open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Portuñol

**Portuñol** (nuo **Portu**guês + Espa**ñol**) – kontaktinė kalba, susidariusi susimaišius ispanų ir portugalų kalboms. Paplitusi daugiausia Brazilijos pakraščiuose ir jos ispanakalbių kaimyninių šalių pasieniuose, kur persipina ispaniška ir portugališka kultūros (pvz., šiaurės Urugvajus, šiaurės Paragvajus, rytų Bolivija ir kt.). Į Portuñol panašūs ir Ispanijos-Portugalijos pasienio dialektai.

Kadangi portugalų ir ispanų kalbų žodynas labai panašus, pagrindinis Portuñol skirtumas nuo grynųjų kalbų – supaprastinta tartis (t. y., artimesnė ispaniškai).
1934 m. Europos lengvosios atletikos čempionatas

**1934 m. [[Europos lengvosios atletikos čempionatas]]** – pirmasis Europos šalių lengvosios atletikos čempionatas, vykęs Turine, Italijoje. Varžybose galėjo dalyvauti tik vyrai. Lietuvai čempionate atstovavo trys sportininkai.

## Lietuvos dalyvavimas

## Rezultatai

## Medalių lentelė

## Nuorodos
*EAA oficiali svetainė
Bon Jovi (albumas)

***Bon Jovi*** – debiutinis amerikiečių roko grupės Bon Jovi albumas, išleistas 1984 m. sausio 21 d.

Nuo to laiko, kai grupė 1986 m. išleido „Slippery When Wet“, debiutinio albumo dainos, išskyrus „Runaway“, gyvai grotos labai retai. Tačiau naujausio Bon Jovi koncertinio turo „The Circle“ metu, grupė atlieka šio albumo dainas „Roulette“, „Shot Through the Heart“ ir „Get Ready“.

## Istorija
1980 m. Jon Bon Jovi įsidarbino Manhatano įrašų studijoje „The Power Station“, kurios bendrasavininkas buvo jo pusbrolis Tony Bongiovi. Su studijos muzikantų pagalba, Jon įrašė keletą bandomųjų savo kūrybos dainų versijų, kurias išsiuntinėjo įrašų kompanijoms, tačiau atsako nesulaukė.

1982 m. jis apsilankė vietinėje Niujorko miesto radijo stotyje, kurios diskžokėjui davė paklausyti savo dainų. Labiausiai didžėjui patiko daina „Runaway“, kurią jis net įtraukė į kompiliacinį vietos talentų dainų albumą bei dažnai grojo radijuje. Daina sulaukė susidomėjimo, netrukus Jon pavyko gauti sutartį su „Mercury Records“ ir jis subūrė nuolatinę grupę, pasivadinusią Bon Jovi.

„Bon Jovi“ įrašytas „The Power Station“ studijoje, jį prodiusavo Tony Bongiovi ir Lance Quinn. Iš pradžių grupės nariai norėjo albumą pavadinti „Tough Talk“, tačiau įrašų kompanija patarė, kad būtų išmintingiau debiutinę plokštelę pavadinti grupės vardu.

Daugiausia dainų šiam albumui sukūrė Jon Bon Jovi ir Richie Sambora. Iš kitų jis išsiskiria tuo, kad yra vienintelis, kuriame esanti daina („She Don’t Know Me“) sukurta ne grupės narių.

## Dainos

### Albumo dainos

### Singlai
# „Runaway“ (išleistas 1984 m.)
# „She Don’t Know Me“ (išleistas 1984 m.)
# „Burning for Love“ (išleistas 1984 m. tik Japonijoje)

## 1998 m. Japonijos specialaus leidimo bonus diskas
# „Runaway“ (gyvai Prancūzijoje 1988/11/20)
# „Roulette“ (gyvai „BBC Friday Rock Show“ laidoje)
# „Shot Through The Heart“ (gyvai Japonijoje 1985 m.)
# „Burning For Love“ (gyvai Japonijoje 1985 m.)
# „Get Ready“ (gyvai Japonijoje 1985 m.)
# „Breakout“ (gyvai 1984 m.)
# „Runaway“ (gyvai 1984 m.)

## 2010 m. specialaus leidimo bonus takeliai
# „Runaway“ (gyvai Prancūzijoje 1988/11/20)
# „Roulette“ (gyvai „BBC Friday Rock Show“ laidoje)
# „Breakout“ (gyvai 1984 m.)
# „Get Ready“ (gyvai Japonijoje 1985 m.)

## Topų pozicijos ir pardavimai

### Albumas

### Singlai

## Atlikėjai

### Bon Jovi
* Jon Bon Jovi – pagrindinis vokalas
* Richie Sambora – gitara, pritariamasis vokalas
* Alec John Such – bosinė gitara, pritariamasis vokalas
* Tico Torres – būgnai, mušamieji instrumentai
* David Bryan – klavišiniai instrumentai, pritariamasis vokalas

### Kiti
* Roy Bittan – klavišiniai instrumentai
* Chuck Burgi – pridėtiniai būgnai
* David Grahmme – pritariamasis vokalas
* Doug Katsaros – pridėtiniai klavišiniai
* Frankie La Rocka – būgnai
* Hugh McDonald – bosinė gitara
* Aldo Nova – pridėtinė gitara, pridėtiniai klavišiniai
* Tim Pierce – gitara
* Mick Seeley – pritariamasis vokalas

## Šaltiniai
Titano dioksidas

**Titano dioksidas** (), TiO2 – keturvalenčio titano oksidas, įvairiose srityse (nuo dažų gamybos iki saulės kremų ir maisto) naudojamas kaip baltas pigmentas, tuomet jis vadinamas įvairiai: **titano baltalai** (), *baltasis 6* (), *C.I. 77891*. Kaip maisto priedas vadinamas E171.

## Naudojimas

### Pigmentas
Titano dioksidas labai plačiai naudojamas kaip baltas pigmentas (*titano baltalai*), nes jis labai skaistus ir turi didelį lūžio rodiklį (*n*&nbsp;= 2.7), kuo jį pralenkia tik keletas medžiagų. Kasmet pasaulyje pigmentam sunaudojama 4 milijonai tonų TiO2.

Dėl didelio lūžio rodiklio ir spalvos titano dioksidas, nusodintas kaip plona plėvelė, sudaro puikią atspindimąją dielektrinių veidrodžių ir kai kurių brangakmenių dangą.

Miltelinis TiO2 yra ir puikus drumstiklis. Jis suteikia baltumo ir nepermatomumo dažams, dangoms, plastikams, popieriui, rašalams, maistui, vaistams (žirneliams ir tabletėms), dantų pastoms. Reikiamas nepermatomumas gaunamas parenkant titano dioksido dalelių dydį.

Kaip baltai dažantis maisto priedas titano dioksidas vadinamas E171, Ci 77891. Titano dioksidas dažnai naudojamas nugriebtam pienui baltinti. Tyrimai rodo, kad jo priedas gerina nugriebto pieno skanumą.

Kosmetikos priemonėse titano dioksidas naudojamas tiek kaip pigmentas bei UV šviesos sugėriklis, tiek kaip tirštiklis. TiO2 naudojamas kaip tatuiruočių pigmentas ir medžiaga kraujavimą stabdančiuose pieštukuose (). Kosmetikos pramonei titano dioksidas gaminamas įvairaus dydžio dalelėmis, disperguojamomis tiek vandenyje, tiek aliejuose, su įvairiomis dangomis.
Titano dioksidas dėl didelio lūžio rodiklio, gerų UV šviesos sugeriamųjų savybių, atsparumo UV šviesai naudojamas praktiškai visuose kremuose, geliuose ir panašiose priemonėse nuo UV šviesos. Dėl šių savybių jis stabilus ir gerai saugo odą nuo UV šviesos. Vaikams ir žmonėms su jautria oda skirti kremai nuo saulės paprastai daromi su titano dioksido arba cinko oksido pagrindu, nes manoma, kad šie fiziniai UV stabdikliai mažiau dirgina odą negu cheminiai UV šviesos stabdikliai. Saulės kremuose naudojamo titano dioksido dalelės būna padengtos silicio dioksidu ar aliuminio oksidu, kadangi veikia kaip fotokatalizatorius ir sudaro radikalus, kurie yra karcinogeniški ir gali pažeisti odą.

Titano dioksidas plačiai naudojamas plastikų pramonėje, kur dėl atsparumo UV šviesai veikia kaip UV sugėriklis, efektyviai verčiantis ardančią UV šviesą į nekenksmingą šilumą.

Keramikoje titano dioksidas naudojamas kaip glazūrų drumstiklis ir kristalizacijos sėklos.

Titano dioksidu kartais žymi teniso kortų skiriamąsias linijas.

Manoma, kad titano dioksidas gali sukelti vėžį.

## Nuorodos
Vinkšnupys

**Vinkšnupys** – upokšnis Lietuvoje, Kauno rajono šiaurėje, Babtų seniūnijoje; Urkos (Nevėžio baseinas) kairysis intakas. Prasideda prie Berlainių. Teka į šiaurės rytus per Dasiūnus ir Pakapius. Įteka į Urką 1,6 km nuo jos žiočių.

Įteka pora melioracijos griovių. Visa vaga sureguliuota.

Upėvardis kildinamas nuo medžio pavadinimo *[[vinkšna]]*.

## Šaltiniai
Sengynė

**Sengynė** – upokšnis Lietuvoje, Kauno rajono šiaurėje, Babtų seniūnijoje; Gynios (Nevėžio baseinas) dešinysis intakas. Prasideda į rytus nuo Berlainių kaimo. Pradžioje teka į vakarus, paskui į pietus lygiagrečiai Kėdainių-Babtų plentui. Šalia Urnėžių įteka į Gynią (5,7 km nuo jos žiočių).

Įteka pora melioracijos griovių. Beveik visa vaga sureguliuota.

Upės pavadinimas kildinamas nuo Gynios upės, šis, savo ruožtu, nuo *gynėti* („vyti, raginti, varyti“) bei *ginti* („varyti, raginti“).

## Šaltiniai
Dažalas

**Dažalas** () – pigmentas, gaunamas kaip organinių dažiklio ir nusodinančio rišiklio (daugiavalenčių metalų junginių arba tanino) sąveikos produktas. 

Dažų dailininkams ir pramonei gamintojai ir tiekėjai angliškame dažų pavadinime dažnai praleidžia komponentą *lake*, tad dažai pavadinami tiesiog dažiklio pavadinimu. Daugelis dažalų yra nepatvarūs, nes juos sudarantys organiniai dažikliai šviesoje būna chemiškai nepatvarūs.

Metalų druskos ar rišikliai turi būti inertiški ir netirpūs dažų tirpiklyje, balti ar šviesūs neutralios spalvos. Jų dažančioji geba turi būti maža, kad dažalo spalvą lemtų dažiklis. Senovėje kaip rišiklius naudodavo kreidą, baltą molį ir maltus kaulus (pagrindas - kalcio karbonatas ir kalcio fosfatas). Šiandien rišikliais būna bario sulfatas, kalcio sulfatas, aliuminio hidroksidas, aliuminio oksidas, visi jie pigiai gaminami iš pigios žaliavos.

Pigmentai dažalai puošimui ir mene naudojami labai senai. Kai kuriuos gamina jau ne vieną tūkstantį metų, juos vežiodavo parduoti į tolimus kraštus.

Tradiciniai dažalai:
* Indigo dažalas - seniau gamino iš dažinės mėlžolės (). Šis dažalas buvo žinomas dar senovės Egipte. 
* Dažinės raudės dažalas - seniau gamindavo iš dažinė raudės () šaknų. 
* Karmino dažalas - seniau gamindavo iš košenilio, skydamarinių grupės vabzdžių, kilusių iš Centrinės ir Pietų Amerikos. Dabar pagrindinis karmino spalvą suteikiantis cheminis junginys karmino rūgštis gaminamas sintetinis (pirmą kartą susintetintas 1991 m.).

## Nuorodos
Perakas

: *Šis straipsnis yra apie šiuolaikinę Malaizijos valstiją. Istorinė Perako valstybė aptariama straipsnyje [[Perako sultonatas]]. Upė aptariama straipsnyje [[Perakas (upė)]]*.

**Perakas** () – viena Malaizijos valstijų vakarinėje Malakos pusiasalio pakrantėje. Ribojasi su Kedahu ir Penangu šiaurėje, Kelantanu ir Pahangu rytuose, Selangoru pietuose. Administracinis centras – Ipohas, sultono rezidencija – Kvala Kangsaras.

Krašto pavadinimas siejamas su malajų žodžiu *perak* – „sidabras, alavas“.

## Geografija
Didelę dalį teritorijos užima Perako upės, kertančios valstiją iš šiaurės į pietus, žemuma. Į rytus nuo jos kyla Keledago kalnagūbris, į vakarus – Bintango kalnagūbris. Malakos sąsiaurio pakrantėje taip pat driekiasi žemumos. Kalnuose daugiausia veši miškai, teritorijos retai gyvenamos. Tailando pasienyje sudarytas Belumo-Temengoro nacionalinis parkas.

## Ekonomika
Nuo kolonijinių laikų svarbiausia ūkio šaka buvo alavo gavyba. Dabar kalnakasyba tebėra vykdoma, ypač Kintos slėnyje, tačiau taip pat auginami ryžiai, tabakas, kokospalmės, kaučiukmedžiai, kasama geležies rūda, akmens anglys. Žvejyba. Ant Perako upės įrengta hidroelektrinė, sudarytas Čenderoho tvenkinys.

## Gyventojai
2010 m. 52,0 % valstijos gyventojų buvo malajai, 29,0 % – kinai, 11,0 % – indai (daugiausia tamilai, taip pat malajaliai, telugai, pandžabai), 2,7 % – kiti bumiputerai (semajai, džahajai, temiarai, kintakai, lanohai). 2010 m. 55,3 % gyventojų buvo musulmonai, 25,4 % – budistai, 10,9 % – hinduistai, 4,3 % – krikščionys, 1,7 % – kinų liaudies religijų išpažinėjai.

### Didžiausi miestai
* Ipohas – 665,6 tūkst. gyventojų (2010 m.)
* Taipingas – 245,2
* Teluk Intanas – 78,1
* Simpang Empatas – 44,9
* Sungai Simputas – 32,5
* Kvala Kangsaras – 32,4
* Lumutas – 31,5
* Batu Gadžahas – 31,5

## Istorija

### Iki sultonato
Šiose srityse prie Perako upės nuo seno buvo Transmalakinės prekybos centras, tapatinamas su induizuota karalyste Ganga Negara. Nuo VIII a. ši teritorija buvo valdoma malajų valstybės Šrividžaja, vėliau – javiečių valstybės Madžapahito. Nuo XIV a. dabartinio Perako teritorijos atsidūrė Melakos sultonato hegemonijoje, čia įdiegtas islamas.

### Perako sultonatas (nuo 1528 m.)

1511 m. portugalams užėmus Melaką, vienas iš dviejų sultono įpėdinių Muzafar Šahas 1528 m. įkūrė Perako sultonatą. Dėl svarbios strategiškai padėties, taip pat dėl gausių išteklių, sultonatas per XVI–XVIII a. buvo stipresnių kaimynų Džohoro, Ačeho ir kitų taikinys. Per XVII–XVIII a. sultonato pakrantėse siekė įsitvirtinti Nyderlandų kolonijinė imperija, čia siautė bugiai, grėsmę kėlė Siamas.

1874 m. sultonato politikoje įsigalėjo britai. 1896 m. jis kartu su kitais pro-britiškais sultonatais sudarė Britų Malają ir buvo laikomas Federacine malajų valstija.

1948 m. Perakas įsijungė į Malajos Federaciją, tapdamas viena iš Malaizijos valstijų. Jame išlikusi sultono institucija ir nuo XVI a. besitęsianti dinastija.

## Šaltiniai
Hondūro transportas

Šis straipsnis skirtas aprašyti **Hondūro transportą**.

## Geležinkeliai
Geležinkeliai Hondūre buvo pastatyti XIX amžiaus pabaigoje ir XX amžiaus pradžioje dviejų kompanijų: United Fruit ir Standart Fruit.
:Iš viso: 699 km
:914 mm pločio geležinkelių: 349 km
:1,067 mm pločio geležinkelių: 246 km
**Geležinkeliai su kaimyninėmis šalimis**
*  Salvadoras - ne
*  Gvatemala - ne
*  Nikaragva - ne

* Pasaulio FERISTSA geležinkelių sistema turėtų sujungti Meksiką su Panamą 1435 mm pločio geležinkelių linija.

## Keliai
:Iš viso: 15 400 km
:asfaltuota: 3126 km
:neasfaltuota: 12 274 km (1999 metų duomenis)

## Vandens keliai
465&nbsp;km valdomi mažais laivais.

## [[Uostas|Uostai]]
### [[Atlanto vandenynas]]
* Puerto Kortesas  
* Tela 
* La Seiba 
* Puerto Kastilija
* Roatanas 

### [[Ramusis vandenynas]]
*San Lorensas 

### Kiti
*Puerto Lempira

## Prekybos laivai
: *Iš viso:* 306 laivų (su 1000 tonažo ar daugiau) ir iš viso 848 150 tonažo

## [[Oro uostas|Oro uostai]]
119 (1999 est.)
: *Pagrindiniai tarpvalstybiniai oro uostai:* San Pedro Suloje ir Tegusigalpoje.
: *Kiti oro uostai:* Roatane ir La Seiboje

### Asfaltuoti oro uostai
: Iš viso: 12
: nuo 2,438 iki 3,047 m: 3
: nuo 1,524 iki 2,437 m: 2
: nuo 914 iki 1,523 m: 4
: iki 914 m: 3 (1999 metų duomenis)

### Ne asfaltuoti oro uostai
: Iš viso: 107
: nuo 1,524 iki 2,437 m: 2
: nuo 914 iki 1,523 m: 21
: iki 914 m: 84 (1999 metų duomenis)
Padėkos Dievui kyšulys

**Padėkos Dievui kyšulys** () – kyšulys Centrinėje Amerikoje, išsikiša į Karibų jūrą. Trikampio formos, jos centrine dalimi teka Koko upė, sudaranti sieną tarp Hondūro ir Nikaragvos. Tai toliausiai į rytus nutolęs Hondūro taškas.

Kyšulį taip pavadino pirmasis čia lankęsis europietis (1502 m. rugsėjo 12 d.) Kristupas Kolumbas. Hondūro pakrantėse ekspediciją užklupo smarkus uraganas, nuskendo 4 karavelės. Audra nurimo tik pasiekus kyšulį. Kolumbas kyšulį pavadino kaip padėką Dievui, už tai, kad išgyveno. Be to, minėdamas šį įvykį Kolumbas suteikė vardą Hondūrui: *Gracias a Dios hemos salido de esas honduras* – „Ačiū Dievui išvykome iš tų gelmių“. Taigi, žodžiu 'gelmės' (*honduras*) vėliau pavadinta visa pakrantė, o paskui ir šalis.
La Esperansa

**La Esperansa** () – miestas pietų Hondūre, kalnuose, 1720 m aukštyje. Intibukos departamento centras. Plentai į Grasjasą, Markalą, Siguatepekę.

La Esperansa yra vėsiausias Hondūro miestas. Jį iš visų pusių supa miškingi kalnai. Mieste ir jo prieigose gyvena daugiausia indėnai lenkai, kurie La Esperansos turguose prekiauja savo išauginta produkcija (bulvėmis, braškėmis ir kt.). Taip pat apylinkėse auginama kava. Mieste yra išlikę kolonijinės architektūros pastatų. Apylinkėse yra vaizdingų miškų, vandens šaltinių.

## Šaltiniai
FK Jaunība Rīga

**Rygos „Jaunība“** – Latvijos futbolo klubas iš Rygos.

## Istorija

## Pasiekimai

* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
Sodai (Šiauliai)

**Sodai** – Šiaulių miesto dalis, esanti į pietryčius nuo miesto centro. Sodų bendrijos „Pumpuras“, „Aušrinė“ ir „Berželis“. Sodų geležinkelio stotis.

## Etimologija

Pavadinimas „Sodai“ kilęs nuo greta esančių kolektyvinių sodų, kurie išsidėstę išilgai Vyturių gatvės.

## Nuorodos
Karataskos lagūna

**Karataskos lagūna** () – lagūna rytų Hondūre, Padėkos Dievui departamente, nerijos atskirta nuo Karibų jūros. Tai didžiausia šalies lagūna, ji įsiterpusi gilyn į žemyną 40 km. Plotas 1460 km². Ilgis 88 km, plotis iki 32 km. Kranto linijos ilgis 360 km. Krantai pelkėti, apaugę mangrovėmis. Gausu salų (didžiausia – Tansinas). Suteka Mokorono, Varuntos ir Nakuntos upės.

Karataskos lagūna paskelbta laukinės gamtos draustiniu. Aplink ją įsikūrę keletas kaimų bei provincijos sostinė Puerto Lempira.

## Šaltiniai
Magdalena (Hondūras)

**Magdalena** () – miestelis pietų Hondūre, Intibukos departamente, 86 km į pietvakarius nuo La Esperansos, netoli Salvadoro sienos. Savivaldybėje gyvena 5,8 tūkst. gyventojų. Magdalena pasiekiama siauru kalnų keliu, vingiuojančiu nuo San Chuan de Dioso. Verčiamasi žemės ūkiu (pupelės, kukurūzai, arbūzai, persėjos, sidabruotieji moliūgai), bitininkyste.

Pagrindinis miestelio objektas – XIX a. pab. bažnyčia.

## Istorija

Magdalena minima nuo XVIII a. vidurio. Oficialiai įkurta 1843 m.
Maria Kaczyńska

**Marija Helena Kačinska** (, 1942 m. rugpjūčio 21 d., Machove – 2010 m. balandžio 10 d., Smolenske, Rusija) – pirmoji Lenkijos dama (2005–2010), Lenkijos prezidento Lecho Kačinskio žmona.

## Biografija

Marija Mackevič (mergautinė pavardė) gimė Lidijos ir Česlovo Mackevičių šeimoje. Maria baigė pradinę ir vidurinę mokyklas Lenkijos pietuose esančiame Rabkojaus miestelyje. Studijavo transporto ekonomiką ir užsienio politiką Sopote (dabartiniame Gdansko universitete). Vėliau dirbo Jūrų institute Gdanske, kuriame 1976 m. sutiko savo būsimą vyrą Lechą Kačinskį. Jie susituokė 1978 m.

Abu turėjo dukrą Martą (gimė 1980 metais), anūkę Evą ir anūką Martyną. Marija Kačinska laisvai kalbėjo anglų, prancūzų kalbomis, truputį mokėjo ispanų, rusų kalbas.

## Mirtis
Marija Kačinska su savo vyru Lenkijos prezidentu Lechu Kačinskiu žuvo 2010 metų balandžio 10 d. aviakatastrofoje (Smolensko sritis, Rusija). Palaidota Vavelio Katedroje šalia vyro Lecho Kačinskio.

## Žymūs apdovanojimai
* 2009 – Vytauto Didžiojo ordinas Didysis kryžius

## Šaltiniai
Miskitai

**Miskitai** () – indėnų tauta, kuri gyvena rytų Nikaragvos bei Hondūro pakrantėse (istoriniame Moskitų krante).

Jų kalba priklauso nedidelei Misumalpano kalbų šeimai ir yra gimininga sumų kalbai. Tačiau dauguma miskitų linkę šnekėti miskitų kreolų kalba, susiformavusia anglų kalbos pagrindu, daug jų kalba ispanų kalba.

## Istorija

Ikikolumbiniai miskitai siejami su ispanų minimais vietos gyventojais **bavinkais** (). Ikikolumbinių bavinkų kultūra priklausė Amerikos tarpinei zonai, todėl jai būdingi tiek Mezoamerikos, tiek Senovės Peru civilizacijos artefaktai. Laikoma, kad šią teritoriją labiau veikė muiskų kultūros įtaka iš pietų.

Spėjama, kad pokolombinių miskitų etnogenezei labai daug įtakos padarė Afrikos juodaodžiai vergai, nuo XVI a. patekdavę į jų gyvenamas teritorijas, dažniausiai pakrantėje sudužus laivams. Tai nulėmė miskitų rasinius skirtumus nuo kitų vietos tautų: jie yra nedidelio ūgio ir tamsios odos spalvos. Tuo jie turi daug panašumų su šiauriau gyvenančiais garifunais, kurių etnogenezė yra panaši.

Nors nuo XVI a. miskitų žemės oficialiai buvo Ispanijos teritorija, ir formaliai administruojamos kaip Gvatemalos generalkapitonija, realios valdžios šioje teritorijoje Ispanija neturėjo. Vietoj to, nuo XVII a. čia reiškėsi britų kultūrinė įtaka. Šie įsitvirtino Karibų jūros regione, todėl turėjo interesų pakrantėje.

Britų išauklėtas miskitų lyderis Oldmanas 1625 m. konsolidavo pakrantės miskitus ir įkūrė savo karalystę. Nors nuo 1655 m. miskitai pripažino Britanijos viršenybę ir čia oficialiai kurtas Didžiosios Britanijos protektoratas, karalystė egzistavo, ir vietos miskitų karaliai valdė šalį. Jie sparčiai perėmė anglų kultūrą, papročius, vardus. Tuo metu formavosi miskitų kreolų kalba. Karalystės hegemonija apėmė visą Moskitų krantą, miskitai asimiliavo ir kultūriškai užgožė čia seniau gausiai gyvenusius sumus.

Įdomu, kad giliau žemyne gyvenę miskitai buvo stipriau veikiami ispanų kultūros. 1860 m. Britanijai pasirašius sutartį su Nikaragva, Moskitų krantas perduotas pastarajai. Miskitų karaliai sutiko su šia sutartimi tik su ta sąlyga, jog bus išsaugota jų vietinė autonomija. Tačiau mirus karaliui Džordžui Augustui Frederikui II, Nikaragva nutraukė jų valdžią ir karalystę panaikino. Nepaisant to, miskitai realiai kontroliavo šį kraštą ir patys rinkosi karalius. Tik 1894 m. Nikaragvai pavyko ją aneksuoti.

XX a. išryškėjo kultūriniai skirtumai tarp ispanizuotų ir anglizuotų miskitų grupių. Jie neretai pasireikšdavo tarpusavio nesutarimais. Žemyno gilumos miskitai labiau palaikė kairiąją Nikaragvos vyriausybę, sandinistus, o pakrantės miskitai buvo pro-amerikietiški.

2009 m. Nikaragvos miskitai paskelbė *Moskitijos valstybę*, kuri nėra pripažinta nė vienos kitos valstybės.
Solitude Dominance Tragedy

**Solitude Dominance Tragedy** – antrasis Švedijos progresyviojo power metalo muzikos grupės Evergrey studijinis albumas.

## Dainų sąrašas
# "Solitude Within" – 05:33
# "Nosferatu" – 05:41
# "The Shocking Truth" – 04:35
# "A Scattered Me" – 04:18
# "She Speaks to the Dead" – 04:59
# "When Darkness Falls" – 04:52
# "Words Mean Nothing" – 04:13
# "Damnation" – 03:52
# "The Corey Curse" – 05:23

## Personalas
### Grupė
* Tom Englund – vokalas/gitara
* Dan Bronell – elektrinė gitara
* Daniel Nojd – bosinė gitara
* Patrick Carlsson – mušamieji

### Svečiai
* Zachory Stephens – klavišiniai
* Erik Ask – arfa
* Stuart Wyatt – šešiastygis smuikas
Žydeliai (Panevėžys)

:: *Apie kaimą Ignalinos rajone žr. [[Žydeliai]]*

**Žydeliai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybės pietvakariuose, 6,5 km į šiaurę nuo Krekenavos, prie Šventupio upelio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė poetė Valerija Valsiūnienė (1907–1955).

## Šaltiniai
Franciszek Gągor

**Francišekas Gongoris** (, 1951 m. rugsėjo 8 d. Koženoje, Lenkija – 2010 m. balandžio 10 d. prie Smolensko, Rusija) – lenkų karininkas, generolas, generalinio štabo viršininkas (2006–2010).

## Biografija
1969–1973 m. mokėsi Tado Kosčiuškos aukštojoje karininkų mokykloje Vroclave, studijavo Adomo Mickevičiaus universitete Poznanėje (1983 m. baigė), Nacionalinėje gynybos akademijoje () Varšuvoje (1998 m.), NATO gynybos koledže () Romoje (2001 m.).

Lenkijos kariuomenės Generalinio štabo vadas. Kandidatas į aukščiausią postą NATO karinėse pajėgose (turėjo tapti vyriausiuoju vadu).

2010 m. žuvo Smolensko aviakatastrofoje.

## Šaltiniai
Tigro sala

**Tigro sala** () – vulkaninė sala, esanti Fonsekos įlankoje ir priklausanti Valjės departamentui. Kartu su keliomis aplinkinėmid salomis ši sala sudaro Amapalos savivaldybę. Tigro sala užima 75,2 km² plotą ir turi 2482 gyventojus. Aukščiausia vieta – 783 m.

Tris šalys (Hondūras, Salvadoras ir Nikaragva) turi Fonsekos įlankos paplūdimio ruožą ir visos trys yra įtrauktos į ilgai besitęsiantį ginčą dėl teisių į šią įlanką bei jos salas. 1992 metais Tarptautinis Teisingumo Teismas nusprendė, kad visos 3 šalys turi teisę naudoti šią įlanką kartu. Salvadorui buvo atiduotos Mengeros bei Menguritos salos, o Hondūrui atiteko Tigro sala.
Kauno valstybinis choras

**Kauno valstybinis choras** – Lietuvos valstybinis choras, veikiantis nuo 1969 m. Kaune.

## Veikla
Choras turi apie 70 dainininkų. Atliko lietuvių ir užsienio kompozitorių kūrinius Lietuvoje, Europos šalyse, taip pat Argentinoje, Čilėje, Egipte. Repertuarą sudaro:
* Johann Sebastian Bach. Johannes-Passion; Messe h-moll; Weihnachts-Oratorium
* Hector Berlioz. Deutsches Requiem; L'Enfance du Christ; Requiem
* Leonard Bernstein. Chichester Psalms; Kaddish; West Side Story suite
* Liudvikas van Bethovenas. Christus am Oelberge; Fantasie für Klavier, Chor und Orchester; IX simfonija
* Johannes Brahms. Deutsches Requiem
* Franz Joseph Haydn. Die Jahreszeiten; Die Schöpfung
* Džoakinas Rosinis. Semiramide; Stabat Mater; Tancredi
* Ferencas Listas. Kristus; XIII psalmė chorui ir orkestrui
* Gustav Mahler. II simfonija; III simfonija; VIII simfonija
* Volfgangas Amadėjus Mocartas. Davide Penitente; Laudate Dominum; Missa Brevis D-dur; Requiem
* Camille Saint-Saëns. Le Déluge; Samsonas ir Dalila
* Franz Schubert. Mišios C-Dur; G-Dur; As-Dur
* Igoris Stravinskis. Svadebka (vestuvėlė); Psalmių simfonija
* Dmitrijus Šostakovičius. XIII simfonija; Stepono Razino mirties bausmė 
* Džiuzepė Verdis. Aida; La forza del Destino; Otello; Nabucodonosor; Requiem
* Antonijus Vivaldis. Beatus Vir; Credo; Gloria; Kyrie; Magnificat

## Meno vadovai ir vyr. dirigentai
* 1969–2020 m. Petras Bingelis
* 1971–2010 m. Algimantas Mišeikis

## Išnašos

## Nuorodos
* Kauno valstybinis choras
Karmelitai (Kaunas)

**Karmelitai** – buvusi Kauno miesto dalis dabartinio Naujamiesčio pietryčiuose. Stovi Kauno Šv. Kryžiaus (Karmelitų) bažnyčia (pagal ją ir pavadintas rajonas). Pietuose buvo Karmelitų sala, dabar vadinama Nemuno sala. Karmelitus ir Nemuno salą jungia per senvagę pastatyti tiltai:
* Pėsčiųjų tiltas (1980 m., prie Maironio g.),
* Simono Daukanto tiltas (1988 m., S. Daukanto pėsčiųjų g. tąsa),
* Tiltas link Žalgirio arenos (2008 m., A. Mickevičiaus g. tąsa),
* Karmelitų tiltas (2011 m., Gedimino g. tąsa).

## Etimologija

Rajonas pavadintas karmelitų ordino vardu, kadangi čia esanti bažnyčia priklausė basųjų karmelitų ordinui.

## Istorija

Iki XVI a. pradžioje vietovė vadinta ***Kaunakiemiu***. 1510 m. žemės savininkė Darata Nabienė įkurdino Karmelitų bažnyčią ir jai užrašė kai kuriuos trobesius, žemės sklypą ir namus Kaune. Prie Kauno miesto prijungti apie 1866–1871 m. XIX a. pradžioje Karmelitai dar buvo mažai apgyvendinti, bet 1860 m. nutiesus geležinkelį ėmė augti. Prie Nemuno buvo įkurtas Žiemos uostas tarp seniau buvusios pirmosios salos ir dešiniosios Nemuno pakrantės. XIX a. ėmė kurtis pramonės įmonės – Tilmanso metalo fabrikai, tekstilės fabrikas „Kauno audiniai“, Volfo Engelmano alaus gamykla. XX a. pradžioje ėmė jungtis su Kauno Naujamiesčiu. Tarpukariu čia įsikūrė didžiausias Lietuvoje kooperatinis duonos kepimo fabrikas „Parama“.

## Gyventojai
* 1923 m. – 6330 gyv.

## Šaltiniai

*
Theodor Bastard

**„Theodor Bastard“** – Rusijos muzikinė grupė iš Sankt Peterburgo. Atlieka labai įvairialypę muziką, kuri įvardijama kaip eksperimentinė, darkwave, trip-hop, industrinė.

Susikūrė 1996 m. Fiodoro Svoločiaus iniciatyva. Jo vardu vadinta iki 1999 m., kai pakeitė pavadinimą į „Theodor Bastard“. Pagrindinė grupės vokalistė yra Jana Veva, žinoma iš projekto „Shiva in Exile“. Pradžioje grupė grojo elektroninę (noise, industrial) muziką, kuriančią šaltumo, antihumaniškumo atmosferą. Tačiau prie kolektyvo prisijungus Janai Vevai (pradžioje ji buvo gitaristė), „Theodor Bastard“ pakeitė stilių link etninių, rytietiškų, archajiškų ritmų, įgavo gotikos elementų. Šio stiliaus pasikeitimą pažymėjo albumas *Пустота* („tuštuma“), kuris susilaukė nemažo gerbėjų dėmesio.

„Theodor Bastard“ savo muzika kuria mistišką, egzotišką, archajišką atmosferą, jungia įvairius stilius, muzikines tradicijas. Vokalistė Jana Veva kūrinius dažnai atlieka išgalvota kalba.

## Nariai
* Fiodoras Svoločius – gitara, vokalas, elektonika
* Jana Veva – vokalas
* Kusas – perkusija, mušamųjų garsų programavimas
* Aleksejus Kalinovskis – klavišiniai, sempleris
* Andy Vladich – būgnai

## Diskografija


; Studijiniai

* *Восемь способов добиться леди* (1996 m.)
* *Как не нужно делать попсу* (1997 m.)
* *Зверинец Крафта-Эбинга* (1998 m.)
* *Wave Save* (1999 m.)

Kaip *Theodor Bastard*
* *Agorafobia* (2000 m.)
* *Live In Heaven* (2000 m.)
* *BossaNova_Trip* (2002 m.)
* *Pustota* (2004 m.)
* *Sueta* (2006 m.)
* *Белое: Ловля Злых Зверей* (2008 m.)
* *Белое: Предчувствия и Сны* (2009 m.)
* *Remixed* (2011 m.)
* *[[Oikoumene]]* (2012 m.)
* *Pustota (Remastered)* (2014 m.)
* *Vetvi* (2015 m.)
* *Волчья Ягода* (2020 m.)

; Garso takeliai
* *Music For The Empty Spaces* (2012 m.)
* *Utopia* (2017 m.)
* *Life is Feudal* (2018 m.)

;Gyvo garso albumai
* *Live In Heaven* (2000 m.)
* *Sueta* (2006 m.)



Yana Veva of Theodor Bastard in concert 2015.jpg|Jana Veva
Yana Veva in concert on December 22, 2016, 16 tonn, Moscow.jpg|Jana Veva
Theodor Bastard - Selva (Official video; vorb).ogv|Daina *Selva*


## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* 
* Muzikos pavyzdys: ''Kukuška''
* Muzikos pavyzdys: ''Uchožu''
* Muzikos pavyzdys: ''Farias''
Stulgių apylinkė

**Stulgių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Skaudvilės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skaudvilės rajonui. 1954 m. prijungta Kušleikių apylinkė, o dalis Stulgių apylinkės prijungta prie Nemakščių apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Adomaičių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Stulgių apylinkė prijungta prie Pakražančio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Stulgių“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 29 || 1726 () || „Stulgių“ kolūkis  || 17 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1462 || || 22 kaimai, 5 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 30,68 || || Stulgių kolūkis  || 13 kaimų, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 13 kaimų, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|}

## Vadovai
* B. Laurinavičius, pirmininkas iki 1941 m.

## Šaltiniai
Koksen Holas

**Koksen Holas** (), dar vadinamas **Roatan Taunu** – miestelis Hondūre, Karibų jūroje esančioje Roatano saloje. Įlankos salų departamento administracinis, ekonominis, transporto centras.

Netoli miesto yra Juan Manuel Gálvez tarptautinis oro uostas. Veikia dvi prieplaukos (yra keltas iš La Seibos). Dirba ligoninė, yra stadionas. Verčiamasi turizmu, prekyba.

## Istorija

Koksen Holas įkurtas 1835 m. keleto šeimų, atsikėlusių iš Kaimanų salų.

## Šaltiniai
Roatanas

**Roatanas** () – sala Karibų jūroje, prie Hondūro krantų. Tai didžiausia sala Įlankos salų grupėje. Plotas 125 km². Salos ilgis rytų-vakarų kryptimi 60 km, plotis iki 8 km. Pats rytinis salos galas su Santa Elenos gyvenviete nuo likusios salos dalies atskirtas mangrovių pelkyne. Toliau į rytus driekiasi negyvenama Barbaletos sala, bei keletas mažesnių salelių. Roatano sala kalvota, pietinė pakrantė gausiai išraižyta įlankų. Auga tropiniai miškai, mangrovės.

Roatane gyvena ~30 tūkst. žmonių. Pagrindinė gyvenvietė – Koksen Holas. Jame yra prieplauka, tarptautinis oro uostas. Kitos svarbesnės gyvenvietės – Frenš Harboras, Punta Gorda, Vest Endas, Oak Ridžas. Vietiniai salos gyventojai vadinami karakolais. Jie vartoja anglų kalbą ir yra artimesni Karibų, o ne Centrinės Amerikos tautoms. Verčiamasi turizmu, žvejyba.

Roatano sala gausiai lankoma turistų dėl savo balto smėlio paplūdimių, koralinių rifų. Čia dažnai užsuka Karibų kruizai. Populiariausios pramogos: povandeninis nardymas, plaukiojimas burlentėmis, kelionės dviračiais, laipiojimas uolomis. Yra muziejus, botanikos sodas, nuomojami žirgai, valtys ir kt.
Gvanacha

**Gvanacha** () – sala Karibų jūroje, netoli Centrinės Amerikos krantų. Priklauso Hondūrui, Bahijos salų grupei. Yra į rytus nuo Roatano salos. Plotas 55,4 km². Salos ilgis šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi 17 km, plotis iki 4 km. Salą supa koralų rifai bei smulkios uolos. Paviršius kalvotas, apaugęs pušynais. Pakrantėse auga mangrovių sąžalynai.

