open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petras Nevulis

**Petras Nevulis** (g. 1965 m. sausio 23 d. Panevėžio rajonas) – Lietuvos ir Panevėžio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1983 m. baigė Panevėžio 5-ąją VPTM, elektromontuotojas. 2008 m. baigė Lietuvos žemės ūkio universitetą, agronomas.

Žemės ūkio kooperatyvo „Šilauogė“ valdybos pirmininkas, ūkininkas.

Lietuvos valstiečių partijos, Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys.

2003–2016 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 2016 m. Seimo narys.

Lietuvos ūkininkų sąjungos Panevėžio skyriaus tarybos narys, jaunųjų ūkininkų ratelių sąjungos narys. Sutuoktinė Lida, vaikai Lukas, Rugilė.

## Šaltiniai
Nakagava

**Nakagava** (那珂川町) – miestelis, esantis Nasu apskrityje, Točigio prefektūroje, Japonijoje.

2007 m. balandžio 1 d. duomenimis čia gyveno 20 039 žmonės.

## Istorija

Nakagavos miestas įkurtas 2005 m. spalio 1 d. Ogavos ir Bato miestus, buvusius Nasu srityje, sujungus į naująjį Nakagavos miestą.

## Nuorodos

Oficialus Nakagavos miesto tinklalapis
Točigio prefektūra

**Točigio prefektūra** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Kanto regione. Sostinė – Ucunomija. Uconomija garsėja giozomis, kiniškais koldūnais. Šiame mieste taip pat yra vienas didžiausių šiaurės Kante parduotuvių rajonas – „Bell Mall“ (pažodžiui – *Varpo parduotuvių rajonas*).

Niko miestas, kuris garsėja senovinėmis šintoistų šventovėmis ir budistų šventyklomis, yra įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, priklauso šiai prefektūrai. Į jį traukiniu iš Tokijo galima nusigauti per valandą.

## Istorija

Seniau Točigio prefektūra buvo žinoma kaip Šimocukės žemė.

*[[Nikkō Tošiogu]]* pastatymas 1617 m. sukėlė nacionalinį dėmesį Niko miestui. Tokugavos šiogūnato pastangomis imtas tiesti *[[Nikkō kaidō]]* (日光街道, dalis pagrindinio kelio, jungiančio Niko miestą su Edo) ir rengiamos gausios procesijos Iejasu Tokugavos, Tokugavos šiogūnato įkūrėjui, pagerbti.

## Geografija

### Miestai

Tošigio prefektūroje yra 14 miestų:

### Miesteliai ir kaimai

Pateikiami miesteliai ir kaimai pagal apskritį:

### Miestų, miestelių ir kaimų susijungimai

Nuo 2005 m. įvykdyta 10 miestų, miestelių ir kaimų susijungimų. Dar 2007 m. kovo 31 d. įvykdytas paskutinysis sujungimas, kai prie Ucunomijos buvo prijungti Kamikavačio ir Kavačio miesteliai (abu – Kavačio apskrities).

## Aplankytini objektai

Niko miestas žymus objektais, kurie yra įtraukti į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Tai Rinnodžis, Niko Tošiogu, Futarasano šventovę ir *[[Taiyuin]]*. Kegono krioklys, taip pat esantis Niko mieste, pritraukia daugybę turistų.

Įžymieji miesto objektai:

## Sportas
Ibarakyje yra šios sporto komandos.

Futbolo:
* Tochigi S.C. (Ucunomija)
Ledo ritulio:
* Nikko Kobe IceBucks (Niko)

## Nuorodos

* Oficiali Točigio prefektūros internetinė svetainė 
* Bell Mall parduotuvių rajono svetainė
Audrius Daukša

**Audrius Daukša** (g. 1962 m. lapkričio 15 d. Kaune) – Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1984 m. baigė Vilniaus valstybinį pedagoginį universitetą, technologijų ir darbų mokytojas. Panevėžio rajono savivaldybės viešosios bibliotekos, Juozo Tumo-Vaižganto ir Ustronės knygnešių muziejaus muziejininkas.

Tėvynės sąjungos Panevėžio rajono skyriaus narys.

Nuo 2007 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

Vydūno, Čiurlionio bibliotekų draugijos narys, Lietuvos tėvų forumo tarybos narys, Lietuvos sveikuolių sąjungos narys. Praktikuoja zenbudizmą, jogą, pagonybę.

## Šaltiniai
Dirvinė neužmirštuolė

**Dirvinė neužmirštuolė** (*Myosotis arvensis*) – vienmetis agurklinių (*Boraginaceae*) šeimos, neužmirštuolių (*Myosotis*) genties augalas. Paplitęs visoje Europoje, Lietuvoje dažnas. Aukštis 15-40 cm, lapai lacentiški. Žiedai žydri, 4-6 mm skersmens, taurėlapiai apaugę plaukeliais. Žydi nuo gegužės iki rugpjūčio. Auga pievose, pakelėse. Kartais auginama darželiuose.
Kegono krioklys

**Kegono krioklys** (華厳滝, Kegon Taki) - krioklys, ištekantis iš Čiudzendžio ežero, Nikkō nacionaliniame parke, Nikkō mieste, Točigio prefektūroje, Japonijoje. Krioklys susiformavo, kai ištekėjusi lava užtvenkė Daijos upę. Šalia Kegono yra apie 12 mažesnių krioklių atitekančių plyšiais lavoje. Būdamas 97 metrų aukščio, krioklys yra trečias iš aukščiausių Japonijos krioklių. 

Krioklys yra populiari savižudybių vieta, ypač tarp japonų jaunimo.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kegono krioklys
Auksakuodis vėdrynas

**Auksakuodis vėdrynas** (*Ranunculus auricomus*) – vėdryninių (*Ranunculaceae*) šeimos, vėdrynų (*Ranunculus*) genties augalas.

Daugiametis žolinis augalas. Šaknis tanki, kuokštinė. Stiebas 15-40 cm aukščio, vagotas, viršutinė dalis šakota. Apatiniai lapai 4-6, išaugę stiebo pamatinėje dalyje, ilgakočiai, sveiki arba suskaldyti į 3-5 (7) skiltis. Lapų bei skilčių kraštai karbuotai dantyti. Stiebiniai lapai iki pamato suskaldyti į lancetiškas, bukaviršūnes, lygiakraštes arba šiek tiek dantytas skiltis. Stiebo viršūnėje 3-4 žiedai. Žiedkočiai lygūs, cilindriški, gana ilgi. Taurėlapiai 5, gelsvi, 5-8 mm ilgio, kiaušiniški, plaukuoti. Vainiklapiai 7-10 mm ilgio, ryškiai geltoni, blizgantys, taip pat 5. Kuokelių daug, jie truputį ilgesni už piesteles. Vaisiai – maži, 2,5-4 mm ilgio riešutėliai su trumpais snapeliais; – susitelkę į galvutę sudaro apskritą sutelktinį vaisių.

Žydi gegužės – birželio mėn. Dažnas visoje Lietuvoje. Auga drėgnose pievose, pamiškėse, šviesiuose lapuočių miškuose, miško aikštelėse, pelkių pakraščiais. Mėgsta derlingus vidutinio drėgnumo dirvožemius. Augalas nuodingas.

## Literatūra
Pavasarį žydintys augalai, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1985, 92 psl.
Dirvinis vėdrynas

**Dirvinis vėdrynas** (*Ranunculus arvensis*) – vėdryninių (*Ranunculaceae*) šeimos, vėdrynų (*Ranunculus*) genties augalas. Auga pievose, pakelėse. Aukštis 20-60 cm. Žydi geltonais 12 mm skersmens žiedais, gegužės-birželio mėnesiais. Nuodingas.
Ikona

**Ikona** ( tar. *eikon* 'atvaizdas') – sakralinis paveikslas, atsiradęs bizantiškos kultūros aplinkoje, vaizduojantis šventus asmenis, scenas iš jų gyvenimo, biblines ar liturgines simbolines scenas. Būdinga rytų krikščionių bažnyčioms, įskaitant stačiatikių ir graikų. Meno istorikų teigimu, ikonų prototipai buvo Fajumo kapiniai portretai ar ankstyvųjų krikščionių tapyba katakombose.

## Nuorodos

*Eliaso Damianakiso ikonos
*Ikonų simboliai
*Ikonografija
*Ikonos
Žilvitinis karklas

**Žilvitinis karklas** (*Salix viminalis*, sin. *vytinis gluosnis, žilvitis*) – viena iš gluosnių genties (*Salix*) rūšių.

Tai 1,5–4 m aukščio krūmas, augantis drėgnose vietose, grioviuose, upių ir ežerų pakrantėse. Lietuvoje labai dažnas. Šakos ilgos, su 10–15 cm ilgio, 1,5 cm pločio lapais. Lapai siaurai lancetiški, lygiakraščiai, pakraščiai pasirietę žemyn, plaukuoti abipus. Jaunos šakelės žalsvos arba melsvos, labai lanksčios, todėl naudotos pynimui. Žydi anksti pavasarį, balandžio mėnesį. Mediena po žieve be briaunelių.

Žodis *žilvìtis* (*žìlvitis, žilvỹtis, žilvitỹs, žìlvetis, žìlvė, žil̃vis, žilvìcis, žilvietis, žilvìtė, žilvùtis*) kilęs iš žodžių *žìlas* (‘sidabriškai nubalęs, pilkšvas’), *žil̃vas* (‘žilsvas’) ir *vytìs, vitìs* (‘plona, pynimui skirta šaka’).

## Šaltiniai
Metilcikloheksanas

**Metilcikloheksanas** – angliavandenilis, turintis uždarą grandinę (ciklą) ir metilo radikalą.

Paplitimas gamtoje: dažniausiai cikloalkanų randama kai kuriose naftose, todėl jie dar vadinami *naftenais*.

Gavimas: laboratorijose cikloalkanai sintetinami iš sočiųjų angliavandenilinių darinių, veikiant juos aktyviaisiais metalais, vadinasi, metilcikloheksanas sintetinamas iš 1,6-dichlor - metil - heksano.
Serebro

**Serebro** (, *Sidabras*) – Rusijos pop muzikos grupė išgarsėjusi po dalyvavimo 2007 m. Eurovizijos dainų konkurse kuriame užėmė 3-iąją vietą. Grupę subūrė ir prodiusuoja garsus Rusijos prodiuseris Max Fadeev.

Eurovizijoje ši merginų grupė iškart grojo finale ir surinkusios 207 taškus užėmė trečiąją vietą.

## Narės
Grupę sudaro:
* *Olga Seriabkina* (g. 1985 m. Maskvoje) - jau nuo septynerių pradėjo mokytis šokti baletą. Būdama 17 gavo sportinių šokių meistro kandidato titulą. Olga yra profesionali vertėja iš anglų ir vokiečių kalbų. Rašo dainų tekstus grupei Serebro.
* Katya Kiščiuk
* Polina Favorskaya (g. 1991 m.) - baigė ekonomikos mokyklą. Taip pat dalyvavo realybės šou „Atostogos Meksikoje 2“.

## Muzika
Nuo grupės susikūrimo momento buvo išleisti du studijiniai albumai: „OpiumRoz“ ir „Mama Lover“.

## Nuorodos
* Oficialus puslapis 
* Jelenos Temnikovos puslapis 
* „Serebro“ „Fadeev.ru“ puslapyje 
* apie „Serebro“ ESCKaz.com puslapyje
*
Lapskojis

**Lapskojis** – upelis Kėdainių rajone, Josvainių seniūnijoje; Šušvės dešinysis intakas. Prasideda Svilių miške, teka į rytus. Kerta plentą Kėdainiai–Cinkiškiai. Įteka į Šušvę į pietus nuo Josvainių. Didžioji vagos dalis sureguliuota, paversta melioracijos grioviu. Vasarą išdžiūsta.

## Etimologija

Manoma, kad upės pavadinimas yra konfigūracinės kilmės vandenvardis, kilęs nuo *lapės koja*. Upė raštuose minima nuo 1772 m. (kaip *Łapskojas*).

## Šaltiniai
Nieda

**Nieda** − upė Dzūkijoje, Lazdijų rajone, Baltosios Ančios dešinysis intakas.

Niedos ilgis 26 km. Upė išteka iš Zapsio ežero, 8 km į šiaurės vakarus nuo Veisiejų.

Nieda teka per Veisiejo ežerą (iki jo upė dar vadinama **[[Zapsė|Zapse]]**), Niedaus ežerą ir įteka į Baltąją Ančią 26 km nuo jos žiočių, ties Kapčiamiesčiu.

Kapčiamiestyje, 0,9 km iki žiočių, Niedos vagoje pastatyta Kapčiamiesčio hidroelektrinė, susidaręs 822 ha Kapčiamiesčio HE tvenkinys, pakeltas Niedaus ir Veisiejo vandens lygis. Vidutinis vagos nuolydis 53 cm/km.

Upėvardis galimai itin archajiškas ir kildinamas iš  „tekėti“ (plg.  „teka, srūva“).

## Šaltiniai
Darius Jasaitis

**Darius Jasaitis** (g. 1973 m. lapkričio 3 d. Neringoje) – Lietuvos ir Neringos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
2004 m. baigė Klaipėdos universitetą, mokytojas. 

1993–1994 m. VM UAB „Edita“ žvejys motoristas, 1994–2009 m. direktorius. 1995–1996 m. Kuršių nerijos nacionalinio parko miškų urėdijos darbininkas miškininkas. 1995–2008 m. Neringos savivaldybės administracijos kasininkas inspektorius. 2006–2008 m. VšĮ „Pasienio žuvys“ valdybos pirmininkas. 2008–2013 m. UAB „Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras“ vadybininkas administratorius.

2007–2023 m. Neringos savivaldybės tarybos narys. Nuo 2013 m. Neringos meras.

Nuo 2004 m. Darbo partijos, 2010 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Neringos skyriaus pirmininkas, narys.

## Šaltiniai
Bombarda

**Bombarda** () – vienas iš pirmų artilerijos ginklų, naudotas tvirtovių apgultyje ir gynyboje XIV a. – XVI a.

## Konstrukcija
Pirmos patrankos, vadintos bombardomis, buvo gaminamos iš geležies juostų, suvirintų į ilgį ir sutvirtintų geležiniais žiedais. Paskui vamzdžiai pradėti lieti iš bronzos. Bombardos turėjo 5–6 kalibrų ilgio vamzdį, kurio kalibras galėjo pasiekti iki 1000 milimetrų. Bombardos, svėrusios 14–19 t, plačiausiai buvo naudojamos pilių apgultyje ir gynyboje. Jos šaudė akmeniniais sviediniais, geležies gabalais ir strėlėmis, nors yra liudijimų, kad 1391 m. buvo panaudoti ir geležiniai sviediniai. Bombardos šaudydavo iki 700 metrų. Didelio kalibro ginklus buvo galima vežioti tik kiek galima mažesnėmis dalimis. Bombardos neturėjo ašies ir lafeto. Šaudant geležinis ar bronzinis bombardos vamzdis paguldomas į medinį lovelį, kuris paremiamas medinėmis kojomis ar į plytinę sieną. Šaudoma ją taip: į vamzdį įpilama parako, paskui įdedamas sviedinys, užpakalinė bombardos dalis uždengiama dugnu, kuris tvirtai prispaudžiamas rąstais, į uždegamąją vietą įpilama parako, uždegama įkaitinta geležimi, užsidegęs parakas su jėga išmeta sviedinį.

## Istorija
1308 m. Ferdinandas IV Kastilietis naudojo bombardas Gibraltaro apgultyje. 1314 m. Belgijos amatininkai iš Gento pagamino ginklus ir juos nusiuntė kartu su sviediniais į Angliją. Anglijos karalius Eduardas III naudojo bombardas prieš škotus 1327 m. 1331 m. artilerija buvo naudojama Italijoje Čividalo apgultyje; Anglijos laivynas laimėjo prieš prancūzus jūrų mūšyje prie Sleiso 1340 m. panaudoję artileriją; mūšyje prie Kresos 1346 m. rugpjūtį anglai šaudė į prancūzus iš trijų bombardų.

Caras (patranka) taip pat yra bombarda, gali būti didžiausio kalibro – 900 milimetrų.

## Nuorodos
* Enciklopedija Kruglosvet
Čikagos lituanistinė mokykla

**Čikagos lituanistinė mokykla** – mokykla Čikagoje, mokanti vaikus lietuvių kalba. Mokykla veikia šeštadieniais, kur mokiniai mokosi lietuvių kalbos, literatūros, istorijos, šokio, dailės, dainavimo ir religijos studijų.

## Istorija
Čikagos lituanistinė mokykla atvėrė duris 1992 m., sujungus Kristijono Donelaičio, Čikagos aukštesniosios bei Dariaus ir Girėno lituanistines mokyklas. Nuo pat įkūrimo iki 2012 m. mokyklai vadovavo direktorė Jūratė Dovilienė. Direktorė iki 2018 m. – Laima Apanavičienė. Dabartinė mokyklos vadovė – Vida Rupšienė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficialus mokyklos tinklalapis
Anatolijus Kašpirovskis

**Anatolijus Michailovičius Kašpirovskis** ( g. 1939 m. rugpjūčio 11 d., Chmelnickyje Ukrainoje) – medikas hipnotizuotojas, tapęs populiarus po 1989 metais per televiziją transliuotų hipnozės seansų.

## Biografija
Gimė 1939 m. rugpjūčio 11 d. Ukrainoje, Chmelnickyje. 1962 m. baigė Vinicos medicinos institutą, po to 25 metus dirbo psichoterapeutu psichiatrijos ligoninėje. 

1989 m. atliko keletą hipnozės seansų per tarybinę televiziją. Per teletiltus padarė nuskausminimą dviem pacientėms po pilvo srities operacijų. Pirmas hipnozės seansas įvyko 1989 m. spalio 9 d. per Centrinę TSRS televiziją. 

1993 m. išrinktas Rusijos valstybinės Dūmos deputatu. Sulaukė prieštaringų vertinimų, kai palaikė Vladimirą Žirinovskį. Vėliau pasitraukė iš politikos ir 1995 m. išvyko gyventi į JAV. 

Medicinos mokslų kandidatas. TSRS sunkiosios atletikos sporto meistras. 

## Veikla
Jau 1970 m. vadovavo kolektyviniams hipnozės seansams. 1989 m. atliko keletą hipnozės seansų per tarybinę televiziją, kurie susilaukė didelio populiarumo. 1990 m. lankėsi Lenkijoje, kur kas savaitę per televiziją ir ne tik atliko kolektyvinius hipnozės seansus. 2006 m. gruodį vykdė sveikatingumo seansus Čeliabinske. Milicija konfiskavo iš Kašpirovskio 160 paketų su „pakrauta“ druska  po to, kai Rusijos vartotojų teisių priežiūros tarnyba () nustatė, kad paketai nėra markiruoti. Čeliabinsko srities prokuratūra apkaltino administraciniu pažeidimu dėl neteisėto užsiėmimo psichiatriniu gydymu.

Čeliabinsko valstybinės medicinos akademijos prie Rusijos Federacijos sveikatos apsaugos ministerijos () specialistų nuomone, A. Kašpirovskio hipnozės metodai gali pakenkti sveikatai, nes jis neįvertina individualių pacientų ypatumų  http://www.rg.ru/2006/12/19/kashpirovsky-anons.html (I. Izonovas). Pavyzdžiui, sergantiems onkologinėmis ligomis žmonėms Kašpirovskis patardavo 100 kartų paklausyti kasetę su jo balsu http://www.regnum.ru/news/757899.html.

Atsakydamas Kašpirovskis pagrasino, kad už nepagrįstą patikrinimą milicijos ir prokuratūros darbuotojams per atstumą gali sukelti įvairių sveikatos sutrikimų.

## Nuorodos
* A. Kašpirovskį patraukė administracinėn atsakomybėn ;
* Straipsnių rinkinys apie A. Kašpirovskį ;
* A. Kašpirovskio biografija.
Alanas Čumakas

**Alanas Vladimirovičius Čumakas** (  1935 m. gegužės 26 d. Maskvoje – 2017 m. spalio 9 d. Maskvoje) – televizijos žurnalistas, ekstrasensas, regioninio visuomeninio fondo, padedančio tirti socialinius ir anomalius reiškinius, prezidentas.

8-to dešimtmečio pabaigoje – 9-to dešimtmečio pradžioje tapo vienu žinomiausiu Rusijos ekstrasensu. Televizijos seansų metu rankų judesiais „pakraudavo“ įvairias substancijas: vandenį, kremus, tepalus ir t. t. Skirtingai nei kitas ekstrasensas Anatolijus Kašpirovskis, seansų metu jis nepasakydavo nei žodžio. Rusijos Sveikatos ministerijai išleidus įsakymą, ribojantį netradicinius gydymo būdus, A. Čumakovo veikla Rusijoje buvo pristabdyta.

2000 m. balotiravosi Samaros srityje į Rusijos valstybinę Dūmą, bet, gavęs kiek daugiau nei 3 % rinkėjų balsų, į ją nepateko.

## Šaltiniai
Hedonizmas

**Hedonizmas** (gr.  *hēdonismos* iš  *hēdonē* 'malonumas') – etikos teorija, teigianti, kad malonumas yra svarbiausias dalykas, vienintelis gėris ir galutinis žmonijos tikslas. Ši koncepcija dažnai yra naudojama vertinant poelgius: kuo daugiau malonumo ir kuo mažiau kančios sukeliama, tuo poelgis yra geresnis.

Modernioje literatūroje žodis hedonizmas turi ir kitą, siauresnę reikšmę – stengimasis patirti kuo daugiau malonumo dabartyje, neatsižvelgiant į savo ateitį ir kitų gerovę. Nors tai galėtų būti tam tikra etikos teorijos hedonizmo rūšis, filosofijoje šis žodis vartojamas visai kita, daug platesne reikšme.

## Rūšys

Hedonizmas yra skirstomas į dvi pagrindines mokyklas pagal tai, kaip suvokiamas malonumas:
* Dalis hedonistų tiki, kad malonumą galima suprasti kiekybiškai. Tai reiškia, kad malonumo vertę galima apskaičiuoti jo intensyvumą padauginus iš trukmės. Žinomiausias tokios pozicijos atstovas yra Džeremis Bentamas.
* Kiti filosofai, kaip Džonas Stiuartas Milis, mano, kad malonumai skiriasi savo kokybe. Milis teigė, kad paprastesni gyvūnai (pavyzdžiui, kiaulės) gali lengviau mėgautis primityviais malonumais, nes jie nesupranta kitų gyvenimo aspektų. Sudėtingesnės būtybės daugiau laiko praleidžia galvodamos apie kitus dalykus, todėl joms sunkiau mėgautis paprastais malonumais, ir jos turi tam mažiau laiko. Tokio hedonizmo šalininkai malonumus skirsto ne tik pagal tai, kiek pasitenkinimo patiriama, bet ir pagal malonumo „kokybiškumą“.

Taip pat hedonizmas gali būti skirstomas į motyvacinį ir normatyvinį:
* *Motyvacinis hedonizmas* reiškia idėją, jog tik malonumas arba kančia gali būti asmeninės motyvacijos priežastimi.
* *Normatyvinis hedonizmas* teigia, jog bet koks malonumas turi vertę, tuo tarpu bet kokia kančia yra bevertė.

## Taip pat skaitykite
* Eudemonizmas
* Laimė
* Utilitarizmas

## Šaltiniai
Aušra Feser

**Aušra Feser** (g. 1964 m. balandžio 30 d. Rokiškio raj.) – Neringos politikė, valstybės tarnautoja.

## Biografija
1987 m. baigė Vilniaus universitetą, geografijos dėstytoja.

Nidos kultūros ir turizmo informacijos centro „Agila“ renginių režisierė. „Nehrung reisen“ firmos bendrasavininkė. 

2007–2011 m. Neringos savivaldybės mero pavaduotoja, 2007–2011 m., 2011–2015 m., 2015–2019 m. Neringos savivaldybės tarybos narė.
Nuo 2013 m. Kuršių nerijos nacionalinio parko direktorė.

## Šaltiniai
Aurelija Stancikienė

**Aurelija Stancikienė** (g. 1966 m. rugpjūčio 24 d. Panevėžyje) – Lietuvos ir Neringos savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja, Kuršių nerijos nacionalinio parko direktorė, Seimo narė.

## Biografija
Tėvas – Antanas Juknevičius, fizikos mokslų daktaras, motina – Gražina Juknevičienė, architektė-restauratorė. Baigusi Vilniaus 35-ąją vidurinę mokyklą, įstojo į Vilniaus dailės akademiją, 1990 m. įgijo dailininko, architekto-restauratoriaus specialybę. Dirbo Paminklų restauravimo ir projektavimo institute.

Nuo 2000 m. Tėvynės sąjungos Vilniaus Senamiesčio skyriaus narė, pirmininko pavaduotoja. 2003 m. su šeima persikėlė gyventi į Neringą, Nuo 2004 m. TS-LKD Neringos skyriaus pirmininkė. 2005 -2008 m. dirbo Kuršių nerijos nacionalinio parko direktore.

Nuo 2007 m. Neringos savivaldybės tarybos narė, 2008-2012 m. Seimo narė. Seime – Aplinkos apsaugos komiteto (nuo 2008 m. lapkričio 18 d.), Antikorupcijos komisijos narė (nuo 2008 m. gruodžio 2 d.), Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos narė (nuo 2008 m. lapkričio 18 d.), Seimo delegacijos (parlamentinės grupės) Vakarų Europos Sąjungos Asamblėjoje, nario pavaduotoja (nuo 2008 m. gruodžio 4 d.). 2012-2016 m. Seimo narė - Aplinkos apsaugos komiteto ir Pasaulio lietuvių komisijos narė. 

Piliečių santalkos tarybos narė, Kuršių nerijos mylėtojų bendruomenės steigėja, Tarptautinių jaunimo rūmų narė.

Sutuoktinis Dalius-Egidijus, žurnalistas, vaikai – Austėja, Lija, Alna, Petras, Elena.

## Anoniminiai grasinimai ir piketas
2008 m. kovą A. Stancikienė susilaukė anoniminių grasinimų. Buvo manoma, jog valdininkę bandė įbauginti asmenys susiję su nelegaliomis statybomis Nerijoje A. Stancikienės vyras žurnalistas D. Stancikas internetiniame portale bernardinai.lt aprašė Stancikų šeimos sulauktus grasinimus A. Stancikienei atsisakius dangstyti neteisėtas statybas Kuršių Nerijoje.

Po šių įvykių Smiltynėje, Senojoje perkėloje buvo surengta protesto akcija, kuria raginta nušalinti nuo pareigų parko direktorę. Vienas iš piketo organizatorių buvo, neteisėtų statinių Juodkrantėje savininkas, buvęs Seimo pirmininko Artūro Paulausko patarėjas, socialiberalų partijos atsakingasis sekretorius Rolandas Zujevas. Artūras Paulauskas, tų pačių metų kovą tapęs aplinkosaugos ministru, sudarė specialią komisiją atlikusią parko direkcijos auditą. Tokie prieštaringi valstybės institucijos veiksmai visuomenėje buvo suprasti, kaip atviras spaudimas parko direktorei; 2008 m. kovo 16 d. pradėti rinkti parašai, kuriais palaikyta nacionalinio parko nuostatas sergėjusi direktorė ir reikalauta atstatydinti „pažeidėjų pusėn“ stojusį A. Paulauską; parašų rinkimą sekė protesto akcijos Vilniuje ir Klaipėdoje. 2008 m. birželį Prezidentas Valdas Adamkus pareiškė palaikęs A. Stancikienę ir Valstybės saugomų teritorijų tarnybos vadovę Rūtą Baškytę.

## Nuorodos
* Oficialus LRS narės tinklalapis;
* VRK informacija ;
* www.bernardinai.lt  Andriaus Navicko interviu su Aurelija Stancikiene, 2007 m. rugpjūčio 17 d.;
* www.bernardinai.lt Lauros Bielinaitės interviu su Aurelija Stancikiene, 2007 m. sausio 25 d.;
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

## Išnašos
Atsiskaitymas už vertybinius popierius

**Atsiskaitymas už vertybinius popierius** – užbaigtas vertybinių popierių sandoris pardavėjui pervedus vertybinius popierius arba finansinius instrumentus pirkėjui ir pirkėjui pervedus pardavėjui pinigus.

Šie atsiskaitymai gali būti galutiniai arba laikini.

Šiuos atsiskaitymus vykdo vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos.
 
Šių atsiskaitymų baigtinumui užtikrinti šiuo metu vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose dažnai yra naudojamas vienalaikio pristatymo ir apmokėjimo principas (angl. DVP - delivery versus payment).
Puniai

**Puniai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, Mūšelės kairiajame krante. Yra kapinės.

## Etimologija

Kaimo vardas asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo pavardės *Punė* (arba *Punia*, *Punis*, *Punys*).

## Istorija

Tarpukariu veikė mokykla, dalis gyventojų kalbėjo lenkiškai. Sovietmečiu buvo pastatytas kolūkis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eldoradas

**Eldoradas** ( – „paauksuotas“) – legendinė aukso pilna šalis Pietų Amerikoje, kurios ilgai ir nesėkmingai ieškojo europiečiai.

Vardas *El Dorado* ispaniskai reiškia paauksuotas „Indėnai sakė, kad auksinis žmogus (el dorado) gyvena anapus kalnų" – iš F. Pisaro kelionės link indėnų krašto. Tarp pietų Amerikos užkariautojų iš Ispanijos sklido kalbos, kad yra tokia turtinga žemė, kur karaliaus kūnas puošiamas aukso dulkėmis.

Ieškoti Eldorado ispanus skatino Korteso parsivežtas grobis. Konkistadorai tikejo kad Eldoradas yra Kundinamarkoje (Bogotos sritis, Kolumbija), kur kiekvienais metais indėnai chibarai atlikdavo keistas apeigas – indėnų vadas būdavo ištepamas vėžlio taukais arba sakais ir apibarstomas aukso dulkėmis. Indėnai dainuodavo, šokdavo ir mušdavo būgnus. Po to indėnų vadas ir didikai sulipdavo į pirogas ir pasiekę Gvatavito ežero vidurį, mesdavo į vandenį auksą bei brangakmenius – auką dievams. Galiausiai indėnų vadas nerdavo į ežerą ir iškildavo lydimas garsių plojimų.

Pirmasis ieškoti Eldorado išvyko vokietis Ambruazas Alfinžeris. Jis finansavo 1529–1538 metų ekspedicijas. Išvykęs iš Karakaso, dab. Venesuelos sostinės, jis plaukė aukštyn Magdalenos upe, pakeliui žudydamas gausias čiabuvių gentis. Deja, grupė išsisklaidė ir nusivylęs Alfinžeris po daugelio metų nutraukė ieškojimus, nors tuo metu nuo Kundinamarkos jį skyrė tik kelios dešimtys kilometrų. Per vieną susirėmimą su indėnais, jam į kaklą pataikė užnuodyta strėlė ir Alfinžeris netrukus mirė.

Tačiau šis Alfinžerio pralaimėjimas neatbaidė kitų konkistadorų. Galiausiai vienam iš jų nusišypsojo laimė – ispanui Gonsalesui Chimenesui de Kesadai. 1537 metų sausį jis pagaliau pasiekė Kundinamarką ir užkariavo jos sostinę Bogotą. Iš tiesų Kesadas ten rado aukso ir smaragdų, bet neaptiko nieko panašaus į neišsemiamus aukso karalystės turtus. Šis nusivylimas įtikino kitus konkistadorus, kad Eldoradas yra kitur ir juos privertė pasukti į žemyno rytinę dalį, link Orinoko ir Gvainijos, bet paieškos buvo nesėkmingos.

Kartkartėmis tarp 1540 ir 1912 metų Gvatavito ežero vandenys būdavo išsiurbiami ir buvo ieškoma aukso bei brangenybių įmestų per ritualus, tačiau per daugelį mėginimų lobių ieškotojai nieko neaptiko.

Nepaisant visų nesėkmių, svajonė apie Eldoradą dar nebuvo pamiršta. XVII amžiuje anglų tyrinėtojo Valterio Relio () pasakojimai prisidėjo prie Eldorado garsinimo.

XIX amžiaus pradžioje vokiečių gamtininkas Aleksandras Humboltas visiems laikams išsklaidė šią legendą. Ispanų, kurie vis dar tikėjo Eldoradu, prašymu jis ištyrė Apūrės ir Orinoko slėnius. Jo labai tikslūs topografiniai duomenys nepaliko abejonių – Eldorado nebuvo.

1954 metais Kolumbijos archeologai nustatė, kad prieš daug tūkstančių metų į Gvatavito vandenis buvo įkritęs meteoritas. Manoma, kad paauksuoto žmogaus ritualas buvo skirtas šiam įvykiui prisiminti ir pagerbti dievą, tariamai nusileidusį į ežero gelmę.

## Taip pat skaitykite

* Cezarių miestas
* Sidabro šalis
* Šangrila
Atsiskaitymas

**Atsiskaitymas** – ši sąvoka gali turėti kelias reikšmes:

* Atsiskaitymas – kai reikia pateikti ataskaitą, padaryti pranešimą ar pakalbėti apie atliktus darbus, pažangą, keliones, įspūdžius ir panašiai;
* Atsiskaitymas (atsilyginant) – kai kalbama bendrai apie atsiskaitymą kaip procesą ar veiksmą, kurio metu padengiamas arba sumažinamas vieno asmens įsipareigojimas kitam asmeniui;
* Atsiskaitymas už vertybinius popierius – kai kalbama apie atsiskaitymą už vertybinius popierius atsiskaitant vertybinių popierių atsiskaitymo sistemose;
* Elektroninis atsiskaitymas (Atsiskaitymas elektoninėmis priemonėmis) – kai kalbama apie atsiskaitymą atliekamą elektroninės, internetinės, mobiliosios bankinkystės sistemų pagalba;
* Galutinis atsiskaitymas (Atsiskaityta atsilyginus) – kai kalbama apie atsiskaitymo proceso baigtinumą.
Litas (reikšmės)

Sąvoka ***litas*** gali turėti kelias reikšmes:

* Litas – Lietuvos nacionalinė valiuta;
* Lietuvos integruota tarpbankinių atsiskaitymų sistema (Mokėjimo sistema LITAS) – Lietuvoje 2004 m. sausio 19 d. – 2007 m. sausio 29 d. veikusi tarpbankinių atsiskaitymų sistema;
* Apsikeitimo elektroniniais dokumentais sistema LITAS – Lietuvoje nuo 2007 m. sausio 29 d. veikianti Lietuvos banko sukurta informacinė sistema;
* LITAS – nacionalistinė partija Lietuvių Tautos Sąjunga.
Aismarių nerija

**Aismarių nerija**, kitaip **Aistmarių nerija** (, lenk. *Mierzeja Wiślana*, rus. *Балтийская коса*, *Baltijskaja Kosa*) – siauras žemės ruoželis tarp Aismarių ir Baltijos jūros, Gdansko (Dancigo) įlankos (iki 1945 m. vadinta Dancigo įlanka).

1649 m. buvo apgyvendinta kuršininkų. Iki 1945 m. nerija priklausė Vokietijai ir didžioji dalis įėjo į Rytprūsių provincijos sudėtį. Po 1945 m. Tarybų Sąjungai ir jos sąjungininkams atplėšus iš Vokietijos rytines žemes ir įjungus jas į Lenkijos bei TSRS sudėtį, Aismarių nerijos šiaurės rytinė dalis priklausė tuometinės Tarybų Sąjungos Rusijos Federacijos Kaliningrado sričiai, o pietvakarinė Aismarių nerijos dalis – Lenkijai. Iširus TSRS, šiaurės rytinė dalis įeina į Rusijos Kaliningrado srities teritoriją. Aismarių nerijos ilgis 65 km (iš jų 35 km priklauso Rusijai, 30 km – Lenkijai). Kitais duomenimis – 60 km, plotis – 1,3–3 km. Kopų aukštis iki 45 m. Įprastas aukštis virš jūros lygio – 10–12 m. Pietinėje dalyje nusidriekusios išilginės vidinės rudosios kopos, šiaurinėje dalyje pajūryje – baltosios prieškopės. Tiek pirmųjų, tiek pastarųjų kopų aukštis siekia 4 m. Vidurinėje dalyje dunkso gelsvosios išilginės ir parabolinės kopos, iškylančios iki 25 m. aukščio.

2022 m. Lenkijos pusėje pastatytas Aismarių nerijos kanalas.


Mierzeja wislana widok na Frombork.jpg|Reginys į marias. Fromborko panorama nuo nerijos (Lenkija)
Vistula Spit winter2009.jpg|Reginys į jūrą. Nerijos pakrantė žiemą (Kaliningrado sritis, Rusija)
Curonians kursenieki in 1649.png|Kuršininkų apgyventa teritorija 1649 m. (pažymėta žaliai)


## Išnašos
Juodavaisė aronija

**Juodavaisė aronija** (*Aronia melanocarpa*) – erškėtinių šeimos (*Rosaceae*) daugiametis, užaugantis iki 3 metrų krūmas. Lapai dantytais kraštais, blizgantys, pailgos formos. Žiedai balti arba rožiniai. Vaisius – juodas ar raudonas, blizgantis obuolėlis (valgomas). Vieno krūmo derlingumas gali siekti 8 kg. Tai šviesiamėgis, atsparus šalčiui augalas, nereiklus dirvai. Uogose yra iki 10 % cukrų, 1,8 % organinių rūgščių (askorbo rūgšties, vitamino P). Iš jų gaminamos uogienės, vynas, sultys, naudojamos liaudies medicinoje.

Vaistinė žaliava – uogos, kurios yra labai vertingos. Jose yra daug vitamino C, P, kurie mažina kraujagyslių pralaidumą. Uogos sunoksta rugpjūčio – rugsėjo mėnesiais, vartojamos šviežios, džiovintos ar jų sultys. Yra tvirtinimų, kad padeda sergant ateroskleroze, hipertonija, esant vidiniams kraujavimams, turi antimikrobinių savybių; didina kraujo krešumą. Nepatariama vartoti žmonėms, turintiems sumažėjusį kraujospūdį, padidėjusį kraujo krešumą; sergantiems skrandžio bei dvylikapirštės žarnos opalige.

## Šaltiniai
Aismarės

**Aismarės**, kitaip ***Aistmarės***, ***Vyslos įlanka***, ***Kaliningrado įlanka*** (, , , ) – lagūna Baltijos jūros pietryčiuose.

Iki 1945 m. priklausė Vokietijai, nuo 1945 m. pietvakarinė dalis priklauso Lenkijai, šiaurės rytinė dalis – dabartinei Rusijos Kaliningrado sričiai. 56,2 % įlankos akvatorijos ploto priklauso Rusijai, o likusi dalis – Lenkijai. 2022 m. Lenkijos pusėje pastatytas Aismarių nerijos kanalas.

Marios laivuojamos, verčiamasi žvejyba. Prie Aismarių įsikūrę šie uostamiesčiai: Karaliaučius, Piliava (Baltijskas), Elbingas, Tolkimyčiai, Fromborkas.

## Geografija ir hidrologija
Aismarės tęsiasi pietvakarių–šiaurės rytų kryptimi nuo Vyslos deltos iki Sembos pusiasalio. Aismarių nerija (60 km) jas skiria nuo Gdansko įlankos, Sembos pusiasalis – nuo Kuršių marių. Plotas ~838–865 km². Ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius ~90 km, plotis 2–25 km (dažniausias apie 9 km), gylis 3–5 m. Su jūra jungiasi 860 m pločio sąsiauriu. Vandens lygis svyruoja iki 1,5 m per parą. Vanduo beveik gėlas. Jūros vanduo patenka tik per smarkias audras. Druskingumas l–7 ‰. Vandens temperatūra vasarą svyruoja apie +24,2 °C, žiemą – +0,1 °C. Žiemą marios užšąla. 

Aismarių atabrade smėlis, vietomis priemolis ir žvyras, giliau dumblas.  Krantai žemi, pelkėti, apaugę nendrėmis, šalimais veši spygliuočių miškai. Pakrantėse auga lelijos, plūdės ir kiti paviršiuje augantys bei povandeniniai augalai. Vandenyje veisiasi gėlavandenės žuvys ir bestuburiai. Apylinkėse peri reti paukščiai (jūriniai ereliai, griežlės), aptinkama daug žąsų, ančių ir kitų vandens paukščių.

Į Aismares įteka Vyslos deltos atšakos Nagata ir Škarpava; Paserija, Banava, Frišingas–Undenava, Prieglius ir mažesni intakai iš šiaurės, pvz., Vidytė, Graibava, Bludava.

## Istorija
Aismarės susidarė prieš 5–6 tūkst. metų Litorinos jūros laikotarpiu.

1510 m. vasarą stipri audra ties Piliava suformavo protaką, jungiančią marias su jūra. Susidaręs sąsiauris buvo pragilintas ir dabar yra vienintelis laivakelis iš Aismarių į jūrą.

Iki 1933 m. ir po 1945 m. būta svarstymų lagūną nusausinti, įrengiant polderių.

2020 m. pradėti kanalo kasimo darbai Lenkijai priklausančioje dalyje. Projektui įtakos turėjo geopolitiniai motyvai, kuriais siekta sudaryti sąlygas laivams netrikdomai pasiekti Elbingo uostą, neįplaukiant į Rusijos teritorinius vandenis.

## Etimologija
Lagūną, pavadinimu *Estmere*, IX a. mini anglų keliautojas Vulfstanas. Vietovardį *Aismarės* pirmą kartą XIX a. pavartojo Georgas Neselmanas. Kazimiero Būgos išpopuliarintas jis įsigalėjo lietuvių mokslinėje literatūroje. Ankstesnis vietovardis minimas 1339 m. Andželino Dulčerto pajūrio žemėlapyje *Neria* – Aismarių užtakis ir Neringa.

## Galerija

Mierzeja wislana widok na Frombork.jpg|Fromborko panorama nuo nerijos
Frombork - falochron na Zalewie Wiślanym - panoramio.jpg|Marios nuo Fromborko pusės
Frisches Haff bei Königsberg.jpg|Karaliaučiaus apylinkėse


## Šaltiniai
Apyninė liucerna

**Apyninė liucerna** (*Medicago lupulina*) – vienametis pupinių (*Fabaceae*) šeimos, liucernų (*Medicago*) genties augalas. Paplitęs Europoje, Azijoje, Šiaurės Amerikoje, šiaurinėje Afrikoje. Aukštis 15-60 cm. Lapai triskiaučiai. Žydi geltonais žiedynais, sudarytais iš 15-50 žiedų. Auga pakelėse, pievose. Tai svarbi pašarinė žolė.
Jonas Varkalys

**Jonas Varkalys** (g. 1950 m. rugpjūčio 28 d. Kyvaičiuose, Rietavo rajonas) – Lietuvos ir Plungės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1957–1961 m. mokėsi Kyvaičių pradinėje mokykloje, 1961–1965 m. Tverų aštuonmetėje mokykloje, 1968 m. baigė Rietavo vidurinę mokyklą. 1973 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, inžinierius – hidrotechnikas. 1999–2001 m. studijavo Lietuvos žemės ūkio universitete, įgijo hidrotechnikos magistro laipsnį.

1975–1976 m. Plungės melioracijos statybos valdybos meistras, 1976–1981 m. darbų vykdytojas, 1981–1982 m. viršininko pavaduotojas gamybai, 1982–1992 m. vyriausias inžinierius. 1992–2009 m. buvo UAB „Plungės Jonis“ akcininkas, direktorius, generalinis direktorius, valdybos pirmininkas. 2009–2016 m. buvo šios bendrovės valdybos pirmininkas.

Buvo Liberalų ir centro sąjungos Plungės rajono skyriaus narys.

2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Plungės rajono savivaldybės tarybos narys.

2011 m. Klaipėdos apygardos teismas priėmė sprendimą, kad politikas apgaulingai tvarkė apskaitą.

Laimėjo 2016 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose.

Plungės pramonininkų sąjungos prezidentas, Plungės Rotary klubo narys. Sutuoktinė Nijolė, vaikai Eglė, Vytautas, Ieva.

## Šaltiniai
Juozas Jarašūnas

**Juozas Jarašūnas** (g. 1945 m. kovo 27 d. Žilpamūšyje, Pasvalio apskritis) – Lietuvos ir Pasvalio rajono savivaldybės politinis bei žemės ūkio veikėjas, Lietuvos TSR politikas, LTSR Aukščiausios Tarybos deputatas.

## Biografija

1958–1962 m. mokėsi Pasvalio rajono Pušaloto septynmetėje mokykloje, 1969 m. baigė Joniškėlio žemės ūkio technikumą, 1978 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas.

1969–1971 m. „Tarybinio žodžio“ kolūkio brigadininkas, 1971–1976 m. „Artojo“ kolūkio pirmininkas, 1976–1977 m. Krinčino kolūkio pirmininko pavaduotojas, nuo 1978 m. „Draugystės“ kolūkio, 1992 m. Žemės ūkio bendrovės „Draugystė“ pirmininkas.

1989 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, 1995 m. Lietuvos valstiečių partijos, Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys.

1985–1990 m. LTSR Aukščiausios tarybos deputatas, 1990–1995 m. Pasvalio rajono tarybos deputatas, 1995–1997 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Pasvalio rajono savivaldybės tarybos narys.

Žmona Genė (g. 1946).

## Šaltiniai
Kalninė arnika

**Kalninė arnika** (*Arnica montana*) – daugiametis astrinių (*Asterales*) žolinis augalas, užaugantis 30 – 70 cm. Stiebas tiesus, plaukuotas; apatiniai lapai dideli, aukščiau mažesni, išsidėstę prie stiebo pagrindo skrotele. Lapų viršutinė pusė tamsiai žalia, plaukuota. Žiedai gelsvai oranžiniai. Žydi birželio – liepos mėnesiais, sėklos subręsta liepos – rugpjūčio mėnesiais. Vaisius – tamsiai pilkas lukštavaisis. Šakniastiebis cilindriškas.

Lietuvoje auga retai. Didesnės augavietės yra Čepkelių rezervate, Ūlos, Skroblaus kraštovaizdžio draustiniuose, Medininkų botaniniame draustinyje. Mėgsta sausus pušynus, rečiau sutinkama mišriuose miškuose, miškapievėse ar briedgaurynuose.

Vaistinė medžiaga – šakniastiebiai ir graižai (susidaro pagrindinio ir šoninių žiedstiebių viršūnėse). Graižai renkami pilno žydėjimo metu (birželio mėnesį), pradedant antraisiais augimo metais. Iš arnikos išskiriami flavonoidai, organinės rūgštys, kalis, kalcio druskos, vitaminas C, alkaloidai.
  
Vartojama tinktūra ir užpilas.

## Šaltiniai
Pievinė rasakila

**Pievinė rasakila** (*Alchemilla xanthochlora*) – erškėtinių (*Rosaceae*) šeimos, rasakilų (*Alchemilla*) genties augalas. Stiebas šliaužiojantis. Auga pievose.
Okupacijų ir laisvės kovų muziejus

**Okupacijų ir laisvės kovų muziejus** – muziejus Vilniuje, įrengtas tame pačiame pastate, kur nuo 1940 m. antrosios pusės iki 1991 m. rugpjūčio sovietinės represinės institucijos NKVD/NKGB/MGB/KGB kūrė ir vykdė Lietuvos gyventojų trėmimų, suėmimų, kitaminčių persekiojimo, tautos siekio atkurti Nepriklausomybę žlugdymą.

## Istorija
Genocido aukų muziejus įsteigtas Lietuvos Respublikos kultūros ir švietimo ministro bei Politinių kalinių ir tremtinių sąjungos prezidento 1992 m. spalio 14 d. įsakymu.

1997 m. muziejus reorganizuotas. Jo steigėjo teises perėmė Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras. Dabar muziejus yra šio Centro Memorialinio departamento dalis. Jo uždavinys – rinkti, saugoti, tyrinėti ir propaguoti istorinę – dokumentinę medžiagą, atspindinčią sovietinio okupacinio režimo vykdyto Lietuvos gyventojų fizinio ir dvasinio naikinimo formas, metodus, pasipriešinimo okupaciniam režimui būdus ir mastą, įamžinti sovietinio genocido aukų ir laisvės kovotojų atminimą.

2016 m. prijungtas Druskininkų rezistencijos ir tremties muziejus.

## Ekspozicijos

Pastato pusrūsyje išlikęs vidaus kalėjimas – tardymo izoliatorius, kuriame nuo 1940 m. rudens iki 1987 m. kalinti okupacinei valdžiai neįtikę Lietuvos gyventojai. Lankytojai gali susipažinti su ekspozicija, įrengta buvusioje mirties nuosprendžių vykdymo patalpoje. 2011 m. vienoje iš buvusio KGB vidaus kalėjimo kamerų, kurioje ant sienos išlikę nacių okupacijos metais gestapo kalintų žmonių įrašai, atidaryta ekspozicija, skirta nacių okupacijai ir holokaustui Lietuvoje.  

Pirmajame muziejaus aukšte, buvusiame MGB (KGB) vidaus kalėjimo viršininko pavaduotojo kabinete, galima pamatyti dokumentus, nuotraukas, žemėlapius ir kitus daiktus, pasakojančius apie krašto sovietizaciją 1940–1941 m. Ekspozicija, skirta 1944–1953 m. partizaniniam karui, supažindina su partizanų junginių teritorine struktūra ir karine organizacija, laisvės kovotojų siekiais, kasdiene veikla ir buitimi. NKVD-NKGB kovą su ginkluotu pasipriešinimu atskleidžia ekspozicija „Nelygi kova“.

Antrajame muziejaus aukšte lankytojai gali apžiūrėti ekspozicijas, skirtas Lietuvos gyventojų kalinimui gulage 1944–1956 metais, trėmimams 1944–1953 metais, neginkluotam pilietiniam pasipriešinimui ir KGB veiklai 1954–1991 metais. Čia taip pat galima išvysti atkurtą telefoninių pokalbių klausymosi kabinetą – eksponuojama išlikusi klausymosi įranga, baldai, atkurtos kai kurios interjero detalės.

Nuo 2000 m. muziejuje naudojami audiogidai anglų kalba.

## Direktoriai
* 1992–1997 m. – Gintaras Vaičiūnas
* 1997–2022 m. – Eugenijus Peikštenis
* 2022–2023 m. – Remigijus Černius
* Nuo 2023 m. – Ramunė Driaučiūnaitė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus muziejaus tinklalapis
* Išsamus L. Baškytės-Klimienės straipsnis apie ekspozicijų įrengimą
* Reportažas apie naujų ekspozicijų atidarymą 2006 m.
Čepulis

;Čepulis
* Arvydas Čepulis – krepšininkas;
* Eduardas Čepulis – teatro aktorius, režisierius;
* Gediminas Čepulis – politikas;
* Gediminas Kazys Čepulis – gydytojas virusologas imunologas;
* Jonas Čepulis (1928) – veterinarijos gydytojas, pedagogas;
* Jonas Čepulis (1939) – boksininkas;
* Jonas Čepulis (1987) – Juozo Miltinio dramos teatro aktorius;
* Jonas Valentas Čepulis – politikas;
* Pranciškus Kazimieras Čepulis – kunigas, pranciškonas;
* Stasys Čepulis – gydytojas chirurgas, stomatologas.
;Čepulienė
* Stefanija Čepulienė – istorikė;
;Čepulytė
* Valerija Čepulytė – geologė.

Populiari lietuviška pavardė, sutinkama visoje šalyje. Priesagos *-ulis* vedinys iš asmenvardžio *[[Čepas|Čẽpas]]*.

## Šaltiniai
Eurovizijos dainų konkursas 2003

**2003 m. Eurovizijos dainų konkursas** – 48-asis metinis Eurovizijos dainų konkursas, vykęs gegužės 24-ąją dieną, Latvijos sostinėje Rygoje, po Marie N pergalės 2002 m. konkurse su daina „I Wanna“. Konkursą laimėjo Turkijos atstovė Sertab Erener su daina „Every Way That I Can“. Renginį vedė praeitų metų nugalėtoja Marie N ir latvių dainininkas Renaras Kauperis. Konkurse dalyvavo 26 šalys (debiutavo Ukraina).

## Vieta

Latvija laimėjo 2002 m. Euroviziją, kuri vyko 2002 m. gegužės 25 d. Taline, Estijoje, atstovaujama Marie N su daina „I Wanna“. Būtent Latvijos pirmoji pergalė ir reiškė, kad sekančiais metais Latvijoje bus surengtas 2003 m. konkursas. Latvijos delegacijos vadovas Arvids Babris sakė, nors Latvijos televizijos (LTV) lėšos buvo ribotos, transliuotojas surengs 2003 m. renginį; vėliau Latvijos vyriausybė pažadėjo renginiui skirti 2 300 000 € paramą. Skonto arena Rygoje, talpinanti iki 5000 žiūrovų, buvo pasirinkta surengti konkursą. 2002 m. gruodį LTV paskelbė, kad konkursą ves Marie N ir Renaras Kauperis.

## Dalyvavimas
Dvidešimt keturios šalys dalyvavo 2002 m. konkurse Taline, iš jų keturiolika buvo tikimasi dalyvauti 2003 m. Makedonija, Suomija, Šveicarija, Lietuva ir Danija buvo priverstos praleisti konkursą dėl prastų rezultatų ankstesniais metais. Šešios šalys, kurios privalėjo nedalyvauti 2002 m konkurse, sugrįžo į konkursą: Islandija, Airija, Nyderlandai, Norvegija, Lenkija ir Portugalija. Dvidešimt šeštoji valstybė buvo Ukraina, kuri debiutavo konkurse. Iš pradžių Serbija ir Juodkalnija, Albanija ir Baltarusija planavo debiutuoti 2003 metais, bet EBU iškritimo tvarka pareiškė, kad jie negalės dalyvauti. Šios trys šalys galiausiai debiutavo 2004 m. Dvidešimt šešios dainos – tai didžiausias skaičius konkurso istorijoje tuo momentu, kai daugiausiai dainų dalyvauja „Eurovizijos“ finale. Vėliau tai dar pasikartojo po devynerių metų.

## Rezultatai

## Balsavimų lentelė

### 12 taškų

Po 12 taškų surinkusios šalys:

## Marcel Bezençon apdovanojimai

Marcel Bezençon apdovanojimai pirmiausiai buvo išdalinti per 2002 m. Eurovizijos konkursą Taline, Estijoje, pagerbti geriausias konkurse dalyvaujančias dainas. Apdovanojimai įkurti Christer Björkman (Švedijos atstovas 1992 m. Eurovizijos dainų konkurse ir dabartinis Švedijos delegacijos vadovas) ir Richard Herrey (grupės Herreys narys; su kuria jis laimėjo 1984 m. Eurovizijoje). Šie apdovanojimai skirstomi į tris kategorijas: spaudos apdovanojimas; meno apdovanojimas ir gerbėjų apdovanojimas.

## Nuorodos
* Oficiali Eurovizijos svetainė
Didysis debesylas

**Didysis debesylas** (*Inula helenium*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos daugiametis žolinis augalas, užaugantis iki 1,5 m aukščio. Stiebas stačias, plaukuotas. Lapai pražanginiai, dideli. Šakniastiebis storas, kvapnus, žiedai – žiedynas, geltonas graižas. Vaisius – lukštavaisis. 
  
Auga drėgnose vietose arba daržuose, gėlynuose. Žydi liepos – rugpjūčio mėnesiais. Vaisiai subręsta rugsėjo mėnesį.

## Farmakologinės savybės
Vaistinė medžiaga – šakniastiebis su šaknimis, kurie kasami pavasarį arba (dažniau) rudenį, geriau trečiaisiais arba antraisiais augimo metais. Turi daug eterinių aliejų, saponinų, inulino, vitamino E ir kitų medžiagų.

Dažniausiai vartojamas debesylo nuoviras sergant kvėpavimo takų ligomis, cukrinio diabeto, aterosklerozės, radikulito gydymui, kaip virškinamojo trakto veiklos reguliatorius. Taip pat yra antimikrobinė, kraujodarą stiprinanti priemonė. Įeina į šlapimą varančios arbatos sudėtį. Naudingas kaip raumenų ir protinės veiklos aktyvatorius esant nuovargiui, persitempimui.
Vaidas Baumila

**Vaidas Baumila** (g. 1987 m. kovo 28 d. Vilniuje) – Lietuvos dainininkas.

Išgarsėjo 2005 m. televizijos muzikiniame realybės šou „Dangus“, Lietuvos atstovas „Eurovizijoje“ 2015 m.

## Biografija
2005 m. pradžioje Vaidas Baumila buvo žinomas Ozono pseudonimu. Netrukus sudalyvavo televizijos realybės šou „Dangus“. Jau pirmąją savaitę pelnė daugiausiai komisijos ir žiūrovų balsų, perdainavęs grupės „Kastaneda“ dainą „Myliu“. Taip pat šou eigoje išsiskyrė dainomis „Kai ši muzika skamba“ bei „Alyvos“. Pateko tarp septynių geriausių dalyvių ir gruodžio 30 d. „Siemens“ arenoje surengtame finale liko trečias (po Rasos ir Augustės).

Po sėkmės „Danguje“ ėmė daug koncertuoti. 2006 m. gruodžio 11 d. išleido debiutinį albumą „Ką tu mėgsti?“, kurio tiražas siekė 5 000 vnt.

2007 m. atlikėjas dirbo prie antrojo albumo. Liepos mėn. pradžioje naujajam albumui jau buvo paruoštos 6 dainos. V. Baumila tikėjosi įrašyti dainą su „G&G Sindikato“ lyderiu Gabrieliumi Liaudansku-Svaru.

2008 m. išleido solinį albumą „Išklausyk“, laimėjo dvi Radiocentro statulėles – geriausio atlikėjo bei postrealizmo nominacijose. Vasaros pradžioje vykusiuose „Vaikų balso“ apdovanojimuose buvo išrinktas geriausiu tų metų vaikų atlikėju. 

Su verslininke Violeta Buožyte dalyvavo LNK muzikiniame šou „Žvaigždžių duetai 2“. Nuo 2009 m. sausio mėn. duete kartu verslininke Daura Zenkevičiūte dainavo LNK muzikiniame šou „Žvaigždžių duetai 3“ ir pasiekė pusfinalius.

Vilniaus kolegijoje, kurioje klasikinio vokalo mokėsi pas operos solistą, prof. Vytautą Juozapaitį, baigė pramoginės scenos meno studijas ir nusprendė toliau studijuoti Škotijos universitete, lankė parengiamuosius aktorystės kursus, o 2010 m. Anglijoje įstojo į GSA muzikinio teatro mokyklą.

2012 m. dirbo dainininku „Queen Elizabeth“ kruiziniame laive.

2015 m. kartu su Monika Linkyte dalyvavo 2015 m. „Eurovizijoje“, kurioje užėmė 18-tą vietą.

2022 m. vedė projektą „Lietuvos balsas. Kartos“ kartu su Ieva Prudnikovaite, grupės „69 Danguje“ narėmis Karina Krysko, Nijolė Pareigyte-Rukaitiene ir Goda Alijeva bei roko muzikos atstovu Benu Aleksandravičius iš grupės „ba.“.

## Šeima
Mama Nijolė lietuvių kalbos mokytoja Vilniaus Radvilų gimnazijoje. Tėvas Vidmantas buvęs KGB tardytojas, advokatas. Brolis Donatas Baumila buvęs dainininkas, dabar vestuvių renginių vedėjas.

## Diskografija

### Albumai
* *[[Ką tu mėgsti?]]* (2006)
* *[[Išklausyk]]* (2007)
* *[[Iš naujo]]* (2015)
* *[[Milijonai]]* (2020)
* *[[Apžavai]]* (2022)

## Filmografija
* 2013 m. Valentinas už 2rų, rež. Evaldas Kubilius
* 2014 m. Nepatyręs, rež. Julius Paulikas
* 2016 m. Gautas iškvietimas, rež. Tadas Vidmantas
* 2022 m. Savas, svetimas, mylimas, rež. Agnė Marcinkevičiūtė, Sonata Visockaitė

## Apdovanojimai ir nominacijos

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vaido gerbėjų puslapis
* V. Baumilos „music.lt“ profilis
* Vaido dainų žodžiai ir video klipai
Miškinė dedešva

**Miškinė dedešva** (*Malva sylvestris*) – dedešvinių (*Malvaceae*) šeimos dvimetis žolinis augalas. Aukštis 30 – 100 cm aukščio. Stiebas stačias, plaukuotas; lapai pražanginiai, dideli; žiedai dideli, rožiniai; sėklos tamsios; šaknis liemeninė.

Auga pakelėse, dykvietėse. Žydi birželio – spalio mėn. Vaistinė žaliava – lapai ir žiedai, kurie renkami pilnai neišsiskleidę.
Kašėtos (Marcinkonys)

**Kašėtos** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, Dzūkijos nacionaliniame parke, 6 km į šiaurės vakarus nuo Marcinkonių, prie Grūdos upelio. Pro kaimą eina kelias . Kašėtas supa Dainavos giria (Skersabalės, Luciškės, Paliepės miškai). Netoliese telkšo ežeras Versminis. Kašėtos įtrauktos į kultūros vertybių registrą. Prie Versminio upelio aptikta senovės gyvenvietė.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš Dzūkijoje labai paplitusios pavardės *[[Kašėta|Kašėt́a]]*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daimonin

**Daimonin** – atviro kodo kompiuterinis vaidmenų žaidimas, kuriamas ir platinamas pagal GPL licenciją.

Žaidimas parašytas naudojant Crossfire kompiuterinio vaidmenų žaidimą, papildžius jį izometrine grafika, praplėtus kovos ir bendravimo sistemas ir kitu funkcionalumu. Žaidimo programinis kodas yra atviras, tačiau kai kurios žaidimo pasaulio dalys nėra viešai prieinamos.

2007 m. gegužės 20 d. išleista 0.9.7 (Beta4) versija.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Virginijus Komskis

**Virginijus Komskis** (g. 1962 m. gegužės 23 d. Sodėnuose, Šilutės rajonas) – Lietuvos ir Pagėgių savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1981 m. baigė Plungės statybos technikumą, 2007 m. – Kaliningrado valstybinį technikos universitetą.

1983–1990 m. Rambyno tarybinio ūkio statybos darbų vykdytojas. 1990–1997 m. Pasienio policijos departamento Pagėgių pasienio Kontrolės tarnybos viršininkas. 1997–2008 m. UAB „Lavirga“ direktorius.

2008–2019 m. Pagėgių savivaldybės meras. 2019-2022 m. Pagėgių savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotojas.

2003–2019 m. Pagėgių savivaldybės tarybos narys.

2002–2016 m. Liberalų demokratų partijos, partijos Tvarka ir Teisingumas (liberalai demokratai) Pagėgių skyriaus narys.

Lumpėnų kaimo bendruomenės pirmininkas, VVG „Nemunas“ valdybos narys.

Sutuoktinė Laimutė, vaikai Eglė, Inga. Broliai Zenonas Komskis, Arvydas Komskis ir Kęstas Komskis.

## Šaltiniai