open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Remigijus Sabulis

**Remigijus Sabulis** (1954 m. rugpjūčio 29 d. Kaune – 2019 m. gruodžio 29 d. Vilniuje) – Lietuvos kino ir teatro aktorius, režisierius.

## Biografija
1976 m. baigė Lietuvos valstybinę konservatoriją, aktorinio meistriškumo studijas. 1976–1989 m. Kauno dramos teatro aktorius. Kine vaidino nuo 1979 m.

1992 m. baigė Aukštuosius kino režisūros kursus (Arūno Žebriūno studija).

1986 m. suteiktas Lietuvos TSR nusipelniusio artisto vardas.

2008 m. apdovanotas „Sidabrine gerve“ už geriausią antraplanį vaidmenį filme „Nuodėmės užkalbėjimas”.

## Filmografija
* Boris Godunov (2018), rež. Aleksej Andrianov (1), Timur Alpatov (2), Mosfilm
* Zero III (2017), rež. Emilis Vėlyvis
* Kapitonas Nemo – Gustavo nuotykiai (2014), rež. Augustinas Gricius, Vaidas Lekavičius
* Procesas (2013, kino kompanija GP)
* Beduin (2012) rež, Igor Vološin.
* My Way (2011, Pietų Korėja), rež. Kang Je-gyu.
* Lietuviškas tranzitas (2003), scenarijaus bendraautoris, rež. Evaldas Kubilius
* Nuodėmės užkalbėjimas (2007), rež. Algimantas Puipa
* Pašaukimai (Vocations) (2005), rež. Inesa Kurklietytė
* Tamplierių kraujas (2004), rež. Florianas Bachmejeris
* Hitas (2001), rež. Vincentas Montonas
* Pavojingas (2000), rež. Džeimsas Briusas
* Atžalos, rež. Saulius Vosylius, LTV
* KGB karininkas, Vilko dantų karoliai (1997), rež. Algimantas Puipa, LKS
* Reinas – Romanas „alla russa“ (1994), rež. Aloizas Brenčas, Interbel
* Andrejus Basarginas – Poltergeistas-90 (1991), rež. Vladislavas Semerninas, Borisas Zagriažskis, Strannik-Odessa
* Karlis – Zitarų šeima (1990), rež. Aloizas Brenčas, Rygos kino studija
* Advokas Rondolas – Idealus nusikaltimas (1989), rež. Igoris Voznesenskis, M.Gorkio kino studija
* Rūkas (1988), rež. Gediminas Lašis, LKS (TSRS Centrinės TV užsakymu)
* Šturmanas Nikolajus – Baigiantis nakčiai (1987), rež. Rodionas Nachapetovas, Mosfilm-DEFA
* Tardytojas Zeničius – Vienišas autobusas lietuje (1986), rež. Vasile Breskanu, Moldova-film
* Erikas – Svetimas įvykis (1985), rež. Dzidra Ritenberga, Rygos kino studija
* Haris Pauersas – Mes kaltiname (1985), rež. Timofejus Levčiukas, A.Dovženkos kino studija
* Kapitonas Dolgincevas – Du žingsniai nuo „Rojaus“ (1984), rež. Timūras Zolojevas, Odesos kino studija
* Prelatas Olšauskas – Devyni nuopolio ratai (1984), rež. Bronius Talačka, LTV
* Steponas Darius – Skrydis per Atlantą (1983), rež. Raimondas Vabalas, LKS
* Tomas Džordachas – Turtuolis, vargšas…(1982), rež. Arūnas Žebriūnas, LKS
* Richardas – Karlas ir Ana (1981, filmas-spektaklis), rež. Gytis Padegimas, LTV
* Erlas – Amerikietiška tragedija (1981), rež. Marijonas Giedrys, LKS
* Čarlis – Raudonmedžio rojus (1981), rež. Bronius Talačka, LKS
* Pakalnis – Sužeista tyla (1980), rež. Algimantas Kundelis, LKS
* Jonas Lukna – Kaimynai (1979), rež. Vidmantas Bačiulis, LTV
* Kur iškeliauja pasakos (1973), rež. Algirdas Dausa, Lietuvos kino studija (LKS).

## Nuorodos
* САБУЛИС Ремигиус
* Remigijus Sabulis: jautri siela rūsčiame veide
Bugališkis

**Bugališkis** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Suginčių.

## Etimologija

Seniau kaimo buvo žinomas kaip **Abugališkis**. Vardas kilęs iš asmenvardžio *Abugalis* ar *Abugelis*.

## Istorija

Nuo seniausių laikų Bugališkio žemė priklausė Vilniaus vyskupo Kuktiškių dvarui. Ankstyviausias aptiktas paminėjimas 1784 m. 1824 m. vienkiemyje gyveno Baltramiejus Eismantas. 1865 m. topografiniame žemėlapyje *Butrancy*, žmonės vadino *Batrancai*. XIX–XX a. pradžioje palivarkas, gyveno Daubarai. 1923 m. 2 ūkiai 20 gyv. Iki 1927 m. Kuktiškių parapijoje, po to Suginčių parapijoje. Abugališkyje gyvenęs Kuktiškių valsčiaus viršaitis bolševikų su šeima buvo išvežtas į Sibirą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šliaveliai

**Šliaveliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Suginčių prie kelio į Skudutiškį.

## Etimologija

Kaimo vardas yra kilęs iš asmenvardžio *Šliavelis*.

## Istorija

Šliaveliai minimi 1632 m. Skudutiškio dvaro dokumente. XVII a. Skudutiškio dvaro kaimas. 1694 m. Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje užrašyti *Šliaveliai, kitaip Miliai*. 1733 m. Šliavelių palivarke gyveno Jurgis Surgautas ir Dominyka Teresė Surgautienė (Pamarneckaitė). 1782 m., matyt, laikinai priklausė Suginčių dvarui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liaudies komisariatas

**Liaudies komisariatas** (, *наркомат*) – 1917–1922 m. Tarybų Rusijos, 1922–1946 m. TSRS centrinio valstybės valdymo institucija, vadovavusi tam tikros srities valdymui. Liaudies komisariatui vadovaudavo liaudies komisaras (*narkomas*). Liaudies komisarai buvo vyriausybės – Liaudies komisarų tarybos nariai. 

## Istorija
Liaudies komisariatai buvo įkurti 1917 m. spalio mėnesį iš Rusijos Laikinosios vyriausybės ministerijų ir vyriausiųjų valdybų. Įvairiais metais egzistavo šie liaudies komisariatai:
* vidaus reikalų liaudies komisariatas (*народный комиссариат по внутренним делам; НКВД*)
* žemdirbystės liaudies komisariatas (*народный комиссариат земледелия*, *наркомзем*)
* darbo liaudies komisariatas (*народный комиссариат труда*, *наркомтруд*)
* karinių ir jūros reikalų liaudies komisariatas (*народный комиссариат по военным и морским делам*)
* prekybos ir pramonės reikalų liaudies komisariatas (*народный комиссариат по делам торговли и промышленности*)
* liaudies švietimo liaudies komisariatas (*народный комиссариат народного просвещения*, *наркомпрос*)
* finansų liaudies komisariatas (*народный комиссариат финансов*, *наркомфин*)
* užsienio reikalų liaudies komisariatas (*народный комиссариат по иностранным делам*, *наркоминдел*)
* justicijos liaudies komisariatas (*народный комиссариат юстиции*; *наркомюст*)
* maisto produktų liaudies komisariatas (*народный комиссариат по делам продовольствия*, *наркомпрод*)
* pašto ir telegrafo liaudies komisariatas (*народный комиссариат почт и телеграфов*)
* tautybių reikalų liaudies komisariatas (*народный комиссариат по делам национальностей*, *наркомнац*)
* geležinkelio liaudies komisariatas (*народный комиссариат по железнодорожным делам*)

1932 m. Aukščiausioji liaudies ūkio taryba performuota į tris liaudies komisariatus:
* sunkiosios pramonės liaudies komisariatas (*народный комиссариат тяжёлой промышленности*)
* lengvosios pramonės liaudies komisariatas (*народный комиссариат лёгкой промышленности*)
* miško pramonės liaudies komisariatas (*народный комиссариат лесной промышленности*)

Nuo 1936 iki 1939 metų šakinių liaudies komisariatų skaičius padidėjo nuo 6 iki 24. 1946 m. liaudies komisariatai pertvarkyti į ministerijas.

## Šaltiniai
Rimantas Astrauskas (1954)

**Rimantas Astrauskas** (g. 1954 m. balandžio 9 d. Kaune) – lietuvių etnomuzikologas, humanitarinių mokslų daktaras.

## Biografija
1978 m. baigė Lietuvos konservatoriją, J. Čiurlionytės klasę. 1993 m. humanitarinių mokslų daktaras. 1996 m. stažavo Oksfordo universitete (Didžioji Britanija).

1978–1988 m. Lietuvos radijo ir televizijos komiteto muzikos laidų redaktorius. Nuo 1989 m. Lietuvos muzikos ir teatro akademijos dėstytojas, 1995–2001 m. Etnomuzikologijos katedros vedėjas; 1994 m. docentas.

Nuo 1992 m. Tarptautinės liaudies meno organizacijos narys, nuo 1994 m. prezidiumo narys, nuo 1993 m. Europos etnomuzikologų seminaro, nuo 1995 m. Tarptautinės tradicinės muzikos tarybos narys. Etninės kultūros globos tarybos pirmininkas nuo 2000 m.

## Mokslinė veikla
Surinko apie 3000 lietuvių muzikinio folkloro kūrinių. Tiria lietuvių ir gretimų tautų kalendorinių dainų melodiką, intonacijų semantiką, etnomuzikologijos istoriją ir tyrimo metodologiją.

## Bibliografija
* M. K. Čiurlionis ir pasaulis, 2005 m., sudarytojas

## Šaltiniai
Haiku (operacinė sistema)

**Haiku OS**, dar žinoma kaip **OpenBeOS** – laisvai platinama atviro kodo operacinė sistema. Projekto tikslas – sukurti / atkurti operacinę sistemą pagal BeOS pavyzdį.

## Ištakos
Projektas prasidėjo, kai Palm, Inc., nupirkusi Be Inc., nutraukė BeOS tolesnį kūrimą bei palaikymą, palikdama šios operacinės sistemos vartotojus be galimybės ją atnaujinti.

Haiku projekto tikslas – perkurti BeOS atvirojo kodo pagrindu, išlaikant suderinamumą su BeOS programomis.

2004 m. projektas, kad nekiltų keblumų dėl teisių į pavadinimą „BeOS“, buvo pervadintas į Haiku. Šį vardą balsavimu išrinko patys vartotojai. 

Buvo įkurta Haiku, Inc. – ne pelno organizacija, įsikūrusi Niujorko valstijoje.

## Kūrimas
Haiku operacinė sistema kuriama C++ programavimo kalba.

Jos branduolys yra specialiai pritaikytas labai dideliam lygiagrečių procesų ir komandų gijų skaičiui.

Daugiaveiksmiškumas ir gijų gausa leidžia Haiku maksimaliai išnaudoti papildomus kompiuterinės sistemos procesorius.

Haiku naudoja OpenBFS failų sistemą, kuri yra atviro kodo Be failų sistemos (BFS) reimplementacija. Ji yra 64 bitų žurnalinė failų sistema, turinti praplėstą failo atributų sistemą (metaduomenis) su indeksavimo bei paieškos savybėmis, suteikiančiomis į reliacinę duomenų bazę panašų funkcionalumą.

## Išnašos

## Nuorodos

* Haiku Project home page
* Haiku Blog-O-Sphere
Nerijus Radžius

**Nerijus Radžius** (g. 1976 m. rugpjūčio 27 d.) – Lietuvos futbolininkas, žaidžiantis gynėjo pozicijoje.

Už Lietuvos futbolo rinktinę sužaidė 12 rungtynių. Rinktinėje debiutavo 1997 m. liepos 7 d. rungtynėse Estijos rinktine. UEFA Čempionų lygos 2008–2009 m. sezone įmušė išlyginamajį įvartį antrose rungtynėse prieš Glazgo „Rangers“ klubo komandą.

2009 m. sausio pradžioje užstrigus deryboms su Kauno klubu, sugrįžo į Lenkiją ir pasirašė sutartį su Lodzės „LKS“ klubu.

2013 m. liepos viduryje Marijampolės „Sūduvai“ baigus pasirodymą UEFA Europos lygoje nusprendė baigti profesionalo karjerą.

## Pasiekimai

* A lyga: 1999, 2006, 2007 m.
* LFF taurės čempionas: 1997, 2008 m.
* Baltijos futbolo lygos čempionas: 2008 m.

## Išnašos
Vytautas Astrauskas (1930)

**Vytautas Astrauskas** (1930 m. rugsėjo 30 d. Šiauliuose – 2017 m. rugpjūčio 7 d.) – sovietinis partinis veikėjas.

## Biografija
1952–1953 m. dirbo LKP Šiaulių srities komitete, 1953–1956 m. LKP CK ats. organizatorius. 1960 m. baigė Vilniaus aukštąją partinę mokyklą.

1960–1966 m. LKP Šeduvos, Radviliškio rajonų komitetų I sekretorius. 1966–1971 m. LKP CK prekybos ir buitinio aptarnavimo, 1971–1981 m. organizacinio partinio darbo skyriaus vedėjas. 1974 m. baigė Maskvos kooperacijos instituto Vilniaus filialą. 1980 m. Lietuvos SSR nusipelnęs kultūros veikėjas. Nuo 1981 m. LKP CK sekretorius žemės ūkio reikalams.

1971–1981 m. kandidatas į LKP CK biuro narius, 1981–1989 m. narys. 1987–1990 m. LSSR Aukščiausiosios Tarybos prezidiumo pirmininkas. 1989 m. LKP XX suvažiavime balsavo už LKP atsiskyrimą nuo SSKP. 1963–1990 m. LSSR Aukščiausiosios Tarybos, 1988–1989 m. SSRS Aukščiausiosios Tarybos deputatas.

Palaidotas Antakalnio kapinėse.

## Bibliografija
* Įrėminti laike: prisiminimai ir pamąstymai. – Vilnius: Gairės, 2006. – 357 p.: iliustr. – ISBN 9986-625-78-5

## Šaltiniai

|-
Kazimieras Gnedojus

**Kazimieras Gnedojus** (g. 1986 m. vasario 28 d.) – Lietuvos futbolininkas, žaidžiantis  gynėjo pozicijoje.

2003 m. pasirašė sutartį su Klaipėdos „Atlantu“. 2008 m. perėjo į Marijampolės „Sūduvą“. 2009 m. liepos mėn. pasirašė sutartį su Estijos Silamajės "Kalev" klubu. 2010 m. vasario 16 d. pasirašė sutartį su Vilniaus "Žalgirio" komanda. 2011 m. pasirašė kontraktą su Tauragės "Tauro" ekipa.

Žaidė už Lietuvos U-19 ir U-21 rinktines.

## Pasiekimai
* 2009 LFF taurės laimėtojas

## Išnašos
Vladas Astrauskas

**Vladas Astrauskas** (1932 m. lapkričio 20 d. Šiauliuose – 2011 m. gegužės 30 d. Vilniuje) – Lietuvos ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.

## Biografija
1959 m. baigė Vilniaus universitetą. 1982 m. ekonomikos mokslų daktaras, habilituotas socialinių mokslų daktaras.

1959–1970 m. dirbo ekonomikos tarnybų vadovu „Žalgirio“ staklių gamykloje ir Elektrinio suvirinimo įrengimų gamykloje Vilniuje. 1970–1996 m. Vilniaus universiteto dėstytojas, 1986–1996 m. Įmonių ekonomikos katedros vedėjas, 1985 m. profesorius. 1980–1985 m. dirbo ir Lietuvos valstybiniame plano komitete. 1985–1988 m. Liaudies ūkio planavimo ir ekonomikos Mokslo tyrimo instituto direktoriaus pavaduotojas, 1988–1989 m. direktorius.

## Bibliografija
* Darbo našumo planavimas pramonės įmonėje, 1972 m.
* Darbo našumas: jo didinimo veiksniai ir vertinimo metodai, 1976 m.
* Darbo našumo rodiklių sistema, 1979 m., rusų kalba

## Šaltiniai
Leokadija Aškelovičiūtė

**Leokadija Aškelovičiūtė-Razmienė** (1939 m. balandžio 30 d. Naujasėdžiuose, Vilniaus-Trakų apskrityje – 2024 m. rugsėjo 29 d. Vilniuje) – Lietuvos baleto artistė, pedagogė.

## Biografija
Baigė A. Vaganovos choreografijos mokyklą Leningrade.

Nuo 1959 m. Lietuvos Operos ir baleto teatro baleto solistė, 1989–1999 m. repetitorė. 2001 m. Vilniuje įkūrė Baleto institutą. Gastrolių geografija: Vokietija, Bulgarija, Egiptas, Sirija, Libija, Graikija, Italija, Mongolija.

Palaidota Antakalnio kapinėse.

## Žymesni vaidmenys
* Aurora, Piotras Čaikovskis. Miegančioji gražuolė, 1960 m.
* Silvija, Leo Delibes. Silvija, 1961 m.
* Esmeralda, Čezarė Pugnis. Paryžiaus katedra, 1962 m.
* Frigija, Aramas Chačaturianas. Spartakas, 1964 m.
* Kitrė, Liudvigas Minkus. Don Kichotas, 1968 m.
* Žizel, Adolfas Adamo. Žizel, 1970 m.
* Džuljeta, Sergejus Prokofjevas. Romeo ir Džuljeta, 1977 m.
* Odeta-Odilija, Piotras Čaikovskis. Gulbių ežeras, 1974 m.
* Svanilda, Leo Delibes. Kopelija, 1980 m.
Vaidmenys lietuvių kompozitorių baletuose:
* Jūratė, Juozas Gruodis. Jūratė ir Kastytis, 1965 m.
* Betė, Antanas Rekašius. Gęstantis kryžius, 1966 m.
* Giedrė, Antanas Rekašius. Aistros, 1971 m.
* Kastė, Julius Juzeliūnas. Ant marių kranto, 1975 m.
* Eglė, Eduardas Balsys. Eglė žalčių karalienė, 1976 m.

Pirmajame ir vieninteliame Lietuvos kino studijoje sukurtame filme-balete „Eglė žalčių karalienė“ atliko Eglės vaidmenį.

## Įvertinimas
* 1984 m. sukurtas TV filmas „Šoka Leokadija Aškelovičiūtė“.
* 1999 m. Gedimino 5 laipsnio ordinas.

## Šaltiniai
Igoris Pankratjevas

**Igoris Pankratjevas** (g. 1964 m. rugpjūčio 9 d.) – Lietuvos futbolininkas, treneris.

## Žaidėjo karjera
1982–1989 metais rungtyniavo Vilniaus „Žalgirio“ komandoje. Nuo 1990-ųjų atstovavo užsienio klubams. 1998 m. baigė profesionalaus futbolininko karjerą.

### Rungtynės Lietuvos rinktinėje

## Trenerio karjera
Treniravo Lietuvos U-21 rinktinę. Iki 2008 m. rugsėjo vidurio treniravo Marijampolės „Sūduvos“ klubą. Nuo 2009 liepos pabaigos dirbo Baku „Standart“ trenerio asistentu, tačiau 2009 m. spalio pabaigoje, kai buvo atleistas Valdas Ivanauskas, jis kartu su juo paliko klubą.

2010 m. buvo Vilniaus „Žalgirio“ treneriu. Pirmame sezone su komanda iškovojo bronzos medalius. Pripažintas 2010 m. geriausiu Lietuvos pirmenybių treneriu.
Po sezono abi pusės nusprendė 2010 metų pabaigoje besibaigiančios sutarties nepratęsti.

2017 m. ėmėsi treniruoti Antros lygos, Pietų zonos debiutantus Vilniaus „Panerį“.

2017 m. liepos mėnesio pabaigoje pradėjo dirbti Klaipėdos „Atlanto“ vyr. treneriu.

## Nacionalinė vyrų futbolo rinktinė
2012 m. kovo pabaigoje tapo Lietuvos vyrų rinktinės vyr. trenerio asistentu. 2013 m. rugsėjo 12 d., atleidus Csaba László, tapo Lietuvos futbolo rinktinės laikinuoju treneriu. 2013 m. gruodžio 20 d. paskirtas rinktinės vyriausiuoju treneriu. 2015 m. spalio viduryje atsistatydino iš rinktinės posto.

## I.Pankratjevo vadovaujamos Lietuvos nacionalinės futbolo rinktinės rezultatai

I. Pankratjevo vadovaujama Lietuvos nacionalinė futbolo rinktinė iškovojo 5 pergales, 5 rungtynes sužaidė lygiosiomis ir patyrė 11 pralaimėjimų.

## Pasiekimai
Pripažintas 2010 m. geriausiu Lietuvos pirmenybių treneriu.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Andrius Ašmantas

**Andrius Ašmantas** (1906 m. vasario 24 d. Tickinai, Endriejavo valsčius – 1941 m. gegužės 19 d. Vilnius) – lietuvių kalbininkas.

## Biografija
1933 m. baigė Vytauto Didžiojo universitetą. 1935–1938 m. dėstė Klaipėdos pedagoginiame ir nuo 1936 m. Prekybos institutuose, 1939 m. Vytauto Didžiojo universitete, 1940–1941 m. – Vilniaus universitete.

## Šeima
Žmona: Ona Ašmantienė,
vaikai: Joalita Ašmantaitė (Kočenienė), Leonas Ašmantas, Ramūnas Ašmantas.

## Mokslinė veikla
Tyrė bendrinės kalbos istoriją, žodžių darybą, kalbos kultūros, gimtosios kalbos dėstymo metodikos problemas. Bendradarbiavo leidinyje „Gimtoji kalba“.

## Bibliografija
* Kūrybinis Putino pasaulis. *Pedagogikos metraštis*, I sąsiuvinis, Klaipėda, 1937, p.181-213.
* Sakomojo žodžio kultūra mokykloje, 1938 m.
* Iš romantiškosios į mokslinę kalbotyrą Lietuvoje, 1939–1940 m.
* Priesagos -inis, -inė ir -iškas -iška mūsų bendrinėje kalboje nuo „Auszros“ laikų (išsp. 1996 m.).
* Rinktiniai raštai, Vilnius, 1996 m.

## Šaltiniai
KK206

**KK206** – krašto kelias, jungiantis Šilutę ir Rusnę. Kelio ilgis – 7,95 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

Kelias prasideda Šilutėje, Rusnės gatvėje, nuo Geltonojo tilto. Eina Šilutės rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Šlažai ir Žalgiriai. Ties Šlažais ant užliejamų pievų stovi Prezidento K. Griniaus tiltas, skirtas potvynio vandenims praleisti. Kelio atkarpoje 6,19-6,94 km stovi Rusnės estakada. Anksčiau per potvynius buvo organizuojama Šilutės-Rusnės perkėla.

Kelias baigiasi Rusnėje. Prieš Rusnę kelias kerta Nemuną – jo deltos atšaką Atmatą, virš kurios stovi Rusnės tiltas.

## Šaltiniai
Visvaldas Mažonas

**Visvaldas Marijus Mažonas** (1941 m. rugpjūčio 25 d. Šiauliuose – 2025 m. kovo 25 d.) – Lietuvos politikas, Lietuvių patriotų sąjungos vadovas.

## Biografija
Mokėsi Kauno 1-ojoje vidurinėje ir „Saulės" vidurinėje mokyklose. 1973–1976 m. mokėsi Kauno specialiojoje milicijos mokykloje, įgijo aukštesnįjį juridinį išsilavinimą. 1977–1979 m. mokėsi Volgogrado aukštojoje tardymo mokykloje (jos nebaigė). Vėliau dirbo vairuotoju ekspeditoriumi, apsaugos sistemoje, statybininku, sargybos viršininku.

