open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kubuntu

**Kubuntu** – oficiali darbalaukio reikmėms orientuotos Ubuntu sistemos atšaka, naudojanti KDE darbalaukio aplinką, vietoj GNOME. Kubuntu naudoja tą pačią bazinę sistemą, kaip ir Ubuntu. Tai leidžia vartotojui migruoti iš Ubuntu į Kubuntu ir atvirkščiai keliais klavišų paspaudimais, neperdiegiant sistemos. Tereikia įdiegti atitinkamai *kubuntu-desktop* ir *ubuntu-desktop* paketus. Kiekvienas paketas Kubuntu sistemoje dalinasi tais pačiais programinės įrangos šaltiniais (repozitorijomis), kaip ir paketai Ubuntu sistemoje. Nuo Kubuntu 6.06 Dapper Drake versijos pasirodymo, pradėti platinti nemokami Kubuntu diskai. Užsisakyti originalius Kubuntu kompaktinius diskus galima užpildžius prašymo formą Shipit  svetainėje (Nuo 2011 metų balanžio mėnesio ši funkcija yra nutraukta).

## Paketų sistema

Šiame Linux platinamajame pakete paketams valdyti, kaip ir kituose, kurie sukurti Debian pagrindu, naudojamas APT (**A**dvanced **P**ackaging **T**ool) įrankis apt-get. Vartotojui taip pat pateikiamas patogus grafinis apt-get variantas – KPackagekit.

## Istorija
2005 m. balandžio 8 d. pasaulį išvydo pirmoji Kubuntu versija (kodiniu pavadinimu Hoary Hedgehog). Šioje versijoje vartotojams buvo siūloma KDE 3.4 su pačiomis naudingiausiomis programomis.

Antroji versija, 5.10 (kodiniu pavadinimu Breezy Badger), pasirodė 2005 m. spalio 13 d. kartu su KDE 3.4.3, atnaujinta Adept paketų tvarkykle, pertvarkytu sistemos konfigūravimo centru, KDE Bluetooth ir dar keliais naudingais atnaujinimais ir priedais. Nuo 2006 m. kovo 28 d. Kubuntu vartotojams atsirado galimybė atnaujinti KDE versiją iki 3.5.2, naudojantis APT repozitorijomis.

6.06 LTS (kodiniu pavadinimu Dapper Drake), versijoje atsirado galimybė sistemą įdiegti su vedliu, turinčiu grafinę vartotojo sąsają. Sistemą su KDE 3.5.2 grafine aplinka įdiegti tapo dar paprasčiau.

### Versijos

## Nuorodos
* Oficiali Kubuntu svetainė
* Lietuvos Ubuntu Linux bendruomenė
* Nemokami Kubuntu diskai 
* Oficiali KDE svetainė
Ilgelis (Varėnos r., Varėnos sen., Geidukonių km.)

**Ilgelis** – ežeras pietų Lietuvoje, Varėnos rajone, apie 11,5 km į šiaurę nuo Senosios Varėnos, 3 km į šiaurę nuo Babriškių, šalia Geidukonių kaimo. Ežerą iš visų pusių supa Geidukonių miškas. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,64 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 127,2 m. Krantai aukšti, tik vakarinis krantas žemas. Krantai ištisai apaugę medžiais. Netoliese į vakarus telkšo mažas Bliūdelio ežerėlis. Ilgelio ežeras nenutekantis, priklauso Abistos upės baseinui.

Pavadinimas kilęs nuo žodžio *[[ilgis (matematika)|ilgis]]*. Taip vadinami ilgi, ištįsę ežerai.

## Šaltiniai
Simfoninis orkestras

**Simfòninis orkèstras**, **filharmòninis orkèstras** – nuo 80 iki 120 muzikos instrumentų ansamblis, griežiantis tokiam ansambliui specialiai sukurtus didelės apimties simfoninės muzikos (simfonijas, koncertus, operas, baletus ir kt.) arba pritaikytus (instrumentuotė) kūrinius (siuitas, šokius ir kt.).
Būdinga darnus ansambliškumas, homogeniškas skambesys. 

## Rūšys
Pagal vienodų medinių pučiamųjų instrumentų skaičių, simfoniniai orkestrai vesti dviejų rūšių: 
*dvigubos sudėties (mažasis simfoninis orkestras)
*trigubos sudėties (didysis simfoninis orkestras).

## Istorija
Simfoninis orkestras pradėjo formuotis XVIII a. klasicizmo epochoje. Tuomet jo sudėtis buvo nedidelė – vos 25 muzikantai. Orkestre dominavo styginiai instrumentai, buvo kelios poros medinių pučiamųjų, kartais valtornės ir trimitai, ir vienintelis mušamasis – timpanas.

Pirmieji kompozitoriai, rašę simfoniniam orkestrui, buvo didieji Vienos klasikai – J. Haidnas, V. A. Mocartas ir L. van Bethovenas. Jų kūryboje susiformavo tobuliausias muzikos žanras orkestrui – simfonija.

## Lietuva
*Lietuvos nacionalinis simfoninis orkestras
*Lietuvos valstybinis simfoninis orkestras
* Mažosios Lietuvos simfoninis orkestras
* Kauno simfoninis orkestras
* Alytaus simfoninis orkestras
Tuojiangosaurus multispinus

***Tuojiangosaurus multispinus*** – stegozaurų (*Stegosauridae*) šeimai priklausantis 7 m ilgio dinozauras. Liekanų rasta Kinijoje. Gyveno vėlyvosios juros laikotarpiu. Galva maža, siaura, kūnas sunkus. Nugara ėjo 15 porų kaulinių plokščių, aukštėjančių ir aštrėjančių klubų link. Ilgi dygliai ant uodegos naudoti apsiginti.


Natural History Museum Tuojiangosaurus.jpg|Tuojiangosaurus multispinus skeletas
Tuojiangosaurus multispinus.003 - Natural History Museum of London.JPG|Tuojiangosaurus multispinus kaukolė
Hipsilofodontas

**Hipsilofodontas** (*Hypsilophodon*) – 1,5 m ilgio ornitopodas (*Ornithopoda*), gyvenęs ankstyvosios kreidos laikotarpiu. Liekanų rasta Š. Amerikoje ir Europoje.

Vienu metu mokslininkai manė, kad šis dinozauras gyveno medžiuose – jo kūno forma panaši į šiuolaikinių medlaipių kengūrų. Vėlesni tyrimai parodė, kad jų pėdos netinkamos įsikibti į medžius ir kad hipsilofodontas buvo puikiai prisitaikęs gyventi ant žemės.


HypsilophodonBrussels.jpg|Hipsilofodonto skeletas
Hypsilophodon foxii cast.jpg|Hipsilofodonto modelis
Countries where remains of Hypsilophodon were recovered.svg|Šalys kuriose buvo rastos Hipsilofodonto fosilijos 


## Filogenetinis medis
Anglijos futbolo lyga

**Anglijos futbolo lyga** () – Anglijos futbolo sistemos dalis, sudaryta iš trijų divizionų, sudarančių 2-4 futbolo sistemos pakopas – Čempionato, I lygos ir II lygos. Aukščiau už futbolo lygą yra Premier lyga, žemiau – Anglijos nacionalinė lyga. Futbolo lyga organizuoja ir Lygos taurės bei Futbolo lygos trofėjaus varžybas.

## Istorija

Futbolo lyga įkurta 1888 m. ir yra seniausios pasaulio profesionalių klubų varžybos. 1888 m. lygoje buvo 12 klubų, iki 1950 m. klubų skaičius išaugo iki 92. Nuo 1983 m. lyga turi oficialius rėmėjus. 1992 m. 20 stipriausių klubų, siekdami padidinti pelną, atsiskyrė nuo Anglijos futbolo lygos ir suformavo atskirą Premier lygą, nuo to laiko Futbolo lygoje žaidžia 68 Anglijos ir 4 Velso klubai.


The Football League.png | Emblema iki 2015–2016 m. sezono pabaigos


## Divizionai

1888 metais sukūrus lygą, komandos žaidė viename divizione, 1892 metais prijungus Football Alliance lygą, sukurtas antrasis divizionas. 1932 metais prijunga dar viena lyga (Southern League), sudarant trečiąjį divizioną. 1958 metais sukurtas ketvirtasis divizionas.

Iki 1992 metų Futbolo lygą sudarė pirmasis, antrasis, trečiasis ir ketvirtasis futbolo lygos divizionai, o 1992 m. atskilus Premier lygos klubams divizionų pavadinimai pakeisti. Stipriausias divizionas vadinamas Futbolo lygos čempionatu, silpnesnis – I divizionu, o silpniausias – II divizionu. Kiekviename divizione žaidžia po 24 klubus, kuriuose kiekviena komanda sužaidžia su kitomis diviziono komandomis po 2 rungtynes – namie ir svečiuose.

Kiekvieną sezoną dvi pirmąsias vietas užėmusios lygos čempionato komandos patenka į Premier lygą, 3–6 vietas užėmusios komandos atkrintamosiose varžybose kovoja dėl trečiosios vietos Premier lygoje, o 3 žemiausias vietas užėmusios komandos iškrenta į I divizioną. Po sezono į čempionato divizioną iškrenta 3 Premier lygos klubai, užėmę žemiausias vietas.

I diviziono 2 pirmąsias vietas užėmusios komandos ir viena iš 3–6 vietas užėmusių komandų pereina į lygos čempionatą, 4 žemiausias vietas užėmusios iškrenta į II divizioną. II diviziono 3 pirmąsias vietas užėmusios komandos ir viena iš 4–7 vietas užėmusių komandų pereina į I divizioną, o 2 žemiausias vietas užėmusios iškrenta į žemesnio rango Conference National varžybas.

## Nuorodos
*
Burakavas

**Burakavas** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 2 km į rytus nuo Šventežerio. Išsibarstęs per kelis kilometrus: šiaurėje siekia Šventežerio–Staigūnų kelią, pietuose plentą . Rytiniu pakraščiu teka Pečiagrindos upelis, pietuose telkšo ežerėlis Gadeika.

## Etimologija

Manoma, kad vietovardis kilęs iš asmenvardžio *Bùrakas, Burãkas*.

## Istorija

Iki XX a. pradžioje buvo Burakavo palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Janėnai

**Janėnai** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 3 km pietryčius nuo Šventežerio. Nusidriekęs iš šiaurės į pietus per beveik 4 km: nuo Dusios priekrančių šiaurėje iki Senkučio ežero pietryčiuose. Pietiniu pakraščiu eina plentas , o pro gyvenvietės centrą – . Pietuose – keliai į Babrus, Prapuntus. Yra du vandens bokštai. Veikia kaimo bendruomenė.

Yra Dainavos apygardos Šarūno rinktinės partizanų Vlado Stepulevičiaus (Stepulio)-Mindaugo arba Varguolio ir Antano Vabuolo-Bijūno kovos ir žūties (1947 m.) vieta.

## Etimologija

Vietovardis *Janėnai* kilęs iš asmenvardžio *Janė́nas*.

## Istorija

Iki XX a. pr. kaimas vadintas ***Juškoviais*** (). Kaimas buvo Seinų apskrityje, Šventežerio parapijoje. ~1950–1954 m. – Janėnų apylinkės centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Janėnuose 1913 m. gruodžio 14 d. gimė kanklininkas, meno kolektyvų vadovas, profesorius Pranas Stepulis.

## Šaltiniai
Sutrė

:: *Apie viensėdį Švenčionių rajone žr. [[Sutrė (Švenčionys)]]*.

**Sutrė** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės rytus nuo Šventežerio, greta pietinio Dusios ežero kranto. Pro kaimą teka Sutrės upelis, suteikęs kaimui vardą. Praeina kelias , keliukas į Straigius. Kaimo turizmo sodyba „Sraigės namai“, Kraštotyrininko Juozapo Radziukyno gimtosios sodybos vieta. Kaime prie ežero stovi Kryžių Švč. Mergelės Marijos Rožinio Karalienės koplyčia.

## Istorija

XIX a. buvo dvi Sutrės gyvenvietės: Valstybinis Sutros kaimas () ir Metelių Sutros (*Sutra Metelska*) viensėdis. Abi pateko į Seirijų valsčių, Metelių parapiją.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Milius (g. 1907 m.), katalikų kunigas, Vilkaviškio seminarijos dėstytojas.
* Juozapas Radziukynas (1844–1925), mokytojas, kraštotyrininkas, 1863 m. sukilimo dalyvis.

## Šaltiniai
Staigūnai

**Staigūnai** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės rytus nuo Šventežerio, pietiniame Dusios krante, Metelių RP. Stovi Kryžių koplyčia. Pro kaimą teka Šventupė ir jos intakas Pečiagrinda. Eina keliukas Sutrė–Zebrėnai.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas – asmenvardinis vietovardis, kilęs iš asmenvardžio *Staigūnas* (plg. pavardės *Stáigis, Staigỹs*).

## Istorija

1702 m. žygiuodamas į karą prieš švedus čia buvo sustojęs Lietuvos kariuomenės etmonas Mykolas Servantietis Višnioveckis. Būdamas labai pamaldus jis pastatė 3 kryžius, ant vieno iš jų pakabino Barūnų Švč. Mergelės Marijos paveikslą. Po mūšio praregėjus ir pasveikus sužeistam kariui, vieta imta lankyti kaip stebuklinga.

Pirmoji medinė koplyčia pastatyta 1816 m., perstatyta apie 1910 m., nugriauta 1963 m. Dabar išlikę tik jos pamatai. Naujoji Kryžių koplyčia pastatyta 2000 m.

Iki XX a. pradžioje dabartinio kaimo vietoje buvo Pečiagrindos (Pečegrindos) dvaras. Jis pateko į Seinų apskrities Šventežerio valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Agariniai (Lazdijai)

**Agariniai** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 3 km į vakarus nuo Šventežerio, prie kelio .

## Istorija

XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Šventežerio valsčiui ir parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Miškų grupės

**Miškų grupės** – tam tikros medyno kategorijos, pagal kurias nustatomas apsauginis bei miškų ūkio bei kitokios veiklos vykdymo režimas.

## Lietuvoje įteisintos miškų grupės
### I grupė – rezervatiniai miškai
Valstybinių rezervatų, valstybinių parkų bei biosferos monitoringo teritorijose esančių rezervatų ir rezervatinių apyrubių miškai.*Ūkininkavimo tikslas* – palikti miškus natūraliai augti. Jokie miško kirtimai, išskyrus Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatyme ir rezervatų nuostatuose numatytus atvejus, neatliekami. Tokių miškų Lietuvoje yra 1,1 %.

### II grupė – specialios paskirties miškai
Joje skiriami du pogrupiai:
* *A – ekosistemų apsaugos miškai.* Kraštovaizdžio, telmologinių, pedologinių, botaninių, miško genetinių, zoologinių, botaninių – zoologinių draustinių ir draustinių, esančių valstybiniuose parkuose bei biosferose monitoringo teritorijose miškai, saugomų gamtos išteklių sklypų bei priešeroziniai ir kiti miškai. Tokių miškų Lietuvoje yra 8,2 %.*Ūkininkavimo tikslas* – išsaugoti arba atkurti miško ekosistemas. Leidžiami atkuriamieji kirtimai gamtinę brandą pasiekusiuose medynuose visų rūšių ugdymo ir sanitariniai kirtimai. 
* *B – rekreaciniai miškai.* Miško parkai, miestų miškai, kurortiniai miškai, valstybinių parkų rekreacinių zonų miškai, rekreaciniai miško sklypai ir kiti miškai skirti poilsiui. Tokių miškų Lietuvoje yra 3,8 %.*Ūkininkavimo tikslas* – formuoti ir išsaugoti rekreacinę miško aplinką. Leidžiami atkuriamieji kirtimai gamtinę brandą pasiekusiuose medynuose visų rūšių ugdymo ir sanitariniai ir kraštovaizdžio formavimo kirtimai.

### III grupė – apsauginiai miškai
Tai geologinių, geomorfologinių, hidrografinių, kartografinių ir kultūrinių draustinių bei šių rūšių draustinių, esančių valstybiniuose parkuose bei biosferos monitoringo teritorijose miškai, apsaugos zonos ir kiti miškai.
*Ūkininkavimo tikslas* – formuoti produktyvius medynus, galinčius atlikti dirvožemio, oro, vandenų, žmogaus gyvenamosios aplinkos apsaugos funkcijas. Leidžiami neplyni ir nedidelio ploto (iki 5 ha) plyni ir ugdymo bei sanitariniai kirtimai. Tokių miškų Lietuvoje yra 15,2 %.

### IV grupė – ūkiniai miškai
Tai visi kiti miškai, nepriskirti I-III grupėms, tarp jų valstybinių parkų ūkinių zonų miškai.
*Ūkininkavimo tikslas* – laikantis gamtosaugos reikalavimų formuoti produktyvius medynus. Leidžiami visi kirtimai. Plynų kirtimų biržės ne didesnės kaip 8 ha. Tokių miškų Lietuvoje yra 71,7 %.
Sabinavas

**Sabinavas** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Šventežerio, prie Petravičių miško.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Sãbinas*. XX a. pradžioje dar vadintas Sabinavokovu.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alytaus miesto taryba 1990–1995 m.

Alytaus miesto savivaldybės taryba – Alytaus miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d. Pilnas pavadinimas – **Alytaus miesto Liaudies deputatų taryba**, nuo 1990 m. balandžio mėn. *Alytaus miesto savivaldybės taryba*.

## Teisinis pagrindas
Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Alytus priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybėms.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

Rinkimai įvyko 1990 m. kovo 24 d., pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d., tačiau kai kuriose rinkimų apygardose rinkimai neįvyko, kitose daputatas nebuvo išrinktas arba buvo paskirtas miesto valdybos nariu. Pakartotiniai rinkimai į neužimtas deputatų vietas vyko gegužės 19 d. ir lapkričio 24 d. Alytuje pavasarį buvo išrinkti 44 nariai, lapkričio mėn. išrinktas ir keturiasdešimt penktasis.

Tarybai vadovavo tarybos pirmininkas. Taryba sudarė 8 nuolatines komisijas. Buvo suformuotas tarybos prezidiumas, į jį pagal pareigas įėjo tarybos pirmininkas, jo pavaduotojas, 8 nuolatinių komisijų pirmininkai. Meras turėjo keturis pavaduotojus miesto ūkiui, socialiniams klausimams, ekonomikai, kultūrai ir švietimui. Meras vadovavo ir valdybai.

## Tarybos deputatai
# Feliksas Džiautas
# Pranas Jaciunskas
# Vytautas Lubauskas
# Jurgis Krasnickas
# Dobilas Kurtinaitis, Alytaus miesto tarybos pirmininkas
# Vitas Leonavičius
# Kęstutis Miliauskas
# Julius Sabatauskas
# Arvydas Švirmickas

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Alytaus miesto savivaldybės taryba 1995–1997 m.

Alytaus miesto savivaldybės taryba – Alytaus miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

## Teisinis pagrindas
Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Buvo panaikintos savivaldybių pakopos, iki 27 sumažintas savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla
Miesto meru išrinktas Dobilas Kurtinaitis, jo pavaduotoja Ona Suncovienė. Administratoriumi paskirtas J. Janonis. 

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Alytaus miesto savivaldybės taryba 1997–2000 m.

Alytaus miesto savivaldybės taryba – Alytaus miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla
Miesto meru išrinktas Dobilas Kurtinaitis, jo pavaduotoju Kęstutis Miliauskas. Administratoriumi paskirtas J. Janonis, kontroliere – Ona Balevičiūtė. 

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Januliškės

:: *Apie kaimą Švenčionių rajone žr. [[Januliškis]]*.

**Januliškės** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Lavoriškių, prie Petruliškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ežiuolė

**Ežiuolė** (*Echinacea*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimai priklausanti augalų gentis. 

Genties pavadinimas kilęs iš graikiško žodžio *echino* – ežys, nes žiedo vidurys atrodo spygliuotas. Tai žoliniai, atsparūs sausrai daugiamečiai augalai. Lapai lancetiški arba elipsės formos, 10-20 cm ilgio ir 1,5-10 cm pločio. Žiedai sudėtiniai, kaip ir visų astrinių, žiedlapiai dažniausiai purpuriniai, rečiau balti ar geltoni.

Genčiai priklauso 9 rūšys:
* Siauralapė ežiuolė (*Echinacea angustifolia*)
* *Echinacea atrorubens*
* *Echinacea laevigata*
* Blyškioji ežiuolė arba baltažiedė ežiuolė (*Echinacea pallida*)
* *Echinacea paradoxa*
* Rausvažiedė ežiuolė arba purpurinė ežiuolė (*Echinacea purpurea*)
* *Echinacea sanguinea*
* *Echinacea simulata*
* Tenesinė ežiuolė (*Echinacea tennesseensis*)

## Panaudojimas
Kai kurios ežiuolių rūšys – rausvažiedė ežiuolė, siauralapė ežiuolė, blyškioji ežiuolė – auginamos kaip dekoratyviniai augalai.
Kauno miesto savivaldybės taryba 1997–2000 m.

**[[Kauno miesto savivaldybės taryba]]** – Kauno miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla

Pirmas posėdis įvyko 1997 m. balandžio 10 d. Meru išrinktas Henrikas Tamulis, jo pirmuoju pavaduotoju Adolfas Antanas Balutis, pavaduotoju Algimantas Kurlavičius. Administratoriumi paskirtas Ramūnas Noreika, jo pavaduotojais Valentinas Markevičius, Alfonsas Jarušauskas ir Petras Morkūnas. Paskutinis posėdis įvyko 2000 m. kovo 16 d. 

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Kauno miesto savivaldybės taryba 2000–2003 m.

**[[Kauno miesto savivaldybės taryba]]** – Kauno miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2000 m. kovo 19 d.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla

Pirmasis posėdis įvyko 2000 m. balandžio 6 d. Meras nebuvo išrinktas. 2000 m. balandžio 13 d. meru išrinktas Vytautas Šustauskas, jo pirmuoju pavaduotoju Erikas Tamašauskas. V. Šustauską išrinkus Seimo nariu, 2000 m. spalio 30 d. meru išrinktas Gediminas Budnikas. 2001 m. vasario mėn. iširus konservatorių ir Laisvės sąjungos koalicijai, vasario 9 d. 15-uoju meru išrinktas Erikas Tamašauskas, jo pavaduotoju Pranas Paškevičius. 2002 m. birželio 10 d. miesto Savivaldybės meru išrinktas Giedrius Donatas Ašmys. Paskutinis posėdis vyko 2003 m. balandžio 3 d.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Linksmoji

**Linksmoji** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurės rytus nuo Seirijų, prie kelio . Šiaurėje siekia Statiškių mišką. Prie plento yra degalinė „Melkasta“.

## Etimologija

Vietovardis kilęs iš žodžio *liñksmas* (ʻapimtas džiaugsmo, smagusʼ) – jis išverstas iš ankstesnio lenkiško pavadinimo *Wesoła*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių ir parapiją. Kaimas iki XX a. vid. minimas kaip ***Veselauka***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graužai (Telšiai)

**Graužai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Varnių, šiaurinėje Lūksto ežero pakrantėje. Nuo 1993 metų čia kiekvieną vasarą vyksta festivalis „Bliuzo naktys“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akuočiai

**Akuočiai** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Seirijų, prie kelio , piečiau Metelio ežero. Yra kapinės, šeimyninio kapo kriptoje palaidoti Akuočių dvaro valdytojai Gutovai, rėmę 1863 m. sukilimą, kapinių duobėje slėpdavę ginklus sukilėliams.

## Istorija

Akuočių kaimas ir dvaras minimas nuo 1744 m. (Vilniaus sinodo raštuose, aptariančiuose Seirijų paprapijos ribas). 1783 m. Šventežerio dvaras, kuriam priklausė Akuočiai, Prūsijos karaliaus paskirtas Mikalojui Mirovui-Maslovskiui, o XIX a. Akuočių palivarkas atiteko vokiečių kilmės dvarininkams Gutovams.

Grafai Gutai (*von Gutt*) XIX a. buvo Trakėnų, Šventežerio dvarų bei Akuočių ir Zigmantavo palivarkų savininkais, jie gyveno rūmuose šalia Melnyčios kalno. Akuočių palivarkas buvo Šventežerio dvaro dalis, siauru kyliu įsikirtęs tarp Seirijų ir Metelių dvarų žemių.

XIX a. pab. buvo Akuočių kaimas ir dvaras Seinų apskrities Metelių valsčiuje, Seirijų parapijoje. 1885 m. dvarą sudarė 5 mūriniai ir 7 mediniai statiniai, durpių telkinys, vėjo malūnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Joniškė

**Joniškė** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Tauragės. Įsikūrę Tauragės kolektyviniai sodai. Gretimoje Bernotiškėje veikia Joniškės kapinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Okta

**Okta** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 1,5 km pietus nuo Seirijų, ant Seirijo ežero šiaurinio kranto. Praeina keliukas tarp Baraučiškės ir Paserninkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilaičiai

**Šilaičiai** yra:

* Birštono savivaldybėje;
* Lazdijų rajone;
* Panevėžio rajone;
* Prienų rajone.
Januliškis

**Januliškis** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, penkių kelių kryžkelėje, Labanoro regioniniame parke, pačiame Labanoro girios centre, įsikūręs ant Peršokšnos upės kranto. Seniūnaitijos centras. Nors tai nedidelis kaimas (jame tik 10 sodybų) – jis vis dėlto yra šių apylinkių centras.

## Saugomos teritorijos

Januliškio kaimas yra Labanoro regioniniame parke, patenka į šio parko Peršokšnos kraštovaizdžio draustinį ir valstybinį Žeimenos ichtiologinį draustinį. Januliškyje yra saugomi gamtos paveldo objektai: Juodalksnis Gumbulis, Januliškio maumedžiai. Iš kaimo pasiekiami gretimi objektai (yra rodyklės): Peršokšnos piramidinė eglė, Gaigalinio kadagys, Lūšnios pušis, Argirdiškės pušis.

Januliškio apylinkės priklauso šioms tarptautinėms saugomoms teritorijoms:
# Paukščių apsaugai svarbi teritorija (PAST) Labanoro giria (NATURA 2000 ES saugomų teritorijų tinklas)
# Buveinių apsaugai svarbi teritorija (BAST) „Peršokšnos upė“ (NATURA 2000 ES saugomų teritorijų tinklas)
# „Labanoro ežerynas“, priklausantis Globalinio gamtos fondo (*Global Nature Fund* – GNF) Tarptautiniam ežerų tinklui „Living Lakes“ („Gyvuojantys ežerai“).

Prie Januliškio kaimo prisišliejęs Girutiškio gamtinis rezervatas yra Ramsaro konvencijos teritorija.

## Geografija

Januliškyje susikerta šie keliai:

# Švenčionėliai-Januliškis – Labanoras
# Lakaja-Januliškis
# Vilkaslastis-Januliškis
# Žukaučizna-Januliškis

Antaviešė – 1 km, Lūšnia – 1 km, Palūšnė – 1 km, Padūmė – 1 km, Paperšokšnė – 2 km, Raisciukai – 2 km, Mozūriškė – 3 km, Baranava – 3 km, Juodėniškis – 4 km, Tetervinė – 4 km, Vilkaslastis – 4 km, Žemaitiškis – 4 km, Pastoviškis – 4 km, Argirdiškė – 5 km, Pasiaurė – 5 km, Prūdiškė – 5 km, Prūdiškėlė – 6 km, Lamanina – 7 km, Toliejai – 7 km, Pagudūniškis – 7 km, Juodapurvis – 7 km, Zablotė – 8 km, Žukaučizna – 8 km, Unkštys – 8 km, Pašiekštis – 8 km, Garniai – 8 km, Imuliškis – 8 km, Baltagalis – 9 km, Aukštagiris – 9 km, Petkevičiai – 9 km, Aukštasalė – 9 km, Paaldikis – 9 km, Lakaja – 10 km, Šiliškis – 10 km, Intyklė – 10 km, Kumelynė – 10 km, Maldžiūnai – 11 km, Santaka – 11 km, Šlapimas – 11 km, Paluknis – 11 km, Juodinėlis – 11 km.

## Įstaigos

Šiuo metu Januliškio kaime veikia šios viešos įstaigos:
* Šv. Tado Judo ir Simono koplyčia
* VĮ Švenčionėlių miškų urėdijos Januliškio girininkija
* VĮ Švenčionėlių miškų urėdijos Prūdiškės girininkija
* Švenčionėlių pašto Januliškio skyrius (pašto kodas 18200)
* Gamtos ir kultūros paveldo išsaugojimo organizacija „Labanoro klubas“

Anksčiau Januliškio kaime veikė lentpjūvė, medinių kuolų cechas, parduotuvė, felčerinis-akušerinis punktas, hidrometereologinė stotis, miško gėrybių supirktuvės (vienu metu buvo keturios), grybų virimo cechas ir kt. Ateityje numatoma pastatyti Januliškio informacinio centro kompleksą.

## Žemėnauda

Januliškio apylinkių miškai priklauso Švenčionėlių miškų urėdijos Januliškio girininkijai. Miškų naudojimo režimas įvairus – nuo rezervatinio iki ūkinio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Raganiškė

**Raganiškė** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Seirijų, Cijūniškės miške. Šiauriniame kaimo pakraštyje telkšo Gailiekas, yra Raganiškės pelkė. Praeina keliukas Lapšius–Cijūniškė.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas nuo žodžio *[[ragana|rãgana]]* ʻpikta burtininkė, kerėtoja; prk. pikta, nesugyvenama moteris; prk. bjaurybė, nenaudėlėʼ.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas buvo Seinų apskrities Seirijų valsčiuje ir parapijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ginčionys

**Ginčionys** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 3 km šiaurės rytus nuo Seirijų, 1 km į šiaurės vakarus nuo Noragėlių. Pro kaimą eina kelias .

## Etimologija
Vietovardis siejamas su pavardėmis *Giñčas, Ginčáuskas*. Šios kildinamos iš kitakalbių pavardžių , , .

## Istorija
XIX a. pab. buvo Ginčionių kaimas, daržininkų kolonija ir palivarkas Seinų apskrities Seirijų valsčiuje ir parapijoje. Dvarui priklausė 446 margai žemės ir Peludžių kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gudonys

**Gudonys** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietryčius nuo Seirijų, 1 km į vakarus nuo Krikštonių, šalia kelio . Į rytus nuo kaimo telkšo ežeras Dunojus, šiaurėje – Gaigalinis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Gudonis|Gudónis]]*, kilusio nuo žodžio *gùdas*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Kudrėnų valsčiui, Seirijų parapijai, tarpukariu – Alytaus apskrities Seirijų valsčiui.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Gudonyse 1938 m. lapkričio 7 d. gimė katalikų dvasininkas, Kauno arkivyskupas Sigitas Tamkevičius.

## Šaltiniai
Juozapavičiai

**Juozapavičiai** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Seirijų, 3 km į šiaurę nuo Krikštonių, netoli Kviesinio upelio. Praeina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš pavardės *[[Juozapavičius|Juozapãvičius]]*.

## Istorija
Kaimas įkurtas tarpukariu, išparceliavus Rackaučiznos dvaro žemes.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Raičiai

**Raičiai** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Seirijų, 2,5 km nuo Noragėlių, prie Kviesinio ir Lankuvos upelių. Praeina keliukas Onciškiai–Seirijočiai.

## Etimologija
Pavadinimas (dar minimas kaip *Roičiai*) kildinamas iš asmenvardžio **Raičius* (tarminė forma *Roičius*).

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių, Miroslavo parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buciniškė

**Buciniškė** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 9 km į šiaurės rytus nuo Seirijų, 3 km nuo Krikštonių, Nemuno kairiajame krante. Praeina keliukas Krikštonių vienkiemiai–Vosbūčiai.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš spėjamo asmenvardžio **Bùcinas*, **Bùcinis* ar panašaus (plg. pavardė *Buci̇̀nskas*).

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vosbūčiai

:: *Apie kaimą Šiaulių rajone žr. [[Vosbūčiai (Šiauliai)]]*.

**Vosbūčiai** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 10 km į šiaurės rytus nuo Seirijų, šalia Nemuno kairiojo kranto. Praeina kelias . Pietuose teka upelis Kviesinis, šiaurėje prieina Dirmiškių miškas.

## Etimologija
Pavadinimas siejamas su asmenvardžiais **Vosbū̃tis, *Vosbutas*, *Vozbutas* ir panašiais.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių, Miroslavo parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gervėnai (Lazdijai)

**Gervėnai** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Seirijų. Seniūnaitijos centras. Kaimas įsikūręs tarp kelių  ir . Rytine dalimi teka upelis Karvinė.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Gervėnas*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Seirijų valsčiui ir parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Onciškiai

**Onciškiai** – kaimas šiaurės rytinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 6 km į šiaurės rytus nuo Seirijų. Kertasi keliai  ir . Yra Onciškių kapinynas.

## Etimologija
Kaimas (dar minimas kaip *Anciškiai*) siejamas su asmenvardžiais **Oñcius, Añcius* (kilę iš vokiško vardo *Hanz*).

## Istorija
XIX a. pab. kaimas buvo Seinų apskrities Seirijų valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klaipėdos miesto savivaldybės taryba 1995–1997 m.

**[[Klaipėdos miesto savivaldybės taryba]]** – Klaipėdos miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

## Teisinis pagrindas

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Buvo panaikintos savivaldybių pakopos, iki 31 sumažintas savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla
Meru išrinktas Silverijus Šukys, jo pavaduotoju Vytenis Zabukas. Administratoriumi paskirtas Petras Pareigis.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Klaipėdos miesto savivaldybės taryba 1997–2000 m.

**[[Klaipėdos miesto savivaldybės taryba]]** – Klaipėdos miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla
Meru išrinktas Eugenijus Gentvilas, jo pavaduotoja Audra Daujotienė. Administratoriumi paskirtas Valdemaras Anužis. Kontroliere R. J. Drazdauskienė.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
OutKast

**OutKast** – amerikiečių hip-hop grupė (duetas).
Jų pirmasis originalus stilius buvo repo maišymas su G-funk, o dabar funk'as, soulas, elektronika, rokas, dainuojamoji poezija, džiazas bei bliuzo elementai. 

Outkast duetas susideda iš André „André 3000“ Benjamin (Dar žinomu kaip „Dre“) ir Antwan „Big Boi“ Patton.
OutKast yra viena žinomiausių Hip-hop grupių JAV bei už jos ribų. Jie yra pardavę daugiau nei 20 milijonų albumų. Grupė turėjusi labai dideli komercinį pasisekimą 

## Grammy Apdovanojimai
**Statistika**
* Laimėta: 6
* Nominuota: 13

## Diskografija
### Albumai

## Nuorodos
* OutKast dainų žodžiai
* Gerbėjų puslapis
*
Jančiuliai

**Jančiuliai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 3 km į rytus nuo Kapčiamiesčio. Šalia kaimo telkšo Mekšrūtas. Pro kaimą eina kelias , čia likęs senojo kelio akmeninis grindinys, saugomas valstybės.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Jančiùlis*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Jančiuliuose 1939 m. birželio 22 d. gimė inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras Jonas Liaukonis.

## Šaltiniai
Dumbliauskai

**Dumbliauskai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 3 km į rytus nuo Kapčiamiesčio, Kapčiamiesčio girioje, tarp Ragažiaus ir Dumblinio ežerų. Pasiekiamas plento  atšaka.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš pavardės *[[Dumbliauskas|Dumbliáuskas]].*

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ramūnas Cicėnas

**Ramūnas Cicėnas** (g. 1980 m. vasario 25 d. Vilniuje) – Lietuvos teatro, kino ir televizijos aktorius, režisierius.

1998–2004 m. studijavo Lietuvos muzikos akademijoje (kurso vad. Rimas Tuminas) vaidybą, įgijo bakalauro laipsnį. 2014–2016 m. studijavo LMTA režisūrą (kurso vad. Aidas Giniotis), įgijo magistro laipsnį.

## Vaidmenys
### Teatre
* 2001 m. Traktieriaus tarnas - Nikolaj Gogol „Revizorius", rež. Rimas Tuminas, VVMT
* 2002 m. Triufaldino – Carlo Goldoni „Trufaldino, arba Dviejų ponų tarnas“, rež. R. Tuminas, VVMT
* 2003 m. Džo – Abi Morgan, „Švelnumas“, rež. Ramunė Kudzmanaitė, VVMT
* 2003 m. Grigorjevas – Aleksej Slapovskij, „Pasaulio kraštas“, rež. Balys Latėnas, VVMT
* 2004 m. Fedulyčius – "Stepių karalius Lyras"
* 2004 m. Kazimieras Pokštas - Marius Ivaškevičius „Madagaskaras", rež. R. Tuminas, VVMT („Auksinio scenos kryžiaus“ nominacija už geriausią pagrindinį vaidmenį, „Mūzų malūnas“ apdovanojimas, Rokiškio festivalio prizas perspektyviausiam aktoriui)
* 2005 m. Tuzenbachas, Nikolajus Lvovičius, baronas, poručikas - Anton Čechov „Trys seserys", rež. R. Tuminas, VVMT
* 2006 m. Meškiukas – „Mažojo teatro pasakos“, rež. R. Tuminas, VVMT
* 2006 m. Milžinas Gliumas – Grigorij Gorin, „Svifto namai“, rež. Sigitas Račkys, VVMT
* 2007 m. "Šedevras", rež. Simonas Aškelavičius, VVMT
* 2007 m. Stefanas – Šekspyras, „Audra“, rež. Etienne Glaser, VVMT
* 2010 m. Mistras - Marius Ivaškevičius „Mistras“, rež. R. Tuminas, VVMT
* 2011 m. Pulkininkas - „Mama Katinas", rež. Evaldas Jaras, VVMT
* 2012 m. Mokytojas - Friedrich Durrenmatt „Damos vizitas", rež. E. Jaras, VVMT
* 2013 m. Jozefas Joachimas - Israela Margalit „Trio", rež. Peter Galambos (Vengrija), VVMT

### Kine
* 2003 m. Lengvai ir saldžiai, rež. Ignas Miškinis, Mantas Gimžauskas
* 2004 m. Aš esi tu, rež. Kristijonas Vildžiūnas
* 2005 m. Lietuviškos grožybės, rež. Simonas Aškelavičius
* 2005 m. Perspektyvi pora, rež. Kęstutis Gudavičius
* 2006 m. Diringas, rež. Ignas Miškinis
* 2007 m. Nuodėmės užkalbėjimas, rež. Algimantas Puipa
* 2013 m. Kaip pavogti žmoną, rež. Donatas Ulvydas
* 2017 m. Zero III, , rež. Emilis Vėlyvis
* 2018 m. Grąžinti nepriklausomybę, rež. Saulius Baradinskas
* 2022 m. Kartą kaime, rež. Marius Pocevičius

### Televizijoje
* 2002 m. Prokurorai
* 2003 m. Lietuviškas tranzitas
* 2004 m. serialas *Nuomininkai*
* 2006 m. pramoginė laida *Policijos akademija* (TV3)
* 2007 m. Garbės kuopa
* 2009-2011 m. parodijų šou „Dar pažiūrėsim“ (TV3)
* 2010 m. Emilija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* IMDb profilis
Nasūtai

**Nasūtai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Kapčiamiesčio, Nasūtų miške, pusiasalyje tarp Uosio ir Dumblio ežerų.

## Etimologija
Pavadinimas galbūt iš prūsiškos kilmės asmenvardžių **Nasutis* (**Nasūtis*), **Nasutas* (**Nasūtas*) (plg. prūsų kilmės asmenvardžiai *Nasut, Nasuta, Nasuto* lenkų kalbos plote, taip pat pavardė *Nasutãvičius*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Purviniai

**Purviniai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Kapčiamiesčio, Nasūtų miške, prie Veisiejo pietrytinės įlankos šiaurinio kranto.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Purvi̇̀nis*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palačionys

**Palačionys** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Kapčiamiesčio, Veisiejo ežero krante, priešais Gervelius, supamas miško. Šalia – Niedaus ornitologinis draustinis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Palačioni̇̀s*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šapurai

**Šapurai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 5 km į šiaurės rytus nuo Kapčiamiesčio, išsibarstęs prie kelio .

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Šapùra*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Leipalingio valsčių, Kapčiamiesčio parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Valentai

:: *Apie kaimą Biržų rajone žr. [[Valentai (Biržai)]]*.

**Valentai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 3 km į rytus nuo Kapčiamiesčio, prie Salotės upelio, supamas Kapčiamiesčio girios. Seniūnaitijos centras. Šalia eina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Vãlentas, Valeñtas*.

## Istorija

XIX a. kaimas dar vadintas *Valenčiais* arba *Nekryžiais*. Kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių ir parapiją, nors amžiaus pradžioje buvo Seirijų parapijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žmirklės

**Žmirklės** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietvakarius nuo Kapčiamiesčio, Kapčiamiesčio girioje. Pasiekiamas miško keliuku iš Kapčiamiesčio.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčiuje, priklausė Kapčiamiesčio parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Menciškė

**Menciškė** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Kapčiamiesčio, Kapčiamiesčio girios apsuptyje, prie Baltosios Ančios. Rytiniu pakraščiu teka Neviedė.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžių *Mencỹs, Meñcas* ar pan. (plg. *Mencẽvičius, Menciū́nas*).

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pertakas

**Pertakas** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietryčius nuo Kapčiamiesčio. Tai vienas atokiausių Lietuvos kaimų: įsikūręs Kapčiamiesčio girios gūdumoje, netoli Gudijos sienos ir Igaros ištakų ir Maros žiočių. Įsteigtas Pertako ornitologinis draustinis. Kaimas pasiekiamas vieškelio  atšaka.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas nuo žodžio *pértakas, *pertãkas* „upelis, jungiantis kelis nedidelius ežerėlius ar pereinantis per kelis raistus“.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių ir parapiją, buvo Justianuvo dvaro valda.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Sadeckas (1929-) – keliautojas, fotografas, Sibiro tremties paveldo puoselėtojas.

## Šaltiniai
Stalai

**Stalai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietvakarius nuo Kapčiamiesčio, Kapčiamiesčio girios glūdumoje. Pasiekiamas miško keliuku iš Kapčiamiesčio.

## Etimologija
Kilmė neaiški. Galbūt pavadintas pagal baldo pavadinimą *[[stalas|stãlas]]*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gryckavas

**Gryckavas** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietvakarius nuo Kapčiamiesčio, giliai Kapčiamiesčio girioje. Yra 1 sodyba.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo pavardžių **Grickà, *Grickus* ar pan., taip pat , .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuodžiai (Lazdijai)

**Kuodžiai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 10 km į pietvakarius nuo Kapčiamiesčio, giliai Kapčiamiesčio girioje, prie pat Lietuvos ir Baltarusijos valstybių sienos, Maros pakrantėje. Pasiekiamas mišku keliukais iš Kapčiamiesčio.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Kuodis|Kuõdis]], [[Kuodys|Kuodỹs]]*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Pokrovsko valsčių, Kapčiamiesčio parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Subačiai

:: *Apie kaimą Anykščių rajone žr. [[Subačiai (Anykščiai)]]*.

**Subačiai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Kapčiamiesčio, Vesiejo vakariniame krante, Kapčiamiesčio girioje, tuoj į šiaurę nuo Ivoškų. Šalia – Niedaus ornitologinis draustinis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Sùbačius*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Volskai

**Volskai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Kapčiamiesčio, Kapčiamiesčio girioje, prie Baltosios Ančios. Pasiekiamas miško keliuku, atsišakojančiu nuo vieškelio .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Vòlskas*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marijampolės miesto taryba 1990–1995 m.

**[[Marijampolės savivaldybės taryba|Marijampolės miesto savivaldybės taryba]]** – Marijampolės miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d. Pilnas pavadinimas – **Marijampolės miesto Liaudies deputatų taryba**, nuo 1990 m. balandžio mėn. **Marijampolės miesto taryba**, nuo 1994 m. liepos mėn. *Marijampolės miesto savivaldybės taryba*.

## Teisinis pagrindas

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Marijampolei priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

Rinkimai įvyko 1990 m. kovo 24 d., pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d., tačiau kai kuriose rinkimų apygardose rinkimai neįvyko, kitose daputatas nebuvo išrinktas arba buvo paskirtas miesto valdybos nariu. Pakartotiniai rinkimai į neužimtas deputatų vietas vyko gegužės 19 d. ir lapkričio 24 d.

## Tarybos deputatai
* Gediminas Akelaitis
*Benjaminas Mašalaitis, 1990-1991 m. Marijampolės miesto mero pavaduotojas
* Paulius Uleckas
* Alvydas Zdanys
* Algis Žvaliauskas, 1993–1995 m. Marijampolės miesto meras.
* Kęstutis Širvaitis
Ivoškai

:: *Apie kaimą Joniškio rajone žr. [[Ivoškiai]]*.

**Ivoškai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 6 km į vakarus nuo Kapčiamiesčio, tarp Kaviškio ir Kauknorėlio ežerų, Kapčiamiesčio girioje. Seniūnaitijos centras. Šalia eina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Ivoškà*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių.

## Gyventojai

## Galerija

ivoskai_new.png|Ivoškai
ivoskai.jpg|Ivoškai. Vaizdas nuo Kaviškio ežero žiemą
Ivoskai1.jpg
Ezeras kaviskis1.jpg


## Šaltiniai
Gerveliai

**Gerveliai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 6 km šiaurės vakarus nuo Kapčiamiesčio, Kapčiamiesčio girioje, Veisiejo vakariniame krante. Šalia – Niedaus ornitologinis draustinis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Gervẽlis*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių, Berznyko parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sapiegiškiai

**Sapiegiškiai** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Kapčiamiesčio, Veisiejo ežero vakariniame krante, Kapčiamiesčio girioje.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Veisiejų valsčiui, Berznyko parapijai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Ona Dzedulionienė (g. 1939 m.), teisininkė, teisėja.

## Šaltiniai
Kalveliai (Lazdijai)

**Kalveliai** – kaimas centrinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, plačiai išsibarstęs 2 km į šiaurės vakarus nuo Veisiejų, prie kelio . Kaime įsikūrusi Veisiejų miškų urėdija. Šalia telkšo ežerai Palšinis, Lapūkas, Šlavantėlis.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Kalvẽlis* arba tiesiai iš žodžio *kalvẽlis* („kalvis“).

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių, Kapčiamiesčio parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Radvilonys

**Radvilonys** – kaimas centrinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Veisiejų, prie Vernijo ežero ir kelio .

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs nuo asmenvardžio *Radvila* arba *Radvilas*.

## Istorija

XIX a. pabaigoje kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Marytė Bižytė (1936–1959), lietuvių kilmės didvyrė Kazachstane.

## Šaltiniai
Marijampolės miesto savivaldybės taryba 1995–1997 m.

**[[Marijampolės savivaldybės taryba|Marijampolės miesto savivaldybės taryba]]** – Marijampolės miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

## Teisinis pagrindas

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Buvo panaikintos savivaldybių pakopos, iki 27 sumažintas savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla

Marijampolės miesto meru išrinktas Algis Žvaliauskas, jo pavaduotoju Vidmantas Vasiliauskas. Administratoriumi paskirtas Paulius Uleckas, kontroliere Regina Naruševičiūtė.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Paterai

**Paterai** – kaimas centrinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietryčius nuo Veisiejų, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo telkšo Snaigynas.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1943 m. vasario 4 d. Pateruose gimė poetas Sigitas Geda.

## Šaltiniai
Beržiniai (Lazdijai)

**Beržiniai** – kaimas centrinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Veisiejų. Šalia telkšo ežerai Teirus ir Snaigynas.

## Etimologija
Pavadinimas greičiausiai kilęs iš asmenvardžio *Berži̇̀nis*.

## Istorija

XIX a. pab. Beržinių (Šumkuveko) palivarkas pateko į Seinų apskrities Leipalingio valsčių, Veisiejų parapiją. 1871 m. atskirtas nuo Jurgelevščyznos dvaro.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paveisiejai

**Paveisiejai** – kaimas centrinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietvakarius nuo Veisiejų, prie Veisiejo ežero. Kaimo turizmo sodyba „Kotrynos sala“. Yra saugomas Paveisiejų trikamienis ąžuolas.

## Etimologija
Kaimas pavadintas pagal *Veisiẽjo* ežerą.

## Istorija

XIX a. pab. Padveiseikų palivarkas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių, Berznyko parapiją. Veikė spirito varykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dainaviškiai

:: *Apie kaimą Jurbarko rajone žr. [[Dainaviškiai (Jurbarkas)]]*.

**Dainaviškiai** – kaimas centrinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 1 km į pietvakarius nuo Veisiejų, prie Ančios ežero ir Šlavantėlės (Melnyčėlės) upelio. Praeina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *dainavi̇̀škis* „iš, nuo Dainavos“ arba tiesiai nuo žodžio *[[Dainava|Dainavà]]*. Seniau vadintas **Aukštadvariu**.

## Istorija

XIX a. pab. tuometis Aukšadvario (Vysokijės) palivarkas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių, Liškiavos parapiją. Veikė vandens malūnas, spirito varykla.

Buvo Aukštadvario paminklų dirbtuvės.

## Gyventojai

## Šaltiniai