open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prarastasis miestas Z (filmas)

**Prarastasis miestas Z** () – 2016 m. biografinis nuotykinis draminis filmas, režisuotas Džeimso Grėjaus. Pagrindinius vaidmenis atliko Čarlis Hanamas, Robertas Patinsonas, Siena Miler. Filme pasakojama apie britų keliautojo Persio Foseto keliones ieškant dingusio miesto Z Amazonijos džiunglėse. Filmas paremtas tokio pat pavadinimo knyga, parašyta žurnalisto Deivido Grano.

## Siužetas
Britų karininkui Persiui Fosetui Karališkoji geografų draugija paskiria užduotį nustatyti Brazilijos–Bolivijos sieną. Keliaujant po Amazonijos džiungles su bendradarbiais Henriu Kostinu ir Arturu Manliu po vietas, kur baltieji dar nebuvo lankęsi, ekspedicijos gidas indėnas Tadžui užsiminė apie senovinius aukso miestus. Nors Fosetas tomis kalbomis nepatiki, vėliau jis atranda senovinės keramikos liekanų ir raižinių akmenyje.

Grįžęs į Britaniją, Fosetas išdėsto teoriją apie Amazonijoje dingusį miestą Z, tačiau Geografų draugijos nariai reaguoja skeptiškai. Visgi, botanikas Džeimsas Murėjus palaiko Fosetą ir kviečia rengti ekspediciją kartu. Ši kelionė bergždžia, nes Murėjus išeikvoja visas maisto atsargas ir galop išsiunčiamas namo.

Vėliau Fosetas grįžta į Britaniją ir dalyvauja I pasaulinio karo mūšiuose, kur apsinuodija dujomis. Pasveikęs, jis ir toliau siekia rasti dingusį miestą – į kelionę kartu pasišauna keliauti jo sūnus Džekas. Keliautojus galiausiai sučiumpa indėnai, jie nešami procesijos metu. Po keleto metų Persio žmona Nina iš vieno brazilų keliautojo gauna vyro kompasą, kurį perduoda Geografų draugijos prezidentui.

## Filmavimas
„Prarastasis miestas Z“ filmuotas Šiaurės Airijoje ir Kolumbijoje.

## Aktoriai

* Charlie Hunnam – Persis Fosetas
* Robert Pattinson – Henris Kostinas
* Tom Holland – Džekas Fosetas
* Bobby Smalldridge – Džekas Fosetas (7 metų)
* Tom Mulheron – Džekas Fosetas (jaunas)
* Edward Ashley – Arturas Manlis (filme vardas pakeistas, tikrasis vardas Henris)
* Sienna Miller – Nina Foset
* Angus Macfadyen – Džeimsas Murėjus
* Clive Francis – Džonas Skotas Keltis
* Ian McDiarmid – Džordžas Goldis
* Pedro Coello – Tadžui
* Franco Nero – baronas de Gondorizas
* Harry Melling – Viljamas Barklis
* John Sackville – Saimonas Bjuklerkas
* Adam Bellamy – Sesilis Goslingas
* Daniel Huttlestone – Brajanas Fosetas
* Murray Melvin – lordas Džeimsas Bernardas

## Šaltiniai
Tomas Martinaitis

**Tomas Martinaitis**  (g. 1989 m. gegužės 2 d. Naujojoje Akmenėje) – Lietuvos politikas, savivaldybininkas.

## Biografija

Mokėsi Naujosios Akmenės Ramučių vidurinėje mokykloje. 2008 m. baigė Kauno technologijos universiteto gimnaziją. Baigė Arvydo Sabonio krepšinio mokyklą.

2012 m. įgijo aukštąjį išsilavinimą Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institute (VU TSPMI), kur baigė politikos mokslų bakalauro studijas. 2020 m. Vilniaus universiteto Šiaulių akademijoje įgijo viešojo valdymo magistro laipsnį. Nuo 2021 m. tęsė studijas Vytauto Didžiojo universiteto doktorantūroje (politikos mokslų kryptis).

2011–2012 m. atliko profesinę praktiką Lietuvos krašto apsaugos ministerijoje. Nuo 2012 m. dirbo aptarnavimo sferoje Vokietijoje, UAB „Transventa solar“ projektų vadovu.

2013–2019 m. buvo Akmenės rajono savivaldybės mero patarėjas, 2019–2024 m. – vicemeras.

## Politinė karjera

2013 m. tapo Lietuvos socialdemokratų partijos nariu. 2017–2019 m. buvo Lietuvos socialdemokratinio jaunimo sąjungos valdybos narys.

2024 m. išrinktas į 2024–2028 m. Seimą, laimėjęs II turo rinkimus Žemaitijos šiaurinėje (Nr. 39) rinkimų apygardoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Akmenės krašto enciklopedinis žodynas. Martinaitis Tomas
* 2020 m. Seimo rinkimai. Kandidatai. Tomas Martinaitis *vrk.lt*, 2020.
Klarisės

**Klarisės** (arba ***Šv. Klaros neturtėlių seserų kongregacija***; , sutrumpintai *OSC*) – Romos katalikių vienuolių religinis ordinas, pavadintas šv. Klaros Asyžietės garbei. Centras – Roma. Veikia Eurazijos, Afrikos, Pietų ir Šiaurės Amerikos, Australijos žemynuose (iš viso apie 70 valstybių), ordinui priklauso apie 20 tūkst. vienuolių.

Tai popiežiaus teisių ordinas, kurio regulą 1253 m. patvirtino popiežius Inocentas IV. Vienuolės dėvi rudą kryžiaus formos abitą. Ordino tikslas – ypatingas neturtas ir gyvenimas pagal Evangeliją seseriškoje bendruomenėje, pašaukimas – atgaila ir veikli kontempliacija.

## Istorija

Ordiną 1212 m. įkūrė šv. Klara Asyžietė, galbūt įkvėpta šv. Pranciškaus Asyžiečio pamokslų. 1216 m. pastarasis pasiūlė Klarai šv. Damijono vienuolyną prie Asyžiaus, kur ji tapo vienuole. Tai antrasis Šv. Pranciškaus įkurtas ordinas. Prie Klaros prisijungė jos mama, sesuo, teta, keletas turtingų moterų iš Florencijos. Klara tapo šv. Pranciškaus patarėja ir išlaikė stiprius neturto įžadus. Iš pradžių Klara priėmė benediktinių regulą, tačiau visą gyvenimą stengėsi gyventi pagal pranciškoniškus idealus. 1253 m. popiežius Inocentas IV patvirtino Klaros parašytą klarisių ordino regulą, kurios kertiniai akmenys – neturtas, bendruomeninis gyvenimas, kontempliatyvi dvasia, gilus pamaldumas. Šv. Klara – pirmoji moteris Romos katalikų bažnyčios istorijoje, parašiusi ordino regulą.

Iš Italijos ordinas XIII a. išsiplėtė ir į Ispaniją, Prancūziją, Vokietiją, Angliją. Vien Ispanijoje iki 1300 m. įsikūrė 47 klarisių vienuolynai. Bendruomenių atsirado Belgijoje, Prancūzijoje.

## Lietuvoje

1998 m. pirmosios klarisės Baltijos šalyse įsikūrė Kretingoje, dar 1997 m. gautas popiežiaus Jono Pauliaus II leidimas šio vienuolyno fundacijai Lietuvoje. Įkurtas Kretingos šv. Klaros seserų vienuolynas. Iš pradžių laikinai jos apsigyveno mažesniųjų brolių name, 2000 m. pastatytas atskiras vienuolynas, 2003 m. įteisintas kanoniškai. 2026 m. tarnauja 7 seserys.

## Šaltiniai
Trenčyno pilis

**Trenčyno pilis** () – viduramžių laikų pilis virš Trenčyno miesto vakarų Slovakijoje.

## Istorija
Pilis buvo pastatyta XI amžiuje ant stačios uolos. Tai buvo karališkoji pilis, šalia kurios vystėsi miestas. Pilis atliko svarbų vaidmenį Vengrijos karalystės istorijoje, ypač turkų invazijų metu.

XIII a. viduryje pilį valdė Vengrijos baronas Jakab Cseszneky, Vengrijos karaliaus Bela IV ginklanešys. Vėliau pilis tapo didiko Máté Csák rezidencija. Šis didikas suteikė pilies donžonui Mate bokšto vardą.

1335 m. šioje pilyje buvo pasirašyta Trenčyno sutartis tarp Kazimiero III Didžiojo, Karolio Roberto ir Jono Liuksemburgiečio. 

Šalia pilies XVI a. buvo iškastas 80 m gylio vanens šulinys.

Šiais laikais pilyje yra įkurtas Trenčyno muziejus. Pilis yra saugomas Slovakijos nacionalinis kultūros paminklas. 2006 m. pilį aplankė apie 100 000 lankytojų.

## Galerija

Trencsenycivertanlegi1.jpg
Trenčiansky_hrad_zo_severu.jpg
Trencin Hradne navrsie1.jpg
Hrad-Castle Trencin.jpg


## Šaltiniai
2026 m. LFF III lyga

**2026 m. LFF III lyga** – ketvirtosios pakopos futbolo pirmenybės, vykstančios Lietuvoje 2026 m. pavasarį–rudenį. LFF III lygos pirmenybės vyko apskrityse, turnyrus vykdė apskričių futbolo federacijos.

### Kauno–Marijampolės apskritys
KAFF buvo pirmoji apskritis, kovo 3 d. išplatinusi kvietimą registruotis į Kauno–Marijampolės Trečios lygos pirmenybes. Registracijos terminas – iki 2026 m. balandžio 3 d. Numatoma varžybų pradžia: 2026 m. balandžio 18–19 d.

### Klaipėdos apskritis
Kovo 7 d. KLFF išplatino kvietimą registruotis į LFF III lygos Klaipėdos regiono pirmenybes.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvosfutbolas.lt
Ondangva

**Ondangva** () – miestas šiaurės Namibijoje, Ošanos regione, 30 km į pietryčius nuo Ošakačio. Plentai į Ošakatį, Ošikangą, Cumebą, geležinkelio stotis prie šiaurinės linijos. Yra oro uostas. Svarbus tranzitinis taškas darbininkams, keliaujantiems į Cumebo kasyklas.

## Istorija
1870 m. šalia dabartinės Ondangvos, Onandžokujėje įkurta pirmoji ovambų krikščioniška misija (ją įkūrė suomių liuteronai). Misijoje veikė europietiška švietimo ir sveikatos sistema, vietos gyventojai mokyti gaminti plytas, medžio amatų. Ondangvoje gyvenęs suomių misionierius Martis Rautanenas sukūrė ovambų rašto sistemą. 1914 m. misija, užėjus Pietų Afrikos Sąjungos valdžiai, apleista. Valdant pietų afrikiečiams Ondangvoje rezidavo ovambų generalinis komisaras (vėliau administracija perkelta į Ošakatį).

## Sportas
* Namibia Correctional Service FC – futbolas;
* KK Palace – futbolas.

## Šaltiniai
Dovydas Pancerovas

**Dovydas Pancerovas** (g. 1987 m. vasario 11 d. Šilutėje) - tiriamosios žurnalistikos atstovas, knygų autorius.

## Biografija
Gimė, augo ir mokėsi Šilutėje. Baigęs vidurinę mokyklą įstojo į Klaipėdos universitetą studijuoti politikos mokslų, studijų nebaigė. 2010 m. atsikraustė gyventi Vilniuje, įsidarbino portale „Lrytas.lt“ ir pradėjo studijuoti žurnalistiką Vilniaus universitete.

2014 m. pradėjo dirbti „15min“ redakcijoje, su kolegomis įkūrė pirmąjį Lietuvoje tiriamosios žurnalistikos skyrių.

2020 m. prisijungė prie „Laisvės TV“ .

## Tyrimai

### Kabinetas 339
2019 m. išleista knyga kalba apie buvusio premjero Sauliaus Skvernelio Vyriausybės užkulisius. Knygoje aprašoma, kaip svarbiausi valstybės sprendimai buvo priimami ne viešų posėdžių metu, o už uždarų durų. Žurnalistai narpliojo galimą stambių verslo interesų įtaką politiniams sprendimams, energetikos, susisiekimo ir žemės ūkio sektoriuose .

2020 m. rugpjūčio 3 d. S. Skvernelis pateikė skundą dėl knygos „Kabinetas 339“ reklamos, kuriame teigiama, kad be jo sutikimo buvo naudota jo nuomonė, veidas, buvo pažeista jo garbė, orumas, reputacija .

### Fūrų vergai
2021. m Balandžio 13 d. D. Pancerovas, kartu su Laisvės TV komanda, publikavo tyrimą, kuris atskleidė sistemingą tolimųjų reisų vairuotojų iš trečiųjų šalių (ypač Ukrainos, Baltarusijos, Vidurinės Azijos) išnaudojimą Lietuvos transporto įmonėse .

### Pranešėjas ir Prezidentas
2023 m. pradžioje pasirodžiusi knyga kalba apie Lietuvos politikos užkulisius. Pranešėjas ir kiti liudininkai pasakoja apie G. Nausėdos rinkimų kampanijos dalyvius, susijusius su trąšų verslu, VSD vadovybės nurodymu renkama informacija apie G. Nausėdos aplinką ir rėmėjus, galimai apeinant standartines procedūras, įtampas su ministru Linu Linkevičiumi ir Raimundu Karobliu .

Knygą G.Nausėda išvadino „užsakomąja žurnalistika“, teigė, kad "pasakų neskaitau" .

## Apdovanojimai
2017 m. gavo Peter Greste Freedom of Speech apdovanojimą už tyrimus susijusius su korupcija .

2018 m. apdovanotas Vytauto Gedgaudo premija už knygą „Kiborgų žemė“ .

2018 m. už nuopelnus garsinant Lietuvos vardą pasaulyje, D. Pancerovui buvo įteiktas Lietuvos Didžiojo Kunigaikščio Gedimino ordino medalis .

2021 m. pelnė Romo Sakadolskio premija už išskirtinę tiriamąją žurnalistiką .

2022 m. įvertintas Gailių klano premija už „Fūrų vergai“ ir „Pažemintųjų palata“ tyrimus .

2026 m. už romaną „Pragaro vartai“ D. Pancerovui skirta Ievos Simonaitytės Literatūrinė premija .

## Šaltiniai
Trenčyno sinagoga

**Trenčyno sinagoga** () – judėjų maldos namai Trenčyne, Slovakijoje.

## Istorija
Žydų bendruomenė Trenčyne minima nuo XIV a. Prie Žemutinių miesto vartų medinė sinagoga stovėjo jau 1781 m., tačiau 1790 m. sudegė; tais pačiais metais jos vietoje pastatyta kita sinagoga, 1873 m. išplėsta ir atnaujinta.

XX a. pradžioje senoji sinagoga tapo per maža, todėl 1905 m. bendruomenė nusprendė statyti naujus maldos namus. Naujosios sinagogos sklypo klausimas galutinai išspręstas 1911 m., o projektas parengtas 1912 m. Dabartinė sinagoga pastatyta 1911–1913 m.; atidaryta 1913 m. rugsėjo 23 d.

Per Antrąjį pasaulinį karą sinagoga buvo išniekinta, o religiniai reikmenys pagrobti. 1974–1984 m. pastatas rekonstruotas, o 1990 m. komplekso gale restauruotas mažasis maldos kambarys. XXI a. pirmoje pusėje sinagogos erdvė naudojama parodoms, paskaitoms ir meniniams renginiams, o mažajame maldos kambaryje vis dar meldžiasi vietos žydai.

## Galerija

Trenčín - Synagóga a židovská škola.jpg
Trenčín, pamiatky zdola.jpg
Synagóga v Trenčíne.tif
Trenčín, synagóga tabuľa.jpg


## Nuorodos
* Oficiali svetainė

## Šaltiniai
Ronaldo Camará

**Ronaldas Kamara** (, g. 2003 m. sausio 5 d.) – Bisau Gvinėjos futbolininkas, saugas. Turi ir Portugalijos pilietybę.

## Karjera
Kitados priklausė Sporting CP bei SL Benfica jaunimo ugdymo sistemoms (Portugalija). Nuo 2020 m. vasaros atstovavo SL Benfica B komandai. 2022 m. pradžioje persikėlė į Monza, kur žaidė Primavera.

2023 m. pradžioje persikėlė į CD Feirense. 2024 m. sausio mėn. išvyko į Beroe Stara Zagora (Bulgarija). Nuo 2024 m. vasaros rungtyniavo SV Braunsbedra (Vokietija).

2025 m. sausio mėn. persikėlė į Go Ahead U21 komandą. Nuo 2025 m. vasaros atstovavo FC Déifferdeng 03 (Liuksemburgas).

### FK Banga
2026 m. vasario 20 d. tapo žinoma, kad futbolininkas prisijungė prie Gargždų „Bangos“ klubo.

2026 m. kovo 8 d. oficialiai debiutavo klube TOPLYGA rungtynėse prieš Vilniaus „Riterius“. Gargždiškiai sutriuškino varžovus rezultatu 5–0. Susitikimą pradėjo kaip atsarginis, o aikštėje pasirodė 72 minutę po keitimo vietoje Aaron-Palimerin Olugbogi.

## Statistika

Spalvų reikšmės:
:  TOPLYGA;

## Išnašos

## Nuorodos
* toplyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* [ Globalsportsarchive]
Petro Harapko

**Petras Harapka** arba **Petro Harapko** (*Гарапко Петро Миколайович*; g. 2004 m. sausio 25 d.) – futbolininkas iš Ukrainos, gynėjas.

## Karjera
Futbolininko karjerą pradėjo gimtinėje. Kitados priklausė SDJuSŠOR (Užhorodas) jaunimo ugdymo sistemai. Atstovavo jaunių, jaunimo, komandoms. 

2020 m. persikėlė į Budapest Honvéd (Vengrija). 2022 m. kovo mėn. persikėlė į Wólczanka Wólka Pelkinska (Lenkija).

; Baltijos Futbolo Akademija
Nuo 2023 m. vasaros atstovavo Baltijos Futbolo Akademijai (BFA). 2023 m. liepos 31 d. debiutavo Pirmos lygos rungtynėse prieš Panevėžys B.

; „Riterių“ klubas
Nuo 2025 m. atstovavo „Riterių“ klubui. 2025 m. kovo 30 d. debiutavo Riteriai B komandoje Antros lygos rungtynėse prieš Prienų „Nemuną“.

2025 m. birželio 25 d. debiutavo A lygos rungtynėse prieš Telšių „Džiugą“. Susitikimą pradėjo kaip atsarginis, o aikštėje pasirodė po keitimo vietoje Armando Šveistrio. Telšių „Džiugas“ nugalėjo varžovus rezultatu 2–1.

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  rungtyniavo A lygoje;

## Išnašos

## Nuorodos
* toplyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* [ Globalsportsarchive]
Babrungas B

**„Babrungas B“** – Lietuvos „Babrungo“ futbolo klubo iš Plungės dublerių komanda. 

## Istorija
2024 m. suburta dublerių komanda, debiutavusi 2024 m. LFF III lygos, Klaipėdos apskrities pirmenybėse.

Komanda tapo 2025 m. LFF III lygos, Klaipėdos apskrities pirmenybių nugalėtojais.

2026 m. gavo leidimą dalyvauti Antros lygos B diviziono pirmenybėse.

## Sezonai

|}

## Sudėtis
*Atnaujinta * 

*Kiti žaidėjai taip pat yra [[FK Babrungas|Babrungo]] pagrindinės komandos žaidėjai.

== Išnašos ==


== Nuorodos ==
* [http://fkbabrungas.lt/visos-naujienos Oficiali klubo svetainė] *(fkbabrungas.lt)''
* Facebook paskyra
Tomi Adeloye

**Tomi Adeloye** (; g. 1996 m. vasario 17 d.) – Haičio futbolininkas, puolėjas.

## Karjera
Kitados priklausė Charlton, Millwall, Stoke klubų jaunimo ugdymo sistemoms. Nuo 2015 m. rugsėjo atstovavo Chelmsford City. 2016 m. rungtyniavo Welling United. 2017 m. trumpai žaidė Altrincham FC. Netrukus persikėlė į FC United of Manchester. Vėliau persikėlė į St Albans City. 2017 m. spalio mėn. prisijungė prie Hartlepool United. Nuo 2018 m. vasaros atstovavo Dagenham & Redbridge FC. 2019 spalio mėn. persikėlė į Ebbsfleet United. 2020 m. išvyko į East Kilbride FC (Škotija). 2021 m. vasario mėn. prisijungė prie Barnet (Anglija). 2021 m. liepos mėn. persikėlė į Ayr United (Škotija). 2022 m. liepos mėn. išvyko į Swindon Town (Anglija). Nuo 2023 m. vasaros nuomos pagrindais perleistas Partick Thistle (Škotija). nuo 2025 m. vasario mėn. priklausė Greenock Morton (Škotija).

### FK Transinvest
2026 m. kovo mėn. tapo žinoma, kad prisijungė prie Vilniaus rajono Transinvest klubo.

2026 m.  d. oficialiai debiutavo klube TOPLYGA rungtynėse prieš „Sūduvą“.

## Statistika
; lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  TOPLYGA;

## Išnašos

## Nuorodos
* toplyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* [ Globalsportsarchive]
Darius Baltunis

**Darius Baltunis** – Lietuvos verslininkas, programinės įrangos kūrėjas, buvęs radijo laidų vedėjas ir verslo konsultantas. Jis žinomas kaip programinės platformos Curtains Calculator, vėliau pervadintos į InterioApp, įkūrėjas.

## Karjera
Baltunis savo profesinę karjerą pradėjo žiniasklaidoje – dirbo radijo transliacijų srityje Lietuvoje. 2008–2018 m. jis buvo laidų vedėjas radijo stotyse „Laluna“ ir „FM Palanga“, kur vedė muzikines ir pramogines programas. 2010–2018 m. jis taip pat dirbo televizijoje – vertė ir dubliavo filmus bei animacinį turinį iš anglų kalbos į lietuvių kalbą televizijai „TV Balticum“.

2011 m. Baltunis įkūrė „Bar4soul“ – Lietuvoje veikiančią viešbučių ir restoranų verslo įmonę. Verslas veikė iki 2013 m., kai buvo parduotas. Tais pačiais 2011 m. Baltunis kartu įkūrė užuolaidų ir žaliuzių įmonę „Admaja“ Lietuvoje. Įmonė valdo fizinį saloną ir dirbtuves bei administruoja internetinę parduotuvę. Pagrindinė veikla – pagal individualius užsakymus gaminamos užuolaidos ir žaliuzės. Baltunis ir toliau dalyvauja įmonės strateginėje plėtroje.

2018 m. Baltunis įkūrė programinės įrangos kaip paslaugos (SaaS) įmonę, skirtą pagal individualius užsakymus gaminamų užuolaidų ir žaliuzių sektoriui. Iš pradžių platforma buvo pristatyta pavadinimu Curtains Calculator, vėliau pervadinta į InterioApp. Platforma teikia kainų skaičiavimo, komercinių pasiūlymų rengimo ir pardavimų valdymo įrankius individualiai gaminamų užuolaidų ir žaliuzių verslams. Taip pat siūlomos programėlės „Shopify“ platformos prekyvietei. Įmonė vykdo veiklą tarptautiniu mastu, įskaitant Lietuvą, Prancūziją, Naująją Zelandiją, Jungtinę Karalystę, Europos Sąjungą, Kanadą, Jungtines Amerikos Valstijas ir Australazijos regioną. 2021 m. įmonė pritraukė 50 000 eurų investiciją.

2025 m. jis ėjo Artūro Zuoko rinkimų kampanijos vadovo pareigas Vilniaus mero rinkimų kampanijoje.

## Publikacijos
Baltunis yra verslo knygos *Build, Fix, Grow – How to Succeed in the World of Bespoke Products* autorius. Leidinyje nagrinėjamos nišinės gamybos ir programinės įrangos kūrimo temos.

## Šaltiniai


## Išorinės nuorodos
* „Admaja“ oficiali interneto svetainė
* „InterioApp“ įmonės profilis
* YouTube kanalas
Amar Drina

**Amaras Drina** (*Amar Drina*; g. 2002 m. gegužės 30 d.) – futbolininkas, gynėjas. Atstovavo Bosnijos ir Hercegovinos U-17, U-19, U-21 rinktinėms.

## Karjera
Kitados priklausė Sarajevo „Željezničar“ jaunimo komandoms. Nuo 2021 m. vasaros atstovavo pagrindinei klubo komandai. 2024 m. gegužės 20 d. pelnė įvartį Premijer liga rungtynėse prieš FK Zvijezda 09. Pirmąjį įvartį pelnė Amaras Drina, o Sarajevo „Željezničar“ sutriuškino varžovus rezultatu 5-0. 

2024 m. atvyko į Legnicos „Miedž“ klubą (Lenkija). 2024 m. lapkričio 3 d. pelnė įvartį Pirmos lygos () rungtynėse prieš Sedlcės „Pogoń“ ir svariai prisidėjo prie pergalės rezultatu 4-1.

### „Riterių“ klubas
2026 m. kovo 8 d. tapo žinoma, kad futbolininkas atstovaus „Riterių“ klubui.

2026 m. kovo 8 d. debiutavo klube TOPLYGA rungtynėse prieš Gargždų „Bangą“. Susitikimą pradėjo pagrindinėje sudėtyje ir žaidė iki finalinio švilpuko. Gargždiškiai sutriuškino varžovus rezultatu 5–0.

## Statistika
; lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  Rungtyniavo TOPLYGA;

## Išnašos

## Nuorodos
* toplyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* [ Globalsportsarchive]
Norvaiša

; Norvaiša
* Balys Norvaiša – karininkas, futbolininkas;
* Česlovas Norvaiša – gydytojas, šokėjas;
* Pranciškus Norvaiša – matematikas, jėzuitas.
;Norvaišienė
* Jūratė Elena Norvaišienė – gydytoja, šokėja.

Pavardė sutinkama Šiaurės ir Vidurio Lietuvoje (Linkuva, Lygumai, Pakruojis, Radviliškis, Kaunas, Vandžiogala). Pavardės *[[Norvaišas]]* forma.

## Šaltiniai
Totali drama

**Totali drama** () – 2026 m. amerikiečių filmas, kurio scenarijaus autorius ir režisierius – Kristoffer Borgli. Vaidina Zendaya, Robert Pattinson, Mamoudou Athie, Alana Haim, Hailey Gates ir Zoë Winters.

Lietuvos kino teatruose planuojama išleisti 2026 m. balandžio 10 d.

## Siužetas
Keliomis dienomis iki vestuvių poros santykiai sudreba, kai vienas iš jų aptinka nerimą keliančias paslaptis apie partnerį.

## Vaidmenys

: *Aktorius – veikėjas*

* Zendaya – *Emma Harwood*
* Robert Pattinson – *Charlie Thompson*
* Mamoudou Athie
* Alana Haim
* Hailey Gates
* Zoë Winters – vestuvių fotografė
* Anna Baryshnikov
## Filmo gamyba
Pagrindiniai filmavimo darbai prasidėjo 2024 m. spalio 21 d. Jungtinėje Karalystėje. JAV dalis vyko Bostone, Niujorke, Los Andžele ir Masačusetso miesteliuose, įskaitant Andoverį. Be to, 2,9 mln. dolerių skirta filmavimui Luizianoje. Muziką filmui komponavo Daniel Pemberton.

2024 m. spalio mėn. prie aktorių ansamblio prisijungė Mamoudou Athie ir Alana Haim.

## Nuorodos
* 
* 
* 
## Išnašos
Algimantas Astrauskas

**Algimantas Astrauskas** (g. 1961 m. sausio 15 d. Ukmergės raj., Melnytėlės k.) – ortopedas-technologas, neįgaliųjų techninės pagalbos priemonių ekspertas, verslininkas. Jis yra Ortopedijos ir medicinos pramonės įmonių asociacijos prezidentas, Kauno bendrovės „Pirmas žingsnis“ savininkas ir direktorius.

## Biografija

Mokėsi ir baigė Ukmergės rajono Deltuvos vidurinę mokyklą.

Individualią veiklą ortopedijos srityje pradėjo apie 1990 m., kai rinkoje buvo didžiulis šių prekių ir paslaugų deficitas, valstybinėse įstaigose formavosi pacientų eilės. Trijų mėnesių išvyka į JAV, kur stažavosi lietuvio įkurtoje ortopedinių gaminių įmonėje, paskatino imtis šio amato. Pirmuosius galūnių protezus pradėjo gaminti Kaune, savo namų balkone, pasitelkęs savadarbius įrankius. Daugėjant užsakymų, su šeimos narių pagalba 2003 m. įkūrė ortopedijos ir protezavimo įmonę „Pirmas žingsnis“. Pagrindinėje įmonėje ir filialuose vienu metu dirbo per šimtą darbuotojų. 

Be rūpinimosi ortopedijos technikos plėtra Lietuvoje, vadovavimo verslui, A. Astrauskas asmeniškai dirbtuvėse kūrė ir konstravo protezus bei įtvarus. Jo gaminius išbandė traumas patyrę profesionalūs sportininkai. 

## Kita veikla

2008 m. jis atidarė A. Astrausko ortopedijos amato muziejų, tapusį edukaciniu centru visuomenei ir specialistams. 

Kartu su gydytoju Jurgiu Brėdikiu 2009 m. įkūrė švietėjiškos veiklos asociaciją „Šviesuva“, tapo jos prezidentu ir rėmėju. Socialinių partnerių atstovų buvo renkamas į LSMU Slaugos fakulteto tarybos narius.

## Įvertinimas

* 2006 m. Deltuvos krašto šviesuolis. 
* Kauno prekybos, pramonės ir amatų rūmų „Darbo žvaigždė“ (II laipsnio), 2005 m. 
* „Metų privataus verslo lyderis 2012“, „Metų vadovas 2015“ sveikatos įstaigų konkursuose.

## Bibliografija

* Ortopedijos amato raida Lietuvoje: apybraižos ir atsiminimai / Algimantas Astrauskas, Valentina Šereikienė. Naujasis Lankas, 2011. ISBN 978-9955-03-649-4.

## Šaltiniai
Ganyklinis kiškiagrikis

**Ganyklinis kiškiagrikis** (*Luzula campestris*) – vikšrinių šeimos (*Juncaceae*) žolinių augalų rūšis. Paplitusi Europoje iš šiaurės vakarų Afrikoje.

Daugiametis žolinis augalas trumpomis horizontaliomis šaknimis. Stiebai kylantys arba statūs, 30–70 cm aukščio. Lapai plokšti, pakraščiai blakstienoti. Žiedyne 2–5 galvutės, vidurinioji bekotė, o šoninės vaisiams atsiradus ant išlinkusių kotelių. Dulkinės bent 3 kartus ilgesnės už kotelius. Žydi balandžio–gegužės mėnesiais.

Ganyklinis kiškiagrikis auga sausose žemažolėse pievose, šlaituose, pūdymuose, miško aikštelėse, pamiškėse. Lietuvoje – dažnas augalas.


Luzula campestris Sturm23.jpg|Požymiai
Luzula.campestris.jpg|Žiedynai
Luzula campestris 04.2025 (5).jpg|Augavietė (Belgija)


## Šaltiniai
Alpinis dobilas

**Alpinis dobilas** (*Trifolium alpestre*) – pupinių šeimos (*Fabaceae*) žolinių augalų rūšis. Paplitusi Europoje (išskyrus Fenoskandiją, Britų salas, šiaurės Rusiją), Kaukaze, Turkijoje, Irane.

Daugiametis žolinis augalas. Stiebų keletas, jie statūs arba kylantys, 15–50 cm aukščio. Lapai lancetiški arba siaurai elipsiški, 1,5–6 cm ilgio ir 0,5–1,5 cm pločio, galuose užaštrinti, kraštuose smulkiai nelygiai dantyti, apačia tankiai plaukuota, viršutinė plika. Prielapiai iki 3 mm pločio. Žiedų galvutės apvalios arba kiaušiniškos, 3–5 cm ilgio, tankios, įvairiaspalvės, tamsiai rausvos. Taurelės vamzdelio išorinė pusė apaugusi plaukeliais. Žydi birželio–rugpjūčio mėnesiais. Vaisius – vienasėklė kiaušiniška ankštis.

Alpinis dobilas auga sausuose miškuose, pamiškėse, šlaituose. Lietuvoje apyretis.

Augalas medingas, pašarinis.


Curtis's botanical magazine (Plate 2779) (8611180956).jpg|Požymiai
Trifolium alpestre 002.jpg|Žiedynas
Trifolium alpestre leaf (02).jpg|Lapai
Trifolium alpestre plant (07).jpg|Augavietė (Prancūzija)


## Šaltiniai
Vandeninis vėdrynas

**Vandeninis vėdrynas** (*Ranunculus aquatilis*), senesnėje literatūroje – **vandeninė kurklė** (*Batrachium aquatile*) – vėdryninių šeimos (*Ranunculaceae*) žolinių augalų rūšis. Natūraliai paplitusi Europoje, šiaurės vakarų Afrikoje, Sirijoje.

Tai daugiametis vandens augalas, sudarantis kiliminę dangą vandens paviršiuje. Stiebai 0,1–1,5 m ilgio. Plūduriuojantys lapai dažniausiai penkiaskiaučiai, kartais jų nebūna visai (kur srovė greita). Povandeniniai lapai ilgesni už stiebo tarpubamblius. Lapai 2–3 cm ilgio. Žiedų vainiklapiai balti su geltonu centru, iškilę 1–2 cm virš vandens paviršiaus. Mezginės ir nesubrendę vaisiai plaukuoti. Žiede yra 15–30 kuokelių. Žydi nuo gegužės iki rugpjūčio.

Vandeninis vėdrynas auga stovinčiuose ir lėtai tekančiuose vandens telkiniuose, balose, šlapiose pakrantėse. Lietuvoje gana retas. Mėgsta vandenis, kur daug maisto medžiagų (eutrofinius ir mezotrofinius), dumblingus, neužterštus.


9 Ranunculus aquatilis L.jpg|Požymiai
Ranunculus aquatilis bluete.jpeg|Žiedas
Renoncule aquatiqueRhin4.jpg|Vandenyje plūduriuojantys augalai
Renoncule aquatiqueRhin.jpg|Augavietė (Prancūzija)


## Šaltiniai
Darius Razmislevičius

**Darius Razmislevičius**  (g. 1980 m. lapkričio 15 d. Šakiuose) – Lietuvos politikas, savivaldybininkas, vadybininkas.

## Biografija

1999–2004 m. studijavo Lietuvos kūno kultūros akademijos Sporto edukologijos fakultete, kuriame įgijo sporto edukologijos bakalauro kvalifikacinį laipsnį. Iki 2006 m. tęsę studijas akademijos Biomedicinos fakultete, jį baigęs įgijo sporto fiziologijos ir biologijos magistro kvalifikacinį laipsnį.

2013 m. baigė Kauno technologijos universiteto Ekonomikos ir vadybos fakulteto ekonomikos magistrantūrą (draudimas ir bankininkystė).        
 
2015–2024 m. dirbo biudžetinės įstaigos „Parkavimas Kaune“ direktoriaus pavaduotoju.

## Politinė karjera

2006 m. tapo Lietuvos socialdemokratų partijos nariu. 2015–2019 m. ir 2023–2024 m. buvo Kauno miesto savivaldybės tarybos narys.

2020 m. dalyvavo Lietuvos Seimo rinkimuose, 2023 m. – Kauno mero rinkimuose. 2024 m. išrinktas į 2024–2028 m. Seimą, laimėjęs rinkimus vienmandatėje Petrašiūnų–Gričiupio (Nr. 17) apygardoje.

## Šaltiniai
Vitalijus Šeršniovas

**Vitalijus Šeršniovas**  (g. 1979 m. lapkričio 29 d. Utenoje) – Lietuvos politikas, vadybininkas, verslo administratorius.

## Biografija

1998 m. baigė Utenos 4-ąją vidurinę mokyklą.

2001 m. Utenos kolegijoje įgijo buhalterinės apskaitos specialybę. 2011 m. Kauno technologijos universitete apsigynė vadybos ir verslo administravimo magistro laipsnį (specializacija – įmonių valdymas).

2001–2002 m. tarnavo Lietuvos kariuomenėje, Kunigaikščio Vaidoto mechanizuotajame pėstininkų batalione.

2010–2018 m. užsiėmė privačia veikla gyvenamųjų namų statybos srityje. 2017–2019 m. vadovavo UAB „Nelikvidai“. 2018–2019 m. buvo UAB „Geppa“ analitikas.

2019–2023 m. dirbo Utenos rajono savivaldybės mero pavaduotoju.

## Politinė karjera

2003 m. tapo Darbo partijos nariu. Buvo partijos Utenos skyriaus pirmininkas. 2019 m. išrinktas į Utenos rajono savivaldybės tarybą. 

2020 m. dalyvavo Lietuvos Seimo rinkimuose. Nuo 2022 m. iki dabar yra politinio komiteto „Stipri Utena“ pirmininkas. 2024 m. išrinktas į 2024–2028 m. Seimą, laimėjęs II turo rinkimus vienmandatėje Utenos (Nr.51) apygardoje.

## Šaltiniai
Didysis ryškusis šaltinis

**Didysis ryškusis šaltinis** () – karštoji versmė Jungtinėse Amerikos Valstijose, Jeloustouno nacionaliniame parke. Tai trečia pagal dydį karštoji versmė pasaulyje, ją lenkia Keptuvės Ežero ir Verdančio Ežero versmės, atitinkamai esančios Naujojoje Zelandijoje ir Dominikoje. 1871 m., geologinio surašymo metu Didįjį ryškųjį šaltinį pastebėjo geologai, kurie, pagal ryškias spalvas, ir suteikė tokį pavadinimą. Karštosios versmės spalvų išsidėstymas primena šviesos dispersiją prizmėje: raudona, oranžinė, geltona, žalia, mėlyna. Skersmuo ~ 110 m, gylis – 50 m. Per minutę ištrykšta 2100 litrų vandens, kurio temperatūra – 70 °C.

## Istorija
Karštoji versmė pirmiausiai aprašyta ankstyvųjų tyrinėtojų ir matininkų iš Europos. 1839 m. grupė medžiotojų iš *American Fur Company* kompanijos atkreipė dėmesį į 90 m skersmens „verdantį ežerą“, kuris, manoma, ir buvo ši karštoji versmė. 1870 m. Vošburno ekspedicija aplankė karštąją versmę, netoliese pastebėjo ir 15 m geizerį, kuris vėliau pavadintas Ekselsioru.

## Spalva
Ryškias spalvas suteikia telkinio kraštus juosianti termofiliškų bakterijų bioplėvelė. Ši plėvelė gali įgauti spalvas nuo žalios iki raudonos, o tai priklauso nuo chlorofilų ir karotinoidų santykio judančiame vandenyje, taip pat nuo vandens temperatūros gradiento. Vasarą ji dažniausiai būna oranžinės ar raudonos spalvos, o žiemos metu – tamsiai žalios.

Karštojoje versmėje, kaip ir daugumoje vandens telkinių, vanduo yra tamsiai mėlynos spalvos. Tai labiausiai pasireiškia jos centre, kur vanduo švaresnis ir vyrauja didelis gylis (50 m).

## Šaltiniai
Senelė veria siūlą į adatą (paveikslas)

**„Senelė veria siūlą į adatą“** (arba **„Senutė veria siūlą į adatą“**) – 1860 m. sukurtas lietuvių dailininko Vincento Slendzinskio vienas žinomiausių ankstyvojo laikotarpio paveikslų, vaizduojantis kasdienę, susikaupimo kupiną buities akimirką.

## Istorija
Paveikslą „Senutė veria siūlą į adatą“ V. Slendzinskis nutapė studijuodamas Maskvos tapybos, skulptūros ir architektūros mokykloje. Tai vienas pirmųjų kūrinių, kuriame dailininkas pavaizdavo realaus gyvenimo buitį, atsiribodamas nuo tuometinėje akademijoje vyravusio patoso. Kūrinys pelnė pripažinimą dar dailininko gyvavimo laikotarpiu ir tapo jo vizitine kortele realizmo krypties kontekste.
Šis darbas reprezentuoja laikotarpį, kai dailininkas formavo savo braižą, derindamas olandų mažųjų meistrų tradiciją su XIX a. vidurio demokratinio realizmo idėjomis. Šiuo metu paveikslas saugomas Lietuvos nacionaliniame dailės muziejuje (eksponuojamas Vilniaus paveikslų galerijoje).

## Aprašymas
Paveiksle vaizduojama vyresnio amžiaus moteris, sėdinti tamsiame, neutraliame fone. Jos visas dėmesys sutelktas į adatos vėrimą – procesą, reikalaujantį didelio kruopštumo ir fizinių pastangų. Dailininkas itin tikroviškai pavaizduoja senatvės paženklintą veidą, gilias raukšles ir pabrėžtinai stambias, darbščias rankas. Šis fiziologinis tikslumas pabrėžia socialinę moters padėtį ir jos gyvenimo būdą.

Kūriniui būdinga intymi, rami nuotaika. V. Slendzinskis naudoja kryptingą šviesos šaltinį, sklindantį iš kairės, kuris tarsi iš tamsos ištraukia pagrindinę heroję. Tokia šviesokaita (*[[chiaroscuro]]*) suteikia paveikslui plastinio tūrio ir dramatiškumo, tačiau išlaiko buitinės scenos paprastumą.

## Reikšmė
Drobė vertinama kaip vienas brandžiausių to meto buitinio žanro pavyzdžių Lietuvoje. Menotyrininkai pabrėžia, kad V. Slendzinskis sugebėjo pakylėti paprastą buities detalę iki egzistencinio lygmens – senatvės ir kantrybės simbolio. Dėl savo įtaigumo ir meistriškumo šis paveikslas dažnai lyginamas su geriausiais Europos realistinės tapybos pavyzdžiais.

## Šaltiniai
Šaltininė veronika

**Šaltininė veronika** (*Veronica anagallis-aquatica*) – gyslotinių šeimos (*Plantaginaceae*) augalų rūšis. Paplitusi didžiojoje Europos dalyje, išskyrus šiaurę, taip pat Sibire, Vidurinėje Azijoje.

Daugiametis augalas. Stiebai 10–80 cm aukščio, statūs, tvirti, dažniausiai paprastieji, kartais šakoti, pliki, keturbriauniai, tuščiaviduriai. Lapai bekočiai, pamatine dalimi kiek apkabina stiebą, pailgi arba lancetiški, viršūnė smaili, neryškiai dantyti arba beveik lygiakraščiai. Ilgis 2–10 cm, plotis 0,5–4 cm. Žiedynas šluotelės tipo. Žiedo vainikėlis blyškiai melsvai violetinis, kartais balsvas. Dėžutė apskritai kiaušiniška, išsipūtusi, išliežis neryškus. Žydi nuo birželio iki rugsėjo.

Šaltininė veronika auga krantuose, šlapiose bei šaltiniuotose pakrantėse, šlapiose pievose, pelkių pakraščiuose. Lietuvoje gana dažna.


Veronica anagallis — Flora Batava — Volume v2.jpg|Požymiai
Veronica anagallis-aquatica 5Dsr 1583.jpg|Žiedai
Veronica anagalis-aquatica bove-sur-barboure 55 01062004 2.JPG|Augavietė (Prancūzija)


## Šaltiniai
Plačialapis švylys

**Plačialapis švylys** (*Eriophorum latifolium*) – viksvuolinių šeimos (*Cyperaceae*) augalų rūšis. Paplitusi Europoje ir Vakarų Sibire, Alpėse auga iki 2100 m aukščio.

Tai daugiametis žolinis augalas. Stiebas status, 30–70 cm aukščio, bukai tribriaunis. Be palaipų. Lapai linijiškai lancetiški, 3–8 mm pločio, plokšti, viršūnė tribriaunė, 1–1,5 cm ilgio. Žiedynas skėtinis, sudarytas iš 5–11 varpučių. Susidarius vaisiams išaugina baltų plaukelių kuokštus, kurie padeda nunešti sėklas keletą kilometrų. Žydi balandžio–birželio mėnesiais.

Plačialapis švylys auga pelkėtose ir šaltiniuotose pievose, pelkių ir užpelkėjančių vandens telkinių pakraščiuose. Lietuvoje gana dažnas. Priešingai nei kupstinis švylys, kuris paplitęs aukštapelkėse, plačialapis švylys auga žemapelkėse, šaltiniuotose viksvų–samanų pelkėse, kartais beržynuose.


Eriophorum latifolium — Flora Batava — Volume v16.jpg|Požymiai
Eriophorum latifolium kz05.jpg|Žiedynas
Sandemar äng med ängsull.png|Augavietė (Švedija)


## Šaltiniai
Nusvirusioji naktižiedė

**Nusvirusioji naktižiedė** (*Silene nutans*) – gvazdikinių šeimos (*Caryophyllaceae*) augalų rūšis. Paplitusi beveik visoje Europoje, Vakarų ir Vidurio Sibire, Kaukaze, Kazachstane.

Daugiametis žolinis augalas. Aukštis 30–70 cm. Stiebai statūs, pavieniai arba po kelis, viršutinė dalis apaugusi liaukiniais plaukeliais. Prie stiebo pamatų gausu lapų skrotelių. Lapai lancetiški, ilgai užaštrinti, trumpai pūkuoti. Žiedynas nusviręs. Tai vienašonė reta kekiška šluotelė. Vainiklapiai balti ir balkšvai žali, taurelės danteliai smailūs. Vainiklapiai už taurelę ilgesni 1,5 karto. Žydi gegužės–liepos mėnesiais.

Nusvirusioji naktižiedė auga pamiškėse, retuose miškuose, šlaituose. Lietuvoje gana dažna.


Illustration Silene nutans0.jpg|Požymiai
Nottingham Catchfly Silene nutans (26918775289).jpg|Žiedynas
Silene nutans 2021-06-02 7495.jpg|Lapamakštės
Silene nutans Nickendes Leimkraut.JPG|Augavietė (Šveicarija)


## Šaltiniai
Dėmėtoji džiugūnė

**Dėmėtoji džiugūnė** (*Hypochaeris maculata*) – astrinių šeimos (*Asteraceae*) žolinių augalų rūšis. Paplitusi beveik visoje Europoje, Kaukaze, Kazachstane, Mongolijoje, Sindziange.

Daugiametis žolinis augalas. Stiebas būna vienas arba keli, 20–75 cm aukščio. Visas arba bent jau apatinė dalis apaugusi šiurkščiais plaukeliais. Pamatiniai lapai pailgai apvaliai kiaušiniški, rusvai dėmėti, viršūnė buka, vidurinė gysla raudona. Stiebiniai lapai 1–2, kiaušiniškai lancetiški, maži. Žiedynai – pavieniai graižai. Žiedai šviesiai geltoni. Vaisių skristukas iš vienos eilės plunksniškų šerelių. Žydi birželio–rugpjūčio mėnesiais.

Dėmėtoji džiugūnė auga šviesiuose miškuose, kirtavietėse, miško aikštelėse. Lietuvoje – gana dažna rūšis.


547 Hypochoeris maculata.jpg|Požymiai
新疆貓兒菊 Hypochaeris maculata -哥本哈根大學植物園 Copenhagen University Botanical Garden- (36744793662).jpg|Žiedai
Spotted Catsear Hypochaeris maculata (6172093936).jpg|Dėmėti lapai
Hypochaeris maculata sl12.jpg|Augavietė (Austrija)


## Šaltiniai
Bugonija

**Bugonija** () – 2025 m. juodosios komedijos trileris, kurio scenarijaus autorius – Will Tracy, o režisierius – Yorgos Lanthimos. Tai 2003 m. Pietų Korėjos filmo „Išgelbėkime žaliąją planetą!“ perdirbinys. Vaidina Emma Stone, Jesse Plemons, Aidan Delbis, Stavros Halkias ir Alicia Silverstone.

Pasaulinė filmo premjera įvyko 2025 m. rugpjūčio 28 d. Tarptautiniame Venecijos kino festivalyje, o Lietuvos kino teatruose pasirodė 2025 m. spalio 31 d. Sulaukė teigiamų kritikų vertinimų, ypač giriama J. Plemons ir E. Stone vaidyba. „Bugonija“ buvo nominuota keturiems apdovanojimams 98-ojoje „Oskarų“ apdovanojimų ceremonijoje, įskaitant geriausio filmo ir geriausios aktorės (Emma Stone) apdovanojimus.

## Siužetas
Du jauni vyrai pagrobia įtakingą įmonės vadovę, įtardami, kad ji iš tikrųjų yra ateivė, planuojanti sunaikinti Žemę.

## Vaidmenys

: *Aktorius – veikėjas*

* Emma Stone – *Michelle Fuller*
* Jesse Plemons – *Teddy Gatz*
* Aidan Delbis – *Don*
* Stavros Halkias – *Casey Boyd*
* Alicia Silverstone – *Sandy Gatz*
## Filmo gamyba
Pagrindiniai filmavimo darbai prasidėjo 2024 m. liepos 1 d. Anglijos miesteliuose Okšote ir Hai Vikome. Vėliau persikėlė į Atlantą, Džordžijos valstiją, kur filmavimas baigėsi spalį. Režisierius norėjo, kad filmo pabaiga būtų filmuojama Atėnų akropolyje, tačiau Graikijos centrinė archeologijos taryba jo prašymą atmetė. Alternatyvia vieta buvo pasirinkta Sarakiniko paplūdimys Milo saloje, o filmavimas ten vyko 2025 m. gegužės mėnesį.

Filmo biudžetas buvo 45 mln. dolerių, tačiau „Deadline Hollywood“ pranešime nurodyta, kad filmas kainavo 55 mln. dolerių, todėl tai yra brangiausias Yorgos Lanthimos filmas, pralenkęs jo 2023 m. juostą „Prasti reikalai“.

## Atsiliepimai

### Kritikai
Recenzijų suvestinėje „Rotten Tomatoes“ 87% iš 331 kritiko atsiliepimo yra teigiami. „Metacritic“, kuri naudoja svertinį vidurkį, remdamasi 61 kritiku, filmui skyrė 72 balus iš 100 galimų, o tai reiškia, kad filmas sulaukė „daugiausia teigiamų“ vertinimų.
## Nuorodos
* 
* 
* 
## Išnašos
Giedrė Balčytytė

**Giedrė Balčytytė**  (g. 1974 m. rugsėjo 25 d. Kaune) – Lietuvos politikė, informacijos vadybininkė, valstybės tarnautoja.

## Biografija

2000 m. Vilniaus universitete baigė informacijos vadybą.

2002–2005 m. dirbo Jungtinių Tautų vystymo programos komunikacijos koordinatore.

2005–2008 m. buvo  LR Finansų ministerijos Viešųjų ryšių skyriaus vedėja, 2009–2011 m. – finansų ministrės Ingridos Šimonytės patarėja.

2008–2009 m. dirbo LR Vyriausybės kanceliarijoje, kur buvo paskirta į Europos informacijos skyriaus vedėjos pareigas.

2011 m. paskirta Pasaulio banko vykdomosios valdybos Šiaurės ir Baltijos šalių grupėje darbui vyriausiąja patarėja, 2012–2014 m. buvo vykdomojo direktoriaus pavaduotoja.

2015–2017 m. dirbo „Norway Registers Development“, CPVA, kitose įmonėse tarptautinio vystomojo bendradarbiavimo konsultante. 2017–2020 m. buvo „Norway Registers Development“ valdymo ir tarptautinės plėtros praktinės srities vadovė, ėjo strateginių konsultacijų vadovės pareigas.

2019 m. Lietuvos prezidento rinkimų kampanijos metu buvo premjerės Ingridos Šimonytės rinkimų štabo atstovė.

2020 m. gruodžio 14 d. I. Šimonytės ministrų kabinete paskirta į LR Vyriausybės kanclerės pareigas.

## Politinė karjera

2022 m. tapo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų partijos (TS–LKD) nare. 2024 m. išrinkta į 2024–2028 m. Seimą pagal sąrašą vienmandatėje Šilutės rinkimų apygardoje Nr. 32.

## Šaltiniai
Jūrės pradinė mokykla

:: *Apie mokyklą Jūrės kaime žr. [[Jūrės kaimo pradinė mokykla]].*

**Jūrės pradinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Jūrės miestelyje, Kazlų Rūdos savivaldybėje, P. Povilaičio g. 2a, vykdžiusi pradinio ugdymo programas lietuvių kalba.

## Istorija

Pradinė mokykla įsteigta 1926 m. ar 1925 m. Iš pradžių ji įkurdinta buvusiame karo belaisvių, paskui perkraustyta į miškininkų baraką. Naujas dviejų aukštų pastatas iškilo 1931 m., pasirūpinus Marijampolės apskričiai. 1951–1973 m. veikė septynmetė, po to – aštuonmetė mokykla. Mokykla išsiplėtė, naudotasi keturiais pastatais. Lietuvai atgavus nepriklausomybę, 1991 m. pradinės mokyklos pastatas perleistas už simbolinę vieno lito kainą. 

Mokykla veikė „alytnamyje“, 2004 m. ji tapo Kazlų Rūdos pradinės mokyklos skyriumi, 2011 m. galiausiai uždaryta.

## Šaltiniai
Visgė

**Visgė** (*Trisetum*) – miglinių (*Poaceae*) šeimos augalų gentis. Paplitusi Europoje, Azijoje, Šiaurės ir Pietų Amerikoje, Australijoje.

Gentį sudaro daugiametės, kupstais augančios, retai ilgus šakniastiebius išauginančios žolės. Lapai siauri plaukuoti. Žiedynas – šluotelė. Varputės su 2 arba 3 žiedais. Žiedažvyniai su lenktu arba susisukusiu akuotu.

## Rūšys
Seniau visgės genčiai buvo priskiriama ~70 rūšių, dabar didelė dalis išskirstyta į kitas gentis.

Lietuvoje auga 2 rūšys:
* gelsvoji visgė (*Trisetum flavescens*)
* sibirinė visgė (*Trisetum sibiricum*)

Arktyje auga trižiedė visgė (*Trisetum spicatum*).

## Etimologija
Žodis *vìsgė* (*vìzgė*) vartotas ir kaip avižos sinonimas – nuo *vìgzti* (‘svirti, linkti’), *vizgùs* (‘judrus, miklus’). Matyt, dėl vėjo „vizginamų“ žiedynų.


Trisetum flavescens subsp. flavescens sl8.jpg|Gelsvoji visgė
Spike trisetum, Trisetum spicatum (25965009787).jpg|Trižiedė visgė
Trisetum wolfii seedheads.jpg|*Trisetum wolfii*


## Šaltiniai
Modžtaba Chamenėjus

**Modžtaba Chamenėjus** (, g. 1969 m. rugsėjo 8 d.) – Irano šiitų dvasininkas ir politinis veikėjas, nuo 2026 m. kovo 8 d. einantis Irano aukščiausiojo vadovo pareigas. Jis yra buvusio Irano aukščiausiojo vadovo Ali Chamenėjaus sūnus. Iki išrinkimo ilgą laiką veikė užkulisiuose, buvo siejamas su tėvo biuru, Islamo revoliucijos gvardija ir saugumo struktūromis, nors oficialių valstybinių pareigų nebuvo ėjęs.

## Biografija
Modžtaba Chamenėjus gimė 1969 m. Mešhede. Jaunystėje tarnavo Irako–Irano kare, vėliau studijavo religinėse seminarijose Kome. „Reuters“ jį apibūdina kaip vidutinio rango dvasininką, turintį hodžatoleslamo rangą.

## Politinė įtaka
Nors Modžtaba Chamenėjus ilgą laiką neužėmė oficialaus posto Irano valdžios struktūrose, jis buvo laikomas vienu įtakingiausių užkulisinės Irano religinės ir politinės sistemos veikėjų. „Reuters“ duomenimis, jis veikė kaip vienas svarbiausių vartų į Ali Chamenėjaus aplinką ir per daugelį metų sustiprino ryšius su Islamo revoliucijos gvardija bei su ja siejamu basidžu.

Jis buvo siejamas su Mahmudo Ahmadinedžado iškilimu 2005 m. ir rėmė jo perrinkimą 2009 m., po kurio Irane kilo masiniai protestai. Dėl tokio vaidmens ir dėl galimos dinastinės valdžios perėmimo perspektyvos Chamenėjus ilgainiui tapo protestuotojų kritikos taikiniu.

2019 m. JAV iždo departamentas paskelbė jam sankcijas, nurodydamas, kad jis veikė Irano aukščiausiojo vadovo vardu, nors nebuvo nei išrinktas, nei oficialiai paskirtas į valstybinį postą, išskyrus darbą tėvo biure.

## Išrinkimas Irano aukščiausiuoju vadovu
2026 m. vasario 28 d. per JAV ir Izraelio smūgius Iranui žuvo jo tėvas Ali Chamenėjus. Po daugiau nei savaitę trukusių diskusijų 2026 m. kovo 8 d. Ekspertų Asamblėja pasirinko Modžtabą Chamenėjų naujuoju Irano aukščiausiuoju vadovu.

„Reuters“ duomenimis, jo kandidatūrą aktyviai rėmė Islamo revoliucijos gvardija, o dalis dvasininkų ir politinio elito prieštaravo galimai paveldimos valdžios logikai. Tuo metu „Reuters“ taip pat rašė, kad po paskyrimo jis kurį laiką viešai nepasirodė, o informacija apie jo galimus sužeidimus per ankstesnius smūgius liko nevisiškai aiški.

## Asmeninis gyvenimas
Jo sutuoktinė buvo Zahra Hadad-Adel, buvusio Irano parlamento pirmininko Golamalio Hadad-Adelio duktė. „Reuters“ skelbė, kad ji žuvo 2026 m. vasario 28 d. smūgiuose, per kuriuos buvo nužudytas ir Ali Chamenėjus.

## Šaltiniai
Vienagraižė snaudalė

**Vienagraižė snaudalė** arba **vienažiedė snaudalė** (*Leontodon hispidus*) – astrinių šeimos (*Asteraceae*) žolinių augalų rūšis. Paplitusi Europoje, Kaukaze, introdukuota Šiaurės Amerikoje.

Daugiametis žolinis augalas, 15–60 cm aukščio. Stiebas nešakotas, belapis, kartais būna 1–2 žvyniški lapeliai, viršūnėje vienas graižas. Lapai, kaip ir stiebas, apaugę šakotais plaukeliais, kartais pliki. Graižai geltoni, prieš žydėjimą nulinkę. Skersmuo 2,5–4 cm. Vaisiai su baltais skristukais. Žydi birželio–rugsėjo mėnesiais.

Vienagraižė snaudalė auga pievose, miško aikštelėse, ant pylimų, pakelėse. Lietuvoje labai dažna.


548 Leontodon hispidus.jpg|Požymiai
Leontodon.hispidus.-.lindsey.jpg|Graižas
Leontodon.hispidus4.-.lindsey.jpg|Lapas
Plants from the Krimml Falls 28.jpg|Augavietė (Austrija)


## Šaltiniai
Menturinė plunksnalapė

**Menturinė plunksnalapė** (*Myriophyllum verticillatum*) – plunksnalapinių šeimos (*Myriophyllaceae*) vandens augalų rūšis. Paplitusi beveik visoje Eurazijoje (išskyrus pietinę dalį), Šiaurės Amerikos šiaurinėje dalyje, šiaurės vakarų Afrikoje.

Augalas daugiametis. Stiebas paprastas arba mažai šakotas, 10–80 cm ilgio. Lapai plunksniškai suskaldyti, susitelkę į menturius. Menturiuose po 5–6 stiebinius lapus. Visi žiedyno dengiamieji lapai plunksniškai suskaldyti, dažniausiai ilgesni už žiedus. Augalas dvinamis. Žiedai maži, susitelkę menturiuose. Vyriškų žiedų vainiklapiai balti, moteriškų – menkai išsivystę. Žydi birželio–rugpjūčio mėnesiais.

Menturinė plunksnalapė auga stovinčiuose arba lėtai tekančiuose vandenyse, ypač senvagėse, įlankose. Lietuvoje apyretė.


Myriophyllum verticillatum MYRVER 1.jpg|Požymiai
Myriophyllum verticillatum sl5.jpg|Lapai
Myriophyllum verticillatum sl3.jpg|Šakelė
Myriophylletum verticillati autumn.jpg|Augavietė (Lenkija)


## Šaltiniai
1928 m. Baltijos taurė

**1928 m. Baltijos taurė** – pirmasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1928 metais liepos 25–27 d. Estijoje, Talino mieste. Čempionais tapo latviai.

## Rezultatai

|}

## Rungtynės

----

----

## Šaltiniai
1929 m. Baltijos taurė

**1929 m. Baltijos taurė** – antrasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1929 metais rugpjūčio 14–16 d. Latvijoje, Rygos mieste. Čempionais tapo estai.

## Rezultatai

|}

## Rungtynės

----

----

## Šaltiniai
Danutė Juodvalkytė-Aleksandravičienė

Danutė Juodvalkytė–Aleksandravičienė (1941 01 10 Zarasai – 2026 02 27 Klaipėda) – lietuvių kanklininkė. Dirigento, režisieriaus Vido Aleksandravičiaus žmona. 1964 baigė Lietuvos konservatoriją (Z. Stepulienės kanklių klasė). 1961–1996 m. „Lietuvos“ ansamblio artistė, kanklių grupės koncertmeisterė. 1993–2006 m. Vilniaus universiteto dainų ir šokių ansamblio kanklių grupės vadovė. Koncertavo kaip solistė su „Lietuvos“ ansambliu ir dainininkais (V. Daunoru, G. Kaukaite, I. Milkevičiūte, V. Noreika, V. Šiškaite) Europoje, JAV, Kanadoje, Japonijoje, Australijoje. Pirmoji lietuvių kompozitorių (V. Montvilos, V. Paketūro, J. Švedo) kūrinių kanklėms atlikėja. Lietuvos dainų švenčių koncertmeisterė.
Dingęs Vilnius (knyga)

**Dingęs Vilnius** – fundamentali dailėtyrininko ir kultūros istoriko Vlado Drėmos (1910–1995) knyga, skirta Vilniaus architektūros paveldui ir jo kaitai.

Knygoje autorius fiksuoja negrįžtamai sunaikintus ar neatpažįstamai pakeistus Vilniaus pastatus, gatves ir kiemus. Leidinyje gausu unikalios ikonografinės medžiagos: senųjų planų, piešinių, akvarelių ir nuotraukų, kurios leidžia pamatyti miesto veidą nuo viduramžių iki XX a. vidurio. V. Drėma preciziškai derina vizualinę medžiagą su istoriniais šaltiniais, aprašydamas griaunamas bažnyčias, rūmus bei paprastų miestiečių namus, kurie nukentėjo nuo karų, gaisrų ar sovietinės urbanizacijos.

Vladas Drėma medžiagą šiai knygai rinko dešimtmečius. Dirbdamas muziejuose ir archyvuose, jis nefiksavo tik sausų faktų – jis siekė atkurti emocinį ir vizualinį senojo Vilniaus vaizdą, kurį pats dar spėjo pamatyti prieš karą ir sovietines griovimo bangas.
Autorius knygą sukonstravo ne tik chronologiškai, bet ir topografiškai. Skaitytojas tarsi vedžiojamas po konkrečias gatves (pavyzdžiui, Vokiečių ar Pilies), jam rodoma, kas stovėjo kiekviename sklype prieš šimtą ar du šimtus metų.

Knygoje itin detaliai aprašomi objektai, kurie buvo nugriauti ne dėl karų, o dėl sovietinės ideologijos ar aplaidumo (pvz., Vilniaus šv. Juozapo sužadėtinio bažnyčia Arklių g. ar ištisi senamiesčio kvartalai).

Knyga vertinama kaip geriausias ikonografinis rinkinys. Joje pateikiama daugiau nei 600 iliustracijų – nuo Pranciškaus Smuglevičiaus akvarelių iki tarpukario fotografijų, kurios šiandien yra vienintelis įrodymas, kaip tie pastatai atrodė.

Kūrinys tapo kultiniu leidiniu kiekvienam besidominčiam sostinės istorija. Už fundamentalią studiją „Dingęs Vilnius“ 1992 m. Vladui Drėmai buvo skirta Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija.

## Leidimai
Knygos leidimų sąrašas:

* Dingęs Vilnius. – Vilnius: Vaga, 1991. – 404 p.: iliustr. – ISBN 5-415-00366-5.
* Dingęs Vilnius. – Vilnius: Vaga, 2013. – 404 p.: iliustr. – ISBN 978-5-415-02325-7.

## Šaltiniai