open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2-3-4 medis

**2-3-4 medis** – savaime susibalansuojanti duomenų struktūra, naudojama efektyviam žodyno paieškos ir kitų panašių algoritmų programavimui.  Tai balansuotas 2-os eilės B-medis. Pirmasis tokį medį 1970 m. pasiūlė Džonas Hopkoftas. Kiekviena 2-3-4 medžio viršūnė turi nuo 2 iki 4 viršūnių, taip pat kiekviena viršūnė gali saugoti 1, 2 arba tris raktus (duomenų elementus).

## Savybės
# visi lapai yra viename lygyje
# kiekviena vidinė viršūnė turi 2 arba 3 vaikus
# kiekviena viršūnė turi 1 arba 2 reikšmes
# medžio gylis yra tarp \lfloor \log_2{n} \rfloor ir \lceil \log_3{n} \rceil, kur n yra viršūnių skaičius

## Viršūnių rūšys
; 2-tipo: viršūnėje saugomas 1 duomenų elementas ir yra 2 rodyklės į vaikus. Kaip ir binariniame paieškos medyje, viename pomedyje yra mažesni duomenų elementai, kitame – didesni.
; 3-tipo: viršūnėje saugomi 2 duomenų elementai ir yra 3 rodyklės į vaikus. Viena rodyklė – vaikams su mažesniais elementais, antra – elementams esantiems tarp viršūnės elementų, trečia – vaikams su didesniais elementais
; 4-tipo: viršūnėje saugomi 3 duomenų elementai ir yra 4 rodyklės į vaikus. Dvi rodyklės vaikams su mažesniais ir didesniais elementais, kitos dvi rodyklės elementams, esantiems viršūnės raktais apibrėžtuose rėžiuose.

## Operacijos

2-3-4 medžiuose labai efektyvios tiek paieškos, tiek ir įterpimo bei šalinimo operacijos. Įterpiant elementą, medis auga į viršų, ne į apačią, kaip dvejetainis medis. Įterpiant 2-tipo viršūnė virsta 3-tipo viršūne, 3-tipo viršūnė virsta 4-tipo viršūne, o 4-tipo viršūnė skyla į dvi viršūnes ir vieną iš vidurinių raktų perduoda tėvinei viršūnei.

## Šaltiniai
Laisvoji rinka

**Laisvoji rinka** – rinkos modelis, kuriame prekių ir paslaugų kainas nustato rinkos dalyviai ir vartotojai. Teoriškai laisvoje rinkoje pasiūlos ir paklausos jėgos turėtų nekliudomai veikti be valdžios įsikišimo. Tobulosios laisvosios rinkos koncepcijos šalininkai ją priešpastato tam tikru mastu reguliuojamai rinkai, kurioje vyriausybė kišasi į pasiūlą ir paklausą įvairiais metodais, pavyzdžiui, muitais, eksporto subsidijomis, naudojamais prekybai apriboti ir vietos ekonomikai apsaugoti. Praktiškai veikiančiose rinkose pasireiškia iškreipta konkurencija, gali susidaryti monopolijos, oligopolijos. Rinkos veiklą tam tikru mastu turi reguliuoti valstybė. Reguliavimas gali būti liberalus arba socialiai orientuotas. Pastarasis būdingas Vokietijai, Prancūzijai, Skandinavijos šalims, pirmasis – JK, JAV.

## Šaltiniai
Jean-Baptiste Say

**Žanas Baptistas Sėjus** (, g. 1767 m. sausio 5 d. Lione – 1832 m. lapkričio 15 d. Paryžiuje) – prancūzų ekonomistas ir prekybininkas.

Būdamas liberalių pažiūrų, Žanas Sėjus palaikė konkurenciją, laisvą prekybą ir prekybos apribojimų naikinimą. Jis taip pat buvo vienas pirmųjų, teigiančių, kad pinigai turi neutralią įtaką ekonomikai. Pinigai trokštami ne dėl savo paties vertės, bet dėl jų perkamosios galios. Pinigų kiekio didėjimas apyvartoje didina prekių kainą pinigų atžvilgiu(sukelia infliaciją), bet nekeičia santykinės prekių vertės ar pagaminamo jų kiekio. Ši idėja vėliau buvo išplėtota į „Pinigų kiekio teorija“ (*Quantity theory of money*).

Jean Say suformulavo vad. Sėjaus dėsnį – bendroji pasiūla sukuria sau lygią bendrąją paklausą.
Euklidas (reikšmės)

**Euklidas** gali reikšti:
* Euklidas Megarietis (apie 430–360 m. pr. m. e.) – graikų filosofas;
* Euklidas Aleksandrietis – Euklidas iš Aleksandrijos – graikų matematikas, veikalo „Pradmenys“ autorius;
* Eukleidas - V a. pr. m. e. Atėnų polio archontas;
* Euklido programavimo kalba.
Raudokliniai

**Raudokliniai** (*Lythraceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso daugiametės arba vienametės žolės, rečiau puskrūmiai. Lapai priešiniai, rečiau išsidėstę kitaip, lygiakraščiai. Žiedai susitelkę į kekės, šluotelės ir kitokius žiedynus. Vainiklapiai raudoni arba violetiniai. Vaisius – dėžutė. 

Šeimoje yra apie 500 rūšių, paplitusių šiltesnėse srityse, ypač daug jų Amerikos atogrąžų kraštuose. Lietuvoje auga dviejų genčių augalai:
*Raudoklė (*Lythrum*)
*Šindra (*Peplis*)
** Pelkinė šindra (*Peplis portula*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą
## Kitos gentys
*Granatmedis (*Punica*)
Putokšliniai

**Putokšliniai** (*Polygalaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso vienametės ar daugiametės žolės, krūmai, labai retai nedideli medžiai. Lapai išsidėstę pražangiai. Žiedai dvilyčiai, zigomorfiniai, kiekvienas su pažiedėmis, sutelkti į kekes. Vaisius – dėžutė.

Šeimoje iš viso 19 genčių su maždaug 800-1000 rūšių, paplitusių beveik visame pasaulyje. 

Lietuvoje auga viena putokšlės (*Polygala*) gentis.

## Gentys
* *[[Atroxima]]*
* *[[Badiera]]*
* *[[Balgoya]]*
* *[[Barnhartia]]*
* *[[Bredemeyera]]* – apie 15 rūšių
* *[[Carpolobia]]*
* *[[Comesperma]]* – apie 30 rūšių
* *[[Diclidanthera]]*
* *[[Epirhizanthes]]*
* *[[Eriandra]]*
* *[[Monnina]]* – apie 160 rūšių
* *[[Moutabea]]*
* *[[Muraltia]]*
* *[[Nylandtia]]*
* *[[Phlebotaenia]]*
* Putokšlė (*Polygala*) – apie 500 rūšių
* *[[Salomonia]]* – apie 5 rūšys
* *[[Securidaca]]* – apie 80 rūšių
* *[[Xanthophyllum]]* apie 95 rūšys
Putokšlė

**Putokšlė** (*Polygala*) – putokšlinių (*Polygalaceae*) šeimos augalų gentis. Gentį sudaro apie 500 augalų rūšių. Lietuvoje auga šios rūšys:
* Karčioji putokšlė (*Polygala amarella*)
* Skiauterėtoji putokšlė (*Polygala comosa*)
* Paprastoji putokšlė (*Polygala vulgaris*)
* Volfgango putokšlė (*Polygala wolfgangiana*)
Skrotelė

**Skrotelė** – augalo lapų išsidėstymas. Kai kurių augalų (gysločio, kiaulpienės) tarpubambliai per visą amžių lieka neišsivystę. Jų visi lapai būna susitelkę prie pat žemės, sudarydami skrotelę. Po to išauga belapis stiebas, ant kurio sukraunamas žiedas. Tokie augalai vadinami **skroteliniais**.


Image:Gewöhnlicher Löwenzahn Taraxacum officinale agg. big.jpg|Kiaulpienės skrotelė
File:Oenothera biennis Rosette.JPG|Nakvišos skrotelė
File:Leaf morphology rosette.png|Skrotelės lapų mozaika
Nakvišiniai

**Nakvišiniai** (*Onagraceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso daugiametės arba dvimetės žolės ir kitokie augalai. Lapai išsidėstę įvairiai: priešiškai, pražangiai, menturiškai. Žiedai dažniausiai keturnariai. Vainiklapiai dažniausiai stambūs. Vaisius – dėžutė, rečiau riešutas arba uoga.

Šeimoje yra apie 20 genčių ir apie 650 rūšių. Daugiausiai rūšių auga Šiaurės Amerikoje, Meksikoje.

Lietuvoje auga natūraliai ir darželiuose auginama šios gentys:
*Dantenė (*Circaea*)
*Gaurometis (*Chamaenerion*). Jungiama į *Epilobium* gentį.
*Fuksija (*Fuchsia*)
*Godecija (*Godetia*)
*Klarkija (*Clarkia*)
*Lopezija (*Lopesia*)
*Nakviša (*Oenothera*). **Pav.**
*Ožkarožė (*Epilobium*)
Orbita

**Orbita** ( 'ratas') – įsivaizduojama kreivė erdvėje, kuria juda tam tikras kosminis kūnas. Didžiųjų astronominių kūnų orbitos panašios į apskritimą, tačiau mažesnieji (tokie kaip asteroidas) gali turėti labai ištęstas, elipsės formos orbitas.

Kosminėje erdvėje visi dangaus kūnai juda aplink kitą, didesnės masės objektą, kuris veikia mažesnius objektus traukos jėga. Tas judėjimo kelias ir vadinamas orbita.

Saulės sistemos planetos ir kiti smulkesni kūnai skrieja aplink Saulę veikiami gravitacijos lauko (gravitacijos dėsnį pirmas suformulavo ir apibrėžė anglų fizikos ir astronomas Izaokas Niutonas XVII amžiuje).

Kūnai, tarpusavio traukos veikiami, gali judėti vienas kito atžvilgiu įvairiais kūgio pjūviais – apskritimu, elipse, parabole arba hiperbole. Orbitos formą charakterizuoja jos ekscentricitetas.

Planetų skriejimo orbitos yra elipsės, artimos apskritimams, kurių viename židinyje yra Saulė. Tą pirmasis įrodė vokiečių astronomas J. Kepleris, todėl planetų skriejimo orbitomis dėsnis dar vadinamas *Pirmuoju Keplerio dėsniu*.

## Orbitos periodas
Orbitos periodas yra laikas, per kurį dangaus kūnas apsisuka aplink kitą objektą. Pavyzdžiui, Žemės orbitos periodas yra vieneri metai: 365,25 dienos (Dėl papildomų „0.25“ dienų kas keturis metus atsiranda keliamieji metai).

Mėnulis aplink Žemę apsisuka aplink savo ašį ir aplink Žemę per 27 dienas (29,53 dienas žiūrint iš Žemės). Dėl šios priežasties tik viena Mėnulio pusė yra atsukta į Žemę, o „tamsioji Mėnulio pusė“ (vadinama tamsia, nes yra nematoma iš Žemės, nors visos Mėnulio pusės gauną vienodą kiekį šviesos) - nusukta. Vieneri Mėnulio metai ir viena Mėnulio diena trunka tiek pat laiko.
Semionas Dežniovas

**Semionas Ivanovičius Dežniovas** (; apie 1605–1673) – rusų keliautojas, jūrininkas.

XVII a. 4 dešimtmetyje su M. Staduchinu ir kt. keliavo per Sibiro šiaurę, plaukė Indigirkos upe iki žiočių ir 1643 m. pasiekė Kolymos žiotis. 1648 m. su Popovu nuo Kolymos apiplaukė Čiukčių pusiasalį ir įplaukė į Beringo jūrą. Sudarė Anadyrio upės, dalies Aniujo brėžinius, aprašė apylinkių gamtą.

## Šaltiniai
Deoksiribozė

**Deoksiribozė**, 2-deoksi-D-ribozė, C5H10O4, deoksicukrų grupės angliavandenis. Yra visose augalų ir gyvūnų ląstelėse (deoksiribonukleorūgštyse, nukleoproteiduose). Molinė masė 134,1. Kristalai. Lydymosi temperatūra 78-82 °C.
B-medis

**B-medis** tai besibalansuojančių medžio tipo duomenų struktūrų grupė, naudojama informatikoje. Ji buvo 1972 pristatyta Rudolfo Bayerio ir E. M. McCreigo. B-medyje įterpimas ir pašalinimas gali būti realizuotas O (lg n), kur n – lentelės įrašų numeris.

B-medžiai pasižymi tuo kad laikas vidinių elementų apdorojimui yra žymiai mažesnis už laiką reikalingą perrinkti viršūnėms. Dėl šios savybės ši duomenų struktūra yra dažniausiai naudojama duomenų bazių ir failų sistemų realizacijai. Tokiu atveju pasirenkamas aukštos eilės B-medis, kurio viršūnė saugoma operatyvioje atmintyje, o didesnė dalis pomedžių saugoma antrinėje atminties laikmenoje (pavyzdžiui, kietajame diske).

## Savybės
B-medis dažniausiai apibrėžiamas duomenų elementų ir kiekvienos viršūnės maksimaliu galimų vaikų skaičiumi. Jei tartume, kad L yra mažiausias šiame medyje galimas viršūnės vaikų skaičius, tai didžiausias vaikų skaičius būtų 2L, o duomenų elementų kiekvienoje viršūnėje nuo L-1 iki 2L-1.

Paprasčiausias B-medžio variantas – 2-3-4 medis, kuriame kiekviena viršūnė gali turėti 2, 3 ar 4 vaikus ir atitinkamai 1, 2 ar 3 duomenų elementus.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Bajerio medis .
Storlapiniai

**Storlapiniai** (*Crassulaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso daugiamečiai, rečiau vienamečiai žoliniai augalai su mėsingais, sultingais lapais. Žiedai sutelkti skėčio, varpos arba šluotelės pavidalo žiedynuose. Vaisiai – lapavaisiai, laisvi arba pamate suaugę.

Šeimoje yra 33 gentys ir apie 1400 rūšių, paplitusių visame Žemės rutulyje. Lietuvoje savaime auga 2 gentys su 8 rūšimis, tačiau kambariuose, darželiuose, kapinėse auginama daugiau:

* Kalankė (*Kalanchoe*)
* Perkūnropė (*Jovibarba*)
* Storlapis (*Crassula*)
* Šilokas (*Sedum*)
* Šilropė (*Sempervivum*). **Pav.**
* Tilėja (*Tillaea*)
* Vilkpupė (*Hylotelephium*)
AVL medis

**AVL medis** – besibalansuojantis dvejetainis paieškos medis, informatikoje naudojama duomenų struktūra. Tokio medžio šaknies (ir visų viršūnių) kairiojo ir dešiniojo pomedžio aukščiai skiriasi daugiausiai 1. Įterpimo, pašalinimo ir paieškos operacijų sudėtingumas yra O (log n) vidutiniu ir blogiausiu atveju.

AVL-medis buvo pirmas besibalansuojantis medis. Jis buvo išrastas 1962 m. ir gavo vardą iš savo kūrėjų (G. M. Adelson-Velsky ir E. M. Landis).

## Įterpimas
Pirmas elementas įterpiamas kaip ir paprastajame dvejetainiame medyje. Po to, eidami link šaknies, atliekame pasukimą aplink išsibalansuotas viršūnes. Kadangi kiekvienas pasukimas užtrunka fiksuotą laiko tarpą, operacijos sudėtingumas priklauso tik nuo pasukimų (viršūnių iki šaknies) skaičiaus.

## Nuorodos
* Java appletas 

## Literatūra
* G. Adelson-Velsky, E. M. Landis, „An algorithm for the organization of information“, Doklady Akademii Nauk SSSR, 1962
Hans Christian Andersen

**Hansas Kristianas Andersenas** (, 1805 m. balandžio 2 d. Odensėje – 1875 m. rugpjūčio 4 d. Kopenhagoje) – Danijos poetas, rašytojas.

## Biografija
1819 m., tesulaukęs keturiolikos, paliko savo gimtąjį miestą ir našlę mamą, kuri dirbo skalbėja ir išvyko į Kopenhagą. Visas jo išsilavinimas buvo šešeri metai skaitymo ir rašymo įgūdžių, kuriuos gavo Odensės miesto labdaros mokykloje varguolių vaikams.

Hansui Kristianui Andersenui pasaulinę šlovę pelnė jo „Pasakos, pasektos vaikams“ (1835–1848). Danų batsiuvio sūnus, sulaukęs 14 metų, iškeliavo į Kopenhagą: ten teatre mokėsi dainavimo ir šokio.

Andersenas išgarsėjo romanu „Improvizatorius“ (1835 m.). Tais pačiais 1835 m. buvo išleista brošiūra „Pasakos, pasektos vaikams“, kurioje greta pasakos „Skiltuvas“ buvo dar trys.

Su humoru ir begale fantazijos jis iš pradžių kūrė vaikams; vėliau savo pasakojimą praturtino subtilia ironija bei gyvenimo išmintimi, todėl jo kūrinius vis labiau ėmė vertinti ir suaugusieji. Jo kūriniuose juntama stipri romantikos įtaka. Ryškiausi pavyzdžiai: „Karalaitė ant žirnio“, „Sniego Karalienė“, „Bjaurusis ančiukas“ bei „Naujieji karaliaus drabužiai“.

## Kūriniai

## Ryšiai su Lietuva
 
Pirmoji H. K. Anderseno  pasakų knyga lietuvių kalba pasirodė 1895 m. Vėliau Lietuvoje išleista 20 rašytojo pasakų rinkinių ir dešimtys atskirų pasakų knygų. Visgi daugumą jo pasakų, išverstų iš originalo kalbos į lietuvių, skaityti dar negalima ir tuo atsiliekama nuo latvių ir estų, kurie beveik visas – 190 – yra išsivertę iš danų kalbos. H. K. Andreseno kūriniai paveikė įvairių tautų rašytojų, taip pat ir lietuvių, kūrybą. Kęstutis Urba tokią įtaką aptiko Janinos Degutytės, Vytautės Žilinskaitės, Gintarės Adomaitytės, Nijolės Kepenienės bei kitų autorių knygose. Loreta Žvironaitė tokį poveikį rado Sigito Gedos, Violetos Palčinskaitės, Dalios Kudžmaitės, Valdemaro Kukulo ir Liutauro Degėsio eilėraščiuose. Astos Gustaitienės nuomone, prie pasakos „Mergaitė su degtukais“ itin priartėja Lazdynų Pelėdos apsakymai „Motulė paviliojo“ ir „Pavasario rytmetį“.  

Lietuvoje pirmasis spektaklis H. K. Anderseno kūrinių motyvais („Sniego karalienė“) pasirodė dar 1931 m., o 1980 m. Lietuvos kino studija sukūrė filmą „Žaltvykslės“  (rež. G. Lukšas), 1994 m. Lietuvos televizija ekranizavo pasaką „Mergaitė su degtukais“ (rež. N. Indriūnaitė). Iš viso Respublikos teatruose pagal H. K. Anderseno pasakas pastatyta virš 50 vaidinimų.

2006 m. Vilniuje Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyrius išleido knygą apie rašytojo įtaką šalies kultūrai:
* *Hansas Christianas Andersenas ir Lietuva*, straipsnių rinkinys („Rubinaičio“ žurnalo priedas) / sudarė Kęstutis Urba ISBN 9955-9740-1-X

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Hansas Kristianas Andersenas
Agaras (augalas)

: *Apie kaimą Lazdijų rajone žr. [[Agariniai (Lazdijai)]]*.

**Agaras** (*Trapa*) – monotipinės **agarinių**
(*Trapaceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas iš prancūzų k. *trape* – meškerė.

Genčiai priklauso vienamečiai vandens augalai su asimiliuojančiomis pridėtinėmis šaknimis. Šie organai yra pakitę prielapiai, bet ne šaknys. Povandeniniai lapai pražanginiai arba priešiniai ir greit nukrintantys. Plūduriuojantieji lapai sudaro skroteles, o vėliau išaugusieji turi išsipūtusius lapkočius, kurie užpildyti oriniu audiniu. Vaisius – kaulavaisis. Sėklos (žalios ir virtos) valgomos, turi daug krakmolo.

Gentyje:
*Dviragis agaras (*Trapa bicornis*)
*Plūduriuojantysis agaras (*Trapa natans*). Augo Lietuvoje, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Apartheidas

**Apartheidas** ( – *atskiras gyvenimas*) – Pietų Afrikos Respublikos baltųjų vyriausybės 1948–1993 metais vykdyta rasinės segregacijos, ekonominės, politinės diskriminacijos politika, kurios socialinės ir ekonominės pasekmės juntamos ir XXI a.

## Sistema

Jos esmė buvo ta, kad kiekviena rasė (oficialiai buvo keturios: spalvotieji (daugiausia mulatai), baltieji (būrai, anglai), juodieji (zulusai, kosai, kitos tautos) ir azijiečiai (indai, malajai) turėjo tik jai skirtas vietas: mokyklas, restoranus, paplūdimius, viešbučius; ištisi miestai būdavo paskirti tik tai ar kitai rasei, o didmiesčiuose – rajonai. Net ir parlamentas buvo trijų rūmų, kurių kiekviename buvo po vienos rasės (baltųjų, spalvotųjų, azijiečių) atstovą (juodaodžiai turėjo atskirus savo parlamentus savo teritorijose (bantustanas), bet neturėjo atstovavimo nacionaliniu lygmeniu). Iš esmės tokia situacija sukūrė valstybę, sudarytą iš daugelio „valstybių“, kuriose ekonominiai lygiai buvo visiškai skirtingi – pvz., baltųjų teritorijos buvo išplėtotos, o kai kurios juodaodžių žemės buvo trečiojo pasaulio lygio.

Ši santvarka buvo laikoma rasistine: negalėdami gyventi kitų rasių miestuose ir teritorijose, kuriose ekonomikos lygis buvo aukštesnis, juodaodžiai negalėjo gauti gero išsimokslinimo (dėl žemesnio ekonominio lygio juodaodžių teritorijose mokymo įstaigos buvo prastesnės) ir gerų darbų. Juodaodžiai galėjo dirbti baltųjų teritorijose, tačiau neturėdami gero išsimokslinimo gaudavo menkai apmokamus prastus darbus. Dėl didelio jų kiekio ir daug žemesnio pragyvenimo lygio juodaodžių teritorijose bei to nulemto prasto išsimokslinimo, jų darbo kaina būdavo mažesnė nei kitų rasių atstovų (t. y. jie paprastai dirbo fizinius darbus, kuriuos kur kas rečiau dirbo turtingesnių rasių atstovai, pvz., baltieji).

Vėliau pradėti steigti bantustanai: autonominės ir nepriklausomos valstybės atskiroms juodaodžių tautoms. Nemaža dalis juodaodžių šitai suprato kaip apartheido įtvirtinimą – jie būtų norėję vienos Pietų Afrikos, nes turtingų teritorijų atskyrimą nuo neturtingųjų laikė dirbtiniu. Prieš apartheidą kovojo juodaodžių afrikiečių Vieningas demokratinis frontas, taip pat baltaodžių Pažangioji sąjunginė partija, Pietų Afrikos bažnytinė taryba, kitos organizacijos.

1973 metais prieš apartheidą pasisakė Jungtinės Tautos, nuo 1977 įvestas ginklų tiekimo embargas Pietų Afrikai. Bet švelninti politiką pradėta tik XX amžiaus devintojo dešimtmečio viduryje, kai atšauktas mišrių vedybų draudimas, vėliau spalvotiesiems leista be apribojimų lankytis baltųjų teritorijose. 1990 metais leistos opozicinės partijos, paleisti politiniai kaliniai, 1991 panaikinti likę segregaciniai įstatymai, o po 1993 konstitucijos priėmimo juodaodžiai gavo teisę dalyvauti rinkimuose į nacionalinį parlamentą.

## Šaltiniai
Ilgakojai uodai

**Ilgakojai uodai** (*Tipulidae*) – dvisparnių (*Diptera*) vabzdžių šeima. Stambūs ir vidutinio dydžio uodai su labai ilgomis kojomis ir ilgu cilindrišku pilveliu. Kojos labai trapios ir greitai atitrūksta. Skraido vasarą drėgnose vietose, krūmuose. Lervos volelio formos, pilkšvos spalvos, gyvena drėgnoje žemėje, ypač durpžemiuose, minta augalų šaknimis. Naktimis išlenda į dirvos paviršių, apgraužia vasarojaus ir linų daigus. Kai kurių rūšių lervos gyvena po negyva medžių žieve.

Pasaulyje yra apie 4000 rūšių, Lietuvoje – apie 100 rūšių.

## Lietuvoje aptinkamos rūšys

Kai kurios Lietuvoje aptinkamos rūšys (sąrašas nepilnas):

* *Epiphragnia ocellaris*
* *Nephrotoma dorsalis*
* *Nephrotoma crocata*
* *Tipula (Lunatipula) lunata*
* *Tipula (Yamatotipula) marginella*
* *Tipula (Yamatotipula) lateralis*
* *Tipula (Vestiplex) excisa excisa*
* *Tipula (Vestiplex) hortorum*
* *Tipula (Vestiplex) nubeculosa*
* *Tipula (Vestiplex) scripta scripta*
* *Tipula (Vestiplex) sintenisi*
Plunksnalapė

**Plunksnalapė** (*Myriophyllum*) – *[[Haloragaceae]]* šeimos gentis, kuriai priklauso vandens, pelkių ir sausumos žoliniai augalai. Genties pavadinimas iš graikų k. *myrios* – daugybė, *phyllon* – lapas; lapai smulkiai plunksniškai susiskaldę. Kartais ši gentis iškiriama į atskirą plunksnalapinių (*Myriophyllaceae*) šeimą.

## Morfologija

Lapai pražanginiai arba priešiniai, rečiau menturiniai. Žiedai maži, susibūrę į pundelius bei šluoteles. Vaisius riešuto arba kaulavaisio pavidalo. Lietuvoje augančių rūšių lapai išsidėstę po 3-6 menturėse, paprastai plunksniškai susikaldę, apaugę liaukiniais plaukeliais. Žiedai vienalyčiai arba dvilyčiai (viršūniniai – vyriški, viduriniai – dvilyčiai, apatiniai – moteriški), susitelkę į iš vandens išsikišusias varpas.

## Savybės
Dauguma šios genties rūšių pasižymi savybe išskirti į aplinką alelopatiškai aktyvias medžiagas, kurios neigiamai veikia įvairius fitoplanktono ir zooplanktono organizmus.

## Rūšys

Gentyje yra apie 45 rūšys, Lietuvoje auga 3 rūšys:
* Pražangiažiedė plunksnalapė (*Myriophyllum alterniflorum*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Varpotoji plunksnalapė (*Myriophyllum spicatum*). **Pav.**
* Menturinė plunksnalapė (*Myriophyllum verticillatum*)
Lekėtiniai

**Lekėtiniai** (*Staphyleaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso vasarą žaliuojantieji medžiai ir krūmai su priešiniais arba pražanginiais, trilapiais arba neporomis plunksniškais lapais.

Šeimoje yra 5 gentys (60 rūšių), iš jų viena – **lekėčius** (*Staphylea*) auga Lietuvoje. Genties pavadinimas iš graikų k. *staphyle* – kekė; žiedai sukrauti kekėse. Žiedai nusvirusiose ir stačiose kekėse. Vaisius – išsipūtusi dėžutė. Lietuvoje kaip dekoratyviniai augalai auginamos dvi rūšys:
*Kolchidinis lekėčius (*Staphylea colchica*)
*Plunksnalapis lekėčius (*Staphylea pinnata*). **Pav.**
Krūva

**Krūva** () - panaši į dvejetainį paieškos medį informatikoje naudojama duomenų struktūra.

Krūva galėtų būti vadinama dvejetainiu paieškos medžiu su dviem sąlygomis:
# Tai visada yra užbaigtas (pilnas ir visi lapai yra *h* arba *h-1* aukštyje) medis
# Kiekvienas viršūnės vaikas tenkina pasirinktąją palyginimo operaciją su viršūne (negalioja sąlyga apie kairįjį ir dešinįjį dvejetainio medžio vaiką)

## Operacijos

### Įterpimas

Norėdami įterpti elementą į krūvą, mes pridedame jį į žemiausią krūvos lygį ir sukeičiame vaiką su tėvu, jei jie netenkina mūsų krūvos sąlygos. Tokio algoritmo sudėtingumas yra O (log n)

Pavyzdžiui, mūsų krūvoje gali būti krūvoje apibrėžta savybė, kad šaknis yra didesnė ar lygi vaikui.

```
11
    /  \
   5    8
  / \  /
 3  4 X
```

Mes norime įterpti 15 į krūvą. Sakykime, 15 bus X pozicijoje. Įterpę palyginame 15 su tėvu – deja, jis neatitinka mūsų krūvos savybės, todėl sukeičiame jį su tėvu:

```
11
    /  \
   5    15
  / \  /
 3  4 8
```

Palyginame dar kartą – medis vis dar netenkina mūsų sąlygos (11 
     15
    /  \
   5    11
  / \  /
 3  4 8

Šitoks medis mūsų sąlygą tenkina.

### Pašalinimas
Pašalindami, mes pakeičiame nereikalingą elementą, paskutiniu žemiausio lygio lapu ir tikriname krūvos teisingumą. Jei mūsų krūva neatitinka reikalavimo, sukeičiame viršūnę su vaiku, kol negausime mus tenkinančios krūvos.

Pavyzdžiui, mūsų krūvoje gali būti krūvoje apibrėžta savybė, kad šaknis yra didesnė ar lygi vaikui.

```
11
    /  \
   5    8
  / \  
 3  4
```

Pašaliname 11 ir pakeičiame 4

```
4
    /   \
   5     8
  / 
 3
```

Kaip matome, medis neatitinka reikalavimų, todėl pakeičiame 4 jo (labiausiai mūsų krūvos savybę atitinkančiu) vaiku

```
8
    /   \
   5     4
  / 
 3
```

Toks medis tenkina mūsų reikalavimus.

Reikia pabrėžti, kad krūvos savybė yra labai susijusi su naudojama palyginimo operacija.

## Realizacija
Būtų labai sunku realizuoti krūvą dvejetainiu medžiu, nes, kaip matėme, įterpimo ir pašalinimo operacijoms reikalinga žinoti, koks yra paskutinis lapas.

Patogiau ir populiariau krūvą realizuoti masyvu, saugant elementus tokia tvarka: šaknis yra pirmas elementas, toliau: kairysis šaknies vaikas, dešinysis šaknies vaikas, kairiojo šaknies vaiko kairysis vaikas… Jei, pavyzdžiui, viršūnė turi tik kairįjį vaiką, laukelis sekantis paskui tą vaiko elementą paliekamas tuščias. Taip realizuotoje krūvoje labai lengvai galima surasti paskutinį elementą bei įterpti naują.

## Taikymas

Būdas, kuriuo duomenys yra organizuoti krūvoje, leidžia efektyviai realizuoti prioritetų eilės operacijas. Ši duomenų struktūra taip pat naudojama efektyviame krūvos rikiavimo algoritme.
Europos Vadovų Taryba

**Europos Vadovų Taryba** (**EVT**, kartais pavadinama *Viršūnių taryba*) – renginys, kuriame Europos Sąjungos valstybių ir vyriausybių vadovai susitinka su Europos Komisijos pirmininku aptarti ir priimti sprendimų dėl svarbiausių Europos Sąjungos klausimų.

Šiuo metu tarybos vyksta vidutiniškai keturis kartus per metus. Pirmasis susitikimas įvyko 1974 metais.

Vadovų taryba teisine prasme nėra ES institucija. Joje priimtus strateginius sprendimus ir gaires įgyvendina Europos Sąjungos institucijos, pirmiausia – Europos Sąjungos Taryba, kurioje posėdžiauja (ir priima teisės aktus) ES valstybių narių atitinkamos skirties ministrai.

Europos Vadovų Tarybos pirmininkas yra António Costa.

## Šaltiniai
Nevaisingumas

**Nevaisingumas** – subrendusio organizmo nesugebėjimas turėti palikuonių. Jis gali būti dėl įvairių veiksnių ir priežasčių – įgimtų (paveldimų) arba įgytų (infekcinės ligos, lytinių organų susirgimai, neuroendokrininiai sutrikimai, lėtiniai apsinuodijimai darbe ir kt.). Tokie veiksniai gali sukelti patologinius pokyčius lytinėse liaukose arba lytiniuose takuose, pvz., sėklidės gamina nepakankamai spermatozoidų arba jie gaminami nepakankamos kokybės, kiaušidėse netaisyklingai arba nepakankamai formuojasi kiaušialąstės, kiaušintakio uždegimas trukdo apvaisintai kiaušialąstei patekti gimdon, erekcijos nebuvimas neleidžia atlikti sueities ir pan.

Tarptautinė informacijos apie nevaisingumą sklaidos taryba pažymi du nevaisingumo kriterijus:
* pora nepastoja per vienerių metų laikotarpį, kuomet jie praktikavo sueitį be jokios kontracepcijos; jeigu moteris vyresnė nei 35 m., šis laikotarpis sutrumpinamas iki 6 mėnesių;
* moteris nepajėgia išnešioti kūdikio iki gimdymo termino.

Diagnozuojant nevaisingumą pagal pirmąjį kriterijų, reikia atsižvelgti į tai, kokiu dažniu pora praktikuoja seksą su vaginaline sueitimi (varpa makštyje). Kai kurie moksliniai tyrimai nurodo, kad 1 metų laikotarpis (arba net 6 mėnesių) kaip kriterijus taikytinas poroms, praktikuojančioms reguliarųjį seksą (sueities dažnumas bent 2 kartai per savaitę), tuo tarpu rečiau besimylinčioms poroms nevaisingumui diagnozuoti reikia duoti daugiau laiko.

Kartais nevaisingumą gali sąlygoti psichologinės priežastys, pvz., lytinio potraukio sumažėjimas, su tuo susijęs retesnis seksas (ir galimybė pastoti), erekcijos problemos dėl jaudinimosi, pernelyg ankstyva ejakuliacija (dar iki sueities, taip sėklai nesuteikiant galimybės patekti į moters lytinius takus) ir kt.

**Pirminis** nevaisingumas vadinamas toks, kuomet moteris negali pastoti. Apie 33 proc. atvejų taip yra dėl moters, 33 proc. – dėl vyro, 15 proc. dėl abiejų partnerių, 19 proc. – dėl nenustatytų priežasčių. **Antrinis** nevaisingumas – toks, kai moteris sugeba pastoti, tačiau nepajėgia išnešioti kūdikio.

Vienas pagrindinių būdų nevaisingoms poroms susilaukti vaikų yra dirbtinis apvaisinimas.
Prioritetų eilė

**Prioritetų eilė** – duomenų struktūra, kurioje svarbiausios šios dvi operacijos:
* pridėti tam tikro prioriteto elementą;
* paimti ir pašalinti didžiausio prioriteto elementą.

Efektyviausia šią duomenų struktūrą realizuoti krūva, kurioje kiekviena tėvinė viršūnė yra didesnė už bet kurį vaiką. Tuomet šalinimo ir įterpimo į *n* elementų dydžio krūvą operacijų sudėtingumas yra O(\log {n}).
Grafas (duomenų struktūra)

**Grafas** informatikoje tai duomenų struktūra, matematinio grafo realizacija.

## Realizacija

### Kaimynystės matrica
Matricos elementas i-ojoje eilutėje ir j-ajame stulpelyje įgauna reikšmę (pavyzdžiui, 0 arba 1) priklausomai nuo to ar i-oji ir j-oji grafo viršūnės susietos briauna. Neorientuoto grafo kaimynystės matrica visda yra simetriška.

Tokia matrica paprasčiausiai realizuojama dvimačiu masyvu.

### Kaimynystės sąrašai
Kiekvienai grafo viršūnei susikuriama po tiesinį sąrašą. Juose saugomos kiekvienos viršūnės kaimynės (viršūnės su kuriomis ši viršūnė yra susieta briauna).

Retiems grafams realizacija kaimynystės sąrašais naudoja mažiau vietos nei realizacija kaimynystės matrica. Tačiau pastaroji duomenų struktūra leidžia efektyviau atsakyti į klausimą "ar i-oji ir j-oji grafo viršūnės sujungtos?".

## Grafo apėjimas
Egzistuoja du apibendrinti apėjimo algoritmai: į gylį (*DFS – Depth First Search*) ir į plotį (*BFS – Breadth First Search*). Abu algoritmai efektyvūs - jų sudėtingumas tiesinis.
Mažoji krakšlė

**Mažoji krakšlė** (*Acrocephalus scirpaceus*) – devynbalsinių (*Sylviidae*) šeimos paukštis. 

Kūno nugarinė pusė rusvai pilka, antuodegis rudesnis. Pilvinė dalis balta, rusvo atspalvio. Virš akies šviesus antakis. Snapas rudai pilkas. Kojos žalsvai pilkos. Kūno ilgis - 13 cm. Svoris - apie 13 g. Sparnų plotis - 19 cm.

Lizdą suka tarp nendrių, apie 1 m aukštyje. Birželio mėn. deda 4-5 baltus kiaušinius, gausiai išmargintus rudomis ir pilkomis dėmėmis. Peri 11-12 dienų. Jaunikliai lizdą palieka po 11-13 dienų. Išveda vieną vadą.

Paplitusi Europoje nuo Pirėnų iki Dono, šiaurėje arealas siekia Britų salas ir Skandinavijos pusiasalį, pietuose - Apeninus ir Mažąją Aziją. Žiemoja ekvatorinėje Afrikoje.

Lietuvoje reta, pajūryje dažnesnė. Pastebima gegužės – rugsėjo mėn. Gyvena nendrynuose, švendrynuose.
Medis (grafų teorija)

Grafų teorijoje **medis** – jungus neorientuotas grafas be ciklų. **Miškas** – grafas, sudarytas iš vieno ar kelių medžių. **Šakniniu medžiu** vadiname medį, kurio viena viršūnė yra išskirta iš kitų ir vadinama šaknimi. **Žymėtu medžiu** vadiname medį, kurio visos viršūnės pažymėtos skirtingomis žymėmis (paprastai medžio su *N* viršūnių viršūnės žymimos žymėmis 1,2,\ldots,N).

Jungaus grafo **karkasas** – medis, kurio viršūnių aibė sutampa su jungaus grafo viršūnių aibe, o briaunų aibė yra jungaus grafo briaunų aibės poaibis.

Terminą „medis“ () 1857 m. sukūrė britų matematikas Arthur Cayle.

## Savybės
* Tarp bet kurių dviejų medžio viršūnių egzistuoja vienintelis kelias.
* *N* viršūnių turintis medis (*N*-medis) visada turi *N -1* briauną.
* Kiekviena medžio briauna yra tiltas, t. y., iš medžio pašalinę tą briauną gauname nejungų (nerišlų) grafą.
* Prie medžio pridėję briauną, gauname grafą su paprastu ciklu.
* *N*-medžio viršūnių laipsnių suma lygi *2(N -1)*.

;A. Cayley teorema (1889 m.): Skirtingų žymėtų *N*-medžių skaičius yra N^{N-2}.

## Šaltiniai
Miškas (reikšmės)

**Miškas** gali reikšti:

* Miškas (biologija) – augalijos tipas (arba geografinis regionas), kurio svarbiausią dalį sudaro sumedėję augalai;
* Miškas (matematika) – tam tikras sąlygas tenkinantis grafas;
* Dievų miškas – romanas ir kino filmas;
* Laimano miškas;
* Valstybinis miškas – nuosavybės forma;
* Velionių miškas – memorialas Ispanijoje.

Kalnai:
* Bavarijos Miškas;
* Bohemijos Miškas.

Klaipėdos miesto dalis.
Fantastlapiai

**Fantastlapiai** – kartografinės fantastikos elementas, vaizduojantis fantastinio pasaulio kartografinį vaizdą. Fantastlapiai būna įvairūs: fiziniai, politiniai, bendrieji, specialieji. Fantastlapiai pagal žanrą skirstomi į keletą rūšių. Svarbiausios iš jų – moksliniai fantastiniai ir fentezi stiliaus. Taip pat esama topografinių fantastinių žemėlapių, kurie savo vaizdavimo maniera gali būti panašūs tiek į fentezi, tiek į mokslinės fantastikos kartografinius darinius. Šiais laikais dažniausiai sudaromi fantastlapiai skirti įvairaus žanro žaidimams, jų pasauliams iliustruoti. Labai paplitę kompiuterinių žaidimų (strateginių, vaidmenų, šaudyklių) ir vaidmenų (RPG) žaidimų fantastiniai žemėlapiai. Pirmieji fantastiniai žemėlapiai (fantastlapiai) Lietuvoje buvo sukurti 1980 m. Užsienyje fantastlapiai buvo sudaryti kur kas anksčiau. Jų ištakos siekia antikos laikus.
Aprėpties medis

**Aprėpties medis** tai jungaus neorientuoto grafo pografis, kuris yra medis, apimantis visas pradinio grafo viršūnes. Taigi, grafo ir jo aprėpties medžio viršūnių aibės sutampa, o grafo aprėpties medžio briaunų aibė yra tam tikras to grafo briaunų aibės poaibis.

## Konstravimas
Du aprėpties medžio konstravimo algoritmai, remiasi skirtingomis grafo viršūnių apėjimo strategijomis: paieškos į gylį (*DFS*) ir paieškos į plotį (*BFS*). Bendru atveju šie algoritmai sukonstruos skirtingus aprėpties medžius, kuriuos toliau sąlyginai vadinsime DFS ir BFS aprėpties medžiais atitinkamai.

### DFS aprėpties medis
Vienas iš būdų sukonstruoti aprėpties medį jungiam neorientuotam grafui yra apeiti grafo viršūnes, naudojant paieškos į gylį algoritmą. Apėjimo metu žymimos briaunos, kuriomis einama. Baigus apėjimą, pažymėtos briaunos sudarys paieškos į gylį aprėpties medį (DFS spanning tree). Tereikia nežymiai modifikuoti paieškos į gylį algoritmą (iteracinį ar rekursinį), kad apėjimo metu žymėtų briaunas.

### BFS aprėpties medis
Kitas būdas sukonstruoti aprėpties medį jungiam neorientuotam grafui yra apeiti grafo viršūnes, naudojant paieškos į plotį algoritmą. Apėjimo metu žymimos briaunos, kuriomis einama. Baigus apėjimą, pažymėtos briaunos sudarys paieškos į plotį aprėpties medį (BFS spanning tree). Tam reikia modifikuoti paieškos į plotį algoritmą taip, kad jis pažymėtų briauną iš viršūnės W į viršūnę U, prieš pridėdamas viršūnę U į eilę.

## Šaltiniai
Žievė

**Žievė** – paviršinis stiebo sluoksnis iki brazdo. Pavasarį žievė lengvai lupasi, nes brazdas yra vandeningas ir plonomis sienelėmis. Žievę lupant brazdas suardomas – žievė plyšta per brazdo vidurį. Žievė turi tris sluoksnius: dengiamąjį audinį, pirminę žievę ir antrinę žievę.
* Pirminė žievė formuojasi iš augimo kūgelio paviršinio sluoksnio.
* Antrinė žievė – tai karniena, kurios didesnę dalį medžių žievės sudaro brazdo į lauko pusę pagamintas audinys. Karnienoje yra rėtiniai indai, lydimosios ląstelės ir karnienos parenchima. Kai kuriose karnienos parenchimos ląstelėse yra kalcio oksalato kristalų. Be to, karnienoje yra ramstinio **sklerenchimos** audinio, kurio storasienės ląstelės – **plaušai** ir **sklereidės** – apsaugo gležnus indus nuo suspaudimo.

Senų medžių žievės paviršius būna suskeldėjęs, suaižėjęs, pamažu nusilukštena. Tas paviršinis sluoksnis vadinamas **žiauberimi**. Jis susidaro iš kamštinio audinio ląstelių. Žiauberis gali būti įvairios struktūros: žiedinė, žvyninė, juostinė. Žiauberis apsaugo medį nuo išdžiūvimo, žiemą nuo šalčio, pavasarį nuo kaitrios saulės, o kilus gaisrui ir nuo ugnies karščio. Dar neturintys žiauberies medžiai yra daug jautresni staigiems temperatūros svyravimams. Be to, žiauberis taip pat apsaugo medžius nuo elnių, briedžių, kiškių ir kitų gyvūnų, graužiančių žievę. Karčiosios medžiagos ir sausas nemaistingas žiauberies sluoksnis iš dalies apsaugo medžius nuo ligų sukėlėjų – patogeninių bakterijų ir grybų. Žiauberyje gausu kalcio oksalato kristalų ir kitų asimiliacijai netinkamų medžiagų.
## Susiję straipsniai
* Žievės tekstilė
* Vyžos
Spriginiai

**Spriginiai**, arba **balzamininiai** (*Balsaminaceae*) – erikiečių eilės vienmečių ir daugiamečių žolinių augalų šeima.

Stiebai statūs, sultingi. Lapai be prielapių, pražanginiai, kartais menturiniai arba priešiniai. Žiedai pavieniai arba susitelkę pažastiniuose žiedynuose, netaisyklingi, su pentinu. Vaisius – pailga dėžutė, atsidaranti 5 sąvaromis. Dėžutė staigiai atsidaro, spirališkai susisukant tamprioms sąvaroms, ir sėklos išsvaidomos. Tuo metu girdimas savotiškas spragsėjimas.

Šeimoje 2 gentys:
*Hydrocera
*Sprigė

Dauguma rūšių paplitusių tropikuose ir subtropikuose. Lietuvoje auga viena gentis - sprigės (*Impatiens*).
The Pros And Cons Of Hitch Hiking

**The Pros And Cons Of Hitch Hiking** – solinis britų atlikėjo Roger Waters teminis albumas.
Veiksmas vyksta tarp 4:30 ir 5:11 valandos iš ryto. Herojus sapnuoja košmarus apie tranzuotojus,
teroristus, šeimos problemas, kol nepabunda, ir įsitikina, kad viskas tvarkoje.

**Išleistas**: 1984 gegužės 8 d.

## Dainų sąrašas

# 4.30 AM (Apparently They Were Travelling Abroad)
# 4.33 AM (Running Shoes)
# 4.37 AM (Arabs With Knives And West German Skies)
# 4.39 AM (For The First Time Today, part two)
# 4.41 AM (Sexual Revolution)
# 4.47 AM (The Remains Of Our Love)
# 4.50 AM (Go Fishing)
# 4.56 AM (For The First Time Today, part one)
# 4.58 AM (Dunroamin, Duncarin, Dunlivin)
# 5.01 AM (The Pros And Cons Of Hitch Hiking)
# 5.06 AM (Every Strangers Eyes)
# 5.11 AM (The Moment Of Clarity)

## Muzikantai

Roger Waters – vokalas, bosinė gitara
Erikas Klaptonas – solinė gitara
Andy Bown – klavišiniai ir dvylikastygė gitara
Ray Cooper – perkusija
Michael Kamen – klavišiniai
Andy Newmark – būgnai
David Sanborn – saksofonas
Madeline Bell, Katie Kissoon, Doreen Chanter – back - vokalas
Raphael Ravenscroft, Kevin Flanagan, Vic Sullivan – pučiamieji
Nacionalinis Filharmoninis Orchestras, dirigentas Michael Kamen

## Nuorodos
* Disko žodžiai
Kaštoniniai

**Kaštoniniai** (*Hippocastanoideae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų pošeimis, kuriam priskiriami vasarą arba amžinai žaliuojantieji medžiai ir krūmai.

Priklausomai nuo genties ir rūšies, lapai paprasti – lancetiški, kiaušiniški, arba sudėtiniai – pirštuoti, plaštakiškai suskaldyti.

## Gentys
Pošeimio 5 gentys paplitusios Šiaurės pusrutulio atogrąžų, subtropikų, vidutinių platumų klimato zonose.
* *[[Acer]]* L., 1753 – Klevas;
* *[[Aesculus]]* L., 1753 – Kaštonas;
* *[[Billia]]* Peyr., 1858
* *[[Dipteronia]]* Oliv., 1898
* *[[Handeliodendron]]* Rehder, 1935

## Kaštoniniai Lietuvoje
Lietuvoje auga dvi gentys – vienos genčių rūšys savaiminės, kitos introdukuotos arba natūraliai plintančios iš gretimų regionų: 

Kaštonų (*Aesculus*) genties visos rūšys introdukuotos iš svetimų kraštų:
* Paprastasis kaštonas (*Aesculus hippocastanum*); Savaime paplitę Balkanų kalnuotose dalyse, plačiai auginamas Lietuvoje.
* Geltonžiedis kaštonas (*Aesculus flava*); Savaime paplitę Šiaurės Amerikos pietryčiuose.
* Glotniavaisis kaštonas (*Aesculus glabra*); Savaime paplitę Šiaurės Amerikos pietryčiuose.
* Rausvažiedis kaštonas (*Aesculus x carnea*); Raudonžiedžio (*Aesculus pavia*) ir paprastojo kaštono (*Aesculus hippocastanum*) hibridas, pirmą kartą pasirodė Vokietijoje prieš 1820 metus.

Klevų (*Acer*) genties rūšys:
* Paprastasis klevas (*Acer platanoides*) – Lietuvoje savaiminė rūšis.
* Platanalapis klevas, dar vad. jovaru (*Acer pseudoplatanus*); Šiaurinė savaiminė šios rūšies populiacija netoli nuo Lietuvos pietvakarinių ribų. Klimatui šilant, jų populiacija savaime ims plisti šalyje.
* Trakinis klevas (*Acer campestre*); Šiaurinė savaiminė šios rūšies populiacija netoli nuo Lietuvos pietinių ribų. Klimatui šilant, jų populiacija savaime ims plisti šalyje.
* Ginalinis klevas (*Acer ginnala*);
* Uosialapis klevas (*Acer negundo*); Kilmė – Šiaurės Amerika. Lietuvoje invazinė rūšis – naikintinas.

## Fotografijų galerija

Vaizdas:AesculusChinensisLeaf.jpg|Kininio kaštono (*Aesculus chinensis*) lapai
Vaizdas:Kastonai_saujoje.JPG|Paprastojo kaštono (*Aesculus hippocastanum*) vaisiai
Vaizdas:Billia_colombiana_(11378609234).jpg|*[[Billia rosea]]* lapai ir žiedai
Vaizdas:Dipteronia_sinensis_-_Berlin_Botanical_Garden_-_IMG_8608.JPG|*[[Dipteronia sinensis]]*


## Taip pat skaityti
Svetimžemiai medžiai Lietuvoje

## Šaltiniai
Lininiai

**Lininiai** (*Linaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso vienmetės arba daugiametės žolės ir puskrūmiai. Turi pražangiai arba rečiau priešiškai išsidėsčiusius lapus. Vaisius – dėžutė, kituose kraštuose – dar riešutėlis arba kaulavaisis. 

Šeimoje yra apie 12 genčių su maždaug 300 rūšių. Kai kurios rūšys labai svarbūs techniniai augalai, duodantieji pluoštą bei riebalingas sėklas, iš kurių gaunamas aliejus.

Lietuvoje auga dvi gentys:
* Linas (*Linum*)
* Žarotūnė (*Radiola*)
** Lininė žarotūnė (*Radiola linoides*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Šešiakampis

**Šešiakampis** – daugiakampis, turintis šešias kraštines ir šešias viršūnes.

Taisyklingo šešiakampio pagrindinius sąryšius pirmą kartą aprašė Euklidas veikale *[[Pradmenys]]*, IV-os knygos 15-oje teoremoje. Sujungus priešingus šešiakampio kampus, susidaro šeši lygiakraščiai trikampiai. Jeigu yra sujungiami ne visi priešingi kampai, gaunama heksagrama.

## Savybės
* Šešiakampio, kurio kraštinė a, didžiausias galimas diametras yra 2a\,\!, o minimalus diametras lygus \sqrt{3}a\,\!.
* Kaip ir kvadratus bei lygiakraščius trikampius, taisyklinguosius šešiakampius galima sudėti vieną greta kito užpildant jais plokštumą be tarpų.

Šešiakampis turi 9 įstrižaines, tai galima apskaičiuoti iš daugiakampio įstrižainių formulės: D=n(n-3)/2, kur įsistačius skaičių n=6 gaunamas rezultatas:
: D=\frac{6(6-3)}{2}=9

Visų šešiakampių vidaus kampų suma yra lygi 720°.

## Formulės

## Šešiakampio variantai

### Taisyklingasis šešiakampis
**Taisyklingasis šešiakampis** yra šešiakampis, kurios visos kraštinės yra lygios ir visi kampai lygūs. Taisyklingojo šešiakampio vidinis kampas tarp kraštinių yra lygus 120°. Aplink taisyklingąjį šešiakampį galima apibrėžti apskritimą, kurio spindulys lygus šešiakampio kraštinei.

* Taisyklingojo šešiakampio plotas: S=\frac{3 \sqrt{3}}{2}a^2\approx 2,59808a^2, kur *a* – šešiakampio kraštinės ilgis (apie šešiakampį apibrėžto apskritimo spindulys).

* Į šešiakampį įbrėžto apskritimo spindulys: r = \frac{ \sqrt{3}}{2}a, kur *a* – šešiakampio kraštinės ilgis.

### Iškilusis šešiakampis
**Iškiliuoju šešiakampiu** vadinamas toks šešiakampis, kai paeiliui pratęsus šešiakampio kraštines į abi puses, likusios, kraštinės yra vienoje tiesės pusėje.

## Šešiakampio savybių taikymas

Vienodus taisyklinguosius šešiakampius galima sudėti vieną šalia kito, visiškai padengiant plokštumą, ir tokį pat perimetrą turintis šešiakampis padengia didesnį plotą, nei trikampis ar kvadratas. Šią šešiakampio ypatybę žmogus ir gamta panaudoja daugelyje sričių:

* mobiliaus ryšio tinklų akutės yra šešiakampės.
* Bičių ir kitų vabzdžių siuvamų korių akutės yra šešiakampės.
* Šešiakampės ir vabzdžių bei nariuotakojų facetinių akių omatidijos.

Saturno šiauriniame poliuje stebėta šešiakampė debesų struktūra.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
1808 m.

**[[1808]] m.** buvo keliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 3]]** d. – Abraomas Mapu, žydų rašytojas, moderniojo hebrajų romano pradininkas (m. 1867 m.).
* **[[Vasario 8]]** d. – Julius Gruževskis, Lietuvos 1831 m. sukilimo veikėjas (m. 1865 m.).
* **[[Kovo 5]]** d. – Simonas Konarskis, 1830-1831 m. Lenkijos ir Lietuvos sukilimo veikėjas (m. 1839 m.).

**Nedatuota**

* Irenėjus Kleopas Oginskis, Raseinių bajorų maršalka, Kauno gubernijos mokyklų kuratorius, Rietavo žemės ūkio mokyklos steigėjas (m. 1863 m.).

### Mirtys
* **[[Birželio 20]]** d. – Francišekas Ksaveras Dmochovskis, lenkų literatas, vertėjas, visuomenės veikėjas (g. 1762 m.).
* **[[Birželio 26]]** d. – Liudvikas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1748 m.).
* **[[Rugpjūčio 26]]** d. – Jonas Nepomukas Kosakovskis, LDK XVIII a. pabaigos veikėjas, Vilniaus vyskupas, vienuolių trinitorių veiklos rėmėjas Lietuvoje (pritarė vienuolių įkurdinimui Jonavoje 1802 m., juos rėmė). Vilniaus vyskupas ordinaras (1798 rugpjūčio 9 d. – 1808 rugpjūčio 26 d.) (g. 1755 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Kovo 26]]** d. – Ispanijos karalius Čarlzas IV atsižada sosto savo sūnaus, Ferdinando VII, naudai.
### Gimtadieniai
* **[[Vasario 15]]** d. – Karlas Frydrichas Lesingas, Vokietijos tapytojas peizažistas (m. 1880 m.).
* **[[Balandžio 20]]** d. – Napoleonas III, III Prancūzijos imperatorius 1852–1870 m (m. 1873 m.).
* **[[Rugsėjo 6]]** d. – Abdelkaderas, alžyriečių pasipriešinimo prancūzų kolonijinėms pajėgoms lyderis (m. 1883 m.).
* **[[Spalio 6]]** d. – Frederikas VII, 1848-1863 m. Danijos karalius (m. 1863 m.).
* **[[Lapkričio 22]]** d. – Thomas Cook, sukūrė pirmąją kelionių agentūrą, kuri dabar yra „Thomas Cook Group“ (m. 1892 m.).
* **[[Gruodžio 29]]** d. – Endriu Džonsonas, 17-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas ir 16-asis viceprezidentas. Tuometinis viceprezidentas Džonsonas prezidentu tapo 1865 metais po to, kai buvo nužudytas Abraomas Linkolnas (m. 1875 m.).

### Mirtys
* **[[Kovo 13]]** d. – Kristijonas VII, 1766-1808 m. Danijos ir Norvegijos karalius (g. 1749 m.).
* **[[Lapkričio 14]]** d. – Alemdaras Mustafa Paša, turkų karo vadas ir politikas, nuo 1806 m. - Ruščiuko paša (g. 1775 m.).

**Nedatuota**

* Johan Christian Fabricius, danų entomologas ir ekonomistas (g. 1745 m.).

## Nuorodos
Sprigė

**Sprigė** (*Impatiens*) - spriginių (*Balsaminaceae*) šeimos gentis, kuriai priklauso apie 850-1000 plačiai šiauriniame pusrutulyje ir tropikuose paplitusių augalų rūšių. Genties pavadinimas iš lotynų k. *impatiens* – nepakenčiąs; prinokę vaisiai nuo menkiausio prisilietimo sprogsta ir sąvaros, spirališkai susisukdamos, išsviedžia sėklas.

Dalis rūšių yra vienmečiai augalai ir žydi nuo ankstyvos vasaros iki pirmųjų šalnų, kitos rūšys yra daugiametės, auga šiltesniame klimate ir žydi visus metus.

Lietuvoje natūraliai auga ir kaip dekoratyviniai augalai auginamos šios rūšys:
*Bitinė sprigė (*Impatiens glandulifera*). Auginama kapinėse, sodybų gėlynuose. 
*Smulkiažiedė sprigė (*Impatiens parviflora*). Laukinis augalas. 
*Paprastoji sprigė (*Impatiens noli-tangere*). Laukinis augalas. 
*Balzamininė sprigė (*Impatiens balsamina*). Auginama gėlynuose, kapinėse, balkonuose.
*Valero sprigė (*Impatiens walleriana*). Auginama gėlynuose, kapinėse, balkonuose.
*Naujosios Gvinėjos sprigė (*Impatiens hawkeri*). Auginama gėlynuose, kapinėse, balkonuose.

Smulkiažiedė sprigė ir bitinė sprigė pripažintos invaziniais augalais, t. y., tokiomis rūšimis, kurių įsikūrimas ekosistemoje turi žalingą ekologinį, ekonominį poveikį ar kenkia žmonių sveikatai.

## Šaltiniai
1823 m.

**1823** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 16]]** d. – Kazimieras Lapčynskis, Lietuvos botanikas, etnografas (m. 1892 m.).
* **[[Birželio 16]]** d. – Aleksandras Kazimieras Beresnevičius, Lietuvos vyskupas (m. 1902 m.).
* **[[Rugsėjo 29]]** d. – Vladislovas Sirokomlė, Lietuvių poetas gyvenęs Rusijos imperijoje . Vladislovas Sirokomlė rašė lenkų kalba (m. 1862 m.).
* **[[Lapkričio 26]]** d. – Kazimieras Aleksandravičius, kunigas, vertėjas, draudžiamosios lietuvių literatūros platintojas (m. 1884 m.).

**Nedatuota**

* Nikolajus Čiaginas, rusų inžinierius, architektas, dirbęs Lietuvoje (m. 1909 m.).

### Mirtys
* **[[Vasario 15]]** d. – Laurynas Bortkevičius, OP, religinių raštų rengėjas (g. 1756 m.).
* **[[Kovo 19]]** d. – Adomas Kazimieras Čartoriskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras didikas, kunigaikštis, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas, politikas, rašytojas, literatūros kritikas, politinės grupuotės *Familija* kandidatas į Abiejų Tautų Respublikos karaliaus sostą. (g. 1734 m.).
* **[[Birželio 16]]** d. – Antanas Jackus Klementas, Lietuvos poetas. Vienas pirmųjų vadinamojo žemaičių sąjūdžio poetų (g. 1756 m.).
* **[[Lapkričio 11]]** d. – Mykolas Ceraskis, bažnytinių raštų rengėjas (g. 1753 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Rugsėjo 28]]** d. – Popiežiumi išrinktas Leonas XII (g. 1760 m. - m. 1829 m. vasario 10 d.), popiežiaus pareigas ėjo iki 1829 m. vasario 10 d.
### Gimtadieniai
* **[[Sausio 8]]** d. – Alfredas Raselas Volis, anglų gamtininkas, tyrinėtojas, geografas, antropologas ir biologas. Vienas zoogeografijos pradininkų. Volis pirmasis veikale „Darvinizmas“ pavartojo darvinizmo terminą (m. 1913 m.).
* **[[Balandžio 12]]** d. – Aleksandras Ostrovskis, rusų dramaturgas, Peterburgo mokslų akademijos narys (m. 1886 m.).
* **[[Lapkričio 17]]** d. – Džonas Evansas, anglų antikvaras, numizmatas, archeologas (m. 1908 m.).
* **[[Gruodžio 6]]** d. – Friedrich Max Müller, vokiečių filologas ir orientalistas, vienas indologijos ir lyginamosios religijotyros pradininkų (m. 1900 m.).
### Mirtys
* **[[Sausio 26]]** d. – Edvardas Dženeris, anglų mokslininkas, išradęs pirmąją vakciną (g. 1749 m.).
* **[[Rugpjūčio 20]]** d. – Pijus VII, 251-asis Romos katalikų (g. 1740 m.).
* **[[Rugsėjo 11]]** d. – Davidas Rikardas, britų politinis ekonomistas, kuriam priskiriamas ekonomikos susisteminimas, buvo vienas įtakingiausių klasikinės ekonomikos atstovų. Taip pat jis buvo sėkmingas verslininkas, finansininkas ir spekuliantas, stebinęs didele sėkme (g. 1772 m.).
## Nuorodos