open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viktoras Butkus (1954)

**Viktoras Butkus** (g. 1954 m. sausio 7 d. Krasnojarske, Rusijos TFSR, TSRS) – Lietuvos chemikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras, vienas iš MO muziejaus steigėjų.

## Biografija
1976 m. baigė Vilniaus universiteto Chemijos fakultetą. 1982 m. Maskvos Bioorganinės chemijos institute įgijo mokslų daktaro laipsnį, 1990 m. Valstybiniame Maskvos universitete – bioorganinės chemijos habilituoto mokslų daktaro laipsnį.

1976–1979 m. Lietuvos mokslų akademijos Zoologijos ir parazitologijos instituto mokslinis bendradarbis. 1979–1995 m. dirbo Biotechnologijos institute (iki 1982 m. vyresnysis mokslinis bendradarbis, 1984–1988 m. Nukleino rūgščių chemijos laboratorijos vadovas, 1988–1989 m. Molekulinės biologijos fermentų skyriaus vadovas, 1989–1994 m. instituto direktoriaus pavaduotojas mokslui, 1993 m. paskirtas vadovauti institute įkurtam Molekulinės biologijos centrui).

Nuo 1995 m. UAB „Fermentas“ bendrovės valdybos pirmininkas, 1995–2008 m. „Fermento“ generalinis direktorius. 2002 m. įsteigus kontroliuojančiąją bendrovę „Fermentas International Inc.“, buvo jos generalinis direktorius ir valdybos pirmininkas.. 2010 m. įmonę „Fermentas“ pardavęs JAV kompanijai „Thermo Fisher Scientific“.

1994–1997 m. Vilniaus universiteto, 1994 m. Vytauto Didžiojo universiteto dėstytojas. 1995 m. suteiktas profesoriaus vardas.

Nuo 2002 m. yra Vilniaus universiteto, nuo 2004 m. Biotechnologijos instituto, nuo 2001 m. Lietuvos žinių ekonomikos forumo tarybų narys.

2009 m. kartu su žmona įsteigė MO muziejų.

## Mokslinė veikla
Yra paskelbęs daugiau nei 40 publikacijų tarptautinėje mokslinėje spaudoje deoksiribonukleorūgščių (DNR) restrikcijos ir modifikacijos fermentų, DNR baltymų sąveikos temomis. 16 išradimų autorius.

## Įvertinimas
* 1994 m. – Lietuvos nacionalinė premija
* 2001 m. – Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Riterio kryžius
* 2007 m. – „LT tapatybės“ apdovanojimas už Lietuvos įvaizdžio gerinimą pasaulyje verslo srityje 
* 2007 m. – ISM Vadybos ir ekonomikos universiteto Magistro klubo apdovanojimas „Metų verslo žmogumi“ 
* 2007 m. – visuomeninės organizacijos „Junior Achievement“ Verslo šlovės galerijos laureatas .
* VU TSPMI „Metų valstybės kūrėjo 2018“ apdovanojimas, skirtas labiausiai Lietuvos valstybei 2018 m. nusipelniusiems asmenims.
* LRT „Metų apdovanojimuose“ 2018 m. Danguolė ir Viktoras Butkai paskelbti „Metų žmogus“ nominacijos laureatais. Apdovanojimas skirtas už MO muziejaus įsteigimą.
* 2019 m. Danguolė ir Viktoras Butkai paskelbti Vilniaus garbės piliečiais.
* „Žmonės 2019“ apdovanojimuose MO muziejaus steigėjai išrinkti „Metų žmonėmis“. Apdovanojimas skiriamas žmonėms, savo idėjomis ir darbais rodantiems pavyzdį kitiems.

## Šaltiniai
ExoMars

**ExoMars** – ESA ir Rusijos kosmoso agentūros „Roskosmos" programa, kuri skirta Marso tyrimams, ypač nežemiškos gyvybės paieškai. *ExoMars* paleista 2016 metų kovo 14 dieną 9:31:42 UTC iš Baikonuro kosmodromo, atvykimas prie Marso planuojamas 2016 metų spalio 19 dieną. Programą ExoMars sudaro dvi misijos, kurios bus vykdomos atitinkamai 2016 m. ir 2018 m. 2016 m. misiją sudaro dirbtinio Marso palydovo TGO () pristatymas į orbitą aplink Marsą, jos metu nuo TGO atsiskirs ir nusileis ant Marso paviršiaus bandomasis nuleidžiamasis modulis „Schiaparelli“. 2018 m. misijos metu ant Marso paviršiaus bus nuleistas marsaeigis. Pagal ESA numatomus planus TGO misija truks 6 metus. *ExoMars* misija yra dalis programos ESA Aurora, prasidėjusios dar 2001 metais ir skirtos Saulės sistemos tyrinėjimams naujausiomis technologijomis. 

## Nuorodos
*ExoMars programa – ESA svetainėje
*ExoMars – Rusijos mokslų akademijos Kosmoso tyrimų instituto tinklalapis
Vytautas Butkus (1949)

**Vytautas Butkus** (g. 1949 m. gruodžio 20 d. Kaune) – Lietuvos irkluotojas, olimpinių žaidynių vicečempionas, vėliau treneris.

## Biografija
1974 m. baigė Lietuvos kūno kultūros institutą. 1970–1979 m. Kauno kūno kultūros ir sporto komiteto instruktorius, 1979–1991 m. Kauno aukštojo sport, meistriškumo mokyklos, nuo 1991 m. sporto mokyklos „Gaja“ irklavimo treneris.

## Sportiniai pasiekimai
Irklavo vienvietę, keturvietę porinę ir dvivietę porinę valtis.
* 1970 m., 1972-1976 m. TSRS čempionas.
* 1973 m. Europos čempionatas, vienvietė valtis – sidabro medalis
* 1975 m. Pasaulio čempionatas, keturvietė porinė valtis – bronzos medalis
* 1976 m. vasaros olimpinės žaidynės, keturvietė porinė valtis – sidabro medalis
* 1996 m. Pasaulio veteranų irklavimo čempionatas – II vieta
* 1997 m. Europos veteranų irklavimo čempionatas – I vieta

## Šaltiniai
Fort Veinas

**Fort Veinas** () – miestas JAV, šiaurės rytų Indianoje, prie Maumi upės ištakų. 253,7 tūkst. gyventojų (2010 m.), kartu su priemiesčiais – daugiau nei 610 tūkst. Automobilių, elektronikos, įrengimų, telekomunikacijų pramonė. Universitetas (įkurtas 1964 m.).

## Istorija

Fort Veinas įkurtas 1794 m., o miesto statusą įgijo 1840 m.

## Miestų partnerystė
Fort Veino miestai partneriai:

*  Takaoka, Japonija
*  Plockas, Lenkija
*  Gėra, Vokietija
*  Taižu, Kinija

## Šaltiniai
Vytautas Aleksandras Butkus

**Vytautas Aleksandras Butkus** (1930 m. vasario 28 d. Brazgiuose, Žemaitkiemio valsčiuje – 2020 m. balandžio 21 d. Vilniuje) – Lietuvos botanikas, biomedicinos mokslų daktaras.

## Biografija
1955 m. baigė Vilniaus universitetą. 1960 m. biologijos mokslų kandidatas.

1959–1994 m. dirbo Botanikos institute. Introdukavo Lietuvoje stambiauogę spanguolę ir sodinę šilauogę, tiria bruknių, spanguolių, vaivorų auginimo galimybes.

Palaidotas Rokantiškių kapinėse.

## Bibliografija
* Kultivuokime spanguoles, su R. Ruzgiene, 1976 m., rusų kalba
* Lietuvos TSR flora, su kitais, d. 4-5 1971-1976 m.
* Vaistiniai augalai, su kitais, 1973 m.
* Lietuvos pomologija, su kitais, 1974 m., 2 leid. 1996 m.
* Lietuvos laukiniai vaistiniai augalai, su kitais, 1981 m.
* Lietuvos naudingieji augalai, su kitais, 1992 m.

## Šaltiniai
Kiprijonas Povilas Bžostovskis

**Kiprijonas Paulius Bžostovskis** (, 1612 m. spalio 12 d. Mikailiškės, Gardino apskr. – 1688 m. Varšuva, palaidotas Vilniuje, Šv. Jonų bažnyčioje) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės, politinis veikėjas, diplomatas.

## Biografija

Kilęs iš Mažosios Lenkijos bajorų, XVII a. pirmoje pusėje atsikėlusių į Lietuvą. Mokėsi Vilniaus universitete.
## Šeima

Vedė Barborą-Rachil Duniną-Rajecką. Santuokoje gimė vaikai:  
* Emanuelis (?−1689), Lietuvos didysis raštininkas
* Konstantinas Kazimieras (1644−1722) − Smolensko ir Vilniaus vyskupas 
* Jonas Vladislovas (1644−1722) − Trakų kaštelionas  
* Antanas (1666−1718) − jezuitas, Minsko jezuitų kolegiumo rektorius  
* Teresė (?−1721), Vitebsko kašteliono Martyno Mykolo Oginskio žmona

## Valstybės tarnyba

1645 m. tapo Lenkijos karaliaus Vladislovo Vazos sekretoriumi, nuo 1650 m. Lietuvos referentas, nuo 1657 m. didžiojo kunigaikščio rūmų raštininkas, 1672 m. šių pareigų atsisakė. Nuo 1680 m. Trakų kaštelionas, nuo 1684 m. Trakų vaivada.

1663–1667 m. dalyvavo Abiejų Tautų Respublikos delegacijoje, kuri parengė ir 1667 m. pasirašė Andrusovo paliaubų sutartį. 1667 m. Abiejų Tautų Respublikos seime apie tai darė pranešimą. 1673 m. išrinktas Iždo tribunolo ir Karo tarybos nariu. 1679 m. ir 1683 m. Abiejų Tautų Respublikos seimas jį paskyrė pasiuntiniu ir komisijos nariu derėtis su Rusija ir 1686 m. Amžinajai taikai sudaryti. Vilniaus universitetui padovanojo 5000 auksinų.

## Nuorodos

|-

## Šaltiniai
Joseph Bonanno

**Joseph Bonanno** (**Džo Bananas**, *Joe Bananas*, 1905 m. sausio 18 d. – 2002 m. gegužės 12 d.) – siciliečių kilmės JAV mafijos narys, vadovavęs Bonanno mafijos šeimai.

Nors Bonanno nebuvo jos įkūrėjas, šeima iki dabar vadinama jo vardu.

Mafijos šeimos donu Bonanno tapo 1931 m., dvidešimt šešerių metų amžiaus, po Kastelamarezės karo, kai buvo nužudytas ankstesnis bosas Salvatorė Maranzano. Nepaisant jauno amžiaus, Bonanno buvo žinomas kaip senųjų sicilietiškų mafijos tradicijų sekėjas, „Ūsuotasis Pitas“.

1964 m. prasidėjęs vidinis karas Bonanno šeimoje truko dvejus metus ir kitų mafijozų buvo pašaipiai vadinamas „Bananų karu“. Nors į karo pabaigą pranašumą turėjo Bonanno ištikima frakcija, po patirto širdies smūgio donas pasitraukė iš mafijos veiklos savo noru. Dono vietą perėmė Paul Sciacca.

Joseph Bonanno niekada nebuvo apkaltintas jokiu rimtu nusikaltimu. 1985 m. buvo pasodintas į kalėjimą už atsisakymą duoti parodymus teisme, tačiau po keturiolikos mėnesių paleistas. Mirė Arizonoje, 2002 m. gegužės 12 d. nuo širdies smūgio, būdamas 97 m. amžiaus.

## Šaltiniai

* Selwyn Raab. Five Families. ISBN 0-312-30094-8
* Joseph Bonanno. A Man of Honor (autobiografija). ISBN 0-312-97923-1
Andris Caunė

**Andris Caunė** (, g. 1937 m. birželio 27 d. Rygoje) – Latvijos archeologas, habilituotas istorijos mokslų daktaras.

## Biografija
1961 m. baigė hidrotechniką Latvijos žemės ūkio akademijoje, 1969 m. – istoriją Latvijos universitete. 1993 m. habilituotas istorijos mokslų daktaras, nuo 1995 m. Latvijos mokslų akademijos, nuo 2000 m. Europos mokslo ir meno tarybos narys.

Nuo 1969 m. dirba Latvijos istorijos institute, nuo 1996 m. – direktorius. Dėsto Latvijos dailės akademijoje ir Latvijos universitete; nuo 1993 m. profesorius. Latvijos istorikų komisijos pirmininkas.

## Mokslinė veikla
Tyrinėjimų sritis – viduramžių archeologija (daugiausia pilys) ir ankstyvoji Rygos istorija. Parašė 12 knygų.

## Bibliografija
* Latvijos TSR archeologija 1940–1974 m. (Latvijas PSR arheologija, 1940–1974), 1976 m.
* Rygos XII–XIV a. pastatai (Žilišča Rigi Xll-XIV v. v.), 1984 m. rusų kalba
* Ryga po Ryga (Riga zem Rigas), 1985 m., rusų kalba, 1989 m.
* Rygos archeologijai 50 (Rigas arheologija 5O), 1988 m.
* Rygos senamiestis prieš 100 metų (Rigas vecpilseta pirms 100 gadiem), 1994 m.
* Rygos lybiai ir jų charakteristika (Rigas llbieši un vinu ipašumzimes), 1998 m.

## Šaltiniai
Ignotas Julijonas Ceizikas

**Ignotas Julijonas Ceizikas** (, 1779 m. Palenkė – 1860 m. Irkutskas) – Lietuvos dailininkas keramikas, skulptorius.

## Biografija
Nuo 1798 m. Vilniaus universitete studijavo piešimą ir tapybą pas P. Smuglevičių. Nuo 1803 m. studijuota chemija, istorija, prancūzų kalba. Dirbo Vilniaus universiteto kaligrafu. Po 1805 m. gyveno Slanime, Vienoje, Podolėje. Už pinigų padirbinėjimą 1828 m. ištremtas į Rytų Sibirą, vėliau kalintas, dirbo Akatujaus kasyklose. Nuo 1857 m. gyveno Irkutske.

## Kūryba
Sukūrė keraminių skulptūrų (neišliko), portretų, reljefų, plakečių, dekoratyvinių ir buitinių indų, smulkiosios keramikos (pypkių, suvenyrų). Išrado specialią keraminę masę. Indai ir suvenyrai daugiausia spausti formose, klasicistinio pavidalo, puošti preciziškomis reljefinėmis mitologinės tematikos scenomis, miestų vaizdais, augaliniu, gyvūniniu, figūriniu dekoru – gėlių pynėmis, deivių figūromis, emblemomis.

Svarbiausi kūriniai: plaketės „Akatujaus kasyklos“, „Autoportretas (Ceizikas kalėjime)“, „Ruda vaza“, „Taurelė“ (visus saugo Lietuvos dailės muziejus), „Motinystė“ (Nacionalinis Čiurlionio dailės muziejus). Kūriniai nedatuoti ir nesignuoti, po jo mirties buvo masiškai dauginami jo padarytose formose.

## Literatūra
* O. Mažeikienė. Ignotas Ceizikas – gabus dailininkas ir aistringas pinigų klastotojas, Lietuvos dailės muziejus. Metraštis, kn. 2, Vilnius, 1998 m.

## Šaltiniai
Bonanno

**Bonanno** – sena siciliečių giminė, nuo XIX a. pr. iki antrojo pasaulinio karo buvusi įtakingiausia Sicilijos mafijos šeima Castellammare del Golfo regione.

Bonanno taip pat gali reikšti:

* Joseph Bonanno – iš šios šeimos kilęs JAV mafijozas;
* Bonanno mafijos šeima – Viena iš Penkių Niujorko šeimų, pavadinimą gavusi nuo savo dono Joseph Bonanno.
Algimantas Butvila

**Algimantas Butvila** (1943 m. gegužės 25 d. Mažeikiuose – 2014 m. gegužės 20 d.) – Lietuvos dailininkas keramikas.

## Biografija
1962–1971 m. studijavo LSSR dailės institute. 1975–1985 m. Dvarčionių statybinių medžiagų kombinato vyriausiasis dailininkas. Nuo 1975 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narys. Palaidotas Antakalnio kapinėse.

