open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gyvačių salos mūšis

**Gyvačių salos mūšis** – mūšis, įvykęs 2022 m. vasario 24 d. Gyvačių saloje () per 2022 m. Rusijos invaziją į Ukrainą.

## Mūšis

Apie 18.00 val. Ukrainos valstybės sienos apsaugos tarnyba paskelbė, kad pirmąją 2022 m. Rusijos invazijos į Ukrainą dieną Gyvačių salą užpuolė Rusijos laivai. Atakoje dalyvavo kreiseris „*[[Maskva (kreiseris)|Moskva]]*“ ir patrulinis laivas „*Vasily Bykov*“, panaudoję savo denio patrankas.

Remiantis garso įrašu, kuriuo pasidalijo „Ukrayinska Pravda“, Rusijos kreiserio vadas nurodė saloje dislokuotiems ukrainiečių kariams pasiduoti arba būti apšaudytiems. Pokalbio įraše girdėti jog pasieniečiai pusbalsiu pasitarė ir nusprendė karinį rusų laivą pasiųsti ant trijų raidžių, ką padarė garsiai.

22.00 val. Valstybės sienos apsaugos tarnyba paskelbė, kad Rusijos pajėgos užėmė salą po jūrų ir oro bombardavimo, kurio metu buvo sunaikinta visa salos infrastruktūra. Tuo metu manyta, kad mūšio metu, atsisakę pasiduoti, žuvo trylika pasieniečių, kurie sudarė visas saloje buvusias Ukrainos pajėgas. Iškart po mūšio prezidentas Volodymyras Zelenskis paskelbė, kad kiekvienam iš jų po mirties bus suteiktas Ukrainos didvyrio vardas. Vėliau Ukrainos atstovai suabejojo  ar tikrai visi žuvo, kas buvo pagalvota staiga nutrūkus radijo ryšiui. Tikėtasi, kad dalis ar ir visi pasieniečiai vietoj to galėjo būti paimti nelaisvėn. Po mėnesio V. Zelenskis paskelbė, kad dalis salos gynėjų žuvo, o dalis išvaduoti Ukrainai ir Rusijai apsikeitus karo belaisviais.

2022 m. balandžio 13 d. dvi Ukrainos pajėgų raketos kliudė kreiserį „*Moskva*“, kuris dalyvavo Gyvačių salos mūšyje. Rusijos pajėgos bandė atitempti pažeistą laivą į savo uostą, tačiau jis pakeliui nuskendo.

2022 m. kovo 24 d. rusai gražino Gyvačių salos mūšio metu užgrobtą civilinį tyrimų laivą "*Sapfir"* ir 19 civilių jūreivių. 2022 m. kovo 30 d. buvo paskelbta, kad karo belaisvių mainų metu į Ukrainą gražintas žymiąją frazę pasakęs kariškis.

## Galerija

ЧФ РФ крейсер Москва 2.jpg|Moskva
Patrol ship Vasily Bykov.jpg|Vasily Bykov
Stamp of Ukraine s1985.jpg|Balandžio 11 d. Ukraina išleido specialų pašto ženklą šio mūšio atminimui


## Taip pat skaitykite
* Nuts!
* Russkij vojennyj korabl, idi na chuj!

## Išnašos
Černobylio mūšis

**Černobylio mūšis** – karinis susirėmimas Černobylio zonoje tarp Rusijos ginkluotųjų pajėgų ir Ukrainos ginkluotųjų pajėgų, prasidėjęs 2022 m. vasario 24 d., pirmąją 2022 m. Rusijos invazijos į Ukrainą dieną. Rusijos pajėgoms per dieną pavyko perimti teritorijos kontrolę.

## Prieš mūšį
1986 m. įvykus Černobylio avarijai, iš Černobylio atominės elektrinės į aplinką pateko dideli kiekiai radioaktyviųjų medžiagų. Sovietų valdžia evakavo ir uždarė 30 km spinduliu aplink sprogusį reaktorių esančią teritoriją. Subyrėjus Sovietų Sąjungai, ši teritorija atiteko naujai nepriklausomai Ukrainai.

## Mūšis
Vasario 24 d., pirmąją 2022 m. Rusijos invazijos į Ukrainą dieną, Ukrainos vyriausybė paskelbė, kad Rusijos pajėgos pradėjo puolimą, siekdamos užimti Černobylio zoną. Dienos pabaigoje Ukrainos vyriausybė dar paskelbė, kad Rusijos pajėgos užėmė Černobylį. Buvo pranešta, kad artilerijos apšaudymas pataikė į radioaktyviųjų atliekų saugyklas ir pastebėtas padidėjęs radioaktyvumas.

Rusijai užėmus uždraustąją zoną, Amerikos vyriausybė paskelbė „patikimus pranešimus, kad Rusijos kariai šiuo metu įkaitais laiko Černobylio objektų darbuotojus“.

## Reakcijos
Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis Rusijos įvykdytą zonos užėmimą pavadino „karo paskelbimu visai Europai“.

Ukrainos prezidento kanceliarijos vadovo patarėjas Mychaila Podoliakas buvo cituojamas: „Buvusios Černobylio atominės elektrinės, izoliatoriaus ir branduolinių atliekų saugyklų būklė nežinoma“.

## Analizė
Benas Hodžesas, buvęs Jungtinių Amerikos Valstijų kariuomenės Europoje vadas, teigė, kad uždraustoji zona yra „svarbi dėl jos padėties... Jei Rusijos pajėgos pultų Kijevą iš šiaurės, Černobylis yra pakeliui“. Buvusi JAV gynybos sekretoriaus padėjėjo pavaduotoja Rusijos, Ukrainos ir Eurazijos reikalams Evelyn Farkas sakė, kad Rusijos pajėgos „nori apsupti sostinę“ ir kad jos „tikrai nenori, jog Ukrainos sukilimo atveju aplink plūduriuotų palaidos branduolinės medžiagos“.

Černobylio zona svarbi dėl 1986 m. įvykusios Černobylio branduolinės katastrofos padarinių sulaikymo, todėl Ukrainos patarėjas vidaus reikalų klausimais Antonas Heraščenka sakė, kad „jei okupantų artilerijos smūgiai pataikys į branduolinių atliekų saugyklą, radioaktyvios dulkės gali padengti Ukrainos, Baltarusijos ir ES šalių teritorijas“.

## Išnašos
Igors Labuts

**Igoris Labutas** (*Igors Labuts*; g. 1990 m. birželio 7 d.) – futbolininkas iš Latvijos, rungtyniaujantis vartininko pozicijoje. Žaidė Latvijoje: SK Blāzma, FB Gulbene, Daugava („Daugavpils“), FC Jūrmala, FC New Project klubuose. Rungtyniavo Portugalijoje ir Airijoje. Atstovavo Latvijos jaunimo rinktinėms.

## Karjera
Daugpilyje gimusio Labutso karjera prasidėjo „Ditton“ klube. Jaunimo sistemos narys nuo 2002 m.

### SK Blāzma
2007 m., būdamas 16 metų, pakviestas į Latvijos aukštesnės lygos naujokų „Blāzma“ klubą ''(Rēzekne)''.

Labutsas debiutavo „Blāzma“ gretose 2008 m. lapkričio 8 d., kai Latvijos Pirmoje lygoje sužaidė lygiosiomis 2:2 prieš „Vindava Ventspils“.

### Sporting Fingal FC
2009 m. vasarą persikėlė į užsienį ir prisijungė prie Airijos lygos „Premier“ diviziono klubo „Sporting Fingal FC“. Po šešių mėnesių Airijos klubui nesugebėjus sumokėti prašomo perėjimo mokesčio už tolesnę viešnagę, Labutas grįžo į Latviją.

### FB Gulbene
2010 m. sausio mėn. jis prisijungė prie Latvijos Pirmosios lygos klubo FB Gulbene. Su šiuo klubu tapo Pirmos lygos nugalėtoju. Kitus du sezonus Labuts žaidė aukščiausioje Latvijos futbolo lygoje.

### FC Daugava
Po FB Gulbene iškritimo iš Virsliga, 2013 m. pradžioje persikėlė į Daugpilio „Daugava“ klubą. 2013 m. liepos mėn. Labuts buvo paskolintas Ilūkstes NSS, kad išlaikytų žaidimo praktiką.

### FC Jūrmala
Prieš 2014 m. sezoną Labuts prisijungė prie FC Jūrmala. Klubą ištiko finansinės problemos, jis buvo priverstas ieškotis naujo klubo.

### Potugalija
Atsidūrė Portugalijoje ir prisijungė prie Portugalijos Segunda Liga klubo Atlético CP. 2014 m. rugpjūčio 9 d. Labuts debiutavo „Atlético“ klube Segunda Liga rungtynėse prieš Freamunde.

### Lažybų skandalas Airijoje

2017 m. rugsėjį FAI suspendavo vartininką Igors Labuts ir vidurio puolėją Dragos Sfrijan 12 mėnesių po to, kai UEFA tyrime buvo rasti „aiškūs ir didžiuliai lažybų įrodymai“.
Šios rungtynės įvyko 2017 m. balandžio 29 d. su Longford Town FC. Tuo metu Athlone klubas rungtyniavo 2017 m. Airijos lygos Pirmajame divizione.

Labuts skundas dėl jo nušalinimo buvo atmestas 2018 m. spalį.

Apeliacinis skundas buvo pateiktas nepriklausomam teismui, tačiau jis taip pat buvo palankus FAI.

Labutsas perdavė savo bylą į Sporto arbitražo teismą Šveicarijoje, kur 2020 m. laimėjo apeliaciją. Vartininkas visą šią bylą pavadino „raganų medžiokle“.

### FC New Project
2019 m. Labutsas persikėlė į Latvijos Pirmąją lygą į FC New Project.

## Rinktinės
Labuts buvo kviečiamas į Latvijos U-17, U-18 ir U-19 rinktines.

## Pasiekimai
;su FB Gulbene
* Pirma lyga (1): 2010

## Išnašos

## Nuorodos
* Transfermarkt
* lff.lt (Apie žaidėją)
* Globalsportsarchive
Antonovo oro uosto mūšis

**Antonovo oro uosto mūšis** – 2022 m. vasario 24 d., per 2022 m. Rusijos invaziją į Ukrainą, įvykęs mūšis.

Daugiau kaip 30 Rusijos sraigtasparnių išlaipino Rusijos oro desanto karius, kad užimtų Antonovo oro uostą Hostomelyje, Kijevo priemiestyje, bandydami sukurti oro tiltą, kuriuo kariai ir įranga galėtų atvykti mažiau nei už 10 km nuo Kijevo. Iš pradžių Rusijos pajėgos po 3 valandas trukusių mūšių užėmė oro uostą, tačiau prasidėjo Ukrainos Nacionalinės gvardijos 4-osios greitojo reagavimo brigados kontrpuolimas, kurio metu oro uostą gynę Rusijos oro desantininkai buvo apsupti ir sunaikinti.

2022 m. vasario 25 d. iš Baltarusijos besiveržiančios Rusijos sausumos pajėgos, pralaužusios Ukrainos gynybą Ivankovo mūšyje, perėmė oro uosto kontrolę. Rusijos gynybos ministerijos duomenimis, užėmimas įvyko po operacijos, kurioje dalyvavo apie 200 sraigtasparnių, ir per mūšį žuvo 200 ukrainiečių karių, o Rusijos kariuomenė aukų nepatyrė.

Iš oro uosto teritorijos rusai pasitraukė kovo 31 d. po nepavykusio Kijivo šturmo.

## Antonov An-225 sunaikinimas
Mūšio metu oro uoste buvo didžiausias pasaulyje lėktuvas Antonov An-225. Nors pirmosios žinios teigė, jog lėktuvas nenukentėjo,  pagal vėlesnius šaltinius, teigiama, kad jis  buvo sunaikintas mūšio metu.

## Išnašos
4-oji greitojo reagavimo brigada (Ukraina)

**4-oji greitojo reagavimo brigada** () – Ukrainos nacionalinės gvardijos brigada, įkurta 2015 m. birželio 2 d. Jos apmokymai vyko pagal NATO standartus. Pasak Ukrainos vidaus reikalų ministro Arseno Avakovo, brigados įkūrimas turėtų tapti pirmuoju žingsniu siekiant nacionalinę gvardiją paversti profesionalia kariuomene.

## Istorija
Nors brigada buvo įsteigta 2015 m. birželio 2 d., tačiau realus personalo priėmimas į brigadą prasidėjo 2015 m. spalio mėn.Brigadą pagal NATO standartus rengė užsienio kariniai patarėjai ir veteranai.

2016 m. birželio 2 d. formuotei buvo įteiktos jos karinės spalvos. Prorusiškos interneto svetainės „Essence of Time“ duomenimis, 2016 m. birželio 19 d. Ukrainos prezidentas Petro Porošenka nusprendė pasiųsti brigadą į Donbasą.

Pranešama, kad brigada dalyvavo kovose su Rusijos oro desantininkų pajėgomis mūšyje dėl Antonovo oro uosto 2022 m. vasario 24 d. per Rusijos invaziją į Ukrainą. Po dieną trukusių kovų brigada atkovojo oro uostą iš Rusijos pajėgų.

## Struktūra
Brigadą sudaro šturmo batalionai, tankų batalionas ir artilerijos baterija. Į brigados sudėtį taip pat įeina bepiločių orlaivių, žvalgybos, ryšių ir logistikos padaliniai. Į brigadą buvo priimti ir kovinės patirties turintys kariai, ir naujokai.

## Išnašos
Vilniaus tarptautinis prancūzų licėjus

**Vilniaus tarptautinis prancūzų licėjus**  () – nevalstybinė bendrojo ugdymo mokykla Vilniuje, vykdanti ikimokyklinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 111967520, teisinė forma viešoji įstaiga, mokymosi procesas vyksta prancūzų kalba.

Licėjuje veikia prancūziška švietimo sistema: ikipradinė mokykla, darželis (*maternelle*), pradinė, pagrindinė (*collège*) ir vidurinė mokykla (*lycée*). Įstaiga yra įsikūrusi dviejuose pastatuose. Administracija, ikipradinė mokykla ir pirmoji pradinės mokyklos klasė (CP) yra Šilo g. 13 pastate, pradinė mokykla (CE1, CE2, CM1, CM2 klasės), koledžas ir licėjus – naujajame pastate Subačiaus g. 7.

## Istorija

1992 m. Vilniuje gyvenančių prancūzų iniciatyva įkurta privati tarptautinė prancūzų mokykla (). 2002 m. mokyklą pripažino Lietuvos Respublikos švietimo ministerija. 2005 m. ji buvo priimta į Prancūzų mokymo užsienyje agentūros AEFE mokyklų tinklą, todėl keliaujančių šeimų vaikai mokymosi procesą gali tęsti bet kurioje tinklo mokykloje užsienyje.

Šarlio Monteskjė vardu pavadinta mokykla (*Ecole française Montesquieu de Vilnius*) nuo 2010 m. veikė naujose patalpose Antakalnyje, Šilo g. 13. 2011 m. mokykloje mokėsi apie 300 mokinių.

2015 m. mokykla tapo Vilniaus tarptautiniu prancūzų licėjumi. Augant mokinių skaičiui klasėse, dalis jų persikėlė į naują pastatą Antakalnio g. 54.

2019 m. duomenimis, Prancūzų licėjuje mokėsi 500 moksleivių, iš jų apie 80 proc. buvo lietuviai, apie 15 proc. – iš prancūzakalbių šeimų, apie 5 proc. – kitų tautybių.

2020 m. Prancūzijos Europos ir užsienio reikalų ministerija bei Nacionalinio švietimo ministerija patvirtino Prancūzų licėjaus ugdymo programų kokybę. Visose klasėse – nuo ikipradinių iki dvyliktos – ugdymas vyko pagal prancūzų nacionalinio švietimo kriterijus. Licėjuje mokėsi daugiau nei 530 mokinių, įskaitant ikipradinės mokyklos (darželio) vaikus ir 18-mečius abiturientus,  besiruošiančius laikyti baigiamuosius bakalaureato egzaminus.

2021 m. licėjaus klasės įsikūrė naujose patalpose Vilniaus senamiestyje, Subačiaus g. 7.

## Direktoriai
* Régis Haudecoeur

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė 
* ''Facebook'' paskyra
* Tarptautinių mokyklų prestižas kainuoja, bet atsiperka
Stabæk IF (moterys)

**Berumo „Stabæk IF“** – Norvegijos futbolo klubas iš Berumo. Šis straipsnis apie klubo moterų ekipą, rungtyniavusią moterų futbolo varžybose. 

## Istorija
### [[Asker SK (moterys)|Asker SK]]
„Asker“ ekipa žinoma iki 2008 m. Eilę metų rungtyniavo Norvegijos moterų futbolo čempionate. Tapo Norvegijos čempionėmis.

### Stabæk IF
**Stabæk Fotball Kvinner** – Stabæk IF moterų futbolo komanda, kurioje 2008 m. spalio 23 d. pradėjo žaisti Asker SK žaidėjos. 

„Asker“ klubas prarado licenciją žaisti aukščiausioje lygoje, nes turėjo finansinių problemų, o **Stabæk IF** pirmininkė Mimi Berdal pasirūpino, kad būtų suformuota **Stabæk IF** moterų komanda. Prie ekipos prisijungė būrys žaidėjų, įskaitant Solveigą Gulbrandsen.

Stabæk žaidė „Toppserien“, aukščiausioje Norvegijos moterų lygoje. Pirmosiose rungtynėse naujoji komanda pasiekė lankomumo rekordą – 1321 žiūrovas stebėjo jų 2:0 pergalę prieš Røa. Kitados šios dvi komandos dominavo Norvegijos lygoje ir taurės varžybose. 2009 m. komanda Toppserien užėmė antrąją vietą, nusileisdama tik Røa, kurios tapo čempionėmis.

Stabæk 2010 m. laimėjo Toppserien čempionų titulą ir pateko į 2011–2012 m. UEFA moterų čempionų lygą. Debiutavo Europoje. 

2011 m. komanda Toppserien užėmė antrąją vietą. Vėl Røa tapo čempionėmis, o 2011 m. lapkritį **Stabæk IF** laimėjo Norvegijos taurės finalą.

Pirmą kartą Čempionų lygoje komanda žaidė 2011 m. Pirmosiose rungtynėse susitiko su 1. FFC Frankfurt ekipa. Namuose rezultatu 1:0 įveikė varžoves, tačiau po savaitės vykusias rungtynes Frankfurte pralaimėjo 1:4.

## Pasiekimai
* **Norvegijos [[Toppserien]]** 
: **Čempionės (2x)**: 2010, 2013
: Antroji vieta (4x): 2009, 2011, 2012, 2014
: Trečioji vieta (2x): 2016, 2017
* **Norvegijos Pirmasis divizionas**:
: **Nugalėtojos (1x)**: 2020
: Trečioji vieta (x): 
* **Norvegijos taurės turnyras** 
: **Nugalėtojos (3x)**: 2011, 2012, 2013
: Finalininkės (x):

## Sezonai

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Nadderud Stadion.

## Sudėtis
Atnaujinta; 2021 m. lapkričio 4 d.

## Garsesnės žaiidėjos
* Žymiausios žaidėjos – Lise Klaveness, Ingrid Hjelmseth, Trine B. Rønning, Ingvild Stensland ir Katrine Pedersen.
* Ada Hegerberg, pirmoji 2018 m. „Ballon d'Or Féminin“ laimėtoja, 2012 m. žaidė „Stabæk“.

## Taip pat skaitykite
* Stabæk IF (klubo vyrų futbolo ekipa);

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali klubo svetainė] 
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE 
* worldfootball.net 
* Globalsportsarchive
Hulk Hogan

**Terry Eugene Bollea** (1953 m. rugpjūčio 11 d. – 2025 m. liepos 24 d.), geriau žinomas **Hulko Hogano** vardu – buvęs amerikiečių profesionalus imtynininkas ir televizijos asmenybė. Jis laikomas labiausiai pripažinta imtynių žvaigžde visame pasaulyje ir populiariausiu aštuntojo dešimtmečio imtynininku.

Hoganas pradėjo profesionalaus imtynininko karjerą 1977 m., tačiau 1983 m. pasirašęs sutartį su „World Wrestling Federation“ (WWF, dabar WWE) pelnė pasaulinį pripažinimą. Jo, kaip didvyriško amerikiečio, asmenybė padėjo įžiebti aštuntojo dešimtmečio profesionalių imtynių bumą, kai jis buvo pagrindinis imtynininkas aštuonioms iš pirmųjų devynių WWF pagrindinių kasmetinių renginių - „WrestleMania“. Per savo pirmąją karjerą jis penkis kartus laimėjo WWF čempiono titulą, o jo pirmoji pergalė buvo antra ilgiausia pagal trukmę. Jis yra pirmasis imtynininkas, laimėjęs „Royal Rumble“ rungtynes iš eilės – 1990 ir 1991 m.

1993 m. Hoganas paliko WWF ir pasirašė sutartį su konkuruojančia organizacija „World Championship Wrestling“ (WCW). Jis šešis kartus laimėjo WCW pasaulio sunkiasvorių čempiono titulą ir jam priklauso ilgiausio titulo valdymo rekordas. 1996 m. jis išgyveno karjeros renesansą priėmęs piktadario „Holivudo“ Hulko Hogano personažą ir vadovavęs populiariam „*New World Order*“ (nWo) kolektyvui.

2002 m. Hoganas sugrįžo į WWF po WCW įsigijimo ankstesniais metais ir prieš pasitraukdamas 2003 m. laimėjo WWF neginčijamą čempiono titulą. 2005 m. jis buvo įtrauktas į „WWE Hall of Fame“, o 2020 m. antrą kartą buvo įtrauktas kaip „nWo“ narys.

2025 m. liepos 24 d. mirė nuo širdies sustojimo, sulaukęs 71 metų.
## Titulai

* **[[New Japan Pro-Wrestling]]**
** IWGP sunkiasvorių čempiono titulas (1 kartas)
** IWGP lygos turnyras (1983)
** MSG komandinės lygos turnyras (1982, 1983)
* **[[Continental Championship Wrestling|Southeastern Championship Wrestling]]**
** NWA pietryčių sunkiasvorių čempiono titulas (Šiaurės padalinys) (1 kartas)
** NWA pietryčių sunkiasvorių čempiono titulas (Pietų padalinys) (2 kartus)
* **[[World Championship Wrestling]]**
** WCW pasaulio sunkiasvorių čempiono titulą (6 kartus)
* **[[World Wrestling Entertainment|World Wrestling Federation/World Wrestling Entertainment/WWE]]**
** WWF/WWE čempiono titulas (6 kartus)
** WWE komandiniai čempionų titulai (1 kartas)
** Royal Rumble (1990, 1991)
** WWE Hall of Fame (2 kartus)

## Pastabos

## Išnašos
Slidinėjimo alpinizmas

**Slidinėjimo alpinizmas** – žiemos sportas, kuris sujungia slidinėjimo ir alpinizmo šakų elementus. Varžybų metu sportininkai kopia į aukštus kalnus avėdami slides ir besivaržydami kas greičiau pasieks finišo liniją. Profesionalios trasos dažniausiai susideda iš kelių kalnų viršūnių į kurias sportininkai turi įkopti bei nusileisti.

2021 m. birželio 18 d. Tarptautinis olimpinis komitetas patvirtino alpinizmo slidėmis rungčių įtraukimą į 2026 m. žiemos olimpinių žaidynių programą.

## Šaltiniai
Avaldsnes IL (moterys)

**Avaldsneso „Avaldsnes IL“** – Norvegijos futbolo klubas iš Avaldsneso. Šis straipsnis apie klubo moterų ekipą, rungtyniavusią moterų futbolo varžybose. 

## Istorija
1989 m. Avaldsnes IL klubas pradėjo burti merginų futbolo komandą, kuri vėliau pateko į aukščiausią šalies lygą.

Nuo 2013 m. sezono rungtyniavo stipriausiame šalies divizione, Toppserien. Debiutantės užėmė ketvirtą vietą.

2015, 2016, 2017 m. iškovojo antrą vietą čempionate. Vėlesniais metais rezultatai suprastėjo.

Klubas nesugebėjo licencijuotis 2024 m. Toppserien ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Pasiekimai
* **Norvegijos [[Toppserien]]** 
: Čempionės (x): 
: Antroji vieta (3): 2015, 2016, 2017
: Trečioji vieta (1): 2020
* **Norvegijos Pirmasis divizionas**:
: Nugalėtojos (1): 2012
* **Norvegijos taurės nugalėtojos** 
: Nugalėtojos (1): 2017
: Finalininkės (2):  2013, 2015

## Sezonai

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Avaldsnes Idrettsenter stadione, kuris talpina vieną tūkstantį žiūrovų. Stadiono danga – dirbtinė veja. Atitinka UEFA keliamus reikalavimus.

## Sudėtis
Atnaujinta; 2021 m. lapkričio 4 d.

## Garsesnės žaidėjos
*  Karina Sævik, saugė, puolėja (2013–2015; 2021–)

## Taip pat skaitykite
* Avaldsnes IL (klubo vyrų futbolo ekipa);

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* worldfootball.net
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Globalsportsarchive
Klepp IL (moterys)

**Klepo „Klepp IL“** – Norvegijos futbolo klubas iš Klepės. Šis straipsnis apie klubo moterų ekipą, rungtyniavusią moterų futbolo varžybose. 

## Istorija
1987 m. suburta moterų futbolo ekipa, kuri rungtyniavo šalies aukščiausioje futbolo lygoje.

1987 m. pirmą ir vienintelį kartą iškovojo čempionių titulą. 2021 m. sezone liko dešimtoje vietoje ir buvo perkelti į žemesnį divizioną.

2023 m. sezone Pirmame divizione liko dešimtoje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Pasiekimai
* **Norvegijos [[Toppserien|aukščiausia lyga]] (D1)** 
: Čempionės (1): 1987
: Antroji vieta (2): 1988, 2018 
: Trečioji vieta (5): 1989, 1990, 1997, 1999, 2019
* **Norvegijos Pirmasis divizionas (D2)**
: Nugalėtojos (x): 
: Trečioji vieta (x): 
* **Norvegijos taurės turnyras** 
: Finalininkės (3): 1987, 1996, 1997

🛡️ PASTABA. 1987 m. moterų aukščiausioji lyga vadinosi 1. divisjon (); o nuo 1996 m. – Toppserien.

1987 m. debiutavo aukščiausioje lygoje ir daugiau nei trisdešimt sezonų išbuvo joje, kol 2021 m. liko paskutinės ir buvo perkeltos į žemesnį divizioną.

## Sezonai

## Stadionas

Namų rungtynes žaidžia Klepės stadione (). Stadiono talpa 2,5 tūkst. žiūrovų.

Lankomumo rekordas – 4800 žiūrovų, kuris užfiksuotas Norvegijos moterų futbolo taurės finale 1987 m. tarp Klepp ir Sprint-Jeløy.

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose rungtyniauja balta žalia apranga. 
* Dėvi Umbro firmos sportinę aprangą.

## Sudėtis
Atnaujinta: 2021 m. lapkričio 4 d.

## Taip pat skaitykite
* Klepp IL (klubo vyrų futbolo ekipa);

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* fotball.no Klubbinformasjon 
* worldfootball.net
* Globalsportsarchive
Kolbotn IL (moterys)

**Kolbotno „Kolbotn IL“** – Norvegijos futbolo klubas iš Kolbotno. Šis straipsnis apie klubo moterų ekipą, rungtyniavusią moterų futbolo varžybose. 

## Istorija
1991 m. suburta Kolbotn IL moterų futbolo ekipa. Eilę metų rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje, Toppserien. 2022 m. sezone liko dešimtoje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Pasiekimai
* **Norvegijos [[Toppserien]]** 
: **Čempionės (3)**: 2002, 2005, 2006
: Antroji vieta (3): 2001, 2003, 2007
: Trečioji vieta (4): 2000, 2009, 2010, 2011
* **Norvegijos Pirmasis divizionas**:
: Nugalėtojos (x): 
* **Norvegijos taurės tunyras** 
: **Nugalėtojos (1):** 2007
: Finalininkės (2): 1998, 2003

## Sezonai
🛡️ PASTABA. 1987 m. moterų aukščiausioji lyga vadinosi 1. divisjon (); nuo 1996 – Toppserien.

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Sofiemyr stadion.

## Sudėtis
Atnaujinta; 2021 m. lapkričio 4 d.

## Garsesnės žaidėjos
*  Karina Sævik, saugė, puolėja (2015–2019)

## Taip pat skaitykite
* Kolbotn IL (klubo vyrų futbolo ekipa);

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY 
* FLASHSCORE 
* worldfootball.net 
* Globalsportsarchive
Lyn (moterys)

**Oslo „Lyn“** – Norvegijos futbolo klubas iš Oslo. Šis straipsnis apie klubo moterų ekipą, rungtyniavusią moterų futbolo varžybose. 

## Istorija
**SFK Lyn Kristiania** įkurtas 1896 m. kovo 3 d. Klubas turėjo futbolo ir slidinėjimo skyrius. 

1995 m. klubas buvo pervadintas į **SFK Lyn Oslo**. 

2000 m. bendradarbiaujant su kitu regiono klubu buvo sukurta moterų futbolo sekcija. Iš pradžių buvo tik jaunimo ekipos. 

Vyresniųjų komanda buvo suformuota 2009 m. ir startavo penktoje Norvegijos moterų futbolo lygoje. 

2010 m., bankrutavus klubo profesionalų skyriui, klubas buvo pervadintas į **Lyn Fotball**.

2013 m., po trijų paaukštinimų iš eilės, klubas pakilo iki 1. Divisjon (). 

2016 m. sezone' užėmė antrąją vietą. Dėl galimybės patekti į Toppserien (aukščiausią lygą) kovojo pereinamosiose varžybose prieš Medkila, tačiau abu kartus pralaimėjo (3-4 ir 0-2). Bendras dviejų rungtynių rezultatas buvo 6-3 varžovių naudai, kurios išliko Toppserien.

2017 m. sezone tapo Pirmojo diviziono nugalėtojomis, ir pateko į 2018 m. Toppserien.

2018 m. sezone Toppserien liko priešpaskutinėje vietoje (vienuoliktos) ir dėl išlikimo kovojo pereinamosiose rungtynėse. Jose lydėjo sėkmė ir ekipa išliko Toppserien.

2019 m. sezone Toppserien liko dešimtoje vietoje ir vėl dėl išlikimo kovojo pereinamosiose rungtynėse. Jose nugalėjo varžoves ir išliko aukščiausioje lygoje.

## Pasiekimai
* **Norvegijos [[Toppserien]]** 
: Čempionės (x): 
: Antroji vieta (x): 
* **Norvegijos Pirmasis divizionas**:
: Nugalėtojos (1): 2017
: Antroji vieta (1): 2016
* **Norvegijos taurės nugalėtojos** 
: Finalininkės (x):

## Sezonai

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Kringsjå kunstgress. Stadiono talpa – vienas tūkstantis žiūrovų. Stadiono danga – dirbtinė.

## Sudėtis
Atnaujinta; 2021 m. lapkričio 4 d.

## Taip pat skaitykite
* FC Lyn Oslo (klubo vyrų futbolo ekipa);

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* worldfootball.net  (Apie klubą) 
* Globalsportsarchive
IL Sandviken

**IL „Sandviken“** – Norvegijos futbolo klubas iš Bergeno. Šis straipsnis apie buvusią klubo moterų ekipą. 

## Istorija
Ankstesniais metais (1978–2021) ekipa žinoma **IL Sandviken** pavadinimu. Buvo IL Sandviken klubo sistemos dalis. 

Rungtyniavo Toppserien ir 2021 m. tapo šalies čempionėmis.

### Virsmas SK Brann

2021 m. lapkričio 11 d. klubo metiniame susirinkime buvo nuspręsta, kad taps sporto klubo „Brann“ dalimi. 

Nuo 2022 m. sezono ekipa žinoma **SK Brann Kvinner** pavadinimu ir priklauso SK Brann sistemai.

## Emblema

Vaizdas:IL Sandviken emblema.png|**IL SANDVIKEN**
Vaizdas:SK Brann emblema.png|**SK BRANN**


## Apranga
### IL Sandviken apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose rungtyniavo balta apranga su raudonais žymenimis. 

## Pasiekimai
* **Norvegijos [[Toppserien]]** 
: Čempionės (x): 
: Antroji vieta (x): 
* **Norvegijos Pirmasis divizionas**:
: Nugalėtojos (x): 
: Trečioji vieta (x): 
* **Norvegijos taurės nugalėtojos** 
: Finalininkės (x): 

## Sezonai
### IL Sandviken

### SK Brann
; Nuo 2022 m. sezono naudojamas SK Brann pavadinimas.

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Stemmemyren idrettsplass.

## Garsesnės žaidėjos
* Melissa Bjånesøy, Nora Gjøen-Gjøsæter ir Ruesha Littlejohn.

Melissa Bjånesøy.jpg|Melissa Bjånesøy
Nora Neset Gjøen.jpg|Nora Gjøen-Gjøsæter
Ruesha Littlejohn in San Jose.jpg|Ruesha Littlejohn.


## Taip pat skaitykite
* SK Brann Kvinner

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė  **IL Sandviken** 
* RSSSF duomenų bazė (Čempionės ir sezonai)
Arna-Bjørnar (moterys)

**Arnos ir Bergeno „Arna-Bjørnar“** – Norvegijos futbolo klubas iš Arnos ir Bergeno. Šis straipsnis apie klubo moterų ekipą, rungtyniaujančią moterų futbolo varžybose. 

## Istorija
2000 m. susijungė IL Bjørnar ir Arna T&IL ekipos ir buvo suformtuotas naujas darinys pavadintas **Arna-Bjørnar Fotball**.

Nuo 2001 m. rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje, išskyrus 2005 m., kai buvo pažemintos ir žaidė 1. divisjon ().

Avaldsnes nesugebėjo licencijuotis 2024 m. Toppserien ir iškrito į žemesnį divizioną. Arna-Bjørnar klubas tokiu būdu išsaugojo vietą stipriausiame šalies divizione.

2024 m. sezone „Arna-Bjørnar“ vėl liko paskutinėje vietoje iš dešimties dalyvių.

## Pasiekimai
* **Norvegijos [[Toppserien]]** 
: Čempionės (x): 
: Antroji vieta (x): 
: Trečioji vieta (5): 2001, 2012, 2013, 2014, 2018
* **Norvegijos Pirmasis divizionas**:
: Nugalėtojos (1): 2005
* **Norvegijos taurės turnyras** 
: Finalininkės (1): 2002

## Sezonai

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Arna Idrettspark stadione, kurio talpa 1 500 žiūrovų.

Ankstesniais metais stadione būta natūralios vejos, bet ji buvo pakeista, o stadionas renovuotas. Arnos sporto parko stadiono žolę pakeitė dirbtine danga.

Renovuotas stadionas atitinka UEFA keliamus reikalavimus.

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Aprangos gamintojai – Nike firma.
* Namuose rungtyniauja raudona juoda apranga. 

## Sudėtis
Atnaujinta; 2025 m. kovo 4 d.

## Garsesnės žaidėjos

## Taip pat skaitykite
* Arna-Bjørnar Fotball (klubo vyrų futbolo ekipa);

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė 
* SOCCERWAY 
* FLASHSCORE 
* worldfootball.net 
* Globalsportsarchive
Davidas Aršakianas

**Davidas Aršakianas** (; ; g. 1994 m. rugpjūčio 14 d.) – armėnų kilmės futbolininkas, puolėjas.

## Karjera
Profesionalaus futbolininko karjerą pradėjo 2012 m. Armėnijoje, tuomet atstovavo Jerevano „Mika“ klubui.
### „Trakų“ klubas
2015 m. atvyko į Lietuvą ir rungtyniavo tuometiniame „Trakų“ klube. A lygoje sužaidė 34 rungtynes bei pelnė 25 įvarčius. 

Po sezono D. Aršakianas buvo pripažintas geriausiu jaunuoju futbolininku mūsų šalyje. 
### „Fire“ klubas
Įpusėjus 2016 m. sezonui, išvyko į Čikagos „Fire“. Rungtyniavo vienoje ekipoje su Bastian Schweinsteiger. 

MLS lygoje sužaidė vos 17 rungtynių ir sugrįžo į Europą. 
### Grįžimas į Europą
Karjerą tęsė „Vejle“ (Danija), HNK Gorica (Kroatija), „Rudeš“ (Kroatija), Voronežo „Fakel“ (Rusija), Jerevano „Ararat“ (Armėnija) bei Omsko „Irtyš“ (Rusija) klubuose.

### FA „Šiauliai“
2022 m. vasarį tapo „Šiaulių“ FA nariu.

2022 m. kovo 6 d. debiutavo Šiaulių FA gretose A lygos rungtynėse prieš „Sūduvos“ klubą, kurios baigėsi nulinėmis lygiosiomis.

2022 m. gegužės mėn. pranešta, kad abipusiu susitarimu nutraukta sutartis.

### Armėnijoje
Vėliau karjerą tęsė FC Van, tačiau Armėnijos aukščiausioje lygoje nesužaidė nė minutės.

Nuo 2023 m. priklausė Jerevano BMKA. Premjer lygoje sužaidė ketverias rungtynes.

2024 m. vasarą persikėlė į BK Maxline (Vitebskas, Baltarusija).

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės: 
: rungtyniavo A lygoje;

## Rinktinės
Davidas Aršakianas buvo kviečiamas ir į Armėnijos jaunimo rinktines. 

Debiutavo nacionalinėje Armėnijos vyrų rinktinėje, kurioje iš viso yra sužaidęs vienerias rungtynes. 2016 m. rugsėjo 4 d. debiutavo rungtynėse prieš Danijos rinktinę.

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* Transfermarkt
* worldfootball.net 
* footballfacts.ru
* Globalsportsarchive
Dujotiekis Ananjivas–Tiraspolis

**Dujotiekis Ananjivas–Tiraspolis** – tarpvalstybinis magistralinis dujotiekis iš Ukrainos į Moldavijos teritoriją įeinančios nepripažintos valstybės Padniestrės sostinę Tiraspolį. Dujotiekis pastatytas XX a. 9 dešimtmetyje Sovietų Sąjungos iniciatyva, siekiant padidinti parduodamų gamtinių dujų pralaidumą į Balkanus. Dabar dujotiekis sujungtas jungtimis su Rumunijos dujų sistema.

## Istorija
1986 m. dujotiekis su kompresorine stotimi Anajive pradėtas eksploatuoti.

2001 m. atidaryta dar viena kompresorinė stotis, kuri dujotiekio pralaidumą padidino papildomais 4 mlrd. m3 ir iš viso pasiekė metinį 20 mlrd. m3 pajėgumą.

Ilgą laiką planuoti antros jungties statybos darbai, kurios pajėgumai siektų 18,3 mlrd. m3. 2000 m. pradėti jungties statybos darbai, bet vėliau įšaldyti dėl Rusijos siekio mažinti dujų tranzitą per Ukrainą.

## Šaltiniai
Rietavo savivaldybės Irenėjaus Oginskio viešoji biblioteka

**Rietavo savivaldybės Irenėjaus Oginskio viešoji biblioteka** – pagrindinė biblioteka Rietavo savivaldybėje, veikia Rietavo mieste. Biblioteka turi per 75 tūkst. spausdinių.

## Istorija

Rietavo miesto biblioteka įkurta 1937 m. Karo metu kilus gaisrui sunaikinta (buvo 1501 tomas). Atkurta 1941 m. 1943 m. duomenimis, buvo 620 tomų, 255 skaitytojai, per mėnesį išduoti 853 tomai. Veikė skaitykla. 1950 m. tapo rajonine, 1963 m. – miesto biblioteka. 2000 m. gavo savivaldybės viešosios bibliotekos statusą, prie jos prijungtos septynios 7 kaimų bibliotekos (Labardžių, Liolių, Daugėdų, Tverų, Medingėnų, Pelaičių, Girdvainių). 2010 m. viešoji biblioteka įsikėlė į renovuotas patalpas, jai suteiktas Irenėjaus Oginskio bibliotekos vardas.

## Padaliniai

2020 m. rugpjūtį bibliotekoje buvo 6 filialai:

|-
| || Daugėdų biblioteka || Minijos g. 13, Daugėdai || Daugėdų seniūnija || Įkurta 1946 m.
|-
| || Labardžių biblioteka || Žemaičių g. 16, Labardžiai || Rietavo seniūnija ||
|-
| || Liolių biblioteka || Gintaro g. 10, Lioliai || Rietavo seniūnija ||
|-
|  || Medingėnų biblioteka || Plungės g. 1, Medingėnai || Medingėnų seniūnija || Įkurta 1954 m.
|-
| || Pelaičių biblioteka || Pušų g., Pelaičiai || Rietavo seniūnija ||
|-
| || Tverų biblioteka || Žemaičių g. 8, Tverai || Tverų seniūnija || Įkurta 1941 m., atkurta 1956 m. 8000 egz.
|}

Iki 2016 m. panaikinta Girdvainių biblioteka.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Hjalmar Frisk

**Jalmaras Friskas** (, 1900 m. rugpjūčio 4 d. Geteborgas, Švedija – 1984 m. rugpjūčio 1 d. Geteborgas, Švedija) – švedų kalbininkas, senosios graikų kalbos specialistas.

## Biografija
Anksti ėmė gilintis į indoeuropeistiką. 1927 m. išspausdino „Eritrėjos jūros periplo“ vertimą. 1951–1966 m. buvo Geteborgo universiteto rektorius. 1954–1972 m. vokiečių kalba rