Kauno miesto savivaldybė

**Kauno miesto savivaldybė** – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos centrinėje dalyje, sutampantis su Kauno miesto ribomis. Nepriklauso jokiam etnografiniam regionui.

## Geografija

Savivaldybė įsikūrusi Lietuvos centrinėje dalyje, prie Nemuno ir Neries santakos. Savivaldybei priklauso Kauno miestas. Iš visų pusių miesto savivaldybę supa žiedinė Kauno rajono savivaldybė, rytuose prieina trumpas Kaišiadorių rajono savivaldybės ruoželis ir Kauno marios. Svarbus susisiekimo mazgas, kuriame susikerta dvi svarbios transporto ašys: viena – iš šiaurės pro Estiją ir Latviją į pietus nuo Lietuvos esančias valstybes nusidriekianti „Via Baltica“ trasa, kita eina iš rytų ir tęsiasi iki Klaipėdos.

Į savivaldybę veda valstybiniai keliai  (iš rytų ir šiaurės vakarų),  (iš šiaurės rytų),  (iš pietvakarių), ateina daug krašto kelių –  ir  iš vakarų,  iš pietų,  iš šiaurės,  iš šiaurės rytų. Pietrytiniu pakraščiu eina kelias , greta jo eina Palemono–Jiesios geležinkelis. Miesto centre jungiasi Vilniaus–Kauno geležinkelis ir Kauno–Kybartų geležinkelis, jie susijungia Kauno geležinkelio stotyje, savivaldybės teritorijoje taip pat yra Palemono geležinkelio stotis – intermodalinis susisiekimo mazgas, nuo kurio atsišakoja Palemono–Gaižiūnų geležinkelis link Jonavos.

## Istorija

Kauno miesto savivaldybės istorija siekia dar XV a., kai 1408 m. miestui suteiktos Magdeburgo teisės ir jis nepriklausė aplinkinei seniūnijai, valdomai iš Kauno pilies.

I pasaulinio karo metu miestui suteiktos apskrities teisės – vokiečių įkurto Oberosto teritorijoje Kauno miestas () buvo atskirai nuo Kauno apskrities. XX a. tarpukariu miestas buvo tiesiogiai pavaldus Lietuvos Respublikai, taip pat turėjo miesto-apskrities teises. II pasaulinio karo metais mieste įkurta Kauno miesto apygarda nacių Ostlando ribose.

Užėjus sovietams, 1941 m. Kaune buvo įkurti 3 miesto rajonai (Lenino, Stalino, Požėlos). 1946 m. rugpjūčio 3 d. miestas gavo respublikinio pavaldumo miesto statusą, t. y. tiesiogiai priklausė ne rajonui (kaip dauguma miestų tuomet), bet respublikai. 1946 m. balandžio 29 d. ir gruodžio 31 d. buvo nustatytos miesto ribos. 1950–1953 m. Kaunas buvo srities pavaldumo miestas. 1954 m. gruodžio 20 d. panaikintos miesto apylinkės, 1955 m. rugsėjo 8 d. panaikinti ir miesto rajonai, bet 1962 m. gruodžio 10 d. vėl sudaryti (Lenino, Požėlos ir Panemunės).

1995 m. įkurta dabartinė Kauno miesto savivaldybė, pavaldi Kauno apskričiai, 2000 m. įsteigtos seniūnijos. 2001 m. gruodžio 20 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. 301 patvirtintas bendrasis planas, kuriame pažymėtos seniūnijos ir miesto dalys. 2014 m. balandžio 10 d. jis buvo atnaujintas, bet jau be miesto dalių. 2025 m. liepą atlikta seniūnijų reforma, paliekant iš viso 9 seniūnijas.

|-
| 1923 m.  || 34 || 92 446 || 8 miesto rajonai || 1 miestas (Kaunas), 2 miesteliai, 21 kaimas, 9 dvarai ir palivarkai, 12 kitų gyvenviečių 
|-
| 1942 m. || || 113 900 || ||
|-
| 1949 m.  *([[Lietuvos ATS/1949|išsamiau]])* || 109,5 || || 3 miesto rajonai (7 miesto apylinkės) ||
|-
| 1954 m. || || || 3 miesto rajonai (4 miesto apylinkės) ||
|-
| 1959 m. || 94 || 215 464 || ||
|-
| 1967 m. || 108 || 283 700 || ||
|-
| 1970 m. || 122 || 305 116 || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1972 m. || 121 || || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1976 m. || 120 || 351 400 || || 1 miestas
|-
| 1979 m. || || 368 649 || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1985 m. || 116 || 405 000 || 3 miesto rajonai || 1 miestas
|-
| 1989 m. || 123 || 418 087 || || 1 miestas
|-
| 2001 m.  || 157 || 378 943 || 10 seniūnijų || 1 miestas 
|-
| 2009 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 miestas 
|-
| 2011 m.  || || 315 993 || 11 seniūnijų || 1 miestas 
|-
| 2016 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 miestas 
|-
| 2020 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 gyvenvietė (miestas, herbinė gyvenvietė) 
|-
| 2021 m.  || || 298 753 || 11 seniūnijų || 1 miestas 
|}

## Gyventojai

## Administracija

Savivaldybės atstovaujamoji valdžia – Kauno miesto savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – Kauno miesto savivaldybės administracija. Savivaldybės funkcijas įgyvendina atitinkami jos struktūriniai padaliniai. Miesto savivaldybė įsikūrusi istoriniame pastate – Taupomųjų kasų rūmuose.

### Vadovai

Miesto burmistrai:
* 1921–1931 m. Jonas Vileišis
* 1931 m. Juozas Vokietaitis
* 1932–1933 m. Antanas Gravrogkas
* 1933–1939 m. Antanas Merkys
* 1940 m. Antanas Garmus

Miesto merai:
* 1991–1992 m. Vilimas Čiurinskas
* 1992–1995 m. Arimantas Račkauskas

Savivaldybės merai:
* 1995–1997 m. Vladas Katkevičius
* 1998–2000 m. Henrikas Tamulis
* 2000 m. Vytautas Šustauskas
* 2001–2002 m. Erikas Tamašauskas
* 2002–2003 m. Giedrius Ašmys
* 2003–2007 m. Arvydas Garbaravičius
* 2007–2011 m. Andrius Kupčinskas
* 2011 m. Rimantas Mikaitis
* 2011–2015 m. Andrius Kupčinskas
* nuo 2015 m. Visvaldas Matijošaitis 

### Seniūnijos

Kauno miesto seniūnijos kaip teritoriniai vienetai įsteigti 2000 m. vasario 24 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. 20. Seniūnijas kaip administracinius vienetus numatyta steigti 2002 m. spalio 24 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. 438 ir jos ėmė veikti 2003 m. balandžio 1 d. Iš viso buvo 10 seniūnijų, bet 2005 m. Dainavos seniūnija padalinta į Dainavos ir Gričiupio. Taip savivaldybėje buvo 11 seniūnijų.

2025 m. vasarą atlikta seniūnijų reforma – sujungtos Centro ir Žaliakalnio seniūnijos, Panemunės ir Šančių seniūnijos, Petrašiūnų ir Gričiupio seniūnijos, be to, įsteigta nauja Žemosios Fredos seniūnija. Taip mieste liko 9 seniūnijos. Sprendimas priimtas dėl kurioziškų situacijų, kylančių dėl 2000 m. nustatytų seniūnijų ribų, ydingo teisinio reglamento, taip pat siekiant, kad seniūnijų ribos sutaptų su žemės sklypų ribomis, stabiliais kraštovaizdžio kompleksais ir objektais, vandens telkiniais, keliais, gatvėmis, geležinkeliais ir kitais objektais, kad sumažėtų administravimo išlaidos.

Seniūnijų plotas ir gyventojai (2024 m. lapkričio duomenimis) pateikiami pagal savivaldybės informaciją.

|}

### Tarptautinė partnerystė

Kauno miestas turi daugiau kaip 20 miestų partnerių. 2009 m. pavasarį prie Kauno miesto savivaldybės pagrindinio pastato įrengtas stendas, kuriame pavaizduoti su Kaunu partnerystės ryšius užmezgusių miestų pavadinimai ir herbai.

*  Balstogė, Lenkija
*  Breša, Italija
*  Brno, Čekija
*  Charkovas, Ukraina
*  Emilija-Romanija, Italija
*  Ferara, Italija
*  Grenoblis, Prancūzija
*  Hordalando apskritis, Norvegija
*  Kava de Tirenis, Italija
*  Lacijus, Italija
*  Lavrijas, Graikija
*  Lincas, Austrija
*  Linšiopingas, Švedija
*  Lipės apskritis, Vokietija
*  Los Andželas, JAV
*  Luckas, Ukraina
*  Odensė, Danija
*  Rendė, Italija
*  San Martinas, Argentina
*  Siamenas, Kinija
*  Ščecinas, Lenkija
*  Tamperė, Suomija
*  Tartu, Estija
*  Vekšė, Švedija
*  Vestfoldo apskritis, Norvegija
*  Vroclavas, Lenkija



Kaunas10.jpg|Miestų-partnerių herbai, 2010 m.
Los Angeles Sister Cities.JPG|Broliškų miestų rodyklė Los Andžele, JAV


## Švietimas ir ugdymas

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Savivaldybės svetainė 
* Moderniosios savivaldos formavimasis Kaune. 1918–1919 metai. Archyvai.lt,