open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Burokai (Kalvarija)

**Burokai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 9 km nuo Sangrūdos.

## Istorija

Nuo XIII–XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Įsikūrė XVI a. – XVII a., priklausė Seivų dvarui, išsiplėtė XIX a., prijungus gretimus Knypavo ir Buiviškių kaimus. Tai buvo tipiškas feodalinės sistemos rėžinis sodžius, išsidėstęs   prie kelio iš Punsko į Būdvietį, Užukalnių kaimynystėje. 1765 m. pirmą kartą minimo Seivų dvaro sąraše nurodomos tik dvi Burokų sodybos, o 1789 m. jų jau buvo septynios su 37 gyventojais.

Praslinkus prūsmečiui, gyventojų padaugėjo: 1827 m. dvaro sąraše minimi jau 68 žmonės, o šalia buvusiosiose Buiviškėse – 26 gyventojai. Po Buiviškių prijungimo, 1880 m. Burokuose buvo jau 40 sodybų su 219 žmonių.

Prieš Pirmąjį pasaulinį karą ir jo metu kaime veikė slapta lietuviška daraktorių mokykla. 1920 m. pagal Suvalkų sutartį demarkacinė linija perskyrė kaimą į dvi dalis: į Burokus Lenkijos pusėje, kur liko dešimt ūkių su 238 ha žemės ir 54 gyventojais, ir Burokus (Kalvarija) Lietuvos pusėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Burokaraistėlė

**Burokaraistėlė** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 19 km į šiaurės rytus nuo Merkinės, prie Burokaraisčio ežero, Dainavos girioje. Pasiekiamas keliukais, atsišakojančiais nuo toliau pietuose praeinančio kelio . Veikia kaimo turizmo sodyba „Vila Ūla“.

## Etimologija
Kaimas pavadintas pagal *Burokaraisčio* ežerą.

## Istorija
XIX a. pab. Burokaraistėlė pateko į Trakų apskrities Merkinės valsčių, buvo Merkinės dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Burokiškės

**Burokiškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 16 km nuo Lielionių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Burūnai

**Burūnai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Grinkiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Busilai

**Busilai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Šventos, 3 km į pietvakarius nuo Ceikinių, Ignalinos rajono paribyje, prie Švento ežero.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Bùsila, Bùsilas*; šis – iš slavizmo *bùsilas*,  „gandras“.

## Istorija
Busilai Švenčionių bažnyčios metrikose minimi nuo 1742 m.

XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčių, buvo Zablatiškės dvaro valda. Tarpukariu priklausė Lenkijai (Mielagėnų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butanavičiai

**Butanavičiai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Kalvarijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buteikiai (Rokiškis)

**Buteikiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Žiobiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butelionys

**Butelionys** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės vakarus nuo Gerdašių, Leipalingio girioje. Sunykęs, likusi tik sodybvietė.

## Etimologija
Dirbtinai sulietuvinta forma iš *Buteliznà*, kuri greičiausiai iš asmenvardžio **Butelis* ar panašaus, plg. pavardė *Butelẽvičius*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buteliūnai

**Buteliūnai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Seirijų, 6 km į pietryčius nuo Šventežerio, prie rytinio Prapunto ežero kranto. Praeina kelias . Stūkso Buteliūnų piliakalnis.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš spėjamo asmenvardžio **Buteliūnas* (plg. pavardės *Buteliaũskas, Butelẽvičius*). Jis galimai būtų kilęs iš žodžių *būti, butas* arba iš kitų kalbų pavardžių (plg. , ,  ir kt.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Šventežerio valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butėnai (Karsakiškis)

**Butėnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Karsakiškio. Šiaurėje telkšo Pukiškio ežeras, pietryčiuose – Marnakos ežeras. Vakariniu pakraščiu teka Rūdupys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būtaičiai (Raseiniai)

**Būtaičiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Ilgižių III.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butėnai (Vadokliai)

**Butėnai** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vadoklių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butikiai

**Butikiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Renavo. Prieina Butikių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Butiškės

**Butiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Antazavės. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butkai

**Butkais** vadinami kaimai:

* Kaišiadorių rajone;
* Klaipėdos rajone;
* Tauragės rajone;
* Telšių rajone.
Butkiai

**Butkiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Šaukoto. Dabartiniu metu beveik visa buvusio kaimo teritorija apaugusi mišku. Žemės ūkiui naudojama ~35 ha teritorija.

## Istorija

Buvusi Butkių (Dufarancijos) palivarko teritorija. 1923 m. gyventojų surašymo duomenimis kaime buvo 9 ūkiai.

Sovietmečiu dalis kaimo priklausė Radviliškio miškų ūkio Šaukoto girininkijai, dalis – Šaukoto kolūkiui. Buvusio palivarko pastate veikė Butkių pradinė mokykla, čia atvažiuodavo autoparduotuvė (maždaug apie 1970 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būtkiemis II

**Būtkiemis II** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kalvių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butkiškė (Kelmė)

**Butkiškė** – buvęs kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 11 km nuo Naudvario.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butkiškė (Pakražantis)

**Butkiškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Grinių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butkiškės (Prienai)

**Butkiškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Lielionių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butkaučizna

**Butkaučizna** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Inturkės.

## Istorija

1901 m. kaimas minimas Inturkės bažnyčios juodraštinėje priešvedybinių apklausų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butkiškiai (Panevėžys)

**Butkiškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Ramygalos, prie Oželiškės upelio (Upytės intakas). Praeina kelias . Veikia žemės ūkio įmonė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butkūnai

