open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Targonie Kritulai

**Targonie Kritulai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Zavadų valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje.
Dovška Baba

**Dovška Baba** (; ) – viršūnė Vakarų Karavankuose, ant sienos tarp Slovėnijos ir Austrijos, virš Dovjų () kaimo. Žinoma, kaip slidinėjimui labai tinkamas kalnas.

Kalnas kartais vadinamas *Dovška Rožca*, nors šis pavadinimas yra ne paties kalno, o ganyklos, esančios 200 žemiau nei viršūnė.
Tikrieji banginiai

**Tikrieji banginiai** – trys vienos genties banginių rūšys, *[[Eubalaena australis]]*,
*[[Eubalaena glacialis]]* ir *[[Eubalaena japonica]]*, kartu sujungtos į *Eubalaena* gentį. Gentis priklauso glotniųju banginių šeimai (kurią dar papildo grenlandinis banginis). 

## Termino kilmė, medžioklė
Banginių medžiotojai pavadino tikruosius banginius  ('teisingieji banginiai'), nes šie banginiai „teisingiausiai“ tinka medžioklei: 
* Dažnai plaukia greta kranto, neagresyvūs, nebijo žmonių. Juos galima pastebėti nuo kranto.
* Jie negreiti, juos galima pavyti irklinėmis valtimis.
* Užmušti dažniausiai laikosi vandens paviršiuje, neskęsta. Tiesa, kai kurie nukauti skęsta (Šiauriniame Ramiajame vandenyne – 10-30%), tik kartais vėliau išmetami į krantą.

Dėl šių patogių savybių aktyvaus medžiojimo laikotarpiu „tinkami banginiai“ buvo beveik visiškai išnaikinti. Paaiškėjus jog banginių beveik nebeliko, 1937 m. jų medžioklė buvo uždrausta. Tačiau ir uždraudus šios rūšys tebebuvo nelegaliai medžiojamos net valstybių: Tarybų Sąjunga 1950–1970 m. nelegaliai nudobė 3 212 tokius banginius.Visų trijų rūšių banginiai negreiti (ne daugiau 9,3 km/val) tačiau vikrūs ir yra geri akrobatai. Organizuojami reisai jų įdomiam plaukimui jūroje stebėti.

## Sandara ir gyvenimo būdas
Tikrieji banginiai turi neįprastai daug riebalinio audinio (iki 40 %) kuris yra palyginus lengvas ir neretai išlaiko net ir nejudantį banginį vandens paviršuje. Turį platų nugaros peleką. Banginiams būdinga specifinė V formos vandens čiurkšlė kuri pakyla iki 5 metrų. Planktonui košti burnoje yra keli šimtai banginio ūsų - siaurų, maždaug dviejų metrų ilgio, plaukais apaugusių plokštelių. Net ir tokiam gyvūnui neįprastai didelės sėklidės gali sverti iki 500 kg.

Ant odos gyvena nemažai parazitinių vėžiagyvių ("banginių utėlių"). Šios utėlės yra svarbus genetinių tyrimų objektas (utėlės dauginasi dažniau nei banginiai bet gyvena tik su jais, todėl galima lyginti genomų evoliucijos greičius ir pan). Be žmonių, tikruosius banginius medžioja tik orkos. Esant orkų pavojui, šie banginiai susiburia į ratą uodegomis į išorę. Jų gynyba ne visada pakankamai efektyvi, kai kada prarandami jaunikliai. 

Socalinė struktūra mažai ištyrinėta, tačiau gyvena ne pavieniui o grupėmis po tris ar keturis. Jie skleidžia garsus bet šie nėra tiek sudėtingi ir įvairūs kaip kitų banginių „dainos“.

Šiems banginiams tinka tik pakankamai šaltas vanduo, todėl jie daugiausia sutinkami tarp 20° ir 60° platumos. Nors gali perplaukti ir atvirą vandenyną, labiau laikosi greta krantų kur randa daugiau maisto.

## Šaltiniai
Kolonjo Moncezė

**Kolonjo Moncezė** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje. Jis yra 5 km į šiaurės rytus nuo Milano. Miestas smarkiai išaugo čia atvykus emigrantams iš Pietų Italijos, ypač Apulijos.

Kolonjo Moncezė gavo miesto titulą 1996 m. rugsėjo 19 d. Čia įsikūrė daugybė žiniasklaidos įmonių. Pvz.: "Mediaset", kurią valdė Silvio Berlusconi.

## Žymūs vietiniai
* J-Ax, Alessandro Aleotti (g. 1972 m.), reperis
* Grido, Luca Aleotti (g. 1979 m.), reperis

## Šaltiniai
Targonie Vielkiai

**Targonie Vielkiai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Zavadų valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 5 km į šiaurės vakarus nuo Zavadų ir apie 38 km į vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės. Šalia kaimo teka Šlinos upė.


Vaizdas:Podlaskie - Zawady - Targonie Wielkie - NNE - Ślina - kładka - v-WSW.jpg|Tiltelis per Šlinos upę
Vaizdas:Podlaskie - Zawady - Targonie Wielkie - NW - droga - v-WSW.jpg
Vaizdas:Podlaskie - Zawady - Targonie Wielkie - NW - droga - v-SW.jpg
Vaizdas:Podlaskie - Zawady - Targonie Wielkie - NW - droga - v-SSE.jpg


## Šaltiniai
Bohdanas

**Bohdanas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Didžiojo Dobžynevo valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 4 km į šiaurės rytus nuo Dobžinevo Dužės ir apie 11 km į vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Paderno Dunjanas

**Paderno Dunjanas** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje.

1869 m. kovo 17 d. Paderno, Dunjano, Incirano, Casina Amata ir Palacolo Milanese savivaldybės buvo sujungtos į Paderno Milanesę. Po 20 metų buvo pasiūlyti Padernjano ir Borgosolės pavadinimai miestui. 1886 m. vasario 1 d. miestas gavo dabartinį pavadinimą. 1989 m. rugsėjo 25 d. Paderno Dunjanui suteiktas dabartinis pavadinimas.
Balzamas (gėrimas)

**Balzamas** – terminas, naudojamas apibūdinti įvairiems tradiciniams Rytų Europos didelio alkoholio kiekio (40–45 proc.) vaistažolių likeriams. Iš pradžių naudotas medicinos tikslais.

## Pavyzdžiai
* Gydomoji arba kosmetinė priemonė, pvz., vietnamietiška „Žvaigždutė“
*Rygos juodasis balzamas
*Ukrainos balzamas
**Krasnaya Polyana* balzamas
*Karelijos balzamas

## Taip pat skaitykite
*Aperityvas
*Karčioji
*Likeris

## Šaltiniai
Didysis Dobžynevas

**Didysis Dobžynevas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 14 km į šiaurės vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime veikia Dobžinevo Dužės geležinkelio stotelė.

## Istorija

Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė LDK. XIX a. minimas kaip kaimas Balstogės apskrityje. Nuo 2002 m. sausio 1 d. kaimas yra valsčiaus centras.


Podlaskie - Dobrzyniewo Duze - Dobrzyniewo Duze - Szkola.jpg|Kaimo mokykla
Podlaskie - Dobrzyniewo Duze - Dobrzyniewo Duze - DK65.jpg


## Šaltiniai
Zavadai (Balstogė)

**Zavãdai**  () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 34 km į vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija

Kaimas įkurtas apie 1413 metus, kai Janušas I Senasis 60 valakų šių žemių šalia Šlinos upės suteikė broliams *Giedejtow*, *Marcinow* ir *Michałow* iš Kobilin Božimų. Žemių suteikimas patvirtintas 1422 m. ir 1439 m. 1452 m. gyvenvietė gavo vokiškasias miestų privilegijas. XV a. kaimas priklausė *Jan Giedejt*. XV a. įkurta Zavadų Jėzaus Apsireiškimo parapija. 1742-1743 m. pastatyta medinė kaimo bažnyčia. XVIII a. įkurtos bažnyčios kapinės.

1827 m. kaime buvo 12 namų ir 224 gyventojai. 1878 m. pastatyta mūrinė kapinių koplyčia. XIX a. pabaigoje kaime pastatytas paštas, mokykla ir malūnas, kaimas ir palivarkas buvo Lomžos apskrities Chlebiotkų valsčiuje. 1919–1954 m. kaimas buvo Chlebiotkų valsčiaus centras. 1938–1956 m. pastatyta mūrinė neogotikinė bažnyčia.

## Galerija

POL Zawady cemetery.jpg|Kapinių koplyčia
POL Zawady school.jpg|Kaimo mokykla


## Šaltiniai

* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.)
* Katalog zabytków sztuki, Województwo łomżyńskie, Pod redakcją M. Kałamajskiej-Saeed, Ciechanowiec, Zambrów, Wysokie Mazowieckie i okolice, PAN Instytut Sztuki, Warszawa 1986, str. 104-105
Kozincė

**Kozincė** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 7 km į šiaurės vakarus nuo Dobžinevo Dužės ir apie 20 km į šiaurės vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės. 2008 m. birželio 24 d. kaime įkurta Kozincės Rūpestingosios Mergelės Marijos parapija.

## Istorija

Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė LDK. XIX a. buvo kaimas Balstogės apskrities Obrubnikų valsčiuje, po II pasaulinio karo buvo šio valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Vaispera

**Vaispera** (*Petersianthus* sin. *Combretodendron*) šalminių (*Lecythidaceae*) šeimos medžių gentis.

## Rūšys
* Sparnuotoji arba afrikinė vaispera (*Petersianthus macrocarpus*) **sin.** *Combretodendron macrocarpum* **sin.** *Petersianthus africanus*.
* Filipininė vaispera (*Petersianthus quadrialatus*) **sin.** *Combretodendron quadrialatum*

## Požymiai
Vidutinio aukščio ar labai aukšti medžiai.

## Paplitimas
Filipininė vaispera savaime auga tik Filipinuose, o sparnuotoji vaispera savaiminė Vakarų Afrikoje.

## Nuorodos
* Papildomai apie ''Petersianthus quadrialatus'' per theplantlist.org svetainę , *Anglų k.*
Rocanas

**Rocanas** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje. Jis yra apie 9 km į pietus nuo Milano. Savivaldybę sudaro šios dalys: *Quinto de' Stampi, Valeambrosia, Pontesesto* ir *Casino Skanasio*.

Rocanui miesto titulas suteiktas prezidento dekretu 2003 m. liepos 21 d.

## Gyventojų skaičiaus kaita

Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:455 height:303
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:40000
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:10000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:2000 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:1278
  bar:1871 from: 0 till:1419
  bar:1881 from: 0 till:1472
  bar:1901 from: 0 till:1686
  bar:1911 from: 0 till:2483
  bar:1921 from: 0 till:2152
  bar:1931 from: 0 till:2390
  bar:1936 from: 0 till:2534
  bar:1951 from: 0 till:2701
  bar:1961 from: 0 till:6313
  bar:1971 from: 0 till:32915
  bar:1981 from: 0 till:38230
  bar:1991 from: 0 till:37660
  bar:2001 from: 0 till:37207

PlotData=

  bar:1861 at:1278 fontsize:XS text: 1278 shift:(-8,5)
  bar:1871 at:1419 fontsize:XS text: 1419 shift:(-8,5)
  bar:1881 at:1472 fontsize:XS text: 1472 shift:(-8,5)
  bar:1901 at:1686 fontsize:XS text: 1686 shift:(-8,5)
  bar:1911 at:2483 fontsize:XS text: 2483 shift:(-8,5)
  bar:1921 at:2152 fontsize:XS text: 2152 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:2390 fontsize:XS text: 2390 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:2534 fontsize:XS text: 2534 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:2701 fontsize:XS text: 2701 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:6313 fontsize:XS text: 6313 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:32915 fontsize:XS text: 32915 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:38230 fontsize:XS text: 38230 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:37660 fontsize:XS text: 37660 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:37207 fontsize:XS text: 37207 shift:(-8,5)

TextData=
  fontsize:S pos:(20,20)
  text:Duomenys iš ISTAT
Budziskas (Balstogės apskritis)

**Budziskas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Balstogės Čarnos valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į rytus nuo Čarna Bialostockos ir apie 23 km į šiaurės rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.
Konditerija

**Konditerija** – cukriniai ir miltiniai saldumynai. Pagrindinės žaliavos naudojamos konditerijoje yra šios: miltai (kviečiai, mažiau kukurūzai, ryžiai, avižos, kt.), cukrus, medus, vaisiai ir uogos, pienas ir grietinėlė, riebalai, kiaušiniai, mielės, krakmolas, kakava, riešutai, maistinės rūgštys, standikliai, kvapiosios medžiagos ir aromatiniai priedai, maisto dažikliai ir kepimo milteliai.

## Konditerinių gaminių tipai
Priklausomai nuo panaudotų sudedamųjų dalių, visos konditerijos gaminių rūšys yra suskirstytos į dvi pagrindines grupes: cukriniai ir miltiniai.

### Cukriniai
* Uogienė, džemai, marmeladas – Virti saldūs vaisių ar uogų mišiniai ar vienos rūšies vaisių masė, klasifikuojama pagal paruošto produkto paruošimo ir nuoseklumo technologijas.
* Griliažas – Konditerijos gaminys iš apkepintų riešutų trupinių, sumaišytų su lydytu cukrumi.
* Želė – Saldus patiekalas iš vaisių ar uogų sulčių su cukrumi ir standikliu.
* Zefyrai, pastilės – Konditerijos gaminiai iš cukraus, vaisių ir plaktų kiaušinių baltymų.
* Saldainiai, irisai, karamelė, ledinukai. guminukai – Maži karoliukai, plytelės, pagalvės iš karamelizuoto cukraus, šokolado sirupo, sutirštinto pieno ir kitų produktų.
* Kremai – Desertiniai vienalytės masės trinti patiekalai iš vaisių, kiaušinių, sviesto arba grietinėlės.
* Marcipanai – Konditerijos gaminys, pagamintas iš sutrintų migdolų ir miltinio cukraus arba cukraus sirupo mišinio.
* Morengai, bezė – Pyragaičiai iš suplaktų kiaušinio baltymų ir cukraus.
* Ledai ir šerbetas – Šaldyti pieno arba vaisių ir uogų desertai.
* Putėsiai – Konditerinis gaminys iš šokolado, vaisių arba uogų sulčių išplaktų su želatina.
* Kvapieji saldainiai – Lengvi aromatizuotos masės saldainiai.
* Suflė – Pyragaitis iš plaktų su cukrumi baltymų, trintų vaisių ir kt. priedų.
* Chalva, lukumas ir kiti Rytų saldumynai – Visų rūšių sausainiai iš razinų, riešutų, cukraus, ir krakmolo, populiarūs Vidurio Rytuose ir Centrinėje Azijoje.
* Cukatos – Cukruotos pjaustytų apelsinų, arbūzų, melionų žievelės.
* Šokoladas – Konditerijos gaminys iš kakavos produktų (maltų kakavmedžio vaisių branduolių, kakavos aliejaus), cukraus ir priedų.

### Miltiniai
* Vestuviniai tortai
* Vafliai – Plonas sausas tešlainis su languotais įspaudais.
* Sausainiai – Nedidelis saldus kepinys su kepimo milteliais.
* Pyragai, pyragėliai, bandelės, spurgos, keksai, bobos – Konditerijos gaminiai iš mielinės, plikytos, sluoksniuotos tešlos ir kt., įvairios formos ir dydžių, su įdarais ir be jų.
* Meduoliai, Imbieriniai sausainiai – Kieti konditeriniai gaminiai iš miltų, medaus ir reikalingų prieskonių.
* Tortai, eklerai – Konditeriniai gaminiai iš biskvitinės, plikytos, trapios tešlos su kremu ir cukatomis ir su gražiu papuošimu.


Vaizdas:Waffles with Strawberries.jpg|Vafliai su braškėmis
Vaizdas:2023 Ferrero Rocher (3).jpg|Šokoladiniai saldainiai
Vaizdas:Ice Cream dessert 02.jpg|Ledai
Vaizdas:Wedding cake.jpg|Vestuvinis tortas


## Šaltiniai
Balaidoso stadionas

**Balaidoso stadionas** () – futbolo stadionas Vigo mieste (Ispanija), Balaidoso kvartale. Namų rungtynes žaidžia RC Celta de Vigo, čia telpa 29 000 žiūrovų. Yra 4 tribūnos: Tribuna (žemutinė ir Preferencia – aukštutinė), Río, Gol ir Marcador. Daugiausia žiūrovų istorijoje (45 000) susirinko 1982 m. į futbolo rungtynes tarp „Celta“ ir Getafe CF klubų.

## Istorija

Stadionas atidarytas 1928 m. gruodžio 30 d. Atidarymo dieną vyko futbolo rungtynės tarp Celta Vigo ir Real Unión Club de Irún, kurias 7–0 laimėjo Vigo klubas.

Prieš 1982 m. XII pasaulio futbolo čempionatą stadionas buvo renovuotas, Río tribūna buvo pilnai perstatyta. Pastatyta Gol tribūna, tuo tarpu Tribuna ir Marcodor buvo renovuotos. Stadione vyko trejos šio čempionato rungtynės.

## Šaltiniai
El Molinón stadionas

**El Molinón stadionas** ( – „Malūno stadionas“) – futbolo stadionas Chichone, Astūrijoje, Ispanijoje. Nuo 1915 m. namų rungtynes žaidžia R. Sporting de Gijón.

Stadione vyko ir tokių žinomų atlikėjų ar grupių kaip Bon Jovi, Paul McCartney, The Rolling Stones, Bruce Springsteen, Sting ir Tina Turner muzikos renginiai.

## Istorija

Atidarytas 1908 m. Tai seniausias stadionas šalyje, kuriame vis dar vyksta futbolo varžybos. Pirmosios oficialios rungtynės buvo sužaistos 1917 m. balandžio 22 d., Copa del Rey taurės turnyre tarp Real Sporting ir Arenas Club de Getxo. „Arenas“ laimėjo rungtynes 0–1. 1920 m. gegužės 2 d. stadione vyko Ispanijos futbolo taurės finalas, kuriame FC Barcelona rezultatu 2–0 nugalėjo Athletic Bilbao.

1924 m. stadioną nusipirko vietos klubas „Real Sporting“. 1931 m. stadionas nukentėjo nuo gaisro. Chichono miesto savivaldybė perstatė jį 1944 m., o vėliau ir perpirko stadioną iš klubo dėl finansinių priežasčių.

1968 m. stadione buvo įrengti 4 šviesos bokštai, futbolo rungtynes pradėta rengti vėlai vakare. Pirmosios rungtynės įvyko 1969 m. lapkričio 30 d. prieš Valencia CF. „El Molinón“ 1970 m. sausio 28 d. tapo pirmuoju pilnai dengtu stadionu Ispanijoje.

1982 m. stadione vyko XII pasaulio futbolo čempionatas, sužaistos 3 rungtynės. 1997–1998 m. po UEFA ir FIFA reikalavimų stadionas tapo pilnai sėdimu, vietų skaičius sumažėjo nuo 42 000 iki 25 885. Po 2009 ir 2010 m. renovacijos vietų skaičius padidintas iki 30 000.

## Tarptautinės rungtynės

Pirmosios stadione tarptautinės rungtynės buvo sužaistos 1928 m. balandžio 22 d., tarp Ispanijos ir Italijos rinktinių, jos baigėsi lygiosiomis 1–1, buvo 36 000 žiūrovų. Po 50 metų „El Molinón“ stadione buvo surengtos rungtynės tarp Ispanijos ir Čekoslovakijos rinktinių. Stadione aštuonis kartus yra sužaidusi Ispanijos rinktinė. Be rinktinės varžybų, šiame stadione „Sporting“ klubas žaidė visas UEFA taurės rungtynes, įskaitant 1987 m. rugsėjo 30 d. pergalę 1–0 prieš AC Milan klubą.

Stadione vyko B grupės rungtynės 1982 m. XII pasaulio futbolo čempionate.

## Nuorodos
* Stadiono istorija
Klekas

**Klekas** (; ) – kalnas Vakarų Karavankuose, tarp Golicos rytuose ir Dovškos babos vakaruose. Per kalną eina Austrijos ir Slovėnijos siena. Kalnas yra virš Jesenicės miesto. Šiaurinis šlaitas į Karintijos pusę labai status, sudarytas iš trapių uolų ir nuobirynų. Kopiant iš Austrijos pusės einama iš *Rosenbach* pusės, per Rožcos perėją. Kalno šiauriniai šlaitai garsėja savo neprieinamumu ir alpine flora, ypač saugomais edelveisais (Alpinė liūtpėdė). Kalnas gerokai lengviau prieinamas iš Slovėnijos pusės, iš *Planina pod Golico*. 

Slovėnai, gyvenantys kaimuose tiek kalno viršūne vadina kalną dar ir *Petelin* ar *Petelinjek*. 

Karavankų automobilių tunelis kerta Austrijos ir Vengrijos sieną beveik tiesiai po Kleku.
Naujakiemis (Divnojė)

**Naujakiemis** (, nuo 1938 m. *Domäne Neuendorf*, nuo 1946 m. ***Divnojė***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Sembos pusiasalyje, Baltijsko rajone, nuo 2008 m. liepos 3 d. Divnojės kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Sembos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės.

1723–1818 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos departamento, 1818–1871 m. Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Žuvininkų apskrities, nuo 1939 m. kovo 27 d. Sembos apskrities dvaras, 1900 m. vasario 1 d. atskirtas nuo Žuvininkų domeno. 1910 m. buvo 191 gyventojas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kranco rajono, vėliau Zelenogradsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 17 d. – 2008 m. liepos 3 d. Povarovkos apylinkės kaimas.

|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Grasilda Blažiene: Hydronymia Europaea, Sonderband II, Die baltischen Ortsnamen. Wolfgang Schmid Hrsg., Steiner Verlag Stuttgart 2000.
* G. Gerullis: Die altpreußischen Ortsnamen. Berlin, Leipzig 1922.
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Vrtača

**Vrtača** (; ) – kalnas rytų Karavankuose. Per kalną eina siena tarp Austrijos ir Slovėnijos. Vrtača yra antroji pagal aukštį viršūnė po Stolo. Gretimos viršūnės – Stolas, Palecas, Zelenjakas. 

Nuo viršūnės pagrindinė ketera eina:
* į vakarus ir jungiasi su Stolu (2236 m).
* į šiaurės rytus, jungiasi su Zelenjaku (2024 m), tada su Palecu (2026 m). Toliau suka į pietryčius, kur sudaro žemesnes viršūnes.   

Šiaurinis skardis yra apie 600 m aukščio, tinka uolų laipiotojams. Į viršūnę yra daug įvairaus sunkumo maršrutų. 

Pietiniai šlaitai žolėti, su uolėtais intarpais. Šiaurės rytų šlaitai, į *Suho rusevje* slėnio pusę, uolėti. 


File:Bodental Ogrisalm 01 2008.JPG|Vaizdas į Vrtačą iš alpinės pievos
Image:Bodental Schoschelz 2008 1231.JPG|Kairėje pusėje fone - Vrtača
Image:Karavanke1.jpg|Vaizdas nuo Stolo į rytinius Karavankus. Kairėje Vrtača, dešiniau Begunščica, o fone Košuta.


## Nuorodos
* Vrtača na SummitPost
Segratė

**Segratė** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje.

Miesto ribose yra Milano Linate oro uostas, Idroskalo ežeras, Novegro mugių centras ir garsus gyvenamasis kvartalas Milano Due. Europark Idroskalo Milano, populiarus pramogų parkas, veikia nuo 1965 m.

Nors Segratė yra mažas miestas, jame yra didelių konstrukcijų: CILEA Interuniversity Consortium, vienas pažangiausių superkompiuterių centrų Europoje ir Šv. Rafaelio ligoninė.

Segratei prezidento dektretu suteiktas miesto titulas 1989 m. birželio 23 d.

## Išnašos
Korsikas

**Korsikas** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje.

Korsikui suteiktas miesto titulas prezidento dekretu 1987 m. liepos 22 d.

## Miestai partneriai
*  Malakovas, Prancūzija, nuo 1970 m.
*  Mataras, Ispanija, nuo 1993 m.
*  Regla, Kuba, nuo 2003 m.
Burčakas (Čarna Bialostockos valsčius)

**Burčakas** () – kolonija Lenkijos šiaurės rytuose, Balstogės Čarnos valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į vakarus nuo Čarna Bialostockos ir apie 19 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.
Palecas

**Palecas** (;) – kalnas Karavankų kalnų grandinės pagrindinėje keteroje. Per jį eina siena tarp Slovėnijos ir Austrijos. Už 640 m į pietvakarius yra viršūnė Vrtača (2180 m). 

Palecas yra trijų keterų sankryža:
* Vakarinė ketera: vakaruose Palecas susisiekia su *Zelenjak* (2024 m), nuo šio ketera suka į pietvakarius ir pereina į Vrtačą. Toliau per kelias bevardes viršūnes jungiasi su aukščiausiu Karavankų kalnu Stolu. 
* Šiaurinė ketera eina į Austrijos gilumą, tenai yra kalnas *Rjautza/Rjavica* (1789 m).
* Pietvakarinė ketera už 1,5 km pereina į viršūnę *Na Možeh* (1784 m), o už jos pasuka į rytus. 

Pietiniame šlaite yra *Suho rusevje* slėnis, kuris žiemą yra populiari slidinėjimo vieta. Vasarą šis slėnis yra kelių maršrutų į Vrtačos viršūnę pradžia. Slėnis uolėtas, vietomis auga nykštukinės pušys.
Šiaurinis šlaitas turi apie 500 m aukščio skardžius. 

## Nuorodos
* Palec/Selenitza In SummitPost.org
San Džuliano Milanezė

**San Džuliano Milanezė** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje. Jis yra 12 km į pietryčius nuo Milano. Miesto titulas prezidento dekretu suteiktas 2000 m. balandžio 24 d.

Šioje savivaldybėje yra istorinė Viboldonės abatija.

## Miestai partneriai
* Bussy-Saint-Georges, Prancūzija, nuo 2001
* Kurtia de Ardžešas, Rumunija, nuo 2003
Žuvininkai

**Žuvininkai** gali būti:

* Žuvininkai (Šiauliai) – kaimas Šiaulių rajone,
* Žuvininkai (Karaliaučius) – gyvenvietė Kaliningrado srityje, dab. Primorskas, buvęs miestas, Žuvininkų apskrities centras,

* Žuvininkiniai – Plėšriųjų paukščių šeima.
Pjoltelas

**Pjoltelas** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje. Jis yra 14 km į šiaurės rytus nuo Milano. Savivaldybė sudaro šios dalys (): Limito, Sedžiano ir Rugacesio.

Pjoltelui suteiktas miesto titulas prezidento dekretu 1999 m. lapkričio 19 d.

## Gyventojų skaičiaus kaita

Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize = width:455 height:303
PlotArea = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period = from:0 till:40000
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:10000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:2000 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:2724
  bar:1871 from: 0 till:2971
  bar:1881 from: 0 till:3025
  bar:1901 from: 0 till:3215
  bar:1911 from: 0 till:3595
  bar:1921 from: 0 till:3626
  bar:1931 from: 0 till:4561
  bar:1936 from: 0 till:5194
  bar:1951 from: 0 till:6401
  bar:1961 from: 0 till:13803
  bar:1971 from: 0 till:28566
  bar:1981 from: 0 till:30098
  bar:1991 from: 0 till:34165
  bar:2001 from: 0 till:31936

PlotData=

  bar:1861 at:2724 fontsize:XS text: 2724 shift:(-8,5)
  bar:1871 at:2971 fontsize:XS text: 2971 shift:(-8,5)
  bar:1881 at:3025 fontsize:XS text: 3025 shift:(-8,5)
  bar:1901 at:3215 fontsize:XS text: 3215 shift:(-8,5)
  bar:1911 at:3595 fontsize:XS text: 3595 shift:(-8,5)
  bar:1921 at:3626 fontsize:XS text: 3626 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:4561 fontsize:XS text: 4561 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:5194 fontsize:XS text: 5194 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:6401 fontsize:XS text: 6401 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:13803 fontsize:XS text: 13803 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:28566 fontsize:XS text: 28566 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:30098 fontsize:XS text: 30098 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:34165 fontsize:XS text: 34165 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:31936 fontsize:XS text: 31936 shift:(-8,5)

TextData=
  fontsize:S pos:(20,20)
  text:Duomenys iš ISTAT



## Šaltiniai
Gaudikai

**Gaudikai** (arba ***Gapkai***; , nuo 1938 m. *Gaffken*, nuo 1945 m. , nuo 1946 m. ***Parusnojė***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Sembos pusiasalyje, Baltijsko rajone, nuo 2008 m. liepos 3 d. Divnojės kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Sembos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos kilmės. 1429 m. minimas *Gaudiken*. 1723–1818 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos departamento, 1818–1871 m. Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Žuvininkų apskrities dvaras. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kranco rajono, vėliau Zelenogradsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 17 d. – 2008 m. liepos 3 d. Povarovkos apylinkės kaimas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Grasilda Blažiene: Hydronymia Europaea, Sonderband II, Die baltischen Ortsnamen. Wolfgang Schmid Hrsg., Steiner Verlag Stuttgart 2000.
* G. Gerullis: Die altpreußischen Ortsnamen. Berlin, Leipzig 1922.
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Bolatė

**Bolatė** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje. Jis yra 10 km į šiaurės vakarus nuo Milano.

Savivaldybę sudario šios dalys (): Kascina del Sole, Kasina Nuova, Kastelaco ir Ospiate. Viena dalis buvo atskirta nuo Bolatės 2004 m. ir dabar sudaro atskirą savivaldybę Baranzatę.

Bolatei prezidento dekretu miesto titulas buvo suteiktas 1984 m. spalio 11 d.

## Gyventojų skaičiaus raida

Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:455 height:303
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:50000
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:10000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:2000 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:4680
  bar:1871 from: 0 till:5138
  bar:1881 from: 0 till:5346
  bar:1901 from: 0 till:5700
  bar:1911 from: 0 till:6814
  bar:1921 from: 0 till:6921
  bar:1931 from: 0 till:9013
  bar:1936 from: 0 till:9635
  bar:1951 from: 0 till:11932
  bar:1961 from: 0 till:24073
  bar:1971 from: 0 till:42770
  bar:1981 from: 0 till:42298
  bar:1991 from: 0 till:42923
  bar:2001 from: 0 till:46781

PlotData=

  bar:1861 at:4680 fontsize:XS text: 4680 shift:(-8,5)
  bar:1871 at:5138 fontsize:XS text: 5138 shift:(-8,5)
  bar:1881 at:5346 fontsize:XS text: 5346 shift:(-8,5)
  bar:1901 at:5700 fontsize:XS text: 5700 shift:(-8,5)
  bar:1911 at:6814 fontsize:XS text: 6814 shift:(-8,5)
  bar:1921 at:6921 fontsize:XS text: 6921 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:9013 fontsize:XS text: 9013 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:9635 fontsize:XS text: 9635 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:11932 fontsize:XS text: 11932 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:24073 fontsize:XS text: 24073 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:42770 fontsize:XS text: 42770 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:42298 fontsize:XS text: 42298 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:42923 fontsize:XS text: 42923 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:46781 fontsize:XS text: 46781 shift:(-8,5)

TextData=
  fontsize:S pos:(20,20)
  text:Duomenys iš ISTAT
Balstogės Čarna

**Bal̃stogės Čárna**  () – miestas Lenkijos šiaurės rytuose, Balstogės aukštumose, Knišino girioje. Priklauso Balstogės aglomeracijai. 1952–1962 m. miestas kartu su Čarna Ves Koscelnos kaimu sudarė bendrą gyvenvietę ir vadinosi ***Čarna Vesė***. 

## Istorija
Nuo V a. pr. m. e. iki X a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. XIII a. netoli šių vietovių buvo įkurta pirmoji gyvenvietė - Nemčinas. Nuo XIII–XIV a. iki 1795 m. priklausė LDK Trakų vaivadijai. 1509 m. Ldk Žygimantas Senasis atidavė šias žemes Trakų vaivadai Mikalojui Radvilai Rudajam, kuris apie 1509 m. šioje vietovėje šalia Čarnos upės pastatė nedidelius rūmus ir arklides bei pastatė tiltą per Čarnos upę. 1536 m. šios vietovės atiteko karalienei Bonai Sforzai, o 1571 m. karaliui Žygimantui Augustui. XVII a. prasidėjo intensyvi šalia esančios girios eksploatacija. 1782 m. pastatyta pašto stotis, kurioje 1793 m. balandžio 25 d. buvo apsistojęs ATR karalius Stanislovas Augustas Poniatovskis.

Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. 1807-1842 m. priklausė Rusijos imperijos, Balstogės sričiai, 1842–1914 m. Gardino gubernijai. XIX a. įkurta keramikos gamyklėlė. 1862 m. gruodžio 15 d. pradėjo veikti Balstogės Čarnos geležinkelio stotis per kurią nutiestas Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelis. Kaime buvo Sokulkos apskrities Čarna Vesės valsčiaus centras. 1862–1864 m. vyko geležinkelių priežiūrai skirtų pastatų statybos.

1910 m. pastatyta katalikų koplyčia. 1912 m. mieste gyveno 440 žmonių. 1915 m. rugpjūčio 15 d. miestą užėmė vokiečių kariuomenė. Nuo 1915 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1921 m. mieste gyveno 614 žmonių, 1935 m. - 2200 žmonių. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Balstogės rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiojo Reicho, Balstogės sričiai.

Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945–1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai. 1957 m. liepos 22 d. įkurtas Skra Czarna Białostocka futbolo klubas. 1962 m. liepos 7 d. gyvenvietei suteiktos miesto teisės, tuo metu mieste gyveno 5521 žmogus. 1974 m. įkurta Balstogės Čarnos Šventosios Šeimos parapija. 1976 m. gruodžio 22 d. pradėtas naudoti Balstogės Čarnos miesto herbas. 1985 m. gegužės 9 d. mieste įkurta Balstogės Čarnos Šventųjų Moterų parapija. 1985-1996 m. pastatyta Balstogės Čarnos Šventųjų Moterų cerkvė. 2005 m. įkurta Balstogės Čarnos Jėzaus Gailestingumo parapija, kurios bažnyčia pastatyta 2005–2009 m.

## Galerija

Podlaskie - Czarna Białostocka - Czarna Białostocka - Białostocka - Cerkiew Świętych Niewiast Niosących Wonności.JPG|Balstogės Čarnos Šventųjų Moterų cerkvė
Czarna Bialostocka - Kosciol p.w. sw. Rodziny.jpg|Balstogės Čarnos Šventosios Šeimos bažnyčia
Czarna Bialostocka - Pociag LKW - Nadlesnictwo.jpg|Vienas iš giriose važinėjusių traukinukų eksponatų


## Šaltiniai
San Donato Milanesė

**San Donato Milanesė** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje. Jis yra 10 km į pietryčius nuo Milano.

## Istorija

Nors sritis gyvenama nuo senų laikų, miesto istorija prasideda nuo bažnytkaimio, kurį VII a. įkūrė Benevento kunigaikščio Grimoaldo I armija. Po Milanų šeimos Advokatų valdymo, San Donato priklausė Milano archivyskupui iki XVI a.

XI a. Bernard of Clairvaux apylinkėse įkūrė daugybę žymių abatijų. Čia buvo apsistojęs Frydrichas I Barbarosa po to, kai pats sugriovė Milaną. Netoliese Viskončiai ir Torianiai kovėsi dėl Milano kunigaiukštystės 1278 m. Marinjano mūšis vyko netoli, o po jo San Donate apsistojo Prancūzijos karalius Pranciškus I.

San Donato Milanesei prezidento dekretu buvo suteiktas miesto titulas 1976 m. gruodžio 30 d.
Čarna Ves Koscelna

**Čarna Ves Koscelna** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 5 km į vakarus nuo Čarna Bialostockos ir apie 21 km į šiaurę nuo vaivadijos centro Balstogės.

## Istorija

Kaimas įkurtas XVIII a. šalia *Čarnos* upės. XIX a. įrengta geležinkelio stotis prie Peterburgo–Varšuvos geležinkelio.

1921 m. kaime gyveno 458 gyventojai. 1935 m. kaime gyveno 730 gyventojai. 1919–1954 m. kaimas buvo Čarna Ves Koscelnos valsčiaus centras. Iki 1962 m. liepos 7 d. kartu su Čarnos Bialostockos miestu sudarė bendrą *Čarna Vesės* gyvenvietę. 

## Galerija

Podlaskie - Czarna Białostocka - Czarna Wieś Kościelna - Zespół szkół - front.JPG|Kaimo mokykla
Podlaskie - Czarna Białostocka - Czarna Wieś Kościelna - droga - W.JPG


## Šaltiniai

* Halina Kozak: "Dzieje Czarnej Wsi Kościelnej". ISBN 83-85918-41-7
Hutkai

**Hutkai** () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Balstogės Čarnos valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Abiategrasas

**Abiategrasas** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Milano provincijoje. Jis yra Po upės slėnyje, 22 km nuo Milano ir 38 km nuo Pavijos.

## Istorija

Miestas atsirado romėnų laikais. Jo pavadinimas kildinamas nuo derlingo slėnio. 1304 m. dokumente miestas vadinamas *Habiate qui dicitur Grasso*, o laikui bėgat pavadinimas sutrumpėjo iki Abiategraso.

1524 m. balandžio 30 d. garsus prancūzų riteris Pierre Terrail buvo mirtinai sužeistas, kai gynė iš Italijos besitraukiančią prancūzų armiją.

Abiategrasui suteiktas miesto titulas karaliaus dekretu 1932 m. kovo 31 d.

## Miestai partneriai
*  Elvangenas, Vokietija
*  Langras, Prancūzija

## Garsūs žmonės
* Christian Abbiati, futbolininkas
* Franco Moschino, dizaineris
* Giuseppina Tuissi, Antro pasaulinio karo partizanas
* Marco Villa, dviratininkas
Jezežiskas

**Jezežiskas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Balstogės Čarnos valsčiuje, Balstogės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.
Reutovas

**Reutovas** () – miestas Rusijoje, Maskvos srityje, šalia rytinės Maskvos miesto ribos. Geležinkelių mazgas, plentas į Orechovo Zujevą. Vystoma karinė (raketų, ginkluotės), medicininės įrangos (protezų, ortopedijos), tekstilės ir kt. pramonė. Veikia licėjus, gimnazija, keletas mokyklų, 2 muzikos mokyklos. Yra ligoninių kompleksas. Veikia 1999 m. pastatyta Kazanės ikonos Dievo Motinos cerkvė.

## Istorija

Reutovas įkurtas XV a. pab., o šaltiniuose minimas nuo XVI a. Priklausė Tureninų ir Dolgorukių šeimoms. XIX a. pradėta vystyti tekstilės pramonė. 1913 m. Reutovą pasiekė geležinkelis. 1940 m. gavo miesto statusą, o 1955 m. atidaryta aviacinių raketų gamykla. 2003 m. Reutovas gavo mokslamiesčio (*наукоград*) statusą.

## Šaltiniai
LMTA Klaipėdos fakulteto Šokio katedra

**Šokio katedra** – Lietuvos muzikos ir teatro akademijos Klaipėdos fakulteto  katedra. Vedėjas –  Doc. Darius Berulis.

## Istorija
Įkurta 1967 m. tuometiniame Vilniaus pedagoginio instituto Muzikos fakultete. 1971 m. rudenį buvo perkelta į Klaipėdoje steigiamą Šiaulių pedagoginio instituto Muzikos fakultetą, kuris vėliau priklausė Vilniaus konservatorijai, paskui – Lietuvos muzikos akademijai, 1995 m. buvo prijungtas prie Klaipėdos universiteto (Menų akademija), o nuo 2018 m. Lietuvos muzikos ir teatro akademijos Klaipėdos fakultetas.

Katedros vadovai:
* 1967–1990 m. katedros įkūrėjas prof. emer. Juozas Gudavičius
* 1990–1997 m. lekt. J.Januška;
* 1997–2010 m. doc. Tulija Zinčiukienė
* 2010-2016 m.  doc. Violeta Milvydienė
*nuo 2016 m. vedėjo pareigas vykdo prof. dr. Vidmantas Mačiulskis

## Meninė ir mokslinė veikla
2011–2018 mokslo metais šokio katedra kuruoja dvi studijų programas:
* pirmosios pakopos Šokio subkultūros (pramoginis, tautinis performatyvus šokis) (bakalauro – nuolatinių, 4 metų trukmės)
* antrosios pakopos (magistrantūros – nuo 2006 m., 1,5 m. trukmės) 2018 m. magistrantūros programa buvo uždaryta.
*Rengiama nauja magistrantūros programa (planuojama 2020 m.).

Katedroje veikia meniniai kolektyvai:
* tautinio šokio kolektyvas „Vėtrungė“ (vadovas lekt. Darius Berulis)
* istorinio šokio kolektyvas „Saltanda“ (vadovė doc. Violeta Milvydienė)
* modernaus šiuolaikinio šokio grupė „In Signum“ (vadovė prof. Agnija Šeiko)

Šokio katedros iniciatyva nuo 2001 m. Klaipėdoje vyksta tautinių šokių kolektyvų ir ansamblių festivalis-konkursas „Klumpakojis“.

1967–2010 m. šokio studijas baigė 51 bakalaurų laidos (965 studentai), 11 magistrantų laidų (42 studentų), 1 neakivaizdininkų laida (17 studentų) – viso 982 absolventai. 2023 mokslo metais Šokio katedroje studijuoja 31 studentas.

Katedroje veikiantys  kabinetai:
* Metodinis kabinetas. Jo sudėtyje – prof. Juozo Lingio biblioteka. Kabinete sukaupta apie 10000 knygų, nemaža jų dalis – vertingi leidiniai ir rankraščiai, dovanoti žymių Lietuvos choreografų – prof. Juozo Lingio, Kazio Motūzos, Kazio Poškaičio, D.Subatnikienės, Marijos Vaitulevičiūtės, taip pat išeivijos šokių kolektyvų vadovų – Liudo Sagio, Genovaitės Dumčiūtės-Breichmanienės ir kitų asmeniniai archyvai. 2001 m. rudenį savo biblioteką padovanojo katedros įkūrėjas ir ilgametis jos vedėjas prof. emer. Juozas Gudavičius.
* Etnografijos kabinetas, kuriame sukaupta per 5000 aprašų – liaudies ratelių, žaidimų, šokių – naudojamų studentų ir pedagogų kūrybiniuose darbuose.
* Techninių priemonių kabinetas.  Sukaupta choreografinė vaizdo ir garso medžiaga, fondai pildomi naujais įrašais.

## Darbuotojai
Šokio katedroje dirba: prof. dr. Vidmantas Mačiulskis, prof. Agnija Šeiko, doc.Violeta Milvydienė, doc. Alvydas Soraka, doc. Sandra Žilinskienė, doc. Aušra Krasauskaitė-Berulė, doc. Darius Berulis, doc. Inga Kuznecova, lekt. Diana Mockuvienė, lekt. Daiva Palubinskaitė, lekt. M. Kūra.

## Šaltiniai
Dezijus

**Dezijus** () – miestas Italijoje, Lombardijoje, Moncos ir Briancos provincijoje.

## Istorija

1277 m. netoliese dėl Milano valdymo kovėsi Viskončiai ir Torianiai. Dezijuje gimė popiežius Pijus XI ir Arsenal FC vartininkas Vito Mannone. Dezijus gavo miesto titulą karaliaus dekretu 1924 m. vasario 24 d.

## Turistiniai objektai
**Villa Tittoni* (XVIII a.)
**Torre dei Palagi* (XIX a.)
Svetlogorsko miesto gyvenvietė

**Svetlogorsko miesto gyvenvietė** () – miesto gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities vakaruose, Svetlogorsko municipaliniame rajone. Centras – Svetlogorskas. 2010 m. buvo 10 775 gyventojai.

## Istorija
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. vietoje Svetlogorsko miesto apygardos. Ribojasi rytuose su Primorjės miesto gyvenviete, šiaurėje su Baltijos jūra, rytuose – su Pionerskio miesto apygarda, pietuose su Zelenogradsko rajono Krasnotorovkos kaimo gyvenviete.

Gyvenvietės taryba nuo 2008 m. spalio 12 d. renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką.

Kaliningrado srities įstatymu Svetlogorsko miesto gyvenvietę sudaro:    
* Svetlogorskas, miestas.

## Šaltiniai
Moncos ir Briancos provincija

**Moncos ir Briancos provincija** () – Italijos provincija Lombardijoje. Ji buvo sukurta 2004 m. atskyrus nuo Milano provincijos rytinę dalį.

## Didžiausios savivaldybės

## Galerija


File:MonzaDuomo4.JPG|Katedra, (Monca)
File:Chiesa Prepositurale di Lissone 2.jpg|Šv. Petro ir Pauliaus katedra, (Lisonė)
File:Santa Valeria Church - Seregno.jpg|Šv. Valerijos bažnyčia, (Serenjas)
File:Desio_villa_Tittoni_Traversi_vista.jpg|Titoni Traversi vila, (Dezijus)
File:Palazzo Borromeo.jpg|Boromeo rūmai, (Čezanas)
File:Pusterla nord.JPG|Pusterla vila, (Limbiate)
File:12BrugherioSLucio.JPG|Šv. Liucijaus bažnyčia (Brugerijas)
File:Vimercate-Letorri.jpg|Baltieji Bokštai (Vimerkatė)
Marcelas II

**Marcelas II** (, pasaulietinis vardas – *Marcello Cervini*, 1501 m. gegužės 6 d. Montefane, Markės regione – 1555 m. gegužės 1 d. Romoje) – Romos katalikų bažnyčios 222-asis popiežius, valdęs 22 kalendorines dienas nuo 1555 m. balandžio 9 d. iki 1555 m. gegužės 1 d. – mirties dienos.

## Biografija

Marčelas Červinis mokėsi Sienos universitete. Buvo visapusiškai išsilavinęs žmogus, nusimanęs daugelyje sričių: matematikoje, astronomijoje, architektūroje, mene. 1534 m. tapo popiežiaus sekretoriumi. 1539 m. Paulius III paskyrė M. Červinį Nikastro vyskupu (Katancare). Buvo Pauliaus III nepotų mokytoju. Tais pačiais metais tapo kardinolu. Vėliau dirbo apaštališkuoju administratoriumi  vyskupystėse Kalabrijoje ir Perudžoje. Buvo vienu iš trijų Tridento susirinkimo prezidentų. 

1548 m. (arba 1550 m.) M. Červinis paskirtas pirmuoju iš kardinolų vadovauti Vatikano bibliotekai. Jo namai Romoje buvo tapę renesanso kultūros centru, susirašinėjo su daugeliu to meto humanistų.

## Valdymo laikotarpis

Marcelas II iš karto po savo išrinkimo popiežiumi uždraudė bet kokias iškilmes, neleisdamas net giminaičiams atvažiuoti į Romą atšvęsti. Planavo reformuoti daugelį bažnyčios vidinių taisyklių, ekonomiškai naudoti Vatikano lėšas. Tačiau buvo silpnos sveikatos, kurią galutinai pakirto didelis darbų krūvis, dalyvavimas Didžiosios savaitės ir Velykų apeigų renginiuose.

Marcelas II pagal savo buvimo valdžioje trukmę buvo šeštuoju trumpiausiai valdžiusių popiežių dešimtuke. Šis bažnyčios vadovas – paskutinis iš popiežių, panaudojusių savo tikrąjį vardą. Prieš jį su savo vardu buvo Adrianas VI (* Adriaan Florenszoon*).

## Išnašos

## Nuorodos

* Sąrašas:Popiežiai
* Popiežius Marcelas II „''Katalikų Enciklopedijoje''“
Darbo liaudies kova

**Darbo liaudies kova** – LKP Šiaulių apskrities komiteto laikraštis, nelegaliai ėjęs 1940 m. pirmoje pusėje Šiauliuose.

## Istorija

Išėjo trys numeriai. Spaudintas pogrindinėje „Kovos“ spaustuvėje Toliočiuose. Redagavo Rapolas Rimdžius.

## Šaltiniai
Donskojės miesto gyvenvietė

**Donskojės miesto gyvenvietė** () – miesto gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities vakaruose, Svetlogorsko municipaliniame rajone. Centras – Donskojė. 2010 m. buvo 2921 gyventojas.

## Istorija
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2007 m. lapkričio 27 d. reorganizuojant Svetlogorsko miesto apygardą. Ribojasi vakaruose ir šiaurėje su Baltijos jūra, rytuose – su Primorjės miesto gyvenviete, pietuose su Zelenogradsko rajono Krasnotorovkos kaimo gyvenviete.

Gyvenvietės taryba nuo 2008 m. gegužės 25 d. renkama 5 metams, ją sudaro 7 deputatai, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką.

Kaliningrado srities įstatymu Donskojės miesto gyvenvietę sudaro kaimai:    
* Donskojė,
* Marijskojė,
* Majakas,
* Molodogvardeiskojė.

## Šaltiniai
Lomžos Šv. Brunono dekanatas

**Lomžos Šv. Brunono dekanatas** () - tai vienas iš 24 katalikų, Lomžos vyskupijos dekanatų. Dekanas *Dariusz Nagórski*. Dekanate yra 27.040 tikinčiųjų.

## Parapijos

Dekanate yra 9 parapijos:

* *Dobri Laso Šv. Sakramento parapija* - Dobri Lasas;
* Lomžos Šv. Čenstakavos parapija - Lomža;
* Lomžos Šv. Brunono Kverfurtiečio parapija - Lomža;
* Miastkovo Dievo Motinos Rožančiaus parapija - Miastkovas;
* *Nove Kupiskų Šv. Jadvygos Silezietės parapija* - Nove Kupiskai;
* Novogrudo Mergelės Marijos Gimimo parapija - Novogrudas;
* *Ščepankovo Šv. Vojcecho parapija* - Ščepankovas;
* Šniadovo Švč. Marijos Dangun Žengimo parapija - Šniadovas;
* Zbuinos Šv. Vincento Pauliaus parapija - Zbuina.
Zambruvo dekanatas

**Zambruvo dekanatas** () - tai vienas iš 24 katalikų, Lomžos vyskupijos dekanatų. Dekanas *Jerzy Samsel*. Dekanate yra 38.653 tikinčiųjų.

## Parapijos

Dekanate yra 9 parapijos:

* *Grondi Vonecko Dievo Gailestingumo parapija* - Grondi Voneckas;
* Kolaki Košcelnės Marijos Dangun Žengimo parapija - Kolaki Košcelne;
* Rutki Kosakų Šv. Onos parapija - Rutki Kosakai;
* *Stari Skaržino Šv. Maksimilijano Kolbo parapija* - Stari Skaržinas;
* Šumovo Čenstakavos Dievo Motinos parapija - Šumovas;
* Tabendzo Čenstakavos Dievo Motinos parapija - Tabendzas;
* Zambruvo Šv. Dvasios parapija - Zambruvas;
* Zambruvo Šv. Juozapo parapija - Zambruvas;
* Zambruvo Švč. Trejybės parapija - Zambruvas.
Do walki

**Do walki** () – komunistinis laikraštis, ėjęs nuo 1920 m. liepos 20 d. iki 1922 m. rugsėjo Vilniuje lenkų kalba.

## Istorija

1920–1921 m. Lietuvos ir Baltarusijos komunistų partijos CK ir Vilniaus miesto komiteto, o nuo 1921 m. – Vilniaus apygardos komiteto laikraštis. Nuo 1920 m. rugsėjo ėjo nelegaliai. Išėjo 44 numeriai.

## Redaktoriai

* Vincas Kapsukas – 1920–1921 m.

## Šaltiniai
Čiževo dekanatas

**Čiževo dekanatas** () - tai vienas iš 24 katalikų, Lomžos vyskupijos dekanatų. Dekanas *Tomasz Wilga*. Dekanate yra 18.963 tikinčiųjų.

## Parapijos

Dekanate yra 7 parapijos:

* Andžejevo Marijos Dangun Žengimo parapija - Andžejevas;
* Boguti Piankų Visų Šventųjų parapija - Boguti Piankai;
* Čiževo Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapija - Čiževas;
* Nuro Šv. Apaštalo Jono parapija - Nuras;
* *Rosochate Košcelnės Šv. Dorotos parapija* - Rosochate Košcelne;
* Skulbože Vielkių Mergelės Marijos Lenkijos Karalienės parapija - Skulbože Vielkiai;
* *Zuzelos Jėzaus Apsireiškimo parapija* - Zuzela.
Lomžos Šv. Arkangelo Mykolo dekanatas

**Lomžos Šv. Arkangelo Mykolo dekanatas** () – tai vienas iš 24 katalikų, Lomžos vyskupijos dekanatų. Dekanas *Marian Mieczkowski*. Dekanate yra 50.422 tikinčiųjų.

## Parapijos

Dekanate yra 8 parapijos:

* Lomžos Šv. Kristaus Kūno parapija – Lomža;
* Lomžos Šv. Kryžiaus parapija – Lomža;
* Lomžos Šv. Dievo Motinos parapija – Lomža;
* Lomžos Dievo Gailestingumo parapija – Lomža;
* Lomžos Šv. Andžejaus Bobolo parapija – Lomža;
* Lomžos Šv. Arkangelo Mykolo parapija – Lomža;
* *Puchalų Šv. Vojcecho parapija* – Puchalai;
* *Vigodos Marijos Dangun Žengimo parapija* – Vigoda.
Dil

**Dil** () – žurnalas, išėjęs 1940 m. rugsėjį Kaune.

## Istorija

Išėjo vienas numeris. Išleido LLKJS CK. Redaktorius Balys Grigaras.

## Šaltiniai