open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
NUTS:SI

**NUTS:SI** – Slovėnijos suskirstymo į teritorinius statistinius vienetus sistema. NUTS:SI yra NUTS (pranc. *Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques*, **Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra**) – Europos Sąjungos unifikuotos teritorijų skirstymo į regionus sistemos, patvirtintos 2003 m. gegužės mėn. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1059/2003, galiojančiu nuo 2003 m. liepos 1 d. dalis. 2005 m. spalio 26 d. NUTS sistema Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1888/2005 buvo papildyta į Europos Sąjungą įstojus Čekijos Respublikai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai.

Slovėnija apima visą NUTS 1 ir visą NUTS 2 lygmenis. NUTS 3 lygmenį atitinka Slovėnijos regionai, jie į smulkesnius administracinius vienetus toliau klasifikuojami pagal Bendrijos **Vietinių administracinių vienetų** sistemą **LAU** .
Kanados Arktinis salynas

**Kanados Arktinis salynas** arba *Arktinis salynas* (, ) – didelis salynas Kanados šiaurėje, Arktyje. Šiaurės Amerikos šiaurėje esančio salyno plotas – 1 424 500 km², jame – 36 563 salų, kurios sudaro didžiąją dalį Nunavuto ir Šiaurės Vakarų teritorijų. Salos tęsiasi 2400 km ilguma ir 1900 km nuo Kanados iki šiauriausio Elsmyro salos ir viso salyno taško – Kolumbijos kyšulio. Salas apsupę: vakaruose – Boforto jūra, šiaurėje – Arkties vandenynas, rytuose – Grenlandija, Bafino įlanka, ir Deiviso sąsiauris, pietuose – Hadsono įlanka ir Kanada. Į salyną įsiterpia du dideli pusiasaliai – Melvilio pusiasalis ir Butijos pusiasalis. Po Grenlandijos, tai didžiausias pasaulio sausumos plotas Arktyje. Išskiriama keletas salų grupių – Sverdrupo salos, Pario salynas ir kt.

Vyrauja daugiausia kalvotos lygumos ir plynaukštės, rytinėje pusėje salos kalnuotos. Aukštis iki 2616 m (Barbo viršukalnė, Elsmyro sala). Ledynai dengia ~154 tūkst. km². Šiaurėje yra šelfinių ledynų, tarp salų ledas vietomis laikosi 9–10 mėnesių. Vyrauja arktinės dykumos, piečiau tundra. Įsteigti Kutinirpako, Kvasuituko, Aujuituko, Sirmiliko nacionaliniai parkai.

## Gyventojai

Dauguma salų neapgyvendintos, o apgyvendintos – daugiausia pietinės – eskimų. Salyne gyvena ~14 tūkst. žmonių, daugiausia Bafino Žemėje. Pagrindinės gyvenvietės: Ikaluitas, Keimbridž Bėjus, Džou Heivenas, Koral Harboras, Grise Fiordas. Verčiamasi žvejyba, medžiokle, turizmu.

## Didžiausios salos

Salyne 94 salos viršija 130 km² plotą. Salos viršijančios 10 000 km² :

## Šaltiniai
Greg Oden

**Gregas Odenas** (, g. 1988 m. sausio 22 d. Bafalas, Niujorkas) – buvęs JAV krepšininkas. G. Odeno ūgis yra 214 cm, svoris 126 kg. Jis žaidė vidurio puolėjo pozicijoje.

Prieš tai mokėsi ir žaidė Indianapolio gimnazijoje Lawrence North High School, kuri tris kartus iš eilės laimėjo valstijos čempionatą pasiekdami net 45 pergales iš eilės vadovaujant treneriui Jack Keefer.

2007 m. kovo 26 d. Odenas kartu Kevin Durant, Arron Afflalo, Alando Tucker ir Acie Law IV Associated Press buvo išrinkti į All-American Team. Oden ir Durant yra pirmieji pirmakursiai, kurie buvo atrinkti nuo 1990 m. ir trečias bei ketvirtas iš viso.

Vienerius metus žaidė už Ohio State (NCAA) koledžo komandą, su kuria 2007 metais pateko į NCAA turnyro finalą. Buvo pašauktas 1 numeriu Portland Trail Blazers klubo 2007 metų NBA naujokų biržoje.
2007 m. rugsėjo 13 dieną jam buvo atlikta kelio operacija, dėl kurios jis praleido 2007-08 metų NBA sezoną. 2012 m. kovo 15 d. buvo atleistas iš Portlando „Trail Blazers“ klubo.

2016 m. spalio pabaigoje paskelbė, kad baigia profesionalo karjerą ir tapo Ohajo valstijos universiteto studentu-trenerio asistentu.

## Šaltiniai
Aksionas

**Aksionas** – hipotetinė bozoninė vieningojo lauko elementarioji dalelė, turinti mažą masę ir nulinį elektros krūvį. Šios dalelės galėtų sąveikauti su medžiaga tik savo gravitaciniu lauku. Manoma, kad šios dalelės gali sudaryti dalį nematomosios medžiagos.

## Išnašos
Aukso vartai (Kijevas)

**Aukso vartai** () – istorinis gynybinis bokštas Kijeve. Aukso vartai buvo vienas iš bokštų esančių sienoje, kurią 1050 m. pastatė Kijevo kunigaikštis Jaroslavas Išmintingasis, aptvėręs dalį miesto. Virš vartų buvo įrengta nedidelė stačiatikių bažnytėlė su aukso bokštu, nuo kurios vartai ir gavo savo pavadinimą.

Bokšte buvo gyvenamieji kambariai ir rūsys iždui laikyti. Bokštas apgriautas Batijui su totoriais užėmus ir sugriovus Kijevą 1240 m. Iki XVIII a. buvo vienas pagrindinių įvažiavimo į miestą kelių. Visiškai rekonstruoti Aukso vartai buvo 1982 m.
Veronika Povilionienė

**Veronika Liusė Janulevičiūtė-Povilionienė** (g. 1946 m. lapkričio 18 d. Kareivonyse, Kapčiamiesčio valsčius, Lazdijų apskritis) – Lietuvos etnologė, lietuvių liaudies folkloro dainininkė, pagarsėjusi tradicinėmis liaudies dainomis ir moderniomis liaudies dainų aranžuotėmis.

## Biografija
1953–1964 m. mokėsi Kapčiamiesčio vidurinėje mokykloje. 1964–1977 m. Vilniaus universiteto Istorijos ir filologijos fakultete studijavo lietuvių kalbos ir literatūros specialybę. 1974–1975 m. lankė Aukštuosius teatro pedagogikos kursus prie TSRS kultūros ministerijos (Maskva). Sportinės gimnastikos antraatskyrininkė. 

1974–1991 m. Lietuvių folkloro teatro dainininkė. 1991–1994 m. dirbo Kauno etnokultūros centre, nuo 1991 m. vadovavo Kauno liaudies dainos klubui „Blezdinga“. 1994–1997 m. gyveno Seinuose (Lenkija), 1997–2001 m. Atėnuose (Graikija). 2002–2004 m. Lietuvos liaudies kultūros centro Papročių ir apeigų skyriaus vyresnioji specialistė. 2004–2008 m. Vilniaus mokytojų namų renginių vadybininkė.

Užrašinėjo dzūkų (gimtojo regiono) liaudies dainas, apeigas, papročius. Dainavo su folkloriniu ansambliu „Blezdinga“, džiazo saksofonistu Petru Vyšniausku. Filmavosi Lietuvos kino studijos muzikiniame filme „Vakar ir visados“ (1984 m., rež. Gytis Lukšas). 2007 m. televizijoje kartu su aktoriumi Sauliumi Balandžiu dalyvavo LNK muzikiniame šou „Žvaigždžių duetai“, o 2008 m. pasirodydavo šios laidos vertinimo komisijoje. Dainininkės veikla pristatyta Kapčiamiesčio Emilijos Pliaterytės muziejuje, kraštiečių ekspozicijoje.

Vyras – signataras Vidmantas Povilionis (g. 1948).

## Įvertinimas
* 1987 m. LTSR nusipelniusi artistė 
* 1993 m. Jono Basanavičiaus premija, už nuopelnus puoselėjant tautosakos paveldą
* 1993 m. Palangos festivalio laureatė
* 1994, 1995, 1996 m. Nidos festivalio laureatė
* 2002 m. DLK Gedimino 5 laipsnio ordinas 
* 2007 m. Vyriausybės kultūros ir meno premija 
* 2008 m. Lazdijų rajono garbės pilietė 
* 2008 m. Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija, už „dainavimą Lietuvai ir pasauliui“
* 2011 m. „Pasaulio folkloro Oskaras“ Tarptautinių folkloro asociacijų sąjungos (IGF) kongrese Čeliabinske (Rusija) 
* 2012 m. LDK Gedimino ordino Karininko kryžius 
* 2014 m. apdovanojimas „Už nuopelnus Vilniui ir Tautai“

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Trumpas gyvenimo aprašas 
* Dzūkiška daina „Teka saulė“ (dainuoja Veronika Povilionienė, 1973 m.)
Chieko Kawabe

**Čieko Kavabė** (; g. 1987 m. vasario 24 d. Tokijuje) – j-pop dainininkė.

## Biografija
Jos tėvas japonas, o motina ispanų-filipiniečių kilmės.

2004 m. balandžio 27 d. išleido didelės sėkmės susilaukusį singlą „Be Your Girl“. Šis ir singlas „Hoshi ni Negai Wo“ atitinkamai panaudoti animė „Elfen Lied“ ir „Otogizoshi“. Sekantį singlą „Shining“ ji išleido 2004 m. lapkričio 24 d.

2005 m. sausio 25 d. pasirodė singlas „Kizunairo“. Vėliau, tų pačių metų kovą, pasirodė ir pirmasis albumas „Brilliance“.

2006 m. balandžio mėn. išėjęs singlas „Sakura Kiss“ panaudotas anime „Ouran Host Club“.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Hadsono įlanka

**Hadsono įlanka** (pranc. *Baie d'Hudson*, ) – Arkties vandenyno dalis šiaurės rytų Kanadoje, besijungianti ir su Atlanto vandenynu.

Hadsono įlanka – tai didžiulė (1 230 250 km²) vidaus jūra. Joje nebūna ledų tik tris mėnesius per metus, ir todėl tik tiek laiko ji tinka navigacijai.

Hadsono įlanka yra jūra, telkšanti Šiaurės Amerikos platformoje; ją supa Kanados skydas. Panašiai kaip ir Baltijos jūra, ši įlanka susidarė, vandens prisipildžius įdubai, atsiradusiai per ledynmetį dėl ledo svorio. Dabar jūros dugnas lėtai kyla.
Melvilio sala (Kanada)

**Melvilio sala** (, ) – sala Arkties vandenyne, Karalienės Elžbietos salyne. Priklauso Kanadai. Salos plotas 42 149 km². Salą dalina riba tarp Nunavuto ir Šiaurės Vakarų teritorijos. Saloje gyvena didelė avijaučių populiacija. 1819 m. William Parry atrado salą. Teritorijoje rastos naudingosios iškasenos. Negyvenama. Paviršiaus didžiausias aukštis 1067 m. Dominuoja Arktinė dykumos.

Sala susidariusi iš kristalinių uolienų.

## Šaltiniai
Viktorijos sala

**Viktorijos sala** (, ) – sala, priklausanti Kanados Arktiniam salynui, Nunavuto ir Šiaurės Vakarų teritorijoms Kanadoje. Tai aštunta pagal dydį sala pasaulyje ir antra pagal plotą Kanadoje, jos plotas – 217 291 km². Netoli yra kita didelė Bankso sala. Salos aukštis siekia 655 m. 2020 m. duomenimis, saloje gyveno apie 2300 gyventojų – daugiausia eskimai. Didžiausia gyvenvietė – Kembridž Bėjus. Sala pavadinta Anglijos karalienės Viktorijos garbei.

## Išnašos
Bankso sala

**Bankso sala** (, ) – penkta pagal dydį Kanados sala, viena iš didžiausių ir labiausiai į vakarus nutolusi Kanados Arktinio salyno salų. Sala užima 70 028 km² plotą (25 pagal dydį pasaulyje). Priklauso Šiaurės Vakarų teritorijai. Nuo didesnės Viktorijos salos skiria Velso Princo sąsiauris, nuo Kanados – Amundseno įlanka. Vakaruose salą skalauja Boforto jūra. Šiaurėje dvi kitos didelės salos: Princo Patriko sala ir Melvilio sala.

Sala mažai apgyvendinta, joje apie 114 gyventojų – eskimų. Vienintelė inuvialuitų gyvenvietė Sač Harboras arba Ikhuak yra pietvakarinėje salos pakrantėje. Aukščiausia salos vieta, Nelsono Galva, siekia 610 m. Čia yra didelės snieginių žąsų kolonijos, gyvena baltosios meškos, avijaučiai. Įkurtas Aulaviko nacionalinis parkas, per jį teka Tomseno upė.

Pirmasis iš europiečių salą atrado britų Arkties tyrinėtojas seras William Edward Parry 1819-20 m. ekspedicijos metu. Jis ją pavadino anglų gamtininko sero Džozefo Bankso vardu.
Laterano I susirinkimas

**Laterano I susirinkimas** – devintasis Visuotinis Bažnyčios susirinkimas, įvykęs 1123 m. Romoje. Tai – pirmasis visuotinis Bažnyčios susirinkimas, įvykęs Vakarų Europoje.

Susirinkimą sušaukė popiežius Kalikstas II 1122 m. gruodį. Susirinkimas prasidėjo 1123 m. kovo 18 d. šv. Jono Laterano bazilikoje. Nėra žinoma ar įvyko du, ar trys posėdžiai. Manoma, kad Susirinkimas baigėsi kovo 27 arba balandžio 6 d. Dalyvavo bent 300 vyskupų ir abatų. Pirmininkavo pats popiežius. Susitikimo tikslu buvo siekis panaikinti investitūrą ir simoniją. Doktrinos klausimai nebuvo svarstyti.

Susirinkimas patvirtino Vormso konkordatą ir priėmė 22 kanonus.
* Pirmasis kanonas: smerkė simoniją.
* Trečiasis ir vienuoliktasis kanonai: draudė kunigams, diakonams ir vienuoliams vesti ir turėti sugulovių; taip pat uždrausta savo namuose laikyti bet kokias moteris, išskyrus tas kurias leido senieji kanonai. Bažnyčios tarnų vedybos paskelbtos negaliojančiomis.
* Trečiasis kanonas: draudė konsekruoti vyskupu ką nors, kas nėra kanoniškai išrinktas. Faktiškai tai reiškė draudimą pasauliečiams kištis į Bažnyčios sielovadą.
* Ketvirtas kanonas: draudė pasauliečiams naudotis Bažnyčios turtu kaip savo.
* Tryliktasis kanonas: skelbė ekskomuniką pinigų padirbinėtojams.

## Šaltiniai

* Philip Hughes „The Church in Crisis: The History of the General Councils: 325–1870“, Notre Dame du Lac, 1960 http://www.freivald.org/~jake/library/TheChurchInCrisis_html/index.html 
* Josef Lenzenweger, Peter Stockmeier, Karl Amon, Rudolf Zinnhobler „Katalikų Bažnyčios istorija“, „Katalikų pasaulis“, Vilnius, 1996, ISBN 9986-04-054-X
* „Catholic Encyclopedia“, 1917, straipsniai „First Lateran Council (1123)“ http://www.newadvent.org/cathen/09016b.htm ir „Lateran Councils“ http://www.newadvent.org/cathen/09016a.htm
* EWTN internetinė biblioteka, „First Lateran Council (1123)“ http://www.ewtn.com/library/COUNCILS/LATERAN1.HTM , paimta iš „Decrees of the Ecumenical Councils“, red. Norman P. Tanner
Vincas Svirskis

**Vincentas (trp. Vincas) Svirskis** (1835 m. sausio 28 d. Glitėnuose – 1916 m. kovo 7 d. Burveliuose) – lietuvių dievdirbys, liaudies menininkas, vienas žymiausių XIX amžiaus kryžių skaptuotojų, kurio kryžių išlikę Lietuvos muziejuose, keliuose miesteliuose ir kaimuose.

## Biografija
Gimė neturtingoje valstiečių šeimoje. Drožinėti Vincas Svirskis pradėjo dar piemenaudamas. Žinoma, kad jis mokėjo skaityti ir rašyti, gerai kalbėjo lenkiškai, šiek tiek rusiškai. Taip pat mokėjo skaityti ir giedoti lotyniškai, todėl padėdavo giedoti Truskavos ir Anciškio bažnyčių vargonininkams. Spėjama, kad jis lankė parapijinę Krekenavos mokyklą.
Spaudos draudimo metais Vincentas Svirskis palaikė ryšius su knygnešiais, lietuviškų knygų platintojais. Uždraustą literatūrą platino ir pats.

Meistras vaikščiodavo iš kaimo į kaimą, kurdavo ir gyveno iš savo amato. Gyveno ir dirbo Vidurio Lietuvoje – Kėdainių, Surviliškio, Krekenavos, Krakių, Truskavos apylinkėse. Vincas Svirskis sukūrė daugiau nei 200 ąžuolinių koplytstulpių, kryžių, keletą kamerinės skulptūros kūrinių.

Svirskio kryžiai ir koplytstulpiai 4–5 m aukščio, su tame pačiame rąste iš kelių pusių įkomponuotais reljefais (dažniausiai šventųjų pavidalais). Kūriniai monumentalūs, raiškūs, gerai suderinti su kraštovaizdžiu. Būdingas vidinis ekspresyvumas, jausmingumas, dekoratyvumas, kompozicijų įvairovė, sodrūs, aptakūs pavidalai, išraiškingi šešėliai, skulptūrinių formų ir architektūrinių elementų dermė, yra baroko bruožų.

Vincas Svirskis buvo vienas svarbiausių senovinės lietuvių kryždirbystės tradicijos nešėjų.

Palaidotas Surviliškyje.

## Žymiausi darbai
* Ibutonių koplytstulpis, 1863 m.
* Okainių koplytstulpis, 1897–1898 m.
* Dvariškių koplytstulpis
* Surviliškio kapinių kryžius, 1883 m.
* Surviliškio bažnyčios šventoriaus kryžius, 1891 m.
* Bakainių kryžius, 1891 m.
* Pakruostės kryžius, 1891 m.
* Pakarklės kryžius, 1906 m.
* Surviliškio bažnyčios skulptūros

## Vaizdai

File:Surviliskioherbas.PNG|Surviliškio herbe atvaizduotas vieno iš V. Svirskio kryžių fragmentas
Ibutoniai2.JPG|V. Svirskio kryžius Ibutoniuose
Iciūnai. Svirskio kryžius.JPG|Svirskio kryžiaus liekanos Iciūnuose


## Šaltiniai

## Nuorodos
* tradicija.lt
* bernardinai.lt
Aukštutinis ežeras

**Aukštutinis ežeras** (, ) – didžiausias iš Didžiųjų ežerų ir didžiausias pasaulyje gėlojo vandens ežeras, esantis Šiaurės Amerikoje, Kanadoje ir JAV. (Baikalas už Aukštutinį ežerą yra gilesnis ir tūriu didesnis gėlojo vandens ežeras).

## Geografija
Aukštutinis ežeras yra 560 km ilgio, 256 km pločio, jo plotas 83 300 km². Ežeras yra 184 m aukščiau jūros paviršiaus, didžiausias jo gylis 406 m. Į ežerą įteka apie 200 intakų, ežero baseino plotas apie 200 000 km², daug salų. Krantai išraižyti įlankų, šiauriniai krantai uolingi, pietiniai smėlėti. Užšalęs būna vidutiniškai nuo gruodžio pabaigos iki balandžio pradžios. Ežeru eina valstybės siena tarp Kanados ir JAV.

## Ekonomika
Didžiausi uostai Kanados pakrantėje yra Fort Viljamsas ir Tander Bėjus, didžiausi miestai JAV pakrantėje – Dulutas, Ashland. 100 km ilgio upė Sent Meri jungia Aukštutinį ežerą su Hurono ežeru. Aukštutiniame ežere vyksta intensyvi laivyba, jis yra svarbus pramonės gaminių, javų ir miško transportavimui. Ežere ir jo apylinkėse plėtojamas turizmas.

## Šaltiniai
Aukštutinis Pfalcas

**Aukštutinis Pfalcas** () – Bavarijos administracinė apskritis, apimanti Frichtelio kalnų pašlaites, Aukštutinio Pfalco mišką (*Oberpfälzer Wald*) ir dalį Frankų Juros. Administraciškai dalinamas į du regionus (*Planungsverband*) – Aukštutinis Pfalcas-Šiaurė ir Rėgenburgas.

Per jį teka Dunojaus intakai: *Laaber*, *Vils*, *Naab* ir *Regen*. Didžiausi miestai: Rėgensburgas, Ambergas, *Weiden*.

## Istorija

Regionas savo pavadinimą gavo XVI a. pradžioje, nes pagal Pavijos sutartį jis buvo viena iš pagrindinių dalių sudariusių Vitelsbachų elektorių valdomą teritoriją, į kurią dar įėjo Žemutinis Pfalcas Reino žemėje, vadinamas tiesiog *Pfalcu*. Aukštutinio Pfalco sostinė buvo Ambergas. Šalutinės Vitelsbachų dinastijos šakos taip pat valdė smulkesnes teritorijas Noiburge ir Zulcbache. Po nepavykusio elektoriaus Frydricho V bandymo užimti Čekijos sostą 1619–1920 m. Aukštutinis Pfalcas kartu su kitomis jo žemėmis buvo paskelbtas imperatoriaus nuosavybe ir kartu su elektoriaus titulu perduotas Bavarijos kunigaikščiui. Nors Žemutinis Pfalcas buvo grąžintas Frydricho sūnui pagal Vestfalijos taikos sutartį 1648 m., Aukštutinis Pfalcas liko Bavarijos elektoriaus nuosavybe. Mažesniosios Zulcbacho ir Noiburgo teritorijos Bavarijai atiteko 1742 m., o laisvasis imperijos miestas Rėgensburgas nebuvo sujungtas su aplinkinėmis žemėmis iki pat Šv. Romos imperijos panaikinimo 1806 m.

## Apskritys

* Ambergas-Zulcbachas
* Chamas
* Noimarktas
* Noištatas
* Regensburgas
* Švandorfas
* Tiršenroitas

Apskritims nepriskirti miestai:
* Ambergas
* Regensburgas
* Aukštutinio Pfalco Veidenas
Vinipegas

:: *Apie ežerą žr. [[Vinipego ežeras]]*.
**Vinipegas** (pranc., ) – miestas Kanados pietuose, į pietus nuo Vinipego ežero, prie Raudonosios upės ir Asiniboino upių santakos; Manitobos provincijos centras. 705,2 tūkst. gyventojų (2016). Susisiekimo ir pramonės centras. Išvystyta maisto, mašinų pramonė. Mieste yra du universitetai (įkurti 1871 ir 1877 m.).

## Istorija
Pirmieji europiečiai pradėjo kurtis 1738 m., kai prancūzų kilmės asmenys čia pastatė fortą, kuris buvo vadinamas buvo vadinamas **Fort Ružu**. 

1812 m. čia įkūrė gyvenvietę Red Riverio kolonijos gyventojai. 

1873 m. gavo miesto teises. Žinomas kaip „vartai į vakarus“, yra geležinkelio ir transporto mazgas, turintis įvairią ekonomiką.

## Gyventojai

Dabartiniame mieste 64% gyventojų yra europiečių kilmės. Yra nemažai išeivių iš Azijos šalių bei vietinių genčių palikuonių.

XX a. pradžioje įsikūrė lietuvių kilmės žmonių.

## Sportas

* 1972–1996, 2011– metais mieste žaidė Vinipego „Jets“ ledo ritulio klubas
Momotiniai

**Momotiniai, momotai** (*Momotidae*) – žalvarninių paukščių (*Coraciiformes*) šeima.

## Gentys ir rūšys
* Motmotai (*Hylomanes*) 
** Motmotas (*Hylomanes momotula*) 
* *[[Aspatha]]* 
** Mėlynkaklis momotas (*Aspatha gularis*) 
* Paprastieji momotai (*Momotus*) 
** Meksikinis momotas (*Momotus mexicanus*) 
** Mėlyngalvis momotas (*Momotus momota*) 
** Kalninis momotas (*Momotus aequatorialis*) 
* Rausvieji momotai (*Baryphthengus*) 
** Rausvasis momotas (*Baryphthengus martii*) 
** Raudongalvis momotas (*Baryphthengus ruficapillus*) 
* *[[Electron]]* 
** Laivasnapis momotas (*Electron carinatum*) 
** Plačiasnapis momotas (*Electron platyrhynchum*) 
* *[[Eumomota]]* 
** Mėlynvokis momotas (*Eumomota superciliosa*)
Albatenijus

**Albatenijus** (**Al Batanijas**) – didelis krateris, esantis beveik Mėnulio disko centre, 4.1°E, 11.2°S, skersmuo 129 km. Tai labai senas Mėnulio krateris, pavadintas žymaus musulmonų astronomo ir mokslininko Al-Battani vardu. Albatenijus susidarė smūgio metu. Jį supa uolienų pylimas, kurio išorinis kraštas, nors ir stipriai apardytas, sudaro panašią į šešiakampį formą. Pylimas yra virš 4 km aukščio šiaurės rytuose. Pietvakariuose į pylimą įsiterpęs mažesnis krateris Klein.

Išsišakojimas vakaruose kraterio vidutiniame gylyje yra Albatenijaus centras. Šis darinys pažymėta Alfa (α) Albatenijus. Jis labiau ištįses šiaurės vakarų kryptimi (~ 20 km ilgio ir ~10 km pločio). Viršukalnė kyla maždaug iki 1,5 km aukščio, kur yra mažas, santykinai naujas, krateris. 

Albatenijus yra į pietus nuo kraterio Hipparchus ir į rytus nuo Ptolemaeus ir Alphonsus. Šios teritorijos paviršius pasižymi beveik lygiagrečiais skardžiais, kurie formuoja kanalus, besitęsiančius panašiai šiaurės rytų link, užlinkstančius į pietryčius. 

Manoma, jog Albatenijaus kraterį pirmą kartą aiškiai pažymėjo ankstyvuose eskiziniuose brėžiniuose Galilėjus savo knygoje Sidereus Nuncius išleistoje 1610 metais.
Melvilis

**Melvilis** reiškia:
* Melvilio sala (Kanada) – salą Kanados šiaurėje;
* Melvilio sala (Australija) – salą Australijos pakrantėje;
* Melvilis (Kanada) – miestą Kanadoje;
* Melvilio pusiasalis – pusiasalis Kanados šiaurėje.
**Pavardė**:
* Hermanas Melvilis – XIX amžiaus JAV rašytojas.
Todiniai

**Todiniai** (*Todidae*) – žalvarninių paukščių (*Coraciiformes*) šeima.

## Rūšys
* Kubinis todis (*Todus multicolor*) 
* Plačiasnapis todis (*Todus subulatus*) 
* Siaurasnapis todis (*Todus angustirostris*) 
* Jamaikinis todis (*Todus todus*) 
* Puertorikinis todis (*Todus mexicanus*)
Alžyro vilajos

**[[Alžyras|Alžyro Liaudies Demokratinė Respublika]]** padalinta į 48 vilajas, 553 apskritis (dairas) ir 1541 savivaldybes (baladijas). Šie administraciniai vienetai vadinami pagal jų administracinių centrų vardus. Vilajoms vadovauja provincijų liaudies parlamentai, vadovaujami gubernatoriaus (*vali*). Dabartinis šalies administracinis skirstymas yra nuo 1983 m. Alžyro karo metu šalyje buvo vos 6 vilajos. 2019 m. sudaryta dar 10 naujų vilajų.

## Vilajos

# Adraro vilaja
# Šelifo vilaja
# Laguato vilaja
# Um el Buagio vilaja
# Batnos vilaja
# Bedžajos vilaja
# Biskros vilaja
# Bešaro vilaja
# Blidos vilaja
# Buiros vilaja
# Tamanraseto vilaja
# Tebesos vilaja
# Tlemseno vilaja
# Tiareto vilaja
# Tizi Uzu vilaja
# Alžyro vilaja
# Dželfos vilaja
# Džidželio vilaja
# Setifo vilaja
# Saidos vilaja
# Skikdos vilaja
# Sidi bel Abeso vilaja
# Anabos vilaja
# Gelmos vilaja
# Konstantinos vilaja
# Medėjos vilaja
# Mostaganemo vilaja
# Msilos vilaja
# Maskaros vilaja
# Uarglos vilaja
# Orano vilaja
# Bajado vilaja
# Ilizio vilaja
# Bordž Bu Areridžo vilaja
# Bumerdeso vilaja
# Tarefo vilaja
# Tindufo vilaja
# Tisemsilto vilaja
# Uedo vilaja
# Chenšelos vilaja
# Suk Ahraso vilaja
# Tipazos vilaja
# Milos vilaja
# Ain Deflos vilaja
# Naamos vilaja
# Ain Temušento vilaja
# Gardajos vilaja
# Relizano vilaja

### 2019 m. sukurtos vilajos
* Ain Gezamo vilaja
* Ain Salos vilaja
* Al Mghairo vilaja
* Bani Abaso vilaja
* Bordž Badži Mochtaro vilaja
* Džaneto vilaja
* Menijos vilaja
* Timimuno vilaja
* Tugurto vilaja
* Uled Dželalio vilaja

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Algeria: Administrative Division (Citypopulation.de)
* Provinces of Algeria (Statoids.com)
Lusonas

**Lusonas** (*Luzon*) – didžiausia Filipinų salyno sala.

Salos plotas 104,688 km². Gyventojų – 48,5 mln. (2010 m.).

Lusono salos šiaurėje yra Centriniai Kordiljeros kalnai (aukščiausias Pulogo kalnas, 2 934 m). Yra ir veikiančių vulkanų.

Saloje vyrauja jūrinis subekvatorinis klimatas; dažni taifūnai. Didžiausia upė – Kagajanas, didžiausi ežerai – Bajus, Taalis.

Didžiausi Lusono miestai:
* Manila
* Keson Sitis
* Bagijas
* Batangas

Salos lygumose auginama ryžiai, kukurūzai, kokoso palmės, cukranendrės. Kalnuose – daugiausia miškai. Yra aukso, chromito, vario, geležies rūdos telkiniai.

## Nuorodos

Lusonas
Albos patera

**Albos patera** – 1600 km skersmens ir 6 km aukščio Marso ugnikalnis. Pietuose nuo jo tęsiasi Tarsijos regionas. Tai didžiausias Saulės sistemos ugnikalnis pagal plotą ir apimtį.
Adraro vilaja (Alžyras)

**Adraro vilaja** () yra Alžyro pietvakariuose, Sacharos dykumoje. Tai antras pagal dydį šalies vilajetas. Sudarytas iš trijų regionų: Tuato, Guraros ir Tidikelto. Sostinė – Adraras.

Adraro vilajetą sudaro 11 apskričių. Vilaja labai retai gyvenama, gyvenvietės įsikūrusios oazėse.

## Istorija
Vilaja sudaryta 1974 m. 2019 m. atskirta Timimuno vilaja.

## Svarbiausi miestai
* Adraras – 98,0 tūkst. gyv.
* Reganas (*Reggane*) – 36,6 tūkst. gyv.
* Aulefas (*Aoulef*) – 27,1 tūkst. gyv.

## Šaltiniai
Šelifo vilaja

**Šelifo vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Viduržemio jūros pakrantėje. Sostinė – Šelifas.

Vilają sudaro 13 apskričių, ji sudaryta 1962 m.

## Svarbiausi miestai
* Šetija (*Chettia*) – 184,4 tūkst. gyv.
* Šelifas (*Šalif*) – 160,6
* Tenesas (*Ténès*) – 49,0
* Ued Foda (*Oued Fodda*) – 47,5
* Ain Meranas (*Aïn Merane*) – 37,2

## Šaltiniai
Reliatyvizmas

**Reliatyvizmas** – ( – „santykinis“) metodologinis principas, absoliutinantis pažinimo, vertybių, tikrovės kintamumą, sąlygiškumą ir neigiantis daiktų, reiškinių pastovumą, žinių objektyvų tikrumą. Reliatyvistai teigia, kad nėra absoliučios tiesos ir absoliučių etinių vertybių.
Laguato vilaja

**Laguato vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Atlaso kalnuose. Sostinė – Laguatas.

Vilaja sudaryta 1962 m.

## Svarbiausi miestai
* Laguatas (*Laghouat*) – 118,9 tūkst. gyv.
* Aflu (*Aflou*) – 93,7
* Ain Madi
* Kurdanas
* Macharegas

## Šaltiniai
Um el Buagio vilaja

**Um el Buagio vilaja** () yra Alžyro šiaurės rytuose, Atlaso kalnuose. Sostinė – Um el Buagis.

## Didžiausi miestai
* Ain el Beida (*Aïn el Beïda*) – 110,1 tūkst. gyv.
* Um el Buagis (*Oum el Bouaghi*) – 108,8
* Ain Fakrunas (*Aïn Fakroun*) – 75,2
* Ain Mlila (*Aïn MʿLila*) – 75,0
* Ain Kerša (*Aïn Kercha*) – 35,2

## Šaltiniai
Batnos vilaja

**Batnos vilaja** () yra Alžyro šiaurės rytuose, Atlaso kalnuose. Sostinė – Batna. Vilaja sudaryta 1962 m. Dabar padalinta į 21 apskritį. Čia yra garsus senovės miestas Timgadas.

## Didžiausi miestai
* Batna (*Batna*) – 291,2 tūkst. gyv.
* Barika (*Barika*) – 104,1
* Ain Tuta (*Aïn Touta*) – 78,7
* Meruana (*Merouana*) – 51,1
* Tazultas (*Tazoult*) – 45,4

## Šaltiniai
Bedžajos vilaja

**Bedžajos vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Viduržemio jūros pakrantėje. Sostinė – Bedžaja.

## Svarbiausi miestai
* Bedžaja (*Béjaïa*) – 168,4 tūkst. gyv.
* Akbu (*Akbou*) – 70,8
* Barbaša (*Barbacha*) – 33,8
* Timzitas (*Timzit*) – 33,7
* Uzelagenas (*Ouzellaguen*) – 33,6

## Šaltiniai
Biskros vilaja

**Biskros vilaja** () yra Alžyro šiaurės rytuose, Atlaso kalnuose. Sostinė – Biskra.
Svarbi datulių auginimo sritis.

## Svarbiausi miestai
* Biskra (*Biskra*) – 203,4 tūkst. gyv.
* Tolga (*Tolga*) – 74,5
* Sidi Chaledas (*Sidi Khaled*) – 71,0
* Uled Dželalis (*Ouled Djelal*) – 66,0
* Sidi Okba (*Sidi Okba*) – 37,6

## Šaltiniai
Devono sala

**Devono sala** (, ) – sala Kanados Arktiniame salyne, priklausanti Nunavuto teritorijai – Kanada. Sala užima 55 247 km². Tai yra 27 pagal dydį pasaulyje, 6 pagal dydį Kanadoje bei didžiausia neapgyvendinta sala Žemėje. Rytinę salos dalį skalauja Bafino jūra.

Dėl santykinai didelio aukščio virš jūros lygio ir padėties tolimojoje šiaurėje, Devono saloje yra tik nedidelė avijaučių, nedidelių paukščių ir žinduolių populiacija. Gyvūnija randama daugiausia Truelove žemumoje, kurioje yra palankus mikroklimatas, kuris leidžia išsilaikyti santykinai vešliai arktinei augalijai. Temperatūra trumpu šiltuoju sezonu (40-55 dienos) retai pakyla virš 10&nbsp;°C, o žiemą nukrenta iki -50&nbsp;°C.

1924 m. saloje buvo įkurta gyvenvietė Dundas Harbour, tačiau dėl atšiauraus klimato apleista 1951 m.

## Išnašos
Bešaro vilaja

**Bešaro vilaja** () yra Alžyro vakaruose, Maroko pasienyje, daugiausia Sacharos dykumoje. Sostinė – Bešaras.

2019 m. nuo Bešaro vilajos atskirta Beni Abeso vilaja.

## Svarbiausi miestai
* Bešaras
* Abadla
* Kenadsa
* Tagitas

## Šaltiniai
Akselio Heibergo sala

**Akselio Heibergo sala** (, ) – Kanados Arktinio salyno sala, priklausanti Kanadai, Nunavuto teritorijai. Sala užima 43 178 km² ir yra 31 pagal dydį pasaulio sala. Rytuose nuo jos yra labiau žinoma ir didesnė Elsmyro sala. Aukštumos siekia iki 700 m, pakraščiais – žemumos ir keletas gilių fiordų. Sala negyvenama, nors rytinėje dalyje buvo rasta eskimų sodybų liekanų.

Iš europiečių salą pirmieji atrado Sverdrup ir Isachsen 1899–1902 m.
Blidos vilaja

**Blidos vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Atlaso kalnuose. Sostinė – Blida.

Vilaja padalinta į 10 apskričių.

## Svarbiausi miestai
* Blida (*Blida*) – 163,7
* Beni Meradas (*Beni Merad*) – 99,1
* Larba (*Larba*) – 72,3
* Bugara (*Bougara*) – 64,7
* Mefta (*Meftah*) – 61,4

## Šaltiniai
Sautamptono sala

**Sautamptono sala** (, ) – viena didžiausių Kanados Arktinio salyno salų. Ji užima 41 214 km² ir pagal plotą pasaulyje yra 34, Kanadoje – 9. Pietuose yra Hadsono įlanka, šiaurės rytuose – didžiausia salyno sala, Bafino Žemė. Saloje gyvena 712 žmonių (2001 m.).
Buiros vilaja

**Buiros vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Atlaso kalnuose. Sostinė – Buira. Padalinta į 12 apskričių.

## Svarbiausi miestai
* Buira (*Bouira*) – 91,1 tūkst. gyv.
* Lachdarija (*Lakhdaria*) – 59,5
* Sur el Gozlanas (*Sour el Ghozlane*) – 53,3
* Ain Besemas (*Aïn Bessem*) – 30,7
* Agbalu (*Aghbalou*) – 22,9

## Šaltiniai
Velso Princo sala

**Velso Princo sala** (, ) – Kanados Arktinio salyno sala, priklausanti Kanadai, Nunavuto teritorijai. Rytuose yra Somerseto sala, vakaruose – Viktorijos sala, šiaurėje – Batersto sala, pietuose – Karaliaus Viljamo sala. Velso Princo sala užima 33 339 km² ir yra 40 pagal dydį pasaulyje. Aukščiausia viršūnė siekia 320 m.
Tamanraseto vilaja

**Tamanraseto vilaja** () yra Alžyro pietryčiuose, Sacharos dykumoje. Pietuose iškilęs Achagaro kalnynas. Tai didžiausia šalies vilaja. Sostinė – Tamanrasetas. Vilaja padalinta į 4 apskritis, ji labai retai apgyvendinta, gyventojai susitelkę oazėse.

2019 m. pietuose atskirta In Gelamo vilaja, šiaurėje – In Salos vilaja.

## Svarbiausi miestai
* Tamanrasetas (*Tamanrasset*) – 79,1 tūkst. gyv.
* Abalesa (*Abalessa*) – 9,1
* Tazrukas (*Tazrouk*) – 4,0

## Šaltiniai
Somerseto sala

**Somerseto sala** (, ) – viena didžiausių Kanados Arktinio salyno salų. Sala priklauso Kanadai, Nunavuto teritorijai. Salos plotas – 24 786 km², tai 45 plotas pasaulyje. Sala nėra apgyvendinta, tačiau 1937 m. čia veikė Roso fortas – prekybinė stotis, bet po 11 metų apleista, dėl atšiaurių sąlygų. Dabar sala lankoma turistų.

## Išnašos
Tebesos vilaja

**Tebesos vilaja** () yra Alžyro šiaurės rytuose, Tuniso pasienyje, Atlaso kalnuose. Sostinė – Tebesa.

## Svarbiausi miestai
* Tebesa (*Tébessa*) – 190,8 tūkst. gyv.
* Šerija (*Cheria*) – 78,0
* Bir el Ateras (*Bir el Ater*) – 73,6
* Uenza (*Ouenza*) – 67,4
* Auinetas (*Aouinet*) – 35,9

## Šaltiniai
Batersto sala

**Batersto sala** (, ) – Kanados Arktinio salyno sala, priklausanti Kanadai, Nunavuto teritorijai. Jos plotas – 16 042 km², ilgis – 260 km, o plotis – 80–160 km. Nuolatinių gyventojų nėra. Didžiausios salos vakaruose – Melvilio, rytuose – Devono sala, taip pat daug kitų. Salos aukštis siekia 457 m.

Salą 1819 m. atrado britų tyrinėtojas William Parry. Pavadinta tuometinio Jungtinės Karalystės karo ir kolonijų reikalų sekretoriaus Henry Bathurst garbei.

## Išnašos
Tlemseno vilaja

**Tlemseno vilaja** () yra Alžyro šiaurės vakaruose, Maroko pasienyje, Viduržemio jūros pakrantėje. Sostinė – Tlemsenas.

## Svarbiausi miestai
* Tlemsenas (*Tlemcen*) – 120,7 tūkst. gyv.
* Magnija (*Maghnia*) – 80,4
* Mansura (*Mansoura*) – 55,9
* Remšis (*Remchi*) – 54,2
* Gazauetas (*Ghazaouet*) – 51,3

## Šaltiniai
Tiareto vilaja

**Tiareto vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Atlaso kalnuose. Sostinė – Tiaretas.

## Svarbiausi miestai
* Tiaretas (*Tiaret*) – 185,1 tūkst. gyv.
* Sugeras (*Sougueur*) – 72,2
* Frenda (*Frenda*) – 67,7
* Ksar Šelala (*Ksar Chellala*) – 62,8
* Mehdija (*Mehdia*) – 41,8

## Šaltiniai
Tizi Uzu vilaja

**Tizi Uzu vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Viduržemio jūros pakrantėje. Sostinė – Tizi Uzu.

## Didžiausi miestai
* Tizi Uzu (*Tizi-Ouzou*) – 149,4 tūkst. gyv.
* Maatka (*Maatka*) – 59,8
* Bognis (*Boghni*) – 57,3
* Draa el Mizanas (*Draa el Mizan*) – 43,1
* Timizartas (*Timizart*) – 43,1

## Šaltiniai
Melvilio pusiasalis

**Melvilio pusiasalis** (, ) – didelis pusiasalis Kanados šiaurės rytuose, Nunavuto teritorijoje. Pusiasalis yra apytikriai 400 km ilgio ir 100 km pločio. Pusiasalio šiaurėje yra didžiausia Kanados Arktinio salyno ir visos Kanados sala – Bafino Žemė, pietuose kita didelė – Southamptono sala. Pusiasalyje paplitę jūriniai sėjikai, pilkieji vilkai kiti gyvūnai.

## Išnašos
Alžyro vilaja

**Alžyro vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Viduržemio jūros pakrantėje. Sostinė – Alžyras.

Vilaja padalinta į 13 apskričių.

## Didžiausi miestai
* Alžyras – 2073,0 tūkst. gyv.
* Bab Ezuaras (*Bab Ezzouar*) – 315,5
* Bordž el Kifanas (*Bordj el Kiffan*) – 131,4
* Barakis (*Baraki*) – 111,5
* Birchademas (*Birkhadem*) – 77,4

## Šaltiniai
Dželfos vilaja

**Dželfos vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Atlaso kalnuose. Sostinė – Dželfa. Vilaja padalinta į 12 apskričių.

## Svarbiausi miestai
* Dželfa (*Djelfa*) – 233,4 tūkst. gyv.
* Ain Usera (*Aïn Oussera*) – 131,0
* Mesaadas (*Messaad*) – 106,9
* Hasi Bahba (*H̨āssī Bah̨bah̨*) – 92,9
* Dar Šiuchas (*Dar Chioukh*) – 62,8

## Šaltiniai
Princo Patriko sala

**Princo Patriko sala** (, ) viena iš didžiausių ir sunkiausiai pasiekiamų Kanados Arktinio salyno salų. Sala priklauso Kanadai, Šiaurės Vakarų teritorijai. Sala užima 15 848 km², tai 55-ta sala pagal dydį pasaulyje. Pirmą kartą ištyrinėta – 1853 metais, dabar, dėl savo atšiaurių sąlygų – neapgyvendinta. Salos aukštis 277 m. Pietuose yra kita didelė Melvilio sala.
Džidželio vilaja

**Džidželio vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Viduržemio jūros pakrantėje. Sostinė – Džidželis.

Vilaja padalinta į 11 apskričių.

## Didžiausi miestai
* Džidželis (*Djidjeli*) – 147,1 tūkst. gyv.
* Milija (*Milia*) – 83,9
* Taheras (*Taher*) – 68,7
* Emir Abd el Kaderas (*Emir Abd el Kader*) – 31,0
* Šefka (*Chefka*) – 30,0

## Šaltiniai
Karaliaus Vilhelmo sala

**Karaliaus Vilhelmo sala** (, ) – didelė Kanados Arktinio salyno sala. Ji priklauso Kanadai, Nunavuto teritorijai. Jos plotas – 13 111 km², tai 60 pagal dydį sala pasaulyje. Sala apgyvendinta, joje 2001 metais buvo 960 žmonių. Rytuose yra didelis Butijos pusiasalis, šiaurėje Velso Princo sala. Pavadinta Anglijos karaliaus Vilhelmo IV garbei, 1830 metais.
Setifo vilaja

**Setifo vilaja** () yra Alžyro šiaurėje, Atlaso kalnuose. Sostinė – Setifas.

## Svarbiausi miestai
* Setifas (*Sétif*) – 229,5 tūkst. gyv.
* Elma (*Eulma*) – 135,3
* Ain Ulmenas (*Aïn Oulmene*) – 74,5
* Ain Azelis (*Aïn Azel*) – 47,9
* Ain el Kebira (*Aïn el Kebira*) – 46,7
* Džemila

## Šaltiniai
Elefo Rignio sala

**Elefo Rignio sala** (, ) – didelė Kanados Arktinio salyno sala, priklausanti Kanadai, Nunavuto teritorijai. Salos plotas – 11 295 km², tai 69 plotas visame pasaulyje. Rytuose yra kitos dvi didelės salyno salos: Akselio Heibergo sala ir Elsmyro sala. Aukščiausias salos taškas – 260 m.
Byloto sala

**Byloto sala** (, ) – paskutinė Kanados Arktinio salyno sala, kurios plotas didesnis nei 10 000 km². Sala priklauso Kanadai, Nunavuto teritorijai.

Salos plotas – 11 067 km², tai 71-a pagal dydį sala pasaulyje ir 17-a Kanadoje. Sala nėra apgyvendinta. Salos pietuose didžiausia salyno sala – Bafino Žemė, kita didelė Devono sala yra šiaurės vakaruose. Saloje įsikūręs Sirmiliko nacionalinis parkas.

## Išnašos
Boforto jūra

**Boforto jūra** ( ) – jūra, skalaujanti Kanados (Šiaurės Vakarų teritorija, Jukonas), JAV (Aliaska) ir Princo Patriko salos krantus. Jūra priklauso Arkties vandenynui. Jūros plotas maždaug 450 000 km². Gylis siekia 3749 m. Į jūrą įteka Makenzis ir daug kitų mažų upių. Manoma, kad jūros dugne yra naftos, todėl tarp JAV ir Kanados vyksta teritoriniai ginčai. Jūrą beveik ištisus metus būna sukaustę ledynai.

Jūra pavadinta anglų admirolo F. Boforto garbei.

## Šaltiniai
Deiviso sąsiauris

**Deivio sąsiauris** ( ) – sąsiauris tarp Bafino Žemės ir Grenlandijos. Šiaurėje yra Bafino įlanka, pietuose – Labradoro jūra. Ilgis siekia 1170 km, plotis 360–1070 km, o mažiausias gylis 104 metrai.

Sąsiauris pavadintas anglų keliautojo, atradusio sąsiaurį – Džono Deiviso garbei.

## Išnašos
Tikrieji žalvarniai

:: *Apie kaimą Kaišiadorių rajone žr. [[Žalvarniai (Kaišiadorys)]]*.

**Tikrieji žalvarniai** (*Coracias*) – žalvarninių paukščių (*Coraciiformes*) būrio, žalvarninių (*Coraciidae*) šeimos paukščių gentis.

Lietuvoje aptinkama viena rūšis – europinis žalvarnis (*Coracias garrulus*).

## Rūšys
*Europinis žalvarnis (*Coracias garrulus*)
*Abisyninis žalvarnis (*Coracias abyssinica*)
*Mėlynkrūtis žalvarnis (*Coracias caudata*)
*Smailiauodegis žalvarnis (*Coracias spatulata*)
*Rudagalvis žalvarnis (*Coracias noevia*)
*Bengalinis žalvarnis (*Coracias benghalensis*)
*Temniko žalvarnis (*Coracias temminckii*)
*Mėlynpilvis žalvarnis (*Coracias cyanogaster*)

## Galerija

Image:Blue-bellied Roller Coracias cyanogaster Fluffed 1500px.jpg|Mėlynpilvis žalvarnis (*Coracias cyanogaster*)
Image:Coraciasbenghalensis.svg|Bengalinis žalvarnis (*Coracias benghalensis*)
Image:European roller.jpg|Europinis žalvarnis (*Coracias garrulus*)


## Šaltiniai
Plačiaburniai

**Plačiaburniai** (*Eurystomus*) – žalvarninių (*Coraciidae*) šeimos paukščių gentis.

## Rūšys
* Plačiaburnis (*Eurystomus glaucurus*)
* Mėlynkaklis plačiaburnis (*Eurystomus gularis*)
* Mėlynasis žalvarnis (*Eurystomus azureus*)
* Rytinis plačiaburnis (*Eurystomus orientalis*)
Butijos pusiasalis

**Botijos pusiasalis** (, ) – didelis pusiasalis Kanadoje, Nunavuto teritorijoje. Anksčiau vadintas *Boothia Felix*, taip pavadintas keliautojo Džono Roso, Felikso Boto garbei (Roso ekspedicijos rėmėjas). Pusiasalis iš visų pusių apsuptas didelių Kanados Arktinio salyno salų: Somerseto, Viktorijos, Velso Princo, Karaliaus Viljamo ir didžiausios – Bafino Žemės.
Bruksizmas

**Bruksizmas** (*griežimas dantimis*, *dantų griežimas*) – sutrikimas, pasireiškiantis dantų griežimu ar suspaudimu; būna tiek miegant, tiek budrumo metu.

Priežastys nėra iki galo aiškios, išskiriami psichosocialiniai, periferiniai, patofiziologiniai faktoriai. Bruksizmas gali sukelti periodonto pažeidimus, dantų nudilimą, įskilimus, žandikaulio skausmą.

Globalus bruksizmo paplitimas pagal 2024 metų duomenis (tiek miego, tiek būdravimo metu) yra 22,22 %. Bruksizmo paplitimas miego metu yra 21 % (pagal polisomnografinius tyrimus 43 %), o būdravimo metu – 23 %. Bruksizmas dažniau pasireiškia moterims. Prabudimo bruksizmas dažniau pasireiškia mergaitėms (11 %) nei berniukams (6 %). Naktinis bruksizmas pasireiškia tokiu pačiu lygiu – 9 %. Taip pat yra skirtumų jo paplitime priklausomai nuo žemyno. Nemaža dalis žmonių nežino, kad jiems pasireiškia bruksizmas.

## Išnašos
Miškiniai tulžiai

**Miškiniai tulžiai**  (*Halcyonidae*) – žalvarninių paukščių (*Coraciiformes*) šeima.

Šeimoje 12 genčių, 56-61 rūšis.

## Gentys
* *[[Actenoides]]* 
* *[[Caridonax]]* 
* *[[Cittura]]* 
* Karališkieji tulžiai (*Clytoceyx*) 
* Raudonšnerviai tulžiai (*Halcyon*) 
* Dryžuotieji tulžiai (*Lacedo*) 
* *[[Melidora]]* 
* *[[Pelargopsis]]* 
* Smailiauodegiai tulžiai (*Tanysiptera*) 
* Kukabaros (*Dacelo*) 
* *[[Syma]]* 
* *[[Todirhamphus]]*
Command & Conquer 3: Tiberium Wars

**Command & Conquer 3: Tiberium Wars** – realaus laiko strateginis žaidimas, kurį sukūrė „EA Los Angeles“, „Electronic Arts“ padalinys. Šis žaidimas yra 1999 m. „Command & Conquer: Tiberian Sun“ tęsinys. Šioje dalyje vyksta Trečiasis Tiberiumo karas, kuris prasideda kai NOD brolija užpuola GDI pajėgas visame pasaulyje.

## Pusės
Žaidime egzistuoja trys pusės: GDI, NOD ir Scrin.
* GDI (*Global Defense Initiative*) – tarptautinė struktūra, kuri panaši į didžiausią pasaulinę armiją. Jų superginklas – jonų patranka, orbitinis ginklas, kuris sunaikina didelę teritoriją.
** Turi silpnus oro karinius vienetus palyginus su kitomis konflikto pusėmis.
** Turi stiprius tankus „mamutus“.
** Turi įvairių karinių vienetų desantą, išmetamą iš oro.
* NOD brolija – paslaptinga karinė grupuotė, kurioje yra religijos priemaišų. Brolijos lyderis – Keinas (*Kane*). Grupuotės superginklas – atominė raketa.
** Turi gerus trigubus gynybinius pastatus, tačiau jie brangesni.
** Naudoja nematomumo technologiją (nematomi tankai, bombonešiai, įvairios nuperkamos technologijos).
* Scrin – ateivių rasė. Ši pusė atsirado tik šioje dalyje. Jos kariniai vienetai yra biomechaniniai vabzdžių hibridai. Superginklas – juodoji skylė, laikinai atsirandanti žemėlapyje ir sukelianti didelę žalą.
** Turi galingus kosminius laivus kaip karinius vienetus, kurie efektyvūs prieš pastatus ir sausumos tankus. Neturi surinkto Tiberiumo limito.
** Naudoja energetinių skydų technologiją (naudoja laivai ir tripodai, įvairios nuperkamos technologijos).
** Manipuliuoja oro sąlygomis.

## Praplėtimas
Žaidimas susilaukė praplėtimo „Command & Conquer 3: Kane's Wrath“, kuriame buvo pridėta po tris frakcijas kiekvienai iš kovojančių pusių bei naujas scenarijus.
Somatotropinas

**Somatotropinas** (**STH**) – stuburinių hormonas, skatinantis visų audinių ir kaulų augimą, stimuliuoja ilgųjų kaulų augimą nesubrendusiame organizme. Gaminamas hipofizėje, dar vadinamojoje pasmegeninėje liaukoje.

Dėl per didelės somatotropino gamybos suaugusiajam atsiranda akromegalija, o vaikams ir paaugliams – gigantizmas, dėl trūkumo – nanizmas.

## Struktūra
Pagrindinis žmogaus augimo hormonas turi 191 aminorūgštis, o jo molekulinė masė 22,124 daltonų baltymų.

## Išnašos
Bray Wanderers FC

**Brėjaus „Wanderers“** () – Airijos futbolo klubas iš Brėjaus.

## Istorija
Klubas įkurtas 1942 m.

## Logotipas

Bray Wanderers senoji emblema.png|
Vaizdas:Bray Wanderers emblema.png|
Vaizdas:Bray Wanderers AFC.png|1985–2015 (30 metų jubiliejaus proga)
Vaizdas:Bray Wanderers 2016 logo.png|


## Pasiekimai

* I diviziono čempionas (1986, 1996, 2000 m.)

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}
Šaltiniai:

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetatinė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Globalsportsarchive
* RSSSF duomenų bazė (Klubų įkūrimo datos)
Perkūnkiemis

:: *Apie Perkūnkiemiu vadinamą Vilniaus dalį žr. [[Pavilionys (Perkūnkiemis)]].*

**Perkūnkiemis** – buvęs kaimas Elektrėnų savivaldybėje, dabartinėje Elektrėnų miesto Lietuvos elektrinės teritorijoje.

## Etimologija

Perkūnkiemis pažodžiui reiškia Perkūno kiemą, kur sandas „kiemas“ reiškia kaimą arba gyvenvietę. Liaudies etimologija pasakoja padavimus apie Perkūną – lietuvių kariuomenės pagalbininką ir mūšio su kryžiuočiais ar švedais, įvykusio Perkūnkiemio apylinkėse, didvyrį. Sunkiausiu metu jis neva vienas sumušęs visus priešus.

Kita vertus, Gojaus miškas, seniau priklausęs Perkūnkiemio bajorams, leidžia daryti prielaidą apie senąją šventvietę. V–XII a. pilkapiai Gojaus miške leidžia spėti, kad galėjo būti ryšys tarp Perkūnui skirtos šventvietės (galbūt ąžuolo ar miško dalies) ir su mirusiųjų kultu susijusių priešistorinių laidojimo vietų.

## Istorija

XIX a. minimas bajorkaimis Trakų apskrityje. Statant Elektrėnų jėgainę ir patvenkus Strėvos upę, apie 1960 m. kaimas užlietas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gedgaudiškė

:: *Apie kaimą Raseinių rajone [[Gedgaudiškė (Raseiniai)]]*.

**Gedgaudiškė** – kaimas Tauragės rajono savivaldybės šiaurės rytuose, 7 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės, prie magistralinio kelio . Pro kaimą teka kairysis Ančios intakas Suvirkštė.

## Etimologija

Pavadinimas – asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *[[Gedgaudas]]*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gedgaudiškė (Raseiniai)

**Gedgaudiškė** – kaimas Raseinių rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 2 km į pietus nuo Žaiginio.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs nuo asmenvardžio *[[Gedgaudas]]*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gliukagonas

**Gliukagonas** – baltyminis hormonas, reguliuojantis angliavandenių apykaitą organizme (padidinantis gliukozės koncentraciją kraujyje). Veikia kartu su insulinu, kuris yra gliukagono antagonistas.

## Bendra informacija

### Istorija
1920 metais Kimball’as ir Murlin’as atrado medžiagą, padedančią slopinti hipoglikemijos požymius ir 1923 metais ją pavadino *gliukagonu*.

### Prigimtis, sandara
Tai peptidinis hormonas, sudarytas iš 29 aminorūgščių (NH2-His-Ser-Gln-Gly-Thr-Phe-
Thr-Ser-Asp-Tyr-Ser-Lys-Tyr-Leu-Asp-Ser-Arg-Arg-Ala-Gln-Asp-Phe-Val-Gln-Trp-Leu-Met-
Asn-Thr-COOH.), kurio masė 3485 daltonai.

## Vaidmuo organizme

### Gliukozės apykaita

#### Kaupimas

Gliukozė – tirpi molekulė, kurią audiniai greit pasisavina. Organizmo skysčiai negali jos daug kaupti, nes didėjanti jos koncentracija didina osmosinį slėgį. Jos perteklius turi būti kaupiamas kitų mažiau osmosiškai aktyvių medžiagų pavidalu. Esant aukštai gliukozės koncentracijai kraujyje padaugėja insulino (išskiriamo kasos β ląstelių), kuris paskatina raumens, riebalinio audinio ir kepenų ląsteles perteklių įsisavinti. Šiuose audiniuose gliukozė yra kaupiama glikogeno pavidalu. Tuo tarpu pastoviai gliukozės koncentracijai palaikyti tarp valgymų, kai gliukozės kiekis svyruoja ir krenta, reikalingas hormonas gliukagonas.

#### Gliukagono vaidmuo
Nukritus gliukozės, kuri yra pagrindinis visų organizmo ląstelių „kuras“, lygiui kraujyje (būsena vadinama *[[hipoglikemija]]*) kasos α ląstelės ima gaminti daugiau gliukagono. Jis veikia kepenų ląsteles, kuriose suaktyvinamas glikogeno vertimas į gliukozę. Gliukozės koncentracija pakyla iki normalios ribos ir šio hormono kiekis vėl stabilizuojasi. Gliukagono vaidmuo gliukozės homeostazėje labai svarbus, nes ne visada su maistu gaunama pakankamai šio junginio, o ląstelėse, negaunančiose gliukozės, tuoj pat sutriktų visi procesai (nebūtų energijos jiems vykdyti) ir, nors vienos ląstelės atsparesnės laikiniems gliukozės tiekimo sutrikimas nei kitos (ypač jautrios smegenų ląstelės ir eritrocitai), po kurio laiko negaudamos šio junginio ląstelės mirtų.

### Veikimo principas
Sumažėjus gliukozės koncentracijai kraujyje, kasos α ląstelės ima sintetinti daugiau gliukagono, kuris išleidžiamas į kraują ir juo pasiekia kepenų ląsteles. Gliukagono molekulė prisikabina prie ląstelės membranoje esančių G baltyminių receptorių, kurių konformacinis pasikeitimas suaktyvina G baltymus. Įvyksta reakcijų grandinė, kurioje dalyvauja keletas skirtingų fermentų, o jos rezultatas – fermento, verčiančio glikogeną į gliukozę, koncentracijos padidėjimas. Jo dėka ląstelėse aktyviau ima veikti ši reakcija, pagaminta gliukozė išleidžiama į kraują ir jos koncentracija kraujyje normalizuojasi.

## Šaltiniai
Campbell, Reece, *Biology*, 7th ed., San Francisco, CA: Benjamin Cummings
Elžbietinė (Vilnius)

**Elžbietinė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybės pietinėje dalyje, apsuptas miškų. 

## Etimologija

Pavadinimas kilęs nuo moteriško vardo *Elžbieta*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Derry City FC

**Londonderio „Derry City“** – Airijos futbolo klubas iš Londonderio (Šiaurės Airija). 

Vienintelis Airijos lygoje žaidžiantis klubas iš Šiaurės Airijos, kitados rungtyniavęs Š. Airijos lygoje.

## Istorija

Klubas nuo pat įkūrimo 1928 m. žaidė , tačiau dėl pilietinio karo 1972 m. iš lygos pasitraukė ir žaidė Kolreine. Klubas 13 metų žaidė mėgėjų lygose, kol 1985 m. ėmė žaisti .

Po 2009 m. buvo pašalintas iš aukščiausiojo diviziono už tai, kad turėjo su žaidėjais dvigubas sutartis.

## Emblema

Vaizdas:Derrycityfc.gif|
Vaizdas:Derry City FC.png|

## Pasiekimai

* Airijos II diviziono nugalėtojas (1987 m.)
* Airijos lygos pirmojo diviziono Skydo laimėtojas (1986 m.)

* Šiaurės Airijos miestų taurės laimėtojas (1935, 1937 m.)
* Šiaurės Airijos Aukso taurės laimėtojas (1964 m.)

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}
Šaltiniai:

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetatinė
* SOCCERWAY 
* Globalsportsarchive
* RSSSF duomenų bazė (Klubų įkūrimo datos)
Tikrieji tulžiai

**Tikrieji tulžiai** (*Alcedo*) – žalvarninių paukščių (*Coraciiformes*) būrio, tulžinių (*Alcedinidae*) šeimos paukščių gentis.

## Rūšys
Kornelio ornitologijos laboratorija (*Cornell Lab of Ornithology*) kuri atnaujina Clements pasaulio paukščių klasifikacijos Birds of the World (*Pasaulio paukščiai*) sąrašą, išskiria 7 rūšis (sąrašas pagal 2021 m. rugpjūčio duomenis):
* *[[Alcedo atthis]]* - Paprastasis tulžys;
* *[[Alcedo coerulescens]]* - Melsvasis tulžys;
* *[[Alcedo euryzona]]* - Melsvanugaris tulžys;
* *[[Alcedo hercules]]* - Didysis tulžys;
* *[[Alcedo meninting]]* - Mėlynausis tulžys;
* *[[Alcedo quadribrachys]]* - Žydrasis tulžys;
* *[[Alcedo semitorquata]]* - Apykaklėtasis tulžys;

## Paplitimas Lietuvoje
Lietuvoje gyvena viena rūšis:
* Paprastasis tulžys (*Alcedo atthis*); šalyje neretas, tačiau ne visur aptinkamas. Dažnesnis pietrytinėje ir rytinėje Lietuvos dalyse.

## Galerija

Small_Blue_Kingfisher_-_Bali_Barat_MG_8808_(29543595122).jpg|Melsvasis tulžys (*Alcedo coerulescens*)
Alcedo-peninsulae.jpg|Melsvanugaris tulžys (*Alcedo euryzona*)
Blyth's_kingfisher.jpg|Didysis tulžys (*Alcedo hercules*)
Blue-eared_Kingfisher(1).jpg|Mėlynausis tulžys (*Alcedo meninting*)
Shining-blue_Kingfisher_-_Kibale_Uganda_06_4094_(16316147381).jpg|Žydrasis tulžys (*Alcedo quadribrachys*)
Half-collared_Kingfisher_-_Malawi_S4E4593.jpg|Apykaklėtasis tulžys (*Alcedo semitorquata*)


## Šaltiniai

## Nuorodos
* birdsoftheworld.org / Birds of the World; Alcedinidae Kingfishers