**Butkūnais** vadinami kaimai:

* Alytaus rajone;
* Jonavos rajone;
* Joniškio rajone;
* Kaišiadorių rajone;
* Kauno rajone;
* Kupiškio rajone:
** Kupiškio seniūnijoje,
** Šimonių seniūnijoje;
* Panevėžio rajone;
* Rokiškio rajone;
* Ukmergės rajone.
Butkūnai (Alytus)

**Butkūnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Miklusėnų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butkūnai (Kaišiadorys)

**Butkūnai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Zūbiškių, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butkūnai (Kupiškis)

**Butkūnai** – buvęs kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Aukštupėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butniūnai (Vabalninkas)

**Butniūnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į vakarus nuo Vabalninko.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Butniūnai (Joniškis)

**Butniūnai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Buivydžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butrimoniai

**Butrimoniai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Krekenavos, prie Linkavos upelio. Pro kaimą eina Krekenavos–Truskavos kelias. Stovi kryžius tremtiniams.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Butrimoniuose 1935 m. sausio 16 d. gimė inžinierius hidrotechnikas, technologijos mokslų daktaras Leonas Katkevičius.
* Aleksandras Barauskas (1899–1940), Lietuvos pasienio policininkas.

## Šaltiniai
Butvilai

**Butvilai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Kražių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būtviliškiai

**Būtviliškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Slavikų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butviloniai

**Butviloniai** – buvęs kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Pabalių. Kaimą meną Butvilonių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buzaičiai

**Buzaičiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Giedraičių. 

## Istorija

Kaimas minimas 1780 m. Giedraičių bažnyčios mirusiųjų metrikų knygoje. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buzeliai

**Buzeliai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Vievio, 0,5 km į šiaurės rytus nuo Rusakalnio.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Buzẽlis* (< *Buza, Buzas* < , ,  < slavų *buza* „srėbalas, skysta košė, buiza; nuosėdos, atliekos, gėralas“).

## Istorija
XIX a. pab. buvo kaimas ir okolica Trakų apskrities Vievio valsčiuje, Semeliškių parapijoje. 1850 m. kaime buvo 232 dešimtinės žemės, kurias valdė Taraškevičiai, Stabinskiai, Kijanskiai, Virpšos, Lukomskiai ir Loibos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butrimiškės (Alytus)

**Butrimiškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Butrimonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butrimiškės (Prienai)

**Butrimiškės** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Lielionių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buzaraistis

**Buzaraistis** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Bezdonių, Lavoriškių-Nemenčinės miškuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Cedroniškė

:: *Apie kitą kaimą Kelmės rajone žr. [[Cedroniškė (Pašilėnai)]]*.

**Cedroniškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 12 km nuo Lupikų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cegelnė (Molėtai)

**Cegelnė** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 10 km į vakarus nuo Joniškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ceikinėliai

**Ceikinėliai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Ignalinos, prie plento  ir Žvėrupės upelio ištakų.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, pateko į Daugėliškio valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ceikiškė

**Ceikiške** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone:
** Ceikinių seniūnijoje,
** Vidiškių seniūnijoje;
* Tauragės rajone.
Ceikiškė (Ceikiniai)

**Ceikiškė** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Ceikinių, miškuose, Nevaišių geomorfologiniame draustinyje.

## Etimologija
Priesagos *-išk-* vedinys iš asmenvardžio *Ceikà* ar panašaus. Vietovė šaltiniuose minima nuo 1706 m.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

* Ceikiškėje gimė Lietuvos gydytojas infektologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras – Povilas Čibiras (1913–2003).

## Šaltiniai
Ceikiškė (Vidiškės)

**Ceikiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Naujojo Daugėliškio, šalia Naujojo Daugėliškio–Makniūnalaukės kelio.

## Etimologija
Priesagos *-iškė* vedinys iš asmenvardžio *Ceikà*. Raštuose vietovardis minimas nuo 1706 m.

## Istorija
XX a. pr. buvo Čaikiškės arba Zagruščiznos okolica Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Sovietmečiu priklausė Vidiškių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cemnuka

**Cemnuka** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Šutų, 5 km į vakarus nuo Zalavo, giliai Gelednios miškuose, prie pat Gudijos sienos. Šalia teka Soročia, plyti pelkės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cezariškis

:: *Apie kaimą Luokesos seniūnijoje žr. [[Cezariškiai]]*.

**Cezariškis** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Alantos. 

## Istorija

1657 m. Alantos bažnyčios metrikų knygos *de loco Caesarka* (iš vietos Cezarka) galima tapatinti su dabartiniu Cezariškiu. 1921 m. minimas juodraštinėje Balninkų bažnyčios priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cegelnė (Širvintos)

**Cegelnė** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Peliškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cegelnia (Sariai)

**Cegelnia** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Šutų. Yra viena sodyba Trakų miške.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cholopovka

**Cholopovka** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Degučių, prie kleio . Cholopovkos stogastulpis (1990 m., liaudies meistras J. Verza; autentiškasis pastatytas dar 1854 m.).

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cibiliekai

**Cibiliekai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Krokialaukio, tarp Kalesninkų šiaurėje ir Paežerėlės upelio pietuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cibonys

**Cibonys** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Vydenių, prie Dainavos miško ir Cibonių tvenkinio.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš slaviško asmenvardžio **Cibonis, Cìbas* (, ), kuris galimai atsiradęs iš , ,  („ožka, ožkytė“, t. p. „striukas, trumpas; mulkis; netvirtų kojų“).

