open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heničeskas

**Heničeskas** () – miestas pietų Ukrainoje, Chersono srityje, Azovo jūros pakrantėje, priešais Arabato neriją (nuo jos skiria Heničesko sąsiauris). Rajono centras. Yra jūrų uostas, geležinkelio stotis, ateina Maskvos–Simferopolio plento atšaka. Į rytus nuo miesto plyti Biriučo sala. Žuvies konservų gamyba, armatūros, medvilnės pramonė. Veikia kelios cerkvės, muzikos mokykla, krašto muziejus, Charkivo universiteto filialas.

## Istorija

Miesto pavadinimas kilo nuo tiurkiško vietovės pavadinimo *Джениче* („plonas, laibas“). Šioje vietoje buvo genujiečių gyvenvietė (minima 1474 m.), vadinta *Saline* („druskynė“). Dabartiniu pavadinimu minimas nuo XVIII a. pab. Miestu tapo 1903 m.

## Šaltiniai
Fauskrudsfjorduras

**Fauskrudsfjorduras** () – miestelis rytinėje Islandijoje. 2011 m. miestelyje gyveno 662 gyventojai.

## Sportas
* Ungmennafélagið Leiknir – futbolo klubas.
* Fauskrudsfjorduro futbolo stadionas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* (Oficiali miesto svetainė)
UMF Leiknir

**Fauskrudsfjorduro „Leiknir“** – Islandijos futbolo klubas iš Fauskrudsfjorduro.

## Istorija

Klubas įkurtas 1940 m. Dalyvauja žemesniųjų divizionų pirmenybėse. 

2017 m. žaidė antros pakopos pirmenybėse, tačiau liko priešpaskutinėje (11–oje) vietoje. 

2018 m. žaidė trečios pakopos pirmenybėse, liko dešimtoje vietoje.

## Sezonai

|}

## Lietuviai
* Darius Jankauskas, gynėjas 2018 m.
* Povilas Krasnovskis, 2018–2022 m.
* Mykolas Krasnovskis, 2018–2022 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY 
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
ÍF Grótta

**Seltjarnarneso „Grótta“** – Islandijos futbolo klubas iš Seltjarnarneso.

## Istorija
1967 m. klubą įkūrė Garðar Guðmundsson. 2024 m. sezone žaidė 1. deild karla, tačiau liko vienuoliktoje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Pasiekimai
* **[[1. deild]] (D2)**
** **Nugalėtojai:** 2019 m.

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia mėlyna apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Baidotų tvenkinys

**Baidotų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 5 km į šiaurės rytus nuo Salantų. Sudarytas užtvenkus Alksnės upelį (Salanto intakas) 0,54 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 0,31 km, plotis – iki 0,075 km. Altitudė 65,3 m. Krantai neaukšti. Pietiniame ir šiauriniame krantuose auga miškeliai. Aplinkui plyti dirbami laukai. Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Baidotų kaimas.

## Šaltiniai
Augzelių tvenkinys

**Augzelių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 6 km į šiaurės rytus nuo Ylakių. Sudarytas užtvenkus Gabižiaus upelį (Kvistės intakas) 5,6 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,62 km, plotis – iki 0,27 km. Altitudė 100 m. Krantai žemi. Šiaurinis tvenkinio galas užpelkėjęs. Vakarinėje pakrantėje stūkso miškelis, aplink tvenkinį plyti dirbami laukai. Rytinėje pakrantėje įsikūręs Viliotės Užpelkio kaimas, į šiaurę – Margininkų, į pietus – Augzelių kaimai.

Tvenkinys įrengtas 1977 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Latvijos valstybės paskelbimas

**Latvijos valstybės paskelbimas** () įvyko 1918 m. lapkričio 18 d., iš karto po Pirmojo pasaulinio karo. Šį įvykį lydėjo kariniai konfliktai ir Latvijos laisvės kovos, kurias užbaigė 1920 m. rugpjūčio 11 d. sudaryta Rygos sutartis tarp Latvijos Respublikos ir Sovietų Rusijos. 

## Istorija

Latvių tautinis atgimimas ir inteligentija pradėjo formuotis XIX a. viduryje. Prielaidas kurtis savarankiškai valstybei lėmė Pirmasis pasaulinis karas. 1917 m. rudenį Vokietija buvo okupavusi Rygą ir beveik visą etninę Latviją. 1918 m. rudenį Vokietijai pralaimėjus šį karą, latvių partijos pasinaudojo susidariusia padėtimi ir lapkričio 17 d. įkūrė Latvijos Tautos Tarybą. Kitą dieną ji Rygoje, dramos teatre, paskelbė Latvijos nepriklausomybę. Dalyvavo 38 Tautos Tarybos nariai iš 8 partijų.

Nepriklausomybę bandyta skelbti ir kiek anksčiau. Pirmą kartą *„Deklarācija par Latvijas autonomiju“* buvo paskelbta Latvių Laikinosios Nacionalinės Tarybos Valkoje 1917 m. gruodžio 2 d. Formuluotė „autonominis valstybinis vienetas“ buvo daugiaprasmė, todėl nepriklausomybė buvo paskelbta antrąkart Petrograde 1918 m. sausio 30 d., teigiant, jog Latvija bus nepriklausoma demokratinė respublika. Tuo remdamasi Didžioji Britanija 1918 m. lapkričio 11 d. pripažino Latviją *de facto*. Tačiau buvo suabejota Laikinosios Nacionalinės Tarybos teisėtumu ir sudėtimi, todėl vietoje jos buvo išrinkta Latvijos Tautos Taryba, ir nepriklausomybė paskelbta trečiąkart.

### Įvykių chronologija

* 1918 m. lapkričio 11 d.: Pirmojo pasaulinio karo pabaiga
* 1918 m. lapkričio 18 d.: Paskelbiama Latvijos Respublika
* 1918 m. gruodžio 1 d.: Į Latvijos teritoriją įsiveržia Raudonoji Armija 
* 1918 m. gruodžio 17 d.: Paskelbiama Latvijos Socialistinė Tarybų Respublika (LSTR)
* 1920 m. sausio 13 d.: Paleidžiama LSTR vyriausybė
* 1920 m. vasario 1 d.: Pasirašomos paliaubos tarp Latvijos ir Sovietų Rusijos 
* 1920 m. rugpjūčio 11 d.: Pasirašoma Rygos sutartis (taikos sutartis tarp Latvijos ir Sovietų Rusijos)

## Latvijos Respublikos šimtmetis

Šimtmečio minėjimo renginiai apima laikotarpį nuo 2017 iki 2021 m. Sukurti projektai „Nacionalinis kostiumas kiekvienam“, „Latvių filmai valstybės šimtmečiui“, „XXVI Latvijos dainų ir XVI šokių šventė“ ir kt. Sukurta internetinė svetainė paskelbti šimtmečio nuotraukų albumui, sudarytam iš šalies gyventojų atsiųstų senų nuotraukų su aprašymais. Vidaus reikalų ministerijos iniciatyva palei valstybinę sieną buvo pasodinta 100 ąžuolų.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Latvijos valstybės paskelbimo protokolas  
* Alvydas Butkus. Latvijos istorija 
* Latvijos Respublikai – 98 metai
Columbus Crew

**Columus Crew** – JAV futbolo klubas iš Kolumbo miesto Ohajaus valstijoje.

## Istorija
Įkurtas 1994 m., nuo tada rungtyniavo Major League Soccer.

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę JAV nacionalinei rinktinei
* 
; Užsieniečiai
*  Krisztián Németh

## Išnašos

## Nuorodos
Oficialus tinklapis
Atlanta United FC

**Atlanta United FC** – JAV futbolo klubas iš Atlantos miesto, Džordžijos valstijoje. Įkurtas 2014 m., rungtyniauja Major League Soccer. Klubas įkurtas 2014 m., Major League Soccer pradėjo žaisti 2017 m., užimdamas 4-ą vietą rytų konferencijoje.

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę JAV nacionalinei rinktinei
* 

## Išnašos

## Nuorodos
Oficialus tinklapis (anglų k.)
DC United

**D. C. United** – JAV futbolo klubas iš Vašingtono. 

## Istorija
Įkurtas 1996 m., nuo tada rungtyniavo MLS lygoje.

## Lietuviai
* Vytautas Andriuškevičius, saugas 2018 m.

## Išnašos

## Nuorodos
Oficialus tinklapis (anglų k.)
CF Montréal

**Montrael Impact** - Kanados futbolo klubas iš Montrealio miesto Kvebeko valstijoje. 

## Istorija
Įkurtas 1996 m., nuo tada rungtyniavo Major League Soccer.

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę Kanados nacionalinei rinktinei
* 

## Išnašos

## Nuorodos
Oficialus tinklapis
Philadelphia Union

**Philadelphia Union Soccer Club** - JAV futbolo klubas iš Filadelfijos miesto Pensilvanijos valstijoje. 

## Istorija
Įkurtas 2017 m., nuo tada kasmet rungtyniauja Major League Soccer.

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę JAV nacionalinei rinktinei
* 

## Išnašos

## Nuorodos
Oficialus tinklapis
Toronto FC

**Toronto Football Club** - Kanados futbolo klubas iš Toronto miesto Ontarijo provincijoje. 

## Istorija
Įkurtas 2005 m., nuo tada rungtyniavo Major League Soccer.

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę Kanados nacionalinei rinktinei
* 
*  *[[Tossaint Ricketts]]*, puolėjas (2017 m.)
; Užsieniečiai
*  Sebastian Giovinco
*  Jozy Altidore

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficialus tinklapis]
FC Dallas

**Dallas Football Club** – JAV futbolo klubas iš Dalaso miesto Teksaso valstijoje.

## Istorija
### Dallas Burn era: 1996–2004
Įkurtas 1995 m., nuo tada kasmet rungtyniavo Major League Soccer.

### FC Dallas era: nuo 2005 m.

## Sudėtis
Atnaujinta: 

**''










== Spalvinė gama ==



== Apranga ==
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

	

 	
; **Išvykų'''	

 	

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę JAV nacionalinei rinktinei
* 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Botanikos parko I tvenkinys

**Botanikos parko I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 3 km į šiaurės vakarus nuo Ylakių, Izidoriaus Navidansko parke, Kalnėnų kaime. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Spigino intakas, Apšės baseinas) 0,046 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,29 km, plotis – iki 0,16 km. Altitudė 66,4 m. Krantai žemi, apaugę medžiais. Priešsroviui parke už 0,23 km yra 3 mažų tvenkinukų kaskada. Pietuose už siauros sausumos juostos telkšo Botanikos parko II tvenkinys.

## Šaltiniai
Botanikos parko II tvenkinys

**Botanikos parko II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 3 km į šiaurės vakarus nuo Ylakių, Izidoriaus Navidansko parke, Kalnėnų kaime. Sudarytas užtvenkus Spigino upelį (Apšės intakas) 2,9 km nuo jo įtekėjimo į Gėsalų tvenkinį. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,52 km, plotis – iki 0,33 km. Yra 3 a sala. Altitudė 68,1 m. Krantai žemi, apaugę medžiais. Šiaurėje už siauro sausumos ruožo telkšo Botanikos parko I tvenkinys, priešsroviui pietryčiuose už kelio Nr.3719 (Stripiniai – Izidoriaus Navidansko parkas) iškart telkšo Kalnėnų tvenkinys. Šalia įkurtas parkas.

Tvenkinys įrengtas 1968 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Lenkijos nepriklausomybės diena

**Lenkijos nepriklausomybės diena** ( – Lenkijos nacionalinė šventė, kasmet švenčiama lapkričio 11 d. pažymint Lenkijos karalystės (1815–1918) iškovotą nepriklausomybę 1918 m., praėjus 123 metams po Trečiojo ATR padalijimo 1795 m.

## Istorija

Lenkijos nepriklausomybės atkūrimui buvo svarbus trijų ją okupavusių šalių pralaimėjimas I pasauliniame kare. Rusija pasinėrė į revoliucijos ir pilietinio karo sumaištį, Austrija-Vengrija susiskaldė, Vokietijos imperija pasidavė ir buvo sąjungininkų sužlugdyta. Tiek Lenkijai, tiek kitoms šalims tai tapo unikalia galimybe susigrąžinti savo nepriklausomybę.

Okupacinėms valstybėms pralaimėjus karą, lenkai perėmė jų karinę ir civilinę valdžią, tokiu būdu kurdami pamatą savo būsimai valstybei. 1918 m. spalio 28 d. Krokuvoje buvo įkurta Lenkijos likvidavimo komisija, atsakinga už valdžios perėmimą Austrijos ir Vengrijos okupuotame Galicijos ir Ciešyno Silezijoje. Po kelių dienų jiems avyko nuginkluoti Austrijos pajėgas slaptosios Lenkijos karinės organizacijos, legionierius ir jaunimo pagalba. Naktį iš lapkričio 6 į lapkričio 7 d. Liubline Ignacy Daszyński įsteigė Lenkijos laikinąją liaudies vyriausybę. Vyriausybę sudarė Lenkijos socialistų partijos, Lenkijos socialdemokratų partijos ir Lenkijos liaudies partijos "Wyzwolenie" atstovai. Tuo pačiu metu vyriausybės kariuomenė nuginklavo okupantų pajėgas aplink Kelcus ir Liubliną. Po kelių dienų į šalį grįžta būsimas jos vadovas - Józef Piłsudski, iki šiol buvęs vokiečių įkalintas. Lapkričio 10 d. jis yra entuziastingai sutinkamas Varšuvoje. Pilsudski perėmė valdžią lapkričio 11 d., sukurdamas naują centralizuotą vyriausybę ir netrukus paskelbdamas apie parlamento rinkimus.

Lapkričio 11–oji Lenkijoje sutapo su Pirmojo pasaulinio karo pabaiga ir Vokietijos pralaimėjimą įtvitinusia Kompjenės taikos sutartimi, pasirašyta 1918 m. lapkričio 11 d. 

Nors minėjimas vykdavo jau tarpukaryje, tačiau valstybinės šventės statusas buvo įteisintas 1937 m. ir prieš Antrąjį pasaulinį karą buvo oficialiai paminėtas tik du kartus. Po karo komunistinė valdžia ją panaikino, nors neoficialiai ji visą laiką buvo minima. Oficialiai buvo pakeista kita švente – Nacionaline Lenkijos atgimimo diena, švęsta liepos 22 d., PKWN manifesto paskelbimo dieną. Ypač devintajame XX a. dešimtmetyje daugelyje Lenkijos miestų, taip pat ir Varšuvoje, vyko neoficialios eitynės bei minėjimai, kuriose dalyvavo Solidarumo judėjimo šalininkai. Dažniausiai šias eitynes brutaliai išvaikydavo karinės policijos pareigos, areštuodamos dalyvius. Oficialiai šventė vėl buvo įteisinta 1989 m. vasario 15 d.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* J. Pilsudskio muziejus. Nepriklausomybės pradžia
Kalnėnų tvenkinys

**Kalnėnų tvenkinys** arba **Botanikos parko III tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Ylakių, Izidoriaus Navidansko parke, Kalnėnų kaime. Sudarytas užtvenkus Spigino upelį (Apšės intakas) 3,4 km nuo jo įtekėjimo į Gėsalų tvenkinį. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus – 0,33 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 70,1 m. Krantai žemi. Rytinis krantas vietomis užpelkėjęs. Vakaruose pasroviui už kelio Nr.3719 (Stripiniai – Izidoriaus Navidansko parkas) iškart telkšo Botanikos parko II tvenkinys. Šalia Kalnėnų tvenkinio yra pietinė parko dalis, į rytus plyti dirbami laukai.

## Šaltiniai
Estijos nepriklausomybės deklaracija

**Estijos nepriklausomybės deklaracija**, arba *Estijos tautų manifestas* () – pagrindinis Estijos Respublikos įkūrimo dokumentas, kuris buvo paskelbtas 1918 m. vasario 24 d. Taline.

## Istorija

Deklaracijos projektą paruošė Estijos provincijos asamblėjos išrinktas Estijos gelbėjimo komitetas. Pradžioje buvo numatyta deklaraciją skelbti 1918 m. vasario 21 d., tačiau šis pranešimas buvo atidėtas iki vasario 23 d. vakaro. Tuomet Manifestas buvo atspausdintas Piarnu, ir jį iš tuomečio „Endla“ teatro balkono viešai perskaitė Piarnu meras Hugo Kuusner. Sekančią, vasario 24 d., Manifestas buvo atspausdintas ir išplatintas sostinėje Taline.

Deklaracija paskelbta Pirmojo pasaulinio karo metu, kuomet traukėsi rusų ir puolė vokiečių kariuomenės bei artėjo Estijos okupacija. Vokietijos imperija nepripažino naujai paskelbtos Estijos Respublikos. Tačiau po Centrinių valstybių sąjungos sutriuškinimo 1918 m. lapkričio mėn. Vokietija išvedė savo pajėgas iš Estijos ir lapkričio 19 d. oficialiai perdavė valdžią Estijos laikinajai vyriausybei. Toliau sekė Rusijos bolševikų įsiveržimas į šalį ir Estijos nepriklausomybės karas. 1920 m. vasario 2 d. pasirašyta Tartu sutartis tarp Estijos ir Tarybų Rusijos užbaigė Estijos kovas dėl nepriklausomybės. Estijos Respublika gavo tarptautinį pripažinimą ir 1921 m. tapo Tautų Sąjungos nare.

## Atminimas

2004 m. Piarnu centre, priešais viešbutį Pärnu Hotel (šioje vietoje stovėjo teatras „Endla“), pastatytas paminklas 1918 m. vasario 23 d. Nepriklausomybės deklaracijos paskelbimui. Savo forma imituoja šalia buvusio teatro balkoną, tarp kurio kolonų pakabinta plokštė su deklaracijos tekstu. 

## Šaltiniai
Renault Trucks

**Renault Trucks SAS** – Prancūzijos sunkvežimių ir karinių transporto priemonių gamintojas. Iš pradžių įmonė priklausė „Renault“, tačiau nuo 2001 m. ji yra dukterinė „Volvo“ įmonė. Kompanijos filialas „Renault Trucks Defense“ gamina karines transporto priemones.

## Gaminami produktai

* Renault Master (Renault gaminamas automobilis pagal atskirą susitarimą priklausantis Renault Trucks)
* Renault Maxity (gaminamas Ispanijoje kaip Nissan Cabstar atmaina)
* Renault Trucks D
* Renault Trucks C
* Renault Trucks K
* Renault Trucks T
* Renault Sherpa 2

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 

## Šaltiniai
Estijos nepriklausomybės atkūrimas

**Estijos nepriklausomybės atkūrimo diena** minima kasmet rugpjūčio 20 d. nuo to laiko, kai 1991 m. Estijos nepriklausomybės komitetas paskelbė Estijos nepriklausomybę ir atsiskyrimą nuo Tarybų Sąjungos. Rugpjūčio 20 d. Estijoje yra šventinė diena.

1991 m. rugpjūčio 19–22 d. Maskvoje vyko pučas ir bandymas perimti valdymą iš Michailo Gorbačiovo. Rugpjūčio pučo fone kai kurios Tarybų Sąjungos respublikos pasinaudojo proga ir paskelbė nepriklausomybę. 

Rugpjūčio 19 d. Estijos delegatai pradėjo šalies nepriklausomybės svarstymus. Pagrindiniai klausimai buvo susiję su tuo, ar Estija turi pasiskelbti nauja respublika, ar tęsti 1918 m. vasario 24 d. paskelbtos ir 1940 m. okupuotos šalies gyvavimą.

Rugpjūčio 20 d. 23:02 val. vietos laiku, tiesiogiai transliuojant Estijos nacionalinei televizijai, 70 delegatų balsavo dėl Estijos nepriklausomybės atstatymo. 69 nariai balsavo už, o 2 prieš balsavimą pasišalino iš salės.

Rugpjūčio 21 d. Tarybų Sąjungos kariuomenė užėmė Talino televizijos bokštą ir televizijos transliacijos nutrūko. Tačiau radijo ryšys išliko stiprus ir šios transliacijos vyko, kadangi Estijos ginkluotųjų pajėgų nariai užbarikadavo įėjimus į patalpas. Tos pačios dienos popietę, išaiškėjus pučo Maskvoje nesėkmei, kariai atlaisvino televizijos pastatą ir paliko Estijos teritoriją.

## Šaltiniai
Derkinčių tvenkinys

**Derkinčių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 4,5 km į pietvakarius nuo Barstyčių. Sudarytas užtvenkus Šatos upę (Luobos intakas) jos aukštupyje 35,6 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,76 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 104 m. Krantai neaukšti, apaugę medžiais. Pietvakarinis galas užpelkėjęs. Aplink tvenkinį daugiausia auga miškeliai, šiaurvakarinėje pakrantėje plyti pievos. Į pietvakarius įsikūręs Derkinčių kaimas.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Drėgmės jūra

**Drėgmės jūra** (, ) – Mėnulio matomosios pusės pietų pusrutulio jūra.

Drėgmės jūra yra į pietus nuo Audrų vandenyno ir į vakarus nuo Debesų jūros. Susidarė lavai užliejus didelį, 3,8 mlrd. metų senumo, Nektaro periodo susidūrimo baseiną Mėnulio paviršiuje. Tai sąlyginai maža, beveik apvali, 389−410 km skersmens jūra. Plotas apie 118 000 km². Jūra turi gana aiškius pakraščius, išskyrus šiaurės rytinį, kur jos lava persiliejo į Audrų vandenyną. Baseinas, kuriame susidarė jūra, anksčiau buvo kur kas didesnis, tačiau jo požymiai buvo suardyti lavos išsiveržimų ir meteoritų smūgių. Galima įžvelgti 800 km skersmens kalnų žiedo požymius į šiaurės vakarų pusę nuo jūros, prie Bijo kraterio. Lavos laukymė, kuri prasideda į šiaurę nuo Palmjerio kraterio, kažkada buvo vieno iš baseino žiedų dalyje.

## Struktūros
Jūros baseinas išmuštas smulkių kraterių, paviršiaus spalva gana vientisa palyginus su kitomis Mėnulio jūromis. Rytinėje jūros dalyje eina keli gūbriai. Susijusios struktūros (žr. schemą):

# Šiaurinėje jūros dalyje dominuoja krateris Gasendis (*Gassendi*, 110 km skersmens);
# Jūros vakaruose − Merseno krateris (*Mersenius*, 84 km skersmens);
# Pietuose pusiau paskendęs Dopelmajeris (*Doppelmayer,* 64 km skersmens);
# Į rytus nuo Dopelmajerio yra paskendęs Piuizė krateris (*Puiseaux*, 25 km skersmens);
# Piečiau Dopelmajerio − Ly krateris (*Lee*, 41 km skersmens);
# Kitas pietinės pusės krateris − Vitelas (*Vitello*, 42 km skersmens);
# Jūros pietryčiuose palei kalnų grandinę praeina 190 km ilgio Kelvino skardis (*Rupes Kelvin*);
# Šiauriau Kelvino skardžio yra 35 km skersmens Kelvino kalno masyvas (*Promontorium Kelvin*);
# Jūros rytuose yra lava užlietas Hipalo krateris (*Hippalus*, 58 km skersmens);
# Pro Hipalo kraterį ir piečiau jo eina trys arkinės idubos *Rimae Hippalus*, kurių ilgiausia siekia 300 km. Manoma, kad jos susidarė dėl jūros lavos svorio deformuojantis Mėnulio paviršiui. 
# Jūros šiaurės rytuose krateris Agatarchidas (*Agatharchides*, 56 km skersmens);
# Palmjerio krateris (*Palmieri*, 41 km skersmens).

## Šaltiniai

* Peter, Grego. *The Moon and How to Observe It*. Springer Science & Business Media, 2010, p. 191−195
Dvarviečių malūno tvenkinys

**Dvarviečių malūno tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 7 km į pietvakarius nuo Barstyčių. Sudarytas užtvenkus Bartuvos upės aukštupyje 2,9 km žemiau ištakų. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus - 0,57 km, plotis - iki 0,12 km. Altitudė 111,6 m. Krantai neaukšti, ištisai apaugę medžiais ir krūmais. Tvenkinį į 3 dalis dalija siauri pylimai. Šiaurinėje ir pietvakarinėje pakrantėse auga miškeliai, kitose pakrantėse plyti pievos. 

Šalia įsikūręs Dvarviečių kaimas.

## Šaltiniai
Kostarikiečiai

**Kostarikiečiai** () – lotynoamerikiečių tauta, susiklosčiusi Kosta Rikos valstybėje. Populiacija – apie 5 mln. žmonių. Gyvena ir išeivijoje: JAV, Nikaragvoje, Panamoje, Ispanijoje, tačiau kostarikiečių diaspora pati mažiausia iš visų Centrinės Amerikos valstybių. Vartoja ispanų kalbą, dauguma juodaodžių ir mulatų – kreolinę anglų kalbos atmainą. Tikinčiųjų dauguma – Romos katalikai, taip pat yra protestantų (daugiausia tarp juodaodžių).

Kostarikiečių branduolį (~80 %) sudaro baltieji – daugiausia XVI–XVII a. išeivių iš Ispanijos (ypač galisų, aragoniečių, baskų) palikuonys. Jie gyvena daugiausia miestuose, taip pat Centrinėje plynaukštėje, kur ir susitelkę dauguma Kosta Rikos gyventojų. Apie 10–12 % kostarikiečių yra metisai, kultūriškai artimi baltiesiems ir su jais nuolat besiasimiliuoją (lėčiau supanašėja Nikojos pusiasalio gyventojai). Metisai gyvena daugiausia Ramiojo vandenyno pakrantėje. Juodaodžiai ir mulatai – į Karibus atvežtų vergų palikuonys – gyvena daugiausia Karibų jūros pakrantėje.
 
Daug kostarikiečių dirba žemės ūkyje – augina kavą, bananus, kakavą, cukranendres. Baltieji daugiausia valdo ūkius, o juodieji ir mulatai dirba plantacijose. Dailieji amatai kilę iš indėniškosios kultūros – medžio drožyba, keramika, pynimas, audimas.
 
Tradiciniai būstai miestuose – vieno ar dviejų aukštų mūriniai ir betoniniai namai. Kaimuose būdingi namai iš nedegtų plytų, dengti čerpiniais stogais. Moterų tradicinė apranga – palaidinė su nertiniais rankogaliais, ilgas platus sijonas, šalikas ant pečių; vyrų – ryškūs marškiniai, auliniai batai, pečius dengianti skarelė, šiaudinė skrybėlė. Virtuvėje naudoja daugiausia kukurūzus, ankštinius augalus, vaisius, daržoves, palmių šerdis, geria kavą, saldųjį vandenį (*agua dulce*), cukrinę degtinę (*guaro*).

Folkloro paveldu (legendomis, liaudies dainomis *bombas*, tautiniu šokiu *punto*, marimbos muzika) garsėja Gvanakastės provincija. Išlikusi tradicija kiekvieną savaitę miestų aikštėse rengti koncertus (*retretas*), taip pat užmiestines iškylas su šokiais (*malchoques*). Mėgiamos žirgų lenktynės, gaidžių peštynės, bulių kautynės, kalėdiniai karnavalai.


StaCrzGua.jpg|Kostarikiečiai metisai iš Gvanakastės
Toros a la tica. Zapote. Costa Rica 1.jpg|Bulių kautynės
Calypso. Limon. Costa Rica (2).jpg|Kalipso grupė iš Limono
Familia campesina. Costa Rica. 1900.JPG|Kostarikiečių šeima XX a. pr.


## Šaltiniai
Ironi Nesher FC

**Nešero „Ironi“** – Izraelio futbolo klubas iš Nešero.

## Istorija
Klubas įkurtas 2009 m. Žaidė žemesniųjų divizionų pirmenybėse.

## Pasiekimai
* 2015–2016 m. sezone nugalėjo Liga Alef Šiaurės divizione ir pateko į Liga Leumit (antra pakopa).
* 2016–2017 m. sezone Liga Leumit (antra pakopa) užėmė 13 vietą.

## Sezonai

|}

## Apranga
* Namuose žaidžia mėlyna apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* FLASHSCORE
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
Hapoel Marmorek FC

**Rehovoto „Hapoel Marmorek“** – Izraelio futbolo klubas iš Rehovoto.

## Istorija
Klubas įkurtas 1949 m.

## Pasiekimai
* Negali pasigirti dideliais laimėjimais.

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* worldfootball.net
Hapoel Afula FC

**Afulos „Hapoel“** – Izraelio futbolo klubas iš Afulos.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1924 m. 2022–2023 m. sezone rungtyniavo Liga Leumit (II pakopa), o iš šešiolikos dalyvių liko dešimtoje vietoje.

## Apranga
* Namuose žaidžia mėlyna apranga. 

## Pasiekimai
Klubas didelių laimėjimų nepasiekė. 2014–2015 m. antros pakopos pirmenybėse užėmė ketvirtą vietą, tai aukščiausias pasiekimas pastaraisiais metais.

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOOCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Hapoel Hadera FC

**Haderos „Hapoel“** – Izraelio futbolo klubas iš Haderos.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1930 m. 2006 m. prisijungė Hapoel Ironi Eran Hadera klubą. 2015 m. susijungė su Giv'at Olga FC. Kitados varžėsi žemesniuose divizionuose. 2017–2018 m. debiutavo Liga Leumit (II). Joje iškovojo antrą vietą ir pateko į stipriausią šalies futbolo divizioną. 2018–2019 m. sezone debiutavo Ligat ha'Al (aukščiausioji lyga). Debiutantai iškovojo šeštąją vietą. 2024–2025 m. sezone tarp keturiolikos dalyvių liko paskutinėje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną. Nuo 2025–2026 m. sezono varžėsi Liga Leumit.

## Stadionas
Namų rungtynės žaidė Afuloje, „Afula Illit“ stadione, talpinančiame 5 tūkst. žiūrovų. Vėlesniais metais persikėlė į Netaniją ir rungtyniavo miesto stadione talpinančiame 13,6 tūkst. žiūrovų.

## Pasiekimai
* Klubas negali pasigirti dideliais laimėjimais.

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Apranga
* Namuose žaidžia raudona apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Erslos tvenkinys

**Erslos tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 10 km į pietryčius nuo Skuodo. Sudarytas užtvenkus Erslos upę (Šatos intakas) 3,5 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,68 km, plotis – iki 0,14 km. Altitudė 54,3 m. Krantai žemi, rytuose vietomis pelkėti. Pietinė tvenkinio dalis gausiai užžėlusi vandens augalija. Rytinėje pakrantėje stūkso Erslinės miškas, vakarinėje – plyti dirbami laukai. Šalia įsikūręs Erslos kaimas.

## Šaltiniai
Hapoel Katamon Jerusalem FC

**Jeruzalės „Hapoel Katamon“** – buvęs Izraelio futbolo klubas iš Jeruzalės.

## Istorija
2007 m. nepatenkintų sirgalių grupė, kuri palaikydavo Jaruzalės „Hapoelį“ įkūrė klubą. Jiems nepatiko klubo vadovybės sprendimai. 
: Tuo metu palaikomas klubas iškrito iš elito diviziono ir žaidė trečios pakopos pirmenybėse.

2020 m. gegužės mėn. klubo vadovybė nusprendė pakeisti klubo pavadinimą. Jie tapo Hapoel Jerusalem FC.

Pakito ir klubo logotipas. **„Katamon“** nustojo egzistuoti.

## Sezonai

|}

## Taip pat skaitykite
* Hapoel Jerusalem FC

## Išnašos

## Nuorodos
* buvusi klubo svetainė
Gėsalų tvenkinys

**Gėsalų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Ylakių, Gėsalų kaimo pietvakarinėje dalyje. Sudarytas užtvenkus Apšės upę (Bartuvos intakas) 34,3 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis šiaurės rytų-pietvakarių-pietryčių kryptimi – 1,28 km, plotis – iki 0,22 km. Altitudė 51,8 m. Rytinis ir pietinis krantai aukštoki, apaugę medžiais ir krūmynais. Aplink tvenkinį daugiausia plyti dirbami laukai. Šiaurrytiniame gale susikerta kelias Nr.3711 (Stripiniai – Gėsalai – Viršilai) su keliu Nr.3715 (Gėsalai – Klauseikiai).

Tvenkinys įrengtas 1986 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Gėsalų II tvenkinys (20050174)

**Gėsalų II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 6 km į šiaurės vakarus nuo Ylakių, Gėsalų kaimo šiaurinėje dalyje. Sudarytas užtvenkus Kalčio upę (Apšės intakas) 2,8 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis pietryčių-šiaurės vakarų-šiaurės rytų kryptimi – 0,34 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 53,4 m. Pietinis krantas aukštas, rytinis - žemas, plačiai užpelkėjęs, apaugęs medžiais ir krūmynais. Pasroviui pietine upės atšaka vanduo nuteka į už 0,35 km telkšantį Gėsalų I tvenkinį. Tvenkinio užtvanka eina kelias Nr.3711 (Stripiniai – Gėsalai – Viršilai).

Tvenkinys įrengtas apie 1863 m. 2013 m. atlikti tvenkinio valymo darbai.

## Šaltiniai
Gėsalų I tvenkinys (20050175)

**Gėsalų I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 6 km į šiaurės vakarus nuo Ylakių, Gėsalų kaimo šiaurinėje dalyje. Sudarytas užtvenkus Kalčio upę (jos pietinę atšaką) (Apšės intakas) 2,3 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus – 0,28 km, plotis – iki 0,11 km. Yra 2 a salelė. Altitudė 46,9 m. Pietinis krantas aukštas, šlaitas apaugęs medžiais. Rytinis galas pelkėtas, apaugęs medžiais ir krūmynais. Šiaurinėje pakrantėje plyti dirbami laukai. Priešsroviui už 0,35 km telkšo Gėsalų II tvenkinys.

## Šaltiniai
Gonaičių tvenkinys

**Gonaičių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 4 km į vakarus nuo Ylakių. Sudarytas užtvenkus Versnupio upelį (Guntino intakas) 0,25 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,71 km, plotis – iki 0,13 km. Yra šiaurinėje dalyje 1,5 a salelė, į kurią nutiestas tiltelis. Pietinę tvenkinio dalį skersai kerta siauras pylimas. Altitudė 66,5 m. Krantai neaukšti, negausiai apaugę medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti dirbami laukai, tik dalyje pietinės pakrantės auga sodas. Šalia įsikūręs Gonaičių kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1975 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Gurstiškės tvenkinys

**Gurstiškės tvenkinys** arba **Gorstiškės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 2 km į šiaurės vakarus nuo Skuodo miesto centro. Sudarytas užtvenkus Berkiškės upelį (Bartuvos intakas) 0,65 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,51 km, plotis – iki 0,24 km. Yra 0,09 ha priekrantės sala. Altitudė 18,3 m. Krantai neaukšti. Pietvakarinis tvenkinio galas užpelkėjęs. Aplink tvenkinį plyti dirbami laukai. Šalia įsikūręs Gurstiškės kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1975 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
LA Galaxy

**Los Angeles Galaxy Soccer Club** - JAV futbolo klubas iš Los Andželo miesto Kalifornija valstijoje. 

## Istorija
Įkurtas 1994 m., nuo tada rungtyniavo Major League Soccer.

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę JAV nacionalinei rinktinei
* 

## Išnašos

## Nuorodos
Oficialus tinklapis
Houston Dynamo

**Houston Dynamo Soccer Club** – JAV futbolo klubas iš Hiustono miesto Teksaso valstijoje.

## Istorija
Įkurtas 2005 m., nuo tada rungtyniavo Major League Soccer.

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę JAV nacionalinei rinktinei
* 

; Užsieniečiai
*  Nicolás Lodeiro, saugas;

## Išnašos

## Nuorodos
Oficialus tinklapis
Ylakių tvenkinys

**Ylakių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, Ylakių miestelio pietrytiniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus K-2 upelį (Kūlupio intakas) 1,8 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,71 km, plotis – iki 0,24 km. Altitudė 89 m. Šiaurinis tvenkinio galas užpelkėjęs. Krantai žemi, vietomis apaugę medžiais. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Šalia įsikūręs Gedrimų kaimas, į pietus – Ylakaičių kaimas. Vakarine pakrante eina kelias Nr.3706 (Ylakiai – Raudoniai – Barstyčiai).

Tvenkinys įrengtas 1977 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Airbus Beluga XL

**Airbus Beluga XL** – ypač didelės talpos krovininis oro laineris, gaminamas Airbus S.A.S. koncerno Tulūzoje (Prancūzija). Orlaivis gaminamas Airbus A330-200 platformos pagrindu. Airbus Beluga XL yra skirtas gabenti kitus orlaivius ir jų dalis bei pakeitė nuo 1995 m. naudotą Airbus Beluga.

Airbus Beluga XL programa pradėta 2014 m. lapkritį su planais pagaminti 5 tokius lėktuvus. Jie bus apie 30 proc. talpesni už pirmuosius Airbus Beluga.

Pirmasis Beluga XL, dar be variklių, iš gamyklos išriedėjo 2018 m. sausio 4 d. Pirmiesiems bandymams bus skirta beveik 1000 valandų skrydžių. 

Pirmąjį skrydį orlaivis atliko 2018 m. liepos 19 d.

Šis orlaivis buvo pradėtas naudoti 2020 m. sausio 9 d.

## Charakteristikos
Airbus Beluga XL duomenys:

* **Bendrieji duomenys:**
** **Ilgis**: 63,10 m
** **Aukštis**: 18,90 m
** '''Sparno mojis''': 60,30 m
** **Sparnų plotas**: 361 m²
** **Tuščioji masė**: 125 t
** **Didžiausia kilimo masė** (MTOW): 227 t
** **Naudingas svoris**: 53 t
** **Varikliai**: 2 turboventiliatoriniai Rolls-Royce Trent 700 (po 316  kN traukos)
* **Skrydžio** **duomenys:**
** **[[V greičiai|Kreiserinis greitis]]**: 737 km/h (458 mylios per valandą, 398 mazgai, 0,69 Macho) 35 000 pėdų (10 668 m.) aukštyje
** **Skrydžio nuotolis**: 4 300 km (2 600 mylios, 2 300 jūrmylės) su didžiausiu kroviniu
** **[[Skrydžio lubos]]**: 11 000 m (35 000 pėdų) 

## Šaltiniai
Kruopių I tvenkinys

**Kruopių I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 2,5 km į pietvakarius nuo Barstyčių. Sudarytas užtvenkus Katupio upelį (Šatos intakas) 2,6 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,61 km, plotis – iki 0,46 km. Altitudė 135,6 m. Krantai neaukšti. Pietinėje pakrantėje stūkso Barstyčių miškas, šiaurinėje – dirbami laukai ir pievos. Priešsroviui už 0,13 km telkšo Kruopių II tvenkinys. Šalia įsikūręs Kruopių kaimas.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Kruopių II tvenkinys

**Kruopių II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 3 km į pietvakarius nuo Barstyčių. Sudarytas užtvenkus Katupio upelį (Šatos intakas) 3,2 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,49 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 139,5 m. Krantai neaukšti, beveik ištisai apaugę medžiais. Pasroviui už 0,13 km telkšo didesnis Kruopių I tvenkinys. Tvenkinį supa Barstyčių miškas. Pietinis galas užpelkėjęs. Į rytus įsikūręs Kruopių kaimas, pietrytine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Europos demografija

**Europoje** gyveno 740 mln. žmonių remiantis Jungtinių Tautų 2010 m. duomenimis,  508 mln. – Europos Sąjungoje 2015 m. duomenimis. 

## Šaltiniai
Kubiliškės II tvenkinys

**Kubiliškės II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 3,5 km į pietvakarius nuo Skuodo. Sudarytas užtvenkus B-1 upelį (Bartuvos intakas) 0,65 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,47 km, plotis – iki 0,29 km. Yra 4 a sala. Altitudė 32,2 m. Pasroviui iškart telkšo Kubiliškės I tvenkinys. Krantai žemi, vietomis apaugę medžiais. Kranto linija vingiuota, į pietus yra nutįsusi 0,22 km ilgio įlanka. Pietvakarinėje pakrantėje prasideda Kernų miškas, šiaurinėje plyti dirbami laukai. Į pietus įsikūręs Kubiliškės kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1972 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Krou

**Krou** (, sav. apsarokai – *Apsáalooke* – „didžiasnapio paukščio vaikai“) – sijams priklausantys indėnai, gyvenantys Jungtinių Amerikos Valstijų šiaurėje, Montanoje ir šiaurės Vajominge. Populiacija – 8500–12 000 žmonių. Krou kalba priklauso sijų kalbų šeimai, dabar labiau paplitusi anglų kalba. Laikosi prigimtinės tikybos (*Crow Way*), dalis – krikščionys protestantai. Iš kitų indėnų išsiskiria aukštu ūgiu.

Apie 1770 m. krou atsiskyrė nuo hidatsų ir, perėmę iš šošonų arklius, perėjo prie raitosios bizonų medžioklės. XIX a. populiacija siekė apie 4000 žmonių. Kultūriškai artimi kitoms prerijų indėnų tautoms. Skirstėsi į šiuos pagrindinius būrius:
* Binesipeliai, maniseperiai (*Binnéessiippeele* – „upiniai“) – gyveno Jeloustouno upės slėnyje;
* Ašalahai, akarahai (*Ashalaho, awaxaawaxammilaxpáake* – „kalniečiai“) – gyveno prie Bighorno ir Mažojo Bighorno upių;
* Elalapitai, erapijai (*Eelalapito* – „spirti į pilvą“) – gyveno Vėjų upės baseine, vasaromis susijungdavo su kalniečiais.

Genties tarybą sudarydavo „šauniausieji“ žmonės, šį titulą gaudavę atlikę 4 karo žygius. Kasmet taryba vasaros medžioklės surengimui paskirdavo vieną iš karinių draugijų (svarbiausios – „lapės“ ir „kuokos“). Vasarines stovyklas valdė labiausiai pasižymėjęs karvedys. Saulės šokio metu visa valdžia būdavo perduodama pagrindiniam dvasininkui. Krou tradicinė šeima mažoji. Matrilinijinė giminės seka XIX a. buvo išstumta patrilinijinės. Žiemomis gentis išsiskirstydavo į keletą (XIX a. vid. – į 12) klajojančių bendruomenių.

Tradicinėje tikyboje svarbus asmeninių dvasių-globėjų kultas. Svarbų vaidmenį atliko apeiginė tabako draugovė – jos nariai turėjo privilegiją auginti tabaką ir, krou manymu, aprūpinti dieviškąja malone visą tautą. Buvo paplitęs šamanizmas.
 
Krou 1888 m. perkelti į rezervacijas. Dabar verčiasi galvijų auginimu, smulkia prekyba, samdomu darbu. Dauguma gyvena krou rezervacijoje vidurio Montanoje (netoli Bilingso, Bighorno apygardoje; centras – Krou Eidžensis).


Delegation of Crow Chiefs.jpg|Krou vadų delegacija (1880 m.)
Joseph Medicine Crow at the White House.jpg|Šių laikų krou muzikantas, dvasininkas Džozefas Krou (*Joseph Medicine Crow*)
White Swan, Crow.jpg|Krou indėnas Baltasis Gulbinas (1880 m.)
Absarokee Burial.jpg|Krou indėnų palaidojimas ant medinio „ožio“
Crow Indians by David F Barry, 1878-1883.jpg|Krou indėnai ant žirgų (XIX a. pab.) 


## Šaltiniai
Kubiliškės I tvenkinys

**Kubiliškės I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 3 km į pietus nuo Skuodo. Sudarytas užtvenkus B-1 upelį (Bartuvos intakas) 0,2 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 0,42 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 29,7 m. Krantai neaukšti, plačiai apaugę medžiais. Priešsroviui iškart telkšo Kubiliškės II tvenkinys, į šiaurės rytus už Kubiliškės piliakalnio – Skuodo tvenkinys. Į šiaurę įsikūręs Kulų II kaimas, į pietus – Kubiliškės kaimas.

## Šaltiniai
Laumių tvenkinys

**Laumių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 3 km į šiaurės vakarus nuo Barstyčių. Sudarytas užtvenkus Pragulbos upę (Luobos intakas) 14,7 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,67 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 105,9 m. Priešsroviui iškart telkšo Barstyčių (Laumių) tvenkinys. Krantai neaukšti, ištisai apaugę medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti dirbami laukai.

## Šaltiniai
Luknės tvenkinys

**Luknės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 7 km į pietvakarius nuo Skuodo, 0,2 km nuo sienos su Latvija. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Luknės intakas) 0,24 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,23 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 34,1 m. Krantai žemi, yra nedidelė salelė. Aplinkui plyti dirbami laukai. Į rytus įsikūrusi Luknių gyvenvietė.

## Šaltiniai
Andrej Drukarov

**Andrej Drukarov** (g. 1999 m. gegužės 10 d., Vilnius) – Lietuvos kalnų slidininkas, olimpietis. Nacionalinis rekordininkas.

## Biografija
Sportininkas gyvena Tarvizijuje, Italijoje ir mokosi Ingeborg Bachmann specializuotame kalnų slidinėjimo koledže.

2016 m. atstovavo Lietuvai 2016 m. žiemos jaunimo olimpinėse žaidynėse, kuriose užėmė 27-ą vieta didžiojo slalomo rungtyje ir 35-ą vietą Super-G rungtyje.

2017 m. varžybose Italijoje pagerino Lietuvos slalomo nacionalinį rekordą surinkęs 45,64 FIS taškus.

2018 m. pateko į Lietuvos olimpinę komandą dalyvauti 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse. Olimpiadoje sportininkas užėmė 41-ą vietą slalomo rungtyje ir 59-ą vietą didžiojo slalomo varžybose.

2019 m. Drukarov pagerino Lietuvos didžiojo slalomo rekordą - 34,5 FIS taškų. 2021 m. sportininkas šį rekordą pagerino iki 20,43.

2021 m. pasaulio kalnų slidinėjimo čempionate užėmė 23-ią vietą didžiojo slalomo rungtyje. Tai geriausias Lietuvos sportininkų pasiekimas istorijoje.

## Pasiekimai

## Šaltiniai

## Nuorodos

*Drukarov FIS puslapyje
Lukošaičių malūno tvenkinys

**Lukošaičių malūno tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 4 km į vakarus nuo Barstyčių. Sudarytas užtvenkus Šatos upę (Luobos intakas) 32,9 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,32 km, plotis – iki 0,17 km. Altitudė 95,8 m. Krantai žemi, apaugę medžiais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Tvenkinys labai užpelkėjęs ir užžėlęs vandens augmenija, faktiškai virtęs pelke. Šalia įsikūręs Lukošaičių kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1864 m., kai buvo pastatytas Lukošaičių vandens malūnas.

## Šaltiniai
Lyksūdės tvenkinys

**Lyksūdės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, 9 km į šiaurės vakarus nuo Barstyčių, Lyksūdės kaime. Sudarytas užtvenkus Šatos upę (Luobos intakas) 21,8 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 1,26 km, plotis – iki 0,24 km. Tvenkinys labai užžėlęs vandens augalais. Altitudė 74,4 m. Krantai žemi, pietrytinis krantas plačiai užpelkėjęs (Prūdgalio pelkė), apaugęs miškeliais. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Tvenkinio užtvanka ir vakarine pakrante eina kelias , šalia stūkso Lyksūdės vandens malūnas.

## Šaltiniai
Prūsinis begalis

**Prūsinis begalis**, arba **miškinis begalis** (*Laserpitium prutenicum*) – salierinių (*Apiaceae*) šeimos begalių (*Laserpitium*) genties augalų rūšis. Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Paplitimas
Rūšis aptinkama Rytų ir Vidurio Europoje, Balkanuose, Viduržemio pajūrio vakarinėje dalyje. Lietuvoje gana reta, randama įvairiose vietose, išskyrus šalies šiaurės rytinę ir šiaurės dalis.

Auga lapuočių ir mišriuose miškuose, žoliniuose pušynuose, pamiškėse, krūmynuose, šlaituose. Mėgsta gana šviesias šiltas augavietes.

## Aprašymas

Augalas – dvimetis, 40–120 cm aukščio, su ilga liemenine šaknimi. Stiebas briaunotai vagotas, pamate ir ties bambliais apaugęs stačiais arba žemyn palinkusiais šereliais, viršutinė dalis plika, šakota. Lapai ilgakočiai, lapalakščiai trikampiški, du arba tris kartus plunksniški; antros eilės lapeliai 10–33 cm ilgio, 2–9 mm pločio, lancetiški arba kiaušiniški, staigiai nusmailėjusiomis yliškomis viršūnėmis.

Skėčiai su 14-28 stipinais, stipinai 5–6 cm ilgio, plokšti, ties viršutine briauna apaugę šiurkščiais plaukeliais; skraistlapiai 7–9, lancetiški, smailiaviršūniai, 9–25 mm ilgio ir 3–6 mm pločio, žemyn nulinkę. Taurėlapiai smulkūs, kiaušiniški, trikampiški. Vainiklapiai balti, jų apatinė pusė plaukuota.

Žydi liepos–rugpjūčio mėnesiais. Vaisius – gelsvai rudas, kiaušiniškas, 4–5 mm ilgio, 3–4 mm pločio, plikas.

## Apsauga
Į Lietuvos saugomų augalų sąrašus rūšis įrašyta nuo 1962 m.

Rūšies išlikimui grėsmę kelia plynieji miškų kirtimai, krūmų sutankėjimas.

## Nuorodos
* Prūsinio begalio mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per theplantlist.org  (anglų k.)''

## Literatūra
* Lietuvos TSR Flora, Lietuvos TSR mokslų akademija (dab. Lietuvos mokslų akademija), Vilnius, Mokslas, 1971, V tomas, 94–96 p.

## Šaltiniai
Suomijos nepriklausomybės deklaracija

**Suomijos nepriklausomybės deklaracija** () – dokumentas, paskelbtas Suomijos parlamento, baigiantis I pasauliniam karui, 1917 m. gruodžio 6 d., kuris paskelbė Suomiją kaip nepriklausomą valstybę, visiškai atsiskiriančią nuo Rusijos Imperijos.

Nepriklausomybės paskelbimas buvo tik ilgo proceso, vedančio į Suomijos nepriklausomybę, dalis. Deklaracijos paskelbimo data švenčiama kaip Nepriklausomybės diena Suomijoje.

Nepriklausomybės deklaraciją pasirašė 11 signatarų: 
P.E. Svinhufvud, E.N. Setälä, Kyösti Kallio, Jalmar Castrén, Onni Talas, Arthur Castrén, Heikki Renvall, Juhani Arajärvi, Alexander Frey, E.Y. Pehkonen, O.W. Louhivuori.
Baltijinė linažolė

**Baltijinė linažolė** (*Linaria loeselii*) – gyslotinių (*Plantaginaceae*) šeimos linažolių (*Linaria*) genties augalų rūšis. Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Paplitimas
Rūšis aptinkama Baltijos pajūrio rytiniuose krantuose. Rytų Baltijos pajūrio smėlynų endemas. Lietuvoje auga tik pajūrio smėlio kopose.

## Aprašymas
Augalas – daugiametis, plikas su nežymiai melsvu apnašu. Stiebas kylantis, rečiau stačias, 15–40 cm aukščio, nešakotas ar viršutinė dalis šakota, kartais ir apatinė dalis su atsilenkusiomis, aukštyn kylančiomis šakomis. Lapai pražanginiai, linijiški ar linijiškai lancetiški, 1–4 mm pločio, lygiakraščiai, pliki. Lapai ir stiebas padengti plonu vaškiniu sluoksniu.

Žiedai susitelkę stiebo ir šakų viršūnėse į retas kekes; žiedkočiai 4–7 mm ilgio, pliki. Taurelė 2–3,5 mm ilgio. Vainikėlis 13–16 mm ilgio, geltonas; pentinas smailus, šiek tiek rausvas.

Žydi gegužės–rugpjūčio mėnesiais. Vaisius – dėžutė, kiaušiniškai rutuliška, 5–7 mm ilgio, beveik dukart ilgesnė už taurelę. Sėklos plokščios, sparnuotos; sparnelis platus.

## Apsauga
Į Lietuvos raudonąją knygą rūšis įrašyta nuo 2005 m.

Rūšis nyksta, kai atviros vietos apauga krūmais, smėlyje kaupiasi humusas, netinkamai naudojamos ir tvarkomos baltosios pajūrio kopos.

## Nuorodos
* Baltijinės linažolės mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per theplantlist.org (anglų k.)''

## Literatūra
* Lietuvos TSR Flora, Lietuvos TSR mokslų akademija (dab. Lietuvos mokslų akademija), Vilnius, Mokslas, 1971, V tomas, 425 p.

## Šaltiniai
Augmentas (kalbotyra)

**Augmentas** ( 'priauginimas') – kaip priešdėlis prie veiksmažodžio jungiamas skiemuo būtajam laikui sudaryti. Iš indoeuropiečių kalbų jį turi tik graikų, frygų, indoiranėnų ir armėnų kalbos, taigi dėl jo buvimo indoeuropiečių prokalbėje vieningos nuomonės nėra.

Rekonstruojant indoeuropiečių prokalbės būtąjį nebaigtinį laiką (imperfektą), atkurto augmento išraiška yra **(h₁)e*, pavyzdžiui,  ide. ***''(h₁)é**bʰeret* 'jis nešė (nešdavo)'.
== Pavyzdžiai==
[[Graikų kalba|Graikų kalbos]] veiksmažodžio λέγω (*légo* 'sakau') [[imperfektas]] (nebaigtinis būtasis laikas) yra έλεγα (*élega*), [[Senovės graikų kalba|senovės graikų kalboje]] – ἔλεγον (*élegon* 'sakiau'). Pirmojo skiemens [[balsis]] ε (e) – augmentas. Balsiu prasidedantys veiksmažodžiai turi vadinamąjį pailgintąjį augmentą, augmentas ir veiksmažodžio pradžios balsis susilieja ir balsis pailgėja: senovės graikų kalboje veiksmažodžio ἀκούω (*akоuō*) [[aoristas]] yra ἤκουσα (*ḗkousa*). Šiuolaikinėje graikų kalboje šio veiksmažodžio aoriste augmentas iškrenta: άκουσα (*ákousa*).

[[Sanskritas|Sanskrite]] irgi turima panaši daryba, t. y. vartojamas augmentas अ *a*, tad veiksmažodžio भवति *bhavati* 'jis yra' imperfektas yra अभवत् *abhavat* 'jis buvo', veiksmažodžio इच्छति *icchati* 'jis nori' – ऐच्छत् *aicchat* 'jis norėjo'.

[[Armėnų kalba|Armėnų kalboje]] augmentas vartojamas tik su vienskiemeniais žodžiais ir su būtojo laiko daryba tiesiogiai nesusijęs: pavyzdžiui, pirmojo vienaskaitos asmens aoristas *beri* 'nešiau' augmento neturi, o vienaskaitos trečiasis asmuo *e-ber'' 'jis nešė' yra su augmentu.

## Šaltiniai
Mosėdžio II tvenkinys

**Mosėdžio II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Skuodo rajone, Mosėdžio miestelyje. Sudarytas užtvenkus Bartuvos upę (Liepojos ežero intakas) 76,6 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,64 km, plotis – iki 0,12 km. Yra 5 salos (0,19 ha, 0,14 ha, 0,13 ha, 0,11 ha ir 0,04 ha). Tvenkinio plotas be salų 6,2 ha, kranto linijos ilgis su salomis 2,6 km. Altitudė 43,4 m. Vakarinis krantas aukštokas. Tvenkinys labai užžėlęs vandens augalais. Vakarinėje pakrantėje stūkso Mosėdžio piliakalnis, kiek piečiau – tarybinių karių kapinės. Šalia tvenkinio įkurtas akmenų muziejus. Tvenkinio užtvanka nutiestas kelias . Žemiau užtvankos įkurtas Akmenų muziejaus parkas.

Tvenkinys įrengtas 1975 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
FK Arsenal Tula

**Tulos futbolo klubas „Arsenal“**, o trumpai **Tulos „Arsenal“** – Rusijos futbolo klubas iš Tulos.

## Istorija
Klubas įkurtas 1946 m. gruodžio 23 d. 2007 m. šis klubas nustojo gyvuoti.

2011 m. klubas atkurtas. Žaidė ketvirtos pakopos pirmenybėse, bet greitai iškopė į elito divizioną.

2021/22 m. Premjer lygoje tarp 16 dalyvių liko paskutinėje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai:

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Kuapai

**Kuapai** (*Quapaw, Ugahxpa* – „išėjusieji pasroviui“) arba ***arkanzasai*** – sijams priklausanti indėnų tauta, gyvenanti Jungtinėse Amerikos Valstijose, Oklahomoje. Populiacija – 160 žmonių (kilmės – apie 3000). Kuapų kalba, priklausanti sijų kalbų šeimai, beveik išnykusi, vartoja anglų kalbą. Tikintieji – krikščionys (katalikai, protestantai), yra Indėnų Bažnyčios narių, prigimtosios tikybos puoselėtojų.

XVI a. vid. kuapai iš Ohajo žemupio srities patraukė žemyn pagal Misisipę. XVII a. pab. dalis kuapų persikėlė į vakarus, prie Baltosios upės žiočių. XVIII a. vid. kuapų populiacija buvo ~1600 žmonių. Su europiečiais susidūrė 1541 m. Nuo 1818 m. kuapai buvo perkelti į rezervaciją prie pietinio Misisipės kranto, bet 1824 m. baltųjų išstumti į Raudonosios upės baseiną, o 1833 m. perkelti į Indėnų teritorijos (dab. Oklahomos) šiaurės rytus.

Tradicinė kuapų kultūra panaši į kitų prerijų indėnų. Vertėsi kapline-lydimine žemdirbyste, raitąja bizonų medžiokle. Gyvenvietes įtvirtindavo gynybiniais grioviais ir molinėmis sienomis, vadų namus statydavo ant pakilų. Ręsdavo ilguosius namus ant medinių grebėstų, dengtus žievėmis ir nendriniais dembliais, vėliau statėsi žemines. Vyrai vilkėdavo strėnraiščius, odinius marškinius, aukštus aulinius, mokasinus; moterys – tiesias palaidines iki kelių, per šalčius – apsiaustus iš bizonų kailių.
 
Gentis skirstėsi į patrilinijines gimines. Vadai, kurių titulas būdavo paveldimas, sudarydavo genties tarybą. Karo metu išrinkdavo karvedį. Karinis elitas palaipsniui išstūmė vadus. Kuapų šeima didžioji, patrilinijinė, patrilokalinė. Būta daugpatystės atvejų.
 
Tradicinei tikybai būdingas šamanizmas, tikėjimas asmeninėmis dvasiomis-globėjomis, derliaus apeigos. Turėjo išplėtotą mitologiją.

Dabartiniai kuapai asimiliuoti, verčiasi samdomais darbais, smulkiuoju verslu. Dabar gyvena daugiausia kuapų rezervacijoje, esančioje pačiuose Oklahomos šiaurės rytuose, Otavos apygardoje.


Quapaw mocs 1900 okla.jpg|Kuapų mokasinai
Robe dite aux trois villages, Qwapah, Arkansas, Musée du quai Branly.jpg|Kuapų piešinys ant odos (XVIII a.)
Quapaw beaded sash 1900s ok.jpg|Kuapų raštuota juostelė
OKMap-doton-Quapaw.PNG|Kuapo miestelio Oklahomoje, kur gyvena kuapai, padėtis


## Šaltiniai