open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Narvalas

**Narvalas** (*Monodon monoceros*) – narvalinių (*Monodontidae*) šeimos banginis, kūnu panašus į baltąjį delfiną ir Iravadžio delfiną. Retai sutinkamas piečiau 70° šiaurės platumos. Narvalas ir baltasis delfinas yra vienintelės narvalinių šeimos rūšys, galbūt giminingas yra ir Iravadžio delfinas. Narvalai minta žuvimis ir kalmarais.

Rūšies pavadinimas kilęs iš senovės norvegų žodžio *náhvalr*, reiškiančio „banginis lavonas“. Tai greičiausiai susiję su suaugusio narvalo odos baltai pilka spalva arba narvalo sugebėjimu gulėti pilvu į viršų nejudant keletą minučių.

## Fiziniai duomenys
Neskaičiuojant ilties narvalų kūno ilgis siekia 4-5 metrus. Patinai sveria iki 1 450 kg, patelės apie 900 kg. Kūnas balkšvas.

Išskirtiniausia narvalų patinų savybė yra viena labai ilga iltis, kuri yra dantis augantis iš viršutinio žandikaulio kairės pusės. Iltis gali būti iki 2,8 m ilgio ir sverti iki 10 kg. Vienas iš 500 patinų turi ir antrą iltį, kuri atsiranda, kai dešinysis dantis, paprastai mažas, taip pat išauga. Retais atvejais iltį turi ir narvalų patelės.

Ilties paskirtis ilgai buvo diskutuotina. Pagal ankstyviausias mokslines teorijas buvo spėjama, kad iltis naudojama pramušti ledą, dengiantį narvalų paplitimo arealą Arkties vandenyne. Pagal kitus spėjimus iltis yra echolokacijos priemonė. Pastaraisiais metais mokslininkai linksta prie išvados, kad iltis pirmiausia naudojama kaip patinų pasirodymo prieš pateles priemonė: didžiausias iltis turintys patinai greičiau patraukia pateles.

Pagal naują mokslininkų, vadovaujamų Martin T. Nweeia, tyrimą galima manyti, kad iltis iš tikro yra jutimo organas http://web.med.harvard.edu/sites/RELEASES/html/12_13nweeia.html .

Kaip ir dramblių iltys, nulūžusios narvalų iltys neatauga.
## Šaltiniai
Smailiasnukė varlė

**Smailiasnukė varlė** (*Rana arvalis*) – varlių (*Ranidae*) šeimos varliagyvis. Dydis 40-70 mm. Panaši į pievinę varlę, tik snukis smailesnis. Kūno viršus rudas ar pilkai rudas su juosvomis įvairaus dydžio ir kontrastingumo dėmėmis. Pilvas baltas ar gelsvas, beveik visada vienspalvis. Smilkinių dėmės kaip rusvosios varlės. Patinai tuoktuvių metu būna žydri.

Aptinkama visur, bet retesnė už rusvąją varlę. Gyvena pelkėtose vietose. Neršia vandenyje. Jaunikliai po metamorfozės bei subrendę individai maitinasi sausumoje. Būdingos pavasarinės ir rudeninės migracijos į žiemojimo vietas ir atgal į nerštavietes. Po neršto gyvena įvairaus tipo ir sudėties miškuose, krūmynuose, dirbamuose laukuose, tarpmiškių pievose ir kt.

Rūšis saugoma Berno konvencijos (III apsaugos kategorija). Lietuvoje yra pakankamai dažnos.

## Taip pat skaitykite
* Lietuvos vietinių varliagyvių sąrašas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Smailiasnukė varlė (Rana arvalis) per glis.lt
* Smailiasnukė varlė (Rana arvalis) per naturephoto-cz.com
* Lietuvos raudonoji knyga (varliagyviai) 
* Lietuvos gamtos fondas: varliagyviai (glis.lt)
* Dėmesio vairuotojai: Lietuvos keliuose jau šokuoja varlės (grynas.delfi.lt)
Beluga

Žodis ***beluga*** gali reikšti:

* beluga () – didysis eršketas (*Huso huso*);
* baltasis delfinas () – delfinas *Delphinapterus leucas*.
* *[[Airbus Beluga]]* – lėktuvas *Airbus A300-600ST Beluga*


Vaizdas:VOA - Caviar farm in South Korea - 2.jpg|Didysis eršketas
Vaizdas:Beluga03.jpg|Baltasis delfinas
File:Delphinapterus leucas Bubble Ring.JPG|Baltieji delfinai
File:A300-600ST 1 New Colour.JPG|Lėktuvas *Airbus Beluga*


Белуга (значения)
Baltasis banginis

**Baltasis banginis** (*Delphinapterus leucas*) – narvalinių (*Monodontidae*) šeimos žinduolis.

Oda vienspalvė, jos atspalvis keičiasi priklausomai nuo amžiaus: tik ką gimę jaunikliai tamsiai mėlyni, po metų oda tampa pilka ar pilkai melsva, 3-5 metų individai visiškai balti.

## Paplitimas

Paplitęs arktiniuose ir subarktiniuose vandenyse, nuo 50° N iki 80° N. Kartais sutinkamas ir prie Lietuvos krantų.

Pasaulinė baltųjų banginių populiacija – maždaug 100000 individų. Lyginant su kitais banginiais, tai gana gausi populiacija, tačiau daug mažesnė už buvusią praeityje. Pagrindinės populiacijos mažėjimo priežastys – vandens tarša ir nesaikinga medžioklė.

## Gyvenimo būdas
Baltieji banginiai gyvena grupėmis, tačiau jos nėra stabilios – individai dažnai migruoja iš vienos grupės į kitą. Tvirčiausi socialiniai ryšiai sieja motinas ir jų jauniklius. Jaunikliai pienu gali būti maitinami iki dvejų metų. Baltieji banginiai gana žaismingi.

Plaukioja lėtai. Tai vieni iš nedaugelio banginių, galinčių plaukti atbulomis.

Maitinasi daugiausiai žuvimis. Taip pat ėda galvakojus moliuskus, vėžiagyvius.


Image:Belugawhale MMC.jpg|Baltasis banginis
Image:Dl-20 beluga.jpg


## Dauginimasis
Patelės dažniausiai gimdo kas trejus metus. Poruojasi dažniausiai vasario – gegužės mėnesiais, bet gali poruotis ir kitu metų laiku. Nėštumas trunka 12-14,5 mėnesių. Naujagimiai sveria apie 80 kg ir yra apie 1,5 m ilgio. Jaunikliai priklausomi nuo motinos mažiausiai 2 metus. Patinai lytiškai subręsta 4-7 metų, patelės – 6-9 metų. Baltieji banginiai gali išgyventi 50 metų ir daugiau.

## Išnašos
Ganginis delfinas

**Ganginis delfinas**, *Gango delfinas* (, , *Indus River Dolphin*, ) – upinių delfinų (*Platanistidae*) šeimos žinduolis, kuris užauga iki 2,5 m ilgio ir 85 kg svorio. Tai gėlavandenė rūšis, gyvenanti drumstame Gango ir Indo upių vandenyje. Akys redukuotos. Nugara pilka, pilvas šviesiai rožinis. Turi būdingus plačius plaukmenis ir ilgą, laibą „snapą“, kuriame 26-39 poros viršutinių ir 26-35 poros apatinių aštrių dantų. Priekiniai dantys išlindę iš snapo galo ir suformuoja narvą žuvims, kiautuotam ir panašiam grobiui ant dugno ar netoli jo gaudyti. Kaklas lankstus, todėl gali pasukti galvą stačiu kampu. 

Gyvena mažomis grupėmis, paprastai po 4-6, kartais iki 30 individų.

Žinomi du porūšiai:
* Indo upės delfinas (*Platanista gangetica minor*) – paplitęs Indo upėje ir jos intakuose.
* Gango upės delfinas (*Platanista gangetica gangetica*) – paplitęs Gango ir Bramaputros  upių baseine.
Ilgapelekė grinda

**Ilgapelekė grinda** (*Globicephala melas*) – delfininių (*Delphinidae*) šeimos, grindų (*Globicephala*) genties jūrų žinduolis. Ilgis iki 6,5 m ilgio. Dažna Atlanto vandenyne.

## Anatomija ir morfologija
Rūšis dimorfinė. Patelės užauga iki 5,8 m ir sveria 1 800 kg, patinai – iki 7,6 m ir sveria 3 500 kg.

Ilgapelekė grinda turi daugiausiai neuronų iš visų žinduolių (dvigubai daugiau negu žmogus).

## Elgesys
Ilgapelekės grindos – socialūs gyvūnai. Dažniausiai matomi grupėse, kurias sudaro pora individų arba tūkstančiai delfinų, nors 20-150 individų grupės yra dažniausios. Atlikti tyrimai parodė, jog rūšis dažnai suformuoja mažus ir ilgalaikius 8-12 individų vienetus.

Rūšies grupės buvo stebimos bendraujant su afalinomis, Atlanto baltaisiais ir Riso delfinais.

## Galerija

Vaizdas:Walmuseum Húsavík - Skelett Grindwal.jpg|thumb|left|Ilgapelekės grindos skeletas
Vaizdas:Long finned pilot whale skeleton.jpg
Vaizdas:LF Pilot Whale Goban Spur.jpg|thumb|left|Ilgapelekė grinda su jaunikliu Airijoje
Vaizdas:LF Pilot Whales Goban Spur.jpg|thumb|left|Ilgapelekės grindos Airijoje


## Šaltiniai
Mažoji kūdrinė varlė

**Mažoji kūdrinė varlė**, arba **kūdrinė varlė** (*Pelophylax lessonae*) – varlių (*Ranidae*) šeimos varliagyvis, kuris morfologiškai labai panašus į didžiąją kūdrinę varlę ir yra pats mažiausias iš visų žaliųjų varlių rūšių. Kūnas šviesiai žalios spalvos, pilvelis balsvas, o pakraščiai gelsvi. 

Gyvena nedideliuose, sekliuose, vandens augalais užžėlusiuose telkiniuose: kūdrose, tvenkiniuose, karjeruose, durpynų balose, upių senvagėse. Kartais pavyksta aptikti net ir labai užterštose kūdrose. Vengia tekančio vandens. Neršia, maitinasi ir žiemoja vandenyje. Karštomis vasaros dienomis trumpam išlipa į sausumą pasišildyti.

Žiemoja įsikasusi į gruntą. Radus nelaiku, per atlydį į paviršių išlindusią varlę, reikia jai padėti pasislėpti po samanomis arba iškasus duobelę, užžerti žemėmis, kadangi prie minusinės temperatūros šis šaltakraujis gyvūnas lauke neišgyvens.

Lietuvoje dažna, plačiai paplitusi rūšis.

Saugoma Berno konvencijos (III apsaugos kategorija).

## Dauginimasis

Poruojasi gegužės mėnesį. Poravimosi metu varlės išpūsdamos žandus ir pro burną išleisdamos orą kurkia. Kurkulus sudeda po vandeniu. Buožgalviai iš jų išsirita maždaug per savaitę.

## Taip pat skaitykite
* Lietuvos vietinių varliagyvių sąrašas

## Nuorodos
* Mažoji kūdrinė varlė (glis.lt)
* Lietuvos raudonoji knyga (varliagyviai) 
* Lietuvos gamtos fondas: varliagyviai (glis.lt)
Plunksnasparniai

**Plunksnasparniai** (*Alucitidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima, kuriai priklauso nedideli, gležni, maždaug 8-18 mm dydžio drugiai, kurių sparnai suskaldyti į 6 skiautes. Vikšrai gyvena augalų stiebuose, kur sukelia sustorėjimus, vadinamus galais, taip pat žiedynuose.

Tai nedidelė šeima – aprašyta 130 rūšių. Lietuvoje gyvena dvi retos rūšys: *Alucita dodecadactyla* (rasta Kaune ir Vilniuje ant sausmedžio) ir *Alucita hexadactyla* (rasta Nidoje). Drugiai skraido liepos – rugpjūčio mėn.
Ežerinė varlė

**Ežerinė varlė** (*Pelophylax ridibundus sin. Rana ridibunda*) – varlių (*Ranidae*) šeimos varliagyvis. Pati didžiausia iš visų žaliųjų varlių rūšių. Dydis 70-100 mm. Nugaros fonas pilkai ar rusvai žalias, dėmės juosvos arba tamsiai žalios. Kartais išilgai nugaros būna siaurutė šviesi juostelė. Pilvas pilkšvai baltas ar gelsvas, dažnai išmargintas tamsiomis demelėmis ir taškeliais. Šlaunų viršus žalsvas, išmargintas rudomis dėmelėmis. Patinų rezonatoriai pilki.

Labai aktyvus, stiprus ir grobuoniškas varliagyvis. Aptinkamas prie upių, ežerų, taip pat kūdrose, karjerų vandens telkiniuose. Daugiausia laiko praleidžia vandenyje. Mėgsta gyventi nedideliais būriais.

Žiemoja įsikasusi į gruntą. Radus nelaiku, per atlydį į paviršių išlindusią varlę, reikia jai padėti pasislėpti po samanomis arba iškasus duobelę, užžerti žemėmis, kadangi prie minusinės temperatūros šis šaltakraujis gyvūnas lauke neišgyvens.

Lietuvoje retoka ir negausi. Dažnesnė Kuršių ir Kauno marių pakrantėse, Nemuno deltoje. 

Rūšis saugoma Berno konvencijos (III kategorija).

## Taip pat skaitykite
* Lietuvos vietinių varliagyvių sąrašas

## Nuorodos
* Lietuvos raudonoji knyga (varliagyviai) 
* Lietuvos gamtos fondas: varliagyviai (glis.lt)
* Ežerinė varlė (naturephoto-cz.com) nuotraukų galerija
* Ežerinė varlė (naturephoto.lt) nuotraukų galerija
1531 m.

**1531** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai
**Nedatuota**

* Karalius Žygimantas Senasis suteikė teisę statyti Akmenės miestelį ir rengti jame turgus;
* Pirmą kartą paminėtas totoriams priklausęs Kaišiadorių dvaras;
* Pirmą kartą paminėtas Pakruojo dvaras;

## Pasaulyje

### Įvykiai

* '''Sausio 26''' d. – žemės drebėjimo metu smarkiai apgriauta Lisabona;
* '''Balandžio 12''' d. – nužudytas Songajaus imperatorius Askia Musa;
* '''Balandžio 16''' d. – oficialiai įkurtas Pueblos miestas (Meksika) - pirmasis europiečių miestas Amerikoje ne indėnų gyvenvietės vietoje;
* '''Rugpjūčio 22''' d. – Obertyno mūšis - Lenkijos Karalystės pajėgos sumušė tris kartus didesnę Moldavijos gaspadoriaus Petru Rarešo kariuomenę;

### Mirtys
* **[[Kovo 6]]** d. – Pedro Arias de Ávila, ispanų konkistadoras, karys, valdininkas (g. 1440 m.).
*'''Liepos 7''' d. – Tilman Riemenschneider, vokiečių skulptorius (g. 1460 m.)
* **[[Spalio 11]]** d. – Huldrych Zwingli, Ciūricho protestantų lyderis. Ciūricho reformacijos judėjimas kartu su Ženevos reformacijos judėjimu sudarė pagrindą Reformuotai bažnyčiai. Nepriklausomai nuo Liuterio, Cvinglis priėjo panašių išvadų studijuodamas Šventąjį Raštą iš mokslininko humanisto pozicijų (g. 1484 m.).

**Nedatuota**

* Simonas Grunau, vokiečių kronikininkas, „Prūsijos kronika“ autorius (g. 1470 m.).

## Nuorodos
1532 m.

**1532** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Simonas Simonijus, Stepono Batoro rūmų gydytojas, LDK Reformacijos veikėjas, pirmųjų Lietuvoje, Vilniuje išspausdintų Medicinos knygų („Medicinos ir gamtamoksliniai komentarai apie tai, kas parašyta“ ir „Apie penkių migdolų galią stabdant girtumą“) autorius (m. 1602 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Stanislovas Stanislovaitis Kęsgaila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, valstybės ir karinis veikėjas (g. 1503 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Jermakas, Dono kazokų atamanas, vienas pirmųjų Sibiro užkariautojų (m. 1585 m.).

## Nuorodos
1534 m.

**1534** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai

* **[[Rugpjūtis]]**
* nesėkminga Černigovo apgultis - mėginimas atsiimti šį, 1508 m. LDK prarastą miestą

### Gimtadieniai
* **[[Balandžio 13]]** d. – Vaclovas Virbickis, XVI a. Žemaičių vyskupas (m. 1555 m.).

### Mirtys
* **[[Vasario 15]]** d. – Barbora, Lietuvos didžiojo kunigaikščio ir Lenkijos karaliaus Kazimiero Jogailaičio ir Elžbietos Habsburgaitės duktė (g. 1478 m.).
* **[[Rugsėjo 15]]** d. – Mykolas Glinskis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės ir Maskvos didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas (g. 1460 m.).

**Nedatuota**

* Petras Kiška, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, Drogičino seniūnas, 1521-1532 m. Polocko vaivada, nuo 1532 m. Тrakų kaštelionas ir Žemaitijos seniūnas.
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Spalio 13]]** d. – Popiežiumi išrinktas Paulius III (g. 1468 m. - m. 1549 m. lapkričio 10 d.), popiežiaus pareigas ėjo iki 1549 m. lapkričio 10 d.

### Gimtadieniai
* **[[Birželio 23]]** d. – Oda Nobunaga, svarbus Sengoku laikotarpio Japonijos istorijoje daimis. Jis buvo antrasis Oda Nobuhide, šugo (karinio valdytojo), turėjusio žemių Ovario provincijoje, sūnus. Nobunaga per nuolatinius karus nugalėjo trečdalį Japonijos daimių iki mirties 1582 m. Jo įpėdinis Tojotomi Hidejoši, Odos ištikimas rėmėjas, tapo pirmuoju žmogumi užkariavusiu Japoniją ir ją valdžiusiu nuo Ōnin karo laikų (m. 1582 m.).
* **[[Liepos 1]]** d. – Frederikas II, 1559-1588 m. Danijos ir Norvegijos karalius (m. 1588 m.).

**Nedatuota**

* Jonas Lasickis, lenkų bajoras, radikaliosios reformacijos veikėjas, aktyvus kovotojas su katalikybe (m. 1599 m.).
### Mirtys
* **[[Rugsėjo 25]]** d. – Klemensas VII, Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1523 m. lapkričio 18 d. iki mirties (g. 1478 m.).

## Nuorodos
1535 m.

**1535** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Grigalius Valavičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės politinis veikėjas (m. 1580 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Eustachijus Daškevičius, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės karinis veikėjas.
* Ulrichas Hozijus, Lietuvos statybininkas (g. 1455 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Spalio 4]]** d. – išleistas pirmas pilnas Biblijos vertimas į anglų kalbą.
### Gimtadieniai
* **[[Liepos 22]]** d. – Katarina Stenbock, Švedijos karaliaus Gustavo I žmona ir Švedijos karalienė (m. 1621 m.).

**Nedatuota**

* Seras Martinas Frobišeris, anglų jūrininkas iš Veikfyldo, Jorkšyras (m. 1594 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Vasario 11]]** d. – Popiežius Grigalius XIV (m. 1591 m. spalio 16 d.), popiežiaus pareigas ėjo nuo 1590 m. gruodžio 5 d. iki 1591 m. spalio 16 d.;
* **[[Birželio 2]]** d. – Popiežius Leonas XI (m. 1605 m. balandžio 27 d.), popiežiaus pareigas ėjo nuo 1605 m. balandžio 1 d. iki 1605 m. balandžio 27 d.

### Mirtys
* **[[Birželio 6]]** d. – Tomas Moras, anglų advokatas, rašytojas, humanistas, politikas, knygos „Utopija“ autorius, Katalikų bažnyčios šventasis, kankinys. Lordas Kancleris nuo 1529 iki 1532 m (g. 1478 m.).
## Nuorodos
1536 m.

**1536** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 2]]** d. – Petras Skarga, SJ, LDK visuomenės veikėjas, jėzuitas, hagiografas, rašytojas, polemikas, teologas, kontrreformacijos kovotojas (m. 1612 m.).

**Nedatuota**

* Jonas Bretkūnas, vienas lietuvių raštijos pradininkų, religinių raštų rengėjas, Biblijos vertėjas, istorikas (m. 1602 m.).
* Merkelis Giedraitis, iš Giedraičių giminės kilęs kunigaikštis, Žemaičių vyskupas, lietuvių raštijos veikėjas (m. 1609 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 2]]** d. – Tojotomi Hidejoši, Sengoku laikotarpio daimis, kuris suvienijo Japoniją. Tojotomi Hidejoši buvo savo pono Odos Nobunagos įpėdinis ir užbaigė Sengoku laikotarpį. Jo valdymas dažnai vadinamas Momojama laikotarpiu pagal jo pilį. Tojotomi Hidejoši atsimenamas dėl daugybės pradėtų kultūrinių tradicijų, pvz.: jis leido tik samurajams nešiotis ginklus. Hidejoši laikomas antruoju iš Japonijos "vienytojų" (m. 1598 m.).
* **[[Vasario 24]]** d. – Klemensas VIII, Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1592 m. sausio 30 d. iki mirties (m. 1605 m.).
### Mirtys
* **[[Liepos 11]]** d. – Erazmas Deziderijus Roterdamietis, nyderlandų dvasininkas, vienas garsiausių humanistų, filosofas bei teologijos mokslų daktaras. Tikrieji vardas ir pavardė – Gerhardas Gerhadsas (g. 1469 m.).
* **[[Rugpjūčio 13]]** d. – Gonsalas Gereras, jūreivis, pirmasis europietis, ispanas, tapęs ikikolumbinės majų civilizacijos nariu ir susilaukęs pirmųjų istorijoje metisų vaikų (indėniškos kilmės palikuonių) (g. 1470 m.).

## Nuorodos
1537 m.

**1537** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Jonas Chodkevičius, LDK didikas iš Chodkevičių giminės, Žemaitijos seniūnas, LDK didysis maršalka, Lietuvos delegacijos Liublino seime vadovas, Livonijos valdytojas (m. 1579 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Gegužės 20]]** d. – Heronimas Fabricijus, italų anatomas (m. 1619 m.).
* **[[Gruodžio 11]]** d. – Don Fadrique Álvarez de Toledo, IV Albos Hercogas, ispanų karininkas, vadovavo Ispanijos kariuomenei per aštuonerių metų karą (m. 1583 m.).
### Mirtys
* **[[Birželio 24]]** d. – Pedras de Mendosa, ispanų keliautojas ir konkistadoras, pirmasis La Platos adelantadas (g. 1487 m.).

## Nuorodos
1538 m.

**1538** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Teodoras Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (m. 1618 m.).

### Mirtys
* **[[Vasario 18]]** d. – Jonas iš Lietuvos kunigaikščių, Vilniaus ir Poznanės vyskupas (g. 1499 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Aleksandras Gvanjinis, italų kronikininkas. Tarnavo Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenėje, nuo 1561 m. dalyvavo Livonijos kare (m. 1614 m.).
### Mirtys
* **[[Vasario 12]]** d. – Albrechtas Altdorferis, vokiečių tapytojas, raštuotojas bei architektas. Jis buvo svarbus peizažo tapytojas. Altdorferis buvo Albrechto Diurerio  bendralaikis (g. 1480 m.).

**Nedatuota**

* Diegas de Almagras, ispanų konkistadoras, Fransisko Pisaro kompanjonas ir varžovas (g. 1479 m.).
* Chuanas de Ajolasas, ispanų keliautojas, konkistadoras. Tyrinėjo La Platos baseiną (g. 1493 m.).

## Nuorodos
1539 m.

**1539** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Mirtys

**Nedatuota**

* Albertas Goštautas, Lietuvos didikas iš Goštautų giminės, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, Vilniaus vaivada, Lietuvos didysis kancleris ir Pirmojo Lietuvos Statuto autorius (g. 1480 m.).

## Nuorodos
1533 m.

**1533** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Rugsėjo 27]]** d. – Steponas Batoras, Transilvanijos kunigaikštis (1571–1576 m.), Lenkijos karalius (1575-1586 m.), Lietuvos didysis kunigaikštis (1576-1586 m.). Valdė kartu su Ona Jogailaite (m. 1586 m.).

**Nedatuota**

* Jurgis Mykolas Tiškevičius, SJ, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (m. 1625 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Mikalojus Husovianas, lotyniškai rašęs poetas humanistas, gyvenimu ir kūryba betarpiškai susijęs su Lietuva. (g. 1480 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 23]]** d. – Mišelis de Montenis, prancūzų filosofas (m. 1592 m.).
* **[[Rugsėjo 7]]** d. – Elžbieta I, Anglijos, Prancūzijos (tik nominaliai) ir Airijos karalienė nuo 1558 m. lapkričio 17 d. iki mirties (m. 1603 m.).
### Mirtys
* **[[Rugpjūčio 29]]** d. – Atahualpa, paskutinis iš tikro valdęs Inkų imperijos valdovas (Sapa Inka) (g. 1497 m.).

**Nedatuota**

* Hualpa Tupakas, marionetinis inkų imperatorius, 1533 m. pasodintas į valdžią Fransisko Pisaro vadovaujamų konkistadorų.
## Nuorodos
1540 m.

**1540** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Jonas Bylaukis, raštijos talkininkas (m. 1603 m.).
* Vasilis Ciapinskis, Lietuvos didžiosios kunigaikštystės švietėjas, reformacijos veikėjas (m. 1604 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Liepos 7]]** d. – Jonas Zapojajis, 1540-1544 m. ir 1554-1571 m. Vengrijos karalius (m. 1571 m.).

**Nedatuota**

* Antonio Amati, vyresnysis Andrea Amati sūnus, išradęs modernų smuiką (m. 1608 m.).
* Frensis Dreikas, anglų jūrininkas ir korsaras, keliavęs Elžbietos I laikais (m. 1596 m.).
* François Viète, prancūzų matematikas. 1591 m. sudarė algebros raidinę simboliką, sukūrė bendrą antro, trečio ir ketvirto laipsnio lygčių sprendimo metodą, sudarė lygties koeficientų ir šaknų sąryšių formules. Sukūrė algebrinių lygčių apytikslio sprendimo metodą. Sudarė plokščiojo ir sferinio trikampio formulių, funkcijas cos nx ir sin nx išreiškė laipsninėmis eilutėmis, pradėjo tirti begalines sandaugas. Sukūrė Vijeto teoremą – kvadratinių lygčių sprendimo būdą netaikant diskriminanto (m. 1603 m.).
### Mirtys
* **[[Gegužės 6]]** d. – Juan Luis Vives, ispanų filosofas ir pedagogas, humanistas, teisininkas (g. 1492 m.).
* **[[Liepos 22]]** d. – Jonas Zapojajis, 1526-1540 m. Vengrijos karalius (g. 1487 m.).
* **[[Rugpjūčio 24]]** d. – Parmidžaninas, italų tapytojas ir vienas iš pirmųjų menininkų, pradėjusių maištauti prieš brandžiojo renesanso meno sampratą. Tikrasis vardas Francesco Maria Mazzola (g. 1503 m.).

**Nedatuota**

* Tristanas da Kunja, portugalų keliautojas, laivyno komandoras (g. 1460 m.).

## Nuorodos
Gigantai

**Gigantai** () graikų mitologijoje – milžinai su gyvačių kojomis. Gigantus pagimdė Gaja, kadangi Motina Žemė, pavydėjo viešpataujantiems olimpiečiams ir keršydama už savo vaikus titanus, kurie jiems pralaimėjo.
Visi gigantai mirė kovoje su Olimpo dievais.

Gigantai prisidėjo prie to, jog būtų nuversti titanai, valdę pasaulį. Dzeuso ir jo brolių bei seserų vedami Gigantai kartu su kiklopais ir hekatonkheirais sukilo prieš titanus. Per dešimt metų titanai buvo nugalėti ir sumesti į Tartarą, kur juos saugojo šimtarankiai. Taip baigėsi titanų ir prasidėjo Olimpo dievų valdymas. (Pagal šią versiją Gigantai buvo gimę prieš Dzeusą ir jo brolius, seseris.)

Gigantai:
* Agrijus, nors jis kartu su Toontu mušėsi geležinėmis kuokomis, buvo nukautas Moirų.
* Alkionėjas buvo nemirtingas tol, kol kovojo savo žemėje, bet, Atėnei patarus, Heraklis išviliojo Alkionėją iš Palenės. Gigantui netekus nemirtingumo, Heraklis jį užmušė.
* Echiotas mirė persmeigtas Atėnės ieties.
* Efialtas mirė sušaudydas strėlių. Jam po akį peršovė Apolonas ir Heraklis.
* Euritas mirė nuo Dionizo tirsto (lazdos).
* Grationą nukovė Artemidė.
* Hipolitas neatsilaikė prieš Hermį, kuris buvo užsidėjęs Hado šalmą, dėl to buvęs nematomas.
* Klitijus buvo Hekatės užmėtytas įkaitusiais akmenimis.
* Palantas suakmenėjo, kai pažvelgė į Atėnės skydą su Gorgonės Medūzos galva.
* Palas mirė žiauriai, Atėnė jam nuplėšė odą.
* Peloras mirė pirmasis, kai Arėjas jį perkirto pusiau vienu smūgiu.
* Polibotas buvo nukautas Poseidono, kuris metė į jį Koso salos gabalą.
* Porfirioną užmušė Apolonas, šiam atskubėjus gelbėti Delo salos ir jos nimfų.
* Toontas mirė kartu su Agrijumi nuo Moirų.
* Visi kiti mirė nuo taiklių Dzeuso žaibų ir Heraklio strėlių.

Plačiau apie gigantų kovą su olimpiečiais: Gigantomachija
Iranėnų kalbos

**Iranėnų kalbos** – indoeuropiečių kalbų šeimos šaka. Šiomis kalbomis daugiausia kalbama Irane, Afganistane ir Pakistane bei kaimyninėse šalyse, taip pat emigrantų bendruomenėse kitose šalyse. Iranėnų kalbomis kaip gimtosiomis kalba apie 150–200 mln. žmonių. Kartu su indoarijų ir nuristaniečių kalbomis sudaro indoiranėnų kalbų grupę.

Kalbos vadinamos iranėnų, nes pagrindinėmis šios grupės kalbomis, įskaitant ir persų, senovėje buvo kalbama Irano kalnyne.

## Klasifikacija

* Vakarų iranėnų
** Pietvakarių
*** Persų kalba, dari ir tadžikų kalba (dažnai laikomos vienos kalbos variantais), taip pat senoji persų ir vidurinė persų kalbos
*** Luri kalba, kumzarų kalba
*** Tatų kalba (vartojama Dagestane; taip pat kalnų žydų kalba)
** Šiaurės vakarų
*** Kurdų kalba ir jos tarmės
*** Partų kalba (išnykusi)
*** Zazaki
*** Medų kalba (išnykusi)
*** Gilianiečių kalba
*** Beludžių kalba
*** Talyšų kalba
* Rytų iranėnų
** Šiaurės rytų
*** Osetinų kalba
*** Avestos kalba (išnykusi)
*** Chorezmo kalba (išnykusi)
*** Baktrų kalba (išnykusi)
*** Sogdų kalba (išnykusi) ir iš jos kilusi jagnobų kalba
*** Skitų, sarmatų, alanų kalbos (išnykusios) ir iš jų kilusi osetinų kalba
** Pietryčių
*** Puštūnų kalba (Afganistane vadinama afganų kalba), sakų kalba (išnykusi)
*** Pamyro kalbos (kartais klaidingai vadinamos kalnų tadžikų arba Pamyro tadžikų kalbomis)

## Nuorodos
*
*Ethnologue informacija
Slavų kalbos

**Slavų kalbos** – artimai susijusių indoeuropiečių kalbų grupė, kilusi iš slavų prokalbės. Jomis kalba slavų tautos, gyvenančios Rytų Europoje, dalyje Centrinės Europos, Balkanuose ir šiaurės Azijoje. Iš viso kalbos vartotojų apie 270 mln. žmonių. Seniausi rašto paminklai slavų kalbomis yra iš IX a. Esama hipotezės, kad galėjo būti bendra baltų ir slavų prokalbė.

Mokslininkai dalija slavų kalbas į 3 pagrindines šakas:
* Rytų slavų, į kurią įeina rusų kalba, ukrainiečių kalba, gudų (baltarusių) kalba ir rusinų kalba
* Vakarų slavų, dalijamą į 3 pogrupius:
** Čekų kalba ir slovakų kalba
** Sorbų kalba, dalijama į aukštutinę ir žemutinę tarmes
** Lenkų kalba ir jai giminingos kašubų kalba, palabiečių kalba, sileziečių kalba, obodritų kalba.
* Pietų slavų, dalijamą į 2 pogrupius:
** Vakarų pogrupis – slovėnų kalba, kroatų kalba, bosnių kalba, juodkalniečių ir serbų kalba (kai kurie slavistai pastarąsias keturias laiko viena serbų-kroatų kalba)
** Rytų pogrupis – bulgarų kalba ir slavų makedonų kalba (dalis slavistų, ypač Bulgarijoje ir Graikijoje mano, kad slavų makedonų kalba nėra kalba, o tik regioninis bulgarų kalbos variantas arba jos tarmė).

## Nuorodos
* Ethnologue informacija
Germanų kalbos

**Germanų kalbos** – indoeuropiečių kalbų šeimos šaka, kilusi iš germanų prokalbės. Kaip gimtąja kalba germanų kalbomis šneka apie 500 mln. žmonių, daugiausia Šiaurės Amerikoje, Okeanijoje, Vakarų, Šiaurės ir Centrinėje Europoje. 

Priskaičiuojamos 53 germanų kalbos. Vakarų germanų kalbų šakai priklauso dvi didžiausios pagal kalbančiųjų skaičių kalbos: anglų kalba (gimtoji maždaug 360-400 mln. žmonių) ir vokiečių kalba (gimtoji daugiau nei 100 mln. žmonių).

Seniausiaisiais laikais germanų prokalbė glaudžiai sąveikavo su baltų prokalbe, iš kurios kilo baltų kalbos.

## Klasifikacija

Ribos tarp germanų kalbų grupių nėra ryškios, tarmės paprastai sudaro kalbos  tęsinį (kontinuumą), t. y. dvi gretimos dviejų kalbų tarmės tarpusavyje artimesnės nei bendrinės tų tarmių kalbos.

* **[[Vakarų germanų kalbos|Vakarų germanų]]**:
** Vokiečių aukštaičių
*** Vokiečių kalba (bendrinė) ir jos aukštaičių bei vidurio tarmės
*** Liuksemburgiečių kalba (kilusi iš vidurio vokiečių tarmių)
*** Jidiš kalba
*** Wymysojer – *Wymysöryś* – kalba (vartojama Silezijoje, nykstanti)
** Vokiečių žemaičių: frankų, nyderlandų kalba (flamandų ir kiti dialektai), afrikansas, limburgiečių kalba, saksų ir rytų vokiečių žemaičių (laikomos vokiečių kalbos tarmėmis)
** Anglų-fryzų kalbos – fryzų kalba, anglų kalba (turi daug regioninių variantų ir tarmių), škotų kalba (*Scots*), Söl’ring (vartota Zilto saloje), *Jola* (vartota Airijoje, išnykusi)
* **[[Šiaurės germanų kalbos]]** (skandinavų kalbos)
** Vakarų (salų) skandinavų – naujoji norvegų kalba (Nynorsk), islandų kalba, farerų kalba, *norn* (išnykusi, vartota Šiaurės Škotijoje)
** Rytų (žemyno) skandinavų
*** Danų kalba
**** Bendrinės norvegų kalbos (Bokmål ir Riksmål)
*** Švedų kalba
* **[[Rytų germanų kalbos|Rytų germanų]]** (kilusios iš gotų kalbos, išnykusios) – Krymo gotų kalba (išnyko XVIII a. pabaigoje), vandalų kalba, burgundų kalba, langobardų (lombardų) kalba.

## Nuorodos
* Ethnologue informacija
Gigantomachija

**Gigantomachija** (*Gigantomachia*) graikų mitologijoje vadinamas mūšis tarp Olimpo dievų ir gigantų.

Kovos eiga nuosekliai aprašė Apolodoras (*Peri Theon*), taip pat mini Homeras (*[[Odisėja]]*), Higinas (*Poetica Astronomica*) ir Pauzanijas.

## Mitas
Pagal Klaudiano (*Claudianus*) „Gigantomachia“.

Gaja, Motina Žemė pavydėdama Olimpo dievų viešpatavimui ir keršydama už savo vaikus titanus, pagimdė gigantus, milžinus su gyvačių kojomis. Gaja skatino savo vaikus pulti olimpiečius, nes jos vaikai kenčia: Prometėjui Skitijoje erelis lesa kepenis, Atlantas hiperborėjų žemėje laiko dangaus skliautą, Titijui vanagas lesa vidurius, kurie atauga. Gaja žadėjo savo vaikams, kad jie gaus dievų valdžią. 

Tačiau Olimpo dievai susivienijo, net Hadas ir Persefonė atvyko kovai su gigantais. Gigantai suardė gamtą - keitėsi reljefas, nes kaip ginklus jie naudojo kalnus. Prasidėjus mūšiui Arėjas kardu perkirto milžiną Pelorą toje vietoje, kur prie pabaisos kūno, prie šlaunų, buvo priaugę dviejų gyvačių kūnai. Atskubėjusiam keršyti gigantui Mimantui Arėjas ietimi pervėrė galvą. 

Atėnė Paladė gigantą Palantą įveikė naudodama savo skydą su Gorgonės galva. Gigantas taip persigando, kad visos kūno dalys suakmenėjo ir, netgi nesužeistas, jis pasidarė bejėgis ir sustingęs. Echioną taip pat nukovė Atėnė, kai šis į ją pažvelgė antrą kartą. Po jo buvo įveiktas Pelenėjas, kurio žmogaus kūną deivė pervėrė ietimi, o gyvatės kūnas sustingo nuo Gorgonės žvilgsnio.

Stipriausi gigantai buvo Porfirionas ir Alkionėjas. Apolonas gelbėdamas savo gimtąją Delo salą užmušė Perfirioną. Alkionėjas buvo nemirtingas tol, kol grūmėsi gimtojoje žemėje (Palenės pusiasalyje). Dievams buvo išpranašauta, kad jie laimėsią tik tuo atveju, jei jų sąjungininkas būsiąs mirtingasis. 

Gaja tai sužinojo ir ieškojo tokios gydomosios žolelės, kad joks mirtingasis negalėtų užmušti jos sūnų. Tačiau Dzeusas uždraudė Eos – Aušrai, Selenai – Mėnuliui, Helijui – Saulei duoti Gajai tokią žolelę ir pats paskubėjo aplenkti Gają - jis pasiuntė Atėnę, kad ši pakviestų Heraklį į sąjungą su dievais. 

Heraklis paleido strėles į Alkionėją, tačiau gimtojoje žemėje šis buvo nemirtingas. Atėnei patarus, Heraklis išviliojo Alkionėją iš Palenės. Tuomet gigantas neteko nemirtingumo ir Heraklis galėjo jį užmušti. Efialtui vieną akį peršovė Apolonas, kitą – Heraklis. Euritą savo tirsu (lazda) užmušė Dionizas, Klitijų įkaitusiais akmenimis užsvaidė deivė Hekatė. Enkeladas norėjo pabėgti, bet Atėnė metė į jį Sicijos salą. Nuo Palo Atėnė nuplėšė odą. Polibonas per jūrą pabėgo nuo Poseidono ir pasiekė Koso salą, bet Poseidonas nulaužė salos gabalą ir sviedė jį į Polibotą. Hermis kovojo, užsidėjęs Hado šalmą, kurio dėka nešiotojas tapdavo nematomu, ir užmušė Hipolitą. Artemidė nukovė Grationą, o Moiros – Agrijų ir Toontą, kurie mušėsi geležinėmis kuokomis. Visus kitus Dzeusas sunaikino žaibais, o Heraklis - savo strėlėmis.

## Šaltiniai
1541 m.

**1541** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Džiovanis Marija Bernardonis, SJ, architektas, vienuolis jėzuitas, kilęs iš Italijos ir Šveicarijos pasienio (m. 1605 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Jurgis Radvila I Herkulis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, valstybės ir karinis veikėjas (g. 1480 m.).
* Pranciškus Skorina, rusėnų kilmės LDK visuomenės veikėjas, išspausdinęs pirmąją knygą Lietuvoje (Vilniuje) rusėnų (senąja baltarusių) kalba (g. 1490 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* El Greco, ispanų tapytojas (m. 1614 m.).
### Mirtys
* **[[Sausio 4]]** d. – Jonas Gėrikas, vienas 1525–1528 m. Sembos valstiečių sukilimo sukilimo vadų.
* **[[Birželio 26]]** d. – Fransiskas Pisaras, ispanų konkistadoras. Panamos ir Peru užkariavimų dalyvis (g. 1471 m.).
* **[[Birželio 29]]** d. – Pedras de Alvaradas, ispanų konkistadoras, Gvatemalos gubernatorius (g. 1485 m.).

**Nedatuota**

* Paracelsas, šveicarų gydytojas ir filosofas (g. 1493 m.).

## Nuorodos
1543 m.

**1543** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 31]]** d. – Tokugava Iejasu, Tokugavų šiogūnato ir Tokugavų šiogūnų dinastijos pradininkas Japonijoje (m. 1616 m.).

**Nedatuota**

* Tulsidas, viduramžių Indijos rašytojas, filosofas, 20 knygų autorius. Žinomiausia jo poema pavadinta *Ramacharitamanasa*, parašyta Hindi kalbos, Avadhi dialektu. Knygoje pasakojama apie Rama, indų epų herojų, jo pergalę prieš *Lanka* karalių Ravana. Tulsidas taip parašė penkis ilgesnius ir trumpesnius kūrinius apie Rama (m. 1623 m.).
### Mirtys
* **[[Balandžio 4]]** d. – Valteris fon Kronbergas, VOkiečių ordino valstybės veikėjas, atnaujinto Vokiečių ordino magistras (g. 1477 m.).
* **[[Gegužės 24]]** d. – Mikalojus Kopernikas, lenkų astronomas, Matematikas ir ekonomistas, paskelbęs heliocentrinę Saulės sistemos teoriją (g. 1473 m.).
* **[[Lapkričio 29]]** d. – Hansas Holbeinas Jaunesnysis, vienas žymiausių vokiečių renesanso tapytojų. Jis nutapė daugybės to meto garsių žmonių portretų taip pat tapė religine temomatika (g. 1498 m.).

## Nuorodos
1544 m.

**1544** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai
**[[Spalis]]**
* Spalio 22 - Žygimantas Augustas iškilmingai įžengė į Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės sostinę Vilnių kaip Lietuvos Didysis Kunigaikštis, tuo patvirtindamas Didžiojo Kunigaikščio nepavaldumą Lenkijos siuzerenui ir Lietuvos atskirumą.

### Mirtys

**Nedatuota**

* Povilas Naruševičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valstybės veikėjas.
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 19]]** d. – Fransua II, Prancūzijos karalius 1559 – 1560 metais (m. 1560 m.).
* **[[Kovo 11]]** d. – Torkvatas Tasas, italų poetas, žinomas dėl savo 1581 m. poemos *Gerusalemme liberata* („Išlaisvintoji Jeruzalė“) (m. 1595 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Manko Inka Jupankis, vienas iš Huayna Capac vaikų, kilęs iš smulkiųjų didikų (g. 1516 m.).
* Pedro Damiano, Portugalijos šachmatininkas. Jis yra pirmasis neoficialus šachmatų pasaulio čempionas. Pagal profesiją buvo vaistininkas (g. 1480 m.).

## Nuorodos
1542 m.

**1542** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai

* '''Balandžio 15''' d. – Žygimantas Augustas vedė Šventosios Romos imperijos imperatoriaus Ferdinando dukterį Elžbietą;

### Mirtys
* **[[Gruodžio 18]]** d. – Stanislovas Goštautas, Lietuvos didikas iš Goštautų giminės, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, Naugarduko vaivada, Trakų vaivada. (g. 1507 m.).

**Nedatuota**

* Jonas Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1492 m.).
* Teodoras (Fiodoras) Čartoriskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras didikas, kunigaikštis, valstybės ir karinis veikėjas (g. 1450 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Birželio 24]]** d. – Šv. Kryžiaus Jonas, katalikų šventasis, rašytojas ir poetas, mistikas, karmelitų ordino reformatorius, Bažnyčios mokytojas (m. 1591 m.).
* **[[Spalio 15]]** d. – Dželaludinas Muhamedas Akbaras, Nasirudino Humajuno sūnus, iš tėvo paveldėjęs Mogholijos imperatoriaus sostą (m. 1605 m.).
### Mirtys
* **[[Gegužės 21]]** d. – Ernandas de Sotas, ispanų keliautojas ir konkistadoras (g. 1496 m.).
## Nuorodos
1545 m.

**1545** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Martynas Marcelis (Marcelalis) Giedraitis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės karinis, kultūros veikėjas (m. 1621 m.).
* Pranciškus Gradovskis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos valstybinis veikėjas, poetas (m. 1595 m.).

### Mirtys
* **[[Gegužės 13]]** d. – Stanislovas Rapolionis, vienas lietuvių raštijos pradininkų, reformacijos pradininkas Vilniuje, pranciškonų vienuolyno vienuolis, pirmasis Karaliaučiaus universiteto teologijos profesorius (g. 1485 m.).
* **[[Birželio 6]]** d. – Abraomas Kulvietis, vienas žymesnių XVI a. asmenybių, lietuvių raštijos pradininkų, kultūros veikėjas (g. 1510 m.).

## Nuorodos
1547 m.

**1547** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai
* Sausio 8 d. Išleista pirmoji lietuviška knyga, Martyno Mažvydo „Katekizmas“.

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 12]]** d. – Motiejus Strijkovskis, lenkų kilmės istorikas, poetas (m. 1593 m.).

**Nedatuota**

* Kristupas Radvila Perkūnas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (m. 1603 m.).
* Martynas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, valstybės ir karinis veikėjas (m. 1631 m.).

## Pasaulyje
### Įvykiai

### Gimtadieniai
* **[[Rugsėjo 29]]** d. – Migelis de Servantesas Savedra, ispanų rašytojas. Jo žymiausias kūrinys „Išmoningasis hidalgas Don Kichotas iš La Manšo”, laikomas vienu iš geriausių Vakarų literatūros kūrinių (m. 1616 m.).

**Nedatuota**

* Heinrich Camerarius, vokiečių savivaldos teisininkas, teisėtyrininkas, Rostoko universiteto profesorius, rektorius (m. 1601 m.).

### Mirtys
* **[[Sausio 28]]** d. – Henrikas VIII, nuo 1509 m. balandžio 22 d. (karūnuotas birželio 24 d.) iki savo mirties buvo Anglijos karalius ir Airijos lordas (vėliau Airijos karalius) (g. 1491 m.).
* **[[Kovo 31]]** d. – Pranciškus I, Prancūzijos karalius, nuo 1515 m. iki pat savo mirties (g. 1494 m.).
* **[[Gruodžio 2]]** d. – Hernanas Kortesas, ispanų konkistadoras, 1521–1530 m. Naujosios Ispanijos generalgubernatorius (g. 1485 m.).

**Nedatuota**

* Nasiras ad Din Alkasiras Mahometas ibn Achmadas, nuo 1545–1547 m. Vatasidų dinastijos Maroko sultonas valdęs Fesą.

## Nuorodos
1548 m.

**1548** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Mirtys
* **[[Balandžio 1]]** d. – Žygimantas Senasis, LDK valdovas ir Lenkijos karalius (1506-1548), priešpaskutinis Gediminaičių dinastijos atstovas (g. 1467 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Džordanas Bruno, italų filosofas, teologas ir astronomas. Paskelbė, kad Saulė nėra visatos centras (m. 1600 m.).
### Mirtys
* **[[Balandžio 10]]** d. – Gonsalas Pisaras, ispanų konkistadoras (g. 1502 m.).

## Nuorodos
1549 m.

**1549** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Rugpjūčio 2]]** d. – Mikalojus Kristupas Radvila Našlaitėlis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas, kartografas (m. 1616 m.).

**Nedatuota**

* Jonas Stanislovaitis Kęsgaila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, valstybės veikėjas (m. 1594 m.).
* Stanislovas Kiška, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas, vienas turtingiausių Lietuvos didikų (m. 1619 m.).
* Teodoras Frederikas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, valstybės ir karinis veikėjas (m. 1621 m.).

### Mirtys
* **[[Gegužės 28]]** d. – Aleksandras Chodkevičius, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas (g. 1475 m.).
* **[[Lapkričio 1]]** d. – Johanesas Brysmanas, vokiečių protestantų teologas, daktaras, bažnyčios reformatorius, Prūsijos, Mažosios Lietuvos ir Livonijos pamokslininkas, pranciškonas (g. 1488 m.).

**Nedatuota**

* Mykolas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas,  valstybės ir karinis veikėjas (g. 1499 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 11]]** d. – Chuanas de Salsedas, ispanų keliautojas ir karvedys. Vadinamas paskutiniu konkistadoru (m. 1576 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Abu Alabas Achmadas ibn Mahometas, nuo 1526 – 1545 m. ir 1547 – 1549 m. Vatasidų dinastijos Maroko sultonas.
##### Neaprašyti

* **[[Lapkričio 10]]** d. – Popiežius Paulius III (g. 1468 m.), popiežiaus pareigas ėjo nuo 1534 m. spalio 13 d.

## Nuorodos
1550 m.

**1550** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Jokūbas Morkūnas, Lietuvos spaustuvininkas, knygrišys, Vilniaus miestelėnas (m. 1611 m.).
* Jurgis Čartoriskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras didikas, kunigaikštis, valstybės ir karinis veikėjas (m. 1626 m.).
* Kristupas Klabonas, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės ir Lenkijos kompozitorius, liutnininkas, švilpynininkas, dainininkas, dirigentas (m. 1616 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Petras Kiška, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės  ir Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas, Vladimiro seniūnas, Vitebsko vaivada (g. 1519 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Vasario 7]]** d. – Popiežiumi išrinktas Julijus III (g. 1487 m. - m. 1555 m. kovo 23 d.), popiežiaus pareigas ėjo iki 1555 m. kovo 23 d.
### Gimtadieniai
* **[[Birželio 27]]** d. – Karolis IX Maksimilijonas, 1560–1574 m. Prancūzijos karalius (m. 1574 m.).
* **[[Spalio 4]]** d. – Karolis IX, 1604-1611 m. Švedijos karalius (m. 1611 m.).

**Nedatuota**

* Džonas Deivisas, anglų jūrininkas, keliautojas. Atrado Falklando salas (1592), ieškojo šiaurės vakarų kelio iš Atlanto į Ramųjį vandenyną, tyrė Šiaurės Amerikos pakrantę, Grenlandijos vakarinius krantus, Labradoro pusiasalio rytinius krantus, išleido kelionių aprašymą *The World's Hydrographical Description 1595* (m. 1605 m.).
* Džonas Neperis, škotų matematikas ir astrologas (m. 1617 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Jón Arason, viduramžių Islandijos poetas ir kardinolas, paskutinis Islandijos katalikų kardinolas (g. 1484 m.).
## Nuorodos
Beneficija

**Beneficija** (,  'geradarybė') – apdovanojimas, dažniausiai dovanojant teisę į žemę. Romos civilinėje teisėje beneficijomis buvo vadinamos įvairios privilegijos, lengvatos.

Ankstyvaisiais viduramžiais – sąlyginis ir laikinas atlyginimas (daugiausia žemės valda) už karo arba administracinę tarnybą.

VII amžiaus pradžioje Frankų valstybėje po Karolio Martelio beneficinės reformos žemė buvo duodama (dažniausiai už karinę tarnybą) iki gyvos galvos. Beneficija buvo skiriama kartu su joje gyvenenčiais valstiečiais, kurie vis labiau priklausė nuo feodalo. Išsivysčius feodaliniams santykiams, beneficija tapo paveldima feodalo žemės nuosavybe (lenu, feodu) ir sudarė feodalinės hierarchijos ekonomikos pagrindą.

## Lietuvoje
XIV amžiaus pabaigoje Lietuvos didieji kunigaikščiai ėmė dalyti žemes. Atsiradus beneficijai, bajorai suskilo į privilegijuotuosius (šlėktas) ir neprivilegijuotuosius (negavusius benefecijos), atsirado sąlyginis žemės valdymas. XV amžiuje LDK benficijų skaičius ir dydis sparčiai didėjo, dydžiu jos pralenkė tėvonijas.

Taip pat bažnytinės beneficijomis vadintos ir pelningos tarnybos, kurias LDK dvasininkams katalikų bažnyčia teikė nuo XIV amžiaus pabaigos. Tridento bažnyčios surinkimas (1545–1563) benficijas apribojo. Lietuvoje beneficijų karpymas nusitęsė iki XVIII amžiaus.
1546 m.

**1546** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Dimitras Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (m. 1609 m.).
* Mikalojus Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas (m. 1589 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Liepos 4]]** d. – Muradas III, Osmanų imperijos sultonas nuo 1574 m. iki savo mirties (m. 1595 m.).
* **[[Gruodžio 14]]** d. – Tycho Brahe, danų astronomas, astrologas bei alchemikas, sugebėjęs apskaičiuoti tikslias planetų buvimo vietas anksčiau, nei buvo atrastas teleskopas (m. 1601 m.).
### Mirtys
* **[[Vasario 18]]** d. – Martynas Liuteris, protestantiškosios reformacijos pradininkas, vienuolis augustinas, teologas, siekęs bažnyčios reformų išvengiant skilimo, jo Biblijos vertimas laikomas vienu svarbiausių Biblijos vertimų. Liuterio mokymas tapo protestantizmo judėjimu – liuteronizmu (g. 1483 m.).

**Nedatuota**

* Fransiskas de Oreljana, Ispanijos keliautojas ir konkistadoras (g. 1511 m.).

## Nuorodos
1551 m.

**1551** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Rugsėjo 19]]** d. – Henrikas Valua, paskutinis Valua dinastijos Prancūzijos karalius (1574–1589 m.) ir trumpu laikotarpiu Abiejų Tautų Respublikos valdovas (m. 1589 m.).

### Mirtys
* **[[Gegužės 8]]** d. – Barbora Radvilaitė, LDK didikė, antroji Lietuvos didžiojo kunigaikščio Žygimanto Augusto (Zigmanto Augusto) žmona, Lenkijos karalienė (nuo 1550 m.) (g. 1520 m.).

## Nuorodos
1552 m.

**1552** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Frydrichas Barčas, SJ, kunigas, teologas, pedagogas (m. 1609 m.).
* Jonas Kiška, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, 1579-1589 m. Žemaičių seniūnas, 1588-1591 m. Vilniaus kaštelionas, Bresto vaivada (m. 1592 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Liepos 18]]** d. – Rudolfas II, nuo 1576 metų Šventosios Romos imperijos imperatorius (m. 1612 m.).

**Nedatuota**

* Borisas Godunovas, totorių kilmės bojarinas, Rusijos caras (1598–1605 m.) (m. 1605 m.).
* Hansas fon Achenas, vokiečių tapytojas manieristas (m. 1615 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Rugsėjo 17]]** d. – Popiežius Paulius V (m. 1621 m. sausio 28 d.), popiežiaus pareigas ėjo nuo 1605 m. gegužės 16 d. iki 1621 m. sausio 28 d.

### Mirtys
* **[[Liepos 21]]** d. – Antonijus de Mendosa, pirmasis Naujosios Ispanijos vicekaralius (jai vadovavo nuo 1535 m. balandžio 17 d. iki 1550 m. lapkričio 25 d.) ir trečias Peru vicekaralius (nuo 1551 m. rugsėjo 23 d. iki mirties) (g. 1495 m.).
## Nuorodos
1553 m.

**1553** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Reinholdas Heidenšteinas, vokiečių kilmės Lenkijos istorikas, teisininkas (m. 1620 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Gruodžio 13]]** d. – Henrikas IV Burbonas, 1572-1589 m. Navaros karalius Henrikas III ir 1589-1610 m. Prancūzijos karalius (m. 1610 m.).

**Nedatuota**

* Fransiskas de Lerma, Ispanijos valstybės veikėjas (m. 1625 m.).
### Mirtys
* **[[Balandžio 9]]** d. – Fransua Rablė, prancūzų rašytojas, antikinės literatūros bei kalbų žinovas, medicinos daktaras, Renesanso atstovas (g. 1494 m.).
* **[[Spalio 16]]** d. – Lukas Kranachas Vyresnysis, vienas žymiausių vokiečių renesanso tapytojų ir grafikų. Jis piešė portretus, paveikslus mitologinėmis temomis. Kranachas buvo Saksonijos kurfiursto tapytojas. Ilga laiką gyveno Vitenberge, kuriame taip pat gyveno Martynas Liuteris (g. 1472 m.).
* **[[Gruodžio 24]]** d. – Pedras de Valdivija, konkistadoras, pirmasis Čilės gubernatorius. Įkūrė keletą miestų, tarp jų Santjagą, Konsepsioną ir Valdiviją (g. 1497 m.).

## Nuorodos