open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tikrieji strazdai

**Strazdai** (*Turdus*) – strazdinių (*Turdidae*) šeimos paukščių gentis.

Lietuvoje aptinkamos 6 rūšys, tarp kurių aptinkamos tik migracijų metu:
# Baltabruvis strazdas (*Turdus iliacus*)
# Juodasis strazdas (*Turdus merula*)
# Strazdas giesmininkas (*Turdus philomelos*)
# Smilginis strazdas (*Turdus pilaris*)
# Baltagurklis strazdas (*Turdus torquatus*)
# Amalinis strazdas (*Turdus viscivorus*)

Dalis strazdų pasiliekančių žiemoti Lietuvoje, maitinasi šermukšnių, gudobelių, šaltalankių uogomis, likusiais obuoliais, kitais vaisiais bei kitų krūmų uogomis.
Garbage (1995 albumas)

**Garbage** – grupės Garbage debiutinis albumas.
Įrašų kompanija *Almo Sounds* 1995 metų rugpjūčio 15 išleido JAV, o 1995 metų spalio 2 kompanija *Mushroom Records* išleido Jungtinėje Karalystėje.

### Dainos

* 3:53	Supervixen
* 4:36	Queer
* 3:56	Only Happy When It Rains
* 4:44	As Heaven Is Wide
* 3:41	Not My Idea
* 4:44	A Stroke Of Luck
* 4:30	Vow
* 4:18	Stupid Girl
* 3:56	Dog New Tricks
* 3:55	My Lover's Box
* 4:43	Fix Me Now
* 3:53	Milk

Japoniškame variante išleistos papildomos dainos:
* 4:51	#1 Crush
* 4:36	Subhuman

## Singlai
* 1995 „Vow“
* 1995 „Subhuman“
* 1995 „Only Happy When It Rains“
* 1995 „Queer“
* 1996 „Stupid Girl“
* 1996 „Milk“
Andromedos galaktika

**Andromedos galaktika** arba **Andromedos ūkas** – ryškiausia šiaurinio dangaus pusrutulio galaktika. Matoma plika akimi Andromedos žvaigždyne. Astronominiuose kataloguose žymima M 31 ar NGC 244. Regimasis ryškis 5,0. Galaktika danguje užima maždaug penkiskart didesnį plotą nei Mėnulio pilnatis, tačiau žiūrint plika akimi neatrodo didelė, nes tik centrinė dalis yra pakankamai ryški.

Atstumas iki Andromedos spiralinės galaktikos apie 2,6 (2.5×1019 km) milijonų šviesmečių. Andromedos galaktika artėja prie mūsų Galaktikos ~300 km/s greičiu. Kaip manoma, Paukščių Tako ir Andromedos galaktikos susidurs maždaug po 4,5 milijardų metų. Ilgą laiką buvo manoma, jog galaktikos skersmuo apie 160000 šviesmečių, tačiau 2007 metais rasta net už 5000000 šviesmečių nutolusių raudonųjų milžinių, kurios vis dar tebesisuka apie šią galaktiką, taigi yra jos dalis.

Galaktikos masė yra apie 4*1011 Saulės masių. Andromedos ūkas yra tipiška spiralinė galaktika, kurios pagrindinė plokštuma su regėjimo kampu sudaro 15° kampą. Andromedos ūke priskaičiuojama ~270 kamuolinių žvaigždžių spiečių, matyti dujų ir dulkių telkiniai ir vandenilio debesys. Kasmet sužimba ~ 30 novų. 1885 metais arti branduolio buvo sužibusi supernova, maksimume pasiekusi 6,0 ryškį. Andromedos ūke rastas kompaktiškas branduolys, kuris susideda iš dviejų koncentracijų P1 ir P2, nutolusių viena nuo kitos 5 šviesmečių atstumu. Ryškesnės koncentracijos P1 ryškis 13,2, blyškesnė P2 koncentracija sutampa su tikruoju galaktikos centru. Manoma, kad ten yra juodoji bedugnė, kurios masė ~ 1,3*107 Saulės masių. Žvaigždinę Andromedos ūko prigimtį numatė E. Hablas, kai kuriuos objektus centrinėje srityje 1943 m. pastebėjo V. Badė. Andromedos ūkas turi 4 palydovus – mažesnes galaktikas NGC 205, NGC 221, NGC 185 ir NGC 147. Andromedos galaktika pagal dydį, masę, šviesį ir sudėtį panaši į mūsų galaktiką.

## Taip pat skaitykite
* Andromedos ir Paukščių Tako galaktikų susidūrimas

## Šaltiniai
* „Lietuviškoji tarybinė enciklopedija“ (1977)

## Nuorodos
* youtube.com / Gigapixels of Andromeda, 4K (6 Jan 2015)
Strazdas

**Strazdas:**

* Strazdai – strazdinių šeimos paukščių gentis.

## Pavardės:

*Antanas Strazdas – lietuvių poetas;
*Arūnas Strazdas – archeologas, paminklosaugininkas;
*Arvydas Strazdas – miškininkas, politikas;
*Gediminas Strazdas – politikas;
*Jurgis Strazdas – pedagogas, chorvedys;
*Steponas Strazdas – visuomenės veikėjas;
*Virginijus Strazdas - inžinierius-statybininkas, politikas.
Repkoras

**Repkoras** (**Repo metalas** / **Repo rokas**) – stilius, egzistavęs devintojo dešimtmečio pradžioje. Susiformavo iš tokių stilių kaip Hip-hop ir Punk, Thrash Metal, Heavy Metal. Stiliaus šaknys yra grupės, derinusios Funk, Rap ir Rock stilius: Red Hot Chili Peppers ir Faith No More. Pirmoji Rap-Metal grupė yra Rage Against The Machine, kuri, skirtingai nuo Red Hot Chili Peppers ir Faith No More, skambėjo sunkiau, o jos tekstai buvo įkvepti repo legendos Public Enemy. Rap-Metal skambesio galime aptikti ir Thrash Metal grupės Anthrax kūriniuose. Ši grupė yra įrašiusi dainą su Public Enemy ir atlikusi kelis bendrus pasirodymus.

Iš Rap-Metal vėliau išsivystė Nu metal.

## Nuorodos
* http://www.rapcore.com
* http://www.rapcore.com.ru
Ilguma

**Ilguma** (geografinė ilguma) – viena iš Žemės paviršiaus taško geografinių koordinačių, nurodanti, kiek į rytus ar į vakarus nuo pradinio (Grinvičo) dienovidinio nutolęs Žemės paviršiaus taškas.

Geografinė ilguma matuojama laipsniais (taip pat – minutėmis ir sekundėmis). Kinta nuo 0° iki 180°. Yra rytų ir vakarų. Ilguma į rytus nuo pagrindinio meridiano žymima raide **E** (rytų) ir laikoma teigiama (+), o į vakarus – raide **W** (vakarų) ir laikoma neigiama (–).

Priešingai nei platuma, kurios vienas laipsnis lygus apie 111 km, ilgumos laipsnio ilgis priklauso nuo platumos ir tiksliai lygus (111.320 + 0.373 sin²φ)cosφ (kilometrų).

## Ilgumos nustatymas

Tariamai perpjovus Žemės rutulį plokštuma, einančia per Žemės polius (Š ir P), jos centrą (C) ir tašką (B ar D), kurio geografinę ilgumą reikia nustatyti, gaunama elipsė, einanti per ieškomą tašką ir žemės polius. Tokia elipsės pavidalo kreivė vadinama dienovidiniu.

Sutarta, kad dienovidinis, einantis per Grinvičo astronomijos observatoriją (netoli Londono), laikoma *nuliniu (pradiniu) dienovidiniu* ir jam suteikta 0° ilguma.

Kampas (α) tarp bet kurio dienovidinio ir pradinio dienovidinio, matuojamas ties Žemės pusiauju, kurio viršūnėje yra žemės centras (kampas BCD) yra vadinamas geografine ilguma.

Geografinė ilguma nebūna didesnė nei 180°, todėl buvo įvestos sąvokos rytų ilguma ir vakarų ilguma. Jei per ieškomą tašką išvestas dienovidinio kampas su pradiniu dienovidiniu yra ne daugiau kaip 180°, o atstumas nuo pradinio dienovidinio iki ieškomo taško einant į rytus yra mažesnis nei einant į vakarus, tai tuomet ta ilguma vadinama *rytų ilguma*, o priešingu atveju – *vakarų ilguma*.

## Šaltiniai
Thrashcore

**Thrashcore** (dar žinomas kaip **fastcore**) yra greito tempo hardcore punk atšaka, kuri išryškėjo devintojo dvidešimtojo amžiaus dešimtmečio pradžioje. Thrashcore daugiausia yra pagreitintas hardcore punk, kartu su retkarčiais grupių naudojamu ""blast - beat" būgnijimu. Dainos gali būti labai trumpos. Dauguma aspektų thrashcore'as turi mažiau disonancinių garsų ir metalui būdingų bruožų nei jam gana artimas žanras grindcore. Kaip ir hardcore'o, thrashcore'o dainų tekstai pabrėžia jaunuolių maištavimą ar antimilitarizmą. Žanras siejasi su riedlentininkų kultūra.
Juan Luis Vives

**Juan Luis Vives** (*Chuanas Luis Vyvas*; 1492 m. kovo 6 d. – 1540 m. gegužės 6 d.) – ispanų filosofas ir pedagogas, humanistas, teisininkas.

## Biografija
Chuanas Luis Vyvas gimė Valencijoje apsikrikštijusio žydo šeimoje. Buvo priverstas palikti Ispaniją dėl prasidėjusio inkvizicijos persekiojimo. Paryžiaus ir Leveno universitetuose jis studijavo filosofiją, nuo 1520 m. Leveno universitete dėstė literatūrą. Oksfordo universitete apgynė disertaciją, teisės daktaras. Čia dėstė teisę ir kitas humanitarines disciplinas. Draugavo su Tomu Moru, Erazmu Roterdamiečiu. Mirė Briugėje (Belgija).

## Kūryba
Ch. L. Vyvas parašė apie 60 veikalų. Rašė lotynų kalba.

Svarbiausi veikalai, skirti pažinimo teorijai ir logikai:
* „Apie sielą ir gyvenimą“ (*De anima et vita*), 1538 m. – trijų knygų traktatas.
* „Apie mokslus“ (*De disciplinis*), 1531 m.
* „Apie ginčą“ (*De disputatione*), 1531 m.
* „Priš pseudodialektikus“ (*Adversus pseudodialecticos*), 1519 m.
* „Apie tikėjimo priemones“ (*De instrumento probalitalis*)

Ontologinius klausimus gvildenantis Ch. L. Vyvo veikalas
* „Pirmoji filosofija arba Vidinė gamtos veikla“ (*De prima philosophia …*), 1531 m.

Moralės klausimams skirti traktatai:
* „Apie taikingumą“ (*De pasificatione*), 1529 m.
* „Apie žmonių giminės santarvę ir vaidus“ (*De concordia et discordia in humano genere*), 1529 m.

Socialinėms problemoms skirtas traktatas
* „Apie gėrybių bendrumą“ (*De communione rerum*), 1535 m.

## Šaltiniai
* Filosofijos istorijos chrestomatija. Renesansas (1984)
Cradle of Filth

**Cradle of Filth** („nešvankybės lopšys“) – 1991 metais JK įkurta black metal ir gothic metal grupė. Jų muzika evoliucionavo iš paprasto black metal iki simfonic metal. Jų muzika yra vertinama labai prieštaringai ir grupė turi milijonus fanų bei priešininkų visame pasaulyje. Šiuo metu jie groja Extreme Metal žanrą. Grupė kenčia nuo nuolatinės narių kaitos.

## Nariai
* Dani Filth (Vokalas) (1991-)
* Martin Skaroupka (Būgnai) (2006-)
* Paul Allender (Elektrinė Gitara) – (1991–1996, 2000-)
* Charles Hedger (Bosinė gitara) (2005-)
* Dave Pybus (Elektrinė Gitara) (2004-)
* Ashley Ellyllon (Klavišiniai)(2009-)

## Diskografija
* *The Principle of Evil Made Flesh* – (1994)
* *V Empire or Dark Fairytales in Phallustein* (EP) – (1996)
* *Dusk... and Her Embrace* – (1996)
* *Cruelty and the Beast* – (1998)
* *From the Cradle to Enslave* (EP) – (1999)
* *Midian* – (2000)
* *Damnation and a Day* – (2003)
* *Nymphetamine* – (2004)
* *Thornography* – (2006)
* *Godspeed on the Devil's Thunder* - (2008)
* *Darkly, Darkly, Venus Aversa* - (2010)
* *The Manticore and Other Horrors* - (2012)
* *Hammer of the Witches* - (2015)
* *Cryptoriana - The Seductiveness of Decay* - (2017)
* *Existence Is Futile* - (2021)
* *The Screaming of the Valkyries* - (2025)

* *A Pungent And Sexual Miasma* (split with Malediction) – (1992)
* *Invoking the Unclean* (Demo) – (1992)
* *Orgiastic Pleasures* (Demo) – (1992)
* *The Black Goddess Rises* (Demo) – (1992)
* *Total Fucking Darkness* (Demo) – (1993)
* *Sodomizing The Virgin Vamps* (*Total Fucking Darkness* demo + live tracks) – (1997)
* *PanDaemonAeon* (VHS/DVD) – (1998)
* *RareDaemonAeon* (Compilation/Covers) – (2001)
* *Bitter Suites To Succubi* (compilation) – (2001)
* *Lovecraft & Witch Hearts* (Compilation) – (2002)
* *Heavy Left Handed & Candid* (VHS/DVD) – (2002)
* *Live Bait For The Dead* (Live) – (2002)
* *Babylon AD (So Glad For The Madness)* (DVD) – (2003)
* *Mannequin* (DVD) – (2003)
* *Nymphetamine Special Edition*- (2005)
* *Thornography Special Edition*- (2009)

## Nuorodos

* Oficialus Cradle of Filth grupės puslapis 
* Pilna grupės diskografija 
* Oficialus Cradle Of Filth puslapis olandų kalba
Meksikas

**Meksikas** () – Meksikos sostinė, vienas didžiausių pasaulio miestų. 8,66 mln. gyventojų (2005 m., be priemiesčių). Išsidėstęs tarpukalnėse, maždaug 2240 m virš jūros lygio. Meksikas turi federacinės apygardos statusą. Metropolinėje teritorijoje gyvena 21,2 mln. gyventojų (2016 m.) 2370 km² plote.

Maisto, tekstilės, avalynės, vaistų, poligrafijos, metalo apdirbimo, elektrotechnikos, cemento pramonė. Yra tarptautinis oro uostas, metropolitenas. Daug universitetų (iš jų žinomiausias – Lotynų Amerikoje didžiausias Valstybinis autonominis universitetas, įkurtas 1551 m.). Universitetinis miestelis „Ciudad Universitaria“ įkurtas 1949–1954 m. (saugomas UNESCO). Muziejai: valstybinis antropologijos, plastinės dailės, šiuolaikinės dailės. Meksike vyko 1968 m. vasaros olimpinės žaidynės, žymiausi stadionai – Olimpinis (1951–1953 m.) ir „Actekų“ (1968 m.).

Nors įsikūrusi seisminėje srityje (didelis žemės drebėjimų pavojus, iš kurių bene didžiausias įvyko 1985 m.), bet ši sostinė yra viena dėkingiausiai išsidėsčiusių ir gražiausių Amerikos miestų su plačiais bulvarais, apsodintais medžiais, daugybe prabangių pastatų, rūmų, restoranų, gerai prižiūrimais parkais, o gatvės primena Niujorką ar Paryžių. Meksikas – tai gyvas civilizacijų istorijos muziejus, kuriame randama virš 1400 architektūros ir istorijos paminklų, 10 archeologinių zonų pačiame mieste ir jo apylinkėse, virš 80 muziejų, dešimtys tautinių kūrybos centrų. Yra senovės piramidžių, vienuolynų (daugiausia iš XVI-XIX a.).

## Istorija

1521 m. konkistadoras Ernanas Kortesas su ispanų kariais ir meksikiečių pagalbine kariuomene užkariavo actekų imperijos sostinę Tenočtitlaną, kuriame gyveno pusė milijono žmonių. Miestą su daugybe šventovių E. Kortesas įsakė nedelsiant sunaikinti, tačiau, pasikeitus valdžiai, miestas greitai tapo *Ciudad de México* (pavadintas actekų meksikų genties vardu) – Naujosios Ispanijos sostine. 1528 m. įkurta vyskupo rezidencija, 1535 m. įsteigtas pirmasis Naujajame pasaulyje universitetas. Meksikas tapo pirmuoju ispanų miestu Naujajame pasaulyje. Jis buvo planingai statomas šachmatų lentos pavyzdžiu, su *Plaza Armas* aikšte viduryje, kuri čia vadinama *Zocalo*. E. Kortesas ant actekų valdovo Montesumos rūmų pamatų pastatė savo rūmus, kuriuos vėliau naudojo vicekaraliai. 1573–1667 m. katalikų bažnyčia ant šventovės griuvėsių pastatė Metropolijos katedrą, kurioje yra arkivyskupo rezidencija. Nuo 1821 m. – nepriklausomos Meksikos sostinė.

## Sportas

1968 m. mieste vyko XIX vasaros olimpinės žaidynės, 1970 m. vyko IX pasaulio futbolo čempionatas, o 1986 m. – XIII pasaulio futbolo čempionatas.

* Club América – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje;
: *Estadio Azteca* – namų stadionas, talpinantis daugiau nei 80 tūkst. žiūrovų; 
* Cruz Azul – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje;
: *Estadio Azteca* – namų stadionas, talpinantis daugiau nei 80 tūkst. žiūrovų; 
* Club Universidad Nacional (UNAM Pumas) – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje;
: *Estadio Olímpico Universitario* – namų stadionas, talpinantis daugiau nei 58 tūkst. žiūrovų;

## Išnašos
*
Paprastoji griežlė

* *Crex pratensis* Bechstein, 1803
* *Rallus crex* Linnaeus, 1758

:  perimvietės
:  reintrodukuotos ir perinčios
:  migracijos
:  žiemavietės

**Paprastoji griežlė** sin. **griežlė** (*Crex crex*) – gervinių paukščių (*Gruiformes*) būrio, vandeninių vištų (*Rallidae*) šeimos paukštis, vienintelė **griežlių** (*Crex*) genties rūšis.

Maždaug perpus mažesnė už kurapką, kūno ilgis 27–30 cm, patinai vidutiniškai sveria apie 165 g, patelės 145 g. Kūno viršus rusvas, žemės spalvos, išmargintas tamsiomis išilginėmis dėmėmis. Apačia margai pilkšva. Sparnai ryškiai rudi, iš jų bene lengviausiai pažinti skrendančią griežlę. Tačiau priversti ją pakilti labai sunku, nes persekiojama ji pirmiausiai naudojasi greitomis kojomis. Bėgioja labai greitai, vikriai ir žolių tankynėse jaučiasi žymiai geriau, negu ore.

Lietuvoje pasirodo gegužės pradžioje. Ten kur griežlės apsigyvena nuo vakaro iki vėlaus ryto be paliovos girdėti jų griežiantis garsas „dre-dre, dre-dre“, kurį patinas paeiliui kartoja keliasdešimt kartų. Žmonės labai vykusiai pamėgdžioja griežlių balsą posakiu: „krės, krės varškės, o kam, vaikam, kokiem, mažiem“. Paprastųjų griežlių griežimą galima girdėti iki liepos vidurio.

Lizdą suka tarp aukštų žolių, vidų iškloja sausomis žolėmis. Deda 8-11 žalsvai balsvus, išmargintus violetiniais bei rusvais taškeliais kiaušinius. Peri 16-18 dienų. Jaunikliai apaugę juodais, blankiai rausvais pūkais, balta snapo viršūnė. Jaunikliai greitai auga, būna vikrūs, todėl netrukus palieka lizdą.

Paprastoji griežlė lesa bestuburius gyvūnus: vabzdžius, lervas, moliuskus, sliekus. Rečiau jų racione pasitaiko augalų sėklų, žolių, įvairių lapelių.

Išskrenda spalio mėnesį, žiemoja Afrikoje. Skrenda sunkiai ir lėtai, nuleidusios žemyn savo ilgas kojas, o paskridusius kelis šimtus metrų vėl slepiasi žolėse. Daug šių paukščių žūva kelionių metu, bet ypač jos nukenčia per šienapjūtę, nes peri per pačią šienapjūtę.

Paprastoji griežlė įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą „Rs“ (atkurtų rūšių) kategorijoje.

## Taip pat skaityti
Afrikinė griežlė (*Crecopsis egregia*)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* itis.gov/ ''Crex crex'' (Linnaeus, 1758)
* ec.europa.eu / ACTION PLAN FOR THE CORNCRAKE (''Crex crex'') IN EUROPE
* birdlife.org / Corncrake ''Crex crex''
* ebird.org / Corncrake ''Crex crex''
* xeno-canto.org / Corn Crake · ''Crex crex'' (paprastosios griežlės balsai)
* youtube.com / Corncrake (Crex crex) (kreksinčios paprastosios griežlės vaizdo įrašas)
* youtube.com / Corncrake. Singing bird. (kreksinčios paprastosios griežlės vaizdo įrašas iš Baltarusijos)
Siauralapė balžuva

**Siauralapė balžuva** (*Andromeda polifolia*) – erikinių (*Ericaceae*) šeimos, monotipinės **balžuvos** (*Andromeda*) genties augalų rūšis.

Auga Eurazijos ir Šiaurės Amerikos miškų ir tundros zonoje, durpingose pelkėse ir spygliuočių miškuose. Lietuvoje auga pelkėse ir durpynuose, rečiau supelkėjusiuose pušynuose.

## Aprašymas

Tai žemaūgis (15-60 cm) krūmokšnis su toli šliaužiančiu šakniastiebiu ir su daugeliu kylančių pilkšvų šakelių. Lapai trumpais koteliais, odiški, žiemojantys, su žemyn užsirietusiais kraštais, 2-4,5 cm ilgio ir ne daugiau kaip 1 cm pločio. Lapų viršus tamsiai žalios spalvos, apačia melsvai balta. Žiedynas – kekė. Žiedai baltos arba rausvos spalvos. Žydi gegužės – birželio mėn. Vaisius – penkializdė dėžutė.

Augalas nuodingas. Jo lapuose, jaunuose ūgliuose, žieduose yra toksinių medžiagų. Rytų Europoje šio augalo lapai buvo naudojami kailiams raugti ir audeklams dažyti. Anksčiau liaudies medicinoje balžuva buvo vartojama nuo reumato ir džiovos.

## Etimologija
*Balžuvà* (*balãžuvė*) – P. Matulionio įvestas pavadinimas. Ne visai aiški etimologija – dabartinis žodis būtų kilęs nuo žodžių *bal̃žas* (‘blaivus, giedras’), *bálžis* (‘palšas galvijas’) – pagal balkšvus žiedus, tačiau ankstesniuose tekstuose minima forma *balažuvė*, kuri galėtų būti padaryta ir nuo žodžio *[[bala|balà]]*, nes augalas auga pelkėse, balose.

Lotyniškas moksliškas pavadinimas dėl augalo žiedų grožio kilęs iš senovės graikų mito apie Persėją, kuriame minima gražuolė Persėjo žmona Andromeda.


Illustration Andromeda polifolia0.jpg|Požymiai
Andromeda polifolia fruits.jpg|Vaisiai
Siauralapė balžuva Čepkelių raiste.jpg|Siauralapė balžuva Čepkeliuose
Andromeda polifolia à la seigne des Barbouillons.jpg|Augavietėje (Prancūzija)


## Šaltiniai
Latvijos nacionaliniai simboliai

**Latvijos nacionaliniai simboliai**:
* Paukštis – baltoji kielė (*Motacilla alba*)
* Vabalas – dvitaškė boružė (*Adalia bipunctata*)
* Gėlė – baltoji ramunė (*Chrysanthemum leucanthemum*)
* Medis – mažalapė liepa (*Tilia cordata*) ir paprastasis ąžuolas (*Quercus robur*)

## Nuorodos
* http://www.li.lv/old/lat/simboli.htm
Austroazinės kalbos

**Austroazinės kalbos** – kalbų, vartojamų Pietryčių Azijoje ir rytų Indijoje, šeima.

## Istorija ir savybės
Manoma, kad tai – seniausios žemyninės Pietryčių Azijos regione vartojamos kalbos, tačiau dauguma jomis kalbėjusių gyventojų vėlesniais laikais buvo išstumti ar asimiliuoti kitų kalbinių grupių, ypač tajų-kadajų, tibetiečių-mianmariečių ir indoeuropiečių (Indijoje). Jie buvo išstumti į kalnuotas vietoves, kur dėl geografinės izoliacijos išsivystė daug smulkių kalbelių.

Tik kelių austroazinių kalbų atstovams pavyko sukurti valstybingumą. Tarp jų buvo vietnamiečiai, khmerai ir monai. Šios kalbos išvystė rašto sistemas jau viduramžiais. Dauguma kitų kalbų savo rašto neturėjo iki pat XX a.

Kai kurioms kalboms būdinga unikali sesqui-silabinė sistema. Tai reiškia, kad žodį sudaro vienas pilnas skiemuo, prieš kurį eina pusskiemenis (nepilnas skiemuo, kurio balsis išreikštas nepilnai).

## Klasifikacija

*Ethnologue* priskaičiuojamos 168 kalbos, priklausančios šiai šeimai. Nors ne visos kalbos yra gerai ištirtos ir tebesiginčijama dėl tikslios jų klasifikacijos, austroazines kalbas galima skirstyti šitaip:

* Mundų kalbos, vartojamos Indijoje
** Šiaurės mundų kalbos (14 kalbų)
** Pietų mundų kalbos (8 kalbos)
* Monų-khmerų kalbos
** Pietų
*** Aslių kalbos (18 kalbų), vartojamos Malaizijoje ir Tailande
*** Monų kalbos (2 kalbos) – apima monų kalbą, vartojamą Mianmare, ir njachurų kalbą, vartojamą Tailande
*** Nikobarų kalbos (6 kalbos), vartojamos Indijos Nikobarų salose
** Rytų
*** Khmerų kalba, vartojama Kambodžoje
*** Poarų kalbos (6 kalbos), vartojamos Kambodžoje
*** Bahnarų kalbos (40 kalbų), vartojamos Vietname, Laose ir Kambodžoje
*** Katų kalbos (19 kalbų), vartojamos Vietname, Laose ir Tailande
** Šiaurės
*** Khasų kalbos (4 kalbos), vartojamos Indijoje ir Bangladeše
*** Khmu kalbos (13 kalbų), vartojamos Laose ir Tailande
*** Palaungų kalbos (22 kalbos), vartojamos Mianmare, Kinijoje ir Tailande
*** Mangų kalba, vartojama Vietname
*** Vietnamiečių (vietų-muongų) kalbos (10 kalbų), vartojamos Vietname ir Laose. Į šią grupę įeina ir vietnamiečių kalba
** Palju kalbos (2 kalbos), vartojamos pietų Kinijoje

## Nuorodos
* Ethnologue informacija
Ilgasnapė vištelė

**Ilgasnapė vištelė** (*Rallus aquaticus*) – vištelinių (*Rallidae*) šeimos paukštis. 

## Išvaizda ir elgesys
Kūno viršutinė pusė rusva su tamsiomis dėmėmis. Gerklė šviesiai pilka, skruostai, antakis, kaklas ir krūtinė tamsiai pilki. Pilvas, pauodegys rusvos spalvos. Kūno šonuose juodos ir baltos juostos. Snapas ilgas, tamsiai rudas, raudonu pamatu. Kojos rausvai rusvos. Jaunikliai rusvesni už suaugusius, apatinėje kūno dalyje juodai rusvos skersinės juostos. Greitai bėgioja, gerai plaukioja. Slapstosi žolių sąžalynuose. Balsas primena paršiuko žviegimą „kruu kruu kruu“, kartais karkia, be to girdimas trumpas pasikartojantis „pit“.

Aptinkama balandžio – spalio mėn. Gyvena smarkiai užpelkėjusiuose vandenyse. Lizdą krauna ant žemės tarp tankių augalų. Deda 6-11 kiaušinių, kurie šviesiai rausvi, blizgantys, kartais su pilkomis dėmėmis. Peri 19-20 dienų. Lietuvoje reta.

## Paplitimas ir buveinės
Peri vidutinio klimato Eurazijoje – nuo Islandijos ir Airijos iki Šiaurės Afrikos, Saudo Arabijos ir Vakarų Kinijos. Paplitimas Azijoje menkai ištirtas.

Islandijos *R. a. hibernans* populiacija išnyko apie 1965 m., dėl buveinių nunykimo nusausinus pelkes ir dėl plėšrūnų – įvežtų Kanadinių audinių.

## Šaltiniai

## Literatūra
*
Paprastoji švygžda

**Paprastoji švygžda** sin. **švygžda** (*Porzana porzana*) – gervinių paukščių (*Gruiformes*) būrio, vandeninių vištų (*Rallidae*) šeimos paukščių rūšis.

Kūno viršutinė pusė žalsvai rusva su tamsiomis dėmėmis ir baltais taškeliais (skiriamasis požymis nuo kitų vandeninių vištelių). Pečių plunksnos su pailgomis baltomis dėmelėmis. Kaklas ir krūtinė žalsvi, tankiai baltai dėmėti. Kūno šonuose gana platūs skersiniai dryžiai. Pilvo vidurys baltas. Snapo pamatas raudonas, galas žalsvai geltonas. Kojos žalsvos. Patelė ir jaunikliai ne tokių ryškių kaip patinas spalvų.

Paprastoji švygžda gerai vaikšto per plūduriuojančius augalus. Vaikščiodama linkčioja galvą ir nuolat kilnoja uodegą. Skleidžia švilpiamą balsą „huit, uit“.

Paplitusi pelkėtose vietovėje vidutinio klimato juostoje Europoje ir Vakarų Azijoje. Lietuvoje reta rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Aptinkama balandžio – spalio mėn. Gyvena vandens telkinių pakraščiuose, pelkėse, drėgnose pievose ir krūmokšniuose.

Lizdą krauna pelkėtose vietose tarp tankių augalų. Deda 8-10 rudai gelsvus ar rusvus kiaušinius, išmargintus neryškiomis pilkomis ir didesnėmis ryškesnėmis rudomis dėmėmis. Peri gegužės – birželio mėn., 18-21 dieną. Išveda dvi vadas. Minta vabzdžiais, moliuskais, augalų sėklomis.

## Šaltiniai
Tajų-kadajų kalbos

**Tajų-kadajų kalbos** – kalbų šeima, paplitusi Pietryčių Azijoje ir pietų Kinijoje. Anksčiau šios kalbos buvo priskiriamos prie kinų-tibetiečių kalbų, mėginama rasti jų ryšius su austronezinėmis kalbomis. Manoma, kad šių kalbų tėvynė yra pietų Kinija, iš kur jos vėliau paplito į dabartinę teritoriją.

Šiuo metu linkstama teigti, kad tajų-kadajų kalbos yra atskira kalbų šeima. Kinijoje šios kalbos vadinamos **džuangų-dongų kalbomis** ) ir tradiciškai yra laikomos išplėstinės kinų- tibetiečių šeimos grupe. Tai lemia faktas, kad tajų-kadajų kalbose yra daug žodžių, bendrų su kinų-tibetiečių kalbomis. Tačiau ši tendencija nėra visuotinai paplitusi (pvz., kra kalbos šių bendrumų neturi), ir todėl manoma, jog šie žodžiai tėra skoliniai (pvz., Ostapirat 2005).

## Klasifikacija
Tajų-kadajų kalbų klasifikacija nėra nusistovėjusi, nors pastaruoju metu linkstama išskirti penkias dideles grupes:
* Kra kalbos (kitaip – Kadajų, Geyangų kalbos), priskiriamos šiauriniam pogrupiui
* Kam-šujų kalbos (kitaip Dongų-šujų kalbos), priskiriamos šiauriniam pogrupiui
* Hlajų kalbos (kitaip Li kalbos), priskiriamos pietiniam pogrupiui
* Ong-be kalba (kitaip Lingao kalba)
* Tajų kalbos, priskiriamos pietiniam pogrupiui

### Kita klasifikacija
1988 m. Jerold Edmondson ir David Solnit pasiūlė alternatyvią šių kalbų klasifikaciją:
* Hlai kalbos (2): Jiamao kalba (Kinija), Hlai kalba (Kinija)
* Geyang kalbos (9):
** Bu-rong kalbos (1): Jerongų kalba (Kinija)
** Ge-či kalbos (3): Gelao kalba (Vietnamas), Lači kalba (Vietnamas), Baltųjų lači kalba (Vietnamas)
** Jang-biao kalbos (5): Bujangų kalba (Kinija), Cun kalba (Kinija), En kalba (Vietnamas), Lakva kalba (Vietnamas), Laha kalba (Vietnamas)
* Kam-tai kalbos (59):
** Lakja kalba (Kinija)
** Be-tai kalbos (49):
*** Tajų-saekų kalbos (48): Saekų kalba (Laosas), Tajų kalbos (į šį pogrupį įeina ir tajų kalba, laoso kalba, džuangų kalba ir daugybė kitų)
*** Be kalbos (1): Lingao kalba (Kinija)
** Kam-šui kalbos (9): Ai-čiamų kalba (Kinija), Cao Miao kalba (Kinija), Šiaurės dongų kalba (Kinija), Pietų dongų kalba (Kinija), Mak kalba (Kinija), Mulam kalba (Kinija), Maonanių kalba (Kinija), Šujų kalba (Kinija), T’en kalba (Kinija)

## Nuorodos
* 
* Ethnologue informacija
Paprastasis laukys

**Paprastasis laukys** sin. **laukys** (*Fulica atra*) – vandeninių vištų (*Rallidae*) šeimos paukštis.

Visas kūnas vienspalvis – matinės juodos spalvos, tik pilvas pilko atspalvio. Ant kaktos balta odos plokštelė. Snapas trumpas, baltas. Kojos melsvos, pirštai su plaukiojamosiomis skiautėmis. Jaunikliai pilkesni už suaugusius, gerklė ir kaklo priekinė dalis balsvos.

Lietuvoje dažnas. Aptinkamas kovo – lapkričio mėn. Gyvena apaugusiuose sekliuose vandens telkiniuose. Lizdą krauna tarp augalų, visai prie vandens. Deda 7-9 kiaušinius, kurie šviesiai pilki ir išmarginti taškeliais. Peri patelė ir patinas 21-23 dienas. Išveda vieną vadą.


Image:Teichhuhn1 db.jpg|Paprastasis laukys
Image:Fulica atra on nest.jpg|Lizde
Image:Eurasian Coot-Mindaugas Urbonas-2.jpg|Paprastojo laukio jauniklis
File:Лысуха с птенцами (Fulica atra), Калининград.jpg


## Šaltiniai
Afrikanų kalba

**Afrikansas** (kitaip afrikanerių kalba, būrų kalba, originalo kalba: *Afrikaanse taal*) – iš germanų prokalbės kilusi indoeuropiečių kalbų šeimos vakarų germanų pogrupio kalba, vartojama Pietų Afrikoje ir Namibijoje.

## Istorija
Afrikanso kalba artimesnė XVII amžiaus olandų kalbai nei dabartinei. Olandų įkurtoje Kapo kolonijoje vietinių vartojama olandų kalba pamažu kito, ja taip pat kalbėjo kiti emigrantai iš Europos (daugiausia vokiečiai ir prancūzai, taip pat kolonijoje esantys vergai afrikiečiai bei malajai), įtakos turėjo vietinės bantų ir choisanų kalbos. 1710 m. Kapo kolonijoje buvo daugiau vergų nei baltųjų gyventojų, todėl kalba kreolizavosi (ja kalbėjo žmonės, nemokantys literatūrinės olandų kalbos). Iki XX amžiaus pradžios afrikansas buvo laikomas vietiniu olandų kalbos dialektu. 1910 m. įkurtos Pietų Afrikos Sąjungos valstybinėmis kalbomis buvo anglų ir olandų, ir tik 1925 m. vietoj olandų kalbos valstybine kalba paskelbtas afrikansas.

Pagrindiniai afrikanso skirtumai nuo olandų kalbos: žodyno skirtumai (daug žodžių perimta iš afrikiečių ir malajų kalbų), supaprastėjusi gramatika, skirtingas žodžių tarimas, rašyba artimesnė tarimui.

## Nuorodos
* Pasiklausyti afrikanų kalbos, per PAR (Overvaalstereo) radijo stotį 
*
Vėdarai

**Vėdarai** – lietuvių valgis. Gaminamas kepant išvalytas kiaulės žarnas su bulvių arba kruopų įdaru.

Populiariausios rūšys: bulviniai ir kraujiniai.

Patiekiami su spirgučiais ir/arba grietine, kaip antrasis patiekalas pietums.

## Šaltiniai
Plovinė vištelė

**Plovinė vištelė** (*Zapornia parva*) – gervinių paukščių (*Gruiformes*) būrio, vandeninių vištų (*Rallidae*) šeimos paukščių rūšis. 

Maždaug varnėno dydžio. Patino viršutinė kūno pusė rusva, išmarginta ilgomis tamsiomis dėmėmis. Nugara tamsesnė su baltais taškeliais. Kakta, galvos šonai, kaklo priekinė dalis ir šonai, krūtinė tamsiai pilkos spalvos. Kūno šonuose juodos ir baltos neryškios juostos. Pauodegys skersai dryžuotas. Snapas žalias, pamatas rausvas. Kojos žalsvos. Patelės kūno apačia rusva, o jauniklių – šviesesnė, beveik balta.

Lietuvoje labai reta, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Aptinkama balandžio – rugsėjo mėn. Mėgsta užpelkėjusius ir su gausia augalija vandens telkinius. Gerai plaukioja ir nardo, puikiai bėgioja po plūduriuojačius augalus. Balsas „ke ke keee“, arba „vot vot vorrr“. Lizdą suka ant žemės, vandens augalų tankynėse. Birželio – liepos mėn. deda 6-8 rudai gelsvus kiaušinius, kurie gausiai išmarginti rudomis dėmėmis. Peri 20-21 dieną.

## Šaltiniai
Mediena (audinys)

**Mediena**, arba **ksilema** ( – medis) – augalų apytakinis audinys, kuriuo vanduo ir jame ištirpusios maisto medžiagos iš šaknų patenka į kitus organus. Į medienos sudėtį įeina indai – trachėjos ir tracheidės, taip pat medienos parenchima ir medienos plaušai (*libriformas*).

Gaubtasėklių medžių vandens indai stambesni, ilgesni ir juos suformuoja daug viena virš kitos esančių ląstelių. Tokie indai vadinami trachėjomis. Manoma, jog trachėjų atsiradimas buvo viena iš gaubtasėklių suklestėjimo priežasčių. Vandens indų sienelės neretai turi daugiau tvirtumo suteikiančius spiralinius sustorėjimus.

Daugelio spygliuočių indai mažesni, susideda tik iš vienos ląstelės ir vadinami tracheidėmis.

Medienos indų ląstelės yra negyvos, jų likę tik į vamzdelį panašią konstrukciją suformuojanti sienelė. Jos sudaro tai, kas paprastai buityje ir kitose srityse vadinama mediena. Efektyviausiai vandenį perneša išorinis medienos sluoksnis. Senoje, arti šerdies esančioje medienoje šie vamzdeliai gali būti užsikimšę ir nedalyvauti ar mažiau dalyvauti vandens pernešime.

Vanduo medienos indais kyla dėl šaknų osmosinio spaudimo ir traukiamosios jėgos, viršuje esančiam vandeniui išgaruojant pro lapus ar spyglius.

Stiebui storėjant, mediena greičiausiai priauga pavasarį, ir jos spalva (priklausanti nuo ląstelių sienelių matmenų) yra šviesesnė nei priaugusi vasarą ar rudeniop. Todėl skersai perpjovus stiebą matyti ruoželiai, pagal kuriuos galima suskaičiuoti medžio ar nupjautos šakos metus. Priaugusios medienos storis priklauso nuo tų metų klimato ir kitų priežasčių. Medžio rievių tyrimu užsiima dendrochronologija.
Bantų kalbos

**Bantų kalbos** – didelė Nigerio-Kongo kalbų šeimos kalbų grupė. Ši grupė savo ruožtu priklauso didesnei bantoidų kalbų grupei. Tai labiausiai paplitusi kalbų grupė Afrikoje, šias kalbas vartoja apie 315 mln. žmonių. Iš viso suskaičiuojamos 522 kalbų bantų kalbų grupėje, 691 kalba bantoidų kalbų grupėje ir 1532 kalbų Nigerio-Kongo kalbų šeimoje.

Bantų kalbos paplitusios pietinėje Afrikos dalyje (Centrinėje, Rytų ir Pietų Afrikoje), į pietus nuo linijos, kurią galima brėžti nuo Somalio pietinio kampo per Viktorijos ežerą, Kongo šiaurinę dalį ir Nigerio žiotis. Tik Afrikos pietvakariuose yra išlikusios senosios bušmėnų-hotentotų kalbos. Bantų kalbomis taip pat kalbama Madagaskaro šiaurės vakarinėje dalyje. Manoma, kad bantų kalbos paplito iš šiaurės vakarų, išstumdamos kitas šiame regione buvusias kalbas.

Bantų kalbomis kalbama pietryčių Nigerijoje, Kamerūne, Konge, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Ugandoje, Ruandoje, Burundyje, Kenijoje, Tanzanijoje, Angoloje, Zambijoje, Malavyje, Mozambike, Zimbabvėje, Botsvanoje, Namibijoje ir Pietų Afrikos Respublikoje.

Žinomiausia ir daugiausia vartojama kalba yra svahilių kalba. Kita plačiai paplitusi kalba yra lingala, vartojama Kongo baseine kaip *lingua franca* tarp vietinių tautų. Dalis kalbų yra toninės, kitos tonų neturi. Bantų kalbos būdingas skiemenų atvirumas, net ir skoliniuose, pvz., *Kiristi* ("Kristus"), kirtis priešpaskutiniame skiemenyje. Gramatinės giminės ir linksniavimo bantų kalbose nėra. Vardininko ir galininko kategorijos atskiriamos iš žodžio vietos sakinyje: pirmasis dedamas prieš, antrasis po veiksmažodžio.

*Bantu* pavadinimą kalboms pirmą kartą panaudojo W. Bleek 1856 m.

## Didžiausios kalbos
Didžiausios ir žinomiausios bantų kalbos:
* Centrinėje ir Rytų Afrikoje:
** Svahilių kalba (arba svahili ar kisvahili)
** Lingala (arba bangalų kalba)
** Luganda (arba bagandų kalba)
** Kikujų kalba
** Lusoga
** Kikongo (arba bakongų kalba)
** malavių kalba (arba čičeva)
* Pietų Afrikoje
** Šonų kalba (chiShona)
** Ndebelių kalba (arba matabelių kalba, IsiNdebele)
** Čuana (arba bečuanų kalba, Setswana)
** Sesuto (arba basutų kalba, Pietų Soto)
** zulų kalba (arba isiZulu)
** kosų kalba
** bapedžių kalba (arba sepedi, Šiaurės Soto)
** svazių kalba
* Vakarų Afrikoje
** Ngumba (Kamerūne)
** Kako (Kamerūne)

Dėl ypatingos bantų kalbų gramatinės struktūros (priešdėliais reiškiamų gramatinių klasių), lietuviški kalbų pavadinimai nėra nusistovėję. Daugelis kalbų lietuviškai vadinamos be klasės priešdėlio (svahili, o ne kisvahili), kai kurios su priešdėliu (pvz., sesuto), kai kurios pagal tautos pavadinimą (zulų kalba). Bantų kalbose žodžio forma be priešdėlio nevartojama: pvz., valstybė vadinama „Botsvana“, tauta „batsvana“ (bečuanai), vienas žmogus „motsvana“, kalba „setsvana“ (bendra šaknis „Tsvana“).

## Nuorodos
* 
* Ethnologue informacija
Nendrinė vištelė

**Nendrinė vištelė** (*Gallinula chloropus*) – vištelinių (*Rallidae*) šeimos paukštis. Mažesnė už laukį. Galva, kaklas ir pilvinė pusė tamsiai pilki, viršus – juosvai rusvas. Šonuose balti dryžiai. Pauodegys baltas, kuris matomas kai paukštis plaukiodamas linkčioja galvą ir kilnoja uodegą. Kaktos plokštelė ir snapo pamatas raudoni. Snapo viršūnė žalsvai geltona. Kojos gana ilgos, žalsvos, be plaukiojamųjų skiaučių. Jauniklių viršutinė kūno pusė rusva. Gerklė balsva. Kaklas ir krūtinė šviesiai pilki. Kaktos plokštelė ir snapas rusvai gelsvi. Atpažįstami trys amžiaus tipai: juvenilis, pirmų metų ruduo/antrų metų pavasaris (tuo metu paraudonuoja akys) ir suaugę paukščiai.

Paplitusi „beveik visame pasaulyje“. Lietuvoje vietomis dažna, kitur reta. Aptinkama balandžio – spalio mėn. Gyvena gausiai apaugusiuose vandens telkiniuose. Slapstosi tankioje augalijoje. Skleidžia garsų balsą „kruuu“, o susišaukia „dak dak“. Lizdą krauna žolių tankynėse. Deda 6-10 rausvai pilkų su smulkiomis rudomis dėmėmis kiaušinių. Peri apie 20 dienų. Išveda vieną vadą (gegužės – birželio mėn.).  


Image:Gallinula chloropus 1 young (Marek Szczepanek).jpg|Jauniklis
Image:Gallinula_galeata_Common_Gallinule_Florida_750px.jpg|Suaugęs paukštis
Image:Nendrine vistele su visciukais.jpg|Suaugęs paukštis su jaunikliais
File:Rörhöna (Gallinula chloropus) - Ystad-2021.jpg|Juvenil.


## Šaltiniai
Latvijos himnas

**Dievs, svēti Latviju!** (*Dieve, laimink Latviją!*) yra Latvijos himnas.  Himno melodijos ir teksto autorius – kompozitorius Karlis Baumanis (*Baumaņu Kārlis*, 1835–1905). Pirmą kartą ši giesmė sugiedota 1873 m. per I visuotinę latvių dainų šventę Rygoje. K. Baumanis vienas pirmųjų oficialiai pavartojo žodį „Latvija“. Kiek vėliau, pvz., 1895 m. IV dainų šventėje Jelgavoje, paisant carinės cenzūros reikalavimo, žodis „Latvija“ pakeistas žodžiu „Baltija“.

Kaip valstybinis himnas ši giesmė pirmąkart sugiedota 1918 m. lapkričio 18 d. Latvijos Respublikos paskelbimo akto metu. 1920 m. birželio 7 d. “Dievs, svētī Latviju!” oficialiai patvirtintas valstybiniu himnu.

## Tekstas

(*Pastaba*: Kiekvienas posmelis giedamas po du kartus)

## Nuorodos

* himnas (Latvijos Respublikos Saeima)
Volframas

**Volframas** – periodinės elementų lentelės VI grupės cheminis elementas, vienas iš sunkiausių metalų. Grynas metalinis volframas yra baltos arba sidabrinės spalvos. Volframas atsparus korozijai. Rūgštys beveik nereaguoja su juo. Tirpsta mišinyje iš azoto ir fluoro vandenilio rūgščių. Grynas volframas yra minkštas, su priemaišomis tampa kietas ir trapus. Gamtoje retas, žinoma keliolika volframo rūgšties druskų mineralų – volframatų.

## Volframo pritaikymo sritys
Dabartinėje technikoje naudojamas grynas volframas ir jo lydiniai. Volframas – tai geriausia medžiaga lempučių siūlų bei spiralių, taip pat katodų ir antikatodų rentgenų aparatų vamzdelių, aukštos įtampos lygintuvų gamybai.

## Volframo poveikis žmogaus organizmui
Naudojant volframą pramonėje, gali susidaryti žymios šio metalo koncentracijos ore dulkių pavidalu. Tokiu būdu jis veikia darbininkų kvėpavimo organus. Po ilgalaikio darbo tokiose sąlygose išsivysto difuzinė plaučių sklerozė. *Berstein-Kohan* darbuose taip pat parodyta, kad volframo druskų tirpalai veikia virškinimo traktą, o volframo druskų tirpalų injekcijos gyvūnams po oda veikia nervų sistemą.

## Pavadinimo kilmė
Rūdinių kalnų kalnakasiai ilgą laiką niekaip nesuprato, koks metalas alavo išgavimo metu sumažina jo išeigą, t. y. jį „suėda tarsi vilkas aviną“. Taip iš pradinio pavadinimo *Wolfschaum* ( – vilkas + *schaum* – puta) susiformavo *Wolfrahm*, o vėliau ir *Wolfram* ( – ne „avinas“, bet „nešvarumas, purvas, rūdys“).

Angliškai ir prancūziškai šis elementas vadinamas *tungsten* (švedų k. *tung sten* – sunkus akmuo).

§1781m. Karlas Wilhelmas Scheelas atrado, kad nauja volframo rūgštis gali būti padaryta iš šeelito. Scheele ir Torbern Bergman teigė, kad redukuojant šią rūgštį būtų įmanoma gauti naują metalą.

§1783 m. José ir Fausto Elhuyar rado iš volframito pagamintą rūgštį, kuri buvo identiška volframo rūgščiai.

§1783m. Vėliau tais metais Karališkojoje baskų draugijoje, esančioje Bergaros mieste (Ispanija), broliams pavyko izoliuoti volframą redukuojant šią rūgštį anglimi, ir jiems priskiriamas elemento atradimas.

## Šaltiniai
Liepiniai

:: *Apie augalus žr. [[Dedešviniai]]*.

**Liepiniai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skaistgirių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Platina

**Platina** (*Platinum*), **Pt** – periodinės elementų lentelės VIII grupės cheminis elementas, Platinos grupės metalas. Atominis skaičius 78, atominė masė 195,09. Gamtinę platiną sudaro 6 izotopai, iš jų daugiausia yra 195Pt (33 %), ir 194Pt (32,9 %). Platina sudaro 1*10-6 Žemės plutos masės. Platina – grynuolių klasės mineralas. Paprastai turi iki 35 % paladžio, geležies, iridžio, osmio, vario, nikelio, radžio, aukso priemaišų. Kristalai (pasitaiko retai) kubinės singonijos. Platina dažniausiai sudaro spindulinius arba žvynelinių pavidalo agregatus. Kietumas pagal Moso skalę – 4. Randama ultrabazinėse uolienose, sąnašynuose.

## Savybės

Platina yra kali, tąsi, lengvai tempiama, štampuojama ir valcuojama. Lydymosi temperatūra 1769, virimo 4300&nbsp;°C. Laidi elektrai. Chemiškai neaktyvi, atspari korozijai, tirpsta tik karališkajame vandenyje. Kaitinama reaguoja su bromu, siera, selenu, fosforu. Sudaro daug kompleksinių junginių. Gaunama iš platinos grupės metalų koncentratų, kurie yra nikelio, vario elektrolizės gavybos atliekos. 

## Paplitimas
Platina yra labai retas metalas. Didžiausi platinos telkiniai yra Bušveldo intruzijoje Pietų Afrikos Respublikoje, pietvakarių Aliaskoje JAV, prie Norilsko Rusijoje, Kinijoje, Zimbabvėje, taip pat Sudbury telkinyje Kanados Ontarijo provincijoje, Kolumbijoje, Peru.

## Naudojimas
Iš platinos ir jos lydinių gaminami atsparūs korozijai ir cheminiams reagentams indai, aparatūra, daromi elektrodai ir el. kontaktai, varžiniai termometrai ir termoporos, chirurginiai instrumentai, filjerės. Platina vartojama kaip katalizatorius gaminant sieros ir azoto rūgštį, angliavandenilius, vandenilį, hidrinant riebalus, sintetinant vaistus. Iš platinos bei iridžio lydinio gaminami metro ir kilogramo etalonai.

Iš platinos kaldinamos atmintinės platinos monetos.

## Istorija

Apie platiną buvo žinoma senovės Egipte, Etiopijoje, Graikijoje, Centrinės Amerikos indėnai vartojo platinos ir aukso lydinį. Kad platina yra naujas elementas 1744 m. paskelbė A. de Uljola (Ispanija). Gryną platiną iš rūdos pirmą kartą 1789 m. išgavo Prancūzijos fizikas P. F. Chabaneau.

## Pavadinimo kilmė
Platinai vardą davė ispanų konkistadorai, kurie XVI a. viduryje pirmą kartą pamatė metalą Kolumbijoje ir jis jiems išoriškai pasirodė panašus į sidabrą (ispaniškai *plata*). 
Platina pažodžiui reiškia „mažasis sidabras“, „sidabrėlis“. Ilgą laiką platina kainavo perpus pigiau už sidabrą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kaip gimsta platina
Didysis baublys

**Didysis baublys** (*Botaurus stellaris*) – garninių (*Ardeidae*) šeimos paukštis.

Lietuvoje įvairiose vietose dar vadinamas: *rėkliu, buku, kaukučiu, bubliu, ūpu, dūku*. Gelsvai rudas, išmargintas įvairiomis tamsiomis dėmėmis. Viršugalvis juodas. Nuo žiočių kampo eina tamsiai ruda juostelė. Nugaros ir pečių plunksnos išmargintos juosvais dryželiais ir dėmėmis. Nuo smakro iki pagurklio eina rusvai juosva juosta, o šios juostos šonais – 2 eilės mažiau ryškių juosvų dėmių. Ant krūtinės pailgos juosvos dėmės. Plasnojamosios plunksnos juosvos, išmargintos rudais skersiniais dryžiais. Snapas žalsvai geltonas. Kojos gelsvai žalios. Jaunikliai šviesesni, dėmės ir juostos rausvesnės.

Lietuvoje retas, įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą. Aptinkamas kovo – rugsėjo mėn. Gyvena gausiai augalija apaugusiuose vandenyse. Pavasarį girdimas jo baubiantis duslus balsas „hu-pumb“. Baikštus, naktį aktyvus, ištikus pavojui dažniausiai išsitiesia visu ūgiu, iškelia į viršų kaklą ir snapą ir atrdo lyg koks sausas stuobrys. Pabaidytas nevikriai pakyla ir truputį paskridęs vėl nutupia.

Lizdą krauna žolių tankmėje ant žemės. Gegužės mėn. deda 4-6 šviesius matinius kiaušinius. Peri 25-26 dienas. Gaudo žuvis, varles, įvairius vandens bestuburius.

## Šaltiniai
Europos Sąjungos oficialios kalbos

Europos Sąjungoje yra 24 oficialios kalbos. Be to, ES šalyse vartojamos ir kitos kalbos, kurios tokio statuso neturi – 60 regioninių ir mažumų kalbų (pvz., baskų kalba, katalonų kalba).

## ES oficialios kalbos

Šiuo metu ES turi 24 oficialios kalbos:
* airių (nuo 2007 m., bet su išimtimi) 
* anglų, 
* bulgarų,
* čekų, 
* danų, 
* estų, 
* graikų, 
* ispanų, 
* italų, 
* kroatų,
* latvių, 
* lenkų, 
* lietuvių, 
* maltiečių, 
* olandų, 
* portugalų, 
* prancūzų, 
* rumunų,
* slovakų, 
* slovėnų, 
* suomių, 
* švedų, 
* vengrų, 
* vokiečių. 

Visi ES institucijų išleidžiami teisės aktai ir sprendimai skelbiami visomis oficialiomis kalbomis. Piliečiai gali kreiptis į ES institucijas bet kuria iš oficialių kalbų, o ES institucijos privalo atsakyti ta pačia kalba.

Aukščiausio lygio susitikimuose yra užtikrinamas vertimas žodžiu į visas oficialias kalbas. Pvz., į visas oficialias kalbas verčiama Europos Parlamento posėdžiuose ir Europos Vadovų Tarybos susitikimuose. 

Kituose, žemesnio lygio susitikimuose (pvz., ES Tarybos darbo grupių susitikimuose) vartojamas paprastesnis kalbų režimas, verčiama tik į prancūzų ir anglų kalbas (kartais dar ir į vokiečių). Kai kurie susitikimai vyksta be vertimo, praktiškai tai reiškia, kad kalbama tik angliškai ir prancūziškai. 

Įsikūrus Europos ekonominei bendrijai (1957 m.), oficialiomis buvo paskelbtos visos šalių narių oficialios kalbos (tuo metu – prancūzų, vokiečių, olandų ir italų), tačiau faktiškai dominavo prancūzų kalba. Jos dominavimas pradėjo mažėti nuo 1973 m., į bendriją įstojus Didžiajai Britanijai, tačiau iki pat XX a. 10-ojo dešimtmečio prancūzų kalba išliko pagrindine ES institucijų darbo kalba. Po 1995 m. (kai į ES įstojo Skandinavijos šalys ir Austrija) ir ypač 2004 m. (kai įstojo Rytų Europos šalys) ES plėtros į ES įstojo šalys, kuriose prancūzų kalbą moka labai mažai žmonių. Todėl nuo to laiko ir ES institucijose ėmė dominuoti anglų kalba.

## Kitų kalbų statusas
2004 m. Airijos ir Ispanijos vyriausybės pradėjo siekti, kad oficialių ES kalbų statusas būtų suteiktas airių, baskų, galisų ir katalonų kalboms. 

### Airių kalba
1973 m. Airijai įstojus į Europos Ekonominę bendriją, airių kalbai buvo suteiktas oficialios kalbos, tačiau ne oficialios darbo kalbos, statusas. Tai reiškė, kad ES pirminė teisė (ES įsteigiančios sutartys) buvo skelbiamos ir airių kalba, piliečiai taip pat turėjo teisę kreiptis airiškai į ES institucijas. Tačiau ES institucijų teisės aktai nebuvo verčiami į airių kalbą, į ją nebuvo verčiama ir oficialių susitikimų metu. 2005 m. birželio 13 d. ES Taryba priėmė sprendimą, kad airių kalba nuo 2007 m. sausio 1 d. taps oficialia ES darbo kalba. Tačiau šis sprendimas priimtas su išimtimi, kad ne visi ES institucijų sprendimai bus verčiami į airių kalbą. Ši išimtis bus peržiūrėta po 4 metų (ir vėliau kas 5 metus).

## Išnašos
Mišelis de Montenis

**Mišelis de Montenis** (pr. *Michel de Montaigne*; 1533 m. vasario 23 d. – 1592 m. rugsėjo 13 d.) – prancūzų filosofas.

## Gyvenimas
Mišelis de Montenis gimė Montenio pilyje (netoli Bordo miesto Prancūzijoje) kilmingo dvarininko šeimoje. Tėvo Pjero Eikemo (tokia tikroji M. de Montenio pavardė) rūpesčiu nuo pat mažens jis buvo mokomas lotynų ir senovės graikų kalbų. Į Bordo koledžą šešiametis M. de Montenis įstojo, lotynų kalbą mokėdamas kaip gimtąją. Ką jis veikė baigęs koledžą nėra patikimų žinių. Aišku tik, kad jis dar studijavo teisę, kadangi tėvas jį rengė valstybinei tarnybai Bordo parlamente, kur vėliau buvo parlamento patarėju. Savo tarnyba M. de Montenis nebuvo patenkintas: jį piktino Prancūzijos įstatymų gausa ir prieštaringumas. Didelį poveikį M. de Montenio dvasiniam brendimui padarė artima draugystė su talentingu publicistu, humanistu Etjenu La Boesi (*La Boetie*, 1530–1563), išgarsėjusiu savo politiniu traktatu „Samprotavimas apie savanorišką vergovę“ (*Discours sur la servitude volontaire*, 1548 m.). M. de Montenis vedė 1565 m., turėjo 5 dukteris, bet tik viena išgyveno vaikystę. Netrukus po tėvo mirties, M. de Montenis metė tarnybą ir apsigyveno iš tėvo paveldėtoje pilyje (todėl ir pasivadino pagal pilies pavadinimą, o ne pagal tėvo pavardę), pasiryžęs likusį gyvenimą skirti literatūriniam darbui. 1580 m. jis išsirengė į ilgą kelionę po Europą, aplankė Vokietiją, Šveicariją, Italiją. Keliaudamas 1581 m. gavo žinią, kad jis išrinktas Bordo miesto meru. Juo išbuvo dvi kadencijas (4 metus). Mirė 1592 m. savo pilyje.

Mišelis neigiamai vertino gyvulių skerdimą bei pats buvo vegetaras. Savo etinę poziciją gyvūnų atžvilgių jis buvo išreiškęs savo knygose.

## Kūryba
Trijų knygų autobiografinio pobūdžio veikalas „Esė“ (*Les Essais*) parašytas remiantis pastabomis ir apmąstymais apie perskaitytas knygas. Pirmosios dvi knygos išleistos 1580 m., o trečioji – 1588 m. Rengdamas naujus šio veikalo leidimus (M. de Monteniui gyvam esant, jų buvo penki), autorius nuolat jį taisydavo ir pildydavo. 1789 m. Bordo savivaldybės bibliotekoje buvo surastas „Esė“ 1588 m. leidimo autorinis egzempliorius su gausiais M. de Montenio ranka rašytais papildymais. 1912 m. paskelbus faksimile šio surasto egzemplioriaus leidimą, buvo parengtas autentiškos mokslinės „Esė“ tekstų versijos. Dėl laisvamaniškų minčių, Vatikanas 1676 m. „Esė“ įtraukė į „Draudžiamųjų knygų sąrašą“.

## Šaltiniai

T. p. buvo remtasi „Filosofijos istorijos chrestomatija. Renesansas“ (1984)
Tada ir tik tada (teiginys)

**Tada ir tik tada** – teiginys, naudojamas matematikos, filosofijos, logikos įrodymuose, kai norima pažymėti būtinąją ir privalomąją sąlygas. Teiginys „P tada ir tik tada, jei Q“ reiškia du teiginius – „jei P, tai Q“ ir „jei Q, tai P“.

Dažniausiai teiginiui naudojami žymėjimai – „↔“, „⇔“ ir „≡“.

## Pavyzdys
Tarkime, kad žmogaus, vardu Vytas, maisto racionas susideda tik iš gryno pieno. Tokiu atveju galima sukonstruoti tokius teiginius:

# "Vytas valgo patiekalą tada, kai tai pienas" arba "Vytas valgo patiekalą, jei tai pienas."  Simboliškai rašome *P*→*V*. Tai reiškia, kad Vytas, radęs pieno, visada jį suvalgo. Antrą vertus, šis teiginys nesuteikia informacijos, ar Vytas valgo kitokį maistą (t. y. ne pieną).
# "Vytas valgo patiekalą tik tada, kai tai pienas" arba "Tik jei patiekalas yra pienas, Vytas jį valgo". Šis teiginys nurodo, kad Vytas nevalgo nieko, kas yra ne pienas: *¬P*→*¬V*, o šio simbolinio užrašo kontrapozicija yra *V*→*P*. Antra vertus, nagrinėjamasis teiginys nieko nepasako apie tai, ar Vytas visada suvalgo pieną, jo radęs.
# "Vytas valgo patiekalą tada ir tik tada, kai tai pienas". Vadinasi, aptikęs pieno, Vytas visada jį suvalgys, nors bet kokį kitą maistą jis ignoruos. Rašome *V*↔*P*.

## Šaltiniai
* Gensler, H. Introduction to Logic. Routledge, 2002. 416 p. ISBN 0415226759.