## Istorija

XX a. pr. kaimas buvo Lydos apskrities Kaniavos valsčiuje.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 42 žmonės, iš kurių 24 buvo užrašyti lenkais ir 18 lietuviais.

## Šaltiniai
Cibūliai

**Cibūliai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Seirijų, šalia kelių  ir  sankirtos, prie Cijūniškės miško. Netoliese telkšo ežeras Seirijis.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Cibū̃lis, Cibùlis*.

## Istorija

XIX a. Cibūlių kaimas (anksčiau – šlėktų *[[okolica]]*) pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių ir parapiją.

TSRS laikais buvo smėlio karjeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cibulinė

**Cibulinė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Suvieko, prie Čičirio ežero kranto. Pasiekiamas keliuku nuo Suvieko. Kaimo turizmo sodyba „Cibulinė“.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cibulskai

**Cibulskai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 10 km į rytus nuo Švenčionių, 2,5 km į pietryčius nuo Milkuškų, 0,5 km nuo sienos su Baltarusija, prie Cibulskų miško. Sunykęs.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Cibulskas]]*. Ankstesnis Diskovščiznos pavadinimas kilęs iš asmenvardžio ,  (galbūt vardo *3дислав* trumpinys).

## Istorija
Iki XX a. vid. kaimas minimas kaip Dziskovščizna, Dzinkovščizna, Dzikovščizna. XIX a. pab. priklausė Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiui, Mylių dvarui. Tarpukariu pateko į Lenkijos teritoriją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cicėniškė

**Cicėniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6,5 km į pietryčius nuo Naujojo Daugėliškio, 1 km į pietus nuo Paringio, greta Dubakės upelio.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Cicėnas|Cicė́nas]]*.

## Istorija
Daugėliškio bažnyčios metrikose Cicėniškė (Cicėnai) minima 1713 metais. XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui, buvo Dauliškio dvaro valda.

XX a. tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Moldovos plynaukštė

**Moldovos plynaukštė** () užima šiaurės rytų Rumuniją, didžiąją dalį Moldovos Respublikos (išskyrus pietus) ir Ukrainos Černivcių sritį.

Moldovos plynaukštės nuokrypis daro įtaką per ją tekančių upių krypčiai – iš šiaurės vakarus į pietryčius. Aukščių lygis kinta nuo 700 m iki 200 m virš jūros lygio.

Pagrindinės plynaukštės upės yra šios: Siretas, Prutas ir Dniestras.
Ciciliškės (Turmantas)

**Ciciliškės** – buvęs viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Smalvų, prie Ilgio ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cigoniškiai

**Cigoniškiai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4,5 km į vakarus nuo Miroslavo, 1 km į rytus nuo Parėčėnų, prie Peršėkės upės, netoli šiaurinio Obelijos ežero kranto. Pro kaimą eina kelias , atsišakoja kelias į Obelninkėlius.

Kaimas patenka į Metelių regioninį parką. Peršėkės pakrantėje yra senkapis, vadinamas Žvirblių kapinynu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cigoniškiai (Joniškis)

**Cigoniškiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Stupurų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cijūniškė

**Cijūniškė** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Seirijų, į rytus nuo Seirijo ežero, Živulčiškės miške. Vakariniu pakraščiu praeina kelias , atsišakoja keliukas į Lapšių.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio **Cijū̃nas* ar panašaus (plg. pavardė *Tijū̃nas* ir neoficialią kaimo lytį *Tijū̃niškė*; taip pat plg. pavardes *Cijūnė̃lis, Cijunáitis*).

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cikabūdė

**Cikabūdė** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Skriaudžių, prie kelio . Pro kaimą teka Baubupis, rytų pusėje auga Pagraižio miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cimaniūnai

**Cimaniūnai** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Leipalingio, 3 km nuo Stračiūnų, netoli Nemuno kairiojo kranto, šalia jo intako Rynelės. Keliai į Krikštonis, Kundrėnus. Kaimo pakraščiai patenka į Dzūkijos nacionalinį parką.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš spėjamo asmenvardžio **Cimaniū́nas* ar panašaus, plg. pavardė *Cimonas*, kilusi iš  < vardo *Tимoн*.

## Istorija
XIX a. pab. Cimaniūnų kaimas pateko į Seinų apskrities Kudrėnų valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cineikiai

**Cineikiai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žaslių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ciplintiškis

**Ciplintiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Papilio, šalia krašto kelio .

## Istorija

1802 m. paminėtas Papilio dvaro inventoriaus suvestiniuose dokumentuose. 1923 m. buvo 3 ūkiai. 1982 m. panaikintas, bet 2018 m. atkurtas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ciruliai

**Ciruliai** – buvęs kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Laugalių.

## Istorija

2017 m. kaimas panaikintas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ciruliškės

**Ciruliškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Beižionių. Išlikusi viena sodyba. Šalia dunkso Jagelonių miškai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ciuliškės

**Ciuliškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Smalvų, prie kelio .

## Istorija

XX a. pr. Ciuliškių palivarkas pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Smalvų valsčių. Buvo Eitminavičių valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cykakalnis

**Cykakalnis** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Marijampolės.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cypinai

**Cypinai** – buvęs kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 1 km nuo Notėnų.

## Istorija

Notėnų apylinkės Cypinų kaimas panaikintas 1977 m. kovo 30 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cyrailė

**Cyrailė** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Sangrūdos.

## Etimologija

Vietovardis kildinamas iš asmenvardžio *Cyráilis* ar pan. (plg. pavardė *Cýras*).

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Juozas Pajaujis-Javis (1894–1973), visuomenės veikėjas, publicistas.

## Šaltiniai
Čebatoriai (Šakiai)

**Čebatoriai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Plokščių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čebatoriai (Ignalina)

**Čebatoriai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Ceikinių, miškuose, prie keliuko link Strakiškės.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Čebatõrius* arba tiesiai iš žodžio *čebatõrius* ‘kurpius, batsiuvys’. Vietovė šaltiniuose minima nuo 1706 m. (kaip *Czobotarce*).

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis (Svionteckio valda) Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čeberakai

**Čeberakai** – kaimas Visagino savivaldybėje, 3 km nuo Gaidės. Stūkso Čeberakų piliakalnis.

## Istorija

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Breslaujos apskričiai, Rimšės valsčiui.

1921 m. Lenkijos gyventojų surašymo duomenimis čia gyveno 79 žmonės, visi – lenkai katalikai. Tuo metu kaime buvo 16 namų. 1931 metais namų skaičius sumažėjo iki 13, o kaime gyveno 70 žmonių.

Nuo 1940 iki 1990 m. priklausė Lietuvos TSR. Nuo 2003 m. priklauso Visagino savivaldybei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čebiliai

**Čebiliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Panemunio, ant Skaistės ežero kranto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čečetai

**Čečetai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje pusiaukelėje tarp Jūrės ir Kazlų Rūdos (po 3 km), Kazlų Rūdos miškuose. Šiauriniu pakraščiu eina Kauno–Kybartų geležinkelis, teka upė Pilvė. Kaime veikia mėsos įmonė „Vamėsa“, kaimo turizmo sodyba „Retro“.

## Etimologija

Iki XX a. tarpukario kaimas buvo žinomas kaip ***Kirsnakavizna***, bet po II pasaulinio Karo populiaresniu tapo pavadinimas *Čečetai*, kadangi buvo trumpesnis ir lengviau tariamas bei rašomas. Vietinių gyventojų nuomone, pavadinimas Čečetai pritapo nuo kaimo gyventojų pavardės Čečeta (asmenvardinis vietovardis). Šiuo metu kaime gyventojų šia pavarde nėra.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čečiškiai (Biržai)

**Čečiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, Pyvesos kairiajame krante, 6 km į pietus nuo Kučgalio. Vakarinė kaimo dalis yra Kupiškio rajone. Kaimo pakraščiu Pyvesą teka Vainupio upelis.

Tarpukariu priklausė Rokiškio apskrities Pandėlio valsčiui. 1923 m. buvo 15 ūkių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čekaičiai

**Čekaičiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Ušnėnų.

## Etimologija

Kaimo vardas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *[[Čekaitis]]*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čekiškės

**Čekiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Ažulaukės.

## Etimologija

Kaimo vardas veikiausiai yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo vieno iš asmenvardžių (*Čekas, Čekis* ar *Čekys*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čekiškiai

**Čekiškiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Daujėnų.

## Etimologija

Kaimo vardas veikiausiai yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *Čekas*, *Čekis* ar *Čekys*. Iki XXI a. pradžios kaimas vadinosi ***Čekiškiu***.

## Istorija

2016 m. birželio 15 d. pavadinimas pakeistas iš ***Čekiškis*** į ***Čekiškiai***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čelkiai

**Čelkiais** vadinami kaimai:

* Pakruojo rajone;
* Panevėžio rajone;
* Radviliškio rajone;
* Rokiškio rajone.
Čekeliai

**Čekeliai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Čižiūnų.

## Etimologija

Kaimo vardas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *Čekelis*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čekėnai

**Čekėnai** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Rudaminos.

## Istorija

1988 m. gegužės 30 d. Čekėnai prijungti prie Rudaminos, vėliau atskirti, bet apie 2010 m. balandį kaimas vėl prijungtas prie Rudaminos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čepelauka

**Čepelauka** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Imbrado, prie pat sienos su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čepeliškės

**Čepeliškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Bikėnų. IX–XII a. Čepeliškių pilkapiai (sampilai iki 14 m skersmens ir 2,5 m aukščio, apjuosti grioviais). Anksčiau kaimą sudarė 3 gyvenvietės – Čepeliškės I, Čepeliškės II ir Čepeliškės III.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čepeliškiai

**Čepeliškiai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Išlaužo. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čepelūnai

**Čepelūnai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Vydenių, prie Uosupio upelio (Čepelūnų tvenkinio). Praeina kelias .

## Etimologija
Vietovardis kilęs iš asmenvardžių *Čepẽlis, Čẽpas, Čepeliónis, Čepeliáuskas*, kurie padaryti iš lenkiško vardo *Szczepan* (= ) trumpinio.

## Istorija

XX a. pr. buvo Čepelūnų palivarkas ir dvaro valda Lydos apskrities Kaniavos valsčiuje. 1865 m. buvo Kaminskių valda, kaimiškosios apylinkės centras.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 36 žmonės, iš kurių 30 buvo užrašyti lenkais ir 6 lietuviais.

## Šaltiniai
Čepkiškės

**Čepkiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Sužionių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čepeliškė (Ignalina)

**Čepeliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Tverečiaus, Čepeliškės–Vytėnų miško apsuptyje, netoli Birvėtos upės. Praeina kelias Tverečius–Kelpučiai. Yra išlikę pirmojo pasaulinio karo gynybiniai įtvirtinimai (kultūros paminklas).

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo asmenvardžių *Čepẽlė, Čepẽlis*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui.

Prieš Antrąjį pasaulinį karą kaime buvo kalvė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čeponiškiai (Rokiškis)

**Čeponiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Pandėlio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čepukai

:: *Apie kaimą Biržų rajone žr. [[Čepukai (Biržai)]]*.

**Čepukai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Gaidės, prie Apvardų ežero, netoli sienos su Baltarusija. Eina kelias , atšaka į Švikščionis.

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 1921 m. surašymo duomenimis čia gyveno 127 žmonės, visi lenkai. Buvo Dūkšto–Drujos geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čepukai (Biržai)

**Čepukai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Klausučių, prie Juodupės upelio.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čepukėnai

**Čepukėnai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Švenčionių, 1,5 km į pietus nuo Milkuškų, per 1 km nuo sienos su Baltarusija. Keliai į Švenčionis, Milkuškas, Cibulskus.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo asmenvardžio *Čepukė́nas*.

## Istorija
Čepukėnai Švenčionių bažnyčios metrikose minimi 1745 m.

XX a. pr. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Švenčionių valsčių. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čereliai (Vilnius)

**Čereliai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čerioškavietė

**Čerioškavietė** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Vyžuonų. Šalia kaimo telkšo Dusynas, yra Vyžuonų ozas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čerkosai

**Čerkosai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Pašušvio, Šušvės kairiajame krante, priešais Mėnaičius. Praeina kelias , atšaka į Paberžius. Iš šiaurės prieina Legečių ir Paberžių miškai. Stovi pakelės koplytėlė.

## Gyventojai

## Galerija

Čerkosai, 3.JPG|thumb|Čerkosų sodyba
Čerkosai, koplytėlė.JPG|255px|Koplytėlė


## Šaltiniai
Čepukiškė

**Čepukiškė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus Turmanto, prie Ildiko ežero.

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Algimanto apygardos, Kunigaikščio Margio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Černakiškė

**Černakiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Tverečiaus, 0,5 km į šiaurės vakarus nuo Guntauninkų, prie Užubalio miško. Sunykęs, likusi sodybvietė.

## Etimologija
Pavadinimas galbūt kilęs iš asmenvardžio **Černakỹs* ar panašaus, plg. pavardė *Černakáuskas*. Dar žinomas kaip **Ažubalis**.

## Istorija

XIX a. pab. Ažubalio arba Černakiškės užusienis priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui, Dysnos dvaro valdai.

Sovietmečiu priklausė Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Černiškės

**Černiškės** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Peliškių, prie magistralės .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Černiukiškė

**Černiukiškė** – buvęs kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Simno, pelkėtoje vietoje. Iki melioracijos čia buvo Černiukiškės ežerėlis.

## Istorija

Simno apylinkės Černiukiškės kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Černuliškės

**Černuliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Červiškės

**Červiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Dekaniškių, pasienyje su Baltarusija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Česnaviškis

**Česnaviškis** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Dusetų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čibirikai

**Čibirikai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Raudėnų.

## Istorija

Ardomame senkapyje rasta Marko Aurelijaus sestercija. 1962 m. moneta pateko į Telšių Kraštotyros muziejų. Moneta neskelbta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čėsniškė

:: *Apie kaimą Lazdijų rajone žr. [[Čėsniškė (Lazdijai)]]*.

**Čėsniškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Lupikų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiaukšliai

**Čiaukšliai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Jašiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čičiriai (Imbradas)

**Čičiriai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Antazavės, prie Čičirio ežero.

## Istorija

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Čiekupis

**Čiekupis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Tverečiaus, Ažubalio miške, prie pelkėto Birvėtos slėnio.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš taip pat vadinamo upelio, tekančio šalia. Jo vardas galbūt kilęs iš žodžių *čiẽkti* ʻcypti, cypsėti; spiegti, rėktiʼ ir *ùpė*.

## Istorija
Iki XX a. vid. per kaimą ėjo kelias Kalveliškė–Kliukai. Lenkmečiu tai buvo užusienis Tverečiaus valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čigonai (Šiauliai)

**Čigonai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie kelio į Gruzdžius. Pro kaimą teka Ringuva.

## Istorija

Sovietmečiu kaimas priklausė Ringuvos tarybiniam ūkiui. Čia buvo mechaninės dirbtuvės, ūkio kontora, kultūros namai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čimbarai

**Čimbarai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Dubingių, šalia Stirnos ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čimbariškės

**Čimbariškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Riešės.

Buvęs viensėdis, 2025 m. paskelbtas kaimu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiotiškiai

**Čiotiškiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 6 km nuo Pašilėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čipiškis

:: *Apie kaimą Kupiškio rajone žr. [[Čypiškiai]]*.

**Čipiškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Džiugų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čipyriai

**Čipyriai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Rokiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiriškės

**Čiriškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiuineliai

**Čiuineliai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Micaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiuiniškė

**Čiuiniškė** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 2 km nuo Purviniškės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiukai

**Čiukai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Svėdasų.

## Istorija

Iki XX a. vidurio veikė terpentino gamyklėlė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiukiškės

:: *Apie kaimą Kaišiadorių rajone žr. [[Čiukiškės (Kaišiadorys)]]*.

**Čiukiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kariotiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiuoderiškės

**Čiuoderiškės** – buvęs kaimas Marijampolės savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Baraginės.

## Istorija

Trakiškių apylinkės Čiuoderiškių kaimas 1984 m. liepos 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Čiuoderiškėse gimė kultūros veikėjas, prozininkas, publicistas, kalbininkas, tautosakininkas Mikalojus Akelaitis (1829–1887).

## Šaltiniai
Čiurkiškiai

**Čiurkiškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Žemųjų Viesų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiurlionys II

**Čiurlionys II** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Krokialaukio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Čiurlionys III

**Čiurlionys III** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Krokialaukio. Šiauriau kaimo telkšo Krokialaukio tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Čiuronys

**Čiuronys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Butrimonių, šalia Šalčios–Tetėnų miškų.

## Istorija
XIX a. pab. Čiuronių kaimas pateko į Lydos apskrities Aleksandravo valsčių, buvo Rakliškių dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiuladai

**Čiuladai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Antašavos. Kaime išteka Duorupio upelis.

## Istorija

Sovietmečiu priklausė J. Janonio kolūkiui.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Čiuladuose 1913 m. rugpjūčio 4 d. gimė veterinarijos gydytojas, biomedicinos mokslų daktaras Domininkas Kukenys.

## Šaltiniai
Čiunkiai

**Čiunkiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Andrioniškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiužiūnai

**Čiužiūnai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Ariogalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čivai (Panevėžys)

**Čivai** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Karsakiškio, prie Sausinės upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiviškės

**Čiviškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Paparčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiviškiai

**Čiviškiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 14 km nuo Leliūnų, 3 km į pietvakarius nuo Šiaudinių.

## Istorija

Iki XX a. pr. kaimas vadintas ***Michalovka***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čivyliškiai

**Čivyliškiai** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Zibalų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čivyliškis

**Čivyliškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Skiemonių, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čivonys (Druskininkai)

**Čivonys** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Leipalingio. Susidaręs 2000 m. įkūrus Druskininkų savivaldybę ir atskyrus dalį vakarinių negyvenamų Čivonių kaimo Lazdijų rajone žemių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čivonys (Lazdijai)

**Čivonys** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Veisiejų, prie Šlavanto ežero bei kelio . Netoliese yra Čivonių pelkė, Liubelio gamtinis rezervatas (Veisiejų RP).

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš asmenvardžio **Čivonis* (plg. pavardės *Či̇̀vas, Čivi̇̀nskas*).

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių ir parapiją. Rytuose buvo Čivonių Merkinės dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čivyliai (reikšmės)

**Čivyliais** vadinami kaimai:

* Molėtų rajone:
** Giedraičių seniūnijoje,
** Suginčių seniūnijoje;
* Rokiškio rajone.
Čivyliai (Giedraičiai)

**Čivyliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Giedraičių. 

## Istorija

Kaimas minimas 1777 m. Giedraičių bažnyčios mirusiųjų metrikų knygoje. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čivonys (Avižieniai)

**Čivonys** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Veisiejų, prie Vilko ežero.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš asmenvardžio **Čivonis* (plg. pavardės *Či̇̀vas, Čivi̇̀nskas*).

## Istorija

XIX a. buvo Čivonių Merkinės dvaras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Bronys Savukynas (1930–2008), filologas, kalbininkas, vertėjas, redaktorius.

## Šaltiniai
Čižai

**Čižai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Kamajų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiželiškė

**Čiželiškė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kimbartiškės. 

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižikai

:: *Apie kaimą Lenkijoje žr. [[Čižikai (Lenkija)]]*.

**Čižikai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 10 km į rytus nuo Krokialaukio. Šiauriau kaimo telkšo Ūdrijos ežeras, vakaruose auga miškas Alksnynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiškė

:: *Apie kaimą Švenčionių rajone žr. [[Čižiškė (Švenčionys)]]*.

**Čižiškė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Skirlėnų, prie Jusinės upės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiškės (Utena)

**Čižiškės** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Sudeikių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiškės (Vilnius)

**Čižiškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 12 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiškiai

**Čižiškiais** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone;
* Molėtų rajone;
* Pasvalio rajone;
* Vilkaviškio rajone:
** Pilviškių seniūnijoje,
** Vištyčio seniūnijoje.
Čižiškiai (Ignalina)

**Čižiškiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Ceikinių, pamiškėje, prie Miškinės upelio. Praeina kelias Ceikiniai–Zablatiškė.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Čižas|Či̇̀žas]]*. Šaltiniuose vietovė minima nuo 1707 m.

## Istorija
XIX a. pab. buvo kaimas Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiškiai (Pasvalys)

**Čižiškiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pasvalio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiškiai (Pilviškiai)

**Čižiškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Stirnėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiškis (Biržai)

**Čižiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, Apaščios dešinajame krante, Galvokų šile, 11 km į pietvakarius nuo Papilio, 6 km į vakarus nuo Kupreliškio. Negyvenamas, sodybos išnykusios.

Pirmą kartą paminėtas 1673 m. Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventoriuje. 1923 m. buvo 2 ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiūnai (Ignalina)

**Čižiūnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Rimšės, Dysnų ežero rytiniame krante, prie kelio . Tuoj rytuose prasideda Pušnies telmologinis draustinis. Yra kaimo kapinaitės su nedidele koplyčia.

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 1921 m. surašymo duomenimis čia gyveno 3 lenkai ir 201 kitų tautybių žmogus (daugiausia lietuviai).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiūnai (Alytus)

**Čižiūnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Pivašiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kameralistika

**Kameralistika** ( 'kambarys'), *kameralistinė apskaita* arba *kameralistinė buhalterija* – specialus administravimo ir ekonomikos, buhalterinės apskaitos žinių disciplinų ciklas, dėstytas Europos Viduramžių universitetuose; apskaitos procesas.

## Istorija
1762 m. Kameralistiką išplėtojo Austrijos karaliaus rūmų patarėjas (*Hofrat*) Johann Mathias Puechberg

## Kameralistika ir dopika
Priešingai nei dopika (vadinamoji *dviguba buhalterija*), šiuo metu praktikuojama kameralistika (išimtis: Viurtembergo *Geldverbundrechnung*) į kasą patenkančios pajamos (įmokėjimai) ir išlaidos (išmokėjimai) vertinami skirtingai.

## Literatūra
* Rudolf Johns: Kameralistik. Grundlagen einer erwerbswirtschaftlichen Rechnung im Kameralstil. Wiesbaden 1951.

## Šaltiniai
Racionalumas

**Racionalumas** – mąstymo bei veiklos būdas paremtas protu ir logika, siekiant tikslingai ir efektyviai išnaudoti aplinkybes bei valdomus išteklius. Įvertinami galimų sprendimų kainos ir tikėtinų rezultatų santykio pokyčiai, kylančios rizikos, ekonominis ir technologinis pagrįstumas.

Toks veiklos būdas gali būti pastebimas institucijų ar kitokių organizacijų veikloje. Racionalia gali būti pavadinta ir racionaliai organizuota veikla, paremta sprendimų priėmimo taisyklėmis, kuriomis maksimizuojamas tikslo siekimas.

Sprendimų priėmimo analizėje naudojama sąvoka turi du kontekstus:
# ekonominis racionalumas
# biurokratinis racionalumas

## Ekonominis racionalumas
Racionalumas, kaip jis suprantamas viešosios politikos analizėje, kildinamas iš *homo economicus* modelio. „Ekonominis žmogus“, t. y., racionalas - tai individas, kurio veikla grindžiama savo naudos išskaičiavimu. Priimdamas sprendimus toks individas pirmiausia įsigyja visą reikiamą informaciją, pagal tą informaciją įvertina skirtingas alternatyvas ir tada pasirenka tą alternatyvą, kuri leidžia lengviausiai pasiekti jo tikslus arba patenkinti jo interesus. 

Iš autorių nagrinėjusių racionalumo vaidmenį viešojoje politikoje svarbų vaidmenį atliko Simonas, Lindblomas, Marchas, Olsenas, Cyertas, Cohenas

## Biurokratinis racionalumas
Kitas kontekstas, kuriame formavosi „racionalumo“ koncepcija, buvo organizacijų analizė. Racionalumas daugiausia dėl vokiečių sociologo *[[Max Weber]]* įtakos tapo įtvirtinta tema sprendimų priėmimo analizėje. Pasak M. Weber, pagrindinė kapitalizmo jėga - jo gebėjimas skleisti tos rūšies instrumentinį racionalumą, kurį simbolizuoja mašinos. Organizacinis mašinos analogas pramoninėje visuomenėje yra biurokratija. 

Žymūs racionalumo tyrėjai - *Marx*, *M. Weber*.

## Šaltiniai
* W. Parsons. Viešoji politika. Politikos analizės  teorijos ir praktikos įvadas. -Vilnius: Eugrimas, 2001.
* V. Vaitkevičiūtė. Tarptautinių žodžių žodynas. Ketvirtas papildytas ir pataisytas leidimas.- Vilnius: Žodynas, 2007.
Čižiškiai (Vištytis)

**Čižiškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Vištyčio, rytiniame Vištyčio ežero krante, šalia Rusijos ir Lenkijos sienų. Pro kaimą eina kelias . Piečiau kaimo dunkso miškas Šilelis su stovyklaviete, šaltiniu ir įrengtu pažintiniu taku. Ant ežero kranto įsikūręs viešbutis-kempingas „Viktorija“.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Čižas|Či̇̀žas]], Či̇̀žius, Čižỹs* ar panašaus.

## Istorija
XX a. pr. buvo Čižiškių kaimas (dar vadintas Papiernia ar Popiernyčia) Vilkaviškio apskrities Vištyčio valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bujukanis

**Bujukanis** (), *Bujukanio sektorius* – šiaurės vakarinis Kišiniovo municipijaus sektorius tarp Kalia Ešiloro (buvusios Kuibyševo) gatvės, Valia Moriloro () parko ir Balkanų plento. Pavadinimas kilęs iš šioje vietovėje buvusio kaimo pavadinimo.

## Istorija
Bujukanis žinomas nuo XV a. antros pusės. XVI a. pabaigoje – XVII a. pradžioje Bujukanio kaimas buvo rezešių valdos, vėliau – bojarino D. Paleologo.

1608 m. dovanojimo rašte gospodaris Konstantinas Movila paskyrė Chodoro ir Paraskos palikuonims Bujukanio kaimą, esantį Lapušnos krašte ant Biko upės, su vieta prie upės tvenkiniui ir malūnui. Pagal 1610 m. gruodžio 18 d. raštą Dumitrakei Kiricei atiteko dvi Bujukanio dalys, kurias jam pardavė keli savininkai, vienas kurių buvo Andronikas Raška, Dregelušio sūnus, Nastios Bujuk anūkas. Šis raštas paliudija, kad kaimo pavadinimas kilo iš pavardės Bujuk ().

Nuo maždaug 1620 m. Bujukanis – Jasų vienuolyno Galatos nuosavybė.

Vietiniai gyventojai tuo metu daugiausia gyveno iš žemdirbystės. Kaime gyveno ir kalviai, dailidės, kubiliai, kailiadirbiai, šikšniai.

Nuo 1830 m. Bujukanis ėmė darytis Kišiniovo priemiesčiu.

Po Antrojo pasaulinio karo Bujukanio teritoriją imta aktyviai užstatyti, pradžioje vieno-dviejų aukštų namais, o nuo maždaug 1960 m. – daugiaaukščiais pastatais.

Dabar Bujukanyje vyrauja 5, 9 ir 16 aukštų pastatai. Sektoriuje yra tarptautinis parodų centras *Moldekspo*,pedagoginis Jonos Kriangės vardo universitetas, kino teatras „Flakera“, Valia Moriloro, Alunelulo ir Dendrarijaus parkai.

## Svarbiausios gatvės
* Kalia Ešiloro (buvusi Kuibyševo)
* Vasilės Lupu
* Jonos Kriangės
* Albos Julijos (buvusi Engelso)
* Jono Pelivano
* Aldios Teodorovičiaus (buvusi Laisvės)

## Administracinis suskirstymas
Bujukanio sektoriuje yra šie gyvenamieji punktai:
* miestai Vatra ir Durleštis
* kaimai Gidigičis, Dumbrava, Kondrica, Trušenis

Sektoriaus administracija yra sektoriaus pretūra, kurios pastatas yra Michajaus Vitiazu gatvėje, name Nr. 2. Pretorius – Valerijus Nemerenka.
Dažinis prožirnis

**Dažinis prožirnis** – *[[Genista]]* šeimos narys, augantis ir Lietuvoje. 1899 m. iš šio augalo pirmą kartą buvo išskirtas izofalavonas, kurio pavadinimas *[[genisteinas]]* atspindi augalo pavadinimą. Genisteinas yra taikomas kaip papildoma priemonė, gydant kai kurias vėžio formas.

## Literatūra
Čyčeliai

**Čyčeliai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Naujo Strūnaičio.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čypiškis

**Čypiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Vabalninko.

## Istorija

Čypiškis istorijos šaltiniuse paminėtas 1542 m. gruodžio 17 d. 1584 m. Čypiškio palivarką nusipirko Kristupas Radvila Perkūnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čubelė

**Čubelė** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Skirlėnų, prie kelio . Kaimo rytiniu pakrašiu teka Žeimena.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dabašinskai

**Dabašinskai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Verėduvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dabrai

**Dabrai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kalesninkų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dabravolė (Kaišiadorys)

**Dabravolė** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Žaslių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dabužiai II

**Dabužiai II** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Šeimyniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dabužynė

**Dabužynė** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Gelvonų ir 5 km nuo Bagaslaviškio miestelio. Kaimas yra tarp Gelvanės ir Stavarygalos ežerų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daciai

**Daciai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Šerkšnėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Dabužių apylinkė

**Dabužių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kavarsko valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kavarsko rajonui. 1954 m. prijungtos Pienionių apylinkė ir Dvarelių apylinkė, 1963 m. – Repšėnų apylinkė. 1971 m. kovo 12 d. Dabužių apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Budrių apylinkės, Šeimyniškių apylinkės ir Traupio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Paryžiaus Komunos“, „Laisvės“ ir „Pergalės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 70,9 || 3189 () || „Pergalės“ kolūkis, „Laisvės“ kolūkis, „Paryžiaus Komunos“ kolūkis  || 43 kaimai, 18 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 2769 || || 60 kaimų, 9 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Dadotkai

**Dadotkai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Nevarėnų.

## Istorija

Dadotkų dvarelį XIX a.–XX a. pr. valdė Daukantai. XX a. pr. garsus gydytojas Jurgis Petras Daukantas (1826–1913) kaime įrengė ligonių kabinetą ir priiminėjo lankytojus.

1977 m. rastas Dadotkų lobis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pranas Keinys (1870–1940), Rusijos imperijos Dūmos deputatas.

## Šaltiniai
Dagia

**Dagia** – upė Aukštaitijoje, Anykščių rajone; kairysis Šventosios intakas. Prasideda ties Staškūniškiu, teka į vakarus. Įteka į Šventąją netoli Jakšiškio.

## Etimologija

Upėvardis kildinamas iš žodžio *dagas* („gaisras, degimas“).

## Šaltiniai
Dagia (reikšmės)

**Dagia** vadinama:

* upė, Šventosios intakas;
* kaimai Anykščių rajone:
** Dagia I,
** Dagia II,
** Dagia III.
Dagiliai (Kiduliai)

**Dagiliai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 16 km nuo Šiaudinės, 1 km į pietus nuo kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dagiliai (Plokščiai)

**Dagiliai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Plokščių, 1 km į šiaurę nuo kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dagiliai (Zarasai)

**Dagiliai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Suvieko, ant Lukšto ežero kranto, supamas miškelių, raistų. Ateina keliukas nuo Patiltinių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dagiliai

**Dagiliais** vadinami kaimai:

* Rokiškio rajone;
* Šakių rajone:
** Kidulių seniūnijoje,
** Plokščių seniūnijoje;
* Zarasų rajone.
Dagia I

**Dagia I** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Pravydžių, kairiajame Šventosios krante (ties Dagios žiotimis). Dagios kaimo teritorijoje aptiktas naudingųjų iškasenų telkinys – smėlio ir žvyro klodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dagūniškės

**Dagūniškės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Inturkės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dailidėnai

**Dailidėnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Eitminiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dailidės (reikšmės)

**Dailidėmis** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone;
* Molėtų rajone;
* Šalčininkų rajone:
** Butrimonių seniūnijoje,
** Poškonių seniūnijoje;
* Trakų rajone.
Dailidės (Trakai)

**Dailidės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Rūdiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dailidiškės

**Dailidiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Eitminiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dailidiškis

**Dailidiškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Upytės.

## Gyventojai

## Šaltiniai