open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Plūdiniai

**Plūdiniai** (*Potamogetonaceae*) – dumblialaiškiažiedžių (*Alismatidae*) poklasio plukeniečių (*Najadales*) eilės augalų šeima.

Genties pavadinimas iš graikų kalbos žodžių *potamos* – upė ir *geiton* – kaimynas.

Gerai išaugę ir šakoti šakniastiebiai, iš kurių išauga vertikalūs stiebai. Lapai įvairios formos, lakštas turi gana ryškią vidurinę gyslą. Žiedynas – varpa. Apdulkinami vėjo ir vandens. Kai kurias rūšis apdulkina sraigės. Rūšys labai varijuoja ir lengvai tarpusavyje kryžminasi, dėl to yra gana daug plūdžių formų ir hibridų.

Šie augalai turi didelę reikšmę žuvininkystei. Kai kurios žuvų rūšys minta jomis ir ant jų apsigyvenusiais smulkiais vandens gyvūnais bei lervomis. Tankiuose sąžalynuose neršia žuvys ir randa prieglobstį jų jaunikliai. 

Plūdės atlieka gana svarbų vaidmenį vandens telkinių užžėlime. Plūdžių lapai ir stiebai paprastai būna padengti gana storu kalcio karbonato sluoksniu, kuris atsiranda, suskilus vandenyje ištirpusiam kalcio karbonatui. Karbonatai kartu su atitrūkusiomis augalų dalimis grimzta į dugną, šios liekanos sudaro kalkių tufą arba ežerų kreidą. Tačiau plūdžių sąžalynai gali trukdyti žvejybai ir laivų judėjimui. Valant vandens telkinius, išgriebta plūdžių masė naudojama dirvoms tręšti.

## Gentys
* Grenlandija (*Groenlandia*)
* Plūdė (*Potamogeton*)

## Augalai įrašyti į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonąją knygą]]
* Smailialapė plūdė (*Potamogeton acutifolius*)
* Siūlinė plūdė (*Potamogeton trichoides*)
* Meinshauzeno plūdė (*Potamogeton x meinshauzenii*)
Plūdė

**Plūdė** – žūklės instrumentas, naudojamas meškeriojant, padeda žvejui pastebėti kibimo momentą. Plūdė yra vertikalios formos, gaminama iš lengvos, vandenyje neskęstančios medžiagos (pušies medienos, kamščio, plastiko). Viršutinė dalis paprastai būna ryškių spalvų, kad būtų lengviau pastebima vandenyje, o apatinė ne tokia ryški, kad nebaidytų žuvų. Plūdė tvirtinama ant valo ir tuo pačiu reguliuoja gylį, kuriame plaukioja masalas. Žuviai užkibus plūdė panyra – tai ženklas žvejui pradėti traukti žuvį.
Vandensarginiai

**Vandensarginiai** (*Zannichelliaceae*) – dumblialaiškiažiedžių (*Alismatidae*) poklasio plukeniečių (*Najadales*) eilės augalų šeima.

## Lietuvoje auganti gentis
* Vandensargė (*Zannichellia*)
** Pelkinė vandensargė (*Zannichellia palustris*)
** Kotuotoji vandensargė (*Zannichellia pedunculata*)

## Augalai įrašyti į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonąją knygą]]
* Pelkinė vandensargė (*Zannichellia palustris*)
Common Gateway Interface

**CGI** (**Common Gateway Interface**) – protokolas, apibrėžiantis, kaip turi bendrauti WWW serveris ir jo vykdomos programos, skirtos iš naršyklės gautai informacijai apdoroti ir/arba dinaminiams puslapiams generuoti.

CGI buvo sugalvotas 1993 ir realizuotas viename iš pirmųjų WWW serverių – NCSA HTTPd. Iš naršyklės gauta informacija į apdorojimo programą perduodama panaudojant aplinkos kintamuosius (išskyrus HTTP POST metodu pateikiamus duomenis į standartinę įvestį). Kiekvienai užklausai apdoroti kuriamas naujas procesas.

CGI patogus tuo, kad:
* konkrečios taikymo logikos nereikia tiesiogiai integruoti į WWW serveryje esančios svetainės išeities kodą – dėl kiekvieno pakeitimo nereikia perkompiliuoti ir perkrauti viso WWW serverio;
* taikymo programos gali būti parašytos bet kokia kalba, įskaitant skriptų rašymo kalbas; būtent skriptų kalbomis (perl, php, sh) buvo sukurta daugelis CGI programų;
* dauguma WWW serverių palaiko šį protokolą, todėl CGI programas galima naudoti su skirtingais WWW serveriais;
* taikymo programos gali būti vykdomos kitomis teisėmis nei pats WWW serveris, taip pagerinant visos sistemos saugumą.

CGI trūkumai:
* sparta – kadangi kiekviena užklausa apdorojama atskiro proceso, serverio resursai yra išnaudojami nepakankamai.

Spartos problema sprendžiama dviem būdais:
* integruojant skriptų kalbų interpretatorius į WWW serverius (mod php, mod perl);
* taikymo programą paleidžiant kaip paslaugą, o užklausų duomenis ir sugeneruotus tinklalapius perduodant tarp WWW serverio ir CGI programos socket'u (FastCGI).
Andriniai

**Andriniai** (*Zosteraceae*) – dumblialaiškiažiedžių (*Alismatidae*) poklasio plukeniečių (*Najadales*) eilės vandens augalų šeima.
 
Šeimoje dvi gentys:
* Phyllospadix
* Andras (*Zostera*)

## Paplitimas
Andriniai augalai plačiai paplitę tropinėse ir vidutinės juostos jūrose. Pvz., auga visame Šiaurės Atlanto ir Šiaurės Ramiajame vandenynuose. Auga ant jūros dugno.
Andras

**Andras** (*Zostera*) – plukeniečių (*Najadales*) eilės andrinių (*Zosteraceae*) šeimos augalų gentis.

Žoliniai jūrų augalai, išauginantys šliaužiantį šakniastiebį ir leidžiantys iš jo bamblių kuokštines šaknis. Lapai juostos pavidalo (graikiškai *zostera* – diržas, juosta). 

## Gentys
Žinoma apie 12 rūšių:
**[[Zostera angustifolia]]*
**[[Zostera capricorni]]*
**[[Zostera japonica]]*
* Jūrinis andras (*Zostera marina*)
**[[Zostera nana]]*
* Mažasis andras (*Zostera noltii*, sin. *Zostera minor*)
ir kt.

## Lietuvoje augančios gentys
* Jūrinis andras (*Zostera marina*). 
* Mažasis andras (*Zostera noltii*, sin. *Zostera minor*)
Plukeniniai

**Plukeniniai** (*Najadaceae*) – dumblialaiškiažiedžių (*Alismatidae*) poklasio plukeniečių (*Najadales*) eilės augalų šeima.

Priklauso pasinėrę ir įsitvirtinę prie dugno žoliniai augalai. Stiebas gausiai šakotas. Lapai priešiniai arba po 3 menturiuose, linijiški. Žiedai smulkūs, žali, išsidėstę lapų pažastyse.

## Gentys
* Plukenis (*Najas*)
** *Najas ancistrocarpa*
** *Najas arguta*
** *Najas browniana*
** *Najas filifolia*
** Lankstusis plukenis (*Najas flexilis*)
** *Najas gracillima*
** *Najas graminea*
** *Najas guadalupensis*
** *Najas indica*
** *Najas japonica*
** Didysis plukenis (*Najas marina*)
** *Najas malesiana*
** Mažasis plukenis (*Najas minor*)
** *Najas podostemon*
** *Najas pseudograminea*
** *Najas tenuifolia*
** *Najas tenuissima*
** *Najas wrightiana*

## Lietuvoje augančios gentys
* Plukenis (*Najas*)
** Lankstusis plukenis (*Najas flexilis*)
** Didysis plukenis (*Najas marina*)
** Mažasis plukenis (*Najas minor*)

## Augalai įrašyti į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonąją knygą]]
* Lankstusis plukenis (*Najas flexilis*)
* Mažasis plukenis (*Najas minor*)
Dumblialaiškiažiedžiai

**Dublialaiškiažiedžiai** (*Alismatidae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus lelijainių (*Liliopsida*) klasės augalų poklasis.

## Augalų eilės ('''Cronquist''' sistema)
* Eilė. Dumblialaiškiečiai (*Alismatales*)
** Šeima. Dumblialaiškiniai (*Alismataceae*)
** Šeima. Bėžiniai (*Butomaceae*)
** Šeima. (*Limnocharitaceae*)
* Eilė. Vandenplūkiečiai (*Hydrocharitales*)
** Šeima. Vandenplūkiniai (*Hydrocharitaceae*)
* Eilė. Plukeniečiai (*Najadales*)
** Šeima. (*Aponogetonaceae*)
** Šeima. (*Cymodoceaceae*)
** Šeima. Narytžoliniai (*Juncaginaceae*)
** Šeima. Plukeniniai (*Najadaceae*)
** Šeima. (*Posidoniaceae*)
** Šeima. Plūdiniai (*Potamogetonaceae*)
** Šeima. (*[[Ruppiaceae]]*)
** Šeima. Liūnsarginiai (*Scheuchzeriaceae*)
** Šeima. Vandensarginiai (*Zannichelliaceae*)
** Šeima. Andriniai (*Zosteraceae*)
* Eilė. (*Triuridales*)
** Šeima. (*Petrosaviaceae *)
** Šeima. (*Triuridaceae*)

## Paplitimas Lietuvoje
Lietuvoje auga nemažai dublialaiškiažiedžių šeimos augalų. 10 rūšių yra įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

### Šeimos, augančios Lietuvoje
* Dumblialaiškiniai (*Alismataceae*)
* Bėžiniai (*Butomaceae*)
* Vandenplūkiniai (*Hydrocharitaceae*)
* Narytžoliniai (*Juncaginaceae*)
* Plukeniniai (*Najadaceae*)
* Plūdiniai (*Potamogetonaceae*)
* (*[[Ruppiaceae]]*)
* Liūnsarginiai (*Scheuchzeriaceae*)
* Vandensarginiai (*Zannichelliaceae*)
* Andriniai (*Zosteraceae*)

### Rūšys, įrašytos į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonąją knygą]]
* Siauralapis dumblialaiškis (*Alisma gramineum*)
* Lancetinis dumblialaiškis (*Alisma lanceolatum*)
* Tankialapė grenlandija (*Groenlandia densa*)
* Menturlapė ežerutė (*Hydrilla verticillata*)
* Lankstusis plukenis (*Najas flexilis*)
* Meinshauzeno plūdė (*Potamogeton ×meinshauzenii*)
* Smailialapė plūdė (*Potamogeton acutifolius*)
* Siūlinė plūdė (*Potamogeton trichoides*)
* Pajūrinė narytžolė (*Triglochin maritimum*)
* Pelkinė vandensargė (*Zannichellia palustris*)
Rupija (augalas)

**Rupija** (*Ruppia*) – dumblialaiškiažiedžių (*Alismatidae*) poklasio (*Ruppiaceae*) šeimos augalų gentis.

Lietuvoje augančios rūšys:
* Ilgakotė rupija (*Ruppia cirrhosa*) 
* Trumpakotė rupija (*Ruppia maritima*)
Grenlandija (augalas)

**Grenlandija** (*Groenlandia*) – plukeniečių (*Najadales*) plūdinių (*Potamogetonaceae*) šeimos augalų gentis.
Jonas Boskas

**Jonas Bosko** (**Giovanni Melchior Bosco**; 1815 m. rugpjūčio 16 d. – 1888 m. sausio 31 d.) – katalikų kunigas, 1934 m. šventasis – auklėtojų ir katalikų mokytojų ir jaunimo globėjas.

## Biografija
Gimė netoli Turino (Italija), valstiečių šeimoje. Įkūrė saleziečių kongregaciją, Marijos Krikščionių Pagalbos dukterų institutą ir saleziečių bendradarbių sambūrį. Svarbiausia jo veikla buvo jaunimo auklėjimas ir jų dorovinis bei dvasinis ugdymas. Turėjo auklėjimo būdą, vadinamąją Prevencinę auklėjimo sistemą, kurią galima apibūdinti vienu sakiniu - " geriau prieš tai auklėti, negu po to bausti ". Šia sistema naudojasi įvairios salezietiškos ir bendrai katalikiškos organizacijos. Įkūrė oratorijas, kuriose vaikai gyveno ir mokėsi amatų, giedojimo, melsdavosi ir žaisdavo. Daug prisidėjo prie Bažnyčios plitimo ir buvo didelis popiežiaus autoriteto gynėjas. 

Paskelbtas palaimintuoju 1929 m. popiežiaus Pijaus XI, o 1934 m. balandžio 1 d. šis popiežius jį kanonizavo. 1988 popiežius Jonas Paulius II jam suteikė "Jaunimo tėvo ir mokytojo" titulą.

## Nuorodos
* Šv. Jonas Boskas (2011-01-31, bernardinai.lt)
* https://boskoweb.wordpress.com/kun-bosko-gyvenimas/
Rūgtiniai

**Rūgtiniai** (*Polygonaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso vienmečiai ir daugiamečiai žoliniai augalai, retai krūmai. Stiebas su ryškiai pastorėjusiais bambliais. Lapai paprasti, jų pamatuose tarpusavyje suaugę prielapiai sudaro makštį (), kuri gaubia apatinę stiebo tarpubamblio dalį. Žiedai smulkūs, dažniausiai susibūrę šluotelės, kekės ar varpos pavidalo žiedynuose. Vaisius – riešutėlis.

Šeimoje yra maistinių, dekoratyvinių, rauginių, vaistinių ir pašarinių augalų, taip pat pievų ir laukų piktžolių. Iš viso šeimoje yra apie 800 rūšių iš 45 genčių. 

Lietuvoje auga šių genčių augalai:
* Gyvatžolė (*Bistorta*)
* Grikis (*Fagopyrum*). **Pav.**
* Pelėvirkštis (*Fallopia*)
* Rabarbaras (*Rheum*)
* Reinutrė (*Reynoutria*)
* Rūgštynė (*Rumex*)
* Rūgtis (*Persicaria*)
* Takažolė (*Polygonum*)

## Gentys
* *[[Afrobrunnichia]]*
* *[[Antigonon]]*
* *[[Aristocapsa]]*
* *[[Atraphaxis]]*
* *[[Brunnichia]]*
* *[[Calligonum]]*
* *[[Centrostegia]]*
* *[[Chorizanthe]]*
* Pajūrenė (*Coccoloba*)
* *[[Dedeckera]]*
* *[[Dodecahema]]*
* *[[Emex]]*
* Pūkvija (*Eriogonum*)
* Grikis (*Fagopyrum*)
* Pelėvirkštis (*Fallopia*)
* *[[Gilmania]]*
* *[[Goodmania]]*
* *[[Gymnopodium]]*
* *[[Harfordia]]*
* *[[Hollisteria]]*
* *[[Knorringia]]*
* *[[Koenigia]]*
* *[[Lastarriaea]]*
* *[[Leptogonum]]*
* *[[Muconea]]*
* Miulenbekija (*Muehlenbeckia*)
* *[[Nemacaulis]]*
* *[[Neomillspaughia]]*
* *[[Oxygonum]]*
* *[[Oxyria]]*
* *[[Oxytheca]]*
* *[[Parapteropyrum]]*
* Rūgtis (*Persicaria*)
* *[[Podopterus]]*
* *[[Polygonella]]*
* Takažolė (*Polygonum*)
* *[[Pteropyrum]]*
* *[[Pterostegia]]*
* Rabarbaras (*Rheum*)
* Rūgštynė (*Rumex*)
* *[[Ruprechtia]]*
* *[[Stenogonum]]*
* *[[Symmeria]]*
* *[[Systenotheca]]*
* *[[Triplaris]]*
Pliumbaginiai

**Pliumbaginiai** (*Plumbaginaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso vienmetės arba dažniau daugiametės žolės.

Šeimoje apie 24 gentys ir 800 rūšių, daugiausia paplitusių vidutinio klimato zonoje ir subtropikuose. Tai daugiausia kalnų ir arktiniai augalai, mėgstantys jūrų pakrantes ir druskingą dirvožemį.

Lietuvoje savaime auga viena rūšis ir keletą auginama iš šių genčių:
* Gvaizdė (*Armeria*)
* Purkvė (*Ceratostigma*). **Pav.**
* Kermėkas (*Limonium*)

## Gentys
* Akantolimonas (*Acantholimon*)
* *[[Aegialitis]]*
* Gvaizdė (*Armeria*)
* *[[Bamiana]]*
* *[[Buciniczea]]*
* *[[Cephalorhizum]]*
* Purkvė (*Ceratostigma*)
* *[[Chaetolimon]]*
* *[[Dictyolimon]]*
* *[[Dyerophytum]]*
* *[[Eremolimon]]*
* *[[Ghasnianthus]]*
* Kermėkenis (*Goniolimon*)
* *[[Ikonnikovia]]*
* *[[Limoniastrum]]*
* *[[Limoniopsis]]*
* Kermėkas (*Limonium*)
* *[[Meullerolimon]]*
* *[[Neogontscharovia]]*
* *[[Plumbagella]]*
* Pliumbagis (*Plumbago*)
* *[[Popoviolimon]]*
* *[[Psylliostachys]]*
* *[[Vassilczenkoa]]*
Gvazdikažiedžiai

**Gvazdikažiedžiai** (*Caryophyllidae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės augalų poklasis.

## Gvazdikažiedžių (''Caryophyllidae'') augalų eilės pagal '''Cronquist''' sistemą
* Eilė. Gvazdikiečiai (*Caryophyllales*)
** Šeima. (*Achatocarpaceae*)
** Šeima. Pluoštagėliniai (*Aizoaceae*)
** Šeima. Burnotiniai (*Amaranthaceae*)
** Šeima. Bazeliniai (*Basellaceae*)
** Šeima. Kaktusiniai (*Cactaceae*)
** Šeima. Gvazdikiniai (*Caryophyllaceae*)
** Šeima. Balandiniai (*Chenopodiaceae*)
** Šeima. Šiurpūniniai (*Didiereaceae*)
** Šeima. Švelniniai (*Molluginaceae*)
** Šeima. Dyvinutiniai (*Nyctaginaceae*)
** Šeima. Fitolakiniai (*Phytolaccaceae*)
** Šeima. Portulakiniai (*Portulacaceae*)
* Eilė. Pliumbagiečiai (*Plumbaginales*)
** Šeima. Pliumbaginiai (*Plumbaginaceae*)
* Eilė. Rūgtiečiai (*Polygonales*)
** Šeima. Rūgtiniai (*Polygonaceae*)

## Lietuvoje augančios augalų šeimos
* Pluoštagėliniai (*Aizoaceae*)
* Burnotiniai (*Amaranthaceae*)
* Gvazdikiniai (*Caryophyllaceae*)
* Balandiniai (*Chenopodiaceae*)
* Saulašariniai (*Droseraceae*)
* Ilecebriniai (*Illecebraceae*)
* Pliumbaginiai (*Plumbaginaceae*)
* Rūgtiniai (*Polygonaceae*)
* Portulakiniai (*Portulacaceae*)

## Augalai įrašyti į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonąją knygą]]
* Paprastoji raugė (*Agrostemma githago*)
* Siauralapė smiltė (*Arenaria procera*)
* Smulkiažiedė glažutė (*Cerastium brachypetalum*)
* Miškinė glažutė (*Cerastium sylvaticum*)
* Gauruotasis gvazdikas (*Dianthus armeria*)
* Borbašo gvazdikas (*Dianthus borbasii*)
* Puošnusis gvazdikas (*Dianthus superbus*)
* Žalsvoji naktižiedė (*Silene chlorantha*)
* Lietuvinė naktižiedė (*Silene lithuanica*)
* Dirvinė nariuotė (*Polycnemum arvense*)
* Smiltyninė druskė (*Salsola kali*)
Pluoštagėliniai

**Pluoštagėliniai** (*Aizoaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima.

Pasaulyje yra apie 1100 rūšių, priklausančių 126 gentims.  Lietuvoje sodų kolekcijose, gėlynuose, miestų želdinmiuose auginama šių genčių augalai:
* Daratėlė (*Dorotheanthus*). **Pav.**
* Pluoštagėlė (*Mesembrianthemum*)
* Špinokas (*Tetragonia*) 

## Gentys
* *[[Acrodon]]*
* *[[Acrosanthes]]*
* *[[Aethephyllum]]*
* *[[Aizoanthemum]]*
* *[[Aizoön]]*
* *[[Aloinopsis]]*
* *[[Amphibolia]]*
* *[[Antigibbaeum]]*
* *[[Antimima]]*
* *[[Apatesia]]*
* *[[Aptenia]]*
* *[[Arenifera]]*
* *[[Argyroderma]]*
* *[[Aspazoma]]*
* *[[Astridia]]*
* *[[Bergeranthus]]*
* *[[Berrisfordia]]*
* *[[Bijlia]]*
* *[[Braunsia]]*
* *[[Brownanthus]]*
* *[[Carpanthea]]*
* Svaidulis (*Carpobrotus*)
* *[[Carruanthus]]*
* *[[Caryotophora]]*
* *[[Cephalophyllum]]*
* *[[Cerochlamys]]*
* *[[Chasmatophyllum]]*
* *[[Cheiridopsis]]*
* *[[Circandra]]*
* *[[Cleretum]]*
* *[[Conicosia]]*
* *[[Conophytum]]*
* *[[Corpuscularia]]*
* *[[Cylindrophyllum]]*
* *[[Cypselea]]*
* *[[Dactylopsis]]*
* Mudrė *(Delosperma)*
* *[[Dicrocaulon]]*
* *[[Didymaotus]]*
* *[[Dinteranthus]]*
* *[[Diplosoma]]*
* *[[Disphyma]]*
* Daratėlė (*Dorotheanthus*)
* *[[Dracophilus]]*
* *[[Drosanthemopsis]]*
* *[[Drosanthemum]]*
* *[[Eberlanzia]]*
* *[[Ebracteola]]*
* *[[Enarganthe]]*
* *[[Erepsia]]*
* *[[Esterhuysenia]]*
* Faukarija (*Faucaria*)
* *[[Fenestraria]]*
* *[[Frithia]]*
* *[[Galenia]]*
* *[[Gibbaeum]]*
* *[[Glottiphyllum]]*
* *[[Gunniopsis]]*
* *[[Hallianthus]]*
* *[[Hereroa]]*
* *[[Herreanthus]]*
* *[[Hymenogyne]]*
* *[[Imitaria]]*
* *[[Jacobsenia]]*
* *[[Jensenobotrya]]*
* *[[Jordaaniella]]*
* *[[Juttadinteria]]*
* *[[Khadia]]*
* *[[Lampranthus]]*
* *[[Lapidaria]]*
* *[[Leipoldtia]]*
* Litopsis (*Lithops*)
* *[[Machairophyllum]]*
* *[[Malephora]]*
* Pluoštagėlė (*Mesembryanthemum*)
* *[[Mestoklema]]*
* *[[Meyerophytum]]*
* *[[Mitrophyllum]]*
* *[[Monilaria]]*
* *[[Mossia]]*
* *[[Muiria]]*
* *[[Namaquanthus]]*
* *[[Namibia]]*
* *[[Nananthus]]*
* *[[Nelia]]*
* *[[Neohenricia]]*
* *[[Octopoma]]*
* *[[Odontophorus]]*
* *[[Oophytum]]*
* *[[Ophthalmophyllum]]*
* *[[Orthopterum]]*
* *[[Oscularia]]*
* *[[Ottosonderia]]*
* *[[Phyllobolus]]*
* *[[Pleiospilos]]*
* *[[Plinthus]]*
* *[[Polymita]]*
* *[[Psammophora]]*
* *[[Pseudobrownanthus]]*
* *[[Psilocaulon]]*
* *[[Rabiea]]*
* *[[Rhinephyllum]]*
* *[[Rhombophyllum]]*
* *[[Ruschia]]*
* *[[Ruschianthemum]]*
* *[[Ruschianthus]]*
* *[[Saphesia]]*
* *[[Schlechteranthus]]*
* *[[Schwantesia]]*
* *[[Scopelogena]]*
* *[[Sesuvium]]*
* *[[Skiatophytum]]*
* *[[Smicrostigma]]*
* *[[Stayneria]]*
* *[[Stoeberia]]*
* *[[Stomatium]]*
* *[[Synaptophyllum]]*
* *[[Tanquana]]*
* *[[Titanopsis]]*
* Syvė (*Trianthema*)
* *[[Trichodiadema]]*
* *[[Vanheerdea]]*
* *[[Vanzijlia]]*
* *[[Wooleya]]*
* *[[Zaleya]]*
* *[[Zeuktophyllum]]*
Portulakiniai

**Portulakiniai** (*Portulacaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso žoliniai augalai, retai puskrūmiai ar krūmai. Lapai priešiniai arba pražanginiai. Vaisius – dėžutė. Sėklos labai smulkios, blizgančios.

Pasaulyje yra apie 500 rūšių, priklausančių 20 genčių. Lietuvoje auga šių genčių augalai:
* Menuva (*Montia*)
* Portulaka (*Portulaca*). **Pav.**

## Gentys
* *[[Calandrinia]]*
* *[[Calyptridium]]*
* Žvakys (*Cistanthe*)
* Kleitonija (*Claytonia*)
* Levizija (*Lewisia*)
* Menuva (*Montia*)
* Portulaka (*Portulaca*)
* *[[Spraguea]]*
* *[[Talinopsis]]*
* Portulis (*Talinum*)
Oniksas

**Oniksas** – oksidų klasės mineralas, chalcedono atmaina, kuris, savo ruožtu, yra kvarco kriptokristalinė atmaina. Cheminė formulė SiO2.

Kristalai trigoninės struktūros. Blizgesys stiklo. Kietumas 6,5–7. Tankis 2500–2640 kg/m³. Neskalus, lūžis kriauklėtas. Vertingiausias oniksas yra su baltos ir juodos spalvos persisluoksniavimais. Pasitaiko oniksų su rudos, juodos ir baltos spalvų persisluoksniavimais.

Oniksas randamas visame pasaulyje, ypač vulkaninių uolienų tuštumose. Tai juvelyrinis akmuo, naudojamas papuošalams gaminti.

## Galerija

Vaizdas:Black Onyx.jpg|Juodasis oniksas
Vaizdas:Red onyx - Handicraft.jpg|Raudonasis oniksas
Vaizdas:Agate-vases.jpg|Iš onikso pagamintos vazos


## Išnašos
Praujeniniai

**Praujeniniai** (*Callitrichaceae*) – augalų šeima, kuriai priklauso žoliniai vandens bei šlapių vietų augalai su gausiai išsišakojusiu liaunu, stačiu arba šliaužiančiu stiebu. Lapai maži, priešiniai. Žiedai smulkūs. Vaisiai – riešutėliai.

Auga gėluose vandenyse, iki 2 m gylio. Lietuvoje aptinkamas smulkiuose vandens telkiniuose: grioviuose, kūdrose, tvenkiniuose, upeliuose, drėgnoje žemėje. Apdulkinami vandens ir vėjo. Vaisius išplatina vanduo ir vandens paukščiai. Gerai dauginasi ir vegetatyviniu būdu. Tankiuose praujenių sąžalynuose randa puikų prieglobstį žuvys ir jų jaunikliai. Beveik visos praujenių rūšys gerai auga akvariumuose ir auginamos juose kaip dekoratyviniai augalai.

Pasaulyje tik viena **praujenių** (*Callitriche*) gentis ir apie 25 rūšys. Dabar ši šeima jungiama į gyslotinių (*Plantaginaceae*) šeimą. Lietuvoje auga 5 praujenių rūšys:
* Įvairioji praujenė (*Callitriche cophocarpa*)
* Kabliuotoji praujenė (*Callitriche hamulata*)
* Rudeninė praujenė (*Callitriche hermaphroditica*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Pavasarineė praujenė (*Callitriche palustris*). **Pav.**
* Tvenkininė praujenė (*Callitriche stagnalis*)
Toki Pona

**Toki Pona** – dirbtinė minimalistinė kalba, sukurta kanadietės Sonjos Lang ir viešai išleista 2001 metais. Jos kalbėtojų skaičius yra iki 5000.

Kalbos pavadinimas kilęs iš žodžių 'toki' ir 'pona'. 'Toki' reiškia kalba ar kalbėjimas, o 'pona' – gėris. Taigi, kalbos pavadinimas turėtų reikšti 'gera kalba'. Tai palyginti nesena ir labai lengva kalba, sukurta tik primityviam bendravimui.

Ji buvo sukurta „išreikšti kaip įmanoma daugiau, naudojant kaip įmanoma mažiau“. Kalba teturi 14 pagrindinių garsų ir 120–125 „pu“ (esminių) žodžių ir dar 18 „nimisin“. Gramatika yra beveik be išimčių ir lengvai išmokstama.

## Kalbos pagrindai

Teoriškai, kai susirenka žmonės iš dviejų skirtingų šalių ir dviejų skirtingų kultūrų, svarbiausia surasti kalbą, paremtą bendrais ir abiem pusėm lengvai suprantamais terminais.

Turėdama tik 120 žodžių, Toki Pona susitelkia į pagrindinius ir paprasčiausius žmogaus gyvenimo dalykus: žmogus, maistas, vanduo, gėris, blogis, meilė, žemė, saulė, kalbėti, miegoti, duoti ir t. t.

Kad būtų sukurti kiti, sudėtingesni žodžiai, galima naudoti pagrindinių žodžių kombinacijas, pavyzdžiui:

* alkoholis – „keistas vanduo“
* lova – „miego paviršius“
* draugas – „geras žmogus“
* mergaitė – „mažas moteriškas žmogus“

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali kalbos svetainė
* Tokipona pamokos anglų kalba
Altruizmas

**Altruizmas** (iš  'kitas' + *-izmas*) – rūpinimasis kitų interesais ar gerove arba bendrąja gerove. Altruistiškas elgesys tapatinamas su nesavanaudišku elgesiu ir laikomas egoizmo priešingybe. Kita vertus, altruizmas gali tapti paslėpta egoizmo forma, taip pat psichologine gynyba nuo savo egoistiškų norų.

Kiekvienam žmogui būdingas ir tam tikras gebėjimas aukotis iš tikrųjų: dėl savo vaikų, artimųjų, tėvynės, tikybos ar pažiūrų.

Altruizmo sąvoka naudojama ne tik kalbant apie žmonių sąmoningą ar nesąmoningą elgseną, bet ir apie gyvūnų vidurūšinę elgseną ir jos evoliucinę raidą.

Altruizmo sąvokos kūrėju laikomas Auguste Comte.

## Altruizmo rūšys ir formos
Moralinis altruistas altruistiškai elgiasi iš principo. Tokio principo pavyzdžiai yra utilitarizmas, Imanuelio Kanto kategorinis imperatyvas. Asmens moralė taip pat gali pasireikšti sąžinės balsu, dėl kurio elgiamasi altruistiškai.

Daug žmonių elgiasi altruistiškai paskatinti religijos. Krikščionybė, islamas, hinduizmas, budizmas ir daugelis kitų religijų altruizmą laiko svarbia vertybe.

Efektyvūs altruistai bando rasti efektyviausius būdus daryti gera pasitelkdami mokslą ir analitinį mąstymą. Pavyzdžiui, daug šio judėjimo narių bando rasti pačias efektyviausias labdaras ir aukoja joms didelę dalį savo pajamų.
Kalėdų sala

**Kalėdų sala** () – maža, savivaldos neturinti ir Australijai priklausanti Indijos vandenyno sala. Salos plotas siekia apie 135 km². 2006 m. liepos mėn. saloje gyvena 1493 gyventojai. Administracinis centras – Flajing Fiš Kovas (*Flying Fish Cove*).

Sala yra 350 km į pietus nuo Javos.

## Gamta
Sala turi unikalios gyvūnijos ir augalijos, kuri išsivystė visiškai atsiskyrusi nuo didesnių salų ar žemynų, todėl labai domina mokslininkus. 65 % salos ploto užima nacionalinis parkas. Nemažą salos dalį apima atogrąžų miškai.

## Istorija
Jūreiviai žinojo šią salą jau XVII a. pradžioje.
Kalėdų sala pavadinta po to, kai 1643 m. gruodžio 25 d. ją pasiekė kapitono William Mynors laivas. 1889 m. birželio 6 d. aneksavo Jungtinė Karalystė. 1891–1897 m. nuomota Džonui Kliuni-Rosui. 1942 m. kovo 31 d. – balandžio 1 d. vyko nedidelis Japonijos ir Sąjungininkų pajėgų mūšis.

## Kita informacija
* Sostinė: *Flying Fish Cove* (taip vadinama vietinių gyventojų; kitaip – *Settlement*)
* Kalba: Anglų
* Valiuta: Australijos doleris (AUD)
* Laiko juosta: GMT +7
* Aukščiausias taškas: Murėjaus kalva, 361 m
* Tautinė sudėtis: kinai 70 %, europiečiai 20 %, kiti 10 %
* Religijos: budistai 36 %, musulmonai 25 %
Mechanika

**Mechanika** – fizikos šaka, nagrinėjanti mechaninį judėjimą – kūno padėties kitimą kitų kūnų atžvilgiu. Nagrinėjant judėjimą, pasirenkamas **atskaitos kūnas**, kurio atžvilgiu nagrinėjamas kito kūno (reliatyvus) judėjimas. Su atskaitos kūnu susieta koordinačių sistema – **atskaitos sistema**, paprasčiausia – stačiakampė Dekarto koordinačių sistema. Dažnai kūno padėtis nagrinėjama kaip materialiojo taško M padėtis, apibūdinama koordinatėmis **x<sub>M</sub>**, **y<sub>M</sub>** ir **z<sub>M</sub>** arba spinduliu vektoriumi:
: \overrightarrow{r} (t) = x (t) \overrightarrow{i} + y(t) \overrightarrow{j} + z (t) \overrightarrow{k}, kur \overrightarrow{i}, \overrightarrow{j} ir \overrightarrow{k} – vienetiniai koordinačių ašių ortai.

## Mechanikos skyriai

Mechanika skirstoma į materialiųjų taškų mechaniką ir ištisinių aplinkų mechaniką (tamprumo teoriją, hidrodinamiką, aerodinamiką), šios dalys turi savo skyrius:

* Kinematika
* Dinamika
* Statika

## Šaltiniai
Pjeras Ferma

**Pjeras Ferma** (**Pierre de Fermat**; 1601 m. rugpjūčio 17 d.– 1665 m. sausio 12 d.) – prancūzų matematikas mėgėjas.
Dirbo Tulūzos teismo tarėju, laisvalaikiu domėjosi matematika. Laikomas vienu geriausių visų laikų matematikų. Specializavosi skaičių teorijoje (suformulavo Mažąją Ferma teoremą ir Didžiąją Ferma teoremą). Kartu su Blezu Paskaliu suformulavo tikimybių teoriją. Anksčiau už Renė Dekartą pasiūlė koordinačių metodą, nustatė tiesės lygtį. Sukūrė analitinę geometriją ir pirmasis ištyrė diferencialinį skaičiavimą. 

Sukūrė funkcijos ekstremumų nustatymo taisykles. Įrodė laipsninės funkcijos integravimo dėsnį. Taip pat nustatė pagrindinį geometrinės optikos principą Ferma principą (nustatė šviesos sklidimo iš vieno taško į kitą laiką).

## Biografija
Pjeras Ferma gimė 1601 m. turtingoje prancūzų šeimoje. Jo tėvas Dominykas Ferma buvo odos pirklys, o motina - garsios šeimos dukra. Ferma dar turėjo dvi seseris ir brolį. Pjeras Ferma mokėsi iš namų, kartais pranciškonų mokykloje.

1631 m. Orleano universitete Ferma pabaigė civilinės teisės studijas. Dirbo teisininku Tulūzos vietos parlamente, o 1634 m. buvo išrinktas tarybos nariu. Maždaug tuo pačiu metu jis vedė ir vėliau susilaukė vaikų. Ferma mokėjo graikų, lotynų ir to meto Europos kalbas bei studijavo matematiką. Ferma mirė Kastro mieste 1665 m.

## Palikimas
Ferma vardu pavadintas asteroidas.

## Šaltiniai
Didžioji Ferma teorema

Paskutinė arba **Didžioji Ferma teorema**, kurią Pjero Ferma suformulavo 1637 m., skelbia, kad lygtis:
: x^n+y^n=z^n

: neturi sprendinių teigiamų sveikųjų skaičių aibėje kai n > 2.

Nėra tiksliai žinoma, ar pats Ferma turėjo šios teoremos įrodymą. Atvejį, kai n=3, įrodė Leonardas Oileris, kai n=4 – pats Ferma, n=5 – Ležandras, n=7 – Lamė, n=14 – Leženas-Dirichlė.

Teoremą bendruoju atveju, visiems n 1994 m. įrodė amerikietis Endriu Vailesas ir britas Richardas Lorencas Teiloras.

## Apžvalga
Didžioji Ferma teorema yra Pitagoro teoremos tęsinys aukštesniems laipsniams:

: a^2 + b^2 = c^2

kai a, b ir c yra natūralieji skaičiai, jie vadinami Pitagoro trejetais. Pavyzdžiui, 3^2 + 4^2 = 9 + 16 = 25 ir kadangi \sqrt[2]{25} = 5, galima sakyti, kad 3^2 + 4^2 = 5^2 yra Pitagoro trejetas. Didžioji Ferma teorema užrašoma taip:

: x^n + y^n = z^n

ir teigia, jeigu n yra natūralusis skaičius didesnis už 2, tada a, b ir c visi kartu negali būti natūraliaisiais skaičiais. Pavyzdžiui, 3^3 + 4^3 = 27 + 64 = 91 ir \sqrt[3]{91} = 4.49794144528, kaip ir 3^3 + 4^3 = 4.49794144528^3 tai patvirtina.

## Šaltiniai
Tarptautinis olimpinis komitetas

**Tarptautinis olimpinis komitetas** (**TOK**) (; ) – tarptautinė nevyriausybinė ne pelno sporto organizacija, rengianti žiemos ir vasaros olimpines žaidynes, olimpinio judėjimo pradininkė. Būstinė Lozanoje (Šveicarija).

TOK įkurtas 1894 m. birželio 23 d. Tarptautiniame Atletų Kongrese, sušauktame prancūzų barono Pjero de Kuberteno Paryžiuje. P. de Kubertenas siekė atgaivinti antikines olimpines žaidynes. Jis parinko pirmuosius 14 TOK narių, kurie daugiausiai buvo jo pažįstami iš pagrindinių Europos šalių buržuazijos ir aristokratijos sluoksnių. 2018 m. pradžioje TOK turėjo 99 narius. TOK nariai renkami organizacijos viduje ir atstovauja TOK savo šalyse, o nėra, kaip įprasta manyti, šalies deleguoti atstovai.

TOK priklauso teisės į visus olimpinius simbolius, vėliavą, himną ir pačias Olimpines žaidynes. Lietuva yra TOK narė (narystė atkurta 1991 m. rugsėjo 18 d.).

## Vadovybė
TOK prezidentą 8 metų kadencijai renka TOK nariai slaptu balsavimu. Vėliau kadencijos laikotarpis dar gali būti pratęstas iki 4 m.

TOK prezidentai:

* Demetrius Vikelas (1894–1896)
* Pierre de Coubertin (1896–1925)
* Henri de Baillet-Latour (1925–1942)
* J. Sigfrid Edstrom (1946–1952)
* Avery Brundage (1952–1972)
* Lord Killanin (1972–1980)
* Juan Antonio Samaranch (1980–2001)
* Jacques Rogge (2001–2013)
* Thomas Bach (nuo 2013 m.)

## Kritika
TOK buvo kritikuotas dėl privatumo, nedemokratiškumo ir elitiškumo. Nepaisant organizacijos deklaruojamo nepriklausomumo ir neutralumo, ji laviravo tarp nacionalizmo, skirtingų politinių ideologijų, olimpinių žaidynių šalies-šeimininkės vidinės ir tarptautinės politikos interesų. Buvo kritikuota dėl kultūrinio imperializmo propaguojant vakarietišką liberalizmą nepaisant deklaruojamo daugiakultūriškumo ir universalizmo. TOK buvo kritikuotas dėl politikos lyčių atžvilgiu (pirmoji moteris į TOK narius išrinkta tik 1981 m.) ir nesugebėjimo veiksmingai reaguoti į piktnaudžiavimą medikamentais sporte.

Savo veiklai finansuoti TOK naudoja rėmėjų-partnerių programą ir teisių į televizijos transliacijas pardavimą. Kritikai teigė, kad TOK išnaudojo olimpinio judėjimo komercializavimo galimybes, dėl ko olimpinės žaidynės virto korporacijų interesus atitinkančiais renginiais, o atletai suprofesionalėjo. TOK buvo kritikuotas dėl tamprių ryšių su JAV veikiančiomis korporacijomis, kame įžvelgtas „amerikanizacijos“ aspektas. Olimpinių žaidynių rengėjo išrinkimo procesas buvo įtariamas dėl korupcijos ir neskaidrumo, tačiau pirmas tyrimas dėl papirkinėjimų buvo inicijuotas tik 1998 m. „Solt Leik Sičio skandalo“ metu paaiškėjo, kad kai kurie TOK nariai ir jų šeimų nariai naudojosi prabangiomis apgyvendinimo paslaugomis, dovanomis ir kitais privalumais, kuriuos jiems suteikė miestų-kandidatų komitetai. Sekė keturi TOK narių atsistatydinimai, šeši pašalinimai ir 10 įspėjimų bei 2000 m. TOK reforma.

## Nuorodos
* Oficialus Tarptautinio olimpinio komiteto tinklalapis

## Taip pat skaitykite
* Tarptautinis parolimpinis komitetas

## Išnašos
Vandenplūkiniai

**[[Apalanthe]]*
**[[Appertiella]]*
*Aštrys
**[[Blyxa]]*
**[[Egeria]]*
*Elodėja
**[[Enhalus]]*
*Ežerutė
**[[Halophila]]*
**[[Lagarosiphon]]*
**[[Limnobium]]*
**[[Maidenia]]*
**[[Nechamandra]]*
**[[Ottelia]]*
**[[Thalassia]]*
*Valisnerija
*Vandenplūkis

**Vandenplūkiniai** (*Hydrocharitaceae*) – dumblialaiškiažiedžių (*Alismatidae*) poklasio vandenplūkiečių (*Hydrocharitales*) eilės augalų šeima.

Priklauso daugiamečiai vandens augalai, pasinėrę arba plūduriuojantys vandens paviršiuje. Lapai pražanginiai arba menturiniai. Žiedai pavieniai arba susibūrę žiedynuose. 

## Gentys
* *Apalanthe*
* *Appertiella*
* *Blyxa*
* *Egeria*
* Elodėja (*Elodea*)
* *Enhalus*
* *Halophila*
* Ežerutė (*Hydrilla*)
* Vandenplūkis (*Hydrocharis*)
* *Lagarosiphon*
* *Limnobium*
* *Maidenia*
* *Nechamandra*
* *Ottelia*
* Aštrys (*Stratiotes*)
* *Thalassia*
* Valisnerija (*Vallisneria*)

## Lietuvoje augančios gentys
* Elodėja (*Elodea*)
* Ežerutė (*Hydrilla*)
* Vandenplūkis (*Hydrocharis*)
* Aštrys (*Stratiotes*)

## Augalai įrašyti į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonąją knygą]]
* Menturlapė ežerutė (*Hydrilla verticillata*)
Santjagas (reikšmės)

**Santjagas** () – ispaniškas ar portugališkas žodis, reiškiantis Šv. Jokūbą. Taip pat šiuo žodžiu vadinama daug geografinių objektų pasaulyje.

*Miestai:*
* Čilės Santjagas (arba Santjago de Čilė) – Čilės sostinė;
* Kubos Santjagas (arba Santjagas de Kuba) – miestas Kuboje;
* Santjago de Kompostela (arba Kompostelos Santjagas) – miestas Ispanijoje;
* Santjago del Esteras (arba Estero Santjagas) – miestas Argentinoje;
* Santjago de los Kabaljerosas – miestas Dominikos Respublikoje;
* Santjago de Kalis (arba tiesiog Kalis) – miestas Kolumbijoje;
* Santjago Sakatepekesas – miestas Gvatemaloje;
* Santjago Atitlanas – miestas Gvatemaloje;
* Santjago de Keretaras – miestas Meksikoje, Keretaro valstijos sostinė;
* Santjago de Veraguasas – miestas Panamoje;
* Santjagas (arba Santjago Sitis) – miestas Filipinuose.

*Administracinės teritorijos:*
* Santjago del Estero provincija – yra šiaurės Argentinoje;
* Santjago metropolijos regionas – vienas iš Čilės regionų;
* Santjago provincija – viena iš Dominikos Respublikos provincijų.

*Kiti objektai:*
* Santjagas – sala Žaliajame Kyšulyje;
* Santjago sala – sala Galapagų salyne;
* Santjagas – upė Ekvadore ir Peru;
* Grande de Santjagas – upė Meksikoje.
Masė

**Masė** – fizikinis dydis, apibūdinantis kūno inertiškumą arba gravitacinę sąveiką. SI sistemoje masės matavimo vienetas yra kilogramas (kg).

Buitinėje kalboje bei kai kurioje technologinėje literatūroje dėl istorinių aplinkybių žodžiai „masė” ir „svoris” vartojami kaip sinonimai.

Egzistuoja trys masės apibrėžimai:

* **Inercinė masė** – kūno inertiškumo matas. Dydį apibrėžė Izaokas Niutonas ir panaudojo savo antrajame dėsnyje.

* **Aktyvioji gravitacinė masė** – kūno kuriamo gravitacino lauko stiprumo matas. Kuo stipresnis kuriamas laukas, tuo didesnė aktyvioji gravitacinė masė.

* **Pasyvioji gravitacinė masė** – matas jėgos, kurios yra veikiamas kūnas esantis kažkokio stiprumo gravitaciniame lauke. Kuo didesnė kūno pasyvioji gravitacinė masė, tuo stipresnė jėga veiks kūną, pvz., žemės gravitaciniame lauke.

Pastarosios dvi masės yra lygios, tai nėra labai stebinantis faktas – abi masės dažniausiai vadinamos bendrai – gravitacinėmis masėmis. Daug įdomesnis buvo Niutono pastebėjimas, kad gravitacinė ir inercinė masės yra proporcingos. Visas mases suvienija Niutono visuotinės traukos dėsnis, kuris užrašomas:

: F = G \frac{m_1m_2}{R^2} 

Čia F – jėga, kilusi dėl gravitacijos, G – gravitacinė konstanta, m_1, m_2 – dviejų kūnų inercinės masės, R – atstumas tarp kūnų.

Kadangi jėgos ir inercinės masės vienetai buvo parinkti tokie, kad antrajame Niutono dėsnyje nereikėtų proporcingumo koeficiento, tai šioje lygtyje jo prireikė, kad abi mases galėtume matuoti tais pačiais vienetais.

Niutonas negalėjo paaiškinti, kodėl šios masės yra proporcingos. Už poros šimtų metų pasirodžiusi Einšteino bendroji reliatyvumo teorija pasiūlė kiek kitokį požiūrį į gravitaciją ir tuo pačiu šios problemos sprendimą. Pasak šios teorijos, gravitacija nėra jėga, tai tik judėjimas dėl erdvėlaikio iškreivinimų, aprašomas pirmuoju Niutono dėsniu. Taigi gravitacinė ir inercinė masės yra tas pats matas.

## Vienetai
SI sistemoje masės vienetas yra kilogramas. Kilogramo etalonas – 39 mm skersmens ir tokio paties aukščio ritinys, pagamintas iš 90 % platinos ir 10 % iridžio lydinio. Panaši masė yra vieno litro distiliuoto 4℃ temperatūros vandens.

## Taip pat skaitykite

* Bendroji reliatyvumo teorija
* Matavimo vienetas
Atlantinis mormonas

**Atlantinis mormonas**, arba **kirviasnapis** (*Fratercula arctica*) – alkinių (*Alcidae*) šeimos paukštis. Kuosos didumo, turi labai aukštą, smarkiai iš šonų suplotą snapą.

Ilgis 30 cm. Svoris: patino 345 g, patelės 310–345 g.

## Gyvenimo būdas
Žiemą gyvena po vieną arba poromis, perėjimo metu – kolonijomis. Nerangūs, bet moka šokinėti nuo akmens ant akmens. Minta mažomis žuvelėmis ir jūros vėžiagyviais.

## Išplitimas
Šiaurinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Arkties salose. Pavasarį pakrantėje kasa urvus ant stačių, žole apaugusių šlaitų, kartais rausia gilius urvus tarp akmenų, uolų papėdėse.

## Šaltiniai
Copyleft

**Copyleft** apibrėžia licencijų tipą, kai kūrinys (programinė įranga, dokumentas, meno kūrinys) yra laisvas. Paprastai reikalaujama, kad visi pakeitimai taip pat būtų laisvi.

Padarydami programą *copyleft*, autorius išsaugo autorystę, tačiau kartu suteikia būsimų pakeitimų autoriams ir vartotojams plačias teises. Šios teisės leidžia žmonėms dalintis programa, jų pačių padarytais jos patobulinimais, jeigu tokių yra. Norint naudoti vėliau kitų žmonių keistą *copyleft* programos versiją kitokiomis sąlygomis, būtų reikalingas ne tik pradinio autoriaus, bet ir visų kitų tos programos versijos autorių sutikimas. *Copyleft* tipo licencija sukuria net ir tarpusavyje nebendraujančių žmonių tarpusavio kooperaciją (visi tobulina visiems reikalingą sistemą).

Daug geros kokybės *copyleft* licenciją turinčių kūrinių taip pat skatina savo reikmėms adaptuoti ir prireikus išplėsti esamą geros kokybės programą. Norimas rezultatas tuo būdu pasiekiamas daug greičiau nei pradėjus kurti sau reikalingą versiją nuo pradžių. Tačiau naujoji, išplėsta versija taip pat privalo būti *copyleft*. Taigi po jos pasirodymo naudotis *copyleft* kūriniais bus dar naudingiau. Nenorintiems dalintis savo darbais su kitais tai kelia didelį nepasitenkinimą, kadangi *copyleft* resursai jiems tampa neprieinami. Stambūs gamintojai neretai linkę paimti savo žinion jiems reikalingus kūrinius, nusipirkdami autorines teises. Daug autorių turintį *copyleft* kūrinį taip nusipirkti labai sunku, nes reikalingas visų kada nors jį keitusių autorių sutikimas.

## JAV specifika
Teoriškai copyleft taip pat suteikia galimybę tarpusavyje nebendradarbiaujantiems žmonėms pakeisti programą į privačią (patentuotą) programinę įrangą. Jie gali daryti pakeitimus, nesvarbu kokius, didelius ar mažus, ir platinti gautą rezultatą kaip patentuotą gaminį. Tačiau daugelis populiarių copyleft licencijų (GPL, LGPL) numato papildomas su patentais susijusias sąlygas, kurios paprastai neleidžia įvedus patentuotą pakeitimą vėliau reikalauti tuo pagrindu privalomo užmokesčio iš visų vėlesnių vartotojų ar kelti kitas panašias sąlygas.

Europoje šios problemos neaktualios, kadangi nėra leidžiamas programinės įrangos patentavimas.

## Naujų copyleft licencijų kūrimas
Copyleft licencijos yra sudėtingos teisiniu požiūriu. Todėl (jei licencijos autoriai leidžia) paprastai užuot kūrus savo, panaudojamas jau esančios copyleft licencijos tekstas, pritaikant jį savo reikmėms. Tokios paplitę, visų naudojamos licencijos yra Creative Commons, GFDL, GPL, LGPL ir kitos.

*Copyleft* kūriniai išsaugo autorystę ir nėra nei niekieno, nei valstybės nuosavybė. Jų negalima, pavyzdžiui, privatizuoti.
Stirlingo formulė

**Stirlingo formulė** ar **Stirlingo aproksimacija** – didelių skaičių faktorialo aproksimacija. Formaliai užrašoma lygybe:
: \lim_{n \rightarrow \infty} {n!\over \sqrt{2 \pi n} \; n^n e^{-n} } = 1.
Neformaliai dažniau naudojama:
: n! \sim \sqrt{2 \Pi n} \; \left(\frac{n}{e}\right)^{n}
Ši aproksimacija leidžia apytiksliai suskaičiuoti didelių skaičių faktorialą.

Skaičiuojant faktorialą pagal Stirlingo formulę santykinė paklaida mažesnė negu e^{\frac{1}{2 \pi}} - 1 ir artėja į nulį, kai n neapibrėžtai didėja.

Pirmasis formulę aprašė Abraomas de Muavrė (*Abraham de Moivre*), tačiau vietoje \sqrt{2 \pi} naudojo konstantą. Vėliau škotų matematikas James Stirling (1692-1770) įvardino šios konstantos tikslią reikšmę.

## Šaltiniai
Verbeniniai

**Verbeniniai** (*Verbenaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kurioje yra žolės, puskrūmiai, krūmai, atogrąžose – medžiai. Lapai dažniausiai priešiniai. Žiedai susitelkę į kekes, varpas arba pusiau skėčius. Vainikėlis baltas, rausvas, raudonas ir kt. Vaisius – keturlizdis kaulavaisis, arba suskylantis į keturis riešutėlius.

Šeimoje yra apie 90 genčių ir 2000 rūšių, paplitusių daugiausiai tropikų ir subtropikų šalyse, ypač pietryčių Azijoje, Centrinėje ir Pietų Amerikoje. Yra daug dekoratyvinių, aromatinių, vaistinių augalų. 

## Gentys
Kai kurios dažnesnės verbeninių gentys:
* Verbena (*Verbena*)
* Aloyzija (*Aloysia*)
* Vaisuolė (*Callicarpa*)
* Sėpenė (*Caryopteris*)
* Šventmedis (*Clerodendrum*)
* Danguvė (*Duranta*)
* Gmelina (*Gmelina*)
* Kakluotė (*Holmskioldia*)
* Lantana (*Lantana*)
* Kolūnis (*Petrea*)
* Straubė (*Phyla*)
* Premna (*Premna*)
* Žaltvis (*Stachytarpheta*)
* Tikmedis (*Tectona*)
Verbena

**Verbena** (*Verbena*) – verbeninių (*Verbenaceae*) šeimos augalų gentis. Sudaro ~250 vienmečių ir daugiamečių augalų rūšių, paplitusių daugiausia Naujajame Pasaulyje, taip pat Europoje.

Lapai paprastai priešiniai, plaukuoti. Žiedai smulkūs, su penkiais žiedlapiais. Dažniausiai mėlyni, bet nereti ir balti, rausvi, purpuriniai.

## Rūšys

Lietuvoje darželiuose auginama verbenos genties 3 rūšys:
*Vaistinė verbena (*Verbena officinalis*)
*Darželinė verbena (*Verbena hybrida*)
*Šiurkščioji verbena (*Verbena rigida*)

kai kurios kitos rūšys:
*Patagoninė verbena (*Verbena bonariensis*) 
*Gulsčioji verbena (*Verbena bracteata*)
*Žiloji verbena (*Verbena stricta*) 
*Tikroji verbena (*Verbena carolina*)
*Strėlialapė verbena (*Verbena hastata*)
*Šeriuotoji verbena (*Verbena lasiostachys*)
Alkiniai

**Alkiniai** (*Alcidae*) – sėjikinių (*Charadriiformes*) būrio paukščių šeima. Paukščiai 80-1200 g svorio, vidutinio dydžio, rečiau maži. Snapas gana įvairios formos. Plunksnų apdaras tankus. Sparnai palyginti trumpi, siauri ir smailūs. Užpakalinis (1) pirštas sunykęs. Kojų priekiniai pirštai su plaukiojamąja plėve. Lytinio dimorfizmo nėra.

Gyvena Šiaurės pusrutulio jūrose. Gerai plaukioja ir nardo, po vandeniu iriasi sparnais. Skraido greitai, bet nevikriai. Monogamai. Gyvena dažnai didelėmis kolonijomis, kurios vadinamos paukščių turgumis. Lizdas būna uolose, urvuose. Deda 1-2 kiaušinius. Peri abu porelės nariai 3-5 savaites. Minta įvairiais vandens gyvūnais.

Šeimoje yra 11 genčių, apie 25 rūšys (Lietuvoje – 4 rūšys):

* Aleutiniai narūnėliai (*Ptychoramphus*)
** Aleutinis narūnėlis (*Ptychoramphus aleuticus*)
* Alkelės (*Aethia*)
** Dailiasnapė alkelė (*Aethia psittacula*)
** Kuoduotoji alkelė (*Aethia cristatella*)
** Mažoji alkelė (*Aethia pusilla*)
** Ūsuotoji alkelė (*Aethia pygmaea*)
* Alkutės (*Brachyramphus*)
** *[[Brachyramphus perdix]]*
** Iilgasnapė alkutė (*Brachyramphus marmoratus*)
** Trumpasnapė alkutė (*Brachyramphus marmoratus*)
* †Didžiosios alkos (*Pinguinus*)
** †Didžioji alka (*Pinguinus impennis*)
* Mažosios alkos (*Alle*)
** Mažoji alka (*Alle alle*)
* Narūnėliai (*Uria*)
** Laibasnapis narūnėlis (*Uria aalge*)
** Storasnapis narūnėlis (*Uria lomvia*)
* Netikrosios alkos (*Synthliboramphus*)
** Japoninė alka (*Synthliboramphus wumizusume*)
** Kraverio alka (*Synthliboramphus craveri*)
** Ksanto alka (*Synthliboramphus hypoleucus*)
** Sidabrinė alka (*Synthliboramphus antiquus*)
** *[[Synthliboramphus scrippsi]]*
* Ragasnapiai mormonai (*Cerorhinca*)
** Ragasnapis mormonas (*Cerorhinca monocerata*)
* Taistės (*Cepphus*)
** Akiniuotoji taistė (*Cepphus carbo*)
** Paprastoji taistė (*Cepphus grylle*)
** Ramiojo vandenyno taistė (*Cepphus columba*)
* Tikrieji mormonai (*Fratercula*)
** Atlantinis mormonas (*Fratercula arctica*)
** Kuoduotasis mormonas (*Fratercula cirrhata*)
** Raguotasis mormonas (*Fratercula corniculata*)
* Tikrosios alkos (*Alca*)
** Alka (*Alca torda*)
Protagoras

**Protagoras** (apie 480 m. pr. m. e. Abderoje – 410 m. pr. m. e.) – graikų filosofas, žymiausias sofistas, ankstyvosios sofistikos teoretikas.

Protagoras veikė Atėnuose, priklausė Periklio bendraminčiams. Už veikalą „Apie dievus“ apkaltintas ateizmu, turėjo bėgti iš Atėnų. Pakeliui į Siciliją nuskendo. Yra išlikę kitų Protagoro veikalų fragmentų.

Filosofinę Protagoro orientaciją teoriškai sąlygojo Heraklitas bei jo pasekėjai, praktiškai – nauja ekonominė ir politinė Atėnų situacija.

Protagorą domino filosofinė žmogaus problematika, kuri iš dalies lėmė jo subjektyvizmą ir reliatyvizmą.

Nauda Protagorui – tiesos kriterijus.

Protagoro teiginys, „Žmogus yra visų daiktų matas – esančių, kad jie yra, o nesančių, kad jų nėra” yra viso sofistinio mąstymo branduolys:

Žmogus nustato būtį, visa kita atmetama (skepticizmas), visa, kas yra, yra neobjektyvu, o subjektyvu ir kintama (reliatyvizmas).

## Šaltiniai
Pietų Afrikos Respublikos karinės pajėgos

**Pietų Afrikos Nacionalinės Gynybos Pajėgomis** (The South African National Defence Force – SANDF) vadinamos Pietų Afrikos Respublikos karinės pajėgos. Dabartinės PAR karinės pajėgos buvo sukurtos 1994 m., po pirmųjų Pietų Afrikos rinkimų panaikinus apartheidą bei priėmus naują konstituciją. Naujosios karinės pajėgos pakeitė Pietų Afrikos Gynybos Pajėgas (SADF) ir buvo sudarytos įtraukiant buvusios SADF ir bantustanų pajėgas bei kai kurių politinių Pietų Afrikos partijų sukarintas grupuotes, pvz., Afrikos Nacionalinio Kongreso Umkhonto we Sizwe, Panafrikos Kongreso APLA ir Inkatos Laisvės partijos (IFP) Savigynos būrius.

Panaikinus apartheidą Pietų Afrikos Respublikos armija buvo sumažinta, atleista daug karininkų, taip pat atsisakyta branduolinių bombų (PAR – vienintelė jas turėjusi ir atsisakiusi valstybė), teritorinių pretenzijų Antarktidoje, be to, sumažėjo reikalas gynybai nes nebeliko nuolatinės konfrontacijos su kaimyninėmis valstybėmis. Tačiau pastaraisiais metais bandyta finansavimą armijai padidinti, nes dėl populistinių priežasčių anksčiau jis buvo sumažintas iki tokio lygio, kai armija net nebeturėdavo užtektinai degalų visiems metams. Vis dėlto pinigų kasdienėms išlaidoms tebetrūksta. Dėl pastarųjų priežasčių nepaisant reliatyvaus (lyginant su kitomis Afrikos šalimis) pajėgų modernumo, skeptikai abejoja, ar PAR pajėgos karo atveju būtų veiksmingos. Dėl prieš tai buvusių sankcijų PAR turi ginkluotės pramonę.

PAR pajėgos:
* Sausumos pajėgos: 40 250 karių, 168 tankai (Olifant 1A, Olifant 1B)
* Jūrų laivynas: 5 000 karių, 2 povandeniniai laivai, 7 patruliniai laivai
* Oro pajėgos: 9 250 karių, 85 karo lėktuvai (47 Impala (pirmos ir antros kartos), 38 Cheetah (C ir D modelių))
Puplaiškiniai

**Puplaiškiniai** (*Menyanthaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso vandens arba pelkių žoliniai augalai su pražanginiais, karbuotai dantytais arba suskaldytais lapais. Žiedai belapio stiebo viršūnėje arba išsidėstę lapų pažastyse. Vaisius – dėžutė.

Šeimoje 5 gentys, daugiausia paplitusios tropikuose ir Pietų pusrutulyje; iš viso apie 70 rūšių. Lietuvoje auga dviejų genčių 2 rūšys:
*Puplaiškis (*Menyanthes*)
**Trilapis puplaiškis (*Menyanthes trifoliata*). **Pav.** 
*Plaumuonė (*Nymphoides*)
**Vandeninė plaumuonė (*Nymphoides peltata*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Image:Illustration Nymphoides peltata0.jpg|Vandeninė plaumuonė
Vandeninė plaumuonė

**Vandeninė plaumuonė** (*Nymphoides peltata*) – puplaiškinių (*Menyanthaceae*) šeimos augalų rūšis.

Augalas turi ilgą, iki 1,6 m šliaužiantį šakniastiebį. Auga stovinčiame ir lėtai tekančiame vandenyje. Žiedai po 3-6 susitelkę į nedidelius skėtiškus žiedynus lapų pažastyse, iškilę virš vandens. Vainikėlis ryškiai geltonas. Žydi liepos – rugpjūčio mėn. 

Lietuvoje retas, randamas tik vakarinėje respublikos dalyje. Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.


Image:NymphoidesPeltata-leaf.jpg
Image:NymphoidesPeltata-flower1.jpg
Trilapis puplaiškis

**Trilapis puplaiškis** (*Menyanthes trifoliata*) – puplaiškinių (*Menyanthaceae*) šeimos augalų monotipinės **puplaiškio** (*Menyanthes*) genties augalų rūšis. Pavadinimas kilo iš to, kad jo lapai panašūs į pupos lapus. 

Daugiametis, 15-33 cm aukščio žolinis augalas. Šakniastiebis ilgas, apie 1 cm skersmens, šliaužiantis. Lapai pražanginiai, išauga iš šakniastiebio, ilgakočiai. Lapalakštis iki pamato suskaldytas, trilapis. Lapeliai kiaušiniški, pilkai žali, kartūs. Žiedynas tankus, su 10-30 žiedų. Vainikėlis baltas arba rausvas su smulkiais plaukeliais. Vaisius – rutulio formos dėžutė. Sėklos 6-8, gelsvos arba rudos, apie 3 mm ilgio.

Žydi gegužės – liepos mėn. Dauginasi šakniastiebiais ir sėklomis. Auga stovinčiame vandenyje, užutėkiuose, pelkėse, grioviuose. Lietuvoje dažnas visuose rajonuose. Liaudyje dar naudojami pavadinimai: **ožkanagė**, **tilvytis**, **vebrė**, **drugio dobilas**.

## Vaistinės augalo savybės
Puplaiškio lapai su trumpais lapkočiais skinami gegužės pabaigoje – birželio pradžioje. Skubiai džiovinami pavėsyje. Tinkamai sudžiovinti lapai yra šviesiai žalios spalvos.

Farmakaloginį poveikį sukelia kartumynai: foliamentinas (mentiafolino), lagoninas, sverozodas. Turi truputį jodo, saponinų, vitamino C.

**Pastaba:** nevartoti nėštumo ir žindymo metu, viduriuojant, sergant opalige ar kitomis virškinimo trakto ligomis.

Vartojamas sutrikus virškinimui, apetitui sužadinti. Dedama į tulžies sekreciją gerinančių vaistažolių rinkinius.

Kelia nuotaiką, didina darbingumą, mažina skausmą, padeda prieš uždegimus ir traukulius.

Mėginta gydyti odos ligas – spuogus, žaizdas, sumušimus, dėdavo ant skaudančių sąnarių.

Manyta, kad gydo ir drugį – liaudies medicinos ligos pavadinimas taikomas ir maliarijai – iš čia kilęs ir pavadinimas *drugio dobilas*.

Buvo manoma, kad mažina karščiavimą, tačiau tyrimai tokio pupalaiškio poveikio nepatvirtino.


Image:Illustration Menyanthes trifoliata0.jpg|Požymiai
Image:Menyanthes trifoliata2 ies.jpg|Žiedynas
Image:Fieberklee in Seerosenteich.JPG|Augavietė (tarp vandens lelijų)