Rolando Pakso prezidentinio skandalo metu lydėjo prezidento delegaciją po Lietuvos miestus, veldavosi į konfliktus su prezidento oponentais (vieno iš konfliktų metu panaudojo smurtą ir už tai buvo teisiamas). Visvaldas Mažonas taip pat dažnai lydėdavo kito radikalo Mindaugo Murzos rengiamas akcijas, rengė provokacijas tremtinių sąskrydžiuose.

Visvaldo Mažono vieši pasisakymai buvo ultraradikalūs, neretai agresyvūs, su necenzūrine leksika, raginimais nuversti teisėtą valdžią..

2011 m. spalio 2 d. Mindaugas Murza pašalino jį iš savo vadovaujamos Lietuvių Tautos Sąjungos narių.

## Šaltiniai
KK207

**KK207** – krašto kelias, jungiantis Sedą ir Židikus. Kelio ilgis – 19,34 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Sedoje. Eina Mažeikių rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Kulšėnai, Renavas, Vadagiai, Račaliai. Baigiasi Židikuose, trišalėje sankryžoje su . Nuo Sedos iki Renavo į vakarus nuo kelio teka Varduva, kelias ją prie Renavo kerta, taip pat kelias kerta Kvistės upelį.
KK208

**KK208** – krašto kelias – pietrytinis Utenos aplinkkelis. Kelio ilgis – 1,93 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra. Aplinkkelis jungia magistralinį kelią  ir . Kelias kerta Viešos upę. Tai trumpiausias krašto kelias Lietuvoje.
KK209

**KK209** – krašto kelias, jungiantis Joniškį ir Pasvalį. Kelio ilgis – 65,98 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Joniškyje, Upytės gatvėje, sankryžoje su . Eina Joniškio, Pakruojo ir Pasvalio rajonuose. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Bariūnai, Saugėlaukis, Mindaugai, Kriukai, Žeimelis, Nairiai, Vaškai, Titkoniai, Noriai, Tetervinai, Ustukiai. Baigiasi Pasvalyje, Stoties gatvėje, sankryžoje su . Kelias kerta šias upes ir upelius: Ašvinę, Virčiuvį, Šaltupį, Šešėvėlę, Šešėvę, Lieporą, Švitinį, Viršytį, Beržtalį, Melnupę, Plonę, Maučiuvį, Yslykį, Kamatį, Mūšą (Ustukių tiltas).
KK210

**KK210** – krašto kelias – Joniškio aplinkkelis. Kelio ilgis – 7,67 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra. Aplinkkelis atsišakoja nuo magistralės  (), prieš tai, kai šį kelią kerta Šiaulių–Jelgavos geležinkelis, į ją ir įsilieja, aplenkęs Joniškį iš vakarų pusės. Turi sankryžą su , į šiaurę nuo miesto, kelią kerta jau minėtas geležinkelis.
Mikelis Ašmys

**Mikelis Ašmys** (1891 m. gruodžio 6 d. Povilai, Šilutės apskr. – 1918 m. gruodžio 1 d. Lozana) – Mažosios Lietuvos kultūros veikėjas, publicistas.

## Biografija
1912–1915 m. studijavo teisę Karaliaučiaus, Halės, Berlyno universitetuose. Redagavo laikraštį „Apžvalga“. 1915 m. grįžo į Povilus, dirbo laikraščio „Dabartis“ redakcijoje Tilžėje. Vengdamas vokiečių policijos persekiojimo 1917 m. išvyko į Berlyną, 1918 m. – į Lozaną.

Kartu su J. Eretu redagavo Lietuvių informacijos biuro biuletenį „Litauen“ ir kt. leidinius vokiečių kalba. Remdamasis svetimų kalbų intensyvaus mokymosi metodika vokiečių kalba parengė lietuvių kalbos vadovėlį užsieniečiams ir vokiečių – lietuvių kalbų žodynėlį. Straipsnyje „Lietuvių skaitlius Prūsijoje“ (1913 m.) apibūdino lietuvių nykimo priežastis Mažojoje Lietuvoje. Turėjo įtakos J. Ereto apsisprendimui dirbti Lietuvoje.

## Bibliografija
* *Litauisch*, lietuvių kalbos vadovėlis užsieniečiams, 1917 m.; išėjo keli leidimai
* *Litauisch*. Mit genauer Angabe der Aussprache, 1916 m., 2 leidimai
* Lietuvos kraštas ir žmonės, *Land und Leute in Litauen*, 1918 m.

## Nuorodos
* 

## Šaltiniai
Širvintų apskritis

**Širvintų apskritis** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos rytuose, į šiaurės vakarus nuo Vilniaus. Centras – Širvintos.

## Istorija

Apskritis sudaryta 1915 m. lapkričio 23 d. vokiečių okupacinės valdžios. 1915–1916 m. ji priklausė Oberosto Vilniaus, 1916–1917 m. Vilniaus-Suvalkų, 1917–1918 m. Lietuvos sričiai. 1919 m. Lietuvos valdžia apskritį panaikino.

Širvintų apskritis vėl sudaryta 1948 m. gruodžio 17 dieną. 1950 m. birželio 20 d. apskritis pertvarkyta į Širvintų rajoną (31 apylinkė), dalis teritorijos perduota Jonavos rajonui (1 apylinkė), Molėtų rajonui (2 apylinkės), Nemenčinės rajonui (15 apylinkių), Smėlių rajonui (8 apylinkės) ir Vilniaus rajonui (11 apylinkių).

|-
| 1917 m. || 1960 || 62 262 || ||
|-
| 1949-01-01  || 1645 || || 6 valsčiai (69 apylinkės)  ||
* 5 miesteliai
|-
| 1950-01-19 || || || 68 apylinkės  ||
|}

## Literatūra
* 
* 
* 

## Šaltiniai
KK211

**KK211** – krašto kelias, jungiantis Linkuvą ir Žeimelį. Kelio ilgis – 22,02 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Linkuvoje, kelių  ir  sankryžoje. Eina Pakruojo rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Plentas, Ruponiai, Ūdekai, Puodžiūnai, Steigviliai, Diržiai, Bardiškiai, Lauksodis, Nociūnai, Akmenėliai. Baigiasi Žeimelyje, sankryžoje su . Kelias kerta Kerkšnį, vėliau Beržtalį, kuris nuo Steigvilių eina palei kelią iš rytų pusės iki pat Žeimelio.
Steponas Ašmontas

**Steponas Ašmontas** (g. 1945 m. liepos 28 d. Auksoras, Klaipėdos apskr.) – Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
1949 m. su tėvais buvo ištremtas į Sibirą. 1967 m. baigė Tomsko universitetą. 1972 m. fizikos ir matematikos mokslų kandidatas, 1982 m. habilituotas fizinių mokslų daktaras, 1992 m. profesorius.

Nuo 1968 m. dirba Puslaidininkių fizikos institute, 1989–2010 m. direktorius. Lietuvos mokslų institutų asociacijos prezidentas.

Vaikai Aistė, Gilija, Žemyna, Simonas, Astijus.

## Mokslinė veikla
Darbai iš karštųjų krūvininkų sukeltų elektrogradientinių reiškinių vienalyčiame ir nevienalyčiame puslaidininkyje. 130 mokslinių publikacijų bei 18 išradimų autorius. Atrado elektronų šalimą kompensuotajame indžio stibide, esančiame stipriame elektriniame lauke, karštųjų krūvininkų Demberio reiškinį, fotogradientinę bei tarpslėninę elektrovarą, karštųjų krūvininkų Peltier reiškinį, 1970 m. – elektrovaros ir laidumo asimetrijos susidarymą vienalyčiame izotropiniame puslaidininkyje. Ištyrė mikrobangų ir infraraudonosios spinduliuotės sąveiką su puslaidininkiais.

## Įvertinimas
* 1982 m. LTSR valstybinė premija
* 1998 m. Lietuvos mokslo premija
* 1998 m. Gedimino 5 laipsnio ordinas

## Bibliografija
* Steponas Ašmontas. Literatūros rodyklė. – Vilnius, 2005 m. ISBN 9986-9284-6-X
* Atvirieji cilindriniai girotropiniai bangolaidžiai. Monografija. Bendraautoriai Liudmila Nickelson, Vacius Mališauskas, Viktoras Šugurovas. VGTU leidykla TECHNIKA, 2007 m. ISBN 978-9955-28-180-1

## Šaltiniai

## Nuorodos
* STEPONAS AŠMONTAS. Mikrobangų ir infraraudonosios spinduliuotės sąveika su puslaidininkiais. MG 1999/10
KK212

**KK212** – krašto kelias, jungiantis Radviliškį ir Pakruojį. Kelio ilgis – 23,11 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Radviliškyje, Gedimino gatvėje, sankryžoje su  (). Eina Radviliškio ir Pakruojo rajonuose. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Aukštelkai, Kauksnujai, Šukioniai. Baigiasi 2 km į pietvakarius nuo Pakruojo, trišalėje sankryžoje su . Kelias tris kartus kerta Vėzgės upę.
Tanzanijos šilingas

**[[Tanzanija|Tanzanijos]] [[šilingas]]** – Tanzanijos valiuta. ISO 4217 kodas – *TZS*. Šilingas padalintas į 100 centų. Simbolis – x arba y (abu naudojami). 1966 m. pakeitė Rytų Afrikos šilingą, bet iš esmės pasikeitė tik pavadinimas.
KK213

**KK213** – krašto kelias, jungiantis Aleksandriją ir Ginkūnus. Kelio ilgis – 3,82 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias jungia krašto kelią  ir magistralinį kelią  (). Į vakarus nuo kelio telkšo Ginkūnų ežeras.
KK214

**KK214** – krašto kelias, jungiantis Trakus ir Senuosius Trakus. Kelio ilgis – 3,78 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Trakuose, viadukinėje sankryžoje su magistrale  (). Eina Trakų rajone. Baigiasi Senųjų Trakų geležinkelio stotyje. Į vakarus nuo kelio visą maršrutą eina geležinkelis, jungiantis Trakus su geležinkelio linija Vilnius – Varėna.
KK215

**KK215** – krašto kelias, jungiantis Bubius ir Ramučius. Kelio ilgis – 17,89 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Bubiuose, viaduke su  (). Eina Šiaulių ir Kelmės rajonuose. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Bubiai, Kurtuvėnai ir Šaukėnai. Baigiasi Ramučiuose, kairiajame Ventos krante. Stovi Kalniškių tiltas.
Kelias eina į pietus nuo Ventos perkaso ir jo tvenkinių. Šis kelias nutiestas šalia Paraudžių miško. Kelią ypač pamėgę dviratininkai.
Solomonas Atamukas

**Solomonas Atamukas** (1918 m. sausio 31 d. Kijevas – 2014 m. gruodžio 19 d.) – istorikas, Lietuvos žydų bendruomenės veikėjas.

## Biografija
1936–1940 m. už antivalstybinę veiklą kalintas. 1937 m. įstojo į LKP. Per 1940–1941 m. sovietinę okupaciją bolševikų partinis veikėjas Kaune. 1942–1943 m. Raudonosios armijos 16-osios lietuviškosios divizijos politinis, po demobilizacijos partinis darbuotojas. 1954 m. Maskvoje baigė Neakivaizdinę aukštąją partinę mokyklą prie TSKP CK. 1953–1975 m. dėstė Vilniaus aukštojoje partinėje mokykloje, 1965–1974 m. katedros vedėjas. 1977–1990 m. dirbo Istorijos institute. 1988 m. vienas Lietuvos žydų kultūros draugijos steigėjų. 

Nuo 1990 m. gyveno Izraelyje.

Parašė oficialiąja sovietine ideologija paremtų knygų iš LTSR ir LKP istorijos.

## Bibliografija
* Nauja Lietuva, nauji kadrai, 1974 m.
* Žydai Lietuvoje, lietuvių ir rusų kalba, Vilnius, 1990 m.
* Lietuvos žydų kelias: Nuo XIV amžiaus iki XX amžiaus pabaigos, Vilnius, 1998 m., Antras papildytas leidimas. – Vilnius, 2001 m., Trečias papildytas leidimas – Alma littera, 2007 m. ISBN 978-9955-24-371-7

## Šaltiniai
KK216

**KK216** – krašto kelias, jungiantis Gargždus ir Kretingą. Kelio ilgis – 22,68 kilometro. Šiame krašto kelyje yra dvi „juodosios dėmės“.

## Maršrutas

Kelias prasideda Gargžduose, Kretingos plento gatvėje, sankryžoje su . Eina Klaipėdos ir Kretingos rajonuose. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Vaiteliai ir Jokūbavas. Baigiasi Kretingoje, J. Jablonskio gatvėje. Kelias viaduku kerta magistralę  (), sankryžoje su šiuo krašto keliu baigiasi .
KK217

**KK217** – krašto kelias, jungiantis Klaipėdą ir Jokūbavą. Kelio ilgis – 17,01 kilometro. Šiame krašto kelyje yra trys „juodosios dėmės“.

## Maršrutas
Kelias prasideda Klaipėdoje, trišalėje sankryžoje su  (). Eina Klaipėdos ir Kretingos rajonuose. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Klemiškė I, Baukštininkai, Plikiai. Baigiasi Jokūbave, sankryžoje su . Kelias Plikiuose kerta Eketės upę.
Juozas Atkočiūnas

**Juozas Atkočiūnas** (g. 1945 m. rugpjūčio 7 d. Akmenynėje, Rozalimo valsčiuje) – Lietuvos inžinierius statybininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1967 m. su pagyrimu baigė Kauno politechnikos institutą. 1973 m. – technikos mokslų kandidatas. 1996 m. habilituotas technologijos mokslų daktaras. Nuo 1997 m. profesorius. 

Nuo 1969 m. Vilniaus Gedimino technikos universiteto (iki 1990 m. VISI) dėstytojas, nuo 1997 m. Statybinės mechanikos katedros vedėjas. VGTU Tarybos (1997–2001), VGTU Senato (2001–2016) narys, 2004–2011 m. pirmininko pavaduotojas. V kadencijos Lietuvos mokslo tarybos (LMT) nuolatinės technologijos mokslų ekspertų komisijos narys. VI kadencijos (2003–2007) LMT narys, mokslininkų kvalifikacijos pirmininko pavaduotojas. LR mokslinio darbo stažo nustatymo komisijos 2007–2014 m. narys.

2008–2011 m. SKVC ekspertų Tarybos narys. Nuo 1999 m. EUROMECH narys EM 08146.

## Bibliografija
* Kartotiniai apkraunamų tampriųjų-plastinių sistemų skaičiavimas, monografija, 1994 m., rusų kalba
* Statybinė mechanika: Programos ir uždavinių sprendimas ESM (vadovėlis, su kt., 1990 m., rusų k.)
* Statybinės mechanikos uždavinių sprendimas kompiuteriais (vadovėlis, su kt., 1995 m.)
* Tamprumo teorijos pagrindai (mokomoji knyga, su J. Nagevičiumi, 2000 m.)
* Aleksandras Čyras ir optimizacija statybinėje mechanikoje (monografija su A. Čižu; 2002 m.)

* Tamprumo teorijos pagrindai (vadovėlis, su J. Nagevičiumi, 2004 m.)

* Netamprių konstrukcijų mechanika (vadovėlis, su A. Čižu, 2009 m.)

* Tampriųjų plastinių strypinių konstrukcijų optimizavimas (vadovėlis, su R. Karkausku, 2010 m.)

* Optimal Shakedown Design of Elastic-plastic Structures (vadovėlis, 2011 m.)
* Integrali statybinė mechanika (vadovėlis, su G. Blaževičiumi, 1-oji laida, 2015 m.)
* Integrali statybinė mechanika (vadovėlis, su G. Blaževičiumi, 2-oji pataisyta ir papildyta laida, 2024 m.)
* Juozas Atkočiūnas: biografijos puslapiai ir bibliografinė rodyklė (2006 m.)

## Įvertinimas
* 1993 m. Lietuvos mokslo premija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Prof. habil. dr. Juozas Atkočiūnas
KK218

**KK218** – krašto kelias, jungiantis Kretingą ir Skuodą. Kelio ilgis – 52,43 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Kretingoje, Šventosios gatvėje, sankryžoje su  () ir . Eina Kretingos ir Skuodo rajonuose. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Tarvydai, Darbėnai, Nausėdai, Senoji Įpiltis, Juodeikiai, Lenkimai, Luknės, Kulai I. Baigiasi Skuode, sankryžoje su . Kelią kerta geležinkelis Klaipėda – Telšiai, į vakarus nuo kelio, iki Darbėnų eina Kretingos–Skuodo geležinkelis, Darbėnų šiaurėje ir Skuodo pietvakariuose jis dukart kerta kelią. Šiauriau Lenkimų kelias kerta Šventosios upę, Skuode – Bartuvos tvenkinį.
Imago

**Imago** ( – atvaizdas, išvaizda) – paskutinė vabzdžių ir kitų nariuotakojų metamorfozės fazė. Ši stadija dažnai vadinama „**suaugėlio**“, kadangi šioje stadijoje vabzdys yra seksualiai brandus ir gali daugintis, taip pat turi funkcionuojančius sparnus (jei ta vabzdžio rūšis apskritai juos turi). Sparnuota forma prieš *imago* (*sub-imago*) labai reta, ją turi lašalai. *Sub-imago* geba skristi; panašiai po keleto valandų jis neriasi dar kartą, numesdamas labai ploną kutikulės sluoksnį. Didelę dalį lervos sudaro raumenys bei riebalai. Formuojantis *imago*, labai daug šių raumeninių ir riebalinių audinių suardoma, vietoj jų formuojantis suaugėliui būdingiems organams. *Imago* taip pat dažniausiai turi visiškai naują trachėjų sistemą, pritaikytą prie pasikeitusios kūno formos.

*Imago* fazės fiziologinė paskirtis – plitimas ir dauginimasis. Mityba šioje fazėje vadinama papildoma. Saugėlio ir lervos ar nimfos maistas gali būti tiek panašus, tiek ir labai skirtingas, abiems formoms užimant visai skirtingas ekologines nišas. Pavyzdžiui, dauguma ūsuočių lervų minta mediena, kai suaugę vabalai minta žiedadulkėmis. Kai kurios vabzdžių rūšys *imago* fazėje visai neminta, eikvoja tas medžiagas, kurias sukaupė būnant lervos ar nimfos stadijoje (pavyzdžiui, vabalas raganosis, lašalai).

## Šaltiniai
KK219

**KK219** – krašto kelias, jungiantis Bugenius ir Pikelius. Kelio ilgis – 16,54 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda į šiaurę nuo Bugenių, sankryžoje su . Eina Mažeikių rajone. Prie kelio yra Ruzgai. Baigiasi Pikeliuose. Kelią kerta geležinkelis, jungiantis Mažeikius ir „Mažeikių naftos“ įmonę. Kelias kerta Varduvą – Žibikų tvenkinį. Kelias juosia „Mažeikių Naftos“ įmonę iš rytų ir šiaurės pusės.
Rolandas Atkočiūnas

**Rolandas Atkočiūnas** (g. 1961 m. rugpjūčio 16 d. Kaune) – Lietuvos teatro režisierius.

## Biografija
1990 m. baigė B. Ščiukino teatro institutą Maskvoje. Kurį laiką dirbo Maskvos teatruose. 1992 m. įkūrė Kauno mažąjį teatrą, jame dirbo. 1994–1995 m. Šiaulių dramos teatro meno vadovas, direktorius, 1998–2001 m. režisierius. Nuo 2005 m. vadovauja Liepojos (Latvija) dramos teatrui.

Režisavo spektaklių Kauno, Šiaulių ir Klaipėdos dramos teatruose. Ryškesni:
* Žanas Polis Sartras. Už uždarų durų, 1992 m., 1997 m.
* Augustas Strindbergas. Freken Julija, 1993 m.
* Atolas Fugardas. Čia gyvena žmonės, 1994 m.
* Frydrichas Diurenmatas. Penktasis Heraklio žygdarbis ir Augėjo tvartai, 1995 m.
* Kostas Ostrauskas. Čičinskas, 1995 m.
* Luidžis Pirandelas. Henrikas IV, 1997 m.
* Piteris Ustinovas. Fotofinišas, 1998 m.

## Šaltiniai
KK220

**KK220** – krašto kelias, jungiantis Trakus ir Alytų. Kelio ilgis – 74,05 kilometro. Šiame krašto kelyje yra dvi „juodosios dėmės“.

## Maršrutas

Kelias prasideda Trakuose, Gedimino gatvėje, atsišakodamas nuo  (). Eina Trakų ir Alytaus rajonuose. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Šklėriai, Rūdiškės, Galaverknis, Grendavė, Onuškis, Dusmenys, Pivašiūnai, Junčionys, Skraičionys. Baigiasi Alytuje, A. Juozapavičiaus gatvėje. 2 km į rytus nuo Alytaus kelias viaduku kertasi su .
KK221

**KK221** – krašto kelias, jungiantis Vievį ir Aukštadvarį. Kelio ilgis – 32,62 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra. Kelias labai kalnuotas, siauras ir vingiuotas.

## Maršrutas

Kelias prasideda Vievyje. Eina Elektrėnų savivaldybėje ir Trakų rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Pakalniškės, Pastrėvys, Semeliškės, Čižiūnai. Baigiasi Aukštadvaryje, sankryžoje su . Kelias eina Elektrėnų marių pakrante, taip pat ir pusiasaliais ir įlankomis, Semeliškėse kerta Strėvos upę, eina tarp Antakmenių ir Mošios ežerų, ties Čižiūnais.

## Šaltiniai
KK222

**KK222** – krašto kelias, jungiantis Kauną ir Vandžiogalą. Kelio ilgis – 31,26 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

Kelias prasideda Kaune, Vilijampolėje. Eina Linkuvos, Panerių g. ir Žemaičių plentu. Už viaduko su magistraliniu keliu  eina per Sargėnus, kaip Vandžiogalos g. Vėliau eina Kauno rajono savivaldybės teritorija. Svarbiausios gyvenvietės prie kelio – Domeikava, Voškoniai, Vandžiogala. Baigiasi 2 km į šiaurę nuo Vandžiogalos ties Gelnais, kai įsilieja į  kelią.

Sargėnų sankryžos estakada pastatyta 1993 m.

## Maršrutas

## Šaltiniai
KK223

**KK223** – krašto kelias, jungiantis Užventį ir Varnius. Kelio ilgis – 19,88 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Užventyje, sankryžoje su  ir . Eina Kelmės ir Telšių rajonuose. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Kolainiai, Veniai, Ožtakiai. Baigiasi 1 km į pietus nuo Varnių, kai įsilieja į . Kelias dusyk kerta Ventą.
KK226

**KK226** – Lietuvos krašto kelias, jungiantis Karteną ir Salantus. Kelio ilgis – 19,27 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Kartenoje, trišalėje sankryžoje su  (). Eina Kretingos rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Kūlupėnai, Nasrėnai, Barzdžiai, Dvaralis. Baigiasi Salantuose, kai įsilieja į . Kūlupėnuose kelią kerta geležinkelis Klaipėda – Telšiai, nuo Kalnalio kaimo iki Salantų rytinėje kelio pusėje teka Salantas.
KK227

**KK227** – krašto kelias, jungiantis Jakus ir Laugalius. Kelio ilgis – 14,18 kilometro. Šiame krašto kelyje yra dvi „juodosios dėmės“.

## Maršrutas

Kelias prasideda Jakuose, žiedinėje sankryžoje su ,  ir  – Jubiliejaus gatvėje. Eina Klaipėdos rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Kiškėnai, Dovilai, Gargždai. Baigiasi Laugaliuose, 1 km nuo Gargždų, trišalėje sankryžoje su .
KK228

**KK228** – krašto kelias, jungiantis Dauparus ir Vėžaičius. Kelio ilgis – 10,51 kilometro. Šiame krašto kelyje yra dvi „juodosios dėmės“.

## Maršrutas

Kelias prasideda Dauparuose, atsišakojime nuo magistralės A1 pietinės eismo juostos. Eina Klaipėdos rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Šlapšilė, Laugaliai, Gargždai, Kalniškė. Baigiasi Vėžaičiuose, sankryžoje su  ir . Gargžduose kelias kertasi su  ir , taip pat kerta Minijos upę.
Modulis

Matematikoje realaus skaičiaus **absoliutus dydis** (arba **modulis**) – skaičiaus vertė be skaičių lydinčio ženklo. Tarkim, absoliuti vertė (modulis) skaičių 4 ir -4 yra vienoda ir lygi 4.

Skaičiaus a modulis (absoliuti vertė) matematikoje yra žymimas simboliu |a|. Kompiuterinėse programose funkcija, atliekanti modulio radimą, dažniausiai yra žymima **abs()**.

Matematikoje absoliutaus dydžio sąvoka yra apibendrinama ir taikoma ne tik realiems skaičiams bet ir kompleksiniams, kvarternijonams, Klifordo skaičiams, vektoriams, tenzoriams bei kitiems skaičių teorijos objektams. Modulio sąvoka, tiek fizikoje, tiek matematikoje, yra labai susijusi su amplitudės, atstumo bei normos sąvokomis .

## Apibrėžimas
Absoliutus realaus skaičiaus dydis yra gaunamas atmetus ženklą. Geometriškai absoliutus dydis reiškia atstumą iki duoto taško nuo atskaitos pradžios (nulio). Realiajam skaičiui x galioja:
:  |x| =
\begin{cases}
\ &-x &&\mathrm{\;\;kai\;\;} x 

### Kompleksiniai skaičiai
Kadangi kompleksiniai skaičiai nėra išrikiuoti, jiems absoliutaus dydžio apibrėžimas netinka, tačiau geometrinė absoliutaus dydžio interpretacija kaip atstumas nuo 0 gali būti apibendrinta. Kompleksinio skaičiaus absoliutus dydis apibrėžiamas kaip Euklidinis atstumas kompleksinėje plokštumoje nuo jį atitinkančio taško iki pradžios taško. Tai galima apskaičiuoti panaudojant Pitagoro teoremą.
z = x + iy,
čia x ir y yra realieji skaičiai, kompleksinio skaičiaus z **modulis ** yra žymimas |z| ir apskaičiuojamas pagal formulę:
|z| = \sqrt{\operatorname{Re}(z)^2 + \operatorname{Im}(z)^2}=\sqrt{x^2 + y^2},
čia \operatorname{Re}(z)=x ir \operatorname{Im}(z)=y atitinkamai žymi tikrąją ir menamąją skaičiaus z dalis. Kai menamoji dalis y yra lygi nuliu, šis apibrėžimas tampa su realaus skaičiaus x modulio apibrėžimu.

## Savybės
Keletas modulio savybių:
# \|ab| = |a||b|;
# \left | \frac{a}{b} \right |=\frac , b \neq 0;
# |a+b|\leq|a|+|b|;
# ||a|-|b||\leq|a - b|.

## Šaltiniai
KK230

**KK230** – krašto kelias, jungiantis Mauručius ir Puskelnius. Kelio ilgis – 30,04 kilometro. Šiame krašto kelyje yra keturios „juodosios dėmės“.

Kelias prasideda Mauručiuose, kai atsišakoja nuo magistralinio  kelio ( dalies). Kelias nutiestas Prienų rajone ir Marijampolės bei Kazlų Rūdos savivaldybėse. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Veiveriai, Skriaudžiai, Didžioji Zariškė, Ąžuolų Būda, Sasnava. Baigiasi Kantališkių kaime, kai kelias viaduku įsilieja į tą pačią magistralę. Kelias kertasi su ,  ir  krašto keliais.

## Istorija
Tai senasis kelias, jungęs Kauną ir Marijampolę, dar vadintas Suvalkijos plentu. XIX a. pirmoje pusėje tai buvo Sankt Peterburgo–Varšuvos pašto kelio dalis. XX a. pabaigoje buvo greta nutiestas naujas kelias (per kurį dabar eina „Via Baltica“ magistralė), aplenkiantis gyvenamąsias vietoves, per kurias ėjo senasis kelias. Tai padėjo nukreipti vis didėjančius transporto srautus nuo šių gyvenviečių. Šis kelias neteko savo tranzitinės reikšmės ir tapo krašto keliu.
KK231

**KK231** – krašto kelias, jungiantis Vytinę ir Ukmergę. Kelio ilgis – 7,63 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

Kelias prasideda Vytinėje, kai kelias viaduku atsišakoja nuo  automagistralės. Eina Ukmergės rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Slabada, Vaitkuškis, Vaitkūnai. Baigiasi Ukmergėje, Vilniaus gatvėje. Šis kelias yra senoji Vilniaus – Ukmergės plento atkarpa, dabar miestas aplenkiamas iš rytų pusės nutiestu naujuoju keliu – automagistrale A2.

## Maršrutas

|}
|}
KK224

**KK224** – krašto kelias, jungiantis Jonavą ir Pasraučius. Kelio ilgis – 18,86 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas
Kelias prasideda Jonavoje, Darbininkų gatvėje. Eina Jonavos rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Prauliai, Konceptas, Liepiai, Petrašiūnai. Baigiasi Pasraučiuose, sankryžoje su . Kelią Jonavoje kerta dvi geležinkelio atšakos, vedančios iš pramonės mikrorajono.
KK225

**KK225** – krašto kelias, jungiantis Raseinius ir Baisogalą. Kelio ilgis – 49,8 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių“ nėra.

## Maršrutas

Kelias prasideda Raseiniuose. Eina Raseinių ir Radviliškio rajonuose. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Gruzdiškė, Kaulakiai, Vosiliškis, Grinkiškis, Kubiliūnai, Dauderiai. Baigiasi Baisogaloje, sankryžoje su . Į vakarus nuo Kaulakių kelias kerta Dubysą, Grinkiškyje – Šušvę.
Virgin Atlantic GlobalFlyer

**Scaled Composites Model 311 Virgin Atlantic GlobalFlyer** – Scaled Composites lėktuvas, Burt Rutan sukurtas skrydžiui aplink pasaulį niekur nenusileidžiant ir nepasipildant degalų. Šį skrydį 2005 m. vasario 28 – kovo 3 dienomis atliko lakūnas Steve Fossett (užtruko 67 valandas ir 1 minutę). Apskridimo greitis sumušė pasaulio rekordą, pasiektą kito Burt Rutano lėktuvo – Rutan Voyager, kuris pasaulį apskrido per 9 dienas.

2006 m. vasario 8 – vasario 11 dienomis Fossettas šiuo lėktuvu be nusileidimų ir degalų pasipildymo nuskrido 41467 km, tai tapo pasaulio rekordu.

Lėktuvą statė Scaled Composites ir finansavo Virgin Atlantic Airways.

Po rekordinio skrydžio orlaivis buvo perduotas JAV Smitsono instituto Nacionaliniam oro ir kosmoso muziejui (angl. *National Air & Space Museum*), kur ir yra eksponuojamas Steveno Udvar-Hazy centre (angl. *Steven F. Udvar-Hazy Center*), įsikūrusiame šalia Vašingtono Daleso oro uosto (angl. *Washington Dulles International Airport,* IAD / KIAD).

## Nuorodos
*Scaled Composites GlobalFlyer puslapis 
*Virgin Atlantic GlobalFlyer puslapis 

## Išnašos
M7 (Baltarusija)

**Magistralinis kelias M7** – kelias Baltarusijoje. Dalis kelio, jungiančio Vilnių, su Minsku. Kelias yra dalis  europinio tinklo kelio.
Esteban Dreer

**Estebanas Chavjeras Drejeris** (g. 1981 m. lapkričio 11 d.) – buvęs Argentinos ir Ekvadoro futbolininkas, vartininkas.

## Karjera
Karjerą pradėjo Arsenal de Sarandí futbolo klube. Buvo atsarginiu vartininku. 

Nuo 2007 m. rungtyniavo Kaune, bet 2008 m. lapkričio 28 d. buvo atleistas.

Nuo 2009 m. žaidė Ekvadoro klube Deportivo Cuenca. Gavo šalies pilietybę ir pakviestas į nacionalinę rinktinę.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Medinos emyratas

**Medinos emyratas** (arab. لمدينه) – Saudo Arabijos emyratas rytinėje šalies dalyje, šalia Raudonosios jūros. Emyrato sostinė – Medina.

Plotas – 173 000 km², gyventojų – 1 310 400 (1999). Kiti stambūs miestai: Janbu al Bahras ir Badr Hunainas.

## Nuorodos
oficiali svetainė
Gvardija

**Gvardija** () – elitinė, dažnai privilegijuota kariuomenės dalis.

*Gvardijos* terminas atsirado XII a. Italijoje, taip buvo vadinamas rinktinis dalinys valstybės vėliavai saugoti. Žymiai senesni gvardijos analogai:
* Vienas žinomų gvardijos dalinių buvo Senovės Persijos „nemirtingųjų“ korpusas, kuris valdovo Darijaus I laikais turėjo 10000 karių.
* Senovės Romoje imperatorius Augustas buvo suformavęs imperatoriaus apsaugą, kurią sudarė 9 kohortos po 1000 karių. Šios gvardijos kariai vadinosi *[[Pretorijų sargyba|pretorijai]]*.

Europos šalyse formuojantis samdomoms armijoms imtos kurti ir gvardijos. Prancūzijoje pirmoji gvardija buvo suformuota XIV a. pradžioje, vėliau gvardijos idėja paplito ir kitose šalyse.
Gvardijos daliniai būdavo geriau ginkluoti, šarvuoti ir geriau apmokyti. Gvardija ne tik buvo svarbi smogiamoji jėga kare, bet ir dažnai saugodavo monarchus ir jų šeimų narius. Tokia gvardija dažnai turėjo specialų pavadinimą – *[[leibgvardija]]*.

## Taip pat skaitykite
* Leibgvardija
* Rusijos gvardija
* Tarybinė gvardija

Susijusi sąvoka:
* Nacionalinė gvardija
Tabuko emyratas

**Tabuko emyratas** () – Saudo Arabijos emyratas šiaurryinėje šalies dalyje, šalia Raudonosios jūros. Emyrato sostinė – Tabukas.

Plotas – 108 000 km² , gyventojų – 560 200 (1999).

Šis regionas žinomas jau 3500 metų.

Iš šio emyrato eksportuojamos gėlės.

## Nuorodos
* The-Saudi.net apie Tabuką
*
General Atomics ALTUS

**ALTUS** – „General Atomics“ sukurtas eksperimentinis bepilotis orlaivis, skirtas moksliniams tyrimams. Gali pakelti maždaug iki 130 kg jutiklių ir kitų prietaisų priekyje įrengtoje vietoje (kad jų gaunami duomenys dar nebūtų iškreipti paties lėktuvo skleidžiamo karščio ir išmetamų dujų). Skrydžio lubos – 19 800 m. Šiuo metu yra pagaminti du lėktuvai.

„ALTUS“ buvo sukurtas stipriai modifikavus „MQ-1 Predator“ bei „GNAT-750“ ir pritaikius juos civiliniam naudojimui.

## Nuorodos

* Oficialus puslapis
Nacionalinė gvardija

**Nacionalinė gvardija** () – dalis kai kurių šalių karinių pajėgų, veikiančios kaip reguliariosios kariuomenės rezervas ir/ar vidaus reikalų kariuomenė.

Pirmoji nacionalinė gvardija buvo sukurta Prancūzijos nacionalinio susirinkimo 1789 m., kad įvestų tvarką Paryžiaus gatvėse. Pirmuoju Prancūzijos nacionalinės gvardijos vadu tapo markizas Lafajetas, Amerikos revoliucijos veteranas.
 
Vėliau nacionaline gvardija imta vadinti įvairius dalinius kitose šalyse. Pvz., JAV nacionalinė gvardija yra JAV armijos ir karinių oro pajėgų rezervas, taip pat, ypatingais atvejais, naudojamas šalies viduje tvarkai palaikyti.

Dabartinės ar buvusios nacionalinės gvardijos:
* Nikaragvos nacionalinė gvardija (1925–1979)
* Salvadoro nacionalinė gvardija
* Venesuelos nacionalinė gvardija (*Guardia Nacional de Venezuela*)
* Brazilijos nacionalinė gvardija
* Bulgarijos nacionalinė gvardija
* Kipro graikų nacionalinė gvardija (Tai faktiškai viso Kipro ginkluotosios pajėgos)
* Prancūzijos nacionalinė gvardija (egzistavo nuo Prancūzijos Didžiosios revoliucijos iki Paryžiaus komunos)
* Portugalijos nacionalinė gvardija
* Italijos nacionalinė gvardija (nebėra)
* Šri Lankos nacionalinė gvardija
* Saudo Arabijos nacionalinė gvardija
* Irako nacionalinė gvardija
* Kirgizijos nacionalinė gvardija
* Uzbekistano nacionalinė gvardija
Tarybinė gvardija

**Tarybinė gvardija** - TSRS Ginkluotųjų pajėgų daliniai, ypač pasižymėję Antrajame pasauliniame kare ir už tai apdovanoti Gvardijos vardu.

Pirmieji daliniai gavo gvardijos vardą 1941 m. rudenį už masinį didvyriškumą Smolensko kautynėse. Pagal 1941 m. rugsėjo 18 d. TSRS Vyriausiosios vadovybės būstinės sprendimą buvo pervadintos pirmos keturios divizijos:
* 100-oji šaulių divizija - į 1-ąją gvardijos šaulių diviziją
* 127-oji šaulių divizija - į 2-ąją gvardijos šaulių diviziją
* 153-oji šaulių divizija - į 3-ąją gvardijos šaulių diviziją
* 161-oji šaulių divizija - į 4-ąją gvardijos šaulių diviziją
1941 m. gruodžio 31 d. 107-oji, 120-oji, 64-oji, 316-oji, 78-oji ir 52-oji šaulių divizijos tapo atitinkamai nuo 5-osios iki 10-osios gvardijos šaulių divizijos.

Visi artilerijos daliniai, ginkluoti „Katiušomis“, iškart gaudavo *gvardijos minosvaidžių* dalinio pavadinimus.

Egzistavo gvardijos pulkai, gvardijos divizijos, gvardijos korpusai, gvardijos armijos, taip pat gvardijos karo laivai ir karinio jūrų laivyno daliniai.

Dalinys ar junginys, tapdamas gvardijos daliniu ar junginiu, gaudavo specialią gvardijos vėliavą. Nuo 1942 m. gegužės 21 d. tokio dalinio ar junginio kariai gaudavo:
* specialų gvardijos ženklelį, kuris nešiojamas dešinėje krūtinės pusėje
* gvardijos karinį laipsnį. Pvz., kapitonas gaudavo gvardijos kapitono laipsnį, kuris buvo analogiškas paprasto kapitono laipsniui.

## Gvardijos daliniai dabar
Nors TSRS ginkluotųjų pajėgų nebėra, gvardijos vardą turėję daliniai išliko Rusijos, Ukrainos ir Baltarusijos ginkluotosiose pajėgose.


Image:Military decorations of the USSR-1945. CPA 972.jpg|Gvardijos ženklas pašto ženkle
Image:SU-122 Kubinka 10.jpg|Gvardijos dalinio savaeigė SU-122 su gvardijos emblema ant korpuso
Image:Belarusian guard unit badge.png|Baltarusijos gvardijos ženklelis
Image:Нагрудний знак «Гвардія».png|Ukrainos gvardijos ženklelis
File:USSR, Naval 1950 guards.svg|1950 m. TSRS Karinio jūrų laivyno gvardijos laivo vėliava
File:USSR, Flag KGB 1950 guards.svg|1950 m. TSRS Pasienio kariuomenės gvardijos laivo vėliava