Eduardas Vaitkus

**Eduardas Vaitkus** (g. 1956 m. spalio 3 d. Kaune) – Lietuvos gydytojas hematologas, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Gimė medicinos studentės ir mokytojo šeimoje. 1962–1967 m. mokėsi Kauno 4-ojoje vidurinėje mokykloje, 1967–1973 m. Kauno S. Nėries vidurinėje mokykloje. Paskutinėje klasėje pradėjo šokti Kauno profsąjungos rūmų tautinių šokių kolektyve „Suktinis“. 1979 m. su pagyrimu baigė studijas Kauno medicinos instituto (KMI) Gydomąjame fakultete.

1979–1980 m. Kauno klinikinės ligoninės Vidaus ligų skyriaus rezidentas. 1980–1983 m. SSRS medicinos mokslų akademijos Eksperimentinės endokrinologijos ir hormonų chemijos instituto Kauno filialo Cukrinio diabeto laboratorijos jaunesnysis mokslinis bendradarbis. Nuo 1983 m. KMI (nuo 1989 m. KMA, nuo 1998 m. KMU) dėstytojas, Kauno klinikų gydytojas. 1983–1988 m. KMI I vidaus ligų katedros asistentas, 1989–1992 m. šios katedros doktorantas. 1992–1993 m. KMA Hematologijos klinikos asistentas, 1993–1996 m. vyr. asistentas. 1994 m. apgynė habilituoto biomedicinos mokslų daktaro disertaciją.

1996–1998 m. UAB „B. Braun Medical“ marketingo vadovas. 1997–2002 m. KMU Hematologijos klinikos docentas, nuo 2002 m. profesorius. 2005–2006 m. Sveikatos apsaugos ministro Žilvino Padaigos patarėjas. 2005–2006 m. Europos antikorupcinio tinklo sveikatos apsaugos sektoriuje Briuselyje steigėjas ir vykdomojo komiteto narys. 2006 m. baigė Vienos farmakologijos ir ekonomikos kursus. 2012–2014 m. Kauno klinikinės ligoninės direktoriaus patarėjas. 2016–2020 m. UAB „Kardiolita“ gydytojas. Nuo 2023 m. VšĮ „Gana yra gana“ direktorius.

Paskelbė daugiau kaip 40 mokslinių straipsnių elektrokardiogramos, žemos amplitudės EKG elementų, cukrinio diabeto, išeminės širdies ligos klausimais.

2004 m. tuometinis šalies vadovas Rolandas Paksas apdovanojo E. Vaitkų LDK Gedimino ordino Karininko kryžiumi. 2025 m. prezidentas Gitanas Nausėda šį valstybės apdovanojimą panaikino „už valstybės vardo žeminimą“.

## Politinė veikla
Du kartus kandidatavo į LR Seimą: 2008 m. rinkimuose su Darbo partija ir 2020 m. rinkimuose – su partija „Drąsos kelias“. Nuo 2021 m. buvo aktyvus Ingridos Šimonytės Vyriausybės, LRT, Lietuvoje veikiančių Švedijos bankų kritikas. 2021–2022 m. kartu su Algirdu Paleckiu ir kitais bendraminčiais subūrė politinį judėjimą „Teisingumo aušra“.

Kaip nepriklausomas kandidatas kandidatavo 2024 m. Lietuvos prezidento rinkimuose. 2024 m. prezidento rinkimuose surinkęs 7,31 % balsų liko penktas. Jo sėkmė Šalčininkuose ir Visagine sulaukė plataus žiniasklaidos dėmesio.

2024 m. Lietuvos seimo rinkimuose dalyvavo kartu su Lietuvos liaudies partija, vedė jos sąrašą. Į seimą nepateko – daugiamandatėje apygardoje surinko 2,66 % balsų, o vienmandatėje – Šalčininkų – liko antras, tačiau pralaimėjo pirmajame ture.

### Pažiūros
Pandemijos metu reiškė kritišką vakcinų atžvilgiu poziciją, veikė Šeimų sąjūdyje, ragino prezidentą Gitaną Nausėdą paleisti Seimą. 2021 m. rugsėjį mitinge teigė: „Skiepyti vaikus yra nusikaltimas. Naudos ir žalos santykis visiškai neaiškus ir didesnė tikimybė yra, kad žala yra didesnė“. 2020 m. teigė, kad bus „įvestas 5G ryšys ir tada bus įvesta minčių kontrolė“.

Anot E. Vaitkaus, „į Europos Sąjungą Lietuva buvo įtraukta visišku apgaulės būdu“, Ukrainoje vyksta ''proksi'' karas tarp Jungtinių Valstijų ir Rusijos, o svarbiausias Lietuvos užsienio politikos tikslas esąs karo Ukrainoje nutraukimas. Jo teigimu, „mes niekada neišstojome iš Sovietų Sąjungos, taip mes niekada neįstojome ir į Europos Sąjungą“. E. Vaitkus vengė išsakyti atvirą poziciją dėl narystės NATO, tačiau nevengė NATO kritikos bei raginimų „bendradarbiauti“ su Rusija, Baltarusija, Kinija, gyrė Rusijos lyderį Vladimirą Putiną kaip „patyrusį politiką“ ir teisino jo ekspansionistinę politiką kaip neišvengiamą.

## Šaltiniai