open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gudelių II valsčius

**Gudelių II valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Gudelių miestelis į rytus nuo Marijampolės.

## Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo. 1930 m. spalio 21 d. reformuotas į Gudelių valsčių.

|-
| 1923 m.  || 93 || 3138 || 553 || || 29 gyvenvietės 
|}

## Gyvenvietės

Valsčiaus kaimai:

* Beržynas k.
* Būdininkai k.
* Gelčiai k.
* Gražiškiai k.
* Kalnynai k.
* Kampiniai k.
* Kruopinė k.
* Leiciškiai k.
* Makrickai k.
* Naujiena k.
* Naujoji Ūta k.
* Navikai k.
* Pilotiškės k.
* Pušiniai k.
* Rudėnai k.
* Skirptiškė k.
* Šlavanta k.
* Vazniškiai k.


## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 3138 žmonės:
* Lietuviai - 96,36% (3024);
* Vokiečiai - 2,77% (87);
* Žydai - 0,7% (22);
* Kiti - 0,15% (5).

## Šaltiniai
Aknystos valsčius

**Aknystos valsčius** () – valsčius pietryčių Latvijoje, iki 1921 m. buvęs šiaurės rytų Lietuvoje. Centras – Aknysta.

## Istorija

Įkurtas 1863 m. Kauno gubernijoje (). Po I pasaulinio karo atiteko Lietuvai ir buvo Rokiškio apskrityje. 1921 m. pagal Lietuvos-Latvijos sienų sutartį Lietuva Aknystos valsčių perdavė Latvijai.

|-
| 1877 m. || || 1991 || 131 kiemas  || 2 seniūnijos || 38
|}

## Žymūs žmonės

|-
| 1899 || Skardupys || Jonas Mikėnas, karo lakūnas, skulptorius || 1988
|-
| 1901 || Skardupys || Juozas Mikėnas, skulptorius || 1964
|}

## Šaltiniai
Ohangvenos regionas

**Ohangvenos regionas** () – vienas iš 14-os Namibijos regionų, esantis šalies šiaurinėje dalyje, prie sienos su Angola. Administracinis centras – Enhana. Plotas 10 709 km².

Regionas skirstomas į 10 apygardų. Šiaurėje Ohangvenos regionas ribojasi su Kunenės provincija, vakaruose – Omusačio, pietuose – Ošikoto, pietvakariuose – Ošanos, rytuose – Okavango regionais.

## Šaltiniai
Kunenės regionas

**Kunenės regionas** () – vienas iš 13-os Namibijos regionų, esantis šalies šiaurinėje dalyje, prie Atlanto vandenyno. Administracinis centras – Opuvas. Plotas 115 616 km². Regione daugumą sudaro himbų tautos atstovai.

Regionas skirstomas į 6-ias apygardas. Šiaurės rytuose Kunenės regionas ribojasi su Erongo, Ošanos, Ošikoto, rytuose – Otdžozondžupos, pietuose – Erongo regionais.

## Šaltiniai
Galintėnai

**Galintėnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Nemunaičio. Į rytus nuo kaimo telkšo Gailinto ir Gailintėnų ežerai, vakarų pusėje auga Noškūnų miškai. Stūkso Galintėnų kalnas (168 m). Praeina Makniūnų–Nemunaičio kelias.

Kaime rastas Galintėnų kapinynas.

## Etimologija
Pirminė vietovardžio forma turėjusi būti **Gailintėnai* ir suteikta pagal šalia telkšantį *Gailinto* ežerą. Ežero pavadinimas jotvingiškos kilmės (*gaylis* = „baltas“).

## Istorija
Baudžiavos metais buvo karališkasis kaimas. 1863 m. sukilimo metu kaimo šiaurėje sukilėliai susidūrė su caro kariuomene. Žuvę sukilėliai palaidoti prie raisto, kuriam prigijo Kapynbalės pavadinimas. XIX a. pab. minimas kaip kaimas Trakų apskrityje, Aleksandravos (Alovės) valsčiuje, priklausė Nemunaičio dvarui.

Nuo 1918 m. veikė Galintėnų pradinė mokykla.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Galintėnuose gimė literatūros tyrinėtojas, kritikas, žurnalistas, redaktorius, rašytojas Julius Būtėnas (1908–1999).

## Šaltiniai
Empire: Total War

**Empire: Total War** – 2009 m. išleistas kompiuterinis strateginis žaidimas, penktasis iš „Total War“ serijos. Žaidime yra dvylika frakcijų, už kurias galima žaisti. Veiksmas vyksta Europoje, Šiaurės Afrikoje, Azijos dalyje, Amerikoje, Indijoje XVIII a.

## Frakcijos
Žaidimo pradžioje galima pasirinkti vieną iš dvylikos frakcijų:
* Didžioji Britanija (*Great Britain*)
* Prancūzija (*France*)
* Jungtinės provincijos (*United Provinces*)
* Ispanija (*Spain*)
* Švedija (*Sweden*)
* Abiejų Tautų Respublika (*Polish–Lithuanian Commonwealth**')
* [[Prūsija]] (*Prussia*)
* [[Austrija]] (*Austria*)
* [[Rusija]] (*Russia*)
* [[Otomanų imperija]] (*Ottoman Empire*)
* [[Maratos Konfederacija]] (*Maratha Confederacy*)
* [[Mogolų imperija]] (*Mughal Empire'')
Sibiro chanatas

**Sibiro chanatas** – totorių kilmės chanatas Vakarų Sibire, tarp Uralo kalnų ir Jenisiejaus upės. Gyvavo nuo XV a. pab. iki 1598 m. Sostinė – Čimgi Tura, vėliau – Kašlykas. Tai buvo toliausiai į šiaurę nutolusi musulmonų valstybė. Alternatyvūs pavadinimai – **Tiumenės chanatas** (1468–1495), **Iskersko jurtas** (1495–1582).

Sibiro chanatas susiformavo nusilpus Džoči palikuonių valdomai Aukso Ordai. Pirmuoju chanato chanu tapo Čaimuga iš Čimgi Turos (dab. Tiumenė). Jis užėmė teritoriją tarp Tobolo ir Irtyšiaus. Dėl to kilo karas tarp mongolų ir totorių. Mongolų chanas Ibakchanas užėmė Čimgi Turą, tačiau totoriai įkūrė naują sostinę Kašlyke. Per visą chanato gyvavimo laikotarpį nuolat vyko karai tarp mongolų kilmės šaibanidų klano ir totorių taibugidų klano.

1552 m. Rusijai užėmus Kazanę tabugidų klano chanas Jadigaras bandė siekti taikos su Rusija, tačiau buvo nuverstas šaibanidų chano Kučiumo. Jis siekė islamizuoti Sibiro totorius, praktikavusius šamanizmą. Jis sugriovė rusų pirklių postus, todėl į chanatą karinę ekspediciją pasiuntė Jermakas. 1584 m. Kučiumo armija nukovė Jermaką ir iš dalies atstatė savo valdžią. Tačiau rusai palaipsniui užkariavo visą Sibiro chanatą, 1598 m. nugalėtas Kučiumas pasitraukė į Nogajų Ordą.
Klebiškio valsčius

**Klebiškio valsčius** (; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Klebiškis, kurį laiką – Ingavangis.

## Istorija

Valsčius buvo įkurtas XIX a. Nuo 1867 m. iki 1914 m. priklausė Lenkijos Kongreso karalystės, Suvalkų gubernijos, Marijampolės apskričiai. Panaikintas apie 1933 m.

|-
| 1923 m.  || 131 || 5537 || 975 || || 69 gyvenvietės 
|}

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 5537 žmonės:
* Lietuviai - 97,4% (5395);
* Vokiečiai - 1,9% (106);
* Kiti - 0,65% (36).

### Žymūs žmonės

|-
| 1873 || Giniūnai || Juozas Laukaitis, kunigas, poetas || 1952
|}

## Šaltiniai

* Aruodai.lt
Kvietiškio valsčius

**Kvietiškio valsčius** (; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Kvietiškis ir Aleksandravas (Rakališkė).

## Istorija

Valsčius buvo įkurtas XIX a. Nuo 1867 m. iki 1914 m. priklausė Lenkijos Kongreso karalystės, Suvalkų gubernijos, Marijampolės apskričiai. 1918 m. pabaigoje sudarytas valsčiaus komitetas.

1931 m. sausio 1 d. Kvietiškio valsčius kartu su Šunskų valsčiumi sujungtas į Marijampolės valsčių, šiaurinė dalis Kvietiškio valsčiaus perduota Sasnavos valsčiui.

|-
| 1888 m.  || || 7541 || || ||
|-
| 1923 m.  || 85 || 5148 || 721 || || 34 gyvenvietės 
|}

## Vadovai
* J. Josiukas, tarybos pirmininkas (1918)

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 5148 žmonės:
* Lietuviai – 90,26% (4647);
* Vokiečiai – 5,7% (295);
* Žydai – 1,88% (97);
* Kiti – 2,1% (109).

### Žymūs žmonės

|-
| 1853 || Narto Naujiena || Tomas Astramskas, leidėjas, publicistas || 1921
|-
| 1898 || Zariečkos || Vincas Giriūnas, karininkas || 1943
|}

## Šaltiniai

* Aruodai.lt
*
Liubavo valsčius

**Liubavo valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Liubavas.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. pradžioje. 1905 m. gruodžio 11 d. valstiečiai užpuolė Liubavo valsčiaus valdybą ir sunaikino dokumentus.

XX a. pokariu valsčiuje veikė Tauro apygarda. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kalvarijos rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1888 m.  || || 5630 || || ||
|-
| 1923 m.  || 84 || 3771 || 656 || || 54 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 85 || 3945 || || 10 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 89 || || || 6 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Andrius Jurkynas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės
* Aruodai.lt (gyvenvietės)

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 3771 žmonės:
* Lietuviai – 79,66% (3004);
* Lenkai – 14,7% (555);
* Vokiečiai – 3,15% (119);
* Žydai – 2,38% (90);
* Kiti – 0,07% (3).

### Žymūs žmonės

|-
| 1873 || Klinavas || Vincas Jokubynas, visuomenės veikėjas || 1958
|-
| 1906 || Trempiniai || Antanas Venclova, poetas, prozininkas || 1971
|-
| 1941 || Salaperaugis || Marija Baltrėnienė, etnomuzikologė ||
|}

## Šaltiniai
Mikališkių valsčius

:: *Apie valsčių panašiu pavadinimu Baltarusijoje žr. [[Mikailiškių valsčius]].*

**Mikališkių valsčius** (; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Mikališkės, vėliau – Paskrynupys, Jiestrakis.

## Istorija

Valsčius buvo įkurtas XIX a. Nuo 1867 m. iki 1914 m. priklausė Lenkijos Kongreso karalystės, Suvalkų gubernijos, Marijampolės apskričiai. Panaikintas apie 1933 m.

|-
| 1888 m.  || || 7223 || || ||
|-
| 1923 m.  || 147 || 4753 || 852 || || 62 gyvenvietės 
|}

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 4753 žmonės:
* Lietuviai – 99,15% (4713);
* Žydai – 0,56% (27);
* Kiti – 0,27% (13).

### Žymūs žmonės

|-
| 1925 || Pavasakė || Juozas Bartninkas, veterinarijos gydytojas ||
|-
| 1936 || Šarabūdė || Justinas Antanas Dobilas, veterinarijos gydytojas ||
|}

## Šaltiniai

* Aruodai.lt
Irkai

**Irkai** () – senovinė tauta, minima Herodoto „Istorijoje“. Pagal ją aprašomi kaip gyvenantys tisagetų kaiminystėje, basiverčiantys miško žvėrių medžiokle. Yra įvairių irkų tapatumo versijų: siejami su jugrais, Djakovo kultūra, Gorodeco kultūra.

Pomponijus Mela ir Plinijus Vyresnysis irkus, matyt, klaidingai, įvardino kaip tirkus.

## Šaltiniai
Chantai

**Chantai** (seniau dar vadinti ostiakais) – Sibiro tauta, gyvenanti Obės baseine, dabartinėje Rusijos Chantų Mansijos srityje (istorinė Jugros žemė). Taip pat dalis gyvena Tiumenės srityje, Jamalo-Nencų apygardoje, Tomsko srityje. Kalba ugrų grupei priklausančia chantų kalba, nors gyvenantys miestuose vartoja ir rusų kalbą.

Chantai siejami su archeologine Andronovo kultūra. Galimai susiję su Herodoto minimais irkais. Nuo XI a. minimi rusiškuose šaltiniuose kaip jugrai. XV–XVI a. chantų kunigaikštystės įėjo į Sibiro chanatą. Vieningos valstybės niekad nesudarė, gyveno klanais. XVII–XIX a. chantams bandyta primesti krikščionybė, tačiau jie išlaikė savus papročius. Tarybiniais metais pradėtas priverstinis chantų kolektyzavimas, šamanai, klanų vadai bausti kaip buožės. 1933 m. chantai surengė Kazymo sukilimą. Vėliau padėtis sušvelnėjo, gyventojams suteikta dalinė autonomija.

Chantai tradiciškai verčiasi elnininkyste, žvejyba, medžiokle, rankiojimu, prekiauja miško gerybėmis. Chantų tikėjimas šamanistinis, nors dabar kiek persimaišęs su stačiatikybe.
 

Image:Khanty beauty.jpg|Chantės
Image:Ostyak.jpg|Chantas, besilankantis Tomske
Image:Khanty children in front of a reindeer sledge.jpg|Chantų vaikai
Image:Kogalym Hant.jpg|Elnių augintojų chantų šventėje Kogalyme


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Chantai
* Chantų daina
* Spalvos chantų kultūroje (rusų k.)
Baltarusijos futbolo supertaurė

**Baltarusijos futbolo supertaurė** () – Baltarusijos futbolo trofėjus, dėl kurio varžosi praėjusių metų šalies čempionas ir taurės laimėtojas (arba jos finalininkas, jei pirmenybes ir taurę laimėjo tas pats klubas).

## Istorija

Pirmoji Baltarusijos futbolo supertaurė buvo įsteigta dar sovietmečiu 1984 m. kaip Sezono taurė. Ji vyko iki 1994 m., bet po to buvo nutraukta. Trofėjus vėl atkurtas 2010 m., jo rungtynės vyksta metų pradžioje kaip sezono atidarymo rungtynės.

## Titulai

Per 2010–2024 m. supertaurę iš viso yra laimėjusios 5 komandos, daugiausia – BATE Borisov (8 kartus).

|-
| BATE Borisov || 8 || 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2022
|-
| Dinamo Brest || 3 || 2018, 2019, 2020
|-
| Sahter Soligorsk || 2 || 2021, 2023
|-
| Torpedo Zodino || 1 || 2024
|-
| FK Gomel || 1 || 2012
|-
| Dinamo Minsk || 1 || 2025
|}

## Rungtynės

|-
|  || Dinamo Minsk || Fandok Bobrujsk || 5-3
|-
| 1995–2009 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || BATE Borisov || Naftan Novopolock || 0-0 (baud. 3-2)
|-
|  || BATE Borisov || Torpedo Zodino || 3-0
|-
|  || FK Gomel || BATE Borisov || 2-0
|-
|  || BATE Borisov || Naftan Novopolock || 1-0
|-
|  || BATE Borisov || FK Minsk || 1-0
|-
|  || BATE Borisov || Sahter Soligorsk || 0-0 (baud. 3-0)
|-
|  || BATE Borisov || Sahter Soligorsk || 2-1
|-
|  || BATE Borisov || Torpedo Zodino || 3-1
|-
|  || Dinamo Brest || BATE Borisov || 2-1
|-
|  || Dinamo Brest || BATE Borisov || 3-1
|-
|  || Dinamo Brest || Sahter Soligorsk || 2-0
|-
|  || Sahter Soligorsk || BATE Borisov || 0-0 (baud. 5-4)
|-
|  || BATE Borisov || Sahter Soligorsk || 1-0
|-
|  || Sahter Soligorsk || FK Gomel || 1-0
|-
|  || Torpedo Zodino || Dinamo Minsk || 0-0 (baud. 4-3)
|-
|  || Dinamo Minsk || Neman Grodno || 2-0
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rsssf.org
** Belarus - List of Super Cup Finals (before independence)
** Belarus - List of Super Cup Finals (since independence)
* Belarus: Super Cup (Soccerway.com)
* Суперкубок Беларуси (Kick-off.by)
* Матчи за Суперкубок Беларуси (Football.by)
Sasnavos valsčius

**Sasnavos valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Sasnava.

## Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo. 1931 m. prijungta dalis naikinamo Kvietiškio valsčiaus. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Šunskų valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Kazlų Rūdos rajonui (5 apylinkės) ir Marijampolės rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 67 || 3277 || 627 || || 47 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 161 || 8612 || || 18 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 133 || || || 10 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* Juozas Černius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

1923 m. valsčiuje buvo:

* Aukštoji, k.
* Avižinė, k.
* Barštinė, k.
* Barsukinė, k.
* Čisava, k.
* Elzbietiškis, k.
* Gelumbiškiai, k.
* Gluškabūdė, k.
* Išdagėliai, k.
* Kantališkiai, k.
* Kleviniai, k.
* Klevinkalnis, k.
* Kuzai, k.
* Lapiškiai, k.
* Lasiškiai, k.
* Obelinė, k.
* Bitikai, k.
* Pasieniai, k.
* Paraišupys, k.
* Pagelumbiškis, k.
* Pavengliska, k.
* Račyliškė, k.
* Rudiškiai, k.
* Sasnava, mstl.
* Smilgiai, k.
* Surgučiai, k.
* Svirnaviečiai, k.
* Topeliškės, k.
* Uosupėlis, k.
* Utalinka, k.
* Varnabūdė, k.
* Voveriškės, k.


## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 3277 žmonės:
* Lietuviai - 96,6% (3167);
* Vokiečiai - 2,1% (69);
* Žydai - 0,48% (16);
* Kiti - 0,76% (25).

### Žymūs žmonės

|-
| 1877 || Selemos Būda || Jonas Grinius, knygnešys || 1954
|-
| 1884 || Navasodai || Jonas Reitelaitis, kunigas, istorikas || 1966
|-
| 1926 || Čisava || Adelė Laigonaitė, kalbininkė || 2005
|-
| 1932 || Surgučiai || Petras Deltuva, skulptorius, rašytojas, poetas ||
|-
| 1934 || Surgučiai || Kazimieras Juozas Ambrasas, kunigas, literatūros tyrinėtojas, publicistas, vertėjas || 2023
|-
| 1949 || Čysta Būda || Kazimieras Muckus, biofizikas ||
|}

## Šaltiniai
Šunskų valsčius

**Šunskų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Šunskai (kurį laiką – Mokolai).

## Istorija

Valsčius buvo įkurtas XIX a. 1931 m. sausio 1 d. Šunskų valsčius kartu su Kvietiškio valsčiumi sujungtas į Marijampolės valsčių. Šunskų valsčius atkurtas 1947 m. lapkričio 6 d. iš dalies Marijampolės valsčiaus, dalies Sasnavos valsčiaus ir dalies Kazlų Rūdos valsčiaus. Valsčius galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Marijampolės rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1888 m.  || || 6732 || || ||
|-
| 1923 m.  || 116 || 4459 || 841 || || 46 gyvenvietės 
|-
| 1949-01-01  || 77 || || || 5 apylinkės  ||
|}

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

1923 m. valsčiuje buvo:

* Balsupiai, k.
* Barsukinė, k.
* Bliūdžiškiai, k.
* Briediškiai, k.
* Cykakalnis, k.
* Dielinė, k.
* Grybinė, k.
* Gustabūdis, k.
* Katiliškiai, k.
* Kidoliškiai, k.
* Kuktiškiai, k.
* Lūginė, k.
* Lipniškiai, k.
* Marciniškiai, k.
* Meškučiai, k.
* Mikalinė, k.
* Milčiškiai, k.
* Mokolai, k.
* Mokolų Naujiena, k.
* Obelinė, k.
* Obšrūtėliai, k.
* Ožkasviliai, k.
* Pabaigai, k.
* Paikiškiai, k.
* Pakusinė, k.
* Patašiškės, k.
* Pietariai, k.
* Puskepuriai, k.
* Samsoniškės, k.
* Steiniškiai, k.
* Strazdiškiai, k.
* Stūriškiai, k.
* Svirnaviečiai, k.
* Šunskai, mstl.
* Tarpučiai, k.
* Tursučiai, k.
* Uosupis, k.
* Užkirčiai, k.
* Vekeriotiškė, k.


## Gyventojai

### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 4459 žmonės:

* Lietuviai – 98,45% (4390);
* Vokiečiai – 1% (48);
* Kiti – 0,47% (21).

### Žymūs žmonės

|-
| 1840 || Ašmonai || Vincentas Senkus, kunigas || 1911
|-
| 1880 || Balsupiai || Pijus Bielskus, kunigas, profesorius || 1958
|-
| 1884 || Piliakalniai || Mykolas Brundza, kunigas || 1938
|-
| 1890 || Puskepuriai || Juozas Papečkys, karininkas, teisininkas || 1942
|-
| 1898 || Meškučiai || Kazys Ališauskas, karininkas || 1979
|-
| 1903 || Katiliškiai || Petras Katilius, matematikas || 1995
|}

## Šaltiniai
Višakio Rūdos valsčius

**Višakio Rūdos valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Višakio Rūda.

## Istorija

Skirtingi šaltiniai nurodo įvairią valsčiaus panaikinimo datą – 1928 m., 1931 m. arba 1933 m.

|-
| 1923 m.  || 148 || 2971 || 645 || || 28 gyvenvietės 
|}

## Gyvenvietės

Valsčiuje buvo:
* Agurkiškė k.
* Beržiniškė k.
* Gulioniškė k.
* Judrarūdė k.
* Kazliškiai k.
* Klampupiai k.
* Kajackai k.
* Kūjai k.
* Marackai k.
* Naudžiai k.
* Paskarlupiai k.
* Runkiai k.
* Prūsokai k.
* Senasis Būdvietis k.
* Senažiškė k.
* Skindeliškė k.
* Vandeniai k.
* Višakio Rūda k.

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 2971 žmonės:
* Lietuviai - 96% (2853);
* Žydai - 2,69% (80);
* Kiti - 1,27% (38).

### Žymūs žmonės

|-
| 1871 || Beržiniškė || Juozas Damijonaitis, pedagogas || 1926
|-
| 1885 || Prūsokai || Teodoras Kučinskas, visuomenės veikėjas || 1966
|-
| 1886 || Runkiai || Pranas Dovydaitis, ministras pirmininkas || 1942
|-
| 1907 || Runkiai || Jurgis Dovydaitis, tautosakininkas || 2001
|-
| 1920 || Plačkojai || Vytautas Juozas Bieliauskas, psichologas, filosofas ||
|-
| 1949 || Senažiškė || Vytautas Martinaitis, energetikos inžinierius ||
|}

## Šaltiniai
Vegerių valsčius

**Vegerių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Vegeriai.

## Istorija

Mažeikių apskrities Vegerių valsčius sudarytas 1920 m. pradžioje tuomet panaikinto Klykolių valsčiaus dalies pagrindu; 1931 m. dalis teritorijos priskirta Akmenės valsčiui.

1947 m. lapkričio 6 d. valsčius panaikintas, jo pagrindu atkurtas Klykolių valsčius.

|-
| 1923 m.  || 78 || 2052 || 437 || || 21 gyvenvietė 
|-
| 1932 m. || 68 || 3500 || || 5 seniūnijos  ||
|}

## Vadovai
* Julius Deimantas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai

1923 m. valsčiuje gyveno 2052 žmonės:
* Lietuviai – 68,71% (1410);
* Latviai – 12,96% (266);
* Rusai – 12,52% (257);
* Žydai – 4,97% (102);
* Kiti – 0,83% (17).

## Šaltiniai
Raudenio valsčius

**Raudenio valsčius** (arba ***Rudaukos valsčius***; ; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje. Centras – Raudenis, vėliau – Nemunaičiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas XVIII a. pabaigoje Rudaukos vardu. Nuo 1867 m. iki 1914 m. priklausė Lenkijos Kongreso karalystės, Suvalkų gubernijos, Kalvarijos apskričiai. 1870 m. gegužės 31 d. prie valsčiaus buvo prijungti keli Liudvinavo valsčiaus kaimai. Panaikintas apie 1933 m.

|-
| 1888 m.  || || 3798 || || ||
|-
| 1923 m.  || 83 || 2810 || 479 || || 49 gyvenvietės 
|}

## Gyvenvietės

Valsčiaus kaimai:

* Aukštoji Bukta k.
* Brukai k.
* Butanavičiai k.
* Dominiškiai k.
* Ilgalauka k.
* Ivantiškiai k.
* Ivoškai k.
* Jakimavičiai k.
* Jaurinė k.
* Juniškiai vs.
* Jusevičiai k.
* Kamšai k.
* Karališkiai k.
* Kvietkinė k.
* Mikališkiai k.
* Nemunaičiai k.
* Pabalinė k.
* Pagrandai k.
* Pajaujiškiai k.
* Pakirsniai k.
* Palnyčia k.
* Patrakinė k.
* Raudenis k.
* Raudeniškiai k.
* Rūdelė k.
* Santaka k.
* Slabatka k.
* Sūsninkai k.
* Štakmanavas k.
* Tabarauskai k.
* Trakai k.
* Vicentiškiai k.
* Zapalimai k.
* Zubriai k.


## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 2810 žmonės:
* Lietuviai – 95,76% (2691);
* Vokiečiai – 1,95% (55);
* Žydai – 1,95% (55);
* Kiti – 0,32% (9).

## Šaltiniai
Čysta Būda

**Čysta Būda** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Gavaltuvos.

## Istorija

1863 m. vasario 2 d. prie Čystos Būdos įvyko Čysta Būdos mūšis – pirmasis 1863–1864 m. sukilimo mūšis Lietuvoje. Nedidelis, daugiausia dalgiais ginkluotų, sukilėlių būrys, susikovęs su Dvyliktojo husarų pulko (vadas generolas majoras Dmitrijus Suchodolskis) eskadronais, buvo nugalėtas, apie 30 sukilėlių žuvo.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kazimieras Muckus (1949–), biofizikas.

## Šaltiniai
Žemės parlamentas

**Žemės parlamentas** () - federalinio subjekto įstatymų leidybos institucija (Parlamentas), teisėkūros subjektas Vokietijos federalinėse žemėse. Vokietijos Konstitucija (28, 54 str.) įvardija Žemių Tautos atstovybes (*Volksvertretungen der Länder*). Miestuose žemėse (*Stadtstaat*) gali būti Deputatų rūmai (Berlynas), Piliečių atstovybė (*Bürgerschaft*), pvz., Hamburgas ir Bremenas, kitur - Landtagai.

## Parlamentų narės moterys
2003 m. sausio duomenimis (arba vėliau):
* Baden-Viurtembergas (2006): 23,7 %
* Bavarija (2003 m. rugsėjis): 26,7 %
* Berlynas: 33,3 %
* Brandenburgas: (2006 m.) 43,0 %
* Bremenas: 45,0 %
* Hamburgas (2004): 33,9 %
* Hesenas (2003 m. vasaris): 30,9 %
* Meklenburgas-Priešakinė Pomeranija (2007): 25,4 %
* Žemutinė Saksonija (2003 m. vasaris): 33,3 %
* Šiaurės Reinas-Vestfalija (2005): 28,7 %
* Reino kraštas-Pfalcas: 31,7 %
* Saro kraštas: 33,3 %
* Saksonija: 35,0 %
* Sachsen-Anhalt: 31,3 %
* Schleswig-Holstein: 37,1 %
* Tiuringija: 34,1 %

## Nuorodos
* Žemių parlamentų rinkimų vadovas 
* Rinkimų sistemos bei rezultatai
Lygybė prieš įstatymą

**Lygybė prieš įstatymą** – tarpšakinis teisės principas. Ypač svarbus santykiuose su valstybės institucijomis. Tarptautiniuose žmogaus ir piliečių teisių dokumentuose ir Lietuvos Respublikos įstatymuose įtvirtintos žmogaus teisės turi būti įgyvendinamos ir užtikrinamos nepriklausomai nuo asmens savybių. Jas padeda įgyvendinti įvairios institucijos. Gali būti specialios, pvz., Lygių galimybių kontrolierius, esanti sudedamoji žmogaus teisių gynimo sistemos įvairiose Europos valstybėse (įskaitant ir Lietuvą) dalimi. Padeda kovoti su žmogaus teisių pažeidimais. Galutinis sprendimas dėl žmogaus teisių pažeidimo priimamas teisme.

## Visuotinė žmogaus teisių deklaracija
Visuotinė žmogaus teisių deklaracija:

;1 straipsnis
*Visi žmonės gimsta [[laisvė|laisvi]] ir lygūs savo orumu ir teisėmis. Jiems suteiktas protas ir [[sąžinė]] ir jie turi elgtis vienas kito atžvilgiu kaip [[brolis|broliai]].

== JAV ==
[[JAV Nepriklausomybės deklaracija]]:

*Visi žmonės gimsta lygūs, nes Kūrėjas suteikė jiems nenusavinamas teises – Gyvybę, Laisvę ir Laimės siekį''.

## Šaltiniai
Dirmeikiai

**Dirmeikiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Trykšių, prie Juodupio. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Gyvenvietėje rasta senovės Romos bronzinė laiptelinė segė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Leilėnai

**Leilėnai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Tryškių. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Leilėnuose 1944 m. vasario 24 d. gimė edukologas, vadybos teoretikas, socialinių mokslų daktaras Algirdas Garalis.

## Šaltiniai
Feliksavas

**Feliksavas** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietus nuo Žarėnų, Vismaldų miške, prie kelio Vismaldai–Rešketėnai. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Egidijus Laužikas

**Egidijus Laužikas** (g. 1959 m. liepos 6 d. Troškūnuose, Anykščių rajonas) – teisėjas, Vilniaus universiteto (VU) Teisės fakulteto dėstytojas, Teisėjų tarybos pirmininko pavaduotojas. 

## Biografija
1977 m. baigė Troškūnų vidurinę mokyklą. 1977-1982 m. baigė VU Teisės fakultetą, įgijo teisininko kvalifikaciją. Stažavosi užsienyje: Liono universitete (Prancūzija, 1996 m.), Prancūzijos teisėjų nacionalinėje mokykloje Paryžiuje (1998 m.), Tarptautiniame teisinio bendradarbiavimo centre Leidene (Nyderlandai, 2001, 2004 m.), Prancūzijos antstolių rūmuose (2001 m.).

1984–1988 m. Lietuvos TSR teisingumo ministerijos (vyresnysis) konsultantas, 1988–1995 m. Vilniaus miesto Spalio rajono teismo (Vilniaus 2-osios apylinkės teismo) teisėjas, pirmininko pavaduotojas, 1995–1997 m. Vilniaus apygardos teismo, 1997–1999 m. Lietuvos apeliacinio teismo teisėjas, nuo 1999 m. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjas.

1982–1984 m. VU TF Baudžiamosios teisės katedros asistentas, nuo 1993 m. VU Teisės fakulteto Civilinės teisės ir proceso, nuo 2009 m. rugsėjo 1 d. – VU TF Privatinės teisės katedros dėstytojas, lektorius. Dėsto kursą „Civilinis procesas“, veda seminarus, vadovauja darbams.

LR civilinio proceso kodekso projekto darbo grupės narys. Antstolių įstatymo, kitų LR įstatymų, Teismo sprendimų vykdymo instrukcijos projektų rengimo darbo grupių narys, Civilinio proceso kodekso tobulinimo darbo grupės narys. Jis taip pat yra Studijų kokybės centro egzaminų komisijos narys, Teisėjų mokymo ir veiklos vertinimo koordinavimo komisijos prie Teismų tarybos pirmininkas. Nuo 2008 metų Teisėjų tarybos narys, nuo 2010 m.- pirmininko pavaduotojas.

Paskelbė mokslinių ir teisinės praktikos straipsnių specializuotoje periodikoje, skaitė pranešimus tarptautinėse mokslinėse konferencijose civilinio proceso teisės klausimais Vilniuje (2002 ir 2004 m.), Sočyje (Rusija, 2004 m.), Jekaterinburge (Rusija, 2005 ir 2006 m.).

Jis yra Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Alumni draugijos narys ir šios draugijos Tarybos narys (nuo 2003 m.).

2010 m. lapkričio 26 d. išrinktas Teisėjų Tarybos pirmininko pavaduotoju.

2019 m. teisėsaugos sulaikytas kartu su grupe kitų teisėjų. Įtariamas atlikęs korupcines veikas. Kol vyksta tyrimas, teisėjo įgaliojimai sustabdyti.

Išsiskyręs. Dukros – teisininkė Irtautė Laužikaitė (g. 1983 m.) ir Ieva Laužikaitė (g. 1987 m.).

## Bibliografija
* Civilinio proceso teisė (2003–2005 m.), vadovėlis (2 tomai, bendraautoris).
* Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso komentaras (3 tomai bendraautoris), (2004–2005 m.), Justitia.

## Šaltiniai
Buitūnai

**Buitūnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietryčius nuo Kuktiškių, prie plento . Seniūnaitijos centras. Piečiau telkšo ežerai Gilužis, Striūpys, Liminas, eina Utenos–Švenčionėlių geležinkelis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukniai

**Lukniai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje; 9 km nuo Sudeikių, 7 km nuo Utenos. Kaimas yra prie Lukno ežero. Yra Luknių šilelis, neveikiančios kaimo kapinaitės. Čia 1987 m. pastatytas kryžius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Norvaišiai (Sudeikiai)

**Norvaišiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Sudeikių, tarp Bradesos ir Panolės upelių. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gaižiūnai (Užpaliai)

**Gaižiūnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Užpalių. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aggrotech

**Aggrotech** – muzikos stilius apjungiantis agresyvią, ritmingą ir šokių muziką.

XX a. paskutiniojo dešimtmečio pabaigoje susikūrė visiškai naujas muzikos stilius, dėka tokių atlikėjų kaip „Funker Vogt“, „Suicide Commando“, „Hocico“ ar „:wumpscut:“, kurie prieš tai grojo Dark Electro ir Electro-industrial. Dėl to pastarajame dešimtmetyje buvo stipriai paveikta techno muzika.

Greitos šokių ir ritminės melodijos su perkrautu ir stipriai pakeistu balsu, praleistu per vokoderį ar mikšerį, gavo angliška pavadinimą – *aggrotech*. Dažnai šis stilius turi industrial metal stiliaus elementų. Priešingai nei traktuojama, terminas atsirado JAV. Juo buvo apibūdinama antrojo grupės „Psyclon Nine“ albumo „I.N.R.I.“ (Dark Electro su gitaromis) muzika. Vokietijoje taip pat naudojamas terminas „Hellektro“.

## Atlikėjai
Viktoras Tiažkijus

**Viktoras Tiažkijus** (1957 m. lapkričio 27 d. Vilniuje – 2014 m. spalio 17 d. Vilniuje) – teisininkas, teisėtyrininkas laboralistas, Vilniaus universiteto docentas, buvęs Vilniaus universiteto Teisės fakulteto dekanas.

## Biografija
1983 m. Vilniaus universiteto Teisės fakulteto baigė teisės studijas, įgijo teisininko kvalifikaciją ir pradėjo dirbti Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Darbo teisės katedroje asistentu. 1985–1988 m. Maskvos universiteto (Lomonosovo vardo) Teisės fakulteto aspirantas. 1988 m. rugsėjo 30 d. apgynė disertaciją tema „Tipinės nuostatos ir valstybinės rekomendacijos tarybinės darbo teisės sistemoje“, teisės mokslų kandidatas (socialinių mokslų teisės krypties daktaras).

Nuo 1988 m. iki 1992 m. Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Darbo teisės katedros asistentas ir vyr. asistentas, nuo 1993 m. docentas, nuo 1992 m. Vilniaus universiteto Teisės fakulteto prodekanas, iki 2002 m. – Vilniaus universiteto Teisės fakulteto dekanas, nuo 1993 m. docentas, nuo 2009 m. rugsėjo 1 d. Privatinės teisės katedros docentas. Vilniaus universiteto Žurnalistikos instituto dėstytojas (pirmakursiams dėstė kursą „Darbo teisė“; studentams paskaitoje pasirodė neblaivus (viso kurso vardu savo nuogąstavimus išdėsčius kreipimesi į Vilniaus universiteto Komunikacijos fakulteto Žurnalistikos instituto vadovybę, iš Vilniaus universiteto Teisės fakulteto žurnalistams atsiųstas dėstyti kitas dėstytojas; už tai Tiažkijui jokių nuobaudų nebuvo paskirta). Iki 2006 m. Vilniaus komercinio arbitražo teismo pirmininkas, Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarijos Prezidento Valdo Adamkaus patarėjo pavaduotojas iki 2002 m..

1996 m. Pretendentas į kandidatus į Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjus.

Monografijos autorius, kelių darbų, Lietuvos Respublikos Darbo kodekso komentaro bendraautoris.

Vedęs. Žmona – Eglė Mickevičiūtė-Tiažkijienė, advokatės Eglės Mickevičiūtės-Tiažkijienės kontoros advokatė. Turi du sūnus: sūnus Konstantinas Tiažkijus – Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos Teisės sistemos departamento Teisės sistemos vystymo skyriaus vyriausiasis specialistas ; dukra – Viktorija Tiažkijūtė – moksleivė.

Mirė 2014 m. spalio 17 d. Vilniuje.

## Bibliografija
* Darbo teisė: teorija ir praktika, 1 t. Vilnius: Justitia, 2005
* Lietuvos Respublikos darbo kodekso komentaras (I tomas) I dalis. Bendrosios nuostatos. II dalis. Kolektyviniai darbo santykiai (autoriai Ipolitas Nekrošius, Viktoras Tiažkijus, Paulius Koverovas, Genovaitė Dambrauskienė, Daiva Petrylaitė). Vilnius: Justitia, 2003, 285 p.
* Tiažkijus V., Petravičius R., Bužinskas G. Darbo teisė. – Vilnius: Justitia, 1999 http://www.justitia.lt/index.php?open=knygos&sub=knyga&knygos_id=12&temos_id=5
* Tiažkijus V., Maculevičius J. Darbo santykių teisinis reguliavimas: pasaulinė patirtis ir Lietuvos praktika. Vilnius, 1997.

## Šaltiniai
Miežiškių valsčius

**Miežiškių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Miežiškiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo kaip *Mieškų* valsčius. 1926 m. vasario 9 d. pavadinimas pakeistas į *Miežiškių*, kadangi įrodyta, kad šis pavadinimas yra senesnis. 1931 m. rugpjūčio 12 d. Miežiškių valsčius panaikintas, o teritorija priskirta Panevėžio valsčiui.

Atkurtas 1947 m. lapkričio 6 d. iš dalies Panevėžio valsčiaus ir dalies Raguvos valsčiaus. Galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Panevėžio rajonui (7 apylinkės) ir Troškūnų rajonui (2 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 78 || 2841 || 500 || || 40 gyvenviečių 
|-
| 1949-01-01  || 167 || || || 9 apylinkės  ||
|}

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Pajuodžiukai

**Pajuodžiukai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje. 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Lukianas (1938–), inžinierius hidrotechnikas.

## Šaltiniai
Raguvos valsčius

**Raguvos valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Raguva, kurį laiką – Ferma.

## Istorija

Valsčius minimas 1501 m. Carmečiu įkurtas 1861 m. Kauno gubernijoje, išrinktas viršaitis, jo padėjėjai, seniūnijų seniūnai, mokesčių rinkėjai, teismo teisėjai ir kiti pareigūnai. 1931 m. prijungtas Traupio valsčius. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Miežiškių valsčiui. Raguvos valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Panevėžio rajonui (2 apylinkės) ir Troškūnų rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 6249 || 572 kiemai  || 11 seniūnijų || 106
|-
| 1923 m.  || 188 || 6899 || 1450 || || 89 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 198 || 7848 || || 13 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 256 || || || 11 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* Juozas Rukšėnas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

1923 m. valsčiuje buvo šie kaimai: Baisiogala, Bajoriškiai, Dovydiškiai, Ferma, Girelė, Jackagalys, Juostininkai, Kazimierava, Kirmėliukai, Konciapolis, Kučkai, Narbutai, Nausodė, Raguvėlė, Rukiškis, Simuliškis, Skauradai, Smilgiai, Surviliškis, Taurinė, Titeikiai, Trumpragys, Vismalai ir kt.

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1875 || Pajuostis || Juozapas Bikinas, kunigas || 1956
|-
| 1892 || Rėkliai || Vladas Kuzma, chirurgas || 1942
|-
| 1902 || Alančiai || Bronius Krikštopaitis, jūrininkas || 1999
|-
| 1910 || Ferma || Tadas Adomonis, dailėtyrininkas || 1987
|-
| 1933 || Juostininkai || Zenonas Mačionis, chemikas || 2002
|-
| 1936 || Kirmėliai || Algirdas Antanas Kulbokas, jūrų kapitonas || 
|-
| 1938 || Genėtiniai || Adolfas Brėskis, inžinierius mechanikas || 2016
|}

## Šaltiniai
Rozalimo valsčius

**Rozalimo valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Rozalimas.

## Istorija

Valsčius įkurtas apie 1810 m., carmečiu buvo Kauno gubernijoje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Pakruojo rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 4915 || 373 kiemai  || 11 seniūnijų || 50
|-
| 1923 m.  || 192 || 5535 || 1113 || || 63 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 186 || 6072 || || 9 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 175 || || || 9 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* J. Misiūnas, viršaitis iki 1876 m.
* Mykolas Madestavičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1861 || Utėnai || Jonas Danauskas, tautodailininkas, tapytojas || 1937
|-
| 1877 || Derveliai || Juozas Šnapštys-Margalis, kunigas, poetas || 1921
|-
| 1893 || Mediniškiai || Antanas Pranas Kneižys, spaudos darbuotojas || 1970
|-
| 1939 || Meldiniai || Leonardas Pranas Aleksiejūnas, imtynininkas, žurnalistas || 2024
|-
| 1939 || Simaniškiai || Romualdas Čarna, grafikas || 2026
|-
| 1942 || Stūriškiai || Algimantas Balilionis, futbolo treneris || 2023
|-
| 1945 || Medinė || Antanas Dapšys, teisininkas || 2020
|-
| 1945 || Akmenynė || Juozas Atkočiūnas, inžinierius statybininkas ||
|}

## Šaltiniai
Vadoklių valsčius

**Vadoklių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Vadokliai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1919 m., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Ramygalos rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 166 || 3539 || 751 || || 67 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 113 || 5019 || || 6 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 135 || || || 7 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Jonas Jasonas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1902 || Geležiai || Antanas Juška, astronomas || 1985
|-
| 1913 || Geležiai || Danielius Vaitelis, pasipriešinimo veikėjas || 1948
|-
| 1914 || Alančiai || Marijonas Krikštopaitis, gydytojas || 2003
|-
| 1928 || Anitava || Vaidotas Antanaitis, miškininkas ||
|-
| 1948 || Skatikai || Antanas Laurinčikas, matematikas ||
|}

## Šaltiniai
Girkalnio valsčius

**Girkalnio valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vidurio vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Girkalnis.

## Istorija

Valsčius minimas nuo 1745 m., jis priklausė Žemaičių vyskupijai. Vėliau panaikintas, atkurtas po I pasaulinio karo. Galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Ariogalos rajonui (6 apylinkės) ir Raseinių rajonui (5 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 305 || 8641 || 1646 || || 106 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 248 || 9345 || || 21 seniūnija  ||
|-
| 1949-01-01  || 285 || || || 11 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* Jonas Mileris, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Apie 1940 m. valsčiuje buvo šios gyvenvietės:
* miesteliai: Girkalnis, Juodaičiai
* kaimai: Akmeniškiai, Antanava (Antaniškis), Aušgirys, Cigelnė (Beržynai), Dabašinskai (Dabušiai), Daugirdėnai, Dautartai, Didžiuliai, Dobiliai, Dvareliškiai, Eglynė, Gaižauskiškė (Gaižiškė), Girkalnis, Graužai, Griciai, Griniškė, Juodaičiai, Juodkėnai, Kadagynė, Karalinava (Mišiūnai II), Kejenai, Kemzūriškė, Keryvai, Kiečiai (Valatkiškiai), Knibioniai, Kurpiškė, Liepynai, Lygumai (Lotyniškė), Lucinava (Ringiai), Mankūnai, Medekšų k. (Pagiriai), Mikaičiai, Mikalava (Mykolaičiai), Mišiūnai I, Mituva (Trakai), Mutrungis, Naukaimis, Pabebirvys, Pagausantys, Pagriaužis, Pakalniškiai, Pakerupis, Pamituvys, Pašventupys, Peldžiūnai, Peledinė, Plaušiniai, Plingiai, Pociūnai, Poškiškė, Pramedžiava, Pušynė, Raitininkai, Raščiai, Raščiukai, Ražaičiai, Ražaitėliai, Rievai, Rizgiai, Rumšiai, Rusiškiai, Skapiškiai, Skardinė, Skirai, Skireliai, Surmantai, Šeimyniškiai, Šikšniai, Šilininkai, Šilvai, Trakučiai, Užringis, Užšaltuonis, Užvengerskiai (Vengriai), Verėduva, Verėduvaitė, Viliošiai, Vibarai, Volai, Zagraužis (Užgriaužis), Želmenai, Žvirgždžiai
* viensėdžiai: Aleksandrava (Aleksandraičiai), Bežtai, Daugutiškė, Danieliškė, Dirdiškė, Maldachava (Grigiškė), Matvė, Padaugupys, Paleiškonys, Pašarpelkis, Petkūniškė, Šermukšnytė
* dvarai: Bakaičiai, Biliūnai, Buciūnai, Daugirdava (Daugirdėnai), Gailiūnai, Grumkaimis, Kosčiušava (Valatkiškiai), Kurpiškė, Paliesius (Pagiriai), Zapijuvka (Paupiai)

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1914 || Kejėnai || Juozas Enčeris, politinis kalinys ir tremtinys, Sąjūdžio dalyvis|| 2006
|-
| 1938 || Keryvai || Česlovas Kalenda, filosofas ||
|}

## Šaltiniai
Raudonės valsčius

**Raudonės valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio vakarų Lietuvos teritorijoje, dešiniajame Nemuno krante. Centras – Raudonė.

## Istorija

Valsčius įkurtas XX a. pradžioje Kauno gubernijoje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Jurbarko rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 124 || 4030 || 772 || || 34 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 128 || 4956 || || 8 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 127 || || || 8 apylinkės 
|}

## Vadovai
* Kazys Žilvinskas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1906 || Kaniūkai || Jonas Januška, teisininkas || 1947
|-
| 1929 || Stakiai || Vincentas Drotvinas, kalbininkas || 2015
|-
| 1934 || Pilis I || Albinas Lozuraitis, filosofas ||
|-
| 1943 || Kybartai || Pranas Martinaitis, karininkas ||
|}

## Šaltiniai
Šiluvos valsčius

**Šiluvos valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio vakarų Lietuvos teritorijoje, prie Dubysos. Centras – Šiluva.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Kauno gubernijoje. 1947 m. dalis teritorijos buvo perduota atkurtam Liolių valsčiui ir naujam Žaiginio valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Tytuvėnų rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 6236 || 752 kiemai  || 5 seniūnijos || 115
|-
| 1923 m.  || 386 || 10 261 || 2217 || || 201 gyvenvietė 
|-
| 1932 m. || 299 || 10900 || || 14 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 271 || || || 8 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Stasys Petravičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1852 || Šunkepiai || Juozas Karabinas, knygnešys, daraktorius || 1936
|-
| 1862 || Pasandravys || Jonas Mačiulis-Maironis, kunigas, poetas || 1932
|-
| 1863 || Padubysys || Antanas Martusevičius, karininkas || 1944
|-
| 1870 || Seimeniškiai || Vaclovas Bielskis, knygnešys, visuomenės veikėjas || 1938
|-
| 1877 || Zopelskiai || Petras Šniukšta, karininkas || 1952
|-
| 1901 || Pasandravys || Bronius Elsbergas, architektas || 1998
|-
| 1924 || Žalakiškiai || Elena Grinienė, maisto technologė ||
|-
| 1938 || Tverjoniškės || Marijona Kušleikaitė, biologė ||
|-
| 1944 || Leonava || Dalia Teišerskytė, žurnalistė, poetė || 2023
|}

## Šaltiniai
Panevėžio valsčius

**Panevėžio valsčius** (1919–1930 m. ***Panevėžio-Velžio valsčius***; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Velžys, po I pasaulinio karo – Panevėžys.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Kauno gubernijos Panevėžio apskrityje. 1919 m. pervadintas Panevėžio-Velžio valsčiumi. 1930 m. prie Panevėžio-Velžio valsčiaus prijungtas Piniavos valsčius, o naujasis valsčius pervadinamas Panevėžio vardu. 1931 m. prijungtas ir Miežiškių valsčius. 1933 m. pastatytas naujas valsčiaus būstinės pastatas Smėlynės g. 17. 1947 m. dalis teritorijos perduota atkurtiems Miežiškių valsčiui ir Piniavos valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Panevėžio rajonui (10 apylinkių).

|-
| 1877 m. || || 5280 || 466 kiemai  || 18 seniūnijų || 78
|-
| 1923 m.  || 261 || 7741 || 1599 || || 135 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 384 || 16800 || || 24 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 235 || || || 10 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* Kazys Venckūnas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1872 || Maženiai || Tadas Aleliūnas, politinis bei visuomenės veikėjas || ?
|-
| 1901 || Laukminiškiai || Kazys Babickas, karininkas || 1968
|-
| 1922 || Molainiai || Antanas Algirdas Kriščiūnas, gydytojas psichiatras || 1998
|-
| 1925 || Juostininkai || Zenonas Baltušnikas, žurnalistas, redaktorius || 2011
|-
| 1926 || Marijonava || Antanina Mackevičiūtė, aktorė || 2011
|-
| 1928 || Uliūnai || Simas Račiūnas, poetas, vertėjas || 1998
|-
| 1928 || Spirakiai || Antanas Morkevičius, inžinierius mechanikas || 2018
|-
| 1932 || Molainiai || Bronius Vaidutis Kutavičius, kompozitorius || 2021
|-
| 1935 || Miežiškiai || Jonas Šukys, kalbininkas || 2021
|-
| 1937 || Preidžiai || Antanas Janauskas, dailininkas, režisierius || 2016
|-
| 1938 || Pajuodžiukai || Antanas Lukianas, hidrotechnikos inžinierius ||
|-
| 1943 || Miežiškiai || Alfonsas Grigonis, fizikas ||
|}

## Šaltiniai
Piniavos valsčius

**Piniavos valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Piniava.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Kauno gubernijoje. 1930 m. gegužės 1 d. prijungtas prie Panevėžio valsčiaus.

Atkurtas 1947 m. lapkričio 6 d. iš dalies Panevėžio valsčiaus. Galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Panevėžio rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 3733 || 426 kiemai  || 13 seniūnijų || 53
|-
| 1923 m.  || 277 || 4984 || 1015 || || 115 gyvenviečių 
|-
| 1949-01-01  || 251 || || || 9 apylinkės  ||
|}

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1903 || Pakuodžiupiai || Vladas Motieka, karininkas || 1975
|-
| 1904 || Vynupė || Feliksas Bielinskis, architektas || 1986
|-
| 1923 || Pakuodžiupiai || Petras Kasperavičius, inžinierius elektrikas || 2014
|-
| 1925 || Kuodžiai || Medardas Grigaliūnas, agronomas || 2014
|-
| 1928 || Spirakiai || Ligija Stalevičienė, dailininkė tapytoja || 2023
|}

## Šaltiniai
Šimkaičių valsčius

**Šimkaičių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Šimkaičiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Kauno gubernijoje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Raseinių rajonui (12 apylinkių).

|-
| 1877 m. || || 5627 || 426 kiemai  || 4 seniūnijos || 56
|-
| 1923 m.  || 223 || 7921 || 1521 || || 56 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 211 || 8000 || || 12 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 238 || || || 12 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* Jonas Vaičaitis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1903 || Paskynai || Dzidas Budrys, ekonomistas || 1971
|-
| 1910 || Paskynai || Juozas Giedraitis, karininkas || 2008
|-
| 1918 || Naujakaimis || Kazys Ambrozaitis, gydytojas rentgenologas || 2015
|-
| 1927 || Pabebirvys || Antanas Gedminas, tapytojas, grafikas || 1978
|-
| 1930 || Bulzgeniškiai || Vytautas Girdzijauskas, rašytojas || 2019
|-
| 1935 || Užraguvys || Eugenijus Ignatavičius, rašytojas, dramaturgas || 2020
|-
| 1935 || Kalupiai || Juozapas Girdzijauskas, literatūrologas || 2014
|}

## Šaltiniai
Tytuvėnų valsčius

**Tytuvėnų valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Tytuvėnai.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 30 d., jo teritorija perduota Tytuvėnų rajonui (10 apylinkių).

|-
| 1923 m.  || 167 || 5243 || 1193 || || 108 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 195 || 6426 || || 14 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 165 || || || 10 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* Vaclovas Pavlavičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1882 || Kaniūkai || Juozas Akmenskis, politikas || 1933
|-
| 1891 || Padeksnys || Jonas Julius Bielskis, teisininkas, diplomatas || 1976
|-
| 1907 || Kuršiai || Pranas Gužaitis, karininkas || 2001
|}

## Šaltiniai
Jūžintų valsčius

**Jūžintų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Jūžintai.

## Istorija

Valsčius minimas nuo 1588 m. Carmečiu įkurtas 1861 m. Kauno gubernijoje. 1905–1906 m. priklausė Kamajų respublikai. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Dusetų rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 4293 || 384 kiemai  || 4 seniūnijos || 66
|-
| 1923 m.  || 120 || 4295 || 823 || || 95 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 128 || 5121 || || 6 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 122 || || || 6 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Antanas Šakalys, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1877 || Kuliai || Pranas Kuzma, visuomenės veikėjas || 1943
|-
| 1896 || Bajoriškės || Juozas Indriūnas, inžinierius technologas || 1989
|-
| 1916 || Čivyliai || Klementina Gudonytė, tautodailininkė || 2003
|-
| 1927 || Joneliškės || Vytautas Leitonas, imtynininkas || 2010
|-
| 1945 || Tomakaimis || Jonas Ališauskas, akušeris-ginekologas ||
|}

## Šaltiniai
Emile Heskey

**Emilis Heskis** (; g.  Lesteryje) – Anglijos futbolininkas,  puolėjas.

Su rinktine žaidė 2002-ųjų pasaulio futbolo čempionate, įmušė įvartį į  vartus. Po prasto pasirodymo 2004-ųjų metų Europos čempionate prarado vietą rinktinėje ir į ją sugrįžo tik 2008-aisiais.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}
Prekyba narkotikais

**Prekyba narkotikais** – prekyba neteisėtais narkotikais (kaip heroinas, kokainas, opiumas, hašišas), t. y. neturint tam kompetentingos institucijos leidimo. Šešėlinės ekonomikos dalis. Nusikaltimas.

## Prekeiviai narkotikais
Prekeiviai narkotikais vadinami narkotikų dileriais (), „pušeriais“ (*Pusher*).

## Kova su neteisėta narkotikų prekyba

2004 m. ES lygmeniu buvo patvirtintos tam tikros priemonės, kaip kovoti su neteisėta narkotikų prekyba. 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR nustatė būtiniausias nuostatas dėl nusikaltimų veikos sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje, ir tai yra pagrindinė neteisėtos prekybos narkotikais problemos sprendimo priemonė, padedanti valstybėms narėms nustatyti minimalias bausmes už tokius nusikaltimus.

## Šaltiniai
Latvijos žaliųjų partija

**Latvijos žaliųjų partija** () – Latvijos žaliųjų politinė partija. Kryptis ir pagrindinė veiklos sritis – aplinkos politika. Partija įkurta 1990 m. sausio 13 d. Dabartinis partijos pirmininkas – Raimonds Vējonis.

2002 m. Latvijos žaliųjų partija sudarė koaliciją su Latvijos valstiečių sąjunga ir pasivadino **[[Žaliųjų ir valstiečių sąjunga]]** (*Zaļo un Zemnieku savienība*). Per 2002 m. Saeima rinkimus koalicija laimėjo 12 iš 100 vietų, o per 2006 m. - 18.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
*Informacija apie LŽP Europos žaliųjų partijų federacijos svetainėje 

## Šaltiniai
Plačialapis pelėžirnis

**Plačialapis pelėžirnis** (*Lathyrus latifolius*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos pelėžirnių (*Lathyrus*) genties augalų rūšis.

Augalas vijoklinis, lanksčiu stiebu, žolinis, iki 2 m aukščio. Žydi birželio pradžioje-rugpjūtį. Šis pelėžirnis, kaip vijoklinis augalas, auginamas prie pavėsinių atramų. Galima sodinti gėlyne ir be atramų. Augalas sodinamas pavėsyje, derlingoje, ne per sunkioje ir ne per sausoje žemėje. Mėgsta kalkingą dirvą. Toje pačioje vietoje auga ilgiau kaip 10 metų. Žiemoja nepridengtas.

Pelėžirniai dauginami sėklomis ir dalijant kerą. 14-20 sėklų sveria 1 g. Patartina sėti tiesiai į nuolatinę vietą (iš rudens arba pavasarį), nes jie labai nemėgsta persodinimų. Pasisėja savaime. Augalai atsparūs ligoms ir kenkėjams.

Plačialapis pelėžirnis yra kiliminis augalas, gėlynuose auginamas toliau nuo tako, nes peržydėjęs nelabai dekoratyvus. Sodinamas parkuose, parkų pievelėse, tarp retų medžių bei krūmų, vienarūšėms grupėms arba su kitomis daugiametėmis (ypač laukinėmis) gėlėmis. Sodinama pavieniui arba po 2-3 augalus (į 1 m 2-5 ar 7 kerai).

Kultivuojamas nuo XVI a. Lietuvoje dar nėra itin dažnai auginamas.