molėtų bažnyčios krikšto įrašų knygoje minimas Jurgis Kerulis iš Kerulių kaimo. 1744 m. kaimas užrašytas Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkiškis (Molėtai)

**Jurkiškis** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Dubingių, tarp Suoselio ir Asvejos ežerų.

## Istorija

1652 m. Dubingių kunigaikštystės inventoriuje minimas Jurkiškio palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vanagiškės (Molėtai)

**Vanagiškės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Mindūnų, 4 km į šiaurės rytus nuo Molėtų, netoli Siesarties miško. 

## Istorija

1662 m. Alantos bažnyčios metrikų knygoje užrašytas Mykolas Vanagas iš Vanagų, kurie turbūt indentifikuotini su Vanagiškėmis. Iš tos pat vietos 1698 m. Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje minimas Dovydas Vanagas ir Ieva Svilyčia, kurių sūnus Baltramiejus krikštytas Stirnių koplyčioje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mikališkiai (Molėtai)

**Mikališkiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Dubingių, prie Stirnelės upės. 

## Istorija

1652 m. Dubingių kunigaikštystės inventoriuje minimas Mikališkių palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Našiškiai (Molėtai)

**Našiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 12 km nuo Joniškio, 4 km į šiaurės rytus nuo Dubingių, prie Žverno ežero. 

## Istorija

1652 m. Dubingių kunigaikštystės inventoriuje minimas Našiškių palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nematoma pusė (filmas)

**Nematoma pusė** () – 2009 m. JAV režisieriaus Džono Li Henkoko (*John Lee Hancock*) drama pagal JAV rašytojo Maiklo Leviso (*Michael Lewis*) 2006 m. knygą „The Blind Side: Evolution of a Game“. Filmas pasakoja apie Maiklo Oere (*Michael Oher*), NFL „Baltimore Ravens“ žaidėją.

Filmo premjera įvyko 2009 m. lapkričio 17 d. Niujorke.

## Siužetas

Tikra istorija apie amerikiečių futbolo komandos „Baltimore Ravens“ žaidėją Maiklą Oere. Likęs be pastogės, jaunas tamsiaodis jaunuolis, patenka į pasiturinčią amerikiečių šeimą. Gyvenimas naujoje aplinkoje kardinaliai keičia uždaro jaunuolio likimą. Čia atsiranda galimybės realizuoti savo potencialą. Įstojęs į Misisipės universitetą Maiklas pradeda žaisti studentų komandoje. Čia jis sužino futbolo nematomą pusę, mokosi analizuoti žaidimo strategijos ir taktikos. Žinojimas, kad protingas žaidimas nugali raumenų jėgą, padeda Maiklui patekti į profesionalų lygą.

## Aktoriai
* Sandra Bullock – Leigh Anne Tuohy
* Tim McGraw – Sean Tuohy
* Jae Head – S.J. Tuohy
* Quinton Aaron –
* Kathy Bates – Maiklas Oere
* Lily Collins – Collins Tuohy
* Ray McKinnon – treneris
* Kim Dickens – Mrs. Boswell
ir kt.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficialus puslapis
* Apdovanojimai ir nominacijos
*
Gloria (Disillusion albumas)

**Gloria** – antrasis Vokietijos metalo muzikos grupės Disillusion studijinis albumas.

## Dainų sąrašas
# "The Black Sea" – 05:16
# "Dread It" – 04:24
# "Don't Go Any Further" – 03:51
# "Avalanche" – 05:08
# "Gloria" – 06:11
# "Aerophobic" – 03:21
# "The Hole We Are In" – 05:35
# "Save the Past" – 03:44
# "Lava" – 04:05
# "Too Many Broken Cease Fires" – 05:34
# "Untiefen" – 04:01

## Personalas
* Andy Schmidt – gitaros, sintezatorius, vokalas
* Rajk Barthel – elektrinė gitara
* Jens Maluschka – mušamieji
Jakunčiai

**Jakunčiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km. į rytus nuo Antalieptės. Pro kaimą prateka Rudinės upelis, pietinėje dalyje telkšo Stromio ežeras.

## Istorija

Ilgą laiką priklausė Vencavų dvarui. 1909 m. išskirstytas viensėdžiais. 1919–1931 m. kaime buvo pradinė mokykla, vėliau perkelta į Baltriškes.

Kaime, prie vieškelio į Vencavus, 2003 m. rugsėjo 6 d. pastatytas ir pašventintas granitinis monumentas, netoli šios vietos 1943 m. liepos 6 d. kovoje su tarybiniais diversantais žuvusiems Lietuvos policininkams: Pranui Baltakiui, Edmundui Maldauskui, Alfonsui Vapsvai ir Jonui Varnui.

## Gyventojai

1897 m. buvo 210 gyventojų, 1923 m. – 154 m. gyv. (27 sodybos), 1959 m. – 110 gyv., 1979 m. – 42 gyv. (gyventojai patekę į melioruojamus plotus išsikėlė į Vencavus ir kitur).

### Žymūs žmonės
* 1897 m. gimė Lietuvos kariuomenės savanoris Alfonsas Mėlynis-Vaikutis, už narsumą apdovanotas dviem Vyties kryžiais.
* pedagogė Aldona Makarskaitė-Balsevičienė (1926–1971).

## Šaltiniai
Jakštai (Zarasai)

**Jakštai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Antalieptės. Kaimo laukais prateka Šavaša – kairysis Šventosios upės intakas.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė ir augo kariuomenės teismo pirmininkas, generolas Vladas Mieželis (1894–1986). Generolo V. Mieželio atminimui sodybvietėje pastatytas tautodailininko J. Tvardausko sukurtas stogastulpis.
* Vyties kryžiaus ordininkas Laurynas Pimpė (1891–1957).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Ten kur Šavaša – gimtinės slenkstis: Jakštų kaimo knyga (Zarasų rajonas). – Utena, UAB „Utenos spaustuvė“, 2001.
Santa Katarina (reikšmės)

**Santa Katarina** – aibė toponimų portugališkai ir ispaniškai kalbančiose šalyse.

**Brazilija**
* Santa Katarina, Brazilijos valstija
* Santa Katarina, sala valstijos pakrantėje

**Žaliojo Kyšulio salos**
* Santa Katarina, savivaldybė Žaliojo Kyšulio salose
* Santa Katarina, savivaldybė Žaliojo Kyšulio salose

**Gvatemala**
* Santa Katarina Palopo, savivaldybė Sololos departamente
…

**Meksika**
* Santa Katarina, miestas Gvanachuato valstijoje
* Santa Katarina, miestas Nuevo Leono valstijoje

## Kiti
* Santa Katarina (laivas), Portugalų karaka pagrobta Olandų Rytų Indijos kompanijos prie Singapūro 1603 m.
Vijoklinis sausmedis

**Vijoklinis sausmedis** (*Lonicera periclymenum*) – sausmedinių (*Caprifoliaceae*) šeimos, sausmedžio (*Lonicera*) genties augalas. Paplitęs didesnėje Europos dalyje, šiaurės Afrikoje. Arealas šiaurėje siekia pietų Norvegiją, Švediją. Lietuvoje natūraliai neauga, bet dažnai auginamas darželiuose, želdynuose.

Tai daugiametis krūminis vijoklis (liana). Auga besivyniodamas aplink medžius, sienas, atramas. Neretai gali pražudyti atraminį augalą, sustabdęs jo medžiagų apytaką. Lapai priešiniai, paprasti, lygiakraščiai, tamsiai žali, elipsiški, 4-6 cm ilgio. Žiedynai susitelkę po 3-12 šakų galuose. Žiedai vamzdiški, kreminės (iš vidaus) ir rausvos (iš išorės) spalvos, kvapnūs. Žydi gegužės-liepos mėnesiais. Dėl savo žiedo sandaros gali būti apdulkinami tik drugių sfinksų. Augalas medingas. Vaisius – tamsiai raudona uoga.

Vijoklinis sausmedis – šviesiamėgis augalas, augantis šviesiuose miškuose, krūmynuose, pamiškėse.


Image:Blüte des Gartengeißblatt.JPG|Žiedynas
Image:Vivendel.JPG|Uogos
Image:Honeysuckle causing woodbine on Willow species.JPG|Vijoklinis sausmedis, „pasmaugęs“ medį
Apuokas

**Apuokas** – nesisteminis terminas, apibūdinantis pelėdinių () šeimos paukščius su plunksnų kuokštais ant galvos.

Lietuvoje gyvena:
* didysis apuokas (*Bubo bubo*)
* mažasis apuokas (*Asio otus*).

## Šaltiniai
Revuona

**Revuona** – upelis Prienų rajone; Nemuno kairysis intakas. Ilgis 5,8 km. Upelis išteka iš Ežerėlių pelkių Prienų šile, prie kelio Vilnius – Marijampolė (E28, A16) 3 km nuo Prienų tilto per Nemuną. Upelio ištakos yra 110 m virš jūros lygio esančioje aukštumoje. Pirmus 2 km upelis teka į šiaurę, po to suka į rytus. Dar už 2 km. Revuona yra užtvenkta ties senąja Prienų siuvykla. Už jos upelis teka per Prienų miestą, paskutinius kelis šimtus metrų nukreipiamas į vamzdyną, įrengtą po žeme. Vamzdynas baigiasi apie šimtą metrų prie upelio žiočių ties Nemunu, kur tebėra keli tvenkiniai, skirti anksčiau veikusiems senajam Prienų malūnui (1901–1956 m.) ir Revuonos viešbučiui (1984–1995 m.). Revuonos upelio žiotys yra Prienų miesto teritorijoje, 100 m iki tilto per Nemuną, buvusiame Prienų dvare.

Upelis svarbesnių intakų neturi. Per Prienų miesto teritoriją tekanti upelio dalis yra numelioruota ir apribota 10 – 20 m pločio hidroinžinerinėmis sankasomis. Į upelį nukreipiami vietinių šaltinių bei drenažo sistemų vandens srautai. Upelyje veisiasi kelios žuvų rūšys, tarp jų upėtakiai, tačiau dėl jo siaurumo Prienų miesto teritorijoje stambesnės žuvys nerandamos.

Devintajame dešimtmetyje neplanuotai užtvenkus Revuonos aukštupį (priežastys nežinomos), susikaupusi vandens masė pratrūko ir sugriovė siuvyklos užtvanką. Didelis vandens srautas per kelias minutes smarkiai nuniokojo keliolika pastatų, jų tarpe ir gyvenamuosius namus, suardė asfaltinę kelio dangą keliose vietose.

## Pavadinimas

Upelio pavadinimas kildinamas nuo žodžio *revas, ravas* („griovys, vaga, įduba“).

Revuonos upelio hidronimas turi didelę įtaką Prienų identitetui. Šiuo vardu pavadinta miesto vidurinė mokykla (buv. II vid. m-la), viena pagrindinių miesto gatvių, buvęs didžiausias miesto viešbutis ir kiti svarbūs objektai.

## Šaltiniai
Santa Katarina

**Santa Katarina** () – valstija Brazilijoje, šalies pietinėje dalyje, Pietų regione. Ribojasi su Parana šiaurėje, su Pietų Rio Grande pietuose, su Argentina (Misionesu) vakaruose. Rytuose valstiją skalauja Atlanto vandenynas. Valstijos sostinė – Florianopolis.

## Geografija

Per valstiją driekiasi Sera Žeralo kalnai, dalinantys teritoriją į siaurą pakrantės žemumą ir plokščiakalnį. Aukščiausia vieta – Boa Vištos kalnas (1827 m). Pakrantėje valstijai priklauso Santa Katarinos sala, kurioje įsikūręs Florianopolis.

Pakrantėje gausu paplūdimių, salų, lagūnų. Pakrantės kalnų šlaituose auga Atlanto drėgnieji miškai, toliau plynakštėje – araukarijų drėgnieji miškai, lapus metantys tropiniai miškai.

Svarbiausios upės – Igvasu, Urugvajus, Pelotasas, Kanoasas, Itažajus.

## Gyventojai

Etninė sudėtis:
* baltieji – 88,1 %
* pardo – 9,0 %
* juodaodžiai – 2,7 %
* azijiečiai ir indėnai – 0,2 %

## Didžiausi miestai
* Žoinvilis – 497,3 tūkst. gyv. (2009 m.)
* Florianopolis – 408,1
* Blumenau – 299,4
* San Žozė – 201,7
* Krisiuma – 188,5
* Šapeko – 174,1
* Itažajus – 172,0
* Lažesas – 167,8
* Žaragua do Sulas – 139,0
* Paljosa – 130,8

## Šaltiniai
Sausmedis

**Sausmedis** (*Lonicera*) – sausmedinių (*Caprifoliaceae*) šeimos augalų gentis. Ją sudaro Šiaurės pusrutulyje paplitę krūmai ir vijokliai. Dauguma rūšių aptiktos Kinijoje, kitos auga Europoje ir Šiaurės Amerikoje.

Dauguma sausmedžių – lapus metantys augalai, nors yra ir visžalių. Žiedai vamzdiški, kvapnūs, turi daug nektaro. Kai kurių rūšių uogos valgomos.

## Rūšys

Gentį sudaro ~180 rūšių. Lietuvoje savaime auga viena rūšis – paprastasis sausmedis (*Lonicera xylosteum*).

* Puošnusis sausmedis (*Lonicera ×bella*)
* Kvapusis sausmedis (*Lonicera confusa*)
* Gauruotasis sausmedis (*Lonicera dasystyla*)
* Valgomasis sausmedis (*Lonicera edulis*)
* Melsvalapis sausmedis (*Lonicera hypoglauca*)
* Japoninis sausmedis (*Lonicera japonica*)
* Kamčiatkinis sausmedis (*Lonicera kamtschatica*)
* Amūrinis sausmedis (*Lonicera maackii*)
* Raganinis sausmedis (*Lonicera morrowii*)
* Laibašakis sausmedis (*Lonicera myrtilloides*)
* Mėlynialapis sausmedis (*Lonicera myrtillus*)
* Vijoklinis sausmedis (*Lonicera periclymenum*)
* Gausiažiedis sausmedis (*Lonicera praeflorens*)
* Šviesusis sausmedis (*Lonicera × purpusii*)
* Skaidriauogis sausmedis (*Lonicera quinquelocularis*)
* Totorinis sausmedis (*Lonicera tatarica*)
* ir kt.
Dwain Chambers

**Dwain Anthony Chambers** (g. 1978 m. balandžio 5 d. Londone) – Jungtinės Karalystės sprinteris. Europos ir pasaulio čempionas. 2002 m. išrinktas Europos metų lengvaatlečiu. Chambers laikomas vienu greičiausiu Europos spritnerių istorijoje.

## Biografija
Dwain Chambers karjeros pradžioje pasiekė pasaulio jaunimo rekordą 100 m distancijoje. 1999 m. Pasaulio lengvosios atletikos čempionate sportininkui pavyko iškovoti net du medalius: 100 m įveikęs per 9,97 sekundes pelnė bronzos medalį ir kartu su šalies komanda pelnė sidabro medalį estafetės rungtyje. 2000 m. vasaros olimpinėse žaidynėse įvyko Chambers debiutas olimpiadoje. Sportininkas 100 m distanciją įveikė per 10,08 sekundes ir liko ketvirtas, nusileisdamas bėgikams iš Šiaurės Amerikos. 2002 m. sportininkas pasiekė Europos rekordą, bet po metų rekordas buvo anuliuotas dėl teigiamo draudžiamo preparato THG testo. Chambers pelnė dvejų metų draudimą dalyvauti profesionaliame lengvosios atletikos sporte ir draudimą dalyvauti olimpinėse žaidynėse visam gyvenimui. Taip pat visi jo pasiekimai nuo 2002 m. buvo anuliuoti. Sportininkas grįžo 2006 m. ir 2006 m. Europos lengvosios atletikos čempionate pelnė aukso medalį estafetės rungtyje. 2008 m. Pasaulio uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionate 60 m distancijos bėgime pelnė sidabro medalį, o 2010 m. Pasaulio uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionate iškovojo aukso medalį. 2009 m. sportininkas pasiekė Europos rekordą 60 m bėgime uždarose patalpose. Nuo 2008 m. sportininkas taip pat bandė patekti į profesionalią regbio lygą. Po grįžimo sportininkas išleido autobiografinę knygą „*Race Against Me*“.

## Pasiekimai

## Asmeniniai rekordai

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Dwain Chamber IAAF svetainėje
Vėžiškės (Alytus)

**Vėžiškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybės rytuose. Prateka Skernė.

Spėjama, kad iš šio kaimo kilo Ona Vytautienė, Vytauto Didžiojo pirmoji žmona.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiaurės Amerikos lengvosios atletikos asociacija

**Šiaurės Amerikos lengvosios atletikos asociacija** (**NACAC**) – Šiaurės Amerikos šalių lengvosios atletikos organizacija, rengianti čempionatus ir prižiūrinti regiono nacionalinių federacijų darbą. Asociacija įkurta 1988 m. gruodžio 10 d.

## Čempionatai
* Šiaurės Amerikos lengvosios atletikos čempionatas
* Amerikos kroso čempionatas
* Šiaurės Amerikos daugiakovių čempionatas
* Šiaurės Amerikos kalnų bėgimo čempionatas
* Centrinės Amerikos ir Karibų lengvosios atletikos čempionatas

## Nariai

;Šiaurės Amerika
* 
* 
* 
;Centrinė Amerika
* 
* 
* 
* 
* 
* 
;Karibai
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Taip pat
* Sąrašas:Šiaurės Amerikos lengvosios atletikos rekordai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Kaltinėnų valsčius

**Kaltinėnų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Kaltinėnai.

## Istorija

Kaltinėnų valsčius minimas nuo XV–XVI a. Caro laikais atkurtas XIX a. Kauno gubernijoje. 1905 m. pabaigoje Kaltinėnų apylinkių valstiečiai išvaikė carinę ir išrinko naują valsčiaus valdybą. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Upynos valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Šilalės rajonui (1 apylinkė) ir Varnių rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 8118 || 825 kiemai  || 4 seniūnijos || 150
|-
| 1923 m.  || 235 || 7266 || 1463 || || 151 gyvenvietė 
|-
| 1932 m. || 204 || 7900 || || 11 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 224 || || || 10 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* Povilas Mikulskis, viršaitis nuo 1919 m.
* Vytautas Gedvilas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 7266 žmonės:
* Lietuviai - 96,4% (7004);
* Žydai - 1,8% (130);
* Rusai - 1,17% (85);
* Vokiečiai - 0,47% (34);
* Kiti - 0,18% (13).

### Žymūs žmonės

|-
| 1926 || Rėzgaliai || Vytautas Mikutis, ekonomistas || 2021
|-
| 1932 || Bagdonas || Jonas Biržiškis, kelių inžinierius || 2025
|-
| 1937 || Trakogaliai || Jonas Algirdas Kugelevičius, matematikas, energetikas ||
|}

## Šaltiniai
Žygaičių valsčius

**Žygaičių valsčius** (1920–1937 m. ***Sartininkų-Žygaičių valsčius***; iki 1920 m. ***Sartininkų valsčius***, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Sartininkai, nuo 1937 m. – Žygaičiai, trumpą laiką – Margiškiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Kauno gubernijoje Sartininkų vardu. XX a. tarpukariu pervadintas Žygaičių valsčiumi. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Pagėgių rajonui (3 apylinkės) ir Tauragės rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 6197 || 987 kiemai  || 5 seniūnijos || 53
|-
| 1923 m.  || 154 || 5265 || 962 || || 37 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 142 || 5400 || || 9 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 195 || || || 8 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Juozas Paulius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 5265 žmonės:
* Lietuviai - 96,04% (5057);
* Vokiečiai - 3,7% (195);
* Kiti - 0,25% (13).

### Žymūs žmonės

|-
| 1890 || Margiškiai || Motiejus Nasvytis, gydytojas, pedagogas || 1971
|-
| 1898 || Ringiai || Antanas Baužė, Australijos lietuvių veikėjas || 1975
|-
| 1919 || Žygaičiai || Jonas Adomaitis, vargonininkas, chorvedys (JAV) || 1991
|-
| 1921 || Žygaičiai || Leonas Klumbys, profesorius, neurochirurgijos pradininkas Lietuvoje || 2010
|-
| 1943 || Stokaičiai || Algimantas Liekis, istorikas, inžinierius ||
|}

## Šaltiniai
Vainuto valsčius

**Vainuto valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Vainutas.

## Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Šilutės rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 197 || 7171 || 1154 || || 36 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 187 || 7636 || || 10 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 178 || || || 7 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Aleksas Daukša, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 7171 žmogus:
* Lietuviai - 93,13% (6678);
* Žydai - 4,85% (348);
* Vokiečiai - 1,83% (131);
* Rusai - 0,2% (14).

### Žymūs žmonės

|-
| 1883 || Lolytis || Steponas Nasvytis, vaistininkas || 1976
|-
| 1930 || Liukai || Jonas Kantminas, inžinierius mechanikas ||
|-
| 1933 || Bikavėnai || Vladas Kensgaila, aviacijos sportininkas, aviakonstruktorius || 2024
|}

## Šaltiniai
Skiautėtalapis fikusas

**Skiautėtalapis fikusas** (*Ficus carica*) – šilkmedinių (*Moraceae*) šeimos, fikusų (*Ficus*) genties sumedėjęs lapus metantis augalas. Natūraliai auga Viduržemio jūros regiono rytuose, Kaukaze, Pietvakarių Azijoje. Auginamas kituose pasaulio subtropikuose (vakarų JAV, Meksika, PAR, Australija, Čilė).

Natūralioje aplinkoje užauga iki 6,9-10 m aukščio. Žievė lygi, pilka. Vyniojasi ant kitų augalų, arba auga kaip krūmas. Lapai dideli, stambūs, blizgantys, 12-25 cm ilgio ir 10-18 cm pločio, žali, skiautėti (3-5 skiautės). Vaisius – 3-5 cm ilgio **[[figa]]**; žaliai, prinokusi tampa violetinė arba ruda. Augalo syvai dirgina odą, švieži vaisiai turi karčių pieniškų sulčių.

Skiautėtalapis fikusas – vienas seniausių kultūrinių augalų. Jo liekanų rasta 9400–9200 pr. m. e. neolito kaime. Figmedis paminėtas ir Pradžios knygoje.  Jo lapais, supratę esantys nuogi, prisidengė pirmieji žmonės. Augalas taip pat svarbus kitose regiono mitologijose (arabų, graikų). Vaisiai valgomi švieži, džiovinti, gaminama uogienė. Pagrindiniai figų tiekėjai: Turkija, Egiptas, Graikija, Iranas, Marokas, Alžyras.
 

Image:Ficus carica0.jpg|Vaisiai
Image:Illustration Ficus carica0 clean.jpg|Požymiai
Image:Starr 000501-1304 Ficus carica.jpg|Lapai
Jonšiopingas

**Jonšiopingas** () – miestas Švedijos pietų centrinėje dalyje, Veterno ežero pietinėje pakrantėje. 2005 metais Jonšiopingas buvo 9 pagal dydį Švedijos miestas. Yra oro, vandens uostai. Veikia universiteto tipo mokykla (įkurta 1994 m.), teatras, miesto, leno muziejai, Smolando medinių pastatų (XV–XVIII a.) skansenas. Yra XVII a. pab. rotušė, Teismo rūmai (1639–1655 m.).
Metalo apdirbimas, mašinų gamyba, tekstilės, popieriaus pramonė, degtukų gamyba.

## Istorija

Miesto pavadinimas reiškia „prekybinis miestas (*köping*) prie Jonos upės“.

1284 m. gegužės 18 d. suteiktos miesto teisės.

1612 m. baimindamasis, kad Jonšiopingas neatitektų Danijos kariuomenei, Švedijos karalius Gustavas II Adolfas įsakė jį sudeginti. 1809 m. mieste pasirašyta Danijos ir Švedijos taikos sutartis.

XIX a. tapo degtukų gamybos centru (1844 m. čia įkurtas pirmasis fabrikas – dabar vienintelis pasaulyje degtukų muziejus).

## Sportas
; Futbolo klubai
* Jönköpings IS
* Jönköpings AIF
* Jönköpings Södra IF
;Stadionai
* Stadsparksvallen stadionas, kurio talpa yra 5200 žiūrovų.

## Galerija

Image:Jönköpings rådhus, 2018.jpg| Savivaldybės pastatas
Image:Aerial view of Jönköping University, Sweden.jpg| Senojo miesto panorama (2005)


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto svetainė
* straipsnis ''Jönköping'' Nordisk familjebok (švedų k.)
Santa Katarinos savivaldybė (Fogas)

**Santa Katarinos savivaldybė** () – savivaldybė Žaliojo Kyšulio salose, Fogo salos rytuose. Centras – Kova Figeira.

## Istorija

Savivaldybė sudaryta 2005 m. atskyrus vieną parapiją nuo San Filipės savivaldybės.

## Šaltiniai
Luokės valsčius

**Luokės valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Luokė.

## Istorija

Minimas nuo XIV a. pabaigos. Caro laikais atkurtas XIX a. Kauno gubernijoje (). 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Ubiškės valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Telšių rajonui (1 apylinkė) ir Užvenčio rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 3073 || 380 kiemų  || 3 seniūnijos || 60
|-
| 1923 m.  || 276 || 8418 || 1852 || || 128 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 210 || 8418 || || 11 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 246 || || || 9 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Jonas Atkočaitis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 8418 žmonės:
* Lietuviai - 85,7% (7214);
* Rusai 6,56% (552);
* Žydai - 6,09% (513);
* Lenkai - 1% (85);
* Vokiečiai - 0,32% (27);
* Kiti - 0,32% (27).

### Žymūs žmonės

|-
| 1884 || Paluklaukė || Blažiejus Česnys, kunigas || 1944
|-
| 1903 || Viekšnaliai || Antanas Kojelis, vargonininkas, pedagogas ir chorvedys || 1976
|-
| 1916 || Viekšnaliai || Juozas Kojelis, žurnalistas, pedagogas || 2010
|-
| 1922 || Paliepiai || Liudvikas Grubliauskas, veterinarijos gydytojas || 2007
|-
| 1924 || Ginteniai || Kazys Leistrumas, agronomas || 2003
|-
| 1928 || Lapurvis || Algirdas Gumuliauskas, statybos inžinierius || 2020
|}

## Šaltiniai
Varnių valsčius

**Varnių valsčius** (; viduramžiais ***Medininkų valsčius***) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Varniai.

## Istorija

Valsčius minimas XIV a. Medininkų žemėje. XV a. Ldk Vytautas valsčių perdavė Žemaičių vyskupui. Atkurtas XIX a. Kauno gubernijoje. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Janapolės valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Varnių rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 7719 || 607 kiemai  || 4 seniūnijos || 140
|-
| 1923 m.  || 360 || 10 946 || 2335 || || 177 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 289 || 11500 || || 17 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 229 || || || 9 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Domas Kalvaitis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 10 946 žmonės:
* Lietuviai - 90,23% (9877);
* Žydai - 7,52% (823);
* Rusai - 1,12% (123);
* Vokiečiai - 0,56% (61);
* Kiti - 0,57% (62).

### Žymūs žmonės

|-
| 1886 || Drobūkščiai || Ramūnas Bytautas, filosofas, psichologas || 1915
|-
| 1904 || Jaušyčiai || Vladas Fedotas-Sipavičius, Sipaitis, aktorius, režisierius || 1992
|-
| 1935 || Survilai || Stanislava Aldona Gedvilaitė, dailininkė tekstilininkė || 2021
|-
| 1937 || Gelžyčiai || Kajatonas Šliogeris, kultūros, politinis bei visuomenės veikėjas || 2025
|-
| 1943 || Vembūtai || Janina Ditauskienė, chemikė ||
|-
| 1945 || Keiniškė || Viktorija Daujotytė, literatūrologė ||
|}

## Šaltiniai
Nevarėnų valsčius

**Nevarėnų valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Nevarėnai.

## Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Telšių rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 156 || 4779 || 1033 || || 33 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 131 || 5700 || || 8 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 158 || || || 8 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Antanas Opulskis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 4779 žmonės:
* Lietuviai - 90,1% (4306);
* Rusai 6,19% (296);
* Žydai - 1,99% (95);
* Lenkai - 0,61% (29);
* Kiti - 1,11% (53).

### Žymūs žmonės

|-
| 1928 || Virmėnai || Paulius Beresnevičius, istorikas, pedagogas || 1996
|}

## Šaltiniai
Žemaičių Kalvarijos valsčius

**Žemaičių Kalvarijos valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje. Centras – Žemaičių Kalvarija.

## Istorija

Valsčius gyvavo neilgai XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 m.  || 105 || 3485 || 856 || || 15 gyvenviečių 
|}

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 3485 žmonės:
* Lietuviai - 98,51% (3433);
* Žydai - 0,72% (25);
* Vokiečiai - 0,32% (11);
* Kiti - 0,46% (16).

### Žymūs žmonės

|-
| 1921 || Šarnelė || Vytautas Mačernis, poetas || 1944
|}

## Šaltiniai
Kaišiadorių valsčius

**Kaišiadorių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Kaišiadorys.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. 1918 m. lapkričio 23 d., dar tebesant okupantų vokiečių daliniams, Kaišiadorių klebono kun. A. Varno pastangomis įkurtas Kaišiadorių valsčiaus komitetas. 1947 m. dalis valsčiaus teritorijos perduota Gegužinės valsčiui. Kaišiadorių valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kaišiadorių rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 219 || 7242 || 1452 || || 96 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 97 || 7400 || || 9 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 146 || || || 6 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Jonas Urmilevičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1902 || Miežonys || Pranas Edmundas Galinis, kalbininkas || 1988
|-
| 1924 || Miežonys || Vytautas Galinis, literatūrologas || 1999
|-
| 1928 || Antakalnis || Vytautas Beiga, architektas || 2011
|-
|}

## Šaltiniai
Semeliškių valsčius

**Semeliškių valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Semeliškės.

## Istorija

Valsčius minimas nuo XVI a. pradžios. Carmečiu atkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Vievio rajonui (12 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 5312 || 489 kiemai  || || 75
|-
| 1874 m. || || 7252 || 485 kiemai  || 11 seniūnijų || 89
|-
| 1880 m. || || 7543 || 485 kiemai  || 11 seniūnijų || 87
|-
| 1885 m. || || 8647 || 568 kiemai  || 10 seniūnijų || 87
|-
| 1890 m. || || 8506 || 489 kiemai  || 11 seniūnijų || 83
|-
| 1923 m.  || 211 || 7463 || 1483 || || 126 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 151 || 10066 || || 10 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 213 || || || 12 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* F. Stasiūnas, nuo 1884 m.
* Bronius Stosiūnas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Vievio valsčius

**Vievio valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Vievis, kurį laiką – Muravjuvka.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Vievio rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 4026 || 371 kiemas  || || 88
|-
| 1874 m. || || 3575 || 402 kiemai  || 8 seniūnijos || 92
|-
| 1880 m. || || 6046 || 366 kiemai  || 8 seniūnijos || 98
|-
| 1885 m. || || 7192 || 426 kiemai  || 8 seniūnijos || 98
|-
| 1890 m. || || 6623 || 426 kiemai  || 8 seniūnijos || 98
|-
| 1923 m.  || 194 || 7069 || 1453 || || 159 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 143 || 8101 || || 9 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 197 || || || 10 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* V. Bartoševičius, 1885–1887 m.
* A. Pliona, 1887–1888 m.
* V. Bartoševičius, 1888–1890 m.
* K. Šimanskis, nuo 1890 m.
* Jonas Markevičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Kietaviškių valsčius

**Kietaviškių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Kietaviškės.

## Istorija

Valsčius gyvavo XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 m.  || 122 || 4998 || 1003 || || 76 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 98 || 5564 || || 7 seniūnijos  ||
|}

## Vadovai
* Ignas Janavičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1910 || Kareivonys || Juozas Kralikauskas, rašytojas || 2007
|-
| 1929 || Žikaronys || Vytautas Česonis, inžinierius elektrotechnikas || 2014
|}

## Šaltiniai
Žiežmarių valsčius

**Žiežmarių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Žiežmariai. Išlikęs valsčiaus administracinis pastatas (Narimanto g. 10, Žiežmariai) – XIX a. 2-osios pusės mūrinis pastatas su dviejų kolonų laikomu stogeliu prieangyje.

## Istorija

Valsčius minimas nuo XV a. pradžios. Carmečiu buvo įkurtas 1861 m. Vilniaus gubernijoje. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kaišiadorių rajonui (1 apylinkė) ir Žiežmarių rajonui (12 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 4457 || 474 kiemai  || || 55
|-
| 1874 m. || || 5472 || 515 kiemų  || 12 seniūnijų || 70
|-
| 1880 m. || || 5336 || 519 kiemų  || 12 seniūnijų || 65
|-
| 1885 m. || || 6268 || 564 kiemai  || 12 seniūnijų || 65
|-
| 1890 m. || || 7780 || 564 kiemai  || 12 seniūnijų || 65
|-
| 1923 m.  || 220 || 10 394 || 1982 || || 99 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 168 || 10495 || || 11 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 344 || || || 13 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* K. Palčevskis, 1881–1889 m.
* I. Bygus, nuo 1889 m.
* Ignas Jacinavičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1921 || Avinėliai || Algirdas Lekavičius, botanikas || 1999
|-
| 1930 || Turloviškės || Mykolas Arlauskas, Nepriklausomybės Akto signataras || 2020
|-
| 1939 || Bačkonys || Eugenijus Algimantas Gūzas, architektas, grafikas || 2025
|-
| 1940 || Turloviškės || Pranas Majauskas, sporto organizatorius || 
|-
| 1946 || Sutartiškės || Juozas Matulevičius, gydytojas || 2016
|-
| 1948 || Žikaronys || Ramūnas Kasparavičius, poetas, rašytojas || 2022
|}

## Šaltiniai
Antazavės valsčius

**Antazavės valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Antazavė.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1807 m., carmečiu priklausė Kauno gubernijos Zarasų apskričiai. 1923 m. valsčiuje buvo 800 ūkių, 95 gyvenamosios vietovės. 1928 m. Petras Tarasenka valsčiuje nustatė tokius senovės paminklus: akmens amžiaus radiniai Kniažynuose ir Lygalaukiuose, senkapiai Joniškyje, Šniukštuose ir Volungiuose, piliakalniai Antazavėje, Sabuliškėje, pylimai Pilkiškiuose. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Dusetų rajonui (1 apylinkė) ir Obelių rajonui (4 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 5037 || 329 kiemai  || 6 seniūnijos || 111
|-
| 1923 m.  || 136 || 4492 || 909 || || 95 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 114 || 5601 || || 5 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 130 || || || 5 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Motiejus Girčys, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

1933 m. minimi kaimai:

* Ajočiai
* Antazavė
* Areliškiai
* Aviliai
* Bakučiai
* Bielūnai
* Biržiniškiai
* Bradesiai
* Butiškis
* Dervyniai
* Didėjas
* Duburaitis
* Duburiai
* Javydžiai
* Jazdauciškiai
* Joniškis
* Kirkiliškis
* Kukariškis
* Lygalaukiai
* Maniuliškiai
* Pakačiniai
* Pazaduoja
* Petraučiškiai
* Petraučizna
* Piliakalniai
* Pilkiškiai
* Plyšiškiai
* Puplikiai
* Ragėnai
* Saliniai
* Steiniškiai
* Suvėnai
* Sviliškiai
* Šlaitai
* Šlininka
* Šniukštai
* Vedariai
* Vienasėdžiai
* Volungiai
* Zirnajai


## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1882 || Krakiškis || Pranas Bizokas, karininkas || 1958
|-
| 1900 || Bradesiai || Antanas Gruodis, karininkas || 1993
|-
| 1926 || Volungiai || Mykolas Abarius, inžinierius || 2022
|-
| 1929 || Maniuliškės || Lionginas Abarius, choro dirigentas || 2022
|}

## Šaltiniai
Degučių valsčius

**Degučių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Degučiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1919 m., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Zarasų rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 196 || 5750 || 1281 || || 128 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 189 || 6091 || || 8 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 208 || || || 5 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Bonifacas Petruoka, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1948 || Šiurpikės || Aleksandras Krasnovas, literatūrologas ||
|}

## Šaltiniai
Dusetų valsčius

**Dusetų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Dusetos.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Kauno gubernijoje. 1905 m. valsčiuje vyko mitingai, išrinkta nauja valsčiaus taryba. Nepriklausomoje Lietuvoje atkurtas 1918 m. J. Kibirkščio iniciatyva. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Dusetų rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 5110 || 436 kiemai  || 4 seniūnijos || 85
|-
| 1923 m.  || 170 || 7518 || 1591 || || 123 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 170 || 8124 || || 9 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 208 || || || 9 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Juozas Kibirkštis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1888 || Sadūnai || Juozas Buzelis, gydytojas, visuomenės veikėjas || 1967
|-
| 1894 || Dumblynė || Justinas Kibirkštis, karininkas || 1934
|-
| 1924 || Sruogiškės || Aldona Merkytė, vertėja || 2009
|-
| 1926 || Rokėnai || Vytautas Mažiulis, kalbininkas || 2009
|-
| 1949 || Pažiegė || Albinas Sirvydis, teisininkas, teisėjas || 2021
|}

## Šaltiniai
Imbrado valsčius

**Imbrado valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Imbradas.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Obelių rajonui (2 apylinkės) ir Zarasų rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 161 || 3467 || 683 || || 181 gyvenvietė 
|-
| 1932 m. || 194 || 3884 || || 6 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 223 || || || 10 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* Jonas Jurevičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1941 || Kukliai || Jeronimas Naprys, karininkas ||
|-
| 1946 || Ažuraisčiai || Gvidonas Labeckas, mechanikos inžinierius ||
|}

## Šaltiniai
Paupinės valsčius

**Paupinės valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Paupinė.

## Istorija

Valsčius gyvavo XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 m.  || 83 || 1665 || 307 || || 99 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 72 || 2385 || || 4 seniūnijos  ||
|}

## Vadovai
* Mykolas Latvelis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Žaslių valsčius

**Žaslių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Žasliai. Valsčiaus savivaldybės pastatas (Vytauto g. 3, Žasliai) dabar priklauso Žaslių pagrindinei mokyklai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1861 m. Vilniaus gubernijoje. 1918 m. susikūrė gyventojų išrinktas valsčiaus komitetas. 1947 m. dalis teritorijos perduota Gegužinės valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kaišiadorių rajonui (6 apylinkės) ir Vievio rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 6413 || 621 kiemas  || || 88
|-
| 1874 m. || || 7318 || 600 kiemų  || 12 seniūnijų || 87
|-
| 1880 m. || || 8866 || 600 kiemų  || 12 seniūnijų || 89
|-
| 1885 m. || || 10 208 || 696 kiemai  || 12 seniūnijų || 89
|-
| 1890 m. || || 10 811 || 600 kiemų  || 12 seniūnijų || 87
|-
| 1923 m.  || 337 || 13 799 || 2691 || || 238 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 311 || 14948 || || 15 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 219 || || || 11 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* R. Borovskis, nuo 1885 m.
* Jonas Lukoševičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

|-
| 1903 || Skėriai || Jonas Karys-Kareckas, ekonomistas, numizmatas || 1984
|-
| 1909 || Talpūnai || Benediktas Kazlauskas, filologas, vertėjas || 1995
|-
| 1915 || Karsakai || Edmundas Arbas-Arbačiauskas, architektas, dailininkas || 2004
|-
| 1929 || Rusiai || Martynas Apanavičius, teisėtyrininkas || 1982
|-
| 1931 || Vilkakiemis || Balys Karalius, agronomas || 2005
|-
| 1935 || Bekštonys || Kazys Račkauskas, pedagogas || 2021
|-
| 1938 || Maskoliškės || Janina Didžiapetrienė, gydytoja onkologė ||
|-
| 1920 || Guronys || Vincentas Sladkevičius, kardinolas || 2000
|-
| 1945 || Talpūnai || Kazys Kazlauskas, matematikas, informatikas ||
|}

## Šaltiniai