Gvanachoje gyvena ~10 tūkst. gyventojų. Svarbiausios gyvenvietės – Mangrov Baitas ir Savana Baitas. Dauguma namų įrengta ant polių. Vyrauja anglakalbiai gyventojai karakolai. Verčiamasi turizmu, žvejyba, žuvies apdirbimu.
Utila

**Utila** () – nedidelė sala Karibų jūroje, netoli Centrinės Amerikos krantų. Priklauso Hondūrui, Bahijos salų grupei. Yra į pietvakarius nuo Roatano salos. Plotas 49,3 km². Salos ilgis šiaurės rytų-vakarų kryptimi 11 km, plotis iki 4 km. Salą supa koralų rifai. Paviršius lygus, apaugęs mangrovių sąžalynais. Aukštis iki 74 m.

Utiloje gyvena ~3 tūkst. gyventojų. Vienintelė gyvenvietė – Utila Yst Harboras. Yra oro uostas. Vyrauja anglakalbiai gyventojai karakolai. Verčiamasi turizmu, žvejyba.
Richard Dunne

**Ričardas Patrikas Danas** (, ; g. 1979 m. rugsėjo 21 d.) – buvęs Airijos futbolininkas, gynėjas. Atstovavo nacionalinei rinktinei.

## Karjera
1996–2000 m. rungtyniavo Everton klube. 2000–2009 m. priklausė Manchester City. 2007 m. išrinktas Airijos metų futbolininku. 

2009 m. rugpjūčio 27 d. perėjo į „Aston Villa“ ir pasirašė ketverių metų sutartį.

2013–2015 m. atstovavo Queens Park Rangers klubui.

## Rinktinė
2000 m. balandžio 26 d. debiutavo nacionalinėje rinktinėje draugiškose rungtynėse prieš Graikiją. Varžovai nugalėjo airius minimaliu rezultatu 1-0.

2000 m. birželio 4 d. pelnė įvartį draugiškose rungtynėse prieš Meksiką. Susitikimas baigėsi lygiosiomis 2-2.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Chutikalpa

**Chutikalpa** () – miestas rytų Hondūre, Olančo departamento sostinė. Miestas įsikūręs Gujapės upės slenyje. Chutikalpa yra svarbus departamento prekybinis centras, nes artimiausias didesnis miestas yra tik už 50 kilometrų į rytus.

## Sportas
* Olancho FC – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.
* Juticalpa FC – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.
* Namų rungtynes žaidžia Chuano Ramono Brevės Vargaso stadione (), talpinančiame 22 tūkst. žiūrovų.

## Klimatas
Klimatas šiltesnis nei šalies sostinės Tegusigalpos dėl aukštai pastatyto paties miesto. Stiprios vėtros dažnai praūžia pro miestą nuo gegužės iki rugsėjo. Spalį, lapkritį ir gruodį orai būna šaltesni ir dažnai darganoti. Nuo sausio iki balandžio regione kai kada lyja.

## Ekonomika
Verčiamasi daugiausia žemės ūkiu. Chutikalpoje taip yra keli restoranai, ligoninė, kelios klinikos, kino teatras bei privati ir vieša mokykla.

## Išnašos
Citranaksantinas

**Citranaksantinas** (), *6'-metil-6'-apo- ß-karoten-6'-on, 5',6'-dehidro-5'-apo-18'-nor- ß-karotin-6’onas* – pigmentas karotinoidas, naudojamas kaip maisto priedas dažiklis (kodas E161i). Tai tamsiai violetiniai milteliai, jautrūs deguoniui, turi būti laikomi tamsoje, inertinių dujų atmosferoje.

Yra vitamino A šaltinis (efektyvumu lygus 2/3 beta karotino efektyvumo) – 1 mg citranaksantino ekvivalentiškas 1100 tarptautinių vienetų vitamino A.

Citranaksantinas netirpus vandenyje, labai silpnai tirpus etanolyje, silpnai tirpus aliejuose, tirpus chloroforme.

Gali būti gaunamas iš natūralių šaltinių (pvz., citrusinių vaisių žievelių), tačiau paprastai naudojamas sintetinis.

Naudojamas kaip gyvūnų pašarų priedas ir, patekęs į vištų organizmą, geltonai nudažo riebalus bei kiaušinių trynius. Kaip kiaušinių trynių dažiklio citranaksantino efektyvumas lygus 0,67 kantaksantino () efektyvumo.

Atlikus tyrimus su žiurkėmis, triušiais ir šunimis, kenksmingo citranaksantino poveikio neaptikta.

## Šaltiniai
Uda (Selenga)

**Uda** () – upė Rusijoje, Buriatijoje; Selengos dešinysis intakas. Prasideda Vitimo plokščiakalnyje, teka į pietvakarius tarpukalnių slėniu. Įteka į Selengą Ulan Udėje.

Didžiausi intakai: Chudunas (kairysis), Ona, Kurba (dešinieji). Debitas 5 km nuo žiočių: vidutinis – 69,8 m³/s, didžiausias – 1240 m³/s, minimalus – 1,29 m³/s. Užšąla spalį ar lapkritį, atitirpsta balandį ar gegužės pradžioje. Aukštupyje peršąla iki dugno 2,5-4,5 mėn. laikotarpiui. Upės vanduo naudojamas drėkinimui. Svarbiausios gyvenvietės prie Udos – Chorinskas ir Udinskas.

## Šaltiniai
Doiphahompoko nacionalinis parkas

**Doifahompoko nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Čiangmajaus provincijoje, garėjantis savo kriokliais ir šaltiniais. Parkas įkurtas 2000 m. rugsėjo 4 d.

## Vieta
Parkas užima 524 km² plotą ir įsikūręs Fipannamo (Phi Pan Nam) kalnuose, apima Tambonmonpino (Tambon Mon Pin), Ampoefango (Amhpoe Fang), Ampoemaeajo (Amhpoe Mae Ai) ir Čiangmajo (Chiang Mai) apylinkėse, bei ribojasi su Mianmaru. Fipannamo kalnų aukštis svyruoja nuo 400 – 2 285 m virš jūros lygio, o Doi Fahompoko kalnas (2 285 m) yra antras pagal aukštį kalnas Tailande.

## Flora ir fauna
Doifahompoko nacionaliniame parke vyrauja:
* Pusiau visžaliai miškai;
* Kalnų miškai;
* Spygliuočiai (pušis);
* Mišrus miškas;
* Lapuočių miškas.
Iš retų augalų parke sutinkama: kvapioji hopėja (Hopea odorata), karpažolinių šeimos augalų, juodmedis, krausva (Lagerstroemia), tikmedis. Iš retų gėlių žydi (Impatiens jurpioides Shimizu). Parke gyvena: Indijos muntjakas, Malajinis lokys, šernas, loris (Nycticebus bengalensis). Sutinkami reti paukščiai ir randama beveik išnykusi drugių.

## Įžymiausios vietos
* Karštos versmės. Parke yra karštų 90 – 130 °C versmių tekančių iš granito uolienų.
* Geizeriai. Šie šaltinių vandenį kas 25 min išmetą į 50 m aukštį. Fontanas trykšta apie 2 min.
* Thamhuajbonas (Tham Huai Bon). Stalagmitų ir stalaktitų urvas esantis 12 km į šiaurės vakarus nuo Ampoefango.
* Pongnamdango (Pong Nam Dang) krioklys.
* Huajhiano (Huai Hian)krioklys. Trijų lygių krioklys esantis 3 km į vakarus nuo Thamhuajbono urvo.
* Tatmoko (Tat Mok) krioklys. 4 km į šiaurės rytus nuo Ampoemaeajo.
* Namaueno (Na Ma-uen) krioklys. 5 km į šiaurę nuo Ampoemaeajo.
* Doi Fahompoko kalnas (). Antra pagal aukštį Tailando kalnų viršūnė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Hetalia: Axis Powers

**Hetalia: Axis Powers** () – japonų manga ir anime serija, sukurta Hidekaz Himaruya. Pirmosios anime serijos buvo transliuojamos internetu. 2010 m. sausio 8 d. anime licenziją perpirko Funimation Entertainment. 2009 m. rugsėjo 23 d. buvo paskelbta apie filmo kūrimą, kuris bus išleistas 2010 m. birželio 5 d.

## Siužetas

Veiksmas vyksta tarpukario laikotarpiu. Pagrindiniai veikėjai, įkūnija to meto pasaulio valstybes ir perteikia jų politines pažiūras. Pagrindiniai veikėjai pasiskirstę į du frontus: Italija, Japonija ir Vokietija prieš Prancūziją, JK, JAV, Kiniją ir Rusiją. Be pagrindinių veikėjų, taip pat pasirodo Kanada ir daugelis Europos šalių.

## Taip pat
* Afghanis-tan, analogiškas projektas, kurio visas veiksmas vyksta apie Afganistaną ir to regiono šalis.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali anime svetainė
* Oficiali manga svetainė
Kriptoksantinas

**Kriptoksantinas** (), *(3R)-β,β-karoten-3-olis*, *kryptoksantolis*, *karikaksantinas*, *hydroksi-β-karotinas* – vienas iš natūralių karotinų, pigmentas. Aptinkamas įvairiuose augaliniuose ir gyvūniniuose objektuose, pvz., dumplūnės (*Physalis*) žieduose, apelsinų žievelėse, papajose, obuoliuose, kiaušinių tryniuose, svieste, galvijų kraujo serume.

Kriptoksantino vaisiuose yra tiek daug, kad β kriptoksantinas žmogaus kraujo serume yra laikomas požymius, kad valgoma daug vaisių. Dedančios vištos kriptoksantinu aprūpinamos iš pašaruose esančių liucernos ir kukurūzų.

## Cheminės savybės
Sandara kriptoksantinas labai artimas beta karotinui, skiriasi tik viena hidroksilo grupe. Jis yra karotinoidų grupės ksantofilų narys.

Grynas kriptoksantinas yra raudoni milteliai su metaliniu žvilgesiu. Laisvai tirpsta chloroforme, benzene, piridine, anglies disulfide.

## Biologija ir medicina
Žmogaus kūne kriptoksantinas virsta vitaminu A, todėl jis laikomas *provitaminu A*. Kaip ir kiti karotinoidai kriptoksantinas yra antioksidantas, tad apsaugo nuo laisvųjų radikalų daromos žalos ląsteles ir jų DNR, taip pat stimuliuoja DNR oksidacinių pažeidimų taisymą.

Neseniai keliuose epidemiologiniuose tyrimuose buvo aptikta neigiama priklausomybė tarp β kriptoksantino ir plaučių vėžio rizikos, tad spėjama, kad β kriptoksantinas galbūt gali veikti kaip cheminis apsauginis agentas, ginąs nuo plaučių vėžio.

Epidemiologiniuose tyrimuose parodyta, kad β kriptoksantinas gali būti naudingas saugantis nuo vėžio, oksidacinių DNR pažeidimų, lipidų peroksidacijos, ankstyvosios aterosklerozės, uždegiminio poliartrito.

## Nuorodos
Lančiūnavos dvaras

**Lančiūnavos dvaras** – dvaras, esantis Lančiūnavoje. Išlikęs parkas (užveistas XIX a.), dvaro svirnas su laikrodžio bokštu.

## Istorija

Dvaras minimas nuo XVI a. pabaigos. Ldk Žygimantas Augustas už karinius nuopelnus padovanojo šias žemes P. Kognovickiui (italų kilmės dvarininkas). Jo sūnus Kazimieras vedė kaimynų dukrą Volovičaitę ir sujungė dvi valdas. Nuo lenkiško žodžio *łączenie* („jungimas, jungtuvės“) ir kilo vietovės pavadinimas.

Iki XIX a. Lančiūnavos valdos buvo sudarytos iš trijų dvarelių, nes turėjo tris savininkus. Dvaro rūmai statyti XIX a. pabaigoje - XX a. pradžioje. Jie neoklasicistinio stiliaus (respublikinės reikšmės architektūros paminklas). Rūmus pastatė Kognovickiai. Jie susideda iš centrinės dviaukštės dalies ir dviejų šoninių vienaaukščių sparnų. Centrinę dalį akcentuoja įgilintas portikas su dviem kolonomis. Dvarą supa geometrinio tipo parkas, liepų alėja veda į buv. dvaro palivarką. Kurį laiką veikė dvaro mokykla. 1940 m. dvaras buvo nacionalizuotas, rūmuose įsteigta dvimetė žemės ūkio mokykla. 1958 m. ši mokykla pertvarkyta į technikumą, o 1990 m. – vėl į žemės ūkio mokyklą.

Kognovickiams priklausė ir gretimas Stasinės dvaras.

## Nuotraukos


Lančiūnava, dvaras.JPG|2016 m. balandžio mėn.
Lančiūnava, dvaro fontanas.JPG|Fontanas
Lančiūnava, dvaro statinys.JPG|Kalvė


## Šaltiniai
Gedimino kalno funikulierius

**Gedimino kalno funikulierius** (**Vilniaus funikulierius**) – trumpas geležinkelis su lynine traukle, įrengtas stačiame Gedimino kalno šlaite keleiviams į Gedimino bokštą Vilniuje vežti; vienas iš Lietuvoje veikiančių 3 funikulierių (kiti du – Žaliakalnio ir Aleksoto Kaune, vienkeliai su 2 vagonais, prasilenkiančiais kelio viduryje). Keltuvas juda 71 metro ilgio trasa. Į kalną pakylama per 35 sekundes (su keleivių įlipimu ir išlipimu kelionė trunka ~1 minutę). Vienu metu kilti į kalną gali 16 žmonių. Važiavimas mokamas. Studentams, moksleiviams taikoma nuolaida. Bilietas galioja ir pakilimui, ir nusileidimui.

## Istorija
Funikulierių 2002 m. pagamino Austrijos įmonė „ABS Transportbahnen“.

Keltuvas pradėjo veikti 2003 m., jį įrengė valstybės įmonė Vilniaus pilių direkcija. Keltuvas pagyvino turistų srautus – jų vis daugiau aplanko šią istorinę Lietuvos sostinės vietą. Skaičiuojama, kad per vienerius metus Gedimino pilyje apsilanko daugiau kaip 150 tūkst. žmonių.

Dėl nuošliaužų grėsmės funikulierius buvo uždarytas 2016 m. gruodį – 2017 m. rudenį. Taip pat jis buvo uždarytas 2019 m. kovo ir balandžio mėnesiais dėl remonto.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Vilniaus funikulierius 
*Vilniaus turizmo centro inf.
* 
Lietuvos keltuvai
Estijos elektroninis universitetas

**Estijos elektroninis universitetas** (, ) – Estijos virtualusis universitetas, oficialiai įsteigtas 2003 metų vasario 21 d. kaip 6 Estijos aukštojo mokslo institucijų konsorciumas.
## Istorija
Pirmasis atvirasis universitetas Estijoje buvo įsteigtas 1996 metais, o 1998-2001 metais buvo įgyvendinamas pirmasis Tempus projektas „Estijos atvirojo universiteto infrastruktūros kūrimas“, kurio partneriai buvo trys didžiausi Estijos universitetai. Pagrindinis projekto tikslas – spręsti tarpuniversitetinio bendradarbiavimo klausimus.

2001 metais buvo įsteigtas Estijos universitetų tęstinio švietimo tinklas (), kuris suvienijo 8 universitetus. Vėliau, 2002 metų sausį įvyko keletas seminarų, kuriuose buvo diskutuojama apie skirtingus virtualaus universiteto modelius. Konferencijoje „Estijos atvirasis universitetas – tarpuniversitetinis bendradarbiavimas, plėtojant atvirąjį nuotolinį mokymąsi“ dalyvavo septynių universitetų, Švietimo ir mokslo ministerijos atstovai bei kiti suinteresuoti juridiniai asmenys. Šioje konferencijoje buvo priimtas sprendimas imtis atvirojo universiteto idėjos įgyvendinimo veiksmų. 

2002 metų vasarą Rektorių taryba patvirtino bendrą elektroninio universiteto idėją, o rudenį – Švietimo ir mokslo ministerija sukvietė darbo grupę, kurios pagrindinė užduotis buvo priimti sprendimus dėl elektroninio universiteto veiklos ir finansavimo principų. 

2003 metų vasario 21 d. šešių universitetų rektoriai, švietimo ir mokslo ministras, Estijos informacinių technologijų fondo vadovas pasirašė „Gerosios valios protokolą“, kuriuo ir buvo oficialiai įsteigtas elektroninis universitetas.

## Konsorciumas
Konsorciumo steigimo nariai:
* Estijos mokslo ir studijų departamentas prie Švietimo ir mokslo ministerijos
* Estijos informacinių technologijų fondas
* Tartu universitetas ()
* Talino technikos universitetas ()
* Talino universitetas ()
* Estijos gamtos mokslų universitetas ()
* Estijos verslo mokykla
* Estijos informacinių technologijų kolegija

Vėliau prie konsorciumo prisijungė 2 privačios aukštojo mokslo mokyklos:
* Tarptautinis Audentes universitetas (, )
* Nord universitetas (, )

## Taryba
Taryba sudaryta iš 12 narių:
* Madis Lepik, Talino universitetas (pirmininkas)
* Aune Valk, Tartu universitetas  
* Toomas Sõmera, Estijos informacinių technologijų fondas
* Rein Kuusik, Talino technikos universitetas
* Jüri Lehtsaar, Estijos gamtos mokslų universitetas
* Heikki Päeva, Estijos verslo mokykla 
* Kalle Tammemäe, Estijos informacinių technologijų kolegija 
* Indrek Grauberg, Nord universitetas
* Mall Maasik, Tarptautinis Audentes universitetas
* Indrek Reimand, Švietimo ir mokslo ministerijos atstovas
* Heli Aru, Švietimo ir mokslo ministerijos atstovas
* Annika Tina, Švietimo ir mokslo ministerijos atstovas
Gordai

**Gordai** (arba ***Gardai, Gardėnai***) – buvęs viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Vijurkų.

## Istorija

Apie 1814 m. prie dvaro pastatyta koplyčia. 1858 m. pastatyta Gordų bažnyčia. Gordų dvaras XX a. pradžioje išdalintas rusų kolonistams, jie pasisavino bažnyčios žemę, 1913 m. nusiaubė bažnyčią, išardė vargonus. Per Antrąjį pasaulinį karą bažnyčia sudegė.

XX a. sovietmečiu čia veikė Gordų mokykla (aštuonmetė). Viensėdis panaikintas 1971 m. spalio 27 d., tuomet buvo Grimzių apylinkėje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kazimieras Jagminas (1846-1910), bajoras, liaudies švietėjas, daraktorius.
* Zenonas Petras Adomaitis (1945–2016), zootechnikas, politikas, 1958 m. baigęs Gordų mokyklą.
* Kostas Arvasevičius (1949–2017), pedagogas, 1970–1982 m. dirbęs Gordų mokykloje.
* Jadvyga Gaupšienė, Gordų mokyklos mokytoja.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Udylė

**Udylė** () – didelis gėlavandenis ežeras Rusijoje, Chabarovsko krašte, Ulčios rajone, Amūro upės deltoje. Ilgis šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi 50 km, plotis iki 9 km. Ežero plotas ir vandens lygis metų laikotarpyje kinta. Udylės ežeras telkšo greta kairiojo Amūro kranto ir su juo jungiasi Uchtos upe. Į ežerą suteka keletas upių, iš kurių didžiausia – Bičis. Šiaurinis krantas kalvotas, vietomis skardingas, pietinis žemas, pelkėtas. Ežeras seklus, gylis iki 5 m.

Udylės ežeras – svarbi migruojančių ir vandens paukščių buveinė.

## Šaltiniai
La Pasas (Hondūras)

**La Pasas** () – miestas pietų Hondūre, į pietvakarius nuo Komajagvos, Komajagvos slėnio vakaruose, prie Murakaguaros ir Chokotulio upelių. La Paso departamento centras. 29 tūkst. gyventojų. Yra senovinė ir nauja bažnyčios, kultūros namai, kur saugomas XIX a. meno palikimas.

## Istorija

Miestas įkurtas 1750 m. poros šeimų, atsikėlusių iš Komajagvos apylinkių. 1848 m. gavo miestelio statusą ir La Paso vardą (iki tol vadinosi *Las Piedras*). 1869 m. sukūrus La Paso departamentą tapo jo sostine.

## Šaltiniai
Malaizijos transportas

**[[Malaizija|Malaizijos]] transportas** šalies vakaruose ir rytų skirtingas. Vakarų Malaizijoje populiarus automobilių, autobusų, traukinių ir lėktuvų eismas, o rytuose pagrindiniai miestai jungiami oro transportu. Didžiausias šalies oro uostas yra Kvala Lumpūre.

## Sausumos keliai
Iš viso 2009 m. šalyje buvo 50,214 km asfaltuotų kelių. Malaizijoje važiuojama kariąja kelio puse.

Šalyje yra apie 2000 km traukinių bėgių.

## Jūros keliai
Jūros keliai šalyje sudaro 7200 km, daugiausiai iš jų yra upėmis.
Grasjasas

**Grasjasas** () – miestelis pietvakarių Hondūre, aukštikalnių slėnyje, aukščiausios šalies viršūnės – Las Minaso – papėdėje. Lempiros departamento centras. ~12 tūkst. gyventojų (visoje savivaldybėje 32 tūkst.). Miestas keliais pasiekiamas iš La Esperansos ir Santa Rosa de Kopano.

Grasjasas yra svarbus turistinis šalies objektas. Miestas išsaugojęs senąją kolonijinę architektūrą. Yra trys kolonijinių laikų bažnyčios: Šv. Sebastijono, Šv. Marcelijaus ir Malonės. Yra San Kristobalio tvirtovė su prezidento Chuano Lindo palaikais. Apylinkėse gausu senovinių vaizdingų indėnų miestelių, drėgnųjų miškų, karštųjų versmių. Netoliese yra Selakės nacionalinis parkas.

## Istorija

Vietovė, pavadinimu *Gracias a Dios* („padėka Dievui“) įkurta 1536 m. konkistadoro Gonzalo de Alvarado y Chávez. Kolonijinių laikų pradžioje tai buvo svarbus ispanų miestas, bet vėliau užgožtas Antigvos ir Komajagvos. 1543–1549 m. buvo Gvatemalos audiencijos sostine.

## Šaltiniai
Rutlandas (JAV)

**Rutlandas** () – JAV miestas Vermonto valstijoje. Apygardos administracinis centras. Tai penktas miestas pagal dydį valstijoje. Miesto centras įtrauktas į šalies istorinių vietų registrą.

Nuo 1960 m. mieste kasmet vyksta Helovino paradas. Vasaros sezonu rengiama daug kultūrinių reginių po atviru oru. Miestas anksčiau garsėjo kokybišku marmuru.

## Žymūs gyventojai
* Suzy Chaffee, olimpinė slidininkė ir aktorė.
* Barry M. Costello, JAV karinių jūros pajėgų viceadmirolas.
* Thomas W. Costello, politikas.
* John Deere, industrialistas, Deere & Company korporacijos įkūrėjas.
* Merritt A. Edson, generolas.
* Mia Farrow, aktorė.
* David Giancola, filmų režisierius.
* Joy Hakim, istorikas.
* George Tisdale Hodges, kongresmenas.
* Steven Howard, politikas.
* Jim Jeffords, senatorius.
* Carlene King Johnson, Mis JAV 1955.
* Aaron Lewis, Staind vokalistas.
* Andrea Mead-Lawrence, dviejų olimpinių aukso medalių slidininkė.
* Mary McGarry Morris, novelistė.
* Arlie Pond, beisbolo žaidėjas.
* Robert Stafford, politikas.
* Cherilee Taylor, aktorė.
* John Martin Thomas, Rutgers universiteto prezidentas.
* Dan Tyminski, muzikantas.
* Steve Wisniewski, futbolo žaidėjas.

## Miestai partneriai
*  Išidorija, Japonija

## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė