Li dinastija

**Li dinastija** (, ) – Vietnamo dinastija, įkurta Li giminės ir valdžiusi 1009–1225 m. Oficialiai jos valdoma valstybė iki 1054 m. vadinosi Daikovietu (), o vėliau – Daivietu ().

Ši dinastija kartu su ją sekusia Čan dinastija yra laikoma Vietnamo aukso amžiumi.

## Raida
Le Longdinis, paskutinysis Le dinastijos imperatorius Pilnuose Daivieto analuose () aprašomas kaip ypatingai žiaurus valdovas, kuris mėgavosi kankindamas žmones ir sugalvodavo tam žiauriausių būdų. Imperatorius buvo silpnos sveikatos dėl hemarojaus, dėl kurio ant sosto galėdavo tik gulėti. Tai leido sustiprėti kai kuriems dvariškiams, tokiems kaip Li Konguanas () iš Li giminės. Pastarasis užsitikrino puikią reputaciją rūmuose. Todėl kuomet imperatorius mirė 1009 m. palikdamas mažametį įpėdinį, dvariškiai nutarė nauju valdovu išrinkti būtent jį. Li Konguanas pradėjo Li dinastiją.

Naujasis imperatorius perkėlė sostinę iš Hoalu į Tanglongą (dabar Hanojus), siekdamas labiau atverti šalį prekybai. Jo laikais pradėtas vystyti žemės ūkis ir kurti teisinė sistema. Po mirties 1028 m. sostą paveldėjo jo sūnus Li Fatma, kuris turėjo išsikovoti valdžią prieš tris sukilusius brolius. Jis tęsė tėvo politiką. Jo laikais Daikovietas tapo agresyvia karine galia, ir ne tik vykdė karus su Nandžao vakaruose ir Čampa pietuose, 1039 m. prisijungė nungų teritorijas šiaurėje, bet ir puldinėjo pietinius Kinijos uostus. Tokie puolimai metraščiuose fiksuoti 1028, 1036, 1059 ir 1060 m.

Trečiasis dinastijos imperatorius Li Tantongas (1054–1072) pervadino šalį į Daivietą (). Jis iniciavo didelius projektus: statė pylimus, tam kad apsaugoti ryžių laukus, pastatydino Literatūros šventyklą Hanojuje, pirmąjį universitetą ir įvedė Kinijos pavyzdžio egzaminų sistemą.

1069 m. pietinė Daivieto kaimynė Čampa sudariusi sąjungą su Song Kinija ir nutraukė vasaliteto santykius su Daivietu. Atsakydamas Li Tantongas surengė karinę ekspediciją, suėmė Čampos karalių Rudravarmaną III ir prisijungė tris Indrapuros provincijas (dab. Kuangči): Jriy (*Địa Lí*), Vvyar (*Ma Linh*) ir Traik (*Bố Chính*). Ši įvykis pradėjo Vietnamo plėtros į pietus strategiją namtieną.

Li dinastija turėjo du didelius karus su Song Kinija. Svarbiausias mūšis įvyko valdant Niantongui Kinijos teritorijoje 1075 m. Sužinojęs, kad Song invazija neišvengiama, Li Tuongkietas pasiuntė armiją ir laivyną į dabartines Guangdongo, Guangsi provincijas sugriauti karinių instaliacijų. Žuvo 100 tūkst. kinų. Keršydami kinai įsiveržė į Daivietą 1076 m., bet buvo sustabdyti 40 km nuo Hanojaus Niungujeto upės mūšyje. Nepavykus niekam laimėti, Li dinastija pasiūlė paliaubas, ir Kinijos imperatorius jas priėmė. Vėliau santykiai su Kinija normalizavosi, atnaujinta duoklinė sistema, o Kinija pripažino Daivieto valdovus.

1127 m. pasinaudodamos įpėdinystės krize po Niantongo mirties, Daivietą užpuolė Čampa ir Khmerų imperija. Jos nusiaubė pietinę Daivieto dalį, Ngeano ir Tanhoa provincijas. Jos kartu įsiveržė 1128 ir 1132 m. Pasinaudodama situacija Čampa atsiėmė prarastas provincijas. Vėliau Daivietas ėmė agresyviau veržtis į pietus, užkariaudamas dalį Čampos.

XII a. Daiviete imperatoriai į sostą paprastai ateidavo mažamečiai, dėl ko rūmuose galėjo įsigalėti regentai, tokie kaip Ilan (), valdžiusi 1073–1117, Do Anvu (), valdęs 1140-58, ar To Hientanis (), valdęs iki 1179 m. Taip pat rūmuose stiprėjo Doanų (*Đoàn*) ir Ngujenų (*Nguyễn*) giminių įtaka. Net ir sulaukę pilnametystės, imperatoriai garsėjo prabanga ir valstybės lėšų švaistymu.

Didėjant liaudies nepasitenkinimui 1207 m. kilo Kuakboko sukilimas. Jo metu Čan giminė padėjo iškilti princui Li Haosamui, kuris 1211 m. tapo imperatoriumi Huetongu. Tai lėmė Čan (*Trần*) giminės įsitvirtinimą rūmuose. Kadangi imperatorius buvo nepilno proto, valstybę valdė kancleris Čan Tuchanis.

1224 m. ministras Čan Tudo privertė imperatorių Huetongą atsisakyti sosto, o jo mažametė duktė Li Fatkim tapo imperatore. Tai buvo pirmoji imperatorė moteris Vietnamo istorijoje. Vėliau Čan Tudo suorganizavo jos ir savo sūnėno Čan Kanio vestuves, po kurių šis tapo imperatoriumi ir pradėjo Čan dinastiją.

## Pasiekimai

Li dinastija yra apibūdinama kaip Vietnamo istorijos aukso amžius. Valdovai įvedė teisinę sistemą, atliko žemės, mokesčių, administracines reformas. Valstybės valdyme buvo remiamasi Kinijos civilizacijos pasiekimais. Todėl labai daug dėmesio skiriama švietimui, ką liudijo ir pirmoji kiniško stiliaus akademija Vietname, įvesta egzaminų sistema valdininkams. Pirmieji egzaminai surengti 1075 m.

Kaip ir anksčiau, raštijos kalba išliko kinų kalba, tačiau nuo XII a. pasirodė pirmieji tekstai vietnamiečių kalba, tačiau rašyti kinų raštu. Tam, kad būtų galima fiksuoti vietinės kilmės žodžius, imti kurti nauji rašmenys, vadinami čunomu.

Li dinastija rėmė budizmą, pakančiai žiūrėjo į konfucianizmą ir daoizmą. Ypač įtakinga buvo budistinė dzen () sekta, tačiau budizmas maišėsi su liaudies tikėjimais, absorbuotos indų kilmės dievybės, ir formavosi sinkretinė religija. Jaučiama stipri įtaka iš pietų, t.y. Čampos.

Šventyklos buvo statomos dažniausiai medinės, o jų teritorijoje išdygdavo akmeninės pagodos. Pastarųjų išlikę gerokai daugiau. Žymiausi Li dinastijos statiniai yra Dienhiu šventykla () Hanojuje ir Damo šventykla (). Skulptūroje maišėsi kiniškos ir Čampos įtakos. Paplitę drakonų, bodhi medžio, šventųjų gyvūnų motyvai.

Valstybės ekonomikos pagrindu išliko žemės ūkis, ir valdovai ypač rūpinosi irigacijos sistemomis, dirbamos žemės plėtra kalnuose ir tinkamų mokesčių paskaičiavimais. Daivietas neturėjo stiprių ir patogių uostų. Vienintelis buvo Vandonas Halongo įlankoje. 1176 m. čia lankęsis kinų geografas Fan Čengda taip aprašo Daivieto išteklius:

...Vietiniai produktai yra auksas ir sidabras, bronza, cinoberis, perlai, kauri geldelės, raganosio ragas, drambliai, tulžio plunksnos, kriauklės ir įvairios kvapiosios medžiagos, taip pat druska, lakas ir kapokas...

## Galerija

File:Nền bó đá ở Chùa Dạm.JPG|Damo šventyklos fragmentas
File:Chạm rồng trên cột đá Chùa Dạm.JPG|Drakonai Damo šventykloje
File:National Museum Vietnamese History 47 (cropped).jpg|Keramikinis pagodos modelis
File:National Museum Vietnamese History 1 (cropped).jpg|Bodhi medžio raižinys
File:Dish, gold, XI-XII cent Ly dynasty, Hung Yen, Vietnam.jpg|Imperatoriaus auksiniai indai
File:Teapot, celadon glaze ceramic - Lý dynasty, 11th-12th century AD - Vietnam National Museum of Fine Arts - Hanoi, Vietnam - DSC05386.JPG|Seladono keramikos arbatinukas 
File:Bowl, celadon glaze ceramic - Lý dynasty, 11th-12th century AD - Vietnam National Museum of Fine Arts - Hanoi, Vietnam - DSC05401.JPG|Seladono keramika
File:Lion figurine, Vinh Phuc, Thang Long, Hanoi, Ly dynasty, 11th-13th century AD, brown pattern ceramic - National Museum of Vietnamese History - Hanoi, Vietnam - DSC05444.JPG|Keramikinis liūtas
File:Coins, Ly dynasty, 1010-1225 AD, bronze - National Museum of Vietnamese History - Hanoi, Vietnam - DSC05536.JPG|Monetos


## Valdovai

## Išnašos