open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naujosios Zelandijos jūrų liūtas

**Naujosios Zelandijos jūrų liūtas** (*Phocarctos hookeri*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Gyvena Ramiojo vandenyno pietinėse Naujosios Zelandijos salų pakrantėse: šiaurėje jų kolonijos siekia Fovo sąsiaurį, pietuose – Makvorio salą. Didžiausios kolonijos yra Oklando salose, taip pat Kempbelo salose. Spėjama populiacija – 10–13 tūkst. individų.

Patinai 2,5–3,5 m ilgio, sveria 200–400 kg, patelės smulkesnės – 1,6–2 m ilgio, sveria 100–160 kg. Patinai tamsiai rudi arba juodi, su ryškiai matomais karčiais ant sprando. Patelės daug šviesesnės pilkos spalvos, kartais net geltonos, aplink letenas kailis tamsesnių atspalvių.

Patinai poligamai, paplūdimiuose užima teritoriją su savo patelių haremu (iki 25). Kiti patinai laikosi aplink ir bando nugalėti pagrindinį patiną. Patelė po 11 mėnesių nėštumo atsiveda 1 jauniklį. Skirtingai, nei kitų rūšių jūrų liūtai, Naujosios Zelandijos jūrų liūtų patelės su jaunikliais pasitraukia iš gulyklos dėl atžalų saugumo gilyn į sausumą (net iki 2 km, gali pakilti į 600 m aukštį virš jūros lygio). Ten įsikuria tarp žolių ar miškuose.

Naujosios Zelandijos jūrų liūtai laikosi savo gulyklų ir paprastai nemigruoja (išskyrus pateles su jaunikliais). Maitinasi įvairiais jūrų gyvūnais – kalmarais, raudonosiomis menkėmis (*Pseudophycis*), opalžuvėmis, kitomis smulkiomis žuvimis, aštuonkojais, rajomis, rykliais. Ieškodami maisto paneria į 200, retai į 600 m gylį. Sausumoje kartais gaudo paukščius, ėda jų kiaušinius.

Seniau Naujosios Zelandijos jūrų liūtai gyveno Pietų salos ir Stiuarto salos pakrantėse, bet žmonių buvo išmedžioti. Nuo 1993 m. grįžo į Otago pusiasalį. Populiacijai gresia išnykimas dėl mažėjančių kalmarų, kuriuos gaudo žmonės, populiacijų. Neretai patenka į žvejybinių laivų tinklus. Taip pat daug šių jūrų liūtų žūsta dėl bakterinių epidemijų.


Male New Zealand Sea Lion covered in sand, looking up.jpg|Patinas
Sea Lion, St. Clair, Dunedin, Otago, New Zealand, 12th. Dec 2010 - Flickr - PhillipC.jpg|Patelė
New Zealand sea lion pup feeding.jpg|Žįstantis jauniklis
Campbell Island, New Zealand scene.jpg|Naujosios Zelandijos jūrų liūtai tarp žolių kupstų Kempbelo salose
NZ sea lion Smaills Beach.jpg|Patelė


## Šaltiniai
Kaliforninis jūrų liūtas

**Kaliforninis jūrų liūtas** (*Zalophus californianus*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. 

Truputį didesnis už kotiką. Patino ilgis iki 240, patelės – 180 cm. Patino svoris 280, patelės – iki 90 kg. 

## Gyvenimo būdas
Kaliforniniai jūrų liūtai yra labai draugiški gyvūnai. Jie gyvena kolonijomis, kuriose yra šimtai, kartais net tūkstančiai individų. Gausiausios grupės susidaro veisimosi periodu, tuomet paplūdimiai, kuriuose susirenka daug gyvūnų, būna perpildyti. Didžiąją laiko dalį kaliforninis jūrų liūtas praleidžia medžiodamas jūroje. Pasisotinęs jis išlipa į krantą pailsėti. Gyvūno kūnas yra cilindro formos, todėl jis labai vikrus vandenyje ir sugeba greitai judėti net sausuma. Skleidžia lojimą, riaumojimą ir staugimą primenančius garsus.

Parietęs priekinius ir užpakalinius plaukmenis, jūrų liūtas gali judėti sausuma ir laikytis pusiau stačias. Į vandenį jis neria stačia galva. Dažniausiai pakrantėje ant uolų susirenka keliasdešimties liūtų grupė ir visi kartu šoka į bangas. Vandenyje gyvūno šnervės ir ausų landos sandariai užsidaro. Po vandeniu jis išbūna keletą minučių, o po to išneria į paviršių įkvėpti šiek tiek oro.

Minta žuvimis, galvakojais moliuskais. Gyvenimo trukmė – 10-15 metų, nelaisvėje – iki 20 metų.

## Dauginimasis
Patinai lytiškai subręsta 5-7, patelės – 4-5 metų. 

Kalifornijoje šių jūrų liūtų dauginimosi periodas trunka nuo gegužės iki rugpjūčio mėnesio. Gyvūnai poruojasi pakrantėje, čia pat veda jauniklius. Nėštumas 330-395 dienos. Patelė paprastai atsiveda tik vieną jauniklį, retai – du.

Netrukus po jauniklių gimimo suaugę patinai pradeda kovoti dėl teritorijų paplūdimiuose ir dėl vandens klanų tarp uolų. Pirmiausia jie stengiasi išgąsdinti varžovą grėsminga laikysena ir elgesiu. Dažniausiai to pakanka, todėl aršių dvikovų pasitaiko retai. Kiekvienas suaugęs patinas valdo 9-10 patelių ir jų jauniklių haremą. Šiuo periodu patinas beveik neturi laiko medžioti ir gyvena vien iš susikaupusių riebalų.

## Paplitimas
Paplitęs Ramiajame vandenyne prie Kalifornijos ir Meksikos. Lengvai dresiruojamas, todėl populiarus cirke. 


Image:Lightmatter_seal.jpg|Kaliforninis jūrų liūtas(*Zalophus californianus*)
Image:Sealions 300.jpg|
Image:Californian Sea Lion.JPG|
Lobo marino (Zalophus californianus wollebaeki), isla de San Cristóbal, islas Galápagos, Ecuador, 2015-07-25, DD 54.JPG|*Zalophus californianus wollebaeki*
Braškė

**Braškė** (*Fragaria x ananassa*) – erškėtinių (*Rosaceae*) šeimos daugiametis žolinis augalas, priklausantis žemuogių (*Fragaria*) genčiai.

Braškės pirmą kartą veistos Prancūzijos Bretanės regione 1750 metais, sukryžminus tarpusavyje virgininę žemuogę (*Fragaria virginiana*), atgabentą iš rytinės Šiaurės Amerikos, ir čilinę žemuogę (*Fragaria chiloensis*), 1714 metais *Amédée-François Frézier* atgabentą iš Čilės. Nuo tada *Fragaria × ananassa* kultivarai pakeitė paprastąją žemuogę (*Fragaria vesca*), kuri nuo XVII amžiaus pradžios dominavo komercinėje produkcijoje.

Lietuvoje auginama keletas braškių veislių, iš kurių populiariausios „Zenga zengana“, „Festivalnaja“, „Venta“, „Jaunė" ir kt.

## Biologija

Stiebas 10–30 cm aukščio, iš pradžių stačias, vėliau gulsčias. Lapai stambūs, apaugę plaukeliais. Žydi gegužės ir birželio mėn. Žiedai sutelkti negausiažiedžiame žiedyne. Vainiklapiai balti. Vaisiai 2–3 cm skersmens, kartais ir daugiau, raudoni arba rausvai balti. Paprastai vaisiai viršūnėje būna apysmailiai, iš šonų kiek susiploję. Vaisiai išsidėstę negiliose vaisiaus paviršiaus duobutėse.

Iš braškių uogų gaminama uogienė, džemai, sultys, saldainiai, vynas, antpilai ir kt. Vaisiuose yra apie 5,5–9,2 proc. cukrų (gliukozės, sacharozės, fruktozės), 0,5–1,3 proc. organinių rūgščių (ypač citrinos rūgšties), daug vitamino C.

Braškės yra dviejų žemuogių rūšių hibridas – brandinančios dideles uogas čilinės žemuogės (*Fragaria chiloensis*) ir virgininės žemuogės (*Fragaria virginiana*), kurios taip pat mezga ganėtinai dideles uogas, bet yra panašesnės į paprastąsias žemuoges (*Fragaria vesca*). Jas sukryžminus, gauta nauja hibridinė rūšis – braškė *Fragaria x ananassa*.

## Produkcija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* theplantlist.org / ''Fragaria'' × ''ananassa'' (Duchesne ex Weston) Duchesne ex Rozier
* google.co.uk / Garden strawberry
Indijos himnas

***Džana Gana Mana*** (, ) – Indijos Respublikos valstybinis himnas.

## Istorija

XX a. pr. prasidėjus politiniams ir kultūriniams sąjūdžiams, siekusiems Indijos nepriklausomybės nuo Jungtinės Karalystės, atsirado tautiškumą skatinančio kūrinio poreikis. Atsirado bent keletas kūrinių, pretenduojančių tapti šalies himnu, (pvz., *Vande Mataram*). Tiesa, įvairiatautėje šalyje, kurioje paplitę keletas religijų, buvo nelengva parinkti tokį kūrinį, kuris galėtų tapti priimtinas visai tautai. „Džana Gana Mana“ priimtas kaip kultūriškai neutralus kūrinys – jame vardijamos šalies vietovės ir kreipiamasi į neįvardintą viešpatį.

Kūrinį sudaro pirmieji penki Nobelio premijos laureato Rabindranato Tagorės eilėraščio tokiu pat pavadinimu (parašyto 1911 m.) posmai. Pats Tagorė sukūrė ir muziką. 1919 m. vasario 28 d. autorius Madanapalės mieste (Andhra Pradešas) esančiame Besanto teosofijos koledže atliko kūrinį viešai. Vėliau Tagorė ir Margaret Kuzins išvertė himną į anglų kalbą ir pavadino *The Morning Song of India*. Koledžo studentų dėka himnas netrukus išplito. Gruodžio 26 d. kūrinys atliktas Indijos nacionaliniame kongrese Kalkutoje, o po kelių dienų į Kalkutą atvyko britų imperatorius Jurgis V. Indijos angliškoje spaudoje pasirodė gandas, neva „Džana Gana Mana“ sukurta imperatoriui pašlovinti. Tagorė tą kategoriškai paneigė.

1950 m. sausio 24 d. Indijos Steigiamasis Susirinkimas oficialiai paskelbė „Džana Gana Mana“ Indijos himnu.

## Žodžiai

Rabindranato Tagorės kūrinys pirminiu pavidalu sukurtas sanskritzuota, „aukštąja“ (*sadhu*) bengalų kalba. Beveik visas tekstas sudarytas iš daiktavardžių, o dėl jų sanskritiškos kilmės jie savaime išsiverčia ir į kitas šiaurės Indijos kalbas (skirtumai tik fonetiniai). Dabar himnas labiau paplitęs hindi vertimu. Bendrai tekstą galima laikyti kvazi sanskritiniu, nes jo leksika, fonetika ir sintaksė labiau atitinka sanskrito, o ne dabartinių šnekamųjų kalbų.

## Kiti himnai

Indijos himnu taip pat pretendavo tapti:
* *Subh Sukh Chain* – Abid Ali hindustani kalba sukurta Tagorės kūrinio atmaina;
* *[[Vande Mataram]]* („Šlovinu Motiną“) – Bankim Chandra Chattopadhyay sukurta bengališka giesmė;
* *[[Namaste Sada Vatsale]]* („Nusilenkimas tau visada, Švelnioji“) – tautinės organizacijos RSS sanskritiškas kūrinys.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Himno tekstas, lietuviškas vertimas ir vokalinis įrašas – tinklalapis Himnai.lt
* Himnas MIDI formatu
* ''Jana Gana Mana'' oficialus vaizdo įrašas (Instrumentinė ir vokalinė versijos)
Vysbadenas

**Vysbadenas** () – Vokietijos miestas dešiniajame Reino krante, Taunuso kalno papėdėje. XIX a. miestas sparčiai augo ir tapo gydomųjų vandenų kurortu. Nuo 1945 m. Heseno žemės sostinė. 

Balneologinis kalnų kurortas. Transporto mazgas, Širštaino upių uostas. Apylinkėse vystoma chemijos, farmacijos, poligrafijos, mašinų gamybos, mechanikos, optikos, alkoholio (putojančio vyno) pramonė. 

## Sportas
* Wehen Wiesbaden – futbolo klubas;
* BRITA-Arena – futbolo stadionas;

## Žymūs žmonės
* Mieste gimė žymi lietuvių kilmės orangutanų tyrinėtoja Birutė Galdikas (1946–). 
* Mieste mirė iš Mažosios Lietuvos kilęs teisininkas Reinhard Dullien (1902–1982).

## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė (vokiečių k.)
Šilkverpis

**Šilkverpiai** (*Bombyx mori*) – daugiausia Kinijoje paplitę drugiai.

Šilkverpiai yra 32-38 mm pločio, balkšvi arba perlinės spalvos, per sparnus eina ryškiai geltoni dryžiai.

Šilkverpių poravimasis trunka 6-8 valandas. Po to po kelių dienų patelė padeda apie 400 kiaušinėlių, o pati žūsta. Iš pradžių geltoni, kiaušinėliai tamsėja ir tampa pilkais. Kiekvienas kiaušinėlis yra ovalinės paplokščios formos, 1-1,5 mm ilgio. Neapvaisinti kiaušinėliai lieka geltoni ir išdžiūsta. Apvaisinti kiaušinėliai peržiemoja, kitais metais išsirita vikšrai, kurie vėliau iš vientiso šilkinio siūlo suka sau kokoną, kuriame virsta suaugėliais.

Jau nuo seno žmonės naudojosi šilkverpių vikšrų sugebėjimu gaminti šilkinius siūlus.

## Vikšrai
Vikšrai yra rusvos ar gelsvos perlinės spalvos. Kai kurių veislių vikšrai yra juosvai pilki arba visai juodi. Trečiojo ir aštuntojo segmentų nugarinėje yra dvi pusmėnulio formos dėmės, nors kai kurios veislės jų neturi.

Po 30-35 dienų nuo išsiritimo vikšrai gali pradėti gaminti siūlus. Vikšras išleidžia ore greitai siūlu virstančią baltyminę medžiagą ir charakteringais galvos judesiais suka siūlus į kokoną. Kokoną sudaro vientisas iki 3000 m ilgio siūlas. Kokonas yra ištęstos ovalo fomos, vietinių Kinijos veislių – geltonas, japoniškų veislių – žalsvas, kitų veislių – baltas.

Specialiai šilko gamybai šilkverpių vikšrai auginami Kinijoje, Japonijoje, Indijoje ir pietų Europoje. Per kryžminimą gaunami skirtingų spalvų siūlai, pvz., auksinės spalvos arba kitų atspalvių. Šilkverpių auginimą komplikuoja tai, kad jie minta vien tik šilkmedžių (*Morus* gentis) lapais. Dėl to šio augalo lapai yra importuojami į Europą.


Image:Bombyx_mori_01.jpg|Kiaušinėliai
Image:Bombyx_mori_Caterpillar_02.jpg|Vikšrai (7 d.)
Image:Bombyx_mori_Caterpillar_30days_02.jpg|Vikšrai (30 d.)
Image:Bombyx_mori_Cocon_02.jpg|Kokonas
Candlemass

**Candlemass** – viena svarbiausių ankstyvojo Doom metal švedų grupių, kuri gali būti laikoma ir epic doom’o „tėvais“. Candlemass groja liūdnai, sunkiai, vartoja „švarius“ vokalus. Dažnai muzikos/tekstų tematikoj vyrauja kova tarp gėrio ir blogio. Kai kurie muzikos kritikai teigia, kad Candlemass albumas „Epicus Doomicus Metallicus“ davė pavadinimą Doom metal stiliui.

## Diskografija

### Albumai
* *[[Epicus Doomicus Metallicus]]* – 1986
* *[[Nightfall (album)|Nightfall]]* – 1987
* *[[Ancient Dreams]]* – 1988
* *[[Tales of Creation]]* – 1989
* *[[Live]]* – 1990 (gyvo garso)
* *[[Chapter VI]]* – 1992
* *[[Dactylis Glomerata]]* – 1998
* *[[From the 13th Sun]]* – 1999
* *[[Doomed for Live – Reunion 2003]]* – 2003 (gyvo garso 2 CD)
* *[[Candlemass (album)|Candlemass]]* – 2005
* *[[Kings of the Grey Islands]]* – 2007
* *Death Magic Doom* – 2009
* *Psalms for the Dead* – 2012
* *The Door to Doom* – 2019
* *Sweet Evil Sun* – 2022

## Nuorodos
* Oficialus Candlemass tinklalapis
My Dying Bride

**My Dying Bride** – britų death metal/doom metal grupė.

Grupė susikūrė 1990 m. birželio mėn., kai gitaristas Andrew Craighan paliko savo buvusią grupę Abiosis ir prisijungė prie Aaron Stainthorpe (vokalas), Calvin Robertshaw (gitara) ir Rick Miah (būgnai). Vėliau prisijungė ir Adrian Jackson (bosinė gitara). Po pusmečio repeticijų, grupė įrašė pirmąjį savo demo albumą – „Towards the Sinister“. Jo pavadinimas buvo paimtas iš dainos „Symphonaire Infernus Et Spera Empyrium“ eilutės.

Albumas „Turn Loose The Swans“ – vienas svarbiausių įrašų doom metal istorijoje. My Dying Bride – viena pirmųjų metalo grupių, panaudojusių smuiką ir begales eksperimentų su vokalu savo muzikoje.

## Diskografija

### Demo, singlai ir EP
* 1990: *Towards the Sinister* (demo)
* 1991: *God Is Alone* (7„)
* 1991: *Symphonaire Infernus et Spera Empyrium* (EP)
* 1992: *The Thrash of Naked Limbs* (Single)
* 1993: *Unreleased Bitterness* (7“)
* 1994: *I Am the Bloody Earth* (Single)
* 1994: *The Sexuality of Bereavement* (7")
* 2006: *Deeper Down* (Single)

### Albumai
* 1992: *[[As the Flower Withers]]*
* 1993: *[[Turn Loose the Swans]]*
* 1995: *[[The Angel and the Dark River]]*
* 1996: *[[Like Gods of the Sun]]*
* 1998: *[[34.788 %.. Complete]]*
* 1999: *[[The Light at the End of the World]]*
* 2001: *[[The Dreadful Hours]]*
* 2004: *[[Songs of Darkness, Words of Light]]*
* 2006: *[[A Line of Deathless Kings]]*
* 2009: *[[For Lies I Sire]]*
* 2011: *Evinta*
* 2012: *A Map of All Our Failures*
* 2015: *Feel the Misery*
* 2020: *The Ghost of Orion*
* 2024: *A Mortal Binding*

### Rinkiniai
* 1994: *The Stories*
* 1995: *Trinity*
* 2000: *Meisterwerk 1*
* 2001: *Meisterwerk 2*
* 2002: *The Voice of the Wretched*
* 2005: *Anti-Diluvian Chronicles*

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* My Dying Bride svetainėje Myspace
* 
* My Dying Bride tekstai svetainėje DarkLyrics 
* Interviu ir apžvalgos svetainėje Chronicles of Chaos
Hardcore punk

**Hardcore punk** – intensyvesnė pankroko versija. Būdingi trumpi, garsūs ir dažniausiai pikti kūriniai, kurių laibai greitas tempas ir akordų pasikeitimai. Pakankamai paprasta ir agresyvi muzika. Dar greitesnis šio žanro variantas vadinamas thrashcore.

## Istorija
Hardcore atsirado XX a. 8 – 9 deš. Šiaurės Amerikoje, Los Andžele bei Vašingtone, taip pat Niujorke, Vankuveryje, Bostone ir kituose miestuose. Paties pavadinimo kilmė neaiški. Viena iš versijų yra, kad pavadinimą sugalvojo Niujorko prodiuseris ir vadybininkas Bob Sallese, reklamuodamas The Mob grupės pasirodymą 1981 m.

## Žinomiausios grupės
* Black Flag 
* Minor Threat
* Bad Brains
* The Exploited
* Dead Kennedys
* Hüsker Dü
* Uk Subs
* Hatebreed

## Lietuviškos grupės
* Sanatorija
* SC
* Bora
* Turboreanimacija
* Invazija
* Vonia
* K.A.N.G.
* co-operated
* Anarres
* Žiurkės
* Poinsettia

## Nuorodos
* Hardcore svetainė
Indijos kalbos

**Indijos kalbos** – Indijos subkontinente vartojamos kalbos. Indijos kalbos naudoja skirtingas rašto sistemas, kilusias iš brahmi rašto. Pakistane vartojamas pakeistas arabų raštas, o santalų kalba užrašoma kitonišku, fonetiniu, bet ne skiemeniniu raštu. Keletas Indijos kalbų turi senas ir turtingas literatūrines tradicijas, tarp jų: telugų kalba, bengalų kalba, marathų kalba, hindi, tamilų kalba, kanadų kalba ir urdu, o ypatingai viena iš pasaulio klasikinių kalbų – sanskritas.

Valstybinė Indijos Respublikos kalba yra hindi (devanagiri raštas). Hindi kalba apie 30 % Indijos gyventojų. Taip pat Indijos Respublikos konstitucija pripažįsta 22 konstitucines kalbas (žr. Oficialių Indijos kalbų sąrašas). Šalia jų dar yra daugybė kitų regioninių kalbų bei dialektų.

Indijos kalbas galima skirstyti į dvi grupes: indoarijų kalbos (priklauso indoeuropiečių kalbų šeimai) šiaurėje ir dravidų kalbos pietuose. Be to, Centrinės Indijos kalnuose vartojamos austroazijiečių šeimos mundų grupės kalbos (apie 1,2 % žm.), šiaurėje ir šiaurės rytuose (Nepalo, Kinijos, Mianmaro pasienyje) – kinų-tibetiečių kalbos (apie 0,6 %). Atskirą austroazijiečių grupę sudaro khasių kalba (Meghalajos valstija). Andamanų ir Nikobarų salose vartojamos izoliuotos andamanų kalbos.

Be šių kalbų anglų kalba naudojama kaip darbinė daugelyje profesijų (teisė, informatika ir kt.).

## Šaltiniai
Industrinis metalas

**Industrinis metalas** – metalo stilius, kuriam sunkumo suteikiama naudojant kompiuterinius elementus.

Kompiuterinė muzika ilgą laiką neturėjo su metalu nieko bendra. Pirmieji DJ`ų eksperimentai pasibaigė tuo, kad grupė Ministry pabandė sugroti sunkiai.

Eksperimentuojant su kompiuteriais, buvo pasiektas labai didelis „sunkumas“. Industrial pradėjo vadintis vienu iš sunkiausių metalo stilių. Gryno industrialo populiarumas buvo pasiektas 1994-ais metais, kai atsirado naujų ir iš pogrindžio išėjo labai daug grupių, grojančių industriją: Godflesh, Screw, Dead World, Strapping Young Lad, Treponem Pal, Rammstein ir daugelis kitų.
Mirties metalas

**Mirties metalas** () – vienas iš šiurkščiausių, sunkiausių, ekstremaliausių, dažnai didelio meistriškumo reikalaujančių metalo muzikos žanrų, susiformavęs praėjusio amžiaus 9-ojo dešimtmečio viduryje. Išsivystė iš thrash metalo, davė pradžią grindcore žanrui.

## Pavadinimo kilmė

Yra kelios pavadinimo „Death metal“ kilmės teorijos. Viena iš jų teigia, jog pavadinimas kilo 1984 metais grupės Possessed dėka, kai ji įrašė ir išleido demonstracinį albumą „Death Metal“, o kitais metais ir dainą tuo pačiu pavadinimu. Taip pat manoma, kad žanro pavadinimas galėjo kilti iš vienų šios krypties pionierių grupės Death pavadinimo. Taip pat teigiama, kad pavadinimas susiformavo natūraliai kaip šiurkštaus dainavimo ir liguistų, baisių dainų tekstų.

## Žanro atšakos
**Blackened Death Metal** – death metalo muzikos žanro atšaka su black metal elementais. Dainų žodžių tematika dažniausiai asocijuojasi su blogiu, satanizmu, okultizmu. Žanro pradininkai yra Sarcófago, Blasphemy, Beherit ir Impaled Nazarene. XX a. dešimtajame dešimtmetyje susikūrė ir kitos šį žanrą garsinančios grupės, kaip Belphegor, Behemoth, Akercocke, Zyklon ir Sacramentum.

**Melodic Death Metal** – death metalo muzikos žanro atšaka, pasižyminti labai ryškiu melodingumu. Pradžia – 1990 metai, kai Geteborge susikūrė šio stiliaus pradininkai – At The Gates, In Flames, Dark Tranquillity.
Deicide

**Deicide** (anglų kalboje reiškia *„dievo nužudymas“*) – amerikiečių death metal grupė, susikūrusi 1987 metais Floridoje.

Deicide debiutavo 1990 m. ir išleido jau 11 albumų. Daugelis jų dvelkia didele brutalumo ir aršumo doze, nors ypatinga grojimo technika nepasižymi.

## Nariai
* Glen Benton – vokalas, bosinė gitara (1987–dabar)
* Steve Asheim – būgnai (1987–dabar)
* Jack Owen – gitara (2004–dabar)
* Kevin Quirion – gitara (2008–2009, 2009–2010, 2011–dabar)
## Albumai
* *Feasting the beast* (1987) demo
* *Sacrificial* (1989) demo
* *Deicide* (1990)
* *Legion* (1992)
* *Avon: Feasting the Beast* (1993)
* *Once Upon The Cross* (1995)
* *Serpents of the Light* (1997)
* *When Satan Lives* (1998) (live)
* *Insineratehymn* (2000)
* *In Torment, in Hell* (2001)
* *Scars of the Crucifix* (2004)
* *The Stench of Redemption* (2006)
* *Till Death Do Us Part* (2008)
* *To Hell with God* (2011)
* *In the Minds of Evil* (2013)
* *Overtures of Blasphemy* (2018)
* *Banished by Sin* (2024)

## Nuorodos
* Oficiali Deicide svetainė 
*
Grubios jėgos ataka

**Grubios jėgos ataka** () arba **nuosekli paieška** – kriptoanalizės metodas, kai išbandomi visi galimi rakto ar slaptažodžio variantai.

## Grubios jėgos atakos pavyzdys

Tarkime, mes žinome, kad *631d5db84e6bd7656958a298f06f6e30* yra skaičiaus iš intervalo [0, 1000000] santrauka. Norėdami tą skaičių surasti, galime generuoti visų mažesnių nei 1000000 skaičių md5 santraukas ir lyginti jas su turima santrauka.

Pavyzdys python programavimo kalba:


```python
#!/usr/bin/env python

import sys, hashlib

try:
	hash = sys.argv[1]
except:
	print "\nNaudojimas: python skriptas <md5_hash>\n"
	sys.exit(1)

for nr in xrange(1000000):
	if hashlib.md5(str(nr)).hexdigest() == hash:
		print "\nSkaicius rastas: %s\n" % nr
		break
```


Naudodami šį skriptą galime greitai sužinoti, kad ieškomas skaičius yra *950645*.
Judas Priest

**Judas Priest** – britų heavy metal grupė, susikūrusi 1968 m. Birmingeme, Anglijoje.

## Biografija
Grupė, kurios 1976 metų antrojo albumo muzikai apibūdinti pirmą kartą žurnalistai panaudojo terminą *heavy metal*. Judas Priest vokalisto Rob Halford apranga (odinė striukė su kniedėmis ir kita metaline atributika) sukūrė metalistų įvaizdį, o grupės gerbėjai tapo pirmaisiais metalistais. Tekstinis šios grupės indėlis formuojant metalo filosofiją tiesiog milžiniškas.

Nuolat technine prasme progresavusi ir sunkėjusi grupė gerus penkiolika metų buvo stiliaus lyderė ir ideologinė kelrodė žvaigždė. 2005 ir 2015 metais koncertavo Lietuvoje.

## Nariai
* Rob Halford – vokalistas (iš *Fight*, *Halford*, *Two*)
* Glenn Tipton – gitara
* K. K. Downing – gitara
* Ian Hill – bosinė gitara
* Scott Travis – būgnai

### Buvę nariai
* Al Atkins - vokalas
* Tim „Ripper“ Owens – vokalas (iš *Iced Earth*, *Winters Bane*)
* John Hinch – būgnai
* Alan Moore – būgnai
* Simon Phillips – būgnai (iš *Michael Schenker Group*)
* Les Binks – būgnai (iš *Tytan*)
* Dave Holland – būgnai

## Diskografija
* *Rocka Rolla* (1974)
* *Sad Wings Of Destiny* (1976)
* *Sin After Sin* (1977)
* *Stained Class* (1978)
* *Hell Bent For* Leather* (1978)
* *Unleashed In The East* ([[1979]])
* *British Steel* ([[1980]])
* *Point Of Entry* ([[1981]])
* *Screaming For Vengeance* ([[1982]])
* *Defenders Of The Faith* ([[1984]])
* *Turbo* ([[1986]])
* *Priest… Live!* ([[1987]])
* *Ram It Down* ([[1988]])
* *Painkiller* ([[1990]])
* *Metal Works '73-'93* ([[1993]])
* *Jugulator* ([[1997]])
* *The Best Of Judas Priest: Living After Midnight* ([[1998]])
* *Live Meltdown* (1998)
* *Demolition* ([[2001]])
* *Machine Man* (2001 Singlas)
* *Live in London* ([[2003]])
* *Angel Of Retribution* ([[2005]])
* *Nostradamus* ([[2008]])
* *A Touch Of Evil: live* (2009)
* *British Steel – 30th Anniversary – Live* (2010)
* *Redeemer of Souls *(2014)
* *Firepower* (2018)
* *Invincible Shield'' (2024)

## Nuorodos

* Oficiali Judas Priest svetainė
Krikščioniškasis metalas

**Krikščioniškasis metalas** (arba ***baltasis metalas***) – krikščioniškas power metal variantas.

Dainų tematika yra krikščionybė, Dievas, gėris, harmonija ir pan.

Stiliaus pavadinimas kilo kaip alternatyva black metal muzikai. Kitas paaiškinimas gali būti per daug švarus skambesys, triukšmo, kuris sudaro visa tamsą, nebuvimas.
Kergeleninis jūrų lokys

**Kergeleninis jūrų lokys** (*Arctocephalus gazella*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Rūšies paplitimo arealas – Antarktinės salos, kurios nepasidengia ledu, ten jie dauginasi ir veda jauniklius. Kai kurie patinai ir jaunikliai linkę visus metus praleisti šalia ar ant kranto, tačiau labiausiai į šiaurę nutolę individai buvo pastebėti ties Brazilijos šiaure. Patelių migracijos kryptys nežinomos. 

Suaugusių patinų svoris siekia apie 90 kg, patelių – apie 40 kg. Minta kriliu, galvakojais moliuskais (kalmarais), netgi paukščiais.
Šiaurinis jūrų lokys

**Šiaurinis jūrų lokys**, arba** kotikas** (*Callorhinus ursinus*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Patinai iki 2 m ir beveik 200 kg, patelės gerokai mažesnės. Tai labai vertingas brangiakailis jūrų žvėris. Paplitęs šiaurinėje Ramiojo vandenyno dalyje. Pagrindinės gulyklos – Komandoro salose (šalia Kamčiatkos), prie Sachalino ir Kurilų salose. Čia vasarą veisiasi, po to šeriasi. Rudenį pasitraukia į pietus, žiemoja prie Japonijos. Minta žuvimis.
Šiaurinis jūrų liūtas

**Šiaurinis jūrų liūtas** (*Eumetopias jubatus*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Stambiausias tarp ausytuojų ruonių. Minta žuvimis ir galvakojais moliuskais. Per dieną suėda apie 40 kg žuvies.

## Išvaizda
Kaip ir visų šeimos atstovų, ryškiai išreikštas lytinis dimorfizmas. Patinų kūnas iki 3,5 m, masė iki 1 tonos, patelės gerokai mažesnės – kūnas iki 2,6 m, o masė iki 320 kg. Tokie lyčių dydžių skirtumai glaudžiai susiję su socialine rūšies organizacija ir išgyvenimo strategija. Visi Ausytieji ruoniai dauginimosi periodu susirenka į gulyklas salų pakrantėse ar priekrančių kekuruose ir tik retsykiais jie pastebimi ant ledo lyčių, kur įsitaiso poilsiui. Šiauriniai jūrų liūtai mėgsta prisirišti prie konkrečių gulyklų tam tikrame regione. Taip yra dėl to, kad jie migruoja palyginus nedideliais atstumais ir ilgiau lieka susiję su sausuma.

## Metinis ciklas

Metiniame šių gyvūnų cikle galima išskirti du periodus – klajoklinį ir gulyklinį. Pasibaigus klajokliniam periodui, kurio metu gyvūnai migruoja ir į krantą išlipa tik pailsėti, prasideda sėslusis reprodukcinis periodas. Jis prasideda ankstyvą pavasarį.

### Sėslusis periodas
Pirmaisiais į dauginimosi gulyklas atvyksta lytiškai subrendę patinai sugebantys užsiimti sau teritoriją. Lytiškai patinai subręsta sulaukę penkerių metų, tačiau teritoriją teritoriją haremui sugeba užimti tik būdami 7–8 metų. Kai pagrindinė gulyklos teritorijos dalis išsidalinta, tiesioginės teritorinės kovos baigiasi ir patinai apsiriboja ritualinėmis demonstracijomis palei savo teritorijos ribas. Tokiu metu, paprastai antroje gegužės – pirmoje birželio pusėse atvyksta patelės.

#### Dauginimasis
Šiauriniams jūrų liūtams būdinga poligamija, vienas patinas gali apvaisinti kelias pateles. Patinai nesiekia išlaikyti patelių savo teritorijoje ir jos gulykloje pasklinda pagal savo poreikius. Praėjus keletui dienų po patelės atvykimo į gulyklą ji pagimdo vieną ruoniuką. Visiems ūsuotiesiems ruoniams būdinga tai, kad po gimdymo patelės labai agresyviai gina savo gulyklos vietą. Patelės nuo jauniklio nesitraukia iki pat poravimosi, kuris įvyksta 10–12 dienų po gimdymo. Jūrų liūtai jauniklius veda nuo antros gegužės pusės iki liepos pradžios. Poravimasis trunka nuo gegužės pabaigos iki liepos antros pusės. Nuo liepos vidurio gulyklose ima krikti hareminės teritorijos, patelės pasklinda po visą paplūdimį.

#### Viengungiai
Vasaros metu be reprodukcinių gulyklų susidaro ir taip vadinamos viengungių gulyklos. Jose laikosi jauni patinai ar subrendę patinai, kurie nesugebėjo užimti teritorijos dauginimosi gulykloje, bei seni jūrų liūtai, nesugebantys dalyvauti dauginimesi. Pasibaigus dauginimosi periodui nemažai patinų persikrausto į viengungių zoną.

## Paplitimas
Didesnės populiacijos gyvena Beringo ir Ochotsko jūrose, ne tokios gausios prie Aliaskos krantų, Japonijos jūroje. Anksčiau buvo intensyviai medžiojami. Nors šiauriniams jūrų liūtams negresia išnykimas, tai saugoma rūšis. Įrašyti į tarptautinę „IUCN“ ir Rusijos raudonąsias knygas.

## Išnašos
Pietinis jūrų liūtas

**Pietinis jūrų liūtas** (*Otaria flavescens*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis.

Senovės Peru Močės kultūros žmonės garbino jūrą ir jos gyvūnus, o pietinius jūrų liūtus dažnai vaizduodavo savo mene. Dviejų jūrų liūtų skulptūros yra Mar del Platos miesto simbolis.

Pietinių jūrų liūtų populiacija yra pastovi (apie 265 000 gyvūnų). Jų populiacija auga Patagonijoje (Argentinoje), bet mažėja Čilėje ir Urugvajuje. Daug jūros liūtų žuvo 1997–1998 m. El Ninjo sukeltų orų pokyčių metu, be to, jie vis dar yra žudomi dėl savo įpročių vogti žuvis ir gadinti žuvų tinklus. Mar del Platos uosto jūrų liūtų organizmuose taip pat buvo rasta toksinių chemikalų ir sunkiųjų metalų.

Pietiniai jūrų liūtai kartais yra laikomi nelaisvėje.

## Šaltiniai
Dėmėtasis ruonis

**Dėmėtasis ruonis** (*Phoca largha*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Paplitęs Ramiojo vandenyno šiaurėje ir netoliese Arkties vandenyne – Beringo, Čiukčių, Boforto, Ochotsko jūrų pakrantėse, taip pat Japonijos, Geltonojoje jūrose.

Tai vidutinio dydžio ir sudėjimo ruonis. Kūno ilgis 1,51–1,69 m (patelės) ir 1,61–1,76 (patino), sveria 65–115 kg (patelės) ir 85–110 kg (patinai). Neturi ausų kaušelių, turi storą poodinį riebalų sluoksnį. Išvaizda labai primena paprastąjį ruonį ir ilgą laiką laikytas šio porūšiu. Skiriasi kaukolės ir griaučių konfigūracija.

Patelė žiemą arba pavasario pradžioje, po 7–12 nešiojimo, atsiveda 1 jauniklį. Jį žindo 2–4 savaites. Išgyvena iki 30–35 metų.

Rudenį ir žiemą dėmėtieji ruoniai laikosi ant ledo, o nuo pavasario iki rudens pradžios gyvena pakrantėse. Laikosi ledų pakraštyje, kur lytys mažesnės, o giliai į apledėjusius plotus ar atvirą vandenyną neplaukia. Vasarą dažnai laikosi būriais gulyklose. Maitinasi daugiausia žuvimi (silkėmis, menkėmis, stintenėmis), taip pat moliuskais, vėžiagyviais.

Dėmėtieji ruoniai medžiojami dėl mėsos, odos, taukų. Populiacijai galimai gresia pavojus dėl tirpstančių Arkties ledų, patekimo į žvejybinius tinklus, brakonieriavimo.


PhocaLarghaPup.jpg|Jauniklis
Spotted seal mother and pup in the Bering Sea.jpg|Dėmėtojo ruonio patelė ir jauniklis Beringo jūroje
Phoca largha 300352981.jpg|Dėmtasis ruonis, pagavęs žuvį
旭山動物園‐アザラシ - panoramio.jpg|Dėmėtasis ruonis zoologijos sode Japonijoje


## Šaltiniai
Pūsliasnukis ruonis

**Pūsliasnukis ruonis** (*Cystophora cristata*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Patinai ant nosies galo turi išpučiamą ir į balioną panašų darinį, kuris, esant reikalui, padeda įbauginti priešus arba varžovus.

## Šaltiniai
Pilkasis ruonis

**Pilkasis** arba **ilgasnukis ruonis** (*Halichoerus grypus*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Lotyniškasis ilgasnukio ruonio pavadinimas reiškia „kumpanosė jūros kiaulė“. Po vandeniu išbūna iki 20 min. Tuomet gyvūno širdis ima lėčiau plakti – taip taupomas deguonis. Gyvena apie 40 metų.

Patinų kūno ilgis – iki 2,5 m ilgio, sveria iki 300 kg. Patelės mažesnės – iki 2 m ilgio, ir 200 kg svorio. Snukis ilgas.

## Mityba ir medžioklė
Minta žuvimis ir kai kuriais bestuburiais. Ilgasnukiai ruoniai turi dideles akis, tačiau medžiojant svarbesnė klausa ir skonio receptoriai, todėl išgyventi gali net ir akli individai. Medžioja pavieniui, sausumoje susiburia į kaimenes.

Medžioklėje ruoniai naudojasi savotišku garsą skleidžiančiu organu (panašiai kaip delfinai), o nosis ir ūsai ypač jautrūs vandens virpėjimui.

## Paplitimas
Paplitęs borealinėje Atlanto vandenyno dalyje, prie šiaurės vakarų Europos, įskaitant Baltijos jūrą, ir Šiaurės Amerikos rytuose.

### Paplitimas Lietuvoje
Pasitaiko Baltijos jūroje prie Lietuvos krantų.

## Dauginimasis
Baltijos regione ilgasnukiai ruoniai dauginasi vasarį–kovą. Atlanto vandenyno paplūdimiuose – vėlų rudenį. Tuo metu patinai būna ypač agresyvūs. Ruoniai nesudaro nuolatinių porų, dominuojantys patinai poruojasi su visomis prieinamomis patelėmis.

Praėjus metams po poravimosi, patelė atsiveda vieną jauniklį. Šis minta motinos pienu 2–3 savaites. Naujagimių kailiukas būna baltas, tik po kelių savaičių jis įgauna pilkai rusvą spalvą. Patinai lytiškai subręsta 3–10 metų amžiaus, patelės – 5–6 m.

Patelės, atsivedusios jauniklius, po poros savaičių vėl gali poruotis.

## Taip pat skaityti
* Vietinės Lietuvos žinduolių rūšys
Jūrų leopardas

**Jūrų leopardas** (*Hydrurga leptonyx*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Antarktinė rūšis. Plėšrus, dažnai vandenyje puola pingvinus, o kartais ir kitus ruonius.

## Išvaizda
Ilgis 2,4–3,5 m. Svoris 200–600 kg. Patelės šiek tiek didesnės už patinus. Kaklas lankstus.

## Šaltiniai
Vedelio ruonis

**Vedelio ruonis** (*Leptonychotes weddellii*) – labiausiai Antarktyje paplitęs ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Pavadintas anglų jūrininko ir ruonių medžiotojo *[[James Weddell]]* vardu. Tai toliausiai į pietus paplitusi žinduolių rūšis.

## Pagrindiniai duomenys
Plieno pilkumo spalvos su šviesesnėmis, baltomis ar gelsvomis dėmėmis ant viso kūno. Ilgis iki 3 metrų. Svoris: patelė iki 450 kg, patinas šiek tiek lengvesnis. Lytinė branda nuo 3-6 metų. Poruojasi rugsėjį-spalį. Nėštumas 10 mėnesių. Jauniklių kiekis: dažniausiai 1.

Vedelio ruonis – vienintelė *[[Leptonychotes]]* genties rūšis. Kartu su Roso ruoniu, jūrų leopardu ir krabaėdžiu priklauso *[[Lobodontini]]* tribai.

## Paplitimas
Vedelio ruoniai gyvena negiliuose vandenyse Antarktidos pakrantėse. Vieninteliai iš antarktinių ruonių teikia pirmenybę ne jūroje plūduriuojančiam, o prie kranto prišalusiam ledui. Didžiąją laiko dalį praleidžia vandenyje, kur ieško maisto.

## Gyvenimo būdas
Įpročiai: medžioja po vieną; sausumoje gyvena tik bandomis. Maistas: žuvis, galvakojai moliuskai, krilis. Gyvenimo trukmė: apie 25 metus.
Krabaėdis ruonis

**Krabaėdis ruonis** (*Lobodon carcinophagus*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis, taip pavadintas dėl savo neįprastos mitybos. Naudodamasis savo trišakiais dantimis košia iš vandenų krilį, tačiau krabų neėda. Gyvena antarktiniuose vandenyse.

## Šaltiniai
Grenlandinis ruonis

**Grenlandinis ruonis** (*Pagophilus groenlandicus*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Toli migruojanti ir svarbi verslinė rūšis. Veisiasi ant plūduriuojančių ledų prie Niufaundlendo, į šiaurę nuo Islandijos ir prie Baltosios jūros žiočių. Grenlandinis ruonis yra šviesiai pilkas su juoda arfos formos dėme ant nugaros. Jaunikliai gimsta šviesiai gelsvi, po trijų dienų pabąla ir būna balti apie 12 dienų.

## Galerija

vaizdas:Sattelrobbe-Phoca groenlandica-World.png|Grenlandinio ruonio paplitimas
vaizdas:Blanchon-idlm2006.jpg|Jauniklis
vaizdas:Pagophilus groenlandicus (Saddleback, adult fur) fur skin.jpg|Suaugusio ruonio kailis
Paprastasis ruonis

**Paprastasis ruonis**, arba **jūros šuo** (*Phoca vitulina*) – plėšriųjų žinduolių (*Carnivora*) būrio, ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. 

## Paplitimas
Paplitęs šiaurės rytiniame Atlanto vandenyne ir šalia esančiose jūrų pakrantėse - prie Islandijos, Norvegijos, Olandijos, Vokietijos, Danijos krantų. Atskiras paprastųjų ruonių porūšis gyvena Baltijos jūros šiaurinėje dalyje.

### Paplitimas Lietuvoje
Prie Lietuvos krantų Rytų Atlanto paprastieji ruoniai (*Phoca vitulina vitulina*) vienintelį kartą buvo pastebėti 2005 metų vasarą. 

## Buveinė
Paprastieji ruoniai vengia atviros jūros. Gyvena pakrančių seklumose, uždarose įlankose, arti didelių upių žiočių. Toli neemigruoja.

## Apibūdinimas
* Kūno ilgis: Patinėlių kūno ilgis iki 1,70-1,85 m, patelių iki 1,40 m.
* Kūno svoris: Patinėliai sveria iki 132 kg, patelės iki 100 kg.

## Porūšiai
* *Phoca vitulina concolor* (DeKay, 1842)
* *Phoca vitulina mellonae* (Doutt, 1942)
* *Phoca vitulina richardsi* (Gray, 1864)
* *Phoca vitulina stejnegeri* (J. A. Allen, 1902)
* Rytų Atlanto paprastasis ruonis *Phoca vitulina vitulina* Linnaeus, 1758; Gyvena Europoje ir šiaurės vakarų Azijoje palei Arkties vandenyno baseinui priklausančių jūrų pakrantes.

## Amžius
Jų patelės išgyvena iki 30–35 metų, patinėliai iki 20–25 metų. 

## Taip pat skaityti
* Lietuvos žinduoliai
Žieduotasis ruonis

**Žieduotasis ruonis** (*Phoca hispida*) – tikrųjų ruonių šeimai priklausantis plėšrus gyvūnas.

## Paplitimas
Žieduotasis ruonis paplitęs Arkties vandenyne, labai mažoje Atlanto dalyje. Yra ir šiaurinėje Baltijos jūros dalyje (daugiausiai Botnijos įlankoje). Artimos rūšys aptinkamos Kaspijos jūroje ir Baikalo ežere.

## Porūšiai
* **Ochotsko Arkties žieduotasis ruonis** (*P. h. ochotensis*) – apie milijoną šio porūšio žieduotųjų ruonių aptinkama Ochotsko jūroje ir Japonijos šiauriniuose vandenyse. Ochotsko Arkties žieduotasis ruonis sveria 50–70 kg. Minta žuvimis, tokiomis kaip menkė, stinta, silkė, bei zooplanktonu, kalmarais.
* **Baltijos žieduotasis ruonis** (*P. h. botnica*) gyvena šiaurinėje ir centrinėje Baltijos jūros dalyse, daugiausia Botnijos įlankoje, jų likę apie 5,500 individų. Didžiausias iš visų porūšių, jo kūno svoris būna 110–124 kg. Šio gyvūno mityboje vyrauja silkės, stintos, čyrai, ešeriai. Didelę maisto dalį sudaro lygiakojai vėžiagyviai.
* **Ladogos žieduotasis ruonis** (*P. h. ladogensis*) gyvena Ladogos ežere, Rusijos vakaruose, jų populiaciją sudaro apie 2,000 individų. Ladogos žieduotasis ruonis sveria apie 32–56 kg. Minta stintomis, seliavomis, pūgžliais, vėgėlėmis.
* Suomijos rytuose esančiame Saimos ežere gyvena **saimaa žieduotasis ruonis** (*P. h. saimensis*) kurių tėra likę vos 200–250 individų. Kūno svoris – 45–100 kg. Minta seliavomis, stintomis, ešeriais.
* *Pusa hispida krascheninikovi* gyvena Beringo jūroje.
* *Pusa hispida hispida* paplitęs visame Arkties vandenyne.
Ausytieji ruoniai

* *[[Arctocephalus]]* 
* *[[Callorhinus]]* 
* *[[Neophoca]]* 
* *[[Otaria]]*
* *[[Phocarctos]]*
* *[[Zalophus]]*

**Ausytieji ruoniai** (*Otariidae*) šeima. Artimesni sausumos plėšriesiems. Išlikę nedideli ausų kaušeliai. Užpakaliniai plaukmenys gali būti palenkiami letenomis į priekį, todėl šie ruoniai gali keturiomis judėti sausuma. Iltys gerai išsivysčiusios. Poligamai, veistis išeina į sausumą didelėmis bandomis. Patinai stambesni už pateles, dažnai karčiuoti.

Šeimoje yra 7 gentys ir 14 rūšių, paplitusių Ramiajame ir Arkties vandenynuose:

*Šiaurinis jūrų lokys, arba kotikas (*Callorhinus ursinus*) 
*Kergeleninis jūrų lokys (*Arctocephalus gazella*) 
*Gvadelupinis jūrų lokys (*Arctocephalus townsendi*) 
**[[Arctocephalus philippii]]* 
*Galapaginis jūrų lokys (*Arctocephalus galapagoensis*)
*Pietų Afrikos jūrų lokys (*Arctocephalus pusillus*) 
*Australinis jūrų lokys (*Arctocephalus forsteri*) 
*Subtropinis jūrų lokys (*Arctocephalus tropicalis*) 
*Pietų Amerikos jūrų lokys (*Arctocephalus australis*) 
*Šiaurinis jūrų liūtas (*Eumetopias jubatus*). **Pav.** 
*Kaliforninis jūrų liūtas  (*Zalophus californianus*) 
*Pietinis jūrų liūtas (*Otaria flavescens*) 
*Australinis jūrų liūtas  (*Neophoca cinerea*) 
*Naujosios Zelandijos jūrų liūtas (*Phocarctos hookeri*)
Pietinis jūrų dramblys

**Pietinis jūrų dramblys** (*Mirounga leonina*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Stambiausias ruonių atstovas. Patinų kūnas iki 5,5 m ilgio, masė iki 2,5 tonų. Ant snukio patinai turi odos maišą, kurį susijaudinę išpučia. Patelės atsiveda po vieną jauniklį, kurį žindo mėnesį. Antarktinė rūšis. Svarbiausios gulyklos – Kergeleno, Folklandų salose.

## Šaltiniai
Roso ruonis

**Roso ruonis** (*Ommatophoca rossii*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Paplitę tik aplink Antarktidą esančiose jūrose, piečiau 60 ° pietų platumos.

Tai mažiausias iš Antarkties ruonių; pasižymi liaunu kūnu, storu kaklu. Plaukai trumpi. Nugara tamsiai ruda, pilvas sidabriškas. Ant galvos, kaklo, šonų yra dėmių ir dryžių. Patinai smulkesni už pateles – 1,68–2,08 m ilgio, sveria 129–216 kg, tuo tarpu patelės 1,90–2,50 m ilgio, sveria 159–204 kg. Nuo kitų panašių ruonių Roso ruoniai išsiskiria neproporcingai didelėmis akimis.

Patelės atsiveda po 1 jauniklį lapkričio pradžioje, išnešiojusios 9 mėnesius. Žindo apie 6 savaites, iki gruodžio vidurio. Išgyvena iki 21 metų.

Roso ruoniai įsikuria tarp vidutiniškai ir tankiai susigrūdusio plaukiojančio ledo, atokiose, sunkiai pasiekiamose vietose. Laikosi pavieniui. Maitinasi daugiausia galvakojais moliuskais, taip pat žuvimi, vėžiagyviais.

Kadangi gyvena atokiose vietose, Roso ruoniai mažai ištirti.

## Šaltiniai
Pragmatizmas

**Pragmatizmas** – filosofijos kryptis, susiformavusi XIX a. pab. – XX a. pr. JAV. Vertina filosofiją ir sprendimus pagal naudingumą ir rezultatus praktikoje. Pragmatizmo teorija kelia uždavinį moksliniais metodais analizuoti ir pagrįsti mąstymo struktūras bei sprendimus, siekiant racionalaus, efektyvaus bei veiksmingo pritaikymo praktikoje.

Čia *„teisinga yra tai kas pateisinama praktinėmis išvadomis“*, o tiesos kriterijus yra jos pateisinamumas praktikoje.

Pragmatistus (Čarlzą Pirsą (*Charles Peirce*), Viljamą Džeimsą (*Wiliiam James*), Džoną Diujį (*John Dewey*)), nors jie laikėsi skirtingų pozicijų, vienijo vienas tikslas: jungti teoriją ir praktiką.

## Bibliografija
* William James „Pragmatizmas: naujas kai kurių senų mąstymo būdų pavadinimas“. – Vilnius, Pradai, 1995, ISBN 9986-405-22-X
Demonas

**Demonas** ( 'dievybė, dvasia') – folklore, mitologijoje ir religijoje dvasia (gera arba pikta), padedanti ar trukdanti žmogui vykdyti jo sumanymus. Pavyzdžiui, senovės arabų džinas, budistų ir hinduistų asurai, senovės iranėnų dievai.

Senovės graikų religijoje iš pradžių – beasmenė jėga, vėliau – dievams pavaldi dvasia. Graikų filosofai demoną laikė dieviškąja žmogaus dalimi arba dievo balsu žmoguje. Demonas tapatinamas su romėnų genijumi, dvasia globėja, vadovaujančia žmogaus veiksmams ir mintims. Senovės graikų požiūriu, demonai užėmė tarpinę padėtį tarp žmogaus ir dievų, jie buvo žemesnieji dievai ar kitų dievų vaikai.

Krikščioniškuose mituose demonas – piktoji dvasia, velnias. Angelai, sukilę prieš Dievo valią ir virtę velniais, demonais. Viduramžiais su miegančiomis moterimis santykiaujantys demonai vadinami inkubais, su vyrais – sukubais. Šie demonai užmušdavo savo aukas, išsiurbę visą gyvybės energiją. Moterys nuo inkubų galėdavo susilaukti palikuonių, kurie dažniausiai būdavo išsigimę (kraujomaišos paaiškinimas).

Teorinėje fizikoje demono sąvoka vartojama įsivaizduojamai būtybei, pasirengusiai atlikti bet kokį mokslininko palieptą eksperimentą, jei tik šis neprieštarauja fizikos dėsniams (Maksvelo demonas).

## Šaltiniai
Tikrieji ruoniai

**Tikrieji ruoniai** (*Phocidae*) – ruonių () šeima. Tikrųjų ruonių ausų kaušeliai visai redukuoti. Užpakaliniai plaukmenys pakrypę atgal, todėl sausuma juda labai sunkiai.

Šeimoje yra 10 genčių, kurioms priklauso 19 rūšių, paplitusių abiejų pusrutulių jūrose:
* havajinis ruonis vienuolis (*Monachus schauinslandi*)
* Viduržemio jūros ruonis vienuolis (*Monachus monachus*)
* karibinis ruonis vienuolis (*Monachus tropicalis*)
* šiaurinis jūrų dramblys (*Mirounga angustirostris*)
* pietinis jūrų dramblys (*Mirounga leonina*)
* krabaėdis ruonis (*Lobodon carcinophagus*)
* Vedelio ruonis (*Leptonychotes weddellii*)
* jūrų leopardas (*Hydrurga leptonyx*)
* Roso ruonis (*Ommatophoca rossii*)
* jūrų kiškis (*Erignathus barbatus*)
* paprastasis ruonis, arba jūros šuo (*Phoca vitulina*)
* dėmėtasis ruonis (*Phoca largha*)
* žieduotasis ruonis (*Phoca hispida*)
* baikalinis ruonis (*Phoca sibirica*)
* kaspinis ruonis (*Phoca caspica*)
* dryžuotasis ruonis (*Phoca fasciata*)
* grenlandinis ruonis (*Pagophilus groenlandicus*)
* pilkasis ruonis, arba ilgasnukis ruonis (*Halichoerus grypus*)
* pūsliasnukis ruonis (*Cystophora cristata*)
Mozaika

**Mozaika** (iš  – pašvęsta mūzoms) – tai piešinys ar paveikslas, kai vaizdas kuriamas iš įvairių medžiagų (keramikos, akmens, metalo, medžio) panašios formos ir tekstūros gabaliukų. Šie sutvirtinami skiediniu, vašku, mastika, klijais ir pan. Paprastai mozaikos daromos ant didelių plokščių paviršių, pvz., sienų, grindų ar lubų, tačiau kartais mozaika dekoruojami ir nedideli objektai.

## Rinkimo būdai
Egzistuoja du klasikiniai mozaikos rinkimo būdai:

1. „Tiesioginis“, kuomet mozaikos medžiagos dedamos į stingstantį tvirtinimo skiedinį.
 
2. „Atvirkščias“, kuomet mozaikos gabalėliai išvirkščia puse į viršų dedami ant pagalbinės medžiagos (audinio, kartono ir pan.), surinktas piešinys užliejamas skiediniu. Paveikslui sustingus pagalbinė medžiaga nuplėšiama. Paveikslo blokas montuojamas į pastato dalį.

## Istorija
Mozaika yra viena iš seniausių dailės formų. Kretoje šis menas buvo išvystytas jau bronzos amžiuje. Antikos laikais mozaika buvo puošiamos pastatų grindys – pradžioje nesudėtingais raštais, vėliau – įmantriomis kompozicijomis iš spalvotų ir juodai baltų skaldytų akmens gabalėlių. Vėliau mozaika buvo šlifuojama. Bizantijos mene smaltos (specialus stiklas, skirtas mozaikoms) ir akmens (dažnai pusbrangio) mozaikos nebuvo šlifuojamos, tai leido išgauti ypatingą mozaikos gilumą ir spalvų sodrumą. XVI a. Italijoje labai paplito taip vadinama florentiškoji mozaika. Ji buvo daroma iš šlifuotų spalvotų akmenukų ir naudojama to meto interjero ir baldų apdailai. XVII a. labai paplito mozaikos, kurios imitavo tapybos darbus. Jos buvo atliekamos naudojant smaltą.

## Inkrustacija
Ypatinga mozaikos rūšis – inkrustacija (). Tai dailės dirbinių dekoravimo technika, kai įvairių medžiagų (marmuras, keramika, metalas, medis, perlamutras ir pan.) gabalėliai arba plokštelės įleidžiamos į ištisinę (dažnai kitokią) medžiagą lygiai su paviršiumi.
Paprastasis meškėnas

**Paprastasis meškėnas** (*Procyon lotor*) – plėšriųjų žinduolių (*Carnivora*) būrio, meškėninių (*Procyonidae*) šeimos žinduolis.

## Paplitimas
Savaime ir plačiai paplitęs Šiaurės Amerikoje – nuo pietinės Kanados iki vidurio Panamos, išskyrus kai kuriuos Uolinių kalnų regionus. Dėl vertingo kailio buvo aklimatizuotas Kaukazo ir Vidurinės Azijos miškuose bei dalyje Europos šalių, kur nesukontroliuojami masiškai išplito kaip invazinė rūšis.

## Apibūdinimas
Maždaug naminės katės dydžio žvėrelis, bet išvaizda labai panašus į kitą Lietuvoje paplitusią invazinę rūšį, kuri paprastiesiems meškėnams visai negimininga – į mangutą. Tai stambiausia rūšis meškėninių (*Procyonidae*) šeimoje. Paprastojo meškėno kūno ilgis 45–60 cm, uodegos ilgis 20–25 cm, svoris 5–9 kg.

## Porūšiai
Žinduoliams skirtame informaciniame žinyne „Mammal Species of the World“ išskiriami 22 paprastųjų meškėnų porūšiai:
# *Procyon lotor auspicatus,*
# *Procyon lotor elucus,*
# *Procyon lotor excelsus,*
# *Procyon lotor fuscipes,*
# *Procyon lotor gloveralleni,*
# *Procyon lotor grinnelli,*
# *Procyon lotor hernandezii,*
# *Procyon lotor hirtus,*
# *Procyon lotor incautus,*
# *Procyon lotor inesperatus,*
# *Procyon lotor insularis,*
# *Procyon lotor litoreus,*
# *Procyon lotor lotor* (nominacinis porūšis),
# *Procyon lotor marinus,*
# *Procyon lotor maynardi,*
# *Procyon lotor megalodous,*
# *Procyon lotor pacificus,*
# *Procyon lotor pallidus,*
# *Procyon lotor psora,*
# *Procyon lotor pumilus,*
# *Procyon lotor simus,*
# *Procyon lotor vancouverensis.*

## Elgesys
Žiemą įminga senų medžių uoksuose. Lengvai prisitaiko prie pakitusių gyvenimo sąlygų. Visaėdis, puikiai laipioja medžiais, dažniausiai gyvena arti žmogaus.

## Paprastasis meškėnas – invazinė rūšis Lietuvoje
Aptinkamas Lietuvoje, įrašytas į šalies invazinių rūšių sąrašus.

## Taip pat skaityti
* Svetimžemės ir invazinės Lietuvos žinduolių rūšys

## Šaltiniai

## Nuorodos

* google.co.uk / Common raccoon
* youtube.com / Mother Raccoon teaches her kit how to climb tree (video)