Vodų kalba

**Vodų kalba** (vod. *vaďďā tšēli* () arba *mā tšēli* () 'žemės kalba') – negausios Rusijoje, Leningrado srityje, Kingisepo rajone gyvenančios vodų tautos agliutinacinė kalba. Priklauso pietiniam Baltijos finų kalbų pogrupiui, kilusiam iš Uralo prokalbės. 

Vodų kalba artimiausia estų kalbos šiaurės rytų tarmėms.

Šiuo metu kalba yra prie išnykimo ribos, nes beveik visi vodų kalbos vartotojai jau 2011 m. buvo vyresniosios kartos žmonės (jauniausias kalbos vartotojas tų metų duomenimis gimęs 1938-aisiais), kasdieniame gyvenime vodai verčiasi rusų kalba.

Nuo 1994 m. Sankt Peterburge rengiami vodų kalbos mokymo kursai. Nuo 2011 m. Tartu universitetas Krakoljės (*Je̮ge̮perä*) kaime organizuoja kasmetines vodų kalbos vasaros stovyklas.

Išskiriamos vakarų, rytų ir Kurovicų (*Kukkuzi*) tarmės. Kitados buvo susidariusi krievinių tarmė. Vadinasi, iš viso išskiriama ketvertas tarmių. Visi dabartiniai kalbos vartotojai kalba vakarų tarme. Rytinė tarmė išnyko greičiausiai XX a. septintajame dešimtmetyje, o Kurovicų tarmė – XX a. devintajame dešimtmetyje.

## Pavadinimas
Kalbos ir tautos pavadinimai kilę iš Baltijos finų prokalbės žodžio **vakja* 'pleištas' (į Baltijos finų prokalbę šis žodis pateko iš baltų kalbų, plg.  'kablys; pleištas; kuolelis ir kt.'  *hs*: *lahsi* 'vaikas', *lühsǟ* 'melžti' greta , *lypsǟ*.

Pasak T. Arganat glotochronologinių apskaičiavimų, Svadešo 100 žodžių vodų kalbos sąrašas 91 % sutampa su bendrine suomių kalba ir 88 % – su estų bendrine kalba.

## Kalbos bruožai
### Fonetika ir fonologija
#### Balsiai
Vodų kalbos balsių sistema:

Balsis *i̮* pasitaiko tik skoliniuose iš rusų kalbos, pavyzdžiui: *vi̮šifka* 'siuvinėjimas' ( (vyšivka)), *štobi̮* 'kad' ( (čtoby)).

Visi balsiai, išskyrus *i̮*, gali būti tiek trumpieji, tiek ilgieji (perrašoje ilgumas žymimas brūkšneliu). Kai kuriose šnektose ilgieji balsiai *ō*, *ē* ir *ȫ* sudvibalsėjo. Ilgumas turi skiriamąją reikšmę: *tuli* 'ugnis' – *tūli* 'vėjas'.

Vodų kalbai būdingas turtingas dvibalsių rinkinys: *ai*, *oi*, *ui*, *e̮i*, *äi*, *öi*, *üi*, *ei*, *oa*, *ua*, *e̮a*, *ia*, *ao*, *uo*, *io*, *au*, *ou*, *e̮u*, *iu*, *eu*, *ue̮*, *iä*, *öä*, *üä*, *iü*, *äü*, *öü*, *eü*, *üe*.

Krakoljės kaimo šnektoje balsiai *a* ir *ä* gali redukuotis.

#### Priebalsiai
Vodų kalbos priebalsių sistema (skliausteliuose rašomi fonemų alofonai arba fonemos, pasitaikančios tik skoliniuose):

Priebalsiai *f*, *š*, *ž* pasitaiko tik skoliniuose iš rusų ir ižorų kalbų bei garsažodžiuose. Liežuvio užpakalinis [ŋ] yra fonemos /n/ alofonas prieš gomurinius priebalsius *k* ir *g*. Garsas [ʟ] (Uralo fonetinėje abėcėlėje – *ᴫ*) yra /l/ alofonas prieš nepriešakinės eilės balsius.

Žodžio gale skardieji priebalsiai *b*, *d*, *g* ir *z* tampa pusskardžiais, kas perrašoje žymima didžiosiomis raidėmis: *B*, *D*, *G* ir *Z*.

Turima trumpųjų ir ilgųjų priebalsių priešprieša: *ta*'p**amā'' 'pagauti' – ''ta**pp**amā'' 'nužudyti'.

Savieji žodžiai negali prasidėti ir baigtis priebalsių samplaikomis.

==== Prozodija====
Vodų kalboje pagrindinis [[kirtis]], kaip ir visose kitose [[Baltijos finų kalbos]]e, krenta į pirmąjį [[Skiemuo|skiemenį]], papildomas – į kiekvieną nelyginį, skaičiuojant nuo žodžio pabaigos.

==== Morfonologija====

Esama [[Balsių harmonija|balsių harmonijos]]: visi [[Balsis|balsiai]] žodyje gali būti arba priešakinės eilės (''e'', ''ü'', ''ö'', ''ä''), arba nepriešakinės (''e̮'', ''u'', ''o'', ''a''). Balsiams ''i'' ir ''i̮'' balsių harmonija netaikoma.

[[Priebalsių laipsniavimas|Laipsnių kaita]] vodų kalboje turtingiausia iš visų [[Baltijos finų kalbos|Baltijos finų kalbų]]. Istoriškai uždarajame skiemenyje vartotas silpnasis laipsnis, o atvirajame – stiprusis.



=== Morfologija ===
Vodų kalboje išskiriamos tokios [[Kalbos dalis|kalbos dalys]]: [[daiktavardis]], [[būdvardis]], [[skaitvardis]], [[įvardis]], [[prieveiksmis]], [[veiksmažodis]], [[prielinksnis]], [[polinksnis]], [[jungtukas]], [[dalelytė]], [[jaustukas]].

[[Gramatinis skaičius|Skaičiaus]] kategorija reiškiama priešinant [[Vienaskaita|vienaskaitą]] ir [[daugiskaita|daugiskaitą]]. Kaip ir kitose [[Uralo kalbos]]e, [[Gramatinė giminė|gramatinių giminių]] nėra.

Linksniuojamosios kalbos dalys turi keturiolika [[Linksnis|linksnių]]: [[Vardininkas|vardininką]], [[Kilmininkas|kilmininką]], [[Partityvas|partityvą]], [[Iliatyvas|iliatyvą]], [[Inesyvas|inesyvą]], [[Eliatyvas|eliatyvą]], [[Aliatyvas|aliatyvą]], [[Adesyvas|adesyvą]], [[Abliatyvas|abliatyvą]], [[Transliatyvas|transliatyvą]], [[Esyvas|esyvą]], [[Abesyvas|abesyvą]], [[Komitatyvas|komitatyvą]], [[Terminatyvas|terminatyvą]].

Anksčiau vodų kalboje vartotas ir [[Eksesyvas|eksesyvo]] linksnis, pavyzdžiui, ''traktoristinD'' ir ''soлdatinD'', tačiau dabartinėje kalboje šis linksnis išnykęs, išlikęs tik liktinėse leksikalizuotose formose ''kotonD'' 'iš namų' ir ''takkanD'' 'iš užnugario'. Eksesyvo reikšmę perėmė eliatyvas.

Esyvas šiuolaikinėje vodų kalboje pasidarė nebeproduktyvus ir paprastai gali būti keičiamas vardininku bei transliatyvu.

==== Daiktavardis ====
[[Paul Ariste|P. Aristė]] išskiria 15 linksniavimo tipų (9 vieskiemenių [[Kamienas (kalbotyra)|kamienų]] ir 6 dviskiemenių), vienų nuo kitų besiskiriančių tik kai kuriomis linksnių formomis.

Vodų kalbos žodžių ''mā'' 'žemė' ir ''лammaZ'' 'avis' linksniavimo pavyzdžiai:


Kaip ir kitose [[Uralo kalbos]]e, vodų kalboje anksčiau buvo vartojamos savybinės [[Priesaga|priesagos]] (pavyzdžiui, ''poika'' 'sūnus' – ''poika**no**' 'jūsų sūnus'), tačiau dabartinėje kalboje jos jau nebetaikomos, išliko tautosakoje:

#### Būdvardis
Būdvardžių linksniavimas nesiskiria nuo daiktavardžių. Būdvardžiai su daiktavardžiais derinami skaičiumi ir linksniu. Išimtį sudaro daiktavardžiai su komitatyvu (su jais vartojamas kilmininko linksnio būdvardis) ir terminatyvu (su jais eina iliatyvo linksnio būdvardis).

Aukštesnysis būdvardžio laipsnis sudaromas su priesaga *-pi* / *-p* (rytų tarmėse *-piG*) vardininke ir *-pā* / *-pǟ* kilmininke. Kamiengalio balsis *-a* / *-ä* šiais atvejais pakinta į *-e̮*: *mussa* 'juodas' > *musse̮pi* 'juodesnis'. Aukščiausiajam laipniui sudaryti prieš aukštesnįjį laipsnį pridedamas žodis *ke̮ike̮a* (*ke̮ikkia* / *ke̮itšia* rytų tarmėse) 'visų' (daugiskaitos partityvas) arba skolinys iš rusų kalbos *sāmoi* 'pats' ( (samyj)).

#### Skaitvardis
Vodų kalbos skaitvardžiai:

Krakoljės kaimo tarmėje kiekiniai skaitvardžiai 11 – 19 sudaromi kitaip: *ühste̮išťšümmeD*, *kahste̮išťšümmeD*, *ke̮mte̮išťšümmeD* ir t. t.

#### Įvardis
Vodų kalboje yra tokie įvardžių skyriai: asmeniniai, sangrąžiniai, savybiniai, parodomieji, klausiamieji, santykiniai, nežymimieji įvardžiai.

Vodų kalbos įvardžių linksniavimas:

Kai kuriose tarmėse išskiriamas asmeninių įvardžių daugiskaitos galininko linksnis, pirmajame ir antrajame asmenyse turintis ypatingą rodiklį (*meďďeD* 'mus', *teďďeD* 'jus'), sutampantį su trečiojo asmens daugiskaitos vardininku.

#### Veiksmažodis
Vodų kalbos veiksmažodžiui būdingos šios kategorijos: asmuo, skaičius, laikas, nuosaka.

Laiko kategorija reiškiama skiriant esamąjį, būtąjį laikus, perfektą, pliuskvamperfektą ir būsimąjį laiką.

Esamojo laiko asmenavimo pavyzdys, kaitant veiksmažodžius *juvva* / *jūvva* 'gerti' ir *tehä* 'daryti':

Imperfekto, būtojo nebaigtinio laiko, kaitybos priesagos sutampa su esamojo laiko kaitybos priesagomis (išskyrus III vns. asmenį), tačiau imperfekto formos sudaromos iš kito – esamojo laiko – kamieno.

Asmenavimas imperfekte:

Perfektas ir pliuskvamperfektas sudaromi iš *e̮ллa* 'būti' esamojo laiko (perfektui) ir imperfekto (pliuskvamperfektui) bei pagrindinio veiksmažodžio būtojo laiko dalyvio.

Vienintelis esamąjį ir būsimąjį laikus skiriantis veiksmažodis – tai *e̮ллa* 'būti', kurio būsimasis laikas sudaromas iš supletyvaus kamieno *liďďä*.

Vodų kalboje yra keturios nuosakos: tiesioginė, liepiamoji, tariamoji ir galimoji (ši pastaruoju metu sutinkama tik tautosakoje).

Tariamosios nuosakos rodiklis yra priesaga *-isi-* / *-izi-*, arba *-issi-* / *-izi-*, arba *-issi-* / *-isi-* (žiūrint, kokia tarmė).

Veiksmažodžių asmenavimas liepiamojoje nuosakoje:

#### Prieveiksmis
Semantiškai vodų kalbos prieveiksmiai skirstomi į vietos (*litši* 'arti', *kaugaZ* 'toli'), laiko (*aikā* 'seniai', *varai* 'anksti'), būdo (*nī* 'taip', *ühtperǟ* 'iš eilės, be paliovos'), kiekinius (*ohto* 'pakankamai', *paľľo* 'daug'), tikslo (*tarviZ* 'reikia'), sustiprinamuosius (*ī* / *i* 'net'), teigiamuosius ir neigiamuosius (*muite̮štši* 'be abejo', *ep kē̮znīD* 'niekada') bei klausiamuosius (*kuza* 'kur', *kē̮z* 'kada').

Produktyvios priesagos *-ssi* (*üvä* 'geras' > *üvässi* 'gerai'), *-ttā* (*salamittā* 'slapčia'), *-Z* (*alaZ* 'žemyn') ir *-zī* (*etezī* 'pirmyn'). Be to, kaip prieveiksmiai vartojamos sustabarėjusios daiktavardžių linksnių formos (iliatyvas, inesyvas, aliatyvas, adesyvas, transliatyvas, esyvas ir terminatyvas). Kaip prieveiksmiai išlikusios anksčiau kalboje turėtų linksnių formos: eksesyvo (*kotonte̮* 'iš namų'), I komitatyvo (*tšäsinǟ* 'rankomis'), proliatyvo (*maitsē* 'žeme'), liatyvo (*alā* 'žemyn') ir instruktyvo (*tšäzī* 'rankų darbo (-u), rankomis').

#### Jungtukai
Atsižvelgiant į paskirtį, jungtukai skirstomi į sudedamuosius (*ja* 'ir', *a* 'o, bet', *vaikka* 'nors') ir prijungiamuosius (*etti* 'kad', *sillä* 'kadangi, nes'). Semantiškai skirstomi į sujungiamuosius (*ja* 'ir'), skiriamuosius (*vai* 'arba'), priešpriešinius ir nuolaidos (*a* 'o, bet'), priežasties ir aiškinamuosius (*sillä* 'kadangi, nes'), tikslo ir laiko (*siZ* / *sīZ* 'tada'), lyginamuosius (*niku* 'tarsi'), klausiamuosius (*vai* 'argi').

### Sintaksė
Žodžių tvarka sakinyje – laisva. Pažyminys eina prieš pažymimąjį žodį. Sakiniai gali būti tiek vientisiniai, tiek sudėtiniai. Sudarant klausimą, vartojama dalelytė *-ko*.

### Žodynas

Žodyno daugumą sudaro veldiniai iš Baltijos finų prokalbės, neišskiriant visoms Baltijos finų kalboms būdingų skolinių iš baltų, germanų ir slavų kalbų.

Esama skolinių iš ižorų, suomių ir rusų kalbų. Ypač daug rusiškų skolinių, pavyzdžiui: *kormuna* 'kišenė' ( (karman), *starikka* 'senis' ( (starik), *ďeda* 'senelis' ( (ded), *i* 'ir' ( (i), *a* 'o' ( (a), *što* / *ešto* 'kad' ( (čto), *pлūga* 'plūgas' ( (plug), *prāznikka* 'šventė' ( (prazdnik), *guľattā* 'vaikštinėti; linksmintis' ( (guliatj).

## Tyrimų istorija
XVIII a. P. S. Palaso sudarytame žodyne greta estų ir karelų kalbų leksikos pateikta „čiuchonų kalbos“ žodžių, tarp kurių pramaišiui užrašyta vodų ir ižorų leksika. Tame pačiame XVIII a. buvo sudarytas F. Tumanskio žodynas, kuriame taip pat pateikiama vodiškų žodžių.

1922 m. kalbininkas D. Cvetkovas, etninis vodas, sudarė vodų kalbos gramatiką (išleista 2008 m. lygia greta su vertimu į estų kalbą). 1924 – 1926 m. jis sudarė Krakoljės kaimo tarmės žodyną (išleistas 1996 m.)

1856 m. suomių filologas A. Alkvistas sudarė pirmąją vodų kalbos gramatiką „Wotisk grammatik jemte språkprof och ordförteckning“. 1871 m. finougristas F. Vydemanas parašė monografiją apie krievinius ir jų tarmę „Apie dabar išnykusių krievinių tautybę ir kalbą Kurliandijoje“ ().

1930 m. pasirodė suomių kalbininko L. Ketuneno „Vodų kalbos istorinė fonetika“ (). Sovietų Sąjungoje buvo išleista keletas vodiškų tekstų. 1948 m. išspausdinta estų mokslininko P. Aristės „Vodų kalbos gramatika“ (), po 20 metų ji buvo išversta į anglų kalbą. 1990 – 2011 m. Estijoje septyniais tomais išleistas vodų kalbos žodynas (). Medžiaga šiam žodynui buvo renkama nuo XX a. 4-ojo dešimtmečio, o kartotekos apimtis buvo pasiekusi 204 tūkstančius kortelių.

## Išnašos


## Literatūra
* *Ariste P.* A grammar of the Votic language. — The Hague: Mouton & Co, 1968.
* *Адлер Э.* Водский язык // Языки народов СССР: Финно-угорские и самодийские языки. — М.: Наука, 1966. — С. 118—137.
* *Конькова О.И., Дьячков Н.В.* Учебное пособие по водскому языку. - СПб: Инкери, 2014. 
* *Лаанест А.* Водский язык // Языки мира. Уральские языки. — М.: Наука, 1993. — С. 48-55. — ISBN 5-02-011069-8
* *Николаева И. А.* Водский язык // Языки Российской Федерации и соседних государств. — М.: Наука, 2001. — Т. 1. — С. 267—272. — ISBN 5-02-011268-2.
* *Цыпанов Е. А.* Водский язык // Сравнительный обзор финно-угорских языков. — Сыктывкар: Кола, 2008. — С. 188—189.

## Nuorodos
* Gyvos vodų kalbos pavyzdžiai
* Vodų padavimai ir pasakos 
* Grupės „Maaväci“ dainos 
* Filmukas vodų kalba „Jyrci da Mato“ („Jurčis ir gyvačiukas“)
* Grupė „Tai Tai“: vodų liaudies daina apie ėjimą kariuomenėn „Roz Kalina“