open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liukonys

:: *Apie viensėdį Jauniūnų seniūnijoje žr. [[Liukonys (Jauniūnai)]]*.

**Liukonys** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Gelvonų, prie Širvintos. Seniūnaitijos centras. Ties kaimu kertasi keliai  ir . Veikia biblioteka. Archeologijos paminklas – Liukonių akmenys: vienas „su dubeniu“ ir du „suakmenėję žmonės“.

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose Liukonys minimi nuo 1534 m. 1779 m. Liukonis nusipirko grafas Simonas Kosakovskis. XIX a. pradžioje po Napoleono karų šiuose rūmuose apsigyveno jo sūnėnas Napoleono adjutantas, generolas Juozapas Kosakovskis (1772–1842). Čia jis sukaupė vertingą biblioteką ir senienų kolekciją, kurios didžiąją dalį padovanojo Vilniaus senienų muziejui. J. Kosakovskis šeimos neturėjo, todėl po jo mirties Liukonis paveldėjo sūnėnas Pranciškus Kosakovskis (1815–1887), kuriam mirus iki 1910 m. Liukonis valdė jo našlė Katažina O‘Brain de Laski (a.1835–1910).  1859 m. Liukonių dvare kilo gaisras, bet rūmai buvo atkurti ir išsilaikė iki Pirmojo pasaulinio karo.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Liukonių dvare mirė Napoleono adjutantas generolas Juozapas Antanas Kosakovskis (1772–1842).

## Šaltiniai
Liutkiškiai

**Liutkiškiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Kutiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lybiškiai

:: *Apie kaimą Tauragės rajone žr. [[Lybiškiai (Tauragė)]]*.

**Lybiškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, prie kelio , 10 km į šiaurės vakarus nuo Eržvilko. Seniūnaitijos centras. Yra paštas (LT-74024). Yra plastiko ir gumos gaminių žemės ūkio mašinoms gamybos bendrovė „Lybiškiai“. Per kaimą teka Trišiūkštės intakas Upynikės upelis, kaimą kerta geležinkelis Tilžė-Radviliškis, kaime yra nebeveikianti Varlaukio geležinkelio stotis, netoliese yra buvusi ir Lybiškių geležinkelio stotelė.

## Istorija

1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1955 m. įkurta biblioteka  XX a. kaime veikė Lybiškių pradinė mokykla.

## Gyventojai

1820 m. buvo 7 kiemai.

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Vincas Atkočaitis, prozininkas, poetas.

## Šaltiniai
Lykšilis

**Lykšilis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Šaukėnų, prie kelio Šaukėnai–Vaiguva. Seniūnaitijos centras. Veikia Lykšilio pagrindinė mokykla, biblioteka. Gretimame Pagančiukų kaime veikia Pakupelkio sentikių cerkvė.

Lykšilis įsikūręs Žemaičių aukštumoje, šiauriniu pakraščiu teka Ventos intakas Gansė.

## Istorija

Lykšilio vietoje buvo akmens amžiaus stovykla; rasta titnaginių skelčių, grubių neornamentuotų puodų šukių, ugniakurų pėdsakų. Lykšilyje rasta gludinta akmeninė buožė. Radinius laiko Kauno istorijos muziejus. 1644 m. ir 1645 m. Gardėnų ir Paverpenių valdų inventoriuose minimas Lykšilio kaimas ir palivarkas. Lykšilis priklausė Jucevičiams, Bogužams, XIX a. pabaigoje – majorui Al. Kaributui Daškevičiui.

1910 m. įsteigta pradžios mokykla, 1949–1999 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, nuo 1999 m. Lykšilio pagrindinė mokykla. 1950 m. įkurta biblioteka, medicinos punktas.

1950–1992 m. buvo tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Lyta

**Lyta** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Mickūnų, 3 km į rytus nuo Naujosios Vilnios, prie plento . Iš šiaurės juosia Mažeikių miškas. Steigiasi nausėdijos.

Yra VVT stotelė „Lyta“ (67 nr. autobusas), kaimo kryžius.

## Istorija
Tarpukariu Lyta (Ulita) buvo užusienis Vilniaus-Trakų apskrities Mickūnų valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maciučiai

**Maciučiai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Dieveniškių, 1,5 km nuo sienos su Gudija. Praeina kelias .

## Istorija

XX a. pr. priklausė Ašmenos apskrities Dieveniškių valsčiui; Geranainių dvaro valda.

Lenkmečiu veikė lietuviška biblioteka ir meno saviveiklos būrelis. Iki 1954 m. Maciučių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mačionys

:: *Apie kaimą Ignalinos rajone žr. [[Mačionys (Ignalina)]]*.

**Mačionys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, prie pietrytinio Rubikių ežero kranto. Pietuose siekia Mūšėjų, pro kaimą teka Urvena. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1951 m.). Mačionyse susikerta keliai  ir . Rubikių pakrantės patenka į Anykščių regioninį parką. Plėtojamas kaimo turizmas.

## Istorija

Mačionys (*Maczany*) minimi Ukmergės apskrities seniūnijų 1765 m. inventoriuose. Priklausė Lietuvos Didžiajam kunigaikščiui.

1932 m. kaimas buvo išskirstytas į vienkiemius. 1922–2009 m. veikė pradinė mokykla (nuo 2003 m. kaip Skiemonių mokyklos pradinio ugdymo skyrius). 1949–1989 m. Mačionys buvo M. Melnikaitės (1989–1992 m. Mačionių) kolūkio centrinė gyvenvietė. LTSR metais veikė kultūros namai.

## Gyventojai

## Galerija

Still, Macionys - panoramio.jpg|Rūkas Mačionių apylinkėse
Mačionys,_Lithuania_-_panoramio_(4).jpg|Sumažintas malūnas Mačionių skulptūrų parke
Mačionys, Lithuania - panoramio (8).jpg|Skulptūrų parkelis netoli Rubikių kranto


## Šaltiniai
Madžiūnai

**Madžiūnai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Paluknio, prie Luknos žemupio ir plento . Kelyje per Merkį nutiestas Madžiūnų tiltas. Seniūnaitijos centras. Iš vakarų kaimą supa Rūdiškių miškai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Luknėnai

**Luknėnai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Stalgėnų. Seniūnaitijos centras. Netoli kaimo tyvulioja Luknėnų tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lupikai

**Lupikai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Kukečių. Seniūnaitijos centras. Yra Elvyravos mokyklos skyrius, biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Magučiai

**Magučiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, prie kelio , 2,5 km į pietryčius nuo Zarasų, prie Zarasaičio ežero. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka.

## Istorija

1950–1965 m. buvo apylinkės centras, paukštininkystės tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. 1954 m. įkurta biblioteka, buvo pradžios mokykla, dab. Magučių ugdymo centras. Yra medicinos punktas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maineivos

**Maineivos** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Onuškio, prie kelio .

## Istorija

Nuo XVII a. kaime gyveno sentikiai. Nuo 1880 m. minima Maineivų sentikių cerkvė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maironiai (Joniškis)

**Maironiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Gataučių. Yra Maironių koplyčia, sakralinės architektūros paminklas.

## Istorija

Kaimas įkurtas po žemės reformos 1922 m. Jakiškių dvaro sodybos žemėse. Iki kolūkio žmonės gavę 2 ha buvo vadinami „Plecinikais“, o gavę 11,5 ha buvo vadinami „Sklypininkais“.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Maironiuose 1944 m. birželio 24 d. gimė aktorius ir režisierius Viktoras Valašinas.

## Šaltiniai
Maldėnai

**Maldėnai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Vilkaviškio, šalia Alvito, prie Paežerių ežero vakarinio galo ir Širvintos upės. Pro kaimą eina plentas , atsišakoja kelias link Salomėjos Nėries tėviškės (Kiršų).

## Istorija

Iki 1950 m. įsteigta pradžios mokykla, 1950–1993 m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 1993 m. Alvito pagrindinė mokykla; veikia mokyklos muziejus. Yra vaikų darželis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mamavys

**Mamavys** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Paluknio. Seniūnaitijos centras. Į šiaurę nuo kaimo telkšo Mamavio ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maneikiai

**Maneikiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Kelmės. Telkšo Maneikių tvenkinys. Gretimame kaime yra Jukniškės koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Manikūnai

**Manikūnai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Namišių. Seniūnaitijos centras. Pro kaimo šiaurinę dalį prateka Kamaties kairinis intakas Kamatėlė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mankiškiai

:: *Apie kaimą Šaukoto seniūnijoje žr. [[Mankiškiai (Šaukotas)]]*.

**Mankiškiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Kutiškių. Yra Mankiškių geležinkelio stotelė, ties kuria išsišakoja Radviliškio–Pagėgių geležinkelis ir Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis. Veikia kaimo bendruomenė, įrengta poilsio zona, tvenkinys, paplūdimys.

## Istorija

1923 m. įkurta pradinė mokykla, 1952 m. – biblioteka. 2009 m. sausį–rugsėjį buvo seniūnaitijos centras.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė bibliografas ir etnografas Silvestras Baltramaitis (1841–1918).

## Šaltiniai
Mankūnai

**Mankūnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybės pietvakariuose, 1 km į pietus nuo Miroslavo, prie kelio . Yra senosios Mankūnų kapinės, išlikęs kalvės pastatas. Iki 1975 m. veikė pradinė mokykla.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Gausioje Monikos ir Antano Gražulių šeimoje gimė ir užaugo 15 vaikų. Iš jų garsiausi kunigai Juozas Gražulis, Antanas Gražulis, Kazimieras Gražulis bei politikas Petras Gražulis.
* 1906 m. spalio 13 d. Mankūnuose gimė pedagogas, žurnalistas, redaktorius Albinas Gražiūnas.
* 1978 m. kaime gimė kultūristas Robertas Burneika.

## Šaltiniai
Mankūnėliai

**Mankūnėliai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5,5 km į šiaurės rytus nuo Seirijų, 4 km į šiaurės vakarus nuo Noragėlių, prie Lydekinės upelio. Vakaruose siekia Obelijos ežerą. Pietrytiniu pakraščiu praeina kelias , skiriantis nuo Seiliūnų.

## Etimologija
Mažybinės priesagos -*ėl*- vedinys iš kaimo vardo *[[Mankūnai|Mankū́nai]]*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Miroslavo valsčių, Seirijų parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mantviliškės

**Mantviliškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Eišiškių, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Piečiau kaimo teka Verseka. Yra Mantviliškių koplyčia.
## Istorija
XIX a. pab. Mantviliškės buvo kaimas ir palivarkas Lydos apskrityje, Parodūnio valsčiaus Gornostajiškių seniūnijoje. Janovskių valda. Tarpukariu II Pasaulinį karą priklausė Lenkijos Naugarduko vaivadijai.

Veikė Eišiškių gimnazijos skyrius ir Kalesninkų pagr. mokyklos skyrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maštaičiai

**Maštaičiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Kidulių, Nemuno kairiajame krante, prie kelio . Pietuose telkšo ežerėlis Durpinė. Rytuose stūkso Maštaičių piliakalnis.

## Istorija

XIX a. pab. minimas Maštaičių kaimas ir palivarkas – Gelgaudiškio dvaro valda.

Iki XX a. tarpukario žemės reformos buvo Maštaičių dvaras. Jo žemes išparceliavus kaimas pavadintas ***Krušoniais***, bet 1938 m. gyventojai kreipėsi į vidaus reikalų ministrą su prašymu sugrąžinti senąjį pavadinimą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maštalieriai

**Maštalieriai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje vakarinėje dalyje, 1 km į vakarus nuo Krokialaukio.

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs nuo  – „vyresnysis arklidininkas“. Veikiausiai šiame kaime gyveno Krokialaukio dvaro arklidžių valdytojas..

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Maštalieriuose gimė mikrobiologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Albinas Lugauskas (1930–).

## Šaltiniai
Mateikonys

**Mateikonys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Eišiškių, greta kelio  ir keliuko . Mateikonių seniūnaitijos centras. Netoliese teka Verseka, telkšo smulkus Mateikonių tvenkinys. Veikia medienos apdirbimo įmonė „Arbena“.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas ir palivarkas Lydos apskrityje, Eišiškių valsčiuje, Gornostajiškių seniūnijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matuliškiai

**Matuliškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vilkaviškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
The Hobos

**The Hobos** – 1999 m. sausį įkurta latvių muzikos grupė.

Visi keturi The Hobos nariai yra iš Liepojos, tačiau savo karjerą grupė pradėjo Rygoje. 1999 m. sausio pabaigoje, įkūrimo mėnesį, savo pirmą koncertą The Hobos atliko kavinėje *Ai, Karamba*, kuri leido grupei pasirodyti, neduodama jokio atlygio. Koncertą atsitiktinai stebėjo vienas iš grupės Brainstorm narių, kuris *The Hobos* pasirodymo metu pietavo minėtoje kavinėje. Buvo pakviesti ir kiti grupės Brainstorm nariai, kas galiausiai išsivystė į improvizuotą renginį.

Pirmasis albumas pavadinimu *Numbvision*, išėjęs 1999 m. gruodį, sulaukė didelės sėkmės ir gavo Latvijos Muzikos įrašų metų apdovanojimų titulą *Geriausias pop & rock albumas ‘99*. Nufilmuotas klipas dainai *Christian (I’m gonna be)* gavo 2000 m. geriausio Latvijos videoklipo apdovanojimą.

Ir antrasis albumas *Perfect Solution*, kuris pasirodė 2001 m., ir trečiasis albumas *Flashback Mornings*, išėjęs 2002 m., pasižymėjo Latvijos Muzikos įrašų metų apdovanojimų istorijoje, gavę atitinkamai 2001 ir 2002 m. geriausio roko albumo apdovanojimus. Atskirą apdovanojimą (geriausia roko daina) 2002 m. gavo ir daina *Flying away* iš albumo *Flashback Mornings*.

Ketvirtasis albumas *Radio Jah Jah* pasirodė 2004 m. ir buvo sukurtas pažymint grupės gyvavimo penkmetį. Albumas susideda iš 2 diskų, iš kurių pirmame yra grupės originalios kompozicijos, o antrame įtrauktos įvairių populiarių dainų „cover“ versijos.

## Diskografija
* *Numbvision* (1999)
* *Perfect Solution* (2001)
* *Flashback Mornings* (2002)
* *Radio Jah Jah* (2004)

## Nariai

* Rolandas Ūdris (*Ūdrītis*) – solistas
* Martinš Burkevicas (*Tārts*) – bosistas
* Egonas Kronbergas (*Goņčiks-Poņčiks*) – gitaristas
* Vilnis Krievinš (*Villijs Bille*) – būgnininkas

## Nuorodos

* hobos.lv 
* thehobos.com
Mažeikoniai

:: *Apie kaimą Anykščių rajone žr. [[Mažeikoniai (Anykščiai)]]*.

**Mažeikoniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Pakruojo miesto, prie Salvio upelio ir Pakruojo miško pakraščių. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Išlikusios Mažeikonių kaimo senosios kapinės (XIX–XX a. vid.).

## Istorija

Buvęs nedidele gyvenviete (prieš I pasaulinį karą buvo apie 25 sodybos) sovietmečio metais naikinant vienkiemius Mažeikoniai labai išsiplėtė, kadangi apie 1950 m. buvo pastatytas MTS skyrius (vėliau tapęs ūkio mechanizacijos centru), o sujungus aplinkinius kolūkius ir įkūrus Pakruojo tarybinį mokomąjį ūkį, tapo pagrindine jo gyvenviete. Veikė biblioteka, kultūros namai, felčerių ir akušerių punktas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maželiai (Joniškis)

**Maželiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Skaistgirio. Šalia kaimo teka Vingris ir Vilkija. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maženiai

**Maženiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 16 km į pietryčius nuo Panevėžio. Seniūnaitijos centras. Vakariniame buvusio gatvinio kaimo gale šiaurės kryptimi teka upelis Alanta. Rytinėje Maženių kapinių pusėje teka dešinysis Alantos intakas – Gariava.

Pagrindinis Maženių kaimo elementas – tiesi kaimo gatvė (dabartinė Gluosnių g.), kuri buvo labai ilga (apie 2 km – beveik nuo Alantos upelio iki dabartinės Gluosnių g. galo). Pastatai gatvėje (tipinių sodybų iki šiol išlikę tik kelios – dauguma neišlikę, vakarinėje kaimo dalyje, už kryžkelės su Paparčių g. – neišlikę nei vienos) išdėstyti dviem eilėm, atsukti galu į gatvę.

Prie Maženių kapinių stovi paminklas Lietuvos Nepriklausomybės 20-mečiui bei Lietuvos krikšto 550 metinėms (autorius – Makuckis), pastatytas 1938 m. už Maženių jaunimo paaukotas lėšas (prieškariu paminklas stovėjo kaimo centre, iš kur perkeltas prie kapinių ir taip išsaugotas).

Maženių seniūnaitijos teritorijoje, prie Skaistakalnio viensėdžio, esančio už 4 km į rytus nuo Maženių k., 1863–1864 m. įvyko keletas mūšių tarp 1863 m. sukilėlių ir caro kariuomenės. 1863–64 m. netoli gyvenvietės įvyko sukilėlių mūšiai su carinės Rusijos kariuomene. Mūšiuose žuvę sukilėliai (tarp jų, anot vietinių žmonių pasakojimų, perduodamų iš kartos į kartą – net 7 kunigai) palaidoti netoli Skaistakalnio viensėdžio, prie vietinės reikšmės kelio Maženiai–Raguva. Kapai 6 x 6 m dydžio, aptverti medine tvorele. Šalia 1971 m. pastatytas trijų stulpų stogastulpis (archit. V. Gabriūnas). Sukilėlių kapai – Lietuvos istorijos paminklas (IV 461).

Dešinėje to paties kelio pusėje, maždaug už 1 km nuo Sukilėlių kapų, Barsukalnyje, yra išlikę Lietuvos partizanų, aktyviai pokariu veikusių Maženių – Raguvos apylinkėse, bunkerio griuvėsiai. Partizanų gretose kovojo Maženių kaimo partizanas Bronius Kairys (žuvo 1949 m., palaidojimo vieta nežinoma; broliai ir motina buvo išvežti į Sibirą).

## Istorija

Maženiai – atsirado po 1557 m. Žygimanto Augusto įvykdytos valakų reformos. Kaimo raidai didžiausią įtaką turėjo geografinė aplinka (lyguma), žemėvalda ir žemėnauda.

1812 m. parapijų atlase kaimas pavaizduotas išsidėstęs iš pietų į šiaurę. 1892 m. Kauno gubernijos gyvenamųjų vietų sąraše čia nurodyta gyvenvietė ir dvaras. Tą patį kartoja ir kiek vėlesnis lenkų geografinis žodynas. Vėliau apie dvarą žinių nebeaptinkama.

1902 m. kaime gyveno 319 žmonių, 1923 m. Maženiuose buvo 60 sodybų su 303 gyventojais. Pokariu Maženiai buvo kolūkio „Nauja vaga“ (1961–1963 m. Albinas Vaižmužis; po to – „Vilniaus“ kolūkio, ŽŪB „Maženiai“) centrinė gyvenvietė. Nuo 1932 m. veikė pradinė mokykla, 1949 m. reorganizuota į septynmetę, 1959–1977 m. – aštuonmetė mokykla (dabar šiame pastate – Maženių kaimo bendruomenės centras) su valgykla ir bendrabučiu tolesnių kaimų (Alančių ir kt.) vaikams. Po to iki 1987 m. veikė tik pradinė mokykla (dar buvo atgaivinta 1992–2000 m.). 1961 m. kaime buvo įsteigta biblioteka.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Maženiuose 1872 m. gimė Lietuvos Steigiamojo Seimo narys Tadas Aleliūnas.

## Šaltiniai
Mažieji Būdežeriai

**Mažieji Būdežeriai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Vilkaviškio, prie kelio  ir netoli kelio . Veikia Pūstapėdžių biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Medukšta

**Medukšta** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Alytaus, 1 km į pietus nuo Norgeliškių, Vaišupio miške, prie Medūkštėlės upelio. Stambus Alytaus kolektyvinių sodų kompleksas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Meldikviršiai

**Meldikviršiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Tauragės, prie kelio . Už 1 km į rytus nuo Meldikviršių yra kelias .

## Istorija

Kaimas pirmą kartą rašytiniuose šaltinuose minimas 1642 m. Požerūnų, Meldikviršių, Visbutų, Pavilkio kaimų inventoriuje. Tada kaimui priklausė 20 valakų žemės. Vėliau kaimas minimas Tauragės dvaro inventoriuje, jam priklauso jau tik 5 valakai. 1795 m. padalinus Lietuvos-Lenkijos valstybę, Meldikviršiai pateko Rusijos valdžion. 1971 m. knygnešių veiklai įamžinti Tauragės – Tilžės plento pakraštyje pastatytas bareljefinis stogastulpis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Megučioniai

**Megučioniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Linkuvos, šalia buvusio siaurojo geležinkelio linijos. Greta kaimo – Linkuvos geomorfologinis draustinis.

## Istorija

1950–1963 m. buvo Megučionių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mekiai

**Mekiai** – kaimas pietinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 5 km į šiaurės rytus nuo Meškuičių, prie Šiaulių–Rygos geležinkelio. Seniūnaitijos centras. Yra Gataučių mokyklos skyrius. Išlikę mūrinio malūno griuvėsiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Melekonys

:: *Apie kaimą Varėnos rajone žr. [[Melekonys (Varėna)]]*.

**Melekonys** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje. Melekonių seniūnaitija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Merešlėnai

**Merešlėnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Apie 1630 m. kaime buvo 19 totorių namų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Minaičiai

:: *Apie kaimą Šiaulių rajone žr. [[Minaičiai (Šiauliai)]]*.

**Minaičiai** (anksčiau ***Mėnaičiai***) – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės pietinėje dalyje, 10 km į šiaurės rytus nuo Šaukoto, prie Šušvės ir Gomertos santakos, įsteigtas Šušvės hidrografinis draustinis. Praeina vieškelis , atsišakoja .

## Istorija

1949 m. vasario 10 d. kaime, Stanislovo Mikniaus sodyboje įrengtame Prisikėlimo apygardos štabo bunkeryje, įvyko Lietuvos partizanų apygardų atstovų suvažiavimas. Posėdžiuose oficialiai dalyvavo: laikinasis Bendro demokratinio pasipriešinimo sąjūdžio (BDPS) Prezidiumo pirmininkas Jonas Žemaitis-Vytautas, laikinasis BDPS Visuomeninės dalies viršininkas Juozas Šibaila (Diedukas; kartu buvo ir Algimanto, Didžiosios Kovos ir Vytauto apygardų Aukštaitijoje įgaliotinis), BDPS Prezidiumo sekretorius Petras Bartkus (Žadgaila), laikinasis Pietų Lietuvos srities (Dzūkijoje ir Suvalkijoje) vadas Adolfas Ramanauskas (Vanagas), Tauro apygardos Suvalkijoje vadas Aleksandras Grybinas (Faustas), Vakarų Lietuvos srities (Žemaitijoje) štabo viršininkas Vytautas Gužas (Kardas, Galiandra), Prisikėlimo apygardos Aukštaitijoje vadas Leonardas Grigonis (Užpalis) ir apygardos štabo viršininkas Bronius Liesys (Naktis).

Suvažiavimo šūkis – lotynų sentencija *Rede, quod debes* – Atiduok, ką privalai, papildyta žodžiu „Atiduok Tėvynei, ką privalai“. Suvažiavimas įkūrė bendrą, vieningą pasipriešinimo organizaciją – Lietuvos laisvės kovos sąjūdį (LLKS), priėmė Lietuvos laisvės kovos sąjūdžio deklaraciją (1999 m. LR Seimas įstatymu ją paskelbė LR teisės aktu) ir Lietuvos laisvės kovos sąjūdžio statutą, nutarė leisti LLKS vyr. vadovybės laikraštį „Prie rymančio Rūpintojėlio“. LLKS Taryba prezidiumo pirmininku išrinko J. Žemaitį, jis savo pavaduotojais paskyrė A. Ramanauską, J. Šibailą ir L. Grigonį.

1949 m. vasario 16 d. Lietuvos laisvės kovos sąjūdis paskelbė deklaraciją, kurioje įvardinta, kad LLKS taryba yra vienintelė teisėta valdžia okupuotos Lietuvos teritorijoje, jog LLKS organizuotas pasipriešinimas okupantams yra teisėtas, o nepriklausoma Lietuvos Respublika yra pagrindinis tautos siekis. Dokumente deklaruojama demokratinė respublika, laisvi ir slapti seimo rinkimai, lygios teisės visiems piliečiams.

1965 m. įsteigta aštuonmetė. Nepriklausomybės metais buvo Minaičių pagrindinė mokykla, Grinkiškio Jono Poderio vidurinės mokyklos Minaičių pradinio ugdymo skyrius. 1968 m. įkurta biblioteka.

2009 m. sausį–rugsėjį buvo seniūnaitijos centras, vėliau ji prijungta prie Pašušvio seniūnaitijos. 2010 m. lapkričio 22 d. Minaičių kaime iškilmingai atidengtas paminklas LLKS Deklaracijai ir jos signatarams atminti. Paminklo autorius – skulptorius Jonas Jagėla. Atstatyta Stanislovo Mikniaus sodyboje buvusi klėtis, joje atkurtas bunkeris ir jo interjeras. 2012 m. Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras klėtyje įrengė ekspoziciją „Atiduok Tėvynei, ką privalai“.

## Gyventojai

## Galerija

Mėnaičiai, troba.JPG|Sena troba
Mėnaičiai, partizanų namas.JPG|Partizanų rėmėjų sodyba
Minaičiai, klėtelė.jpg|Klėtelė, slepianti partizanų bunkerį
Mėnaičiai, ekspozicija.JPG|Ekspozicija klėtelėje


## Šaltiniai
Menčiai

**Menčiai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Naujosios Akmenės, dešiniajame Dabikinės krante. Eksploatuojamas klinties telkinys – vienas didžiausių Lietuvoje. Piečiau telkšo Sablauskių tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Miežaičiai

**Miežaičiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Karčemų, prie Beržės upelio.

## Istorija

Iki 2009 m. veikė pradinė mokykla – Radviliškio Gražinos pagrindinės mokyklos skyrius.

2009 m. sausį–rugsėjį buvo seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Galerija

Miežaičiai.JPG|Riboženklis
Miežaičiai, muziejus.JPG|Miežaičiuko muziejus


## Šaltiniai
Miežonys (Molėtai)

**Miežonys** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, į pietvakarius nuo Inturkės, pietvakarinėje Galuonų ežero pakrantėje, 5 km į vakarus nuo kelio . Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Minimas 1544 m. Vilniaus tijūnystės inventoriuje, priklausė Dubingių kunigaikštystei.

Iki XXI a. pr. veikė paštas.

## Gyventojai

## Galerija

Miežonys, Lithuania - panoramio (17).jpg|Kaimo reginys
Miežonys, Lithuania - panoramio (3).jpg|Kaimo turizmo sodyba
Miežonys, Lithuania - panoramio.jpg|Koplytstulpis su Rūpintojėliu


## Šaltiniai
Mikniūnai

**Mikniūnai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Pašvitinio. Seniūnaitijos centras. Yra mažas tvenkinėlis. Ties kaimu kertasi keliai  ir , ties kryžkele stovi kryžius.

## Istorija

Mikniūnai rašytiniuose šaltiniuose minimi nuo 1594 m.

Iki 1954 m. – Mikniūnų apylinkės centras. Tarybiniais metais buvo „Jaunosios gvardijos“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė biblioteka, pradinė mokykla, felčerių ir akušerių punktas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Miknonys

**Miknonys** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Gudelių. Per kaimą eina kelias . Tuoj į vakarus nuo kaimo plyti Žuvinto pelkė.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Milgaudžiai

**Milgaudžiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Gaurės. Kaimas įsikūręs Šešuvies upės kilpoje ir Varno upelio santakoje, todėl tarybinei armijai buvo patogu strategiškai čia įsitvirtinti. 1940 m. čia buvo gelžbetoniniai fortai – Antrojo pasaulinio karo karinės inžinerijos palikimas.

## Istorija

1928 metais buvo įkurta pradžios mokykla. Spaudos draudimo metais kaime veikė knygnešiai: Jonas Gaspetavičius, Gilaitis, Poška.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Minupiai

**Minupiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Užvenčio, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Gretimame miške auga saugoma Martyno pušis.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mėžionėliai

**Mėžionėliai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Švenčionėlių, prie Švenčionėlių–Kvederiškės kelio. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1958 m.).

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Mėžionėliuose gimė etnologė Marija Miliuvienė (1931–2018).

## Šaltiniai
Meškalaukis

**Meškalaukis** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Joniškėlio. Seniūnaitijos centras. Yra medicinos punktas, veikia žemės ūkio kooperatyvas, žemės ūkio bendrovė „Meškalaukis“. Teka Taltupis.

## Istorija

Nuo 1868 m. kaimą valdė Felicijonas Karpis. 1923 m. įkurta pradžios mokykla, dab. Joniškėlio mokyklos pradinio ugdymo skyrius. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. 1950 m. įkurta biblioteka.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Antanas Breimelis, Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas
* Vilius Židonis, išradėjas, profesorius, habil. technikos mokslų daktaras

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Meškalaukio biblioteka
Prelomčiškė

**Prelomčiškė** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Stebulių, Metelių RP. Yra Prelomčiškės piliakalnis, nuo kurio puikiai rytuose matosi Dusia, ant jo švenčiamos Joninės. Apylinkėse nutiestas gamtinis takas.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Misiučėnai

**Misiučėnai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Turgelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mitriūnai

**Mitriūnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Krekenavos, šalia kelio  ir Lokaušos upelio. Daugumą gyventojų sudaro po kolektyvizacijos ir melioracijos čia atsikėlę aplinkinių kaimų ir vienkiemių gyventojai. Išlikęs Mitriūnų dvaras ir parkas. Kaime dominuoja viena pagrindinė gatvė, apie kurią išsidėsčiusios keliasdešimt sodybų. Vyrauja pagal standartinius projektus po II pasaulinio karo statyti plytiniai namai su ūkiniais pastatais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Motiejūnai

**Motiejūnai** (anksčiau ***Motiejūnai I***) – kaimas Širvintų rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 3 km į rytus nuo Širvintų. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, vandens jėgainė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Musteniai

**Musteniai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Semeliškių, prie Elektrėnų marių pietinio galo. Seniūnaitijos centras. Mustenių kaimo laukuose yra buvę keletas pilkapių, 1981 m. rastas Mustenių lobis. Yra saugomas Mustenių akmuo.

## Gyventojai

## Galerija

Mustenių kelias.JPG|Kelias iš Mustenių į Pastrėvį
Sūris 2.JPG|Pro Mustenius teka Sūrio upelis
Musteniai 21342, Lithuania - panoramio (5).jpg|Kaimo kryžius
1. Musteniai.JPG|Riboženklis
4. Musteniai, akmuo.JPG|Mustenių akmuo


## Šaltiniai
Mykoliškės

**Mykoliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Rukainių, prie kelio . Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nairiai

:: *Šis straipsnis – apie Lietuvos gyvenvietę. Apie senovės tautą žiūrėkite straipsnį [[Nairiai (etninė grupė)]]*

**Nairiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Vaškų, prie Maučiuvio upelio, 4,5 km nuo Latvijos sienos. Seniūnaitijos centras. Yra Vaškų mokyklos pradinio ugdymo skyrius, paštas (LT-39037), biblioteka (nuo 1956 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lankytinos vietos Vaškų seniūnijoje 
* Biblioteka
Naisiai

**Naisiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės rytuose. Seniūnaitijos centras. Veikia Naisių mokykla, biblioteka, paštas (LT-81030), Šiaulių rajono literatūros muziejus, modernus sporto centras, kultūros namai.

Dabar Z. Gėlės premiją skiria Naisių žemės ūkio bendrovė, UAB „Agrokoncernas“, kuris žemę dirba Šiaulių, Pakruojo ir Joniškio rajonuose. 2009 m. apie kaimą pastatytas filmas „Naisių vasara“, režisierius Saulius Balandis.

## Istorija

Iki 1795 m. Naisiai priklausė valstybės iždui, buvo Šiaulių ekonomijos Naisių dvaras. Kartu su visa Šiaulių ekonomija Rusijos imperatorė Jekaterina II Naisius padovanojo grafui Platonui Zubovui. XIX a. Naisiai buvo Šiaulių apskrities dvaras, buvęs Lygumų valsčiuje.

1904 m. balandžio 19 d. Vilniaus švietimo įstaigos globėjo nurodymu grafui Vladimirui Zubovui leidžiama jo dvaruose atidaryti keturias vienaklases pradines mokyklas. Viena iš jų pradėjo veikti Naisiuose. Pirmoji mokytoja – Ana Guseva, baigusi Sankt Peterburgo progimnaziją, iki tol dirbo Naisių dvaro valdytojo E. Gaidamavičiaus vaikų mokytoja. 1904–1914 m. pradžios mokykla, 1949–1999 m. septynmetė, aštuonmetė mokykla, nuo 1999 m. Naisių mokykla.
 
Po I pasaulinio karo dvaras priklausė Aleksandrai Zubovaitei Fledžinskienei. Šiandien buvusioje dvaro sodyboje išlikę keturi pastatai, iš jų ir buvę dvaro rūmai.

Sovietmečiu buvo vieno iš geriausių Lietuvoje „Už taiką“ kolūkio centrinė gyvenvietė. 1977 m. kolūkis įsteigė Z. Gaidamavičiaus-Gėlės premiją, kasmet įteikiamą už geriausią poezijos debiutą (gretimuose Sereikiuose įveistas poetų laureatų parkas). Naisiuose buvo įkurtas nedidelis literatūros muziejus,

2015 m. Naisiai buvo pirmoji mažoji Lietuvos kultūros sostinė. 2016 m. patvirtintas Naisių herbas.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Naisiuose gimė:
* Zigmas Gaidamavičius-Gėlė (1894–1912), poetas.
* Mindaugas Karbauskis, lietuvių kilmės Rusijos teatro režisierius.
* Ramūnas Karbauskis (1969–), verslininkas, Seimo narys.
* Darius Daukšas (1977–), istorikas, antropologas.

## Turizmas

Sodyboje, kurioje 1884 m. gimė poetas Zigmas Gaidamavičius-Gėlė, 1948 m. įkurtas Šiaulių rajono literatūros muziejus. Dviejose ekspozicijos salėse ir fonduose saugoma ir kaupiama medžiaga apie 78 praeities ir dabarties rašytojus, literatus ir kalbininkus. Yra Z. Gėlės premijos laureatų ekspozicija. Antrame muziejaus aukšte eksponuojama unikali medalių, skirtų Lietuvos ir užsienio šalių rašytojams, kultūros veikėjams, kolekcija. Medalius sukūrė Lietuvos dailininkai.

## Galerija

2010 05 22 090JuodupisNaislaukis.JPG|Juodupis ties Naislaukiu
2010 05 22 096Naisiai.JPG|Naisių agrokoncernas
2010 05 22 102Naisiai.JPG|Naisiai
2010 05 22 097Naisiai.JPG|Naisiai
Naisiai, kultūros sostinės ženklas.JPG|Kultūros sostinės ženklas
Naisiai, kalvos.JPG|Supilti pylimai, 2015 m.
Naisiai, nuo kalvos.JPG|Vaizdas nuo kalvos


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šiaulių rajono literatūros muziejus
* Naisių kaimo bendruomenė
* Naisiuose ir jų apylinkėse kuriamo serialo „Naisių vasara“ serialo tinklalapis
Nakiškiai

**Nakiškiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Joniškėlio. Yra biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Nakiškių biblioteka
Naujasis Lentvaris

**Naujasis Lentvaris** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Lentvario, prie Lentvario–Grigiškių kelio. Kaime vyrauja tiek seni, tiek naujesnės statybos namai, yra naujas daugiabučių namų kvartalas. Gyvenvietė išsidėsčiusi miškingoje vietovėje, aplinkiniai miškai saugomi Naujojo Lentvario botaniniame draustinyje.

Naująjį Lentvarį aptarnauja Vilniaus miesto 68 maršruto ir Trakų rajono 288 maršruto autobusai.

## Gyventojai

## Žymūs žmonės
Naujajame Lentvaryje gimė:

* Jonas Sadovskis, politinis veikėjas
* Teresa Solovjova, politinė veikėja

## Šaltiniai
Naujasis Obelynas

**Naujasis Obelynas** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje. Seniūnaitijos centras. Veikia Obelyno pagrindinė mokykla su muziejumi, Obelyno biblioteka, paštas (LT-75202), 1 parduotuvė. Tai sovietmečiu statyta alytnamių gyvenvietė, įsikūrusi apie 2 km į rytus nuo Akmenos kairiojo kranto.

## Istorija

Kaimo praeitis glaudžiai susijusi su Senuoju Obelynu. Iki XX a. tai buvo vienas kaimas – Obelynas. Senojo Obelyno kapinyne atrastų radinių amžius siekia net ankstyvojo geležies amžių (I–IV a.). 1562 metais dar neskilęs Obelyno kaimas aprašytas Karšuvos valsčiaus inventoriuje. Tai buvo labai didelį plotą užimantis kaimas, ir jis buvo Karšuvos valsčiaus „sostinė“. Dabar šio vieno kaimo teritoriją dalijasi 6 kaimai: Senasis, Naujasis ir Rusų Obelynai, Pakoplyčis, Negėrai ir Pabremenis.

|}

## Gyventojai

## Galerija

Naujasis Obelynas, koplytėlė.JPG|Koplytėlė prie sodybos
2021, N. Obelyno mokykla.JPG|Mokykla
N. Obelynas, apleistas darželis.JPG|Buvęs darželis


## Šaltiniai

*
Naujieji Bernatoniai

**Naujieji Bernatoniai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Raudondvario, dešiniajame Nevėžio krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Naujiena

**Naujiena** – kaimas Marijampolės savivaldybės pietuose, prie kelio  ir geležinkelio Rail Baltica. Šalia kaimo telkšo Žaltytis. Seniūnaitijos centras. Buvusi Naujienos geležinkelio stotelė.

## Istorija

Kaimas minimas 1744 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Naujienoje gimė:
* kunigas Juozas Zdebskis (1929–1986), vienas žymiausių pokario disidentų ir kovotojų už tikinčiųjų teises. Žuvo Šalčininkų rajone, palaidotas Rudaminos bažnyčios šventoriuje.
* inžinierius technologas, habilituotas technologijos mokslų daktaras Algirdas Jurgis Kliučininkas (1932–2017).

## Šaltiniai
Padusys

**Padusys** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Stebulių, šiaurės vakarinėje Dusios pakrantėje, Metelių regioniniame parke. Ant kalvų, Prelomčiškės gamtiniame take įrengta paukščių stebykla.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Navakonys

**Navakonys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Pabarės. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Telkšo smulkūs tvenkinukai (Navakonių I tvenkinys, Navakonių II tvenkinys), įsteigtas Navakonių geologinis draustinis.

## Istorija

XIX a. pab. buvo kaimas, *[[okolica]]* ir palivarkas Lydos apskrityje, Eišiškių valsčiuje, Pabarės apylinkėje. Palivarkas buvo Krahelskių valda.

1950–1963 m. buvo Navokonių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Netoniai

**Netoniai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, dešiniajame Nemuno krante, ant upės šlaito. Pro kaimą teka Karnavės upelis (dešinysis Nemuno intakas). Yra skraidyklių sporto bazė, Sklandytojų kalva. Pastatyta atminimo ženklų aviatoriams. Auga saugomas Netonių ąžuolas.

## Istorija

Kaimas minimas 1652 m.

## Gyventojai

## Galerija


2025. Netonių ąžuolas.JPG|Netonių ąžuolas
Netoniai, akmuo, I skraidyklių varžybos.JPG|1977 m. čia buvo skraidyklių pradžia
Netoniai, sklandytojų kalva.JPG|Rodyklė ant sklandytojų kalvos
Netoniai 2023a.jpg|Sklandytojų kalvos papėdė
Netoniai, paminklas skrydžiui per Atlantą.JPG|Stogastulpis „Lituanikos“ skrydžio 85-mečiui


## Šaltiniai
Nemeikščiai

**Nemeikščiai ** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Utenos. Telkšo Nemeikščių tvenkinys. Prie kaimo yra Nemeikščių užtvanka ir paplūdimys, 2013 m. vasarą čia buvo atvežta smėlio, įrengta suolai, stalai, skelbimų lenta, tinklinio aikštelė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Alfonsas Nyka-Niliūnas (1919–2015), lietuvių poetas.

## Šaltiniai
Niauduva

**Niauduva** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Šeduvos, šalia kelių Daugyvenės baseino upelių (Niauduvos, Žemoperšos ir Alkupio). Didžioji kaimo dalis yra prie Šeduvos–Baukų kelio, bet vakarinė, atokesnė dalis yra šalia kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Noreikai

:: *Apie kaimą Šakių rajone žr. [[Noreikai (Šakiai)]]*.

**Noreikai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Žeimelio, prie kelio , šalia Latvijos sienos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nevieriškės

**Nevieriškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Lavoriškių, prie kelio į Keną. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nevočiai

**Nevočiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Traksėdžio ir tiek pat kilometrų į šiaurę nuo Šilalės. Seniūnaitijos centras. Pro Nevočius teka Čyžupis, o kaimo vakarinėje dalyje jis įteka į Lokystą. Prie Nevočių tvenkinio, kaimo teritorijoje yra įsikūrusi G. Nevardausko kaimo turizmo sodyba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Norkaičiai

**Norkaičiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Tauragės ir 8 kilometrai nuo Mažonų, kairiajame Jūros ir Šunijos krantuose. Seniūnaitijos centras. Veikia „Aušros“ mokyklos skyrius, biblioteka. Kaime įsikūrusi Zigmo Jankausko kaimo turizmo sodyba.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Robalai

**Robalai** (*Centropomus*) – baramundinių (*Centropomidae*) šeimos žuvų gentis. Kūnas nuo 35 iki 140 cm ilgio, 1,0-26 kg svorio.

Paplitę vakarų Atlanto ir rytų Ramiojo vandenyno tropinio ir subtropinio klimato vandenyse. Gyvena tarp koralinių rifų, upių žiotyse ir mangrovinėse klampynėse. Minta vėžiagyviais ir kitomis žuvimis.

Dauguma svarbios verslinės žuvys.

## Rūšys
* Šarvuotasis robalas (*Centropomus armatus*)
* Dygusis robalas (*Centropomus ensiferus*)
* Juodapelekis robalas (*Centropomus medius*)
* Gvianos robalas (*Centropomus mexicanus*)
* Juodasis robalas (*Centropomus nigrescens*)
* Storasis robalas (*Centropomus parallelus*)
* Tamsiapelekis robalas (*Centropomus pectinatus*)
* Meksikinis robalas (*Centropomus poeyi*)
* Geltonpelekis robalas (*Centropomus robalito*)
* Paprastasis robalas (*Centropomus undecimalis*)
* *[[Centropomus unionensis]]*
* Baltasis robalas (*Centropomus viridis*)

## Nuorodos
* ITIS Standard Report Page: Centropomus
Norkiškė

**Norkiškė** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Batakių. Seniūnaitijos centras. Buvęs Norkiškės dvaras beveik neišlikęs, dvaro rūmai sugriauti 2004 m.

## Istorija

Norkiškės apylinkėse rasti IX–XI a. kryžminiai smeigtukai liudija, kad šiose vietovėse gyventa jau nuo IX a.

XIX–XX a. čia buvo Norkiškės dvaras, nugriautas 2004 m.

Norkiškės kaime, pamiškėje 1941 m. birželio mėnesį vyko tarybinės armijos 125-osios šaulių divizijos ir 165-ojo bataliono ir fašistinės kariuomenės kautynės. Kautynėse žuvo 17 tarybinių karininkų ir pusšimtis kareivių. 1975 m. iš kautynių vietos žuvusių karių palaikai buvo perkelti į Skaudvilės karių kapines. 1979 m. kautynių vietoje pastatytas paminklas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Obelaukiai

**Obelaukiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje. Seniūnaitijos centras. Yra kultūros namai, biblioteka, paštas (LT-41006). Obelaukių I tvenkinys.

## Etimologija

Vietovardis tikriausiai kilęs nuo bendrinio žodžio *[[obelis]]*.

## Istorija

1750 m. istorijos šaltiniuose paminėtas Obelaukių užusienis (3 kiemai).

Gyvenvietė sparčiai plėtėsi po 1970 m., kai buvo K. Požėlos kolūkio centrinė gyvenvietė. Būtent po 1970 m. pastatyta dauguma pastatų kaime. Iš aplinkinių kaimų (Varniūnų, Devynbalsių ir kitų) į naujai statomą gyvenvietę kėlėsi priverstinai iškeldinti naujakuriai. Žlugus komunistinei santvarkai gyvenvietė neteko reikšmės. Seniausi pastatai buvo arklidės ir Kaminskų namas, tačiau arklidės buvo menkai prižiūrimos, įlūžo stogas, o vėliau medinės perdangos, sijos, kitos detalės išgrobstytos. 2005 m. iš arklidžių liko tik pamatai. Kaminskų name kitados buvo kolūkio raštinė, vėliau įsikūrė vaikų darželis. Žlugus Obelaukių žemės ūkio bendrovei, bei užsidarius vaikų darželiui, pastatai buvo suniokoti. Tokiu būdu sunyko seniausi kaimo pastatai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Obelių Priemiestis

**Obelių Priemiestis ** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, šiaurės vakariniame Obelių miesto pakraštyje, prie kelio  ir Rastupio upelio. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Galerija

Obelių Priemiestis, Lithuania - panoramio (35).jpg|Daugiabutis
Obelių Priemiestis, Lithuania - panoramio (5).jpg|Obelių malūnas
Obelių Priemiestis, Lithuania - panoramio (22).jpg


## Šaltiniai
Ožkasviliai

**Ožkasviliai** – kaimas Marijampolės savivaldybės vakaruose, 2 km į rytus nuo Balsupių. Rytiniu pakraščiu prateka Paikis.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pabalvė

:: *Apie kaimą Šiaulių rajone žr. [[Pabalvė (Šiauliai)]]*.

**Pabalvė** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Tryškių, šalia kelio . Buvusi rytinė kaimo dalis yra Šiaulių rajone.

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimas 1563 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Padainupys

**Padainupys** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Mastaičių, kelių  ir  sankryžoje.

## Istorija

1933 m. kaime vietos Šaulių iniciatyva buvo pastatytas paminklas lakūnų Stepono Dariaus ir Stasio Girėno skrydžiui atminti.
Paminklas nugriautas apie 1950 m. ir užkastas netoliese, lauke. Atstatytas 1989 m. Padainupio kaimo gyventojų iniciatyva.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Padubysys I

**Padubysys I** (iki 2017 m. ***Padubysys***) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Seredžiaus, dešiniajame Dubysos krante (kitame krante yra Vilkijos Padubysys Kauno rajone). Seniūnaitijos centras. Stūkso Padubysio dvaro liekanos, išlikęs ir prižiūrimas Padubysio vandens malūnas (pastatytas apie 1920 m.).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pranas Virakas (1871–1966), spaudos bendradarbis, tautosakos rinkėjas, bibliotekininkas, kelių laikraščių redaktorius
* Vilhelmas Vaičekauskas (1936–2009), teatro ir kino aktorius, gimęs Padubysyje.


Padubysys I, ženklas.JPG|Į Padubysį atvykstama žvyrkeliu
Padubysys I, ūkio darbai.JPG|Žemės apdirbimas prie pagrindinės gatvės


## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Padvarionys (Vilnius)

**Padvarionys** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
Katažina Zvonkuvienė (g. 1980 m.) –  dainininkė, muzikos pedagogė.

## Šaltiniai
Paežerė

**Paežerė** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Viešvėnų, šalia pietrytinių Telšių pakraščių, Masčio ežero ir Mastupio upelio. Kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagardė

**Pagardė** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Sedos, prie Varduvos upės ir kelio . Nutiestas Pagardės tiltas. Seniūnaitijos centras.

## Etimologija

Antanas Salys manė, kad kaimo vardas kilęs nuo upelio *Gardė* (tikriausiai dabartinis Cedronas, Varduvos intakas, dar vadintas Pagardeniu).

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Padustis

**Padustis** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietvakarius nuo Antalieptės, kairiajame Šventosios upės krante. Yra kapinės ir kalva, žmonių vadinama „Kartuvių kalnu“.

## Istorija

Vietovė pirmą kartą paminėta 1585 m. Ukmergės pavieto knygose. Buvęs Turčinų, Taujanskų dvaras, 1725 m. nupirktas Antalieptės bažnyčios fundatorių grafų Strutinskių. 1912 m. kaimas išsiskirstė į viensėdžius. 1865 m. kaime įsteigta Antalieptės valsčiaus pradžios mokykla, 1919 m. perkelta į Antalieptę. Iki 1919 m. kaime buvo Antalieptės valsčiaus būstinė. Sovietinės okupacijos 1941–1951 metais buvo represuoti 83 šio kaimo gyventojai.

## Gyventojai

## Šaltiniai

* Vytautas Indrašius. „Antalieptės kraštas“, dalis II, 2009 m., psl. 77–236.
Padvarionys (Trakai)

**Padvarionys** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 8 km į vakarus nuo Trakų, tarp ežerų (Viesai, Alsakys, Linžeris, Karaciškių ežeras). Seniūnaitijos centras. Ties kaimu jungiasi keliai  ir .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagiai

**Pagiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Kražių.

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimas 1575 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagrybis

**Pagrybis** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Kaltinėnų, kairiajame Akmenos krante, prie jos intako Grybupio žiočių (upelis ir davė kaimui pavadinimą). Yra biblioteka. Kaime stūkso taisyklingo kūgio formos Pagrybio piliakalnis, vadinamas ir Skuburkalniu ar Skuburlės vardu. Nuo piliakalnio, šiaurės pusėn plyti kelių kilometrų skersmens duburys, jame telkšojo ežeras, kuris nuseko, kai Akmena savo vaga išrausė protaką. Ežero dugne dar ir dabar randama gintarų. Pagrybio kapinynas.

## Istorija

Pagrybyje 1980–1982 m. vyko archeologiniai kasinėjimai kapinyne, jame rasta virš dviejų šimtų V–VI a. kapų su gausiomis įkapėmis, taip pat VII–XIII a. radinių. 1562 metų Karšuvos valsčiaus inventoriuje nurodoma, jog čia gyvena Žemaitijos vyskupo pavaldiniai, tačiau pats Pagrybis neminimas. Tik 1578 metais, Raseinių žemės teismo akte pirmą kartą paminimas kaimo vardas. 1662 metais kaime buvo 8, 1778 – 10 kiemų. 1923 metais kaime surašyti 75 gyventojai.

Sovietmečiu prie Pagrybio buvo prijungti Paskuburlio ir Pakaltenio kaimai, tada jis tapo kolūkio centru.

## Gyventojai

## Galerija

PagrybioPiliakalnis.JPG|Pagrybio piliakalnis
Pagrybis, piliakalnis.JPG|Sutvarkytas piliakalnis, 2020 m.
Pagrybis, prie kelio.JPG|Kelias Pagrybyje
Pagrybis, sodyba prie piliakalnio.JPG|Vienkiemis šalia piliakalnio


## Šaltiniai
Pajuodupis

**Pajuodupis** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Dainavos, šalia Juodupės ir Versekos santakos (Eišiškių HE tvenkinys). Seniūnaitijos centras. Ties kaimu kertasi keliai ,  ir .

## Istorija

XIX a. pab. – kaimas ir šlėktų *[[okolica]]* Lydos apskrities Eišiškių valsčiuje, Versekos apylinkėje. Priklausė Ladatiškių dvarininkams Adamavičiams. 1971 m. prie Pajuodupio prijungtos Ladatiškės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalnė (Šilutė)

**Pakalnė** – kaimas Šilutės rajono savivaldybės pietvakariuose, 3 km į šiaurės vakarus nuo Rusnės, Rusnės saloje Nemuno deltos regioniniame parke. Iš pietryčių į šiaurės vakarus teka Pakalnės upė – viena Nemuno deltos atšakų, tekanti tarp Skirvytėlės ir Atmatos. Seniūnaitijos centras. Kaimo turizmo sodybos „Pakalnės vingis“ ir „Pakalnė“. Pakalnės vėtrungė pavaizduota Rusnės herbe.

## Padavimas

Pasakojama, kad kadaise kaime gyveno našlė su sūnumi, kuris buvo geras šaulys. Vieną rytą būdamas arti dumburio, jis pastebėjo besimaudant du skaisčiai baltus balandžius. Pasigėrėjęs, jis ėmė ropoti arčiau ir prie krūmų rado du ryšulėlius moteriškų drabužių. Bežiūrinėdamas išgirdo moteriškus balsus ir pamatė dvi mergeles, skubančias į krantą. Tuomet griebė savo radinį ir paskubo namo, bet vienus baltus marškinius pametė.

Mergelės verkdamos ėmė prašyti jaunuolio sugrąžinti jų drabužius. Galiausiai arti namų vaikinas atlyžo ir grąžino mažiau gražiai merginai jos daiktus. Tuo tarpu gražesnioji nei maldaudama, nei verkdama neišprašė savo drabužių. Vaikinas juos užrakino namuose, stalinėje, ir motinai padavė raktą, prisakydamas, kad jokiu būdu neduotų mergelei to rakto, kitaip žūsianti.

Mergina apsigyveno pas vaikiną ir jo mamą, apsiprato, padėdavo ūkyje. Jaunuolis ją pamilo ir paprašė rankos. Mergelė sutiko. Vestuvių dieną ji buvo nuostabiai graži, akys priminė jūros mėlynę. Jie sėkmingai susituokė, susilaukė 4 vaikelių.

Praėjus 5 metams vyras išvyko Tilžėn. Likusi žmona paprašė anytos bent kartą parodyti jos drabužius, kuriuos ilgus metus vyras slepiąs. Jos prašymams, bučiavimams ir ašaroms senutė vistik nusileido, bet vos tik gražuolė palietė savo drabužius, suriko iš džiaugsmo ir žuvo kaip rūkas. Sugrįžęs vyras baisiai nuliūdo, dar bandė ieškoti apylinkėse, bet veltui.

Apie šią vandens mergelę daugiau niekas negirdėjo. Tik vasaros naktimis girdėti rauda – galbūt ne laiku palikusi šį pasaulį velionio dvasia, ieškanti ir niekaip nerandanti savo mylimosios.

## Gyventojai

## Žemėlapis

## Šaltiniai
Pakenė

**Pakenė ** (arba ***Pakinė***) – kaimas Vilniaus rajono savivaldybės pietryčiuose, 1 km į vakarus nuo Kenos, prie kelio . Veikia Pakenės Česlovo Milošo pagrindinė mokykla, Pakenės geležinkelio stotelė.

## Gyventojai


Pakenė 2024a.jpg | Pakenės geležinkelio stotelė
Pakenė 13145, Lithuania - panoramio (1).jpg | Pakenės gatvelė


## Šaltiniai
Pakėvis

**Pakėvis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Vaiguvos, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Išlikę Pakėvio dvaro rūmai, buvusios Pakėvio Šv. Teklės bažnyčios (pastatyta 1825 m.) ir laidojimo koplyčios griuvėsiai.

Pakėvio spanguolynas – botaninis draustinis.

## Etimologija

Netoliese yra Kėvės ežeras, nuo kurio vardo ir kilo kaimo pavadinimas (vandenvardinis vietovardis).

## Istorija

Pakėvis minimas nuo 1585 m. Nuo 1685 m. Beržėnų dvaro aktuose minimas Pakėvio dvaras.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Vytautas Kalašinskas (1937–), inžinierius, vadovas, asociacijos „Linava“ prezidento patarėjas.
* Liudvikas Adomas Jucevičius (1813–1846), etnografas, tautosakininkas, istorikas.

## Šaltiniai

*