open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pagiriai (Biržai)

**Pagiriai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Likėnų, tarp Juodupės ir Daudžgirių upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagiriai (Jurbarkas)

**Pagiriai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Eržvilko. Kaimas išsidėstęs tarp kelių ,  ir .

## Istorija

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Lydžio partizanų rinktinės partizanai. Labai nukentėjo sovietinės okupacijos metais. Dėl gyventojų trėmimų, o vėliau vykstant kolektyvizacijai ir vykdant melioracijos darbus, sodybų ir gyventojų skaičius ženkliai sumažėjo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagiriai (Rumšiškės)

**Pagiriai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Antakalnio. Kaimo šiaurėje yra Pagirių geležinkelio stotelė. Į rytus nuo kaimo teka Lijonas, šiauriau auga Dambravos miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagiriai (Garliava)

**Pagiriai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Garliavos, šalia plento .

Šalia Pagirių yra didžiausias Lietuvoje anhidrito telkinys. 2010 m. lapkritį Lietuvos geologijos tarnyba išdavė leidimą eksploatuoti Pagirių anhidrito telkinį. 2013 m. spalio 24 d. Kauno rajono savivaldybės taryba patvirtino detalųjį kasyklos planą (išžvalgyta 280 mln. t anhidrito ir gipso).

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Tauro apygardos, Birutės partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Galerija

Pagiriai (Garliava) 2.JPG|Pagirių sodybos
Pagiriai (Garliava) 3.JPG|Pagiriai prie kelio Via Baltica 


## Šaltiniai
Gudžiūnai (reikšmės)

**Gudžiūnais** vadinamos gyvenvietės:

* kaimas Jurbarko rajone;
* Kėdainių rajone:
** miestelis,
** geležinkelio stotis,
** kaimas,
** viensėdis;
* kaimas Pakruojo rajone;
* viensėdis Radviliškio rajone.
Gudžiūnų GS

**Gudžiūnų geležinkelio stotis** – buvusi gyvenvietė Kėdainių rajono savivaldybės šiaurėje, beveik 2 km į šiaurės rytus nuo Gudžiūnų, prie kelio į Devynduonius. Gudžiūnų apylinkių seniūnaitijos centras. Geležinkelio stotis prie Vilniaus–Šiaulių geležinkelio, anksčiau stodavo traukiniai Kaunas–Šiauliai.

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Gudžiūnų kaimo.

## Stotis

Stotis įkurta 1879 m. ir iki XX a. vidurio geležinkelio stotis vadinta ***Michelmontu***. XIX a. pabaigoje čia buvo 14-os valakų dvaras, įėjęs į Skėmių valsčių.


Gudžiūnų gel. stotis.JPG|Bėgiai prie stoties
GudziunuGST2.jpg|Geležinkeliečių namas


## Gyventojai


Gudžiūnų GS 2.JPG|Prie kelio į Devynduonius
GudziunuGST4.jpg|Kaimo riboženklis (2006 m.)


## Šaltiniai
Pagiriai (Vandžiogala)

**Pagiriai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Vandžiogalos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagiriai (Molėtai)

**Pagiriai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 1 km į pietryčius nuo Alantos.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Pagiriai (Varanavas)

**Pagiriai** – buvęs kaimas Baltarusijoje, 2 km nuo Lietuvos sienos, iki 1995 m. buvęs Lietuvos eksklavu ir priklausęs Šalčininkų rajonui.

## Istorija

1935 m. minimas Pagirių palivarkas Lenkijos valdomame Vilniaus krašte. N. Chruščiovo valdymo pradžioje kaimas priklausė Baltarusijos TSR, tačiau dar iki 1956 m. jis buvo priskirtas Lietuvos TSR ir tapo eksklavu. Nors kai kurie šaltiniai nurodo, kad pagal 1995 m. vasario 6 d. sutartį kaimas perduotas Baltarusijai (sutartyje kaimas neminimas, įvardijama tik sienos apytikrė linija), tačiau 2001 m. Lietuvos gyventojų surašymas nurodo gyvenvietę tebesant Lietuvoje (nors ir be gyventojų), o Registrų centras 2010 m. taip pat nurodo Pagirių viensėdį esant Lietuvos adresų registre, nors jo tikslios vietos žemėlapyje nenurodo.

2016 m. kaimas Lietuvoje oficialiai panaikintas.

## Šaltiniai
Surviliškis (reikšmės)

**Surviliškiu** vadinamos gyvenvietės:

* Anykščių rajone:
** Debeikių seniūnijoje,
** Traupio seniūnijoje;
* Kėdainių rajone:
** miestelis,
** kaimas;
* Panevėžio rajone.
Surviliškis (kaimas)

**Surviliškis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Surviliškio miestelio. Įsikūręs prie pietinio Surviliškio pakraščio, tarp kelio  ir Nevėžio upės. Yra žemės ūkio bendrovė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surviliškis (Debeikiai)

**Surviliškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Debeikių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Geruliai (reikšmės)

**Geruliais** vadinami kaimai:

* kaimas Alytaus rajone;
* Prienų rajone:
** Balbieriškio seniūnijoje,
** Stakliškių seniūnijoje;
* kaimas Šakių rajone;
* kaimas Telšių rajone.
Geruliai (Alytus)

**Geruliai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje. Šiaurinėje dalyje stūkso Gerulių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Geruliai (Šakiai)

**Geruliai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Pilviškių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girkalnis (kaimas)

**Girkalnis** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Girkalnio miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surviliškis (Traupis)

**Surviliškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Traupio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Veiveriai (kaimas)

**Veiveriai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, prie Veiverių miestelio, greta greitkelio . Įrengtas Lietuvos partizanų atminimo memorialas – „Skausmo kalnelis“, Veiverių Skausmo kalnelio koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lyduvėnai (reikšmės)

**Lyduvėnai** yra:

* kaimas Kelmės rajone;
* gel. stotis Raseinių rajone;
* miestelis Raseinių rajone.
Lyduvėnų geležinkelio stotis

**Lyduvėnų geležinkelio stotis** – buvusi geležinkelio stotis į šiaurės rytus nuo Lyduvėnų miestelio, prie Radviliškio–Pagėgių geležinkelio, Kelmynų kaime. Į pietus nuo stoties per Dubysos slėnį nutiestas Lyduvėnų geležinkelio tiltas – aukščiausias Lietuvoje.

## Istorija

Lyduvėnuose geležinkelis nutiestas I pasaulinio karo metais. 1916 m. birželio 20 d. buvo atiduotas eksploatuoti Lauksargių–Šilėnų geležinkelis (124,4 km), tais pat metais atidaryta geležinkelio stotis. Tada buvo pastatytas medinis, o vėliau – metalinis Lyduvėnų geležinkelio tiltas, atidarytas 1918 m. XX a. tarpukariu buvo svarstomas 204 km Kėdainių–Klaipėdos geležinkelis pro Lyduvėnus, bet jo buvo atsisakyta. Tarpukaryje pastatytas mūrinis stoties pastatas.

1992–1994 m. stotis buvo užkonservuota, o 2003 m. uždaryta. Visi stoties pastatai nugriauti.

## Gyvenvietė

Prie Lyduvėnų stoties įsikūrusi vietovė turėjo geležinkelio stoties gyvenvietės statusą. 2016 m. ji buvo panaikinta prijungiant prie Kelmynų (26,41 ha), Naudvario (0,93 ha) kaimų ir Tytuvėnų miškų urėdijos Tytuvėnų girininkijos valstybinio miško (0,40 ha).

## Šaltiniai
Viduklės geležinkelio stotis

**Viduklės geležinkelio stotis** – krovininė stotis Aukštkelių kaime, 3 km į vakarus nuo Viduklės miestelio. Tai vidutinio dydžio geležinkelio stotis Radviliškio–Tilžės linijoje, į šiaurę nuo tos vietos, kur ši linija kerta greitkelį . Stotyje yra keletas geležinkelio linijų, naudojamų traukiniams prasilenkti arba krovininiams vagonams laikyti. Stotyje yra 4 atvykimo ir išvykimo bei 2 viešojo naudojimo keliai, tai viena iš trijų ruože Radviliškis–Pagėgiai–Tilžė veikiančių geležinkelio stočių, per ją daugiausia vežama grūdų. Stotyje aptarnaujami klientai – UAB „Agro koncernas", UAB „Kėdainių grūdai", „Agrochemija".

## Istorija

Stotis atidaryta 1916 m. nutiesus Pagėgių–Šilėnų geležinkelį. Tarpukariu stotyje pastatytas raudonų plytų mūro sandėlis-bagažinė. Apskritai, stotyje ir prie stoties kai kurios verslo įmonės turėjo sandėlius, prekių ir galvijų priėmimo punktus, kadangi Viduklė aptarnavo ne tik savo, bet ir Raseinių krašto apylinkes. Tarpukariu stotyje veikė bufetas, uždarytas apie 1936 m. 1938 m. rugpjūčio 13 d. Viduklės stotyje įvyko didelė avarija, kai ties pervaža greitasis garvežys Obeliai–Pagėgiai trenkėsi į autobusą su žmonėmis ir vilko jį 100 metrų, žuvo dauguma keleivių. Dėl avarijos traukinys vėlavo 3 valandas.

1941–1952 m. iš šios stoties į TSRS gilumą buvo masiškai tremiami Lietuvos gyventojai. Šioms kančioms atminti priešais stoties pastatą stovi koplytstulpis. Užėjus vokiečiams, prie stoties buvo įrengtas žydų getas, kuriame kalinti Viduklės valsčiaus ir Nemakščių valsčiaus žydai. 2001 m. atidengta atminimo lenta 1941 m. birželio 14 d. ir 1945–1952 m. iš šios stoties ištremtų ir į sovietų lagerius išvežtų dabartinio Raseinių rajono gyventojų atminimui (skulptorius Jonas Jagėla).

Iš pradžių stoties pastatas buvo medinis, jį 1945 m. baigiantis karui sudegino vokiečiai. Ilgą laiką geležinkelio stoties darbuotojai glaudėsi pastate, kuriame dabar sandėlis, o 1961 m. buvo pastatytas mūrinis pastatas. Nuo 2015 m. balandžio iki 2016 m. spalio stoties pastatas buvo kapitaliai suremontuotas.

## Gyvenvietė

Anksčiau stotis buvo gyvenvietė Raseinių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Viduklės miestelio, prie Žemaičių plento ir Radviliškio–Pagėgių geležinkelio. 2015 m. kovo 19 d. gyvenvietė buvo panaikinta, o jos teritorija prijungta prie kitų kaimų – daugiausia Virgainių (169,89 ha), taip pat Antringio (11,76 ha), Aukštkelių (3,43 ha) ir Ylių kaimų (0,14 ha).

## Galerija

Vidukle 2023d.jpg | Stoties peronas, senieji statiniai (kairėje), pramonės įmonės (dešinėje), 2023 m.
VidukleGST001.JPG | Traukinys ties Viduklės stotimi 2007 m.
Vidukle 2023g.jpg | Stoties pastatas ir peronas, apaugęs žole, 2023 m.
Vidukle 2023j.jpg | Pramoniniai statiniai prie iškrovimo rampos, 2023 m.


## Šaltiniai
Norgėlai (reikšmės)

**Norgėlai** yra:

* kaimas Klaipėdos rajone;
* kaimas Pasvalio rajone;
* gyvenvietė Raseinių rajone.
Norgėlai (Klaipėda)

**Norgėlai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybės pietryčiuose, 7 km į šiaurę nuo Judrėnų, 7 km į pietus nuo Endriejavo. Pietvakariniu pakraščiu teka Šalpė, pietrytiniu – jos intakas Šalpalė. Iš šiaurės prieina Kalno, iš vakarų – Liepaičių miškai. Į pietus nuo kaimo yra Norgėlų piliakalnis ir Norgėlų, Lelėnų kapinynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliepiai (Molėtai)

**Paliepiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Žaugėdų.

## Istorija

1689 m. kaimas minimas Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliepiai (Panevėžys)

**Paliepiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Raguvos, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo teka Nevėžis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliepiai (Pasvalys)

**Paliepiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje.

## Istorija

1805 m. Paliepių dvaras priklausė Ropams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gyliai (reikšmės)

**Gyliai** yra:

* vabzdžių šeima.

Gyvenvietės:
** kaimas Anykščių rajone;
** gyvenvietė Raseinių rajone;
** kaimas Rokiškio rajone;
** kaimas Šiaulių rajone.
Norgėlai (Pasvalys)

**Norgėlai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Joniškėlio, netoli Mažupės. Veikia Joniškėlio mokyklos pradinio ugdymo skyrius, biblioteka.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliepiai (Kėdainiai)

**Paliepiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietuose, 2 km į pietryčius nuo Kunionių, tarp Nevėžio ir Šušvės upių. Į vakarus nuo kaimo prasideda Šušvės kraštovaizdžio draustinis. Greta esančiuose Paliepiukuose yra žvyro telkinys. Auga saugoma Paliepių tuopa.

## Istorija
Paliepių-Kampų gyvenvietė minima nuo 1609 m., Paliepių dvaras – nuo 1741 m.

Iki XX a. vidurio buvo Paliepių dvaras, spirito varykla, vandens malūnas. Valda priklausė Daugirdams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalnujai (Šilutė)

**Kalnujai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Katyčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaulakiai (Molėtai)

**Kaulakiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Luokesos. Kaimo turizmo sodyba „Pas Razgūną“.

## Istorija

1659 m. kaimas minimas Alantos bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Judrėnai (Telšiai)

**Judrėnai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Telšių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Plikiai (Biržai)

**Plikiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Vabalninko. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vėžaičiai (reikšmės)

**Vėžaičiai** yra:

* kaimas Kelmės rajone;
* miestelis Klaipėdos rajone;
* kaimas Tauragės rajone.
Gyliai (Anykščiai)

**Gyliai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Šeimyniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gyliai (Rokiškis)

**Gyliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Lukštų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vėžaičiai (Tauragė)

**Vėžaičiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Gaurės.

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose minima 1561 metais, tada kaimui priklausė 10 valakų žemės, buvo 5 ūkiai. XIX a. pirmoje pusėje susikūrė Vėžaičių dvaras. Šio amžiaus pradžioje buvo dveji Vėžaičių kaimai, buvusi pradžios mokykla iškelta į Milgaudžius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilūnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia

**Vilūnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vilūnų kaime, 0,5 km į rytus nuo kelio .

## Istorija

1810 m. Vilūnuose Tadas Orvidas pastatė akmenų mūro unitų bažnyčią. 1822 m. Rusijos imperijos valdžia uždraudė Vilūnuose gyventi unitų dvasininkui, kadangi netoliese, Kruonyje buvo stačiatikių cerkvė. 1839 m. panaikinus bažnytinę uniją, bažnyčia perduota stačiatikių dvasininkijai, kuri čia įrengė cerkvę. Tik 1922 m. bažnyčia atiduota katalikams.

1923 m. įkurta parapija. Pirmojo klebono Juozapo Pužyckio rūpesčiu cerkvė pertvarkyta į bažnyčią, pastatyta medinė zakristija. 1960 m. kunigo Igno Milašiaus iniciatyva iš abiejų pusių pristatyta akmenų mūro zakristija.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su bokšteliu ant stogo. Šventorių juosia medinių stulpelių tvora. Jame stovi medinis kryžius.

## Galerija

Vilunu_baznycia_.jpg‎|
Vilunai church4.jpg
Vilūnai, bažnyčia.JPG|Bažnyčia 2014 m.


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Virbalio šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Virbalio šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Virbalio mieste, prie kelio .

## Istorija

1554 m. pastatyta bažnyčia, jai paskirta 6 valakai žemės. Dvarininkas Jonas Vyšniauskas 1623 m. įkūrė altariją. 1643 m. įsteigtas dominikonų vienuolynas, pastatyta bažnyčia. 1646 m. minima parapinė mokykla ir prieglauda. 1673 m. dominikonų vienuolynui paskirti Alksnėnų ir Starkų kaimai. Sudegus parapinei bažnyčiai, apie 1696 m. pastatyta nauja.

Iki 1783 m. pastatyta nauja mūrinė dominikonų bažnyčia. 1785–1819 m. veikė 3 klasių vienuolyno vidurinė mokykla. 1819 m. vienuolynas uždarytas, dominikonų bažnyčia atiduota parapijai (senoji parapinė bažnyčia 1855 m. nugriauta). Klebono K. Siaurusaičio rūpesčiu buvusi dominikonų bažnyčia 1895 m. trečdaliu padidinta (sugadinta senoji architektūra).

1906 m. įsikūręs „Žiburio“ draugijos skyrius 1907 m. įsteigė biblioteką-skaityklą ir pradinę mokyklą. Iki 1913 m. įsikūrė Krikščionių darbininkų draugija.

Vokietijos kareiviai 1944 m. bažnyčią išsprogdino. Maldykla 1945 m. įrengta buvusioje prieglaudoje. 1958 m. prieglauda perstatyta į bažnyčią, vėliau pristatyta zakristija.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, bebokštė, su keturšlaičiu stogu.

## Galerija

Wirballen1911Veržbolovo.png|Virbalio bažnyčia iki 1944 m.
Virbalio Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia 2.JPG|Galinis fasadas


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Parapijos informacija
Vytautavos šv. Antano Paduviečio bažnyčia

**Vytautavos šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vytautavos kaime, 8 km į šiaurės vakarus nuo Rūdiškių, 4,5 km į pietus nuo kelio . Kultūros paveldo objektas Nr. 33553. Liaudies architektūros formų.

Parapijoje veikia Panošiškių šv. Petro ir Povilo koplyčia.

## Istorija

Būsimai bažnyčiai 1930 m. Donatas Malinauskas dovanojo Paulinavos ūkio žemę ir kitur esančius ūkinius pastatus. 1930 m. Vytauto Didžiojo metų proga būsimą parapiją nutarta pavadinti Vytautava. Kunigo Nikodemo Švogžlio-Milžino rūpesčiu 1939 m. iš atvežto kluono ir kitų ūkinių pastatų suręsta bažnyčia, įkurta parapija. 1940 m. nupirktas gyvenamasis namas ir pastatoma klebonija.

Kunigas Juozapas Rakickas (1908–1946) 1945 m. bolševikų suimtas, kalintas ir nužudytas.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, vienabokštė. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora medinių statinių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Vosiliškio šv. Juozapo bažnyčia

**Vosiliškio šv. Juozapo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vosiliškio kaime, prie kelio . Liaudies architektūros formų.

## Istorija

Apie 1712 m. Belozarai Belazariškio dvare pastatė koplyčią. Juozapas Belozaras 1785 m. pastatė medinę bažnyčią ir jai dovanojo žemės. XIX a. pradžioje veikė parapinė mokykla.

Atokiau nuo Belazariškio dvaro 1812 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. Vosiliškio finalistas kunigas Juozapas Limontas 1863 m. ištremtas į Permės guberniją (mirė Solikamske 1866 m.). 1882 m. bažnyčia suremontuota ir padidinta. 1929 m. įkurta parapija.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su siaura penkiasiene apside. Ant kraigo galų – du bokšteliai. Vienanavė, yra vienas altorius.

## Galerija

Vosiliskio baznycia.2009-05-17.jpg|2009 m.
Vosiliškio bažnyčia.JPG|2018 m.
Apsidė, Vosiliškio bažnyčia.JPG|Galinė dalis
Vosiliškio bažnyčia, vargonai.JPG|Vargonų choras
Vosiliškio bažnyčia, varpinė.JPG|Varpinėje
Vosiliškio bažnyčia, stogo kryžius.JPG|Bokštelio kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
Vosiūnų Švč. Mergelės Marijos bažnyčia

**Vosiūnų Švč. Mergelės Marijos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vosiūnų kaime, dešiniajame Dysnos krante, prie Lietuvos–Baltarusijos sienos.

## Istorija

Bažnyčios statyba pradėjo rūpintis 1918 m. į šias apylinkes atvykęs kunigas Vaclovas Giedrys. Kunigo Juozo Erčiaus rūpesčiu 1919 m. bažnyčia pradėta statyti Kazėnuose (2 km į pietryčius nuo Vosiūnų), ten įrengta laikina koplyčia. Kilus nesutarimams su žemės savininku, statyti nustota. Vosiūnų kaimas paskyrė bažnyčiai 5 ha žemės, kurioje kunigas J. Erčius 1921 m. pastatė dabartinę bažnyčią. Už lietuvišką veiklą jis 1925 m. ištremtas į nepriklausomą Lietuvą. Klebono Vinco Miškinio rūpesčiu po 1925 m. pastatyta klebonija.

Vilniaus arkivyskupas Romualdas Jalbžykovskis 1931 m. įsakė kas antrą sekmadienį pamaldas laikyti lenkų kalba. 1922–1936 m. veikė „Ryto“ draugijos skyrius, 1927–1932 m. turėjęs mokyklą. 1926 m. įsteigtas šv. Kazimiero draugijos skyrius. Klebonas Baltazaras Budreckas 1937 m. nubaustas 1 mėnesį kalėti už tai, kad rašydamas metrikus nelenkino lietuviškų pavardžių.

## Architektūra

Bažnyčia neįprastų proporcijų, bazilikinė, žema, plati, su bokšteliu ant apsidės. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora metalinio tinklo.

## Galerija

Vosiunai church 3.jpg|Bažnyčia iš priekio
Vosiunai bell tower.jpg|Varpinė


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Arkivyskupijos informacija
Zapyškio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Zapyškio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kluoniškių kaime į pietus nuo Zapyškio, Kauno rajone. Bažnyčia priklauso Zapyškio šv. Jono Krikštytojo parapijai (Vilkaviškio vyskupija, Aleksoto dekanatas). Pakrantėje prie Nemuno stovi senoji Zapyškio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia, į rytus nuo jos – Zapyškio senųjų kapinių koplyčia.

## Istorija

Senoji Zapyškio bažnyčia pastatyta XVI a. ir yra gotikinės architektūros paminklas. Ji pastatyta prie Nemuno pakrantėje ir kentėdavo nuo potvynių.

1908–1913 m. klebono Kazio Valaičio ir architekto Valerijaus Rybarskio rūpesčiu atokiau nuo Nemuno, ant šlaito mūryta nauja bažnyčia. Ji neišliko, kadangi traukdamasi Rusijos kariuomenė 1915 m. pastatą sugriovė. Ant tų pačių pamatų 1939–1942 m. pastatyta mažesnė bažnyčia, tebestovinti iki šiol.

## Architektūra

Bažnyčia mūrinė, stačiakampė, neoromaninė, tūrio kompozicija halinė, vienabokštė, be apsidės. Vidus padalintas į tris navas.

## Galerija

Kluoniškiai. Bažnyčia 2.JPG|2016 m.
Kluoniškiai. Bažnyčia.JPG|Šoninis fasadas
Naujoji Zapyškio bažnyčia.jpg|2013 m.
Kluoniškiai. Šventoriuje.JPG|Šventoriaus skulptūra
Balkonas, naujoji Zapyškio bažnyčia.JPG|Balkonas bažnyčios priekyje
Interjeras, naujoji Zapyškio bažnyčia.JPG|Bažnyčios interjeras
Naujoji Zapyškio bažnyčia, vargonai.JPG|Vargonai


## Literatūra
* Lietuvos architektūros istorija. I tomas. 1987 m. Leidykla „Mokslas“.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Aleksoto dekanatas. Zapyškio šv. Jono Krikštytojo parapija 
* Zapyškio šv. Jono Krikštytojo parapija (''facebook.com'')
* Senosios bažnyčios istoriniai vaizdai (''miestai.net'')
Zarasų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia

**Zarasų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia** – bažnyčia, stovinti šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų miesto centre, vienoje aukščiausių miesto vietų.

Parapijai priklauso Zarasų ligoninės koplyčia ir Zarasų socialinės globos namų koplyčia.

## Istorija

Zarasai 1387–1795 m. buvo Vilniaus vyskupo valda. 1508 m. minima bažnyčia. 1522 m. patvirtinta Zarasų altarijos rundacija. 1528 m. įkurta parapija. Klebonui 1530 m. dovanotas palivarkas ir 12 valstiečių kiemų. XVI a. Vilniaus vyskupas Jonas bažnyčią atnaujino ir padidino. 1610 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia, jos statybą fundavo Zigmantas Vaza. 1655 m. sudegė, iki 1674 m. atstatyta, 1675 m. konsekruota Vilniaus vyskupo.

1702 m. sudegė klebonija su bažnyčios archyvu. Nuo 1777 m. minima parapinė mokykla. Sena medinė bažnyčia buvo begriūvanti, todėl 1837 m. joje uždraustos pamaldos. Pastatyta laikina stoginė buvo neišvaizdi. Vyskupas Motiejus Valančius 1851 m. įsakė ją nugriauti ir pastatyti kitą laikiną bažnyčią.

Upytės apskrities matininkas Fiodorovas 1837 m. parengė mūrinės bažnyčios projektą, bet jį reikėjo perdaryti. Caras jo sūnaus vardu pavadinto apskrities miesto (Zarasai 1836–1918 m. oficialiai vadinti Novoaleksandrovsku) bažnyčios statybai leido skirti paskolą. 1840 m. paimta 4000, 1843 m. – 6000 rublių. Iš bažnyčios skirtų medžiagų klebonas Aleksandras Stanevičius pastatė malūną ir alaus daryklą. Išmūrijus bažnyčios pamatus ir 3 sienas iki langų, 1844 m. darbai sustojo, nes pritrūko lėšų. 1849 m. parengtas naujas bažnyčios projektas. Paaiškėjo, kad bažnyčia pradėta statyti iš netinkamų plytų.

1862 m. bažnyčia pastatyta. Joje 1869 m. atsirado 12 plyšių, sienų trūkinėjimo priežastis 1874 m. nustatinėjo architektas Ustinas Golinevičius. Klebono Prano Stašausko rūpesčiu bažnyčia 1878 m. suremontuota: mediniai pamatai pakeisti mūriniais, suveržtos sienos ir bokštai, užtaisyti plyšiai, išdažytas vidus. 1906 m. bažnyčią konsekravo vyskupas Gasparas Cirtautas. Už palankumą 1863 m. sukilėliams klebonai J. Narkevičius ir Mykolas Skorupskis (pastarasis bažnyčioje panaikino lietuviškas giesmes ir lietuviškus pamokslus) ištremti į Sibirą. Klebonas kanauninkas Juozas Mazūras 1935 m. bažnyčią suremontavo ir nudažė.

1941 m. birželio 24 d. raudonarmiečiai apšaudė bažnyčią ir sužalojo jos bokštą. Klebonas Stasys Baltrimas suimtas ir išvežtas, dingo be žinios. 1941–1945 m. klebonavęs Jonas Nagulevičius (1900–1992) suremontavo bažnyčią, atstatė ūkinius trobesius, pastatė prieglaudą. Klebonas Stanislovas Krištanaitis (1912–1980) buvo 1950–1956 m. kalintas.

## Architektūra

Bažnyčia neobarokinė, stačiakampio plano (38×24 m), dvibokštė, vienanavė. Turi 3 altorius. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
* Panevėžio vyskupijos informacija
Vištyčio Švč. Trejybės bažnyčia

**Vištyčio Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vištyčio miestelyje, šiauriniame Vištyčio ežero krante. Turi klasicizmo bruožų.

## Istorija

1566 m. pastatyta bažnyčia, jai skirtas Nebūtkaimio kaimas su 6 valakais žemės. 1570 m. įsteigta parapinė mokykla. 1658 m. bažnyčią apiplėšė Prūsijos kareiviai. Vištyčio seniūnas Kristupas Puzinas 1723 m. pastatė naują medinę bažnyčią. 1736 m. įkurta jėzuitų misija, tvarkiusi ir parapijos reikalus. 1777 m. atkurta parapinė mokykla.

1829 m. pastatyta nauja mūrinė bažnyčia. Klebonas Augustinas Vaišnora (1816–1888) už ryšius su sukilėliais 1864 m. 12 metų išsiųstas į katorgą. 1883 m. patvirtintas architekto Liučinskio bažnyčios padidinimo projektas (sąmatinė vertė 13 609 rubliai). 1885 m. padidinta, 1887 m. konsekruota pavyskupio Juozapo Oleko.

1907 m. įsikūrė „Žiburio“ draugijos skyrius (pirmininkas kunigas J. Krokininkas), kuris 1910 m. įsteigė biblioteką-skaityklą. Lietuviams reikalaujant, Seinų vyskupijos administratorius Juzefas Antonovičius 1909 m. nurodė kas ketvirtą sekmadienį bažnyčioje giedoti lenkiškai, o kitus – lietuviškai. Sulenkėję miestelėnai trukdydavo lietuviams giedoti, 1910 m. balandžio 3 d. bažnyčioje sukėlė muštynes.

Per Antrąjį pasaulinį karą bažnyčia apgriauta, po karo atstatyta, 1978 m. išdažyta.

## Architektūra

Bažnyčia turi klasicizmo bruožų, dvigubo kryžiaus plano (2 transeptai), vienabokštė, su apside ir bokšteliu. Šventoriaus tvora aukšta, mūrinė.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Višakio Rūdos šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia

**Višakio Rūdos šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Višakio Rūdos kaime, 10 km į šiaurės vakarus nuo Kazlų Rūdos. Barokinių proporcijų, viena didžiausių medinių bažnyčių Lietuvoje. Architektūros paminklas, 2008 m. įtrauktas į LR Kultūros vertybių registrą (unik. kodas ).

Parapijoje yra Višakio Rūdos Šaltinio ir Kardokų koplyčios.

## Istorija

Višakio Rūdoje 1817 m. pastatyta medinė bažnyčia, Zapyškio parapijos filija. 1867 m. paskirtas klebonas Juozas Strimavičius rado apgriuvusią bažnyčią. Jis gavo leidimą ją remontuoti, bet 1883 m. pastatė naują dabartinę medinę bažnyčią, ją 1885 m. konsekravo pavyskupis Juozapas Holiakas.

Kunigas Feliksas Martišius 1910 m. įkūrė „Žiburio“ draugijos skyrių, įsteigė biblioteką-skaityklą, pastatė parapijos salę. 1911–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Po 1915 m. įkurta parapija.

Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčia suremontuota. Klebonija nusavinta, klebonas Gvidonas Dovidaitis 1978 m. pastatė naują mūrinę kleboniją.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, barokinių proporcijų, dvibokštė. Ji pseudobazilikinė, trinavė, su daugiasiene apside ir zakristijomis abipus jos. Stogo forma – centrinės dalies – dvišlaitė, bokštų – aštuonkampiai šalmai, apsidės – trišlaitė. Virš priebažnyčio įrengtas vargonų choras, šoninių navų dalis pratęsia dvi zakristijos.

Šventoriaus tvora medinių statinių, su mūriniais stulpais. Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia yra vienintelis medinis neobaroko stiliaus sakralinis pastatas Sūduvoje.

## Galerija

Visakio_Rudos_baznycia.jpg|2007 m.
Višakio Rūda. Bažnyčia.JPG|2013 m.
3.Višakio Rūda. Bažnyčia.JPG|2018 m.
1.Višakio Rūda. Bažnyčia.JPG|Apsidė
Višakio Rūda. Bažnyčios apsidės bokštelis.JPG|Apsidės bokštelis
Višakio Rūda. Kryžius prie bažnyčios.JPG|Šventoriaus kryžius, datuojamas 1937 m.
Višakio Rūda. Bažnyčios vargonai.JPG|Vargonų choras
Višakio Rūda. Bažnyčios altorius.JPG|Altorius
Višakio Rūda. Bažnyčios maketas.JPG|Bažnyčios maketas
Višakio Rūda. Bažnyčios būgnas.JPG|Velykų būgnas
Višakio Rūda. Paminklas. Pranas Dovydaitis.JPG|Atminimo paminklas Pranui Dovydaičiui
Višakio Rūda. Kapas Juozas Štrimaitis.JPG|Kun. Juozas Štrimaitis (1829–1918), bažnyčios statytojas
Višakio Rūda. Kapas Domininkas Budzeika.JPG|Kun. Domininkas Budzeika (1869–1949)
Višakio Rūda. Vincentas Švelnys.JPG|Kun. Vincentas Švelnys (1886–1959)


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos svetainė
Zibalų šv. Jurgio bažnyčia

**Zibalų šv. Jurgio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Zibalų miestelyje, 4 km į šiaurę nuo Širvintų. Savo forma primena gyvenamąjį namą.

## Istorija

Vyskupas Abraomas Vaina tarp 1631 ir 1641 m. Šešuolių dvaro Zibalų palivarką dovanojo Šešuolių bažnyčiai. Zibaluose 1744 m. klebonas Kitkevičius pastatė koplyčią, kuri apie 1774 m. tapo filija.

Parapija įkurta 1920 m. klebono Kazimiero Lajausko (1892–1921; lenkų nužudytas) rūpesčiu. Klebonas Bronius Bulika (1923–1988) 1950 m. nuteistas 10 metų ir ištremtas. 1950 m. parapijoje klebonu buvo būsimas vyskupas, Kauno arkivyskupo generalvikaras, kunigų seminarijos ilgametis dėstytojas Vladislovas Michelevičius (1924–2008).

## Architektūra

Bažnyčia medinė, savo forma primena tradicinį gyvenamąjį namą, vienanavė, su trisiene apside, 2 mažomis zakristijomis abipus jos ir bokšteliu ant stogo. Šventorių juosia medinių stulpelių tvora. Jame yra medinė varpinė ir stogastulpis su skulptūromis (1883 m.).

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Žagarės I šv. Petro ir Pauliaus bažnyčia

**Žagarės I šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia** (arba ***Naujosios Žagarės bažnyčia***) – bažnyčia, stovinti Žagarėje, buvusioje Naujojoje Žagarėje, prie kelio į Joniškį, dešiniajame Švėtės krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 1356, turi renesanso ir baroko bruožų.

## Istorija

Pirmoji bažnyčia pastatyta apie 1523 m. Jai aukojo Sirevičiai. XVII a. pradžioje minima sena medinė bažnyčia. 1600 m. įsteigta parapinė mokykla. Žagarėje 1619 m. paskirti sklypai bažnyčiai, klebonijai, kapinėms. 1633–1636 m. pastatyta nauja mūrinė bažnyčia. Ji 1804 m. gerokai apdegė. 1805–1806 m. suremontuota. Be jurisdikos miestelyje, bažnyčiai 1832 m. priklausė Daukšių, Pabalių ir Stalmokų kaimai.

1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Parapijai 1940 m. priklausė Juodeikių filija.

1961–1988 m. į Žagarę ištremtas vyskupas Julijonas Steponavičius (1911–1991), Vilniaus arkivyskupijos apaštališkasis administratorius. 1972–1989 m. klebonavo Gustavas Gudanavičius (1911–1991), Helsinkio grupės narys.

2011 m. šventoriuje pašventintas akmeninio Rūpintojėlio koplytstulpis vysk. J. Steponavičiaus apaštalavimui Žagarėje atminti. 2021 m. šventoriuje atidengtas kryžius su atminimo lenta kunigui, žydų gelbėtojui Kazimierui Kavaliauskui.

## Architektūra

Bažnyčia turi renesanso ir baroko bruožų. Ji stačiakampio plano, vienabokštė, su siauresne trisiene apside, vienanavė. Šventoriaus tvora akmenų mūro, su metaliniais vartais. Prie tvoros priglaustos Kryžiaus kelio stočių koplytėlės. Viena iš jų užkelta ant šventoriaus koplyčios prieangio.

## Galerija

Žagarės naujoji bažnyčia 2.JPG|Suremontuota bažnyčia
Žagarės naujoji bažnyčia 3.JPG|Bažnyčia 2015 m.
Žagarės naujoji bažnyčia, šventorius.JPG|Šventoriaus koplyčia
Žagarės naujoji bažnyčia, Rūpintojėlis.JPG|Rūpintojėlis
Naujosios Zagares baznycia1.2009-0611.jpg|Trisienė apsidė 
Naujosios Zagares baznycia2.2009-06-11.jpg|Atminimo lenta J. Steponavičiui
Zagares naujoji baznycia.2009-06-11.jpg|Interjeras
Naujosios Zagares baznycia3.2009-06-11.jpg|Kairysis altorius
Naujosios Zagares baznycia4.2009-06-11.jpg|Dešinysis altorius


## Literatūra
* Ernestas Vasiliauskas, Rita Regina Trimonienė. NAUJOSIOS ŽAGARĖS PARAPIJOS ARCHYVAS *lituanistika.lt*, Žiemgala 2016/2.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Naujosios Žagarės Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia 1610 m. *panoramas.lt*
*
Žaiginio šv. Antano Paduviečio bažnyčia

**Žaiginio šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Žaiginio miestelyje, kairiajame Sandravos (dešinysis Luknės intakas) krante. Savo forma primena gyvenamąjį namą.

## Istorija

Žaiginyje 1664 m. minima naujai statyta medinė bažnyčia, turinti 2 altorius. Nagurskiai 1762 m. į Žaiginį pakvietė pranciškonus, vienuolynui dovanojo 90 valakų žemės, Legečių, Nagių kaimus. Pranciškonai 1764 m. pasistatė vienuolyną, 1770 m. – bažnyčią, 1790 m. – koplyčią Legečiuose.

Iki 1820 m. pastatytas naujas medinis vienuolynas. Žaiginio pranciškonams 1820 m. priklausė Legečių palivarkas, Belazariškių, Čerkosų, Kelmynų, Mažuolių, Pluskių kaimai. XIX a. pirmojoje pusėje veikė parapinė mokykla. Rusijos valdžia 1832 m. vienuolyną uždarė, netrukus jis sudegė. Ant jo pamatų Žaiginio dvaro savininkas pastatė kleboniją. Valdžia patenkino vyskupo prašymą ir bažnyčios neuždarė. 1836 m. pavyko įkurdinti kunigą.

1915 m. gegužės 4 d. bažnyčia sudegė. Žaiginio dvare buvo įrengta koplyčia. Kunigo Leono Skabeikos rūpesčiu 1916–1917 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia, atstatyta klebonija ir ūkiniai pastatai. 1931 m. pastatyti parapijos namai. Po Antrojo pasaulinio karo valdžia klebonijoje įrengė vaikų darželį.

## Architektūra

Savo forma bažnyčia primena didelį gyvenamąjį namą, bebokštė, su trisiene apside. Vidus 3 navų, atskirtų lieknomis kolonomis, įrengti 3 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro, su stulpiniais vartais. Šventoriuje stovi medinė varpinė.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Arkivyskupijos informacija
Žalpių šv. Benedikto bažnyčia

**Žalpių šv. Benedikto bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Žalpių miestelyje, prie kelio . Liaudies architektūros formų.

## Istorija

Žalpiai 1616–1721 m. priklausė Raseinių evangelikų reformatų bažnyčiai. Apie 1814 m. pastatyta katalikų koplyčia, įsigytas varpas, 1815 m. – vargonai. Iki 1907 m. nuolatinio kunigo nebuvo. Viduklės klebono rūpesčiu 1896 m. Žalpių koplyčiai pakeista dalis sienojų. Kunigas Izidorius Gudavičius 1928 m. pastatė dabartinę medinę bažnyčią, 1929 m. sausio 20 d. ji konsekruota.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su trisiene apside, žema penkiasiene zakristija ir 2 bokšteliais. Vienanavė.

Priešais bažnyčią, kitoje gatvės pusėje esančiose Žalpių kapinėse savo pastatytoje kapo koplyčioje palaidotas žymus vargonų meistras Jonas Garalevičius (1871–1943), pirmojo rajone Šaulių kuopos vadas 1919–1940 m., tremtinys Stasys Danusas (1889–1959).

Vargonai 1 manualo, 8 registrų. Prospekto kompoziciją sudaro pagrindiniai trys elementai – bokštas ir du laukeliai. Griežykla yra kairėje vargonų pusėje. XX a. I pusėje vargonus remontavo Jonas Garalevičius. Dabartiniai registrų įrašai griežykloje buvo padaryti vargonų remonto metu XX a. antroje pusėje. Išlikusios dumplės lygiagretinės, neoriginalios. Dauguma vamzdžių, oro skirstymo dėžė, mechanika yra autentiški.

## Galerija

Zalpiu_sv_Benedikto_baznycia_2013.jpg|Bažnyčia 2013 m.
Žalpių varpinė.JPG|Suremontuota varpinė
Žalpiai, varpai.JPG|Du varpai varpinėje
Žalpių bažnyčia, vargonai.JPG|Vargonai
1. Žalpių bažnyčia. Remontas.JPG|Tuščia bažnyčia (remontas)


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Bažnyčios panoraminės nuotraukos (*panoramas.lt*)
Žarėnų-Latvelių šv. Mikalojaus bažnyčia

**Žarėnų-Latvelių šv. Mikalojaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Žarėnų kaime (vadintame Latveliais), Šiaulių rajone, 5 km į vakarus nuo Šakynos, prie kelio . 1997 m. bažnyčia įrašyta į Kultūros vertybių registrą.

## Istorija

Dabartinė mūrinė bažnyčia pastatyta 1786–1790 m. Pašventinta 1787 m. – ši data ir laikoma bažnyčios istorijos pradžia. Jai 1793 m. dovanoti 28 margai žemės. Bažnyčiai 1806 m. priklausė Vismaldų kaimas.

## Architektūra

Bažnyčia pusiau gotiško stiliaus. Pastatas stačiakampio asimetriško plano, su šonine zakristija, pusapskrite apside, išsikišusiu dviejų tarpsnių masyviu bokštu. Sienos iš akmens mūro, nutinkuotos. Viduje vientisa erdvė su lygiomis medinėmis lubomis. Dešinėje prienavio pusėje įrengti laiptai į vargonų chorą, prilaikomą dviejų apskritų kolonų. Vargonai padaryti XIX a. pabaigoje, pastatyti 1904 m. Tais pačiais metais įrengti varpai dingo per Pirmąjį pasaulinį karą. Dabar jų yra trys, kuriais skambina elektros varomas mechanizmas. Virš zakristijos, II aukšte, įtaisytos ložės. Bažnyčią puošia trys orderinių formų altoriai.

Šventorius aptvertas akmens mūro tvora su trejais vartais, jame yra kapinės. Į šiaurę nuo šventoriaus yra klebonija. 

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Žarėnai-Latveliai. Šv. Mikalojaus parapija (Ssiauliuvyskupija.lt)
* Šiaulių dekanatas. Žarėnų Šv. Mikalojaus bažnyčia *parapijos.lt*
* Žarėnų Šv. Mikalojaus bažnyčia *panoramas.lt*
Žarėnų šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia

**Žarėnų šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Žarėnų miestelyje, prie Telšių–Šilalės kelio. Liaudies architektūros formų, vyraujančių gotikos bruožų.

## Istorija

Žarėnuose bažnyčia greičiausiai statyta XVI a., kadangi Tarkvinijaus Pekulo vizitacijoje 1579 m. rašoma, kad Žarėnų bažnyčią aptarnavo Varnių klebonas M. Goslickis. Ji buvo Varnių filija, pamokslai sakomi kas antrą sekmadienį. Ji XVI a. pabaigoje buvo apleista, neturėjo kunigo. 1626 m. įkurta parapija, jai skirta 30 valakų žemės, ATR valdovas Zigmantas Vaza paskyrė bažnyčiai 30 valakų beneficiją.

1629 m. pastatyta medinė bažnyčia, ji 1750 m. atstatyta. Nuo 1805 m. minima parapinė mokykla. Iki 1820 m. bažnyčiai pakeisti sienojai. Jai 1832 m. priklausė Vismaldų kaimas.

1911 m. klebono Juozapo Lomano rūpesčiu pastatyta nauja didelė, dvibokštė, medinė, miestelio panoramoje ryškiai dominuojanti bažnyčia.

## Architektūra

Bažnyčia lotyniško kryžiaus plano, trinavė, o grakščių proporcijų fasade iškilę aukšti tritarpsniai bokštai su lygiomis viršūnėmis ir aštuonkampėmis smailėmis. Bokštų sienas skaido siauri stačiakampiai, o bažnyčios – aukšti smailiaarkiai langai. Originaliai orientuota lentelių apkalimo kryptis ir faktūra išryškino fasado struktūrą. Statinys net imituoja neogotikines detales.

Bažnyčia liaudies architektūros formų, vyraujančių gotikos bruožų, kryžminio plano, dvibokštė. Joje įrengti 4 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi dviaukštė medinė varpinė, pripažinta saugomu paminklu. Varpinė nesudėtingų etninės architektūros formų, priklauso retesniam varpinių tipui: joje yra dviejų paskirčių patalpos – varpinė ir lavoninė. Be to, ji pastatyta netradicinėje varpinėms vietoje – bažnyčios gale, už apsidės. Joje kabo varpas, 1885 m. išlietas pirklės Pelagijos Ivanovnos Usačiovos fabrike Valdajuje (Rusija), sveriantis 70 pūdų 3 svarus. Išlietas Žarėnų klebono kunigo V. Lorento užsakymu. 

Interjere dominuoja neogotikiniai altoriai, tos pačios stilistikos vargonų prospektas. Kryžiaus kelio stočių paveikslai ir mediniai krucifiksai yra senesni, perkelti iš senosios bažnyčios. Apskritai interjeras sukurtas iš naujos, XX a. pradžios bažnytinių dibrtuvių produkcijos, senosios sakralinės dailės paveldo maža. Išskirtinė tik bažnyčios architektūra, imituojanti to laiko mūro architektūrai būdingas formas.

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Žarėnų šv. vyskupo Stanislovo parapija (dekanato inf.)
Žaslių šv. Jurgio bažnyčia

**Žaslių šv. Jurgio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Žaslių miestelyje, šiaurės rytiniame Žaslių ežero krante, Žaslių piliakalnio šiaurės vakarų gale. Istoristinė, turi daug neogotikos elementų.

Šventoriuje stovi Kristaus kančios koplyčia. Parapijoje veikia Guronių koplyčia.

## Istorija

Pirmoji Žaslių bažnyčia pastatyta 1462 m. Žaslių dvaro valdytojai Mykolas ir Jonas Naciai bažnyčią atnaujino ir jos išlaikymui skyrė turtų. Bažnyčią statė fundatorių tėvas. XVII a. ji buvo sugriuvusi, pamaldos laikytos laikinoje pastogėje.

1674 m. klebonai Petras Juodzevičius ir Mykolas Senkevičius pastatė naują medinę bažnyčią. 1777 m. prie bažnyčios pradėjo veikti parapinė mokykla. 1817 m. nugriauti bažnyčios bokštai, pastatytas priebažnytis. 1862 m. bažnyčia perstatyta. Dar 1885 m. norėta statyti mūrinę bažnyčią, tačiau valdžia neleido. 1882–1883 m. vikaras Aleksandras Burba (1854–1898) bažnyčioje giesmes giedojo lietuviškai; rinko lietuvių tautosaką, užrašė apie 300 dainų. Iškėlus kunigą Aleksandrą Burbą, 10 metų lietuviškų pamaldų ir pamokslų Žaslių bažnyčioje nebuvo.

1897–1902 m. kartu su parapijiečiais klebonas Kazimieras Kybelis (1868–1902; palaidotas šventoriuje) pastatė mūrinę bažnyčią (inžinierius Mečislovas Titenbrukas), subūrė lietuvių bažnytinį chorą. Kunigas 1897 m. buvo skųstas caro valdžiai, persekiotas dvasinės vyresnybės. 1911–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. 1914 m. kunigas įsteigė arbatinę. 1915 m. sviediniai pramušė bažnyčios pietinę sieną, įtrūko skliautai, numušti bokštai.

1929 m. bažnyčią konsekravo vyskupas Juozapas Kukta (1873–1942). Šventoriuje 1933 m. pastatyta Kristaus kančios koplyčia. 1932–1946 m. pavyzdingai tvarkė parapijos reikalus, kūrė organizacijas ir brolijas kanauninkas Matas Cijūnaitis (1886–1955). Jam klebonaujant Žaslių bažnyčioje 1940 m. pabaigoje buvo kilę neramumų dėl vietos lenkų mažumos reikalavimų įvesti lenkiškas pamaldas. Klebonas turėjo aiškintis NKVD tardytojams. 1946 m. suimtas ir nuteistas, 1949 m. grįžo į Lietuvą.

1949 m. suimtas ir ištremtas klebonas Jonas Mikučionis (1898–1955), 1954 m. į Lietuvą grįžęs ligotas, netrukus mirė. Šventoriuje palaidotas istorikas, kunigas Juozapas Stakauskas (1900–1972), kardinolo V. Sladkevičiaus motina Uršulė Kavaliauskaitė-Sladkevičienė (1885–1970). Kardinolo tėvai 1910 m. susituokė Žaslių bažnyčioje. Motina paskutinius savo gyvenimo metus praleido pas kardinolą Nemunėlio Radviliškyje.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, turi daug neogotikos elementų, lotyniško kryžiaus plano, su daugiakampe presbiterija, 2 bokštais fasado šonuose. Vidus 3 navų, skliautuotas.

Šventoriuje yra senos kapinės, Kristaus kančios koplyčia, parapijos kunigų ir apylinkės didikų kapai, tarp jų Zaleskių kripta. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Apsidė. Žaslių bažnyčia.JPG|Galinis fasadas
Žasliai. Bažnyčia.JPG|Raudonplytė bažnyčia 
Žaslių bažnyčia, kryžius.JPG|Bokštelio kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Žaslių bažnyčios panoramos
Žeimių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia

**Žeimių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Žeimių miestelyje, prie kelio . Architektūros paminklas Nr. 16020.

Šalia bažnyčios stovi trys šventoriaus koplyčios. Dviejose buvo laidojami Kosakovskiai, trečioji priklausė dvarininkams Nielovickiams. Parapijoje veikia Juciūnų koplyčia.

## Istorija

Iki 1522 m. bažnyčią pastatė A. Zaviša. Nuo 1565 iki 1631 m. ji priklausė evangelikams reformatams. 1720 m. buvo pastatyta naujoji bažnyčia. Nuo 1777 m. minima parapinė mokykla. Jos išlaikymui klebonas Grigaliūnas 1820 m. dovanojo turto. XVIII a. pabaigoje bažnyčioje pamokslai vieną sekmadienį sakyti lietuviškai, kitą – lenkiškai. 1851 m. pamokslai būdavo lenkiški, tik retkarčiais lietuviški. Vėliau pamaldos laikytos tik lenkų kalba. Klebonijai 1832 m. priklausė Miknaičių ir Močėnų kaimai.

1842 m. medinė bažnyčia perstatyta ir „apsukta“ (pagrindinis frontonas orientuotas į vieškelį). 1863 m. Žeimių vikaras Domininkas Trečiokas pripažintas nepatikimu ir ištremtas į Orenburgo guberniją. Bažnyčia 1893 m. sudegė. 

Inžinierius Vaclovas Michnevičius (1862–1947; palaidotas šventoriuje) suprojektavo mūrinę bažnyčią. Klebonas Matas Miežinis su parapijiečiais 1898–1906 m. pastatė dabartinę mūrinę bažnyčią. Vitražus kūrė Vladislovas Pšibitnevskis. 1915 m. rugpjūtį Rusijos kareiviai susprogdino bažnyčios bokštus, sutrupino vargonus, išgabeno varpus. Po Pirmojo pasaulinio karo bažnyčia atstatyta.

## Architektūra

Bažnyčia didelė, neogotikinė, stačiakampio plano, su apside ir 2 aukštais fasado bokštais. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. 

Šventoriaus tvora akmenų mūro. Į ją įmūrytos 3 koplyčios (dvi balto mūro klasicistinės ir viena raudonplytė neogotikinė): Kosakovskių koplyčia-mauzoliejus (1843 m.) ir Pietų (XX a. pradžia) ir Šiaurės koplyčios (XX a. pradžia).

Šventoriuje prie senosios bažnyčios stovėjo varpinė (apatinė dalis – akmenų mūro, viršutinė – medinė). 

## Galerija

Žeimių bažnyčia 1.JPG
Žeimių bažnyčia 7.jpg
Žeimių bažnyčia 2.jpg
Žeimių bažnyčia 3.JPG
Žeimių bažnyčia 4.JPG
Žeimių bažnyčia 5.JPG
Žeimių bažnyčia 6.JPG
Church of Žeimiai001.jpg|Švč. Mergelės Marijos skulptūra virš įėjimo į bažnyčią
2020, Žeimių bažnyčia, priekis.JPG|Pagrindinis fasadas prieš šventoriaus vartus
zeimiubaznycia.jpg|Prie bažnyčios per pamaldas
2020, Žeimių bažnyčia 3.JPG|Bažnyčios vaizdas iš šventoriaus kampo (iš šiaurės rytų)
Žeimių bažnyčia, galinė dalis.JPG|Apsidė su iškylančiu išskirtiniu dantytu profiliu
Žeimiai, bažnyčia.JPG|Galinę sieną vainikuoja pinaklių eilės


## Literatūra
* 
* 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Žeimių Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija (dekanato inf.) 
* Bažnyčios gimtadienis 
* Žeimių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia, šventorius, koplyčios (panoramos)
Želvos šv. Ignaco Lojolos bažnyčia

**Želvos šv. Ignaco Lojolos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Želvos miestelyje, dešiniajame Želvos upelio krante. Pastatyta 1892 m. kunigo Antano Stapulionio ir parapijiečių rūpesčiu. Savo forma primena gyvenamąjį namą.

## Istorija

Želva 1586 m. dovanota Vilniaus universitetui (jėzuitams). 1753 m. jėzuitai pastatė bažnyčią, kuri 1755 m. sudegė. Bažnyčios metrikų knygos buvo išlikusios nuo 1778 m. 1849 m. Želva prijungta prie Žemaičių, 1926 m. – prie Kaišiadorių vyskupijų.

1881 m. bažnyčia sudegė. Atstatyta ir jau baigiama įrengti bažnyčia 1887 m. vėl sudegė. Kunigas Antanas Stapulionis su parapijiečiais 1892 m. pastatė dabartinę medinę. Senosios bažnyčios medžiaga buvo parduota Žemaitkiemio katalikams.

Bažnyčioje sumontuoti garsaus lietuvių meistro Jono Garalevičiaus pagaminti vargonai. 1909–1914 veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Apie 1922 m. įsteigta parapija. 1932 m. klebonas Stanislovas Švėgžda bažnyčią perdažė. Klebonas Pranas Cibulskas 1949 m. areštuotas ir ištremtas, po 10 metų grįžo į Lietuvą neįgalus.

1953–1954 m. kunigas Jonas Mintaučkis su parapijiečiais ją atnaujino. Nuo 1968 m. iki mirties klebonavo Jonas Tomkus (1924–1989; palaidotas šventoriuje).

## Architektūra

Bažnyčia savo forma primena gyvenamąjį namą, su 2 bokšteliais (vienas fasade, kitas ant apsidės stogo). Vidus 3 navų, atskirtų kolonomis. Prieš bažnyčią stovi akmenų mūro klasicistinė varpinė su aukštu kryžiumi. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame yra kapinės.

Želvos parapijos klebonas aptarnauja gretimame kaime esančią Skuolių koplyčią.

## Galerija

Zelvos Sv. Ignaco Lojolos baznycios varpine.jpg|Bažnyčios varpinė
Želva, bažnyčia.JPG|Bažnyčios galinė dalis
Želvos bažnyčia, vartai.JPG|Šventoriaus vartai
Bažnyčia Želvoje, bokštelis.jpg|Signatūrinio varpo bokštelis
Želvos bažnyčia, kryžius.jpg|Bažnyčios smailės kryžius
Želvos varpinė, kryžius.jpg|Varpinės kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Žemaičių Naumiesčio šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Žemaičių Naumiesčio šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Žemaičių Naumiesčio miestelyje, prie kelio . Liaudies architektūros formų, turi neogotikos bruožų.

## Istorija

Medinę bažnyčią 1782 m. pastatė Mykolas Ronikeris. Ji 1790 m. konsekruota, dovanotas 1 valakas žemės. Bažnyčiai priklausė Degučių ir Gardamo filijos.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, turi neogotikos bruožų, kryžminio plano, su bokšteliu. Yra 5 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame palaidotas Žemaičių Naumiesčio klebonas, vėliau altarista Petras Bernotas (1910–1988).

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Žemaitkiemio šv. Kazimiero bažnyčia

**Žemaitkiemio šv. Kazimiero bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Žemaitkiemio miestelyje, prie kelio . Turi neobaroko bruožų. Bažnyčios statinių kompleksas įrašytas į Kultūros vertybių registrą Nr. 31229.

## Istorija

Apie 1582 m. Žemaitkiemio dvaras dovanotas Vilniaus jėzuitų kolegijai. Jėzuitai 1586 m. pastatė bažnyčią. Jai tada dovanotas Semeniškio kaimas (vėliau sukeistas su Žemaitkiemiu). 1716 m. pastatyta nauja bažnyčia. Nuo 1777 m. minima parapinė mokykla.

Per 1892 m. miestelio gaisrą bažnyčia sudegė. Pasklidus gandui, jog jos vietoje bus statoma cerkvė, paskubomis nupirkta Želvos bažnyčia ir pastatyta sudegusios vietoje. Žmonės nepakluso policijos reikalavimui sustabdyti statybą. Klebonas M. Gulbinas ištremtas 3 metams į Kalugą (Kalugos gubernija), 2 metams ištremti ir bažnyčią statę 3 darbininkai.

1892 m. suprojektuota mūrinė bažnyčia. Parapijiečiai ilgai negavo valdžios leidimo statyti. Šios bažnyčios statybos bylos padariniai buvo reikšmingi visai Lietuvai. Rusijos vidaus reikalų ministras 1896 m. išleido potvarkį (galiojo iki 1899 m.), kuriuo teigė, kad bažnyčioms atstatyti ar perstatyti valdžios leidimo nereikia. Kunigo Antano Jucevičiaus rūpesčiu 1899–1902 m. pastatyta dabartinė bažnyčia.

## Architektūra

Bažnyčia turi neobaroko bruožų, stačiakampio plano, su masyviu fasado bokštu. Vidus 3 navų, skliautuotas. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Žemaitkiemio_Kazimiero_bažnyčia.JPG|Bažnyčios bokštas
Žemaitkiemio bažnyčia.JPG|Šoninis fasadas
Žemaitkiemio bažnyčia, galinė dalis.JPG|Galinė dalis
Žemaitkiemio bažnyčia, vartai.JPG|Šventoriaus vartai


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
Žilinų šv. Antano Paduviečio bažnyčia

**Žilinų šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Žilinų kaime, 7 km į šiaurės vakarus nuo Valkininkų.

## Istorija

1812 m. pastatyta Žilinų dvaro koplyčia. 1862 m. atnaujinta. 1908 m. įkurtas Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. 1924 m. įkurta parapija, paskirtas klebonas Kazimieras Meškėnas.

1927 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. Galutinai įrengta ir dekoruota klebonų Česlovo Krivaičio ir P. Barčinsko po Antrojo pasaulinio karo.

Petras Liutkus (1904–), Žilinuose klebonavęs 1934–1944 m., Kirdeikiuose 1944 m. areštuotas, mirė Vorkutoje 1946 m. Po jo klebonavęs Donatas Linartas (1874–1950) 1946 m. nuteistas 10 metų kalėti, mirė Pravieniškėse.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su 2 masyviais bokštais ir frontonu tarp jų. Viduje 3 vienodo aukščio navos.

## Galerija

Zilinai church2.jpg
Zilinai church3.jpg
Zilinai church4.jpg


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija