open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žieduotosios papūgos (triba)

**Žieduotosios papūgos** (*Psittaculini*)  – *[[Psittaculidae]]* šeimos paukščių triba. 

;Rūšys

* Didžiasnapės papūgos (*Tanygnathus*)
** Buruvinė didžiasnapė papūga (*Tanygnathus gramineus*)
** Juodapetė didžiasnapė papūga (*Tanygnathus megalorynchos*)
** Mėlynkepurė didžiasnapė papūga (*Tanygnathus lucionensis*)
** Sumatrinė didžiasnapė papūga (*Tanygnathus sumatranus*)
* *[[Lophopsittacus]]* išnykusi
** *[[Lophopsittacus bensoni]]*
** *[[Lophopsittacus mauritianus]]* 
* Menteuodegės papūgos (*Prioniturus*)
** Buruvinė menteuodegė papūga (*Prioniturus mada*)
** Filipininė menteuodegė papūga (*Prioniturus waterstradti*)
** Kalninė menteuodegė papūga (*Prioniturus montanus*)
** Mėlynkuodė menteuodegė papūga (*Prioniturus discurus*)
** Palavaninė menteuodegė papūga (*Prioniturus platenae*)
** Suluvinė menteuodegė papūga (*Prioniturus verticalis*) 
** Raudondėmė menteuodegė papūga (*Prioniturus flavicans*)
** Sulavesinė menteuodegė papūga (*Prioniturus platurus*)
** Žalioji menteuodegė papūga (*Prioniturus luconensis*)
* Mėlynsturplės papūgos (*Psittinus*)
** Mėlynsturplė papūga (*Psittinus cyanurus*)
** *[[Psittinus abbotti]]*
* *[[Necropsittacus]]* išnykusi
** *[[Necropsittacus rodericanus]]* 
* Tikrosios loros (*Eclectus*)
** Lora (*Eclectus roratus*)
** † *[[Eclectus infectus]]* išnykusi
* Žieduotosios papūgos (*Psittacula*)
** Aleksandro žieduotoji papūga (*Psittacula eupatria*)
** Himalajinė žieduotoji papūga (*Psittacula himalayana*)
** Javinė žieduotoji papūga (*Psittacula alexandri*)
** Ilgauodegė žieduotoji papūga (*Psittacula longicauda*)
** Kininė žieduotoji papūga (*Psittacula derbiana*)
** Kramerio žieduotoji papūga (*Psittacula krameri*)
** Malabarinė žieduotoji papūga (*Psittacula columboides*)
** Nikobarinė žieduotoji papūga (*Psittacula caniceps*)
** Pilkagalvė žieduotoji papūga (*Psittacula finschii*)
** *[[Psittacula eques]]*
*** † *[[Psittacula eques eques]]* išnykusi
** † *[[Psittacula exsul]]* išnykusi
** † *[[Psittacula wardi]]* išnykusi
** Rožinė žieduotoji papūga (*Psittacula roseata*)
** Smaragdinė žieduotoji papūga (*Psittacula calthropae*)
** Violetinė žieduotoji papūga (*Psittacula cyanocephala*)
* Žofrua papūgos (*Geoffroyus*)
** Dainuojančioji Žofrua papūga (*Geoffroyus heteroclitus*)
** *[[Geoffroyus hyacinthinus]]*
** Mėlynkaklė Žofrua papūga (*Geoffroyus simplex*)
** Raudonskruostė Žofrua papūga (*Geoffroyus geoffroyi*)
Šokis dykumoje (knyga)

**„Šokis dykumoje“** – lietuvių rašytojos Jurgos Ivanauskaitės poezijos knyga, išleista 2004 m. Tai pirmasis rašytojos poezijos rinkinys. Antrasis – „Odė džiaugsmui“ – pasirodė 2007 m.

Knygą sudaro šešios dalys, kuriose persipina rytietiški motyvai, vidiniai asmenybės prieštaravimai, meilės ir nuodėmės tematika. Lyrinis subjektas – nepastovus, kenčiantis, mylintis ir ieškantis. Apskritai šiai poezijai būdingi visi Jurgos Ivanauskaitės kūrybos bruožai.

Pagal šią knygą pavadintas Agnės Marcinkevičiūtės filmas „Šokis dykumoje“, pasakojantis apie Jurgos Ivanauskaitės gyvenimą bei asmenybę.

Knyga išversta į rusų kalbą. Kai kurie eilėraščiai pateko į anglų kalba išleistą Jurgos Ivanauskaitės poezijos rinktinę „108 Moons“ ().

## Nuorodos

* Knygos recenzija
Kalmukijos himnas

***Хальмг Таңһчин частр*** – Kalmukijos valstybinis himnas. Oficialiai patvirtintas 1992 m. Žodžius parašė kalmukų poetė V. Šurgajeva. Muziką sukūrė A. Mandžijevas.

## Kalmukiškos eilės

: Сарул сәәхн Хальмг Таңһч
: Сансн тоотан күцәнә,
: Авта җирһлин бат җолаг
: Алдр һартан атхна.

:: Давтвр:

:: Улан залата хальмг улс,
:: Улата теегән кеерүлий!
:: Төрскн нутгтан күчән нерәдәд,
:: Толһа менд җирһий!(2)

: Олн келн-әмтнлә хамдан
: Уралан Таңһчин зүткнә. 
: Иньгллтин залин өндр герлд
: Иргч мана батрна.

:: 

: Баатр-чиирг үрдәр туурад,
: Буурл теемг өснә.
: Сурһуль-номдан килмҗән өдәг,
: Сул нерән дуудулна.

::
Aftonbladet

**„Aftonbladet“** – bulvarinis laikraštis, leidžiamas Stokholme, Švedijoje. Eina nuo 1830 m.; vienas seniausių šalies laikraščių bei vienas didesnių dienraščių Šiaurės šalyse. Pagrindinis akcininkas „Schibsted Media Group“.

Nuo 1994 m. rugpjūčio 25 d. veikia internetinė versija *aftonbladet.se*, kuri, pagal įvairius lankomumo reitingus, patenka tarp penkių lankomiausių Švedijos internetinių svetainių. Per mėnesį dienraščio svetainė aplankoma 76 mln. kartų (2023 m.).

## Istorija

Laikraštį pavadinimu *Aftonbladet i Stockholm* 1830 m. gruodį, Švedijos modernizacijos laikotarpiu, įsteigė Larsas Johanas Hierta (*Lars Johan Hierta*). Dabartinis pavadinimas *Aftonbladet* pradėtas naudoti 1852 m., po 25 pavadinimo keitimų, kuriuos lėmė pakartotiniai laikraščio leidybos nutraukimai ir draudimai iš nekartą laikraščio kritikuoto tuometinio naujojo Švedijos karaliaus Karolio XIV Jono pusės.

Savo egzistavimo laikotarpiu laikraštis nekartą keitė politinę pakraipą. Pradžioje buvęs liberalių pažiūrų, 1890–1921 m. Harald Sohlman ėjus vyriausiojo redaktoriaus pareigas, laikraštis laikėsi konservatyvios pozicijos. Pirmojo pasaulinio karo metu didžioji dalis turimų akcijų paketo slapčia buvo parduota Vokietijos vyriausybei. 1929 m. laikraštis perėjo į Kroigerių šeimos rankas, kai laikraštį įsigijo „Swedish Match“, tuomet priklausiusi Ivaro Kroigerio korporacinei imperijai. „Aftonbladet“ tapo „neutralus“. 1932 m. laikraštis rėmė Pero Albino Hansono naująją Švedijos demokratinę vyriausybę, o vos po kelerių metų sukirto rankomis su liberalų partija ir ėmė propaguoti liberaliąją politiką. Stipriai veikiamas provokiško personalo, Antrojo pasaulinio karo metu laikraštis palaikė Vokietiją.

Kroigerių šeimos valdymo era baigėsi 1956 m. spalio 8 d. Nepaisant susidomėjimo tiek iš liberalų, tiek iš centro partijų, Torstenas Kroigeris pardavė laikraštį Švedijos profesinių sąjungų konfederacijai. Savininko pasikeitimas atsiliepė sumažėjusiu tiražu, tačiau jau XX a. 7-ajame dešimtmetyje tiražas staigiai šovė į viršų, perkopdamas 507 tūkst. egzempliorių.

Apie 1990-uosius metus „Aftonbladet“ susidūrė su ekonominėmis problemomis ir dauguma ėmė abejoti profesinių sąjungų judėjimo, kaip žiniasklaidos priemonės savininko, kompetencija. 1996 m. gegužės 2 d. 49,9 proc. laikraščio akcijų įsigijo Norvegijos žiniasklaidos įmonių grupė „Schibsted“, vėliau tapusi pagrindine savininke.

## Šaltiniai
Armstrong Siddeley Viper

**Armstrong Siddeley Viper** – britų reaktyvinis variklis, sukurtas kompanijos „Armstrong Siddeley“. 1953 m. buvo pradėtas naudoti oficialiai. Nuo 1966 m. susijungus kompanijoms, imtas žymėti „Rolls-Royce Viper“ pavadinimu. Originaliai buvo kurtas radijo bangomis valdomam šaudymo treniruočių dronui GAF Jindivik varyti. Tačiau dėl gerų charakteristikų plačiai naudotas treniruočių lėktuvuose, taip pat civilinėje aviacijoje, British Aerospace 125 VIP klasės nedideliame lėktuve.

## Versijos

;**ASV.3**
Trumpai naudota versija raketų/taikinių imitavime, galia 7,30 kN.
;**ASV.4**
Trumpai naudota versija raketų/taikinių imitavime, galia 7,78 kN.
;**ASV.5**
Versija, skirta valdomiems lėktuvams.
;**ASV.6**
Trumpai naudota versija raketų/taikinių imitavime, galia 8,45 kN.
;**ASV.7**
**ASV.7/R**
10.99 kN versija, turinti forsažo kamerą.
;**ASV.10**
;**Viper 8**
(Mk.102 / Mk.104): variklis, skirtas BAC Jet Provost kariniam treniruočių lėktuvui (Mk.102) ir valdomam šaudymo treniruočių dronui GAF Jindivik (Mk.104).
;**Viper 9**
(Mk.103): Versija, skirta eksperimentiniams Bell X-14 ir Handley Page HP.115 orlaiviams.
;**Viper 11**
(Mk.200): variklis, skirtas BAC Jet Provost kariniam treniruočių lėktuvui (Mk202) ir valdomam šaudymo treniruočių dronui GAF Jindivik.
;**Viper 20**
(Mk.500 series): naudotas British Aerospace 125 ir Piaggio PD.808 VIP klasės civiliuose lėktuvuose.
;**Viper 22**
Pagal licenciją Aermacchi MB-326 treniruočių lėktuvui gamino variklį italai Piaggio gamykloje.
;**Mk.102
;Mk.103
;Mk.104
;Mk.200
;Mk.201
;Mk.202
;Mk.204**
;**Mk.301
;Mk.500 series
;Mk.520
;Mk.601
;M.D.30 Viper**
Pagal licenciją variklius gamino prancūzų kompanija Dassault Aviation.

## Orlaiviai su šiais varikliais


* Aermacchi MB-339
* Aermacchi MB-326
* Atlas Aircraft Impala
* Avro Shackleton
* BAC Jet Provost
* BAC Strikemaster
* Bell X-14
* Blue Origin Charon
* Dassault M.D.550 Mystere-Delta
* Embraer AT-26 Xavante
* Folland Midge
* GAF Jindivik
* Hawker Siddeley Dominie
* Handley Page HP.115
* IAR 99
* Piaggio PD.808
* Saunders-Roe SR.53
* Soko J-22 Orao/IAR-93 Vultur
* Soko G-2 Galeb
* Soko G-4 Super Galeb


## Nuorodos

* https://www.flightglobal.com/pdfarchive/view/1955/1955%20-%201276.html
Swedish Match

**Swedish Match** – Švedijos bendrovė, gaminanti uostomąjį ir kramtomąjį tabaką (po „Red Man“ prekiniu ženklu). Automatizuotomis linijomis bendrovė taip pat gamina cigarus, degtukus, žiebtuvėlius, baterijas, elektros lemputes ir dantų krapštukus. „Swedish Match“ veiklą vykdo 9-iose šalyse, turi per 4 tūkst. darbuotojų. Bendrovės produktais prekiaujama daugiau kaip 100 šalių. Nuo 1996 m. įmonė registruota Stokholmo vertybinių popierių biržoje.

## Išnašos
Čimakų kalbos

**Čimakų kalbos** – Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeima, kurios kalbos vartotos dabartinės JAV šiaurės vakaruose, Vašingtone, Olimpiko pusiasalyje. Čimakų kalbos kartu su sališų ir vakašų kalbomis jungiamos į spėjamą mosanų kalbų šeimą.

Šios kalbos turi 3 balsius, abruvtyvinius, uvuliarinius priebalsius, lateralines afrikatas. Kileutų kalba pasižymi tuo, kad neturi nosinių priebalsių.

## Kalbos

Žinomos 2 čimakų kalbos:
* čimakų [xch] – išnyko XIX a. pab.
* kileutų [qui] – išnyko 1999 m., dabar bandoma atkurti.

## Nuorodos
* Ethnologue klasifikacija
Algonkinų-ritvanų kalbos

**Algonkinų-ritvanų kalbos** arba ***algų kalbos*** – Šiaurės Amerikos indėnų kalbų būrys, kuriam priskirima gausi algonkinų kalbų šeima (paplitusi per Šiaurės Ameriką nuo Uolinių kalnų, per prerijas, Didžiųjų ežerų baseiną iki pat Atlanto) bei smulkesnės jurokų ir vijotų kalbos (šiaurės Kalifornija). Spėjama, kad algonkinų-ritvanų kalbos išsivystė iš savo prokalbės prieš 7000 metų. Numanoma protėvynė buvusi šiaurės vakarų JAV.

Algonkinų ir jurokų bei vijotų kalbų bendrystę pagrindė JAV kalbininkas Edvardas Sepiras.

## Kalbos
Žinoma ~30 algonkinų kalbų. Be jų į šią grupę dar jungiamos:
* jurokų [yur] – išnyko 2013 m.
* vijotų [wiy] – išnyko 1962 m.

## Nuorodos
* Ethnologue klasifikacija
Čumašų kalbos

**Čumašų kalbos** – išnykusi Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeima, kurios kalbos vartotos čumašų dabartinės JAV pietvakariuose, pietinės Kalifornijos pakantėje. Visos čumašų kalbos mirusios (paskutinė išnyko barbarenjo – 1965 m.), bet dauguma jų gerai aprašytos. Kartu su jukių, gvaikurų ir kitomis Kalifornijos pusiasalio kalbomis čumašų kalbos buvo senosios Kalifornijos kalbos. Vėliau jas didele dalimi išstūmė jutų-actekų, penučių, galbūt ir hokanų kalbos.

## Kalbos

Žinomos 6 čumašų kalbos (visos išnykusios, dalį bandoma akurti):
* šiaurės čumašų
** obispenjo arba šiaurės čumašų [obi] – išnyko XX a. pr.
* pietų čumašų:
** krusenjo, islenjo arba pietų čumašų [crz]
** purisimenjo [puy] – išnyko XX a.
** barbarenjo arba samala [boi] – išnyko 1965 m.
** inesenjo [inz] – matyt, barbarenjo tarmė
** venturenjo arba mitskanakan [veo] – išnyko XX a. vid.

## Nuorodos
* Ethnologue klasifikacija
Jumanų-kočimių kalbos

**Jumanų–kočimių kalbos** – Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeima, kurios kalbos vartojamos dabartinės JAV pietvakariuose (Kalifornija, Arizona) ir Meksikoje, Kalifornijos pusiasalyje.

Jumanų-kočimių kalbos jungiamos prie spėjamos hokanų kalbų šeimos.

## Kalbos

Žinoma ~10 jumanų-kočimių kalbų:
* kočimių [coj] – išnyko XX a. pr.
* kilivų [klb] – 46 žm. (2010 m.)
* jumanų:
** ipajų arba šiaurės diegenjo [dih] – 25 žm. (1994 m.)
** kumenajų arba vidurio diegenjo [dih] – 430 žm. (2010 m.)
** tipajų arba pietų diegenjo [dih] – ~100 žm.
** kokopų [coc] – ~300 žm.
** kvečanų arba jumų [yum] – 150 žm. (1994 m.)
** marikopų arba pipašų [mrc] – ~100 žm. (2007 m.)
** mohavių [mov] – ~100 žm. (2007 m.)
** javapajų [yuf] – ~100–150 žm. (2007 m.)
** havasupajų–hvalapajų arba šiaurės jumanų [yuf] – ~1500 žm. (2007 m.)
** paipajų [ppi] – 200 žm. (2010 m.)

## Nuorodos
* Ethnologue klasifikacija
Jokutsų kalbos

**Jokutsų kalbos** – Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeima, kurios kalbos vartojamos jokutsų dabartinės JAV pietvakariuose, vidinėse Kalifornijos srityse (daugiausia San Choakino slėnyje). Dauguma jokutsų kalbų išnyko, kitos – beišmirštančios.

Jokutsų kalbos neretai priskiriamos spėjamai penučių kalbų šeimai arba bent jokų-jutų šeimai, nes turi daug bendrybių su jutų kalbomis.

## Kalbos

Žinomos 5–6 jokutsų kalbos:
* Poso Kryko:
** palevjami arba Poso Kryko jokutsų – išnyko ~1930 m.
* kitų jokutsų:
** Buena Vistos jokutsų – išnyko ~1930 m.
** tule–kavijų – 1 žm. (2014 m.)
** Gašovu jokutsų – išnykusi
** Kings Riverio jokutsų – išnykusi
** Slėnio jokutsų – 8 žm. (2011 m.)

## Nuorodos
*
Fairuz

**Fairuz** () arba **Nuhad Vadi Chadad** (, g. 1934 m. lapkričio 20 d.) – libaniečių dainininkė. Viena populiariausių atlikėjų Arabų pasaulyje.

Gimė krikščionių maronitų šeimoje, vaikystėje gyveno gana vargingai. Kai Fairuz buvo keturiolika metų, ji susipažino su Mohammadu Fleifeliu, kuris pastebėjo neįprastą mergaitės balsą. Būsimoji dainininkė buvo priimta į konservatoriją, kur mokėsi penkerius metus. Konservatorijoje Fairuz išmoko atlikti Korano eilutes pagal *tajwid* tradiciją.

Iš pradžių jaunoji atlikėja priklausė Libano radijo chorui, tačiau vėliau tapo soliste. Neilgai trukus jai buvo suteiktas *Fairuz* slapyvardis. Išvertus iš arabų kalbos tai reiškia turkio akmenį. Pirmasis gyvas Fairuz pasirodymas įvyko 1957 m. Iki tol ji dainavo tik radijuje bei įrašinėjo dainas įrašų studijose. Ji labai greitai išpopuliarėjo visame Arabų pasaulyje. Vakarų šalyse Fairuz tapo žinoma 1971 m.

Atlikėja išleido kelias dešimtis albumų, iš viso yra įrašiusi apie 1500 kūrinių, tačiau tik apie 800 buvo išleisti.

Fairuz dainos melancholiškos, ramios. Pati atlikėja dažniausiai stovi scenoje nejudėdama, nes iki šiol kenčia nuo scenos baimės.

## Nuorodos

* Fairuz biografija
* Fairuz dainų įrašai
Jukių kalbos

**Jukių kalbos** arba ***jukių–vapų kalbos*** – išnykusi Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeima, kurios kalbos vartotos jukių ir vapų dabartinės JAV vakaruose, vidinėje šiaurės Kalifornijoje pakantėje. Kartu su čumašų, gvaikurų ir kitomis Kalifornijos pusiasalio kalbomis jukių kalbos buvo senosios Kalifornijos kalbos. Vėliau jas didele dalimi išstūmė jutų-actekų, penučių, galbūt ir hokanų kalbos.

Jukių ir vapų kalbų ryšys nesyk ginčytas, bet dabar laikomas patikimu.

## Kalbos

Žinomos 2 jukių kalbos (abi išnykusios):
* jukių [yuk] – išnyko XX a.
** pakrantės jukių tarmė [qdw]
** hučnomų [qiq]
* vapų [wao] – išnyko 1990 m.

## Nuorodos
* Ethnologue klasifikacija
PAR (golfas)

Golfe **PAR** – iš anksto nustatytas skaičius, per kuriuos žaidėjas turi įridenti kamuoliuką į duobutę. Šis skaičius numato mušimų skaičių viename lauke, laukų komplekse ar visame turnyre. PAR skaičius yra pagrindinis orientyras nustatant žaidimo nugalėtoją. Dažniausiai turnyrą žaidėjas laimi, jei jo PAR skaičius yra mažesnis už nustatytą. Tuo pačiu principu rezultatai skaičiuojami ir diskgolfe.

Dažniausiai PAR skaičius numatomas pagal viso lauko ilgį nuo išmušimo vietos iki duobutės. Beveik visur PAR skaičius vienam laukui svyruoja nuo 3 iki 5 smūgių. Paprastam žaidėjui PAR 3 duobutė bus 90–230 m atstumu, PAR 4 – 230–430 m, PAR 5 – 430–550 m atstumu. Kai kuriais atvejais PAR skaičius gali kisti nuo lauke išdėstytų kliūčių (vandens, smėlio, kalnų ir įdubų). Retas pasaulio laukas turi PAR 6 ar PAR 7 duobučių, tačiau jos nėra pripažįstamos JAV golfo asociacijos.

Įprastas čempionato laukas būna PAR 72 skaičiaus. Jį sudaro keturios PAR 3, dešimt PAR 4 ir keturios PAR 5 duobutės. Kai kuriuose čempionatuose PAR skaičius gali būti nuo 69 iki 73.

## Rezultatų skaičiavimas
Žaidėjo rezultatas skaičiuojamas pagal jo smūgių skaičių palyginus su PAR skaičiu. Tarkim, žaidėjui PAR 4 lauke kamuoliuką įridenus per 5 smūgius, jo rezultatas bus +1. Jei kamuoliuką įridena per 3 smūgius PAR 4 lauke, rezultatas bus -1.

Žaidėjų rezultatai pagal PAR skaičių turi tam tikrus pavadinimus. +1 vadinamas „bogey“, +2 – „double-bogey“, +3 – „triple-bogey“. Geresni rezultatai vadinami pagal paukščių pavadinimus: -1 vadinamas „birdie“, -2 – „eagle“, -3 – „albatross“. -4 rezultatas vadinamas „condor“. „Condor“ yra aukščiausias pasiektas rezultatas golfo istorijoje (tai gali būti vienu smūgiu įmuštas kamuoliukas PAR 5 lauke). Lygus PAR skaičiui rezultatas vadinamas PAR.

## Šaltiniai
Plunksna (rašymas)

**Plunksna** – plunksnakočio dalis, kuria rašalas perkeliamas ant popieriaus. Skirtingų tipų plunksnos skirstomos pagal jų paskirtį, formą ir dydį, taip pat ir pagal medžiaga, iš kurios jos yra pagamintos.

## Plunksnų rūšys

Plunksnos būna įvairių formų ir dydžių ir skirtos įvairiems tikslams, tačiau gali būti padalinta į du pagrindinius tipus: plačios plunksnos ir smailios plunksnos.

### Plati plunksna
Plati plunksna yra senesnis plunksnų rūšis. Ji yra nelanksti ir turi plokščią kraštą. Rašiklis paprastai laikomas pastoviu kampu paviršiaus atžvilgiu; skirtingiems šriftams naudojamas skirtingas kampas. Stori ir ploni brūkšnys sukuriamas keičiant rašymo kryptį.

### Smaili plunksna
Smaili plunksna yra lanksti ir skirtingai nuo plačios plunksnos turi smailų galiuką. Platūs ir siauri brūkšniai gaunami keičiant spaudimą atitenkantį metaliniam galiukui. Storos linijos sukuriamos braukiant žemyn ir spaudžiant plunksną žemyn, todėl plunksnos galiukas išsiskiečia, kas leidžia ant popieriaus per platesnį tarpą tekėti didesniam kiekiui rašalo. Lengvesnis spaudimas mažiau prasiskiečia plunksnos galiuką, dėl ko brūkšnis yra plonesnis. Ploniausias brūkšnis gaunamas braukiant aukštyn ir į šoną. Dėl smailaus metalinio galiuko formos storos linijos gali būti rašomos tik braukiant žemyn, nes esant didesniam spaudimui, reikalingam plačiam brūkšniui, plunksnos galiukas įsipjauna į popierių.

Smailiosios plunksnos atsirado XVII amžiuje ir iš pradžių buvo gaminamos rankiniu būdu iš paukščių plunksnų panašiai kaip ir plačiakraštes plunksnos. Artėjant pramoninės revoliucijos pabaigai XIX amžiaus pradžioje, didelė paklausa plunksnoms kartu su plieno gamybos procesų tobulėjimu galų gale atvedė į plieninių plunksnų masinę gamybą. Smailios plunksnos taip pat paskatino naujų kaligrafijos stilių atsiradimą.

Smailiosios plunksnos taip pat naudojamos eskizams, žemėlapių ir techniniams brėžiniams. Ir nors bet kokios smailiosios plunksnos gali būti naudojamas piešimui, yra plunksnos panašios į rašymo plunksnas, kurios yra skirtos būtent piešimui.

## Galerija

File:Perry manymodels.jpg|Perry & Co. smailiosios plunksnos
File:Ad circularpoint 1912.jpg|C. Brandauer & Co. reklama
File:Esterbrook 356-357-358.jpg|Esterbrook rūšys
File:Schreibfeder 1730.JPG|Herm. Müller plunksna
File:Pen shapes-en.png|Įvairios plunksnų rūšys
File:Geo. W. Hughes — № 1163 LONFLO DSC 9827.jpg|Geo. W. Hughes n° 1163
File:Ad Gillott 659.jpg|Gillott plunksnos kortelė
File:Fountain pen nib anatomy.jpg|Plunksnos sandara
Echoes

**Echoes** – penktasis studijinis britų atlikėjo Will Young albumas, išleistas 2011 m. rugpjūčio 11 d. Pirmasis albumo singlas „Jealousy“ sulaukė didelio pasisekimo Jungtinėje Karalystėje, pasiekęs penktąją vietą Jungtinės Karalystės singlų reitinge. Albumas sulaukė daugiausia teigiamų kritikų įvertinimų ir debiutavo pirmojoje Jungtinės Karalystės albumų reitingo vietoje, per pirmąją pardavimų savaitę pardavus 65 tūkstančius kopijų. 2012 m. lapkričio mėnesio duomenimis, Jungtinėje Karalystė parduota per 490 tūkstančių albumo kopijų ir jis tapęs platininiu.

## Dainų sąrašas

## Išnašos
Back to Black

**Back to Black** – antrasis ir paskutinis britų atlikėjos Amy Winehouse albumas, išleistas 2006 m. spalio 27 d. Albumo singlas „Rehab“ sulaukė didelio pasisekimo visame pasaulyje, pasiekęs reitingų viršūnes daugelyje šalių, tarp jų – ir Jungtinės Karalystės bei JAV, o singlas „Back to Black“ pasiekė aštuntąją vietą Jungtinėje Karalystėje. Albumas pasiekė pirmąją vietą Jungtinėje Karalyhstėje bei susilaukė didelio kritikų pripažinimo. 2018 m. rugsėjo mėnesio duomenimis, visame pasaulyje parduota virš 16 milijonų albumo kopijų.

2008 m. vykusiuose „Grammy“ apdovanojimuose albumas laimėjo geriausio vokalinio pop albumo kategorijoje, taip pat buvo nominuotas metų už metų albumą. Daina „Rehab“ laimėjo metų įrašo, metų dainos ir geriausio moteriško vokalinio pop atlikimo kategorijose.

## Dainų sąrašas

## Išnašos
Nero

**Nero** (rašoma **NERO**) – britų elektroninės muzikos grupė iš Londono, susikūrusi 2004 m. Savo debiutinį albumą „Welcome Reality“ išleido 2011 m. rugpjūtį. Jis pasiekė pirmąją vietą Jungtinėje Karalystėje. 2013 m. grupė laimėjo „Grammy“ apdovanojimą už kūrinį „Promises“, įrašyta kartu su elektroninės muzikos atlikėju Skrillex. Antrasis grupės albumas „Between II Worlds“ išleistas 2015 m. rugsėjį.

## Diskografija
* *[[Welcome Reality]]* (2011)
* *Between II Worlds* (2015)

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Welcome Reality

**Welcome Reality** – debiutinis britų elektroninės muzikos grupės „Nero“ albumas, išleistas 2011 m. rugpjūčio 12 d. Albumo singlas „Promises“ pasiekė pirmąją vietą Jungtinės Karalystės singlų reitinge, o „Guilt“ – aštuntąją. Albumas sulaukė daugiausia teigiamų kritikų įvertinimų ir debiutavo pirmojoje Jungtinės Karalystės albumų reitingo vietoje. 2015 m. liepos mėnesio duomenimis, Jungtinėje Karalystėje parduota per 120 tūkstančių albumo kopijų.

## Dainų sąrašas

## Išnašos
Auvietai

**Auvietai** (, ) – istorinė tajų-kadajų tauta, senovėje gyvenusi dab. šiaurės Vietname ir pietinėje Kinijoje. Auvietai koncentravosi dab. Kinijos Guangsi provincijoje bei Šiaurės rytų Vietname. Jie laikomi tiesioginiais dabartinių džuangų, nungų protėviais.

Auvietais kartais vadinama ir kita etninė grupė, tuo metu gyvenusi Džedziango provincijos pietuose. Kad nemaišyti, pastarieji auvietai vadinami terminu rytiniai ou (), o Guangsi auvietai - terminu **vakariniai ou** (, ). 

## Istorija
Kinų šaltiniuose auvietai minimi kaip viena iš šimto vietų tautų, gyvenusių į pietus nuo Jangdzės upės baseino. Joms buvo priskiriamos pačios įvairiausios lingvistinės grupės. Avietai apibūdinami kaip nešioję trumpus plaukus, juodinęsi dantis ir darę tatuiruotes.

Vėlyvuoju laikotarpiu dalis auvietų sukūrė gentinę konfederaciją **Namkuongą** () su sostine dab. Kaobango provincijoje. Auvietai prekiavo ir kariavo su savo pietiniais kaimynais lakvietais (austroaziečiai). 258 m. pr. m. e. Namkuongo vadas An Zuongas () nukariavo lakvietus, prijungė jų karalystės Vanlango teritorijas ir sukūrė Aulako karalystę. Auvietams maišantis su lakvietais išsivystė vietnamiečių tautybė. Likę savo žemėse auvietai ilgainiui išsivystė į džuangus ir nungus.
HarperCollins

**HarperCollins** – JAV–Jungtinės Karalystės knygų leidykla, viena didžiausių knygų anglų kalba leidėjų pasaulyje. Būstinė – Niujorkas. Leidykla priklauso bendrovei „News Corp“. Padaliniai įsikūrę Jungtinėse Valstijose, Jungtinėje Karalystėje, Kanadoje, Australijoje, Naujojoje Zelandijoje ir Indijoje.

## Istorija
Leidykla buvo įkurta Ruperto Murdoko 1989 m., sujungus tais pačiais metais nupirktą leidyklą „Collins“ (įsteigta 1819 m.) su dvejais metais anksčiau žiniasklaidos magnato įsigyta leidykla „Harper & Row“ (įsteigta 1817 m.).

2011 m. spalio mėn. buvo paskelbta, kad „HarperCollins“ už neatskleistą kainą perima teises į leidyklą „Thomas Nelson“ iš „Kohlberg Kravis Roberts & Co.“.

## Išnašos
Vietai

**Vietai** arba **Jue** – senovinė tautų grupė, gyvenusi dab. šiaurės Vietname ir pietinėje Kinijoje. Tai buvo įvairiomis kalbomis kalbėjusios tautos, kurias visas vienijo tai, kad jos gyveno į pietus nuo tuometiniams kinams gerai žinomų žemių. Jiems buvo priešpastatomi Kinijos šiauriniai kaimynai hu.

## Pavadinimai
Dabartine kinų mandarinų kalba šis tautovardis skamba kaip **jue** (), o kad būtų pabrėžta tautų įvairovė, dažniausiai naudotas terminas **šimtas jue** (). Senąja kinų kalba terminas skambėjo **wjat*, iš kurio išsivystė vidurinės kinų kalbos tarimas *wuat*.

Iš senosios kinų kalbos tarimo išsivystė dabartinių kalbų terminai: vietnamiečių **vietai** () ir **šimtas vietų** (), kantoniečių *Yuht<sup>6</sup>*, ganių *yet*, minnan *oa̍t*, mindong *uŏk* ir pan.

## Geografija ir įvairovė
Vietų tautos buvo pasiskirsčiusios milžiniškame regione, kurį tuometiniai kinai įvardijo kaip Lingnaną, t. y. „žemės į pietus nuo kalnagūbrio“. Jis apėmė Džudziango, Mindziango bei Raudonosios upės baseinus.

Manoma, kad vietai galėjo priklausyti bent 3 skirtingoms lingvistinėms šeimoms: austroaziečių, tajų-kadajų ir hmongų-mienų.

## Istorija
Patys šiauriausi vietai, gyvenę Jangdzės upės žemupyje, gana ankstyvu laikotarpiu sukūrė aukšto lygio kultūrą ir buvo įtraukti į kinų civilizacijos orbitą. I tūkst. pr. m. e. jie turėjo savo valstybę Jue, kuri ir davė pavadinimą visiems vietams. Likusios vietų gentys, tuo tarpu, žiūrint iš kinų perspektyvos, buvo laukinės: jos neišmanė rašto, tatuiravo kūnus, juodinosi dantis. Jau I tūkst. pr. m. e. II pusėje čia susiformavo ankstyvosios valstybėlės, tarp kurių svarbiausios buvo Vanlangas, Namkuongas, Dianas, Minvietas ir kt.

III a. pr. m. e. Jue valstybė buvo inkorporuota į Kinijos imperiją. Pirmasis imperatorius surengė karo žygius į pietus, į „laukinių“ vietų žemes. Tiesa, tiesioginė kontrolė nebuvo įtvirtinta, nes atskirose srityse susiformavo nuo Kinijos nepriklausomos valstybės, neretai valdytos sinizuotų dinastijų. Svarbiausios tarp jų buvo Minvietas ir Namvietas.

Apie 111 m. pr. m. e. nepriklausomų vietų valstybių egzistencija buvo nutraukta, kuomet Kinijos imperatorius Udi nukariavo Namvietą ir Minvietą, prijungdamas juos prie imperijos. Tie vietai, kurie išlaikė savo kalbas, tapo dabartinių vietnamiečių, džuangų, šujų, dongų, gelao ir kitų tautų protėviais. Vietai, kurie perėmė kinų kalbą, tapo dabartinių kantoniečių, ganių, hokienų ir kitų etninių subgrupių protėviais.
Tomas Bardauskas

**Tomas Bardauskas** (g. 1975 m. kovo 22 d.) – buvęs Lietuvos lengvaatletis, kuris specializavosi šuolio į tolį rungtyje, 2000-aisiais metais dalyvavo olimpinėse žaidynėse.

## Biografija
1993 m. su Vilniaus komanda Bardauskas tapo Lietuvos estafetės 4x100 m čempionu. 1994 m. lengvaatletis pelnė savo pirmąjį individualios rungties Lietuvos čempionato medalį - sidabrą su 7,22 m rezultatu. 1997 m. Bardauskas pirmą kartą tapo Lietuvos čempionu (8,09 m). Čempiono titulą sportininkui taip pat pavyko apginti 1998 m. ir 2003. 2000 m. Kaune vykusiose Baltijos šalių mačo varžybose Bardauskas pelnė auksą ir užfiksavo savo asmeninį rekordą - 8,10 m. Tais pačiais metais sportininkas įvykdė olimpinį normatyvą ir atstovavo Lietuvai vasaros olimpinėse žaidynėse.

## Pasiekimai

## Nuorodos
* Bardauskas IAAF puslapyje
Inga Juodeškienė

**Inga Petrauskaitė-Juodeškienė** (g. 1971 m. spalio 21 d., Šiauliai) – Lietuvos lengvaatletė, kuri specializuojasi ilgų nuotolių bėgime. Nacionalinė rekordininkė ir olimpietė.

## Biografija
1994 m. pelnė savo pirmąjį medalį Lietuvos čempionate – sidabras 3000 m bėgime. 1995 m. atstovaudama Jonavai laimėjo Lietuvos uždarų patalpų čempionato 1500 m bėgimą. 1996 m. jau atstovaudama Vilniaus komandą Lietuvos uždarų patalpų čempionate pelnė aukso medalius 1500 m ir 3000 m distancijose. 1998 m. tapo Lietuvos čempione 1500 m ir 3000 m bėgime. 1999 m. Lietuvos 10000 m bėgimo čempionė. 2001 m. – 2003 m. Lietuvos 5000 m bėgimo čempionė. 2001 m. pirmą kartą dalyvavo pasaulio čempionate. 2000 m. ir 2004 m. atstovavo Lietuvai vasaros olimpinėse žaidynėse.

## Pasiekimai

## Asmeninis gyvenimas
Dvejos dukros Miglė Juodeškaitė ir Monika Juodeškaitė taip pat lengvaatletės.

## Nuorodos
* Juodeškienė IAAF puslapyje
Gintaras Andriuškevičius

**Gintaras Andriuškevičius** (g. 1975 m. liepos 6 d., Alytus) – Lietuvos lengvaatletis, kuris specializuojasi sportinio ėjimo rungtyse. Nacionalinis rekordininkas ir olimpietis.

## Biografija
1996 m. pirmą kartą tapo Lietuvos čempionu. 2001 m. pasiekė Lietuvos rekordus dvejuose neoficialiose rungtyse - 30000 m ėjimas stadione - 2:12.03 ir 2h ėjimas stadione - 27 406 m. 2001 m. Frankofonijos žaidynių bronzos medalininkas. 2004 m. atstovavo Lietuvai vasaros olimpinėse žaidynėse.

## Pasiekimai

## Nuorodos
* Andriuškevičius IAAF puslapyje
Mindaugas Norbutas

**Mindaugas Norbutas** (g. 1976 m. rugpjūčio 24 d., Vaiguva) – Lietuvos lengvaatletis, kuris specializuojasi vidutinių nuotolių bėgimo rungtyse, olimpietis. Nuo 2002 m. dirba Kelmės VJSM treneriu.

## Biografija
1995 m. lengvaatletis pelnė savo pirmąjį Lietuvos lengvosios atletikos čempionato medalį - sidabrą 800 m bėgime. 1999 m. sportininkas pelnė savo pirmąjį 800 m nacionalinio čempiono titulą, kurį apgynė dar keturis kartus (2000 m., 2002 m., 2003 m. ir 2005 m.) 2005 m. pirmą ir vienintelį kartą tapo Lietuvos 1500 m bėgimo čempionu. 2003 m. ir 2005 m. atstovaudamas Šiaulių rinktinę tapo Lietuvos estafetės 4x400 m čempionu. 2003 m. Vokietijoje vykusiose Europos taurės varžybose Norbutas pasiekė naują Lietuvos rekordą - 1:46.64 ir įvykdė olimpinį B normatyvą. 2004 m. vasaros olimpinėse žaidynėse atstovavo Lietuvai. 2011 m. sportininkas pelnė bronzą Lietuvos čempionate.

## Pasiekimai

## Nuorodos
* Mindaugas Norbutas IAAF puslapyje
Zvajus

**Zvajus** () – gėlavandenis ežeras pietų Etiopijoje, ~350 km į pietus nuo Adis Abebos, ties Oromijos ir Pietinių tautų regionų riba. Tai vienas iš Rytų Afrikos lūžyje telkšančių ežerų. Ilgis 31 km, plotis 20 km, yra 1636 m aukštyje virš jūros lygio. Seklus, gylis nesiekia 9 m. Yra 5 salos. Šiaurinė pakrantė apaugusi papirusais. Ežere gausu vandens paukščių, begemotų, vykdoma žvejyba.

Į Zvajų suteka Mekio ir Kataro upės, išteka Bulbaras (į Abidžatos ežerą).

Ežero pakrantėse gyvena zajų tauta, kuri, spaudžiama musulmonų, buvo įsikūrusi Zvajaus salose ir išlaikė senąjį krikščionišką paveldą. Prie ežero yra Zivajaus miestas.

## Šaltiniai
Unija

**Unija** gali reikšti:

* Valstybių unija
** Liublino unija – Liubline 1569 m. liepos 1 d. LDK ir Lenkijos sudaryta unija (karaliaus patvirtinta liepos 4 d.), kuria sudaryta nauja valstybė – Abiejų Tautų Respublika.
* Bažnytinė unija
** Bresto unija – Lietuvos Brastoje 1596 m. spalio 9 d. bažnytiniame susirinkime (sinode) sudaryta ir Zigmanto Vazos 1596 m. gruodžio 15 d. universalu patvirtinta Abiejų Tautų Respublikos stačiatikių ir katalikų bažnyčių sąjungos sutartis.
* Kredito unija – kooperaciniais pagrindais fizinių asmenų savanoriškai įsteigta ir nustatyta tvarka įregistruota įstaiga.
* Unija (laikraštis) – JAV lietuvių antrasis periodinis leidinys, ėjęs kas savaitę nuo 1884 m. spalio 25 d. iki 1885 m. rugpjūčio mėn. Niujorke.
Hindi literatūra

**Hindi literatūra** (= *Hindī sāhitya*) – literatūra, kuriama hindi kalba. Apima ne tik tuos kūrinius, kurie sukurti šiuolaikine kalba, bet ir įvairiais dialektais: *braj*, *khaṛībolī*, *avadhī* ir kt. Hindi literatūra – gausiausia literatūrinė tradicija, sukurta Indijos šnekamąja kalba. Hindi literatūra labiausiai suklestėjo XX amžiuje, kai imta kurti ne tik poeziją, bet ir prozą.

## Hindi literatūros periodai

Dažniausiai mokslininkai išskiria keturis pagrindinius hindi literatūros vystymosi tarpsnius:

* **Senasis periodas** ( = *Ādikāl*) prasidėjo XI a. ir tęsėsi maždaug iki XIV a. Šis laikotarpis dar vadinamas *herojinių epų periodu*, nes tuo metu kurta daug didvyrių žygius apdainuojančių kūrinių. Ši literatūrinė tradicija klestėjo Delio, Adžmero apylinkėse bei Centrinėje Indijos dalyje. Senuoju laikotarpiu taip pat sukurtas gausus džainistinių bei budistinių tekstų korpusas.

* **''Bhakti'' periodas** ( = *Bhaktikāl*) prasidėjo po Senojo periodo ir baigėsi apytikriai XVIII a. Šio laikotarpio literatūrai didelę įtaką padarė ''bhakti'' sąvoka – tai pasišventimas ir atsidavimas aukštesniųjų dvasinių sferų būtybėms, dievams. *Bhakti* literatūra skirstoma į dvi sroves: *Nirguna* ir *Saguna*. *Nirguna* pasekėjai tiki, jog dievas yra abstrakcija, neturinti jokių savybių. *Saguna* atstovai teigia priešingai – pagal juos, Dievas turi konkrečias savybes ir vardą. Žymiausiai šio laikotarpio autoriai – Kabyras, Tulsidasas, Sūrdasas ir kiti.

* **Formalizmo (erotinės literatūros) periodas** ( = *Rītikāl*) prasidėjo XVIII a. ir baigėsi XIX a. Šiuo laikotarpiu svarbiausia tapo literatūros teorija bei erotiniai elementai. Kūriniai buvo rašomi atsižvelgiant į sanskrito kūrinių poetiką. Daug rašyta apie Krišnos nuotykius su piemenaitėmis ir panašiai. Šis laikotarpis nepasižymėjo dideliu originalumu.

* **Modernusis periodas** ( = *Ādhunik kāl*) prasidėjo XIX a. ir tęsiasi iki šiol. Šiuo periodu hindi literatūroje suklestėjo prozos žanras – iki tol visi kūriniai rašyti poetine forma. Kuriama daugybė romanų, poezijos, dramų, apsakymų. Leidžiama nemažai literatūrinių ir kultūrinių žurnalų. Moderniojo laikotarpio literatūroje plėtojama daugybė temų: žemųjų kastų likimas, visuomenės susvetimėjimas, tautinė tapatybė ir kt. Tai hindi literatūros „aukso amžius“. Žymiausi šio laikotarpio autoriai – Premčandas, Mahadevi Varma, Agyeya, Nirala ir kt.

## Nuorodos
* Apie hindi literatūrą (anglų k.) 
* Hindi poezijos antologija (hindi k.)
* ''Bhakti'' periodo autoriaus Kabyro eilės lietuviškai
Čamas

**Čamas** () – gėlavandenis ežeras pietų Etiopijoje, Pietinių tautų regione. Tai vienas iš Rytų Afrikos lūžyje telkšančių ežerų. Ilgis 32 km, plotis 13 km, telkšo 1100 m aukštyje virš jūros lygio. Seklus, gylis siekia 10–14 m. Pakrantės apžėlusios švendrais. Ežere gausu vandens paukščių, begemotų, Nilo krokodilų, nilinių ešerių.

Į Čamą įteka Kulfas bei keletas upokšnių, liūčių metu įteka Ualas iš tuoj į šiaurę telkšančio Abajos ežero.

Čamas patenka į Nečisaro nacionalinį parką. Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Arba Minčo miestas.


Abaja - Chamo.jpg|Abajos ir Čamo ežerai
Hippopotamus amphibius in Lake Chamo 05.jpg|Begemotas
LakeChamoCrocodile.jpg|Krokodilas ir pelikanai


## Šaltiniai
Jutų kalbos

**Jutų kalbos** (dar *mivokų-kostanoanų, mucunų*) – Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeima, kurios kalbos vartojamos dabartinės JAV vakaruose (vidurio ir šiaurės Kalifornijoje).

Jutų kalbos dažnai su jokutsų kalbomis jungiamos į bendrą jokų-jutų šeimą.

## Kalbos

Žinoma ~10 jutų kalbų; iš esmės visos jos išnykusios:
* mivokų kalbos:
** lygumų mivokų [pmw] – išnyko 1962 m.
** įlankos mivokų [mkq] – išnyko XIX a.
** šiaurinės sieros mivokų [nsq] – 4 žm. (1994 m.)
** centrinės sieros mivokų [csm] – 12 žm. (1994 m.)
** pietinės sieros mivokų [skd] – 7 žm. (1994 m.)
** pakrantės mivokų [csi] – išnyko ~1970 m.
** ežero mivokų [lmw] – 1 žm. (1994 m.)
* kostanoanų arba ohlonų kalbos:
* jumanų:
** karkinų [krb] – išnyko XIX a.
** San Francisko įlankos kostanoanų (tamjenų, čočenjų, ramajtušų, avasvasų, čalonų) [cst] – išnyko XX a. pirmoje pusėje
** mucunų arba San Chuan Bautistos kostanoanų [css] – išnyko 1930 m.
** rumsenų [css] – išnyko 1939 m.

## Nuorodos
* Ethnologue klasifikacija
Kalapujų kalbos

**Kalapujų kalbos** – išnykusi Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeima, kurios kalbos vartotos kalapujų dabartinės JAV šiaurės vakaruose (Vilameto slėnyje vakarų Oregone).

## Kalbos

Žinomos 3 kalapujų kalbos; visos jos išnykusios:
* šiaurės kalapujų [nrt] – išnyko 1937 m.
* vidurio kalapujų [kyl] – išnyko 1954 m.
* pietų kalapujų [sxk] – išnyko 1937 m.

## Nuorodos
* Ethnologue klasifikacija
Kajovų–tanų kalbos

**Kajovų-tanų kalbos** (kitaip *tanų, tanų-kajovų*) – Šiaurės Amerikos indėnų kalbų šeima, kurios kalbos vartojamos dabartinės JAV vidurinėje, vidurio-pietinėje dalyje (Naujojoje Meksikoje, Teksase, Kanzase, Oklahomoje). Šios kalbos vartojamos daugiausia puebluose gyvenančių indėnų (Pueblų kultūra). Tiesa, kajovai, priešingai nei kalbiškai giminingos tautos iš pietų, buvo klajokliai.

Kajovų-tanų kalbas bandoma jungti prie jutų-actekų kalbų.

## Kalbos

Žinomos 6 kajovų-tanų kalbos; visos nykstančios:
* kajovų [kio] – ~1000 žm. (2013 m.)
* tovų arba chemesų [tow] – ~1800 žm. (2007 m.)
* tevų [tew] – ~1500 žm. (2007 m.)
* tivų kalbos:
** šiaurės tivų (taoso, pikurių) [twf] – ~900 žm.
** pietų tivų [tix] – ~1600 žm. (2007 m.)
** Piro pueblo [pie] – išnyko XX a. pr.

## Nuorodos
* Ethnologue klasifikacija
Koalicija (politika)

**Koalicija** – sąjunga politinių partijų, pasiekusių kompromisą dėl bendro tikslo. Gavusi daugumą parlamente koalicija sudaro koalicinę vyriausybę, į kurią įeina koaliciją sudarančių partijų atstovai.

## Išnašos
Eden: It's an Endless World!

**Eden: It's an Endless World!** – manga, parašyta ir iliustruota Hiroki Endo. Japonijoje platinta mėnesiniame žurnale „Afternoon“, Jungtinėse Valstijose leidyklos „Dark Horse Comics“. Kūrinio veiksmas vyksta netolimoje ateityje, po pandemijos, pramintos *closure* ('užbaigimas') virusu, kuris nusinešė 15 proc. pasaulio gyventojų gyvybes, dar daugiau jų suluošino ar išbjaurojo ir ženkliai pažeidė pasaulio politinę pusiausvyrą. Kūrinyje kažkiek remiamasi gnostine mitologija, pavyzdžiui, kai kurie veikėjai, kaip antai *Ennoia*, pavadinti pagal gnostikų esybes, taip pat pastebima ir kitokia gnosticizmo įtaka kūrinio tematikoje.

## Siužetas

Istorija pradedama ilgu įvadu, pasakojama apie ramų veikėjų *Ennoia* ir *Hannah* gyvenimą atokioje Edeno saloje kartu su jų globėju, mokslininku *Lane Morris*, sergančiu nepagydoma liga, kurią sukėlė pandeminis virusas, nusinešęs 15 proc. žmonijos. Prieš tai vykę įvykiai, vedantys prie *Ennoia* tėvo sugrįžimo ir *Propater federacijos* pajėgų, atpasakojami veikėjų prisiminimuose.

Po to persikeliama dvidešimtčia metų į priekį, į laikmetį, kuriame *Ennoia* sūnus *Elijah* grumiasi su galinga ir monopoline Propater federacija, siekdamas išlaisvinti dar vaikystėje federacijos pagrobtą seserį *Mana*. Laikydami ją įkaite federacija siekia pakenkti Pietų Amerikoje narkotikų magnatu pagarsėjusiam *Ennoia Ballard*, kurio baiminasi ir neapkenčia daugelis, netgi jo šeima. Toliau pasakojama, kaip vaikinukas bręsta ir mėgina kabintis į sudėtingą gyvenimą. Kūrinio eigoje jis sutinka daugelį kitų veikėjų, kompanionų ar priešų su savitomis gyvenimo istorijomis, kurie visi siekia to paties tikslo – išgyventi postapokaliptiniame distopiniame pasaulyje.

Vėliau istorija dar kartelį peršoka laiku į priekį, šįkart dar ketverius metus. Pandemiją sukėlęs virusas mutuoja ir žmonija dar kartą atsiduria ant išnykimo ribos.

## Nuorodos
*
Kolumbijos chemijos gamyklos sprogimo apgavystė

**Kolumbijos chemijos gamyklos sprogimo apgavystė** įvyko 2014 m. rugsėjo 11 d. JAV Luizianos valstijos Sentervilio mieste. Tą dieną vietos gyventojai SMS žinutėmis ir socialiniai tinklais gavo pranešimus apie sprogimą miesto chemijos gamykloje. Kai kuriuose pranešimuose šį sprogimą prisiėmė Islamo valstybė. Tuo tarpu patikrinus informaciją vietinė valdžia paskelbė, kad joks sprogimas neįvyko, o visa tai yra apgavystė.

## Žinios skleidimas
Šie melagingi pranešimai buvo paskelbti SMS žinutėmis. Twitter socialiniame tinkle pirmoji žinia buvo paskelbta vietinio laikraščio „The Times-Picayune“, o kiti vartotojai paskelbė šią žinutę su žyma #ColumbianChemicals. Vėlesni tyrimai išaiškino, kad dauguma šių Twitter vartotojų buvo valdomi *botai*.

Vikipedijoje iš karto buvo sukurtas puslapis apie tariamus sprogimus. Šį straipsnį sukūrė naudotoja „AmandaGray91“, tačiau vėliau straipsnis buvo sutvarkytas pagal Vikipedijos standartus ir taisykles.

Facebook tinkle puslapis „Louisiana News“ paskelbė šią apgaulingą naujieną ir sulaukė virš 6000 „patinka“ paspaudimų.

Youtube puslapyje buvo patalpintas vaizdo įrašas, kuriame teigiama, kad ISIS prisiima atsakomybę už sprogimus.

## Įvykio tyrimas
Šį įvykį ištyrė JAV privati bendrovė „Betaworks“. Tyrime teigiama, kad visa apgavystė buvo vykdoma iš Rusijos teritorijos ir netapo įtikinama dėl to, kad buvo naudojamos padirbtos tapatybės ir buvo mažai tikrų faktų.

2015 m. birželį internetinis žurnalas „The New York Times Magazine“ išleido didelį tyrimą apie šį įvykį. Tyrimo išvadose teigiama, kad tai buvo gerai koordinuota dezinformacijos kampanija, kurią platino Rusijos propagandos skleidimo institutas „Internet Research Agency“. Manoma, kad šį institutą finansuoja Rusijos vyriausybė ar jai pavaldžios institucijos.

## Šaltiniai
Oratorija

**Oratorija** ( < *orare* – 'kalbėti, melstis') – didelės apimties vokalinės instrumentinės muzikos žanras; stambus ciklinis kūrinys solistams (dainininkams), chorui, orkestrui (arba instrumentų ansambliui) pagal dramatinį siužetą.

Oratorija yra glaudžiai susijusi su opera ir kantata. Kitaip nei opera, oratorija yra ne sceninis, bet koncertinis kūrinys (siužetas ne vaidinamas, bet pasakojamas), o nuo kantatos skiriasi didesne apimtimi ir siužetu.

Daugelis oratorijų turi pasakotojo partiją (vad. *testo, textus, poeta, storico, historicus*). Labai svarbus vaidmuo tenka chorui, kuris atstovauja visuomenei *(turba*), pasakoja ir komentuoja veiksmą.

## Istorija
Oratorija kildinama iš viduramžių liturginės dramos, šventųjų švenčių liturginių valandų, pasijos, miraklio, misterijų ir kt. Oratorija susiklostė Romoje kaip muzikos žanras, skirtas atlikti „oratorijoje“ – specialioje buveinėje šv. Pilypo Nerio (ir jo XVI a. įkurtos oratorionų kongregacijos narių) rengiamų maldos ir pokalbių apie dvasinius dalykus susirinkimams. XVII a. oratorijos dažniausiai buvo kuriamos pagal biblinį ar hagiografinį siužetą. Tarp 2 dalių paprastai būdavo įterpiamas pamokslas.

1600 m. Romos „Chiesa Nuova“ oratorijoje (susirinkimų patalpoje) buvo atliktas E. de Cavalieri alegorinis vaidinimas – dramatinis kūrinys su monodinio stiliaus solo epizodais *Rappresentazione di anima e di corpo* („Vaidinimas apie sielą ir kūną“), kuris laikomas pirmąja oratorija Italijoje.

Oratorijos, kaip muzikos žanro, giminingo kantatai, pavadinimas pirmą kartą pavartotas 1640 m. (P. Della Valle’s „Oratorio della Purificatione“). XVII a. vid. Italijoje pasirodė pirmieji spausdinti oratorijų libretai ir susiklostė du oratorijų tipai: *oratorio volgare* (italų k.), skirta eiliniams klausytojams ir *oratorio latino* (lotynų k.), artimamotetams, skirta aristokratinei publikai.

XVII a. – XVIII a. pr. italų oratorijos paplito ir Vokietijoje, Austrijoje. Jos vis dažniau buvo atliekamos didikų rūmuose kaip operos pakaitalas gavėnios metu.

XVII–XVIII a. žymiausi oratorijų kūrėjai A. Skarlatis, G. F. Hendelis, A. Vivaldis, M. A. Šarpantjė, vėliau – F. Listas, R. Šumanas, F. Mendelsonas, H. Berliozas, F. J. Haidnas, S. Prokofjevas, D. Šostakovičius, Karlas Orfas, I. Stravinskis, A. Šionbergas, E. Elgaras.

## Oratorija Lietuvoje

Oratorijas sukūrė J. Bašinskas („Ąžuolas“ 1957 m.), E. Balsys („Nelieskite mėlynojo gaublio“ 1969 m.), V. Jurgutis („Donelaitis“ 1974 m.), J. Juzeliūnas (simfonija-oratorija „Cantus magnificat“ 1979 m.), B. Kutavičius („Panteistinė oratorija“ 1970 m., „Paskutinė pagonių apeigos“ 1978 m., „Iš jotvingių akmens“ 1983 m., „Pasaulio medis“ 1986 m., „Magiškasis sanskrito ratas“ 1990 m.), V. Bartulis („Nelaimėlis Jobas“ 2003 m.) ir kt.

## Šaltiniai
* J. Antanavičius, etc. Klasikinės muzikos metraštis. Lietuvos muzikos ir teatro akademija, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas. Lietuva. 2007
*
Nykstantis šviesių plaukų genas

**Nykstantis šviesių plaukų genas** – 2002 – 2006 m. eskaluota apgavystė apie mokslinį tyrimą, pagal kurį natūralių šviesiaplaukių laukia išnykimas. Ši žinia buvo pasirodžiusi ir aukštos reputacijos žiniasklaidoje, pavyzdžiui, britų BBC ir „Sunday Times“. Apie šviesiaplaukių išnykimą pradėta kalbėti jau nuo 1865 m. Įvairiuose melaginguose ganduose skelbiama, kad Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir kiti ekspertai paviešino ataskaitą, kurioje tvirtinama, jog šviesiaplaukiai „išnyks iki 2202 m.“

Nei PSO, nei kiti kompetentingi ekspertai nėra paviešinę tokios ataskaitos. PSO pareikalavo, kad pasisakiusieji apie šią tariamą ataskaitą išsižadėtų savo žodžių.

Gandai apie šviesiaplaukių išnykimą paremti klaidingu supratimu apie genų recesyvumą. Iš tikrųjų, šviesiaplaukiams išnykimas negresia, nebent šviesių plaukų geną būtų bandoma pašalinti natūralios atrankos būdu.

## Žiniasklaidoje
2002 m. „BBC News“ pranešė, kad neįvardyti vokiečių ekspertai padarė išvadą, jog per ateinančius 200 m. natūralių šviesiaplaukių paplitimas sumažės dėl šviesių plaukų paveldėjimą lemiančių genų recesyvumo. Straipsnyje buvo pateikti mokslininkų teiginiai, esą itin mažas skaičius žmonių turi recesyvinį šviesių plaukų alelinį geną. Manoma, kad tai ypač būdinga šalims, kurių gyventojai yra įvairios kilmės, pavyzdžiui, JAV, Kanadai, Argentinai, Brazilijai, Naujajai Zelandijai ir Australijai. Dominuojantys aleliniai genai (pvz., dėl kurių paveldimi tamsūs, juodi plaukai, rudos akys) nugali recesyvinius genus ar, vaizdingiau sakant, kelia jiems grėsmę. Vėliau šis tyrimas buvo priskirtas PSO. Profesorius Jonathanas Reesas iš Edinburgo universiteto tame pačiame BBC straipsnyje suabejojo teiginiais apie šviesių plaukų geną. Pasak jo, „šviesiaplaukių gali sumažėti, tačiau jie neišnyks.“

2002 m. spalį „The New York Times“ pranešė, kad PSO neturi jokios informacijos apie šį tyrimą.

2006 m. ši apgavystė buvo paminėta „The Sunday Times“ straipsnyje apie publikaciją, kurioje keliama hipotezė apie šviesių plaukų kilmę, taip pat ir italų dienraštyje „La Repubblica“. Straipsniuose buvo teigiama, kad „remiantis PSO tyrimais, paskutinis šviesiaplaukis gims Suomijoje 2202 m.“ Ši žinia netruko išplisti po internetą. 2006 m. kovo 6 d. ši apgavystė taip pat susilaukė dėmesio amerikiečių satyrinės televizijos laidos „The Colbert Report“ rubrikoje „Threat-Down“. Vedėjas Stephen Colbert juokais pasiūlė pradėti „poravimosi atrankos programą“, siekiant išsaugoti šviesiaplaukius.

## Šaltiniai
Langanas

**Langanas** () – gėlavandenis ežeras pietų Etiopijoje, Oromijoje, ~200 km į pietus nuo Adis Abebos. Tai vienas iš Rytų Afrikos lūžyje telkšančių ežerų. Ilgis 18 km, plotis 16 km, telkšo 1585 m aukštyje virš jūros lygio. Palyginus su aplinkiniais ežerais – gilus (gylis iki 46 m). Priešingai nei kituose gėlavandeniuose Etiopijos ežeruose, Langane nėra šistosomozę sukeliančių bakterijų, todėl prie jo suvažiuoja daug poilsiautojų. Apyežerėse gausu vandens paukščių, beždžionių, begemotų.

Iš Langano į greta telkšantį Abižatos ežerą išteka Hora Kalo upė. Be to, netoliese teka Šalos ežeras.

1906 m. ežeras buvo 6,8 balo stiprumo žemės drebėjimo epicentro pašonėje. Po šio drebėjimo Edo Laki saloje susidarė 25–30 m aukščio geizeris, kuris nusilpo ~1966–1970 m. Dabar jo vietoje trykšta karštoji versmė.


The cliffside above Lake Langano, Ethiopia, 2004-10-29.jpg|Pakrančių skardžiai
Ethiopia - Lake Langano.jpg|Ežero pakrantė
Skyline Langano.jpg|Ežero pakrantė


## Šaltiniai