## Kūryba
Nuo 1972 m. dalyvavo dailės parodose Lietuvoje ir užsienyje. Sukūrė vazų, dekoratyvinių kompozicijų, pano. Ankstyvojoje kūryboje savitai interpretavo liaudies dailės tradicijas; kūriniai grubokų, nenudailintų formų, rupių paviršių, raiškių siluetų (Dekoratyvinės vazos, 1972 m.; Dekoratyvinė plastika, 1974 m.). Vėlesnieji kūriniai modernesni, lakoniškesni (Dekoratyvinė keramika, 1976 m.; 5 dalių kompozicija, 1982 m.).

Ornamentinėmis sienelėmis apipavidalino interjerų:
* Poliklinika, Maskva, 1975 m.
* Kultūros namai, Pasvalys, 1984 m.
* Kultūros namai, Utena, 1985 m.
* Santariškių ligoninės reabilitacinis centras, Grigiškės, 1991 m.
* Klaipėdos jūrininkų ligoninės reabilitacinis centras, Palanga, 1998 m.

## Šaltiniai
Naktinis taikiklis

**Naktinis taikiklis** (; ) – optinis-elektroninis taikiklis, skirtas taikyti šaulių ginklus, prieštankines ir tankų patrankas. Naktiniai taikikliai turi optinį-elektroninį keitiklį stiprintuvą, kuris stiprina silpną matomąją šviesą, ir/ar infraraudonąją šviesą verčia į matomąją ir ją sustiprina. Paprastai jie kartu veikia ir kaip teleskopiniai taikikliai (didina stebimą vaizdą).

Infraraudonąją šviesą naudojantys taikikliai angliškai dar vadinami *thermal sight* 'šiluminis taikiklis'.

Šaulių ginklų ir prieštankinių patrankų naktiniai taikikliai paprastai būna teleskopiniai, o tankų patrankų – periskopiniai.

Naktiniai taikikliai pagal pašvietimo naudojimą yra:
* Pasyvieji – naudoja aplinkoje esančią IR spinduliuotę, kurią skleidžia patys taikiniai arba aplinkiniai objektai.
* Aktyvieji – turi infraraudonąjį prožektorių, kuriuo apšviečia taikinį.


Image:M16A1 PVS-2.JPEG|Pėstininkas su M16A1 automatiniu šautuvu, turinčiu AN/PVS-2 Starlight naktinį taikiklį. 
Image:AKMŁ NTW 4 92.jpg|Automatas AK su NSP-3 naktiniu taikikliu.
File:US Navy 040106-N-3953L-262 Naval special warfare members test the capabilities of a new night vision target system.jpg|Bandomas kulkosvaidis su naktiniu taikikliu


## Nuorodos
* AN/PVS-4 Individual Weapon Night Sight 
* AN/TVS-5 Crew Served Weapon Night Sight 
* night vision weapon sight 
* Танковый ночной прицел 1К13-22УМ АВТ3.812.005 (Феодосийский казенный оптический завод)
Bolnisis

**Bolnisis** – miestas Gruzijos pietinėje dalyje. Žlugus Tarybų Sąjungai mieste gerokai sumažėjo kitataučių gyventojų.

Ekonomika yra daugiausia agrarinė su žinomomis išimtimis vyno fabriko, alaus daryklos, ir aukso kasyklos Ratevani kaime. Bolnisi yra namai seniausi krikščioniškos struktūros Gruzijoje ir Kaukaze. Tai žinoma kaip Bolnisi Sioni (Sioni buvo gruzinų Sionas ir pažymėtina, panaudotas daugelio jų bažnyčių). Šios trijų navų bazilikos bažnyčios datuojamos 5-uoju šimtmečiui po Kristaus ir ypatingos kai kuriais pagoniškais elementais jo mūre. Originalus stogas išliko, bet buvo pakeistas šiuolaikiniu uždengimu. Dedikavimo užrašas ant Bolnisi bažnyčios, išraižytas 5-ojo šimtmečio pabaigoje, yra vienas iš seniausių gruzinų rašymo pavyzdžių. Tai mini vyskupą David Bolnisį ir du Sassanid karalius Peroz I ir Kavadh I. Buvo pranešta, kad 2008 m. rugpjūčio 8 d. per Pietų Osetijos karą, aerodromas šalia miesto buvo bombarduotas Rusijos.

## Istorija

Miestą 1818 m. įkūrė 95 vokiečių kolonistų šeimos iš Svabijos ir buvo pavadino Katerenfeldu. 1921 m. po Raudonosios armijos okupacijos miestas pervadintas į Luksemburgą, pagal to meto žymią vokiečių komunistę Rozą Luksemburg. 1941 m. visi vokiečių palikuonys, kurie nebuvo susituokę su gruzinais buvo ištremti į Sibirą arba Kazachstaną. 1944 m. miestas pavadinamas Bolnisiu.

## Sportas
* Sioni Bolnisi (futbolas)

## Šaltiniai
Lazerinis taikiklis

**Lazerinis taikiklis** – šaunamojo ginklo įtaisas, lengvinantis nusitaikymą. Lazerinis taikiklis skleidžia mažo galingumo matomos šviesos spindulį, kuris numatomo pataikymo vietoje sudaro šviesos dėmelę. Naudojant lazerinį taikiklį, tereikia žiūrėti į taikinį ir taip nukreipti ginklą, kad dėmelė (būsimo pataikymo vieta) būtų reikiamoje vietoje. Kadangi lazerio šviesa labai mažai diverguoja, dėmelė net dideliu nuotoliu lieka maža.

Lazerinis taikiklis uždedamas taip, kad lazerio spindulys būtų nukreiptas lygiagrečiai ginklo vamzdžio ašiai. Kai kurie šiuolaikiniai ginklai turi vidinius lazerinius taikiklius, kurie yra neatskiriama ginklo dalis.

Naudojami lazeriai:
* Raudonieji: paprastai lazeriniuose taikikliuose naudojami raudoni diodiniai lazeriai;
* Infraraudonieji: gali būti naudojamas ir IR lazeris, bet tuomet šaulys turi naudoti ir naktinį taikiklį ar kitokį naktinio matymo prietaisą;
* Žalieji: neseniai kariniams ir policijos ginklams imta gaminti žalius lazerinius taikiklius. Teigiama, kad žalia dėmelė yra lengviau pastebima ryškaus apšvietimo sąlygomis.

Gaminami ir pardavinėjami lazeriniai taikikliai, skirti sportiniams lankams ir arbaletams.


Image:T75K1 by James Tung.JPG|Pistoletas „T75K1“ su lazeriniu taikikliu.
Image:Wist94L 1.jpg|Lenkiškas armijos pistoletas „WIST-94L“ su vidiniu lazeriniu taikikliu.


## Šaltiniai
Puerto Montas

**Puerto Montas** () – miestas pietinėje Čilėje, prie Ramiojo vandenyno Relonkavi užutėkio. Los Lagoso regiono ir Ljankihuės provincijos sostinė. 153,1 tūkst. gyventojų (2002 m.). Svarbus jūrų uostas ir žvejybos (ypač lašišų) centras. Miškininkystė, žemės ūkis. El Tepualio oro uostas.

## Istorija

Gyvenvietė tankaus miško vietoje pradėjo kurtis 1851 m., o oficialiai įkurta 1853 m. Pavadinta Čilės prezidento Manuel Montt garbei. Į miestą atvyko daug vokiečių imigrantų.

## Šaltiniai
Plazmonas

Fizikoje **plazmonas** – plazmos virpesių kvantas. Plazmonas yra kvazidalelė, atsirandanti kvantuojant plazmos virpesius, panaši į fononą, taip pat atsiradusi dėl garso bangos kvantavimo. Šviesos kvantavimo metu gaunama dalelė yra žinoma fotono vardu ir nėra priskyriama prie kvazidalelių. Plazmoną įsivaizduoti galima kaip kolektyvinį elektronų dujų tankio virpesį, dažniausiai vykstantį su dažniais artimais optiniais. Tarpusavyje sąveikaujantys plazmonas ir fotonas gali sudaryti trečią kvazidalelę, vadinamą plazmos poliaritonu.

Kadangi plazmonas yra klasikinės plazmos svyravimų kvantavimo pasekmė, didžioji dalis šios dalelės savybių gali būti tiesiogiai gautos iš Maksvelo lygčių.
Atribucijos klaida

**Atribucijos klaida** – psichologijoje, suvokimo netikslumas, kuris turi įtakos asmens supratimui apie tai, kas atsakingas už veiksmą, įvykį, reiškinį, t. y. atribucijai.

Atribucijos klaidos dažnai kyla iš skirtingų *aktyvaus dalyvio* ir *stebėtojo* pozicijų: asmuo, dalyvaujantis veiksme (aktyvus dalyvis) situaciją mato kitaip, nei asmuo, neturintis nieko bendro su atitinkamu veiksmu (stebėtojas). Šie suvokimo skirtumai dažnai susidaro dėl skirtingo atitinkamos informacijos pasiekiamumo, t. y. kiek kurie elementai išsiskiria iš konteksto. Pvz., stebėtojui lengviau prisiminti dalyvio elgesį nei dalyvio situaciją, todėl būtent dalyvio elgesys yra labiau pasiekiamas vėlesniam apsvarstymui; taip pat dalyviui jo paties savijauta yra pasiekiamesnė, nei kitam asmeniui. Dėl šių priežasčių neretai gali atsirasti atribucijos klaidos.

Viena dažnų atribucijos klaidų yra fundamentali atribucijos klaida.

## Taip pat skaitykite
* Atribucijos teorija
* Priežastingumas
* Kognityvinė klaida
Britų Antarktidos vėliava

**Britų Antarktidos vėliavą** patvirtino 1963, už metų buvo sudaryta Britų Antarktida. Anksčiau teritorija buvo dalis Falklando kolonijos. Vėliava sudaryta iš Britų vėliavos, esančios kairiajame viršutiniame kampe, ir įrodančios, jog teritorija priklauso šiai šaliai. Dešiniajame šone pavaizduotas Britų Antarktidos herbas. Baltas fonas simbolizuoja Antarktidos žemyną.
Švedijos futbolo supertaurė

**Švedijos futbolo supertaurė** () – Švedijos futbolo trofėjus, dėl kurio varžydavosi šalies futbolo čempionai ir taurės laimėtojai.

## Istorija

Trofėjus įsteigtas 2007 m. Tuo metu nuspręsta, kad dėl jo pavasarį kovos praėjusių metų čempionas ir taurės laimėtojas. 2012 m. pakeitus Švedijos futbolo taurės turnyro sistemą į ruduo–pavasaris, supertaurės rungtynės nukeltos į metų pabaigą. Kadangi rungtynės vykdavo ankstyvą pavasarį arba vėlyvą rudenį, į jų rungtynes susirinkdavo gana nedaug žiūrovų.

## Titulai

Iš viso Švedijos supertaurę yra laimėję 7 klubai, daugiausia – IF Helsingborg ir FF Malmo (po 2 kartus).

|-
| IF Helsingborg || 2 || 2011, 2012
|-
| FF Malmo || 2 || 2013, 2014
|-
| IFK Goteborg || 1 || 2008
|-
| FF Kalmar || 1 || 2009
|-
| AIK Solna || 1 || 2010
|-
| Elfsborg Boras || 1 || 2007
|-
| IFK Norrkoping || 1 || 2015
|}

## Rungtynės

|-
|  || Elfsborg Boras || IF Helsingborg || 1-0
|-
|  || IFK Goteborg || Kalmar FF || 3-1
|-
|  || Kalmar FF || IFK Goteborg || 1-0
|-
|  || AIK Solna || IFK Goteborg || 1-0
|-
|  || IF Helsingborg || FF Malmo || 2-1
|-
|  || IF Helsingborg || AIK Solna || 2-0
|-
|  || FF Malmo || IFK Goteborg || 3-2
|-
|  || FF Malmo || Elfsborg Boras || 2-2 (baud. 5-4)
|-
|  || IFK Norrkoping || IFK Goteborg || 3-0
|}

## Nuorodos
* Sweden Super Cup (Soccerway.com)
Kazachijos futbolo supertaurė

**Kazachijos futbolo supertaurė** () – Kazachijos futbolo trofėjus, dėl kurio varžosi Kazachijos Superlygos čempionai ir Kazachijos futbolo taurės laimėtojai.

## Istorija

Įsteigtas 1995 m. Ankstesniais metais kovodavo dvi komandos. Abi šios komandos paaiškėdavo metų pabaigoje, todėl supertaurės rungtynės vykdavo ateinančių metų pradžioje. 2021 m. vyko 4 komandų varžytuvės dėl trofėjaus, po metų sugrąžinta įprastinė tvarka.

## Titulai

Per 1995–2025 m. supertaurę yra iškovoję 7 klubai, tarp jų sėkmingiausias – „Astana“ (6 titulai).

|-
| FK Astana || 6 || 2011, 2015, 2018, 2019, 2020, 2023
|-
| Tobol Kostanaj || 3 || 2021, 2022, 2024
|-
| FK Aktobe || 3 || 2008, 2010, 2014
|-
| Kajrat Almaty || 3 || 2016, 2017, 2025
|-
| Elimaj Semej || 1 || 1995
|-
| Sahter Karagandy || 1 || 2013
|-
| Ordabasy Symkent || 1 || 2012
|}

## Rungtynės

|-
|  || Elimaj Semej || Vostok Oskemen || 2-0
|-
| 1995–2007 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || FK Aktobe || Tobol Kostanaj || 2-0
|-
|  || colspan=3 | FK Aktobe laimėjo ir pirmenybes, ir taurę
|-
|  || FK Aktobe || FK Atyrau || 2-0
|-
|  || Lokomotiv Astana || Tobol Kostanaj || 2-1
|-
|  || Ordabasy Symkent || Sahter Karagandy || 1-0
|-
|  || Sahter Karagandy || FK Astana || 3-2
|-
|  || FK Aktobe || Sahter Karagandy || 1-0
|-
|  || FK Astana || Kajrat Almaty || 0-0 (baud. 3-2)
|-
|  || Kajrat Almaty || FK Astana || 0-0 (baud. 5-4)
|-
|  || Kajrat Almaty || FK Astana || 2-0
|-
|  || FK Astana || Kajrat Almaty || 3-0
|-
|  || FK Astana || Kajrat Almaty || 2-0
|-
|  || FK Astana || Kajsar Kyzylorda || 1-0
|-
|  || Tobol Kostanaj || FK Astana || 1-1 (baud. 5-4)
|-
|  || Tobol Kostanaj || Kajrat Almaty || 2-1
|-
|  || FK Astana || Ordabasy Symkent || 2-1
|-
|  || Tobol Kostanaj || Ordabasy Symkent || 1-1 (baud. 5-4)
|-
|  || Kajrat Almaty || FK Aktobe || 2-0
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kazakhstan - List of Super Cup Finals (Rsssf.com)
* Kazakhstan Super Cup (Soccerway.com)
IS Idrottens Vänner

**Geteborgo „Idrottens Vänner“** – buvęs Švedijos futbolo klubas iš Geteborgo.

## Istorija

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Optinis sūkurys

**Optinis sūkurys** (taip pat žinomas fazinio singuliarumo arba sraigtinės dislokacijos vardu) – optinio lauko nulis, taškas kuriame elektrinio lauko intensyvumas lygus nuliui. Susidomėjimas optinių sūkurių savybėmis atsirado po išsamios prof. Nye ir Berry publikacijos 1974 m., aprašančios esmines šių dislokacijų savybes. Šio darbo dėka atsirado nauja optikos mokslo šaka, vadinama **singuliariąja optika**. 

Paprasčiausias optinio sūkurio pavyzdys yra Lagero ir Gauso pluoštas (skersinė moda), centre nešantis sūkurio branduolį. Pluoštas arti savo ašies aprašomas lygtimi:

: \psi\propto r^ e^{im\phi} e^{-r^2},\! 

bei yra Maksvelo lygčių sprendinys, aprašomas Lagero polinomais. Fotonai Lagero ir Gauso pluošte turi m\hbar dydžio orbitinį judesio kiekio momentą. Sveikas skaičius m aprašo sūkurio topologinį krūvį. Sukininis judesio kiekio momentas, būdingas apskritiminės poliarizacijos šviesai, gali būti paverstas į orbitinį.

## Taip pat skaitykite
*Lagero ir Gauso pluoštas
*Skersinė moda

## Šaltiniai
Göteborgs FF

**Geteborgo FF** – Švedijos futbolo klubas iš Geteborgo. Iš pradžių faktiškai buvo Orgryte Goteborg klubo dukterinė komanda.

## Istorija
1897 m. rugpjūčio 20 d. įkurtas klubas. 

Pastaruoju metu žaidė šeštos pakopos pirmenybėse.

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
IFK Stockholm

**Stokholmo IFK** – Švedijos futbolo klubas iš Stokholmo.

## Istorija
1895 m. vasario 1 d. įkurtas klubas. Žaidė aukščiausioje lygoje. 1905 m. tapo šalies vivečempionais.

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
IFK Eskilstuna

**Eskilstiunos IFK** – Švedijos futbolo klubas iš Eskilstiunos.

## Istorija
1897 m. rugsėjo 9 d. įkurtas klubas. 1921 m. tapo Švedijos čempionais.

Pastaruoju metu buvo iškritę net į šeštos pakopos pirmenybes.

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
IK Sirius

**Upsalos „Sirius“** – Švedijos futbolo klubas iš Upsalos.

## Istorija
Klubas įkurtas 1907 m. Nuo 2017 m. sezono rungtyniavo Allsvenskan. Debiutantai iškovojo septintąją vietą.

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

## Spalvinė gama

## Apranga
;Sportinės aprangos pokyčiai:
* Namuose žaidžia mėlyna juoda apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Brynäs IF

**Jevlės „Brynäs“** – Švedijos futbolo klubas iš Jevlės.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1912 m. 1925 m. tapo Švedijos čempionais. 1979–1981 m. buvo prisijungęs prie Gefle IF klubo.

Pastaruoju metu žaidė šeštos pakopos pirmenybėse.

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
*
BK Derby

**Linšiopingo „Derby“** – Švedijos futbolo klubas iš Linšiopingo.

## Istorija
1912 m. balandžio 15 d. įkurtas klubas. 1925 m. tapo šalies vicečempionais.

Pastaruoju metu žaidė šeštos pakopos pirmenybėse. 2017 m. sezone iškovojo 4 vietą *Division 4 Östergötland Östra*.

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
IK Sleipner

**Noršiopingo „Sleipner“** – Švedijos futbolo klubas iš Noršiopingo.

## Istorija

Įkurtas 1903 m. balandžio 27 d. Jis pavadintas dievo Odino žirgo Sleipnio garbei. Ilgą laiką buvo darbininkų klubas, nusileidžiantis kitam miesto klubui IFK Norrköping. 1938 m. tapo Švedijos čempionais.

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Zenonas Butkus

**Zenonas Butkus** (g. 1951 m. spalio 7 d. Augzeliuose, Skuodo raj.) – Lietuvos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras, Vilniaus universiteto Istorijos fakulteto Naujosios istorijos katedros profesorius.

## Biografija
1973 m. baigė Ylakių vidurinę mokyklą.

1979 m. baigė Vilniaus universitetą, įgijo istorijos kvalifikacijos laipsnį ir visuomenės mokslų dėstytojo specialybę.

1989 m. apgynė daktaro disertaciją tema „Lietuvos–Latvijos santykiai ir jų sąsajos su didžiųjų valstybių politika (1919–1929 m.)“. 1993 m. sausio 1 d. išleido monografiją „Lietuvos ir Latvijos santykiai 1919–1929 metais“.

1993 m. kovo 5 d. nostrifikuotas humanitarinių mokslų daktaras, istorijos mokslų kandidatas. 1993 m. tapo docentu ir 1993–2002 m. ėjo Vilniaus universiteto Istorijos fakulteto prodekano pareigas. 2002 m. išrinktas Vilniaus universiteto profesoriumi, o 2002 m. lapkričio 15 d. Istorijos fakulteto taryba išrinko dekanu. 2007 m. perrinktas antrai dekano kadencijai ir juo išbuvo visą kadenciją (iki 2012 m. gruodžio mėn.). Nuo 2007 m. – Vilniaus universiteto Istorijos fakulteto Naujosios istorijos katedros vedėjas.

Nuo 2008 m. – Vilniaus universiteto senato narys.

2008 m. sausio 15 d. atlikta habilitacijos procedūra tema „Vokietijos ir Sovietų Sąjungos diplomatijos poveikis Baltijos valstybių užsienio bei vidaus politikai 1920–1940 metais“.

## Mokslinė veikla
Zenonas Butkus tiria XX a. Baltijos šalių tarptautinę padėtį ir užsienio politiką, diplomatijos istoriją, istoriografiją. Taip pat, atliko istorinių dokumentų paieškas ir tyrimus Austrijos, Estijos, Latvijos, Lietuvos, Rusijos, Švedijos ir Vokietijos archyvuose.

## Bibliografija
* Latvijos ir Estijos istorijos programa, mokomasis leidinys, 1991 m.
* Visuotinė istorija, su kitais, mokymo priemonė vidurinės mokyklos XII klasei, 1992 m.
* Lietuvos ir Latvijos santykiai 1919–1929 m., monografija, 1993 m.
* Visuotinė istorija, su kitais, vadovėlis, 1996 m.
* SSRS intrigos Baltijos šalyse 1920–1940 m., atspaudas iš „Darbų ir Dienų“ Nr. 7 (16), Kaunas, VDU leidykla, 1998 m.
* Klaipėdos problema Baltijos šalių santykiuose 1919–1939 m.
* Baltijos valstybių vienybės idėja ir praktika 1918–1940 metais. Lietuvos užsienio politikos dokumentai, 1918–1940 metai, 2008 m.
* *Tarp Trečiojo Reicho ir Trečiosios Romos: Vokietijos ir Sovietų politikos poveikis Baltijos šalių tarptautinei ir vidaus padėčiai tarpukaryje*, monografija, 2019 m.

## Įvertinimas
* 2001 m. 4 laipsnio Trijų žvaigždžių ordinas (Latvija)
* 2019 m. Simono Daukanto premija
* 2019 m. Vilniaus universiteto Rektoriaus mokslo premija

## Šaltiniai
Sandvikens IF

**Sandvikens Idrottsförening**, o trumpai vadinamas tiesiog **Sandvikens IF** – Švedijos futbolo klubas iš Sandvikeno. Namų rungtynes žaidžia Jernvallen stadione, talpinančiame 7 tūkst. žiūrovų.

## Istorija
1918 m. birželio 6 d. įkurtas futbolo klubas. 1935–1936 m. Allsvenskan iškovojo trečiąją vietą. (Geriausias klubo pasiekimas per klubo gyvavimo istoriją.)

21 sezoną žaidė aukščiausioje Švedijos lygoje. 1961 m. Allsvenskan tarp dvylikos dalyvių liko paskutinėje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną. Vėlesniais metais prasidėjo kritimas į žemesnius divizionus.

2016 m. sezone tapo nugalėtojais Division 2, Norrland grupėje (IV pakopa). Nuo 2017 m. varžėsi Division 1 Södra (III). 2023 m. tapo nugalėtojais Ettan Södra (III).

Nuo 2024 m. sezono žaidė Superettan (II).

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

## Simbolika

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Jönköpings Södra IF

**Jonšiopingo „Södra“** – Švedijos futbolo klubas iš Jonšiopingo.

## Istorija
1922 m. įkurtas klubas. Kitados rungtyniavo stipriausiame šalies divizione. Sėkmingiausi metai 1950–ieji, kai tapo šalies čempionais.

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Sezonai

|}
GE; grupių etapas.

## Spalvinė gama

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Råå IF

**Helsingborgo „Råå“** – Švedijos futbolo klubas, įkurtas Helsingborgo pietiniame mikrorajone Ro.

## Istorija

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Assyriska FF

**Sioderteljės „Assyriska“** – Švedijos futbolo klubas, kurį Sioderteljėje įkūrė dabartinių asirų tautinė mažuma.

## Istorija
Klubas įkurtas 1974 m.

## Pasiekimai

* šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Slovėnija Eurovizijoje

**[[Slovėnija]] [[Eurovizija|Eurovizijos dainų konkurse]]** dalyvavo 27 kartus. Debiutavo 1993 m. ir nei karto neužėmė aukštesnės nei 7 vietos.

Nuo pusfinalio įvedimo 2004 m. Slovėnijai ilgus metus nepavyko patekti į finalą. Tačiau 2007 m. Alenka Gotar pirmą kartą šalis pateko į finalą su daina „Cvet z juga“. Finale ji užėmė 15 vietą. 2011 metais Maja Keuc su daina „Vanilija“ užėmė 13 vietą – Slovėnijos geriausias rezultatas nuo 2002 m.

## Dalyvavimas
 

* XX finale reiškia nepatekimą į finalą.

## Dainos pagal kalbą

## Balsavimų istorija 1993–2015

### Slovėnijos taškai

### Valstybių taškai Slovėnijai

## Taip pat
* Jugoslavija Eurovizijoje

## Nuorodos
Kryptukas

**Kryptukas** (; ) – šaulių ginklo taikiklio dalis, priešakinis taikinio ieškiklis, esanti ant vamzdžio galo, netoli vamzdžio žiočių, kuri padeda nusitaikyti į taikinį.

Kryptukai būna:
* pagal reguliuojamumą:
** nereguliuojami
** reguliuojami – prišaudant ginklą specialiu įrankiu gali būti pareguliuojami taiklumui didinti.
* pagal formą:
** smailūs
** suapvalinti
** stačiakampiai
* pagal pridengtumą:
** atviri – kryptuko nesaugo joks gaubtelis ar panašus įtaisas. Būdinga pistoletams.
** pridengti – kryptuką dengia žiedinis ar pusžiedžio formos saugas, kuris apsaugo nuo kryptuko nulenkimo atsitrenkus į kokį daiktą.
* pagal matomumą:
** paprasti – be jokių kryptuką regimumą didinančių priemonių
** švytintys – kryptukas pažymėtas silpnai švytinčiu mišiniu, todėl matomas ir tamsoje.
Serbija ir Juodkalnija Eurovizijoje

**[[Serbija ir Juodkalnija]] [[Eurovizija|Eurovizijos dainų konkurse]]** dalyvavo 2 kartus. Debiutavo 2004 m. ir pirmuoju bandymu pelnė 2 vietą. Serbija ir Juodkalnija buvo išrinkę atstovus ir 2006 m. konkursui, bet dėl kilusio skandalo pasitraukė, nors vis tiek balsavo konkurse. Ir po mėnesio dingo šalis iš žemėlapio

## Dalyvavimas

1 *Serbija ir Juodkalnija 2006 m. kovo 20 d. pasitraukė iš 2006 m. konkurso dėl Juodkalnijos referendumo dėl nepriklausomybės. Tačiau EBU suteikė jiems teisę dalyvauti pusfinalio ir finalo balsavime.*

* XX pusfinalyje reiškia automatinį patekimą į finalą. Tai gali būti viena iš šių dviejų priežasčių: jei šalis laimėjo praėjusiais metais, sekančiais metais nedalyvavo konkurso pusfinalyje. Kita priežastis, kad 2004–2007 m. dešimt šalių, kurie nebuvo „Big Four“ šalys, nedalyvauja kitų metų pusfinalyje. Jei, pavyzdžiui, Vokietija ir Prancūzija patenka į dešimtuką, šalys, užėmusios 11 ir 12 vietas, patenka į ateinančių metų finalą kartu su kitomis šalimis.

## Balsavimų istorija 2004–2006

Serbija ir Juodkalnija pasitraukė iš 2006 m. konkurso, bet jai vis tiek buvo leista balsuoti.

2004–2006 m. Serbijos ir Juodkalnijos balsavimo istorija:

### Taškai nuo Serbijos ir Juodkalnijos į…

### Taškai Serbijai ir Juodkalnijai nuo…

## Marcel Bezençon apdovanojimai

#### Spaudos apdovanojimas

#### Kompozitoriaus apdovanojimas

## Taip pat
* Jugoslavija Eurovizijoje
* Serbija Eurovizijoje
* Juodkalnija Eurovizijoje
* Serbija ir Juodkalnija vaikų Eurovizijos dainų konkurse
* Serbija vaikų Eurovizijos dainų konkurse

## Nuorodos
Donatas Butkus (1952)

**Donatas Butkus** (1952 m. vasario 17 d. Alsėdžiuose, Plungės rajonas – 2018 m. gegužės 23 d., Palangoje) – Lietuvos muziejininkas, archeologas.

## Biografija
1970 m. baigė Palangos vidurinę mokyklą, 1975 m. – istorijos studijas Vilniaus universitete.

Nuo 1976 m. Kretingos muziejaus vyr. muziejininkas, 2007 m. – Archeologijos skyriaus vedėjas.

Kartu su kitais archeologais tirti: 1988, 2002 m. – Ėgliškių kapinynas, 1988 m. – Kretingos kapinynas, 2004 m. – Kretingos senkapiai, 2004, 2006 m. – Kretingos dvarvietė. Nuo 1991 m. tiriamas vienas įdomiausių Vakarų Žemaitijos paminklų – Lazdininkų kapinynas.

Palaidotas Palangos kapinėse.
Voveraitinė guotelė

**Voveraitinė guotelė** (*Hygrophoropsis aurantiaca*) – meškutinių (*Paxillaceae*) šeimos, guotelių (*Hygrophoropsis*) genties grybų rūšis.

* **Augimo vieta**
Lapuočių, spygliuočių, mišrieji miškai, smėlėtos vietos.
* **Augimo laikas**
Vasara, ruduo.
* **Pagrindiniai požymiai**
Raudonai oranžinės spalvos vaisiakūniai.

Vaisiakūniai vidutinio dydžio, dažniausiai smulkūs. Kepurėlė 3–5 (8) cm skersmens, mėsinga, oranžinė, oranžiškai raudona, išblukusi iki geltonos ar net gelsvos spalvos, aksomiška. Lakšteliai siauri, šakoti, oranžiškai raudoni, nuaugtiniai. Kotas kepurėlės spalvos, nusmailėjęs, 3–5×0,5–1 (1,5) cm dydžio. Trama gelsva, oranžinė, be ypatingo kvapo ir skonio. Sporos 6–7×4–5 μm.

**Būdingi požymiai:** labai panaši į voveraitę, tik ne tokia mėsinga, gležnesnė, ryškesnės oranžinės spalvos ir auga kartais net ant sutręšusios medienos.

Mėgsta supuvusios pušies, eglės kelmus, jų nuolaužas arba smėlėtas išvirtusių eglių ar pušų šaknis. Labai dažna, valgoma, bet menkavertė, rinkti maistui nerekomenduojama.

## Literatūra
Lietuvos grybų atlasas, Vincentas Urbonas, Kaunas, LUTUTĖ, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 89 psl.

## Nuorodos
* Voveraitinės guotelės nuotraukos
Azeotropinis mišinys

**Azeotropinis mišinys** – toks mišinys, kurio garų sudėtis sutampa su tirpalo sudėtimi.

Azeotropinis – terminas, reiškiantis skysčių mišinį, kurio skysta ir dujinė fazės termodinaminės pusiausvyros sąlygomis turi vienodą sudėtį. Mišinio virimo temperatūra pastovi.
 
Azeotropijos taškas – temperatūra, kuriai esant skysčių mišinys verda ir susidaro tos pačios sudėties garai, kaip ir skysčių mišinys.
Kauhajokio koledžo žudynės

**Kauhajokio koledžo žudynės** – 2008 m. rugsėjo 23 d. Vakarų Suomijos miesto Kauhajokio aukštojoje profesinėje mokykloje įvykusios žudynės, įvykdytos kulinarijos studento 22 metų *Matti Juhani Saari*, kuris nušovė 10 žmonių, o bandęs nusišauti pats, vėliau mirė ligoninėje.

Žiniasklaida pranešė, kad incidento, įvykusio 11 val. vietos laiku, metu mokykloje buvo apie 200 studentų. 

Pareigūnai apibūdino žudiką: apsirengęs juodai, veidą slėpdamas po slidininko kauke. Buvo ginkluotas savitaisiu pistoletu  *[[Walther P22]] Target*. Po šaudymo nesėkmingai bandė nusižudyti šūviu sau į galvą, ir buvo suimtas. Turėdamas šautinę žaizdą galvoje, bet išgyvenęs, jis nuvežtas į Tamperės universiteto ligoninę, kurioje po kelių valandų mirė.

Saari dar savaitę prieš tragediją buvo išplatinęs vaizdo įrašą „YouTube“ bei paveikslėlius galerijoje, pozuodamas su ginklais, primenančiais 2007 m. Jokelos mokyklos žudynes.

## Vyriausybės reakcija
Tą pačią dieną Suomijos Teisingumo ministras *Tuija Brax* tikino, kad Suomijos ginklų laikymo įstatymai turi būti peržiūrėti „kiek įmanoma greičiau“. T. Brax vis dėlto nepaminėjo jokių konkrečių veiksmų. Finansų ministras *Jyrki Katainen* pažadėjo vyriausybės indėlį tvarkant tragedijos padarinius. J. Katainen taip pat nebuvo konkretus dėl veiksmų plano. Premjeras *Matti Vanhanen* pavadino nelaimę „tragiška diena“ ir kreipėsi dėl vienybės su viltimi, kad „tokie įvykiai daugiau nepasikartotų“.
Ivo Nikkolo

**Ivo Nikkolo** - rūbų linija. Šio ženklo įkūrėjas ir pagrindinis kolekcijų autorius Ivo Nikkolo, Estijoje labiausia žinomas dizaineris. Kolekcijose pristatomos stilingos skandinavišku minimalizmu dvelkiančios moteriškų drabužių linijos, sukurtos pasitelkus moderniausius technologinius sprendimus.


Image:Ivo Nikkolo.png|Ivo Nikkolo logotipas


## Nuorodos
Oficialus puslapis
Jordan Grand Prix

**Jordan** - buvusi Formulės 1 komanda iš Didžiosios Britanijos. Ji lenktyniavo nuo 1991 m. iki 2005 m. sezono. Komanda pavadintas Airijos verslininko ir ekipos įkūrėjo Eddie Jordano vardu. 

## Istorija

E. Jordanas lenktyniavo septintajame dešimtmetyje ir sėkmingai valdė Formulės 3 ir Formulės 3000 ekipas, pavadintas Eddie Jordan Racing, aštuntajame dešimtmetyje. Jo ekipa 1989 m. laimėjo Formulės 3000 čempionatą su būsima Formulės 1 žvaigždę Jean Alesi.

Nuo 1996 iki 2005 m. komandos pagrindinis rėmėjas buvo Benson & Hedges tabako kompanija. Nuo 1997 m. sezono, kai įsibėgėjo tabako draudimo kompanijos, ekipos rėmėjas ant bolido vis keitė savo pavadinimą - "Bitten & Hisses", "Buzzing Hornets", "Bitten Heroes" ar "Be On Edge".

Per visą savo istoriją ekipa yra pelniusi 4 pergales, o geriausia pasiekta vieta galutinėje įskaitoje yra trečia 1999 m. sezone.

2005 m. pradžioje komanda buvo parduota Midland grupei, kuri dar vienerius metus vadinosi Jordan. 2007 m. ji buvo parduota Olandijos įmonei Spyker Cars ir pervadinta į Spyker F1. Dar kitais metais 2008 m. ji buvo parduota verslininkams Vijay Mallya ir Michiel Molui. Šiuo metu ekipa vadinasi Force India.

## Formulės 1 rezultatai
Jordan

**Jordan**:

* Jordan Grand Prix - buvusi Formulės 1 komanda iš Didžiosios Britanijos;

**Jordan** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antoine Jordan (g. 1983) – JAV krepšininkas;
* Jared Jordan (g. 1984) – JAV krepšininkas, laisvasis agentas;
* Michael Jordan (g. 1963) – vienas garsiausių JAV ir pasaulio krepšininkų;
Mečys Chadaravičius

**Mečys Chadaravičius** (1902 m. balandžio 20 d. Krakėse – 1949 m. spalio 3 d. Vilniuje) – Lietuvos teatro aktorius.

## Biografija
Žmona aktorė Ona Juodytė, sūnus Audris Mečislovas Chadaravičius. Per Pirmąjį pasaulinį karą su tėvais gyveno Rusijoje, 1921 m. grįžo į Lietuvą. 1930 m. baigęs Valstybės teatro vaidybos mokyklą (mokytojai Borisas Dauguvietis, Antanas Sutkus) vaidino šiame ir 1933–1934 m. Jaunųjų teatruose. Nuo 1940 m. Vilniaus dramos teatro aktorius. Sukūrė apie 80 vaidmenų.

## Vaidmenys
* Tomas – Harieta Bičer-Stou. Dėdės Tomo lūšnelė, 1934 m.
* Klauzenas – Gerhartas Hauptmanas. Prieš saulėlydį, 1939 m.
* Valteris – Heinrichas fon Kleistas. Sukultas ąsotis, 1941 m.
* Gajevas – Antonas Čechovas. Vyšnių sodas, 1945 m.
* Nesčiastlivcevas – Aleksandras Ostrovskis. Miškas, 1948 m.

## Literatūra
* Laimonas Ciunis. Mečys Chadaravičius, Vilnius, 1964 m.

## Šaltiniai
Vida Cesiūnaitė

**Vida Cesiūnaitė-Bagdonienė** (g. 1958 m. kovo 14 d. Salininkai, Vilniaus raj.) – Lietuvos irkluotoja.

## Biografija
1973 m. baigė Salininkų aštuonmetę mokyklą.
1976 m. baigė Vilniaus lengvosios pramonės technikumą. 1983–1988 m. TSRS irklavimo rinktinės narė. 1983–1988 m. dirbo Respublikinio sporto komiteto instruktore, 1988–1992 m. – masažuotoja, nuo 1998 m. bendrovės „Viltaura“ vadybininkė.

## Sportiniai pasiekimai
* Daugkartinė Lietuvos ir TSRS čempionė tarptautinių regatų nugalėtoja.
* 1983 m. TSRS Tautų spartakiados nugalėtoja.
* 1984 m. Draugystės žaidynių nugalėtoja.
* 1986 m. Geros valios žaidynių (Maskva) nugalėtoja.
* 1986 m. irklavimo (aštuonvietė valtis, 2000 m) pasaulio čempionė (Notinghemas, Didžioji Britanija

## Šaltiniai
Vilhelmas Chadzevičius

**Vilhelmas Chadzevičius** (1932 m. birželio 25 d. Strūnaityje, Švenčionių apskritis – 2016 m. spalio 31 d.) – Lietuvos žurnalistas.

## Biografija
1953 m. baigė Švenčionių 1-ąją vidurinę mokyklą. Metus dirbo Švenčionių rajono Vidutinės septynmetės mokyklos direktoriumi. 1959 m. Vilniaus universiteto Istorijos-filologijos fakultete baigė žurnalistikos specialybę.

Nuo 1958 m. laikraščio „Milicijos darbuotojas“ sekretorius, 1963–1970 m. šio laikraščio (nuo 1965 m. pavadinto „Liaudies sargyboje“) vyriausiasis redaktorius. 1970–1983 m. laikraščio „Komjaunimo tiesa“, 1983–1985 m. „Vakarinės naujienos“, 1985–1992 m. žurnalo „Kultūros barai“ redaktorius. 1991–1994 m. leidybos direktorius. Nuo 1997 m. savaitraščio „Voruta“ atsakingasis sekretorius. Daugiausia rašė nusikalstamumo, jaunimo švietimo, užimtumo, kultūros, redakcijos darbo organizavimo klausimais.

1970–1983 m. LLKJS CK biuro narys.

## Įvertinimas
* 1979 m. LTSR nusipelnęs žurnalistas

## Šaltiniai
Alfonsas Čapanis

**Alfonsas Čapanis** (, 1917 m. kovo 17 d. Meridenas, Konektikuto valstija – 2002 m. spalio 4 d. Baltimorė) – lietuvių kilmės JAV psichologas, ergonomikos pradininkas.

## Biografija
1943 m. baigė Jeilio universitetą. 1946-1982 m. dėstė psichologiją ir pramonės inžineriją J. Hopkinso universitete (Baltimorė), nuo 1956 m. profesorius.

Žmogiškųjų veiksnių ir ergonomikos draugijos, Inžinerinės psichologijos ir Tarptautinės ergonomikos asociacijų prezidentas.

## Mokslinė veikla
Vienas pirmųjų pradėjo tyrinėti sistemą žmogus – mašina. Tyrimai turėjo įtakos formuotis inžinerinei psichologijai. Išleido pirmąjį ergonomikos vadovėlį „Taikomoji eksperimentinė psichologija: Žmogiškieji veiksniai technikos projektuose“ (A*pplied Experimental Psychology: Human Factors in Engineering Design*, su kitais, 1949 m.).

## Bibliografija
* Žmogaus-mašinos sistemos klaidų analizės teorija ir metodai (*Theory and methods for analyzing errors in man-machine systems*), 1951 m.
* Tyrimų metodai žmogaus inžinerijoje (*Research Techniques in Human Engineering*) 1962 m.
* Žmogaus-mašinos kūrimas (*Man-machine engineering*), 1965 m.
* Žmogiškieji veiksniai technikos projektuose (*Human Factors in Engineering Design*), 1996 m.).

## Nuorodos
* Alphonse Chapanis

## Šaltiniai
Kauhajokis

**Kauhajokis** () – miestas ir savivaldybė Vakarų Suomijos provincijos Pietų Ostrobotnijos regione.

Miestas turi 14 411 gyventojų (2008-08-31 duomenys). Municipaliteto teritorija užima 1315,46 km² plotą (iš jų 16,45 km² – vanduo). Vidutinis gyventojų tankis yra 11,09 gyv./km². Miestas yra vienkalbis (suomių kalba).

Žiemos karo metu mieste buvo Suomijos parlamentas.

Miestas išgarsėjo 2008 m. rugsėjo 23 d. dėl Kauhajokio koledžo žudynių.

## Šaltiniai
Valerijus Charazovas

**Valerijus Charazovas** (, 1918 m. lapkričio 1 d. Tomskas – 2013 m. rugpjūčio 2 d. Maskvoje) – TSKP veikėjas.

## Biografija
1940–1946 m. dirbo aviacijos gamyklose Kazanėje ir Maskvoje. 1945 m. neakivaizdžiai baigė Maskvos aviacijos institutą, inžinierius. Nuo 1946 m. komjaunimo ir partinis darbuotojas. 1955–1961 m. dirbo Kazachijos partiniuose organuose. Nuo 1961 m. TSKP CK aparato darbuotojas, jį protegavo vaikystės draugas KGB pirmininkas Aleksandras Šelepinas.

1967 m. atsiųstas į Lietuvą ir paskirtas LKP CK antruoju sekretoriumi. TSKP CK pavedimu kontroliavo Lietuvos politinį, visuomeninį ir ūkinį gyvenimą. Vykdė rusinimo politiką. 1972 m. susideginus R. Kalantai, vienas jėgos panaudojimo prieš demonstrantus Kaune iniciatorių. 1974 m. Lietuvoje organizavo šmeižto kampaniją prieš A. Solženicyną. 1978 m. atšauktas iš Lietuvos, paskirtas Rusijos Federacijos Liaudies kontrolės komiteto pirmininko pirmuoju pavaduotoju. Vėliau L. Brežnevo patarėjas.

1967–1981 m. LKP CK, 1967–1978 m. LKP CK biuro narys, 1976–1981 m. kandidatas į TSKP CK narius. 1967–1980 m. LTSR Aukščiausiosios Tarybos, 1970–1979 m. TSRS Aukščiausiosios Tarybos deputatas.

Palaidotas Trojekurovo kapinėse Maskvoje.

## Šaltiniai
Liudmila Chetagurova

**Liudmila Chetagurova** ( 1918 m. vasario 8 d. Balta, Odesos sritis – 2008 m. spalio 9 d. Vilniuje) – žymi Lietuvos arfininkė.

## Biografija
1944–1947 m. Maskvos dramos teatro orkestro arfininkė. 1948 m. baigė Maskvos konservatoriją (mokytoja Ksenija Erdeli). 1949–1979 m. Lietuvos operos ir baleto teatro orkestro arfininkė. 1949–2000 m. Lietuvos konservatorijos dėstytoja, nuo 1989 m. profesorė. Koncertavo solo ir su arfų trio, 1978–1989 m. Mokslininkų rūmų arfų trio vadovė.

Mokinės: Sigizmunda Sabalytė, Elena Rimkaitė, Jolanta Baliūnienė – Lietuvos operos ir baleto teatro artistė, Daiva Šlyžienė – Lietuvos operos ir baleto teatro artistė bei M. K. Čiurlionio menų mokyklos arfos specialybės mokytoja metodininkė, Galina Jakaitienė – B. Dvariono dešimtmetės muzikos mokyklos arfos specialybės mokytoja, Valerija Baranauskienė – Kauno valstybinio muzikinio teatro orkestro artistė, Danguolė Martusevičienė – Klaipėdos muzikinio teatro orkestro artistė, Giedrė Debesiūnaitė – Lietuvos nacionalinio orkestro artistė.. Artistė mirė Vilniuje, sulaukusi 90 metų .

## Šaltiniai
Kroatija Eurovizijoje

**[[Kroatija]] [[Eurovizija|Eurovizijos dainų konkurse]]** dalyvavo 30 kartų. Debiutavo 1993 m. ir aukščiausias pasiekimas yra 2024 m. pasiekta antroji vieta.

## Kroatijos istorija Eurovizijos dainų konkurse

Kroatijos atlikėjai Eurovizijoje dalyvavo 1961–1991 m., tuo tarpu šalis priklausė Jugoslavijai. Kroatija buvo sėkmingiausia Jugoslavijos Respublika Eurovizijoje, 13 iš 26 Jugoslavijos dainų buvo atliekama kroatų kalba, 1989 m. Jugoslavijos grupės „Riva“ daina „Rock Me“ taip pat buvo atliekama kroatų kalba. 1990 m. Eurovizijos dainų konkursas vyko dabartinės Kroatijos sostinėje Zagrebe.

Kroatija, kaip nepriklausoma valstybė, debiutavo 1993 metais. Šaliai atstovavo grupė Put, atlikdama dainą „Don’t Ever Cry“, kurios pavadinimas yra anglų kalba, bet dainavo kroatų kalba. Daina užėmė trečią vietą kvalifikaciniame etape ir leido jiems dalyvauti 1993 m. konkurse.

Kroatų dainininkė Tereza Kesovija atstovavo Monakui 1966 m. Eurovizijos dainų konkurse. Kroatų grupė Feminnem atstovavo Bosnijai ir Hercegovinai 2005 m. Eurovizijos dainų konkurse su „Call me“.

2013 m. rugsėjo 19 d. Kroatų transliuotojas *Croatian Radiotelevision (HRT)* paskelbė, kad šalis traukiasi iš 2014 m. konkurso, remdamasi Europos finansų krize, taip pat dėl prastų rezultatų tarp 2010 m. ir 2013 metų, darančių įtaką jų sprendimui.

## Dalyvavimas

 1  *Delegavo į finalą komisija.*

* XX pusfinalyje reiškia automatinį patekimą į finalą. Tai gali būti viena iš šių dviejų priežasčių: jei šalis laimėjo praėjusiais metais, sekančiais metais nedalyvavo konkurso pusfinalyje. Kita priežastis, kad 2004–2007 m. dešimt šalių, kurie nebuvo „Big Four“ šalys, nedalyvauja kitų metų pusfinalyje. Jei, pavyzdžiui, Vokietija ir Prancūzija patenka į dešimtuką, šalys, užėmusios 11 ir 12 vietas, patenka į ateinančių metų finalą kartu su kitomis šalimis.
* XX finale reiškia nepatekimą į finalą.

## Balsavimų istorija 1993–2013

### Taškai nuo Kroatijos į…

### Taškai Kroatijai nuo…

## Taip pat
* Jugoslavija Eurovizijoje
* Kroatija vaikų Eurovizijos dainų konkurse

## Išnašos

## Nuorodos
* Kroatijos atrankos puslapis