Eglė

**Eglė** (*Picea*) – pušinių (*Pinaceae*) šeimos medžių gentis. Eglės yra vienintelė *Piceoideae* pošeimio gentis.

## Eglių požymiai
Eglės yra visžaliai ir vienkamieniai medžiai. Eglių laja kūgiška, smailiaviršūnė. Krūmo pavidalo kamienas susidaro tik ypatingomis augimo sąlygomis.

Išauga iki 20-60 m aukščio, atskirais atvejais dar aukštesnės, ypač tai būdinga sitkinėms eglėms, kurios vienas individas išmatuotas esantis **96,7 m** aukščio. Eglių kamienai iki 1 m, rečiau iki 2,5 m, kai kurių rūšių iki 4,5 metro skersmens. Kaip pavyzdys Lietuvoje įprastai auganti paprastoji eglė priklausomai nuo jos paplitimo arealo Europoje, išauga apie 30 m, švelnesnio klimato Europos vietose kartais iki **63 m** aukščio. Aukščiausia Lietuvos eglė auga Prienų šile, žinoma kaip Balkasodžio arba Noriūnų miško eglė, jos aukštis 44,3 m, kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 205 cm, amžius – 90 metų (2009 m.).

Eglių žievė rausvai ruda, senų medžių suaižėjusi. Spygliai keturbriauniai ir ant ūglio išsidėstę spirališkai. Vyriškieji strobilai geltoni ar raudoni, o moteriškieji – gelsvai žali, žali ar raudoni. Kankorėžiai nusvirę.

## Eglių dauginimasis
Pavasarį ant jaunų šakelių susidaro smulkūs vyriškieji ir stambūs moteriškieji kankorėžiai. Jie sudaryti iš žvynelių. Vyriškajame kankorėžyje subręsta daug smulkių sporų, iš kurių susidaro žiedadulkės su oro pūslelėmis. Moteriškajame kankorėžyje yra sėklapradžiai. Jei ant jų vėjas atneša žiedadulkių, įvyksta apdulkinimas. Apdulkinto moteriškojo kankorėžio žvyneliai sandariai užsidaro ir užsiklijuoja sakais. Žiedadulkės sudygsta sudarydamos dulkiadaigius. Juose formuojasi vyriškos gametos – spermiai, o sėklapradžiuose iš didelės sporos susidaro moteriškoji gameta – kiaušialąstė. Uždarytame kankorėžyje po kurio laiko įvyksta apvaisinimas, t. y. spermiai dulkiadaigiu pasiekia kiaušialąstes ir jas apvaisina. Taigi, skirtingai nuo samanų ir sporinių induočių, plikasėkliai gali be vandens pernešti vyriškąsias lytines ląsteles iki moteriškųjų. Po apvaisinimo sėklapradžiai subręsta ir tampa sėklomis, kurios sudarytos iš gemalo, maisto atsargų ir sėklos luobelės. Gemalas yra jauno augalo užuomazga, o maisto atsargos naudojamos sėklai sudygti. Luobelė saugo gemalą nuo nepalankių sąlygų. Bręstančias sėklas nuo aplinkos poveikio saugo kankorėžiai. Sausio arba vasario mėnesį kankorėžiai atsidaro ir iš jų išbyra sėklos su sparneliais, kurias vėjas išnešioja. Eglės savo sėklas išbarsto kiekvienais metais.

### Eglių kryžminimasis
Eglių (Picea) gentyje tam tikros rūšys tarpusavyje gali natūraliai kryžmintis ir sulaukti sveikų palikuonių. Gamtoje tai pasitaiko tarp baltųjų eglių (*Picea glauca*) ir juodųjų eglių (*Picea mariana*) rūšių. Sitkinės eglės (*Picea sitchensis*) natūraliai gamtoje kryžminasi su baltosiomis eglėmis (*Picea glauca*), o jų hibridiniai palikuonys moksliškai vadinami Picea  lutzii. Verslinių miškų medžių plantacijose sitkinės eglės kryžminasi ir su Ajajinėmis eglėmis (*Picea jezoensis*), serbinėmis eglėmis (*Picea omorika*) bei kalninėmis eglėmis (Picea engelmannii).

## Eglių amžius
Paprastosios eglės, žinomos kaip *„[[Old Tjikko]]“* medžio šaknų sistemos (ne medžiui) genetiniams klonams kilusiems iš vienos bendros ląstelės, užsimezgusios maždaug apie 7550 m. pr. m. e. – yra apie **9560 metų**. Auga Švedijos Dalarnos provincijoje esančiame Fulufjeleto nacionaliniame parke.

Apie eglių paskirų medžių amžių nėra daug duomenų, tačiau iš žinomų ilgiausiai gyvenančių yra kalninė eglė (*Picea engelmannii*) – pagal skersinį kamieno pjūvį, žinomas seniausias individas yra išgyvenęs **911** metų ir tai matyt rekordinis eglių (*Picea*) genties atskiro individo amžius.

Paprastoji eglė (*Picea abies*) jeigu nenukertama, vidutiniškai gali išgyventi iki 250–300 metų. Vokietijos Bavarijos miške auganti ir žinoma kaip „LBG“ paprastoji eglė yra sulaukusi 468 metų, o pietų Norvegijos Biuskeriudo apskrityje auga bene seniausia Europoje Paprastoji eglė, remiantis pagal 2012 metus, jai **532** metai, tai yra iš sėklytės pradėjo augti dar 1480 metais. Anot mokslininkų tyrinėjančių paprastųjų eglių amžių, atskiri jų individai gali sulaukti iki 400–600 metų, nors šiai rūšiai sulaukusiai 400 metų jau yra daug. Pavyzdžiui sulaukusių 400 ar daugiau metų pasitaiko labai mažai, vien tik Norvegijoje tokių senų paprastųjų eglių žinoma tik apie 30-40 individų.

Kaip ir daugeliui kitų medžių rūšių, taip ir eglėms sulaukti daug metų neleidžia pasaulyje esanti intensyvi pramoninė miškininkystė ir kiti nelegalūs medžių kirtimai. Pavyzdžiui **Lietuvoje paprastosios eglės kertamos sulaukusios vos 61-80 metų amžiaus**.

## Eglių rūšys
Remiantis ''„The Plant List“''  augalų sąrašais, išskiriamos **36** eglių rūšys, viena iš jų – paprastoji eglė (*Picea abies*) savaiminė Lietuvoje, didžiojoje šiaurės Europos dalyje bei Vidurio Europos ir Balkanų pusiasalio kalnuotose dalyse.
# *Picea abies* (L.) H.Karst. – Paprastoji eglė. Porūšiai: *[[Picea abies var. acuminata]]* (Beck) Dallim. & A.B.Jacks.
# *Picea alcoquiana* (H.J.Veitch ex Lindl.) Carrière – Dvispalvė eglė. Porūšiai: *[[Picea alcoquiana var. alcoquiana]]*, *[[Picea alcoquiana var. acicularis]]* (Maxim. ex Beissn.) Fitschen, *[[Picea alcoquiana var. reflexa]]* (Shiras.) Fitschen
# *Picea asperata* Mast. – Šiurkščioji eglė. Porūšiai: *[[Picea asperata var. notabilis]]* Rehder & E.H.Wilson, *[[Picea asperata var. ponderosa]]* Rehder & E.H.Wilson
# *[[Picea aurantiaca]]* Mast.
# *[[Picea austropanlanica]]* Silba
# *Picea brachytyla* (Franch.) E.Pritz. – Balzganoji eglė. Porūšiai: *[[Picea brachytyla var. complanata]]* (Mast.) W.C.Cheng ex Rehder, *[[Picea brachytyla var. rhombisquamea]]* Stapf
# *Picea breweriana* S.Watson – Svyruoklinė arba Breverio eglė
# *[[Picea chihuahuana]]* Martínez sin. *[[Picea martinezii]]*
# *[[Picea crassifolia]]* Kom.
# *Picea engelmannii* Parry ex Engelm. – Kalninė arba Engelmano eglė. Porūšiai: *[[Picea engelmannii subsp. mexicana]]* (Martínez) P.A.Schmidt
# *[[Picea farreri]]* C.N.Page & Rushforth
# *Picea glauca* (Moench) Voss – Baltoji eglė
# *Picea glehnii* (F.Schmidt) Mast. – Sachalininė eglė
# *Picea jezoensis* (Siebold & Zucc.) Carrière – Ajaninė eglė. Porūšiai: *[[Picea jezoensis subsp. hondoensis]]* (Mayr) P.A.Schmidt, *[[Picea jezoensis var. komarovii]]* (V.N.Vassil.) W.C.Cheng & L.K.Fu
# *Picea koraiensis* Nakai – Korėjinė eglė. Porūšiai: *[[Picea koraiensis var. pungsanensis]]* (Uyeki ex Nakai) Farjon
# *Picea koyamae* Shiras. – Japoninė arba Kojamos eglė
# *Picea likiangensis* (Franch.) E.Pritz. – Kininė eglė. Porūšiai: *[[Picea likiangensis var. hirtella]]* W.C.Cheng, *[[Picea likiangensis var. linzhiensis]]* W.C.Cheng & L.K.Fu, *[[Picea likiangensis var. montigena]]* (Mast.) W.C.Cheng, *[[Picea likiangensis var. rubescens]]* Rehder & E.H.Wilson
# *Picea mariana* (Mill.) Britton, Sterns & Poggenb. – Juodoji eglė
# *Picea maximowiczii* Regel ex Mast. – Maksimovičiaus eglė. Porūšiai: *[[Picea maximowiczii var. senanensis]]* Hayashi
# *Picea meyeri*) Rehder & E.H.Wilson
# *Picea morrisonicola* Hayata – Morisoninė eglė
# *Picea neoveitchii* Mast. – Uolinė eglė
# *Picea obovata* Ledeb. – Sibirinė eglė
# *Picea omorika* (Pancic) Purk. – Serbinė eglė
# *Picea orientalis* (L.) Peterm. – Rytinė eglė
# *Picea pungens* Engelm. – Dygioji eglė
# *[[Picea purpurea]]* Mast.
# *[[Picea retroflexa]]* Mast.
# *Picea rubens* Sarg. – Raudonoji eglė
# *Picea schrenkiana* Fisch. & C.A.Mey. – Šrenko eglė. Porūšiai: *[[Picea schrenkiana subsp. tianschanica]]* (Rupr.) Bykov
# *[[Picea shennongjianensis]]* Silba
# *Picea sitchensis* (Bong.) Carrière – Sitkinė eglė
# *Picea smithiana* (Wall.) Boiss. – Himalajinė eglė
# *Picea spinulosa* (Griff.) A.Henry – Dygliuotoji eglė
# *Picea torano* (Siebold ex K.Koch) Koehne – Blizgioji eglė
# *Picea wilsonii* Mast. – Išlakioji eglė
Vikipedijoje yra straipsnelis apie neegzistuojančią *[[Picea balfouriana]]* eglių rūšį.

## Eglių hibridinės rūšys
Remiantis *„The Plant List“* augalų sąrašais, išskiriami 4 eglių hibridai.
# Picea × albertiana – S.Br.
# Picea × fennica – *Picea × fennica* (Regel) Kom.
# Picea × lutzii – *Picea × lutzii* Little
# Picea × notha – *Picea × notha* Rehder

## Eglės (''Picea'') Lietuvoje
Lietuvoje savaime paplitusi tik viena eglių genties rūšis – paprastoji eglė (*Picea abies*). Ji sudaro eglynus, kurie užima apie 19 procentų visų Lietuvos medynų.

Lietuvoje yra introdukuotų ir kitų eglių rūšių, kurios pakankamai neblogai prisitaiko prie Lietuvos klimatinių sąlygų ir dirvožemio. Šios eglės auginamos šalies botanikos soduose, miestų ir kitų gyvenviečių parkuose bei mėgėjų soduose, tai:
* Baltoji eglė (*Picea glauca*)
* Dygioji eglė (*Picea pungens*)
* Serbinė eglė (*Picea omorika*)
* Sitkinė eglė (*Picea sitchensis*)

## Galerija

Vaizdas:Picea_glehnii2.JPG|Sachalininė eglė (*Picea glehnii*)
Vaizdas:Picea pungens tree.jpg|Dygioji eglė (*Picea pungens*)
Vaizdas:QuinaltSpruce_7246c.jpg|Sitkinė eglė (*Picea sitchensis*). Aukščiausia yra išmatuota 96,7 m.
Vaizdas:Picea_engelmannii.jpg|Kalninė arba Engelmano eglė (*Picea engelmannii*)
Vaizdas:Picea_obovata_Liutenge_River_Yakutia.jpg|Sibirinės eglės (*Picea obovata*) prie Liutengės upės Jakutijoje.
Vaizdas:Winter_in_Kharkiv.jpg|Paprastosios eglės žiemą
|Eglės žiemą


## Šaltiniai

## Nuorodos

* theplantlist.org / Spruce (''Picea'') 
* conifers.org / Picea
* efloras.org / Picea
* sodasirdarzas.lt / Eglė
* forumas.rojaussodai.lt / Eglės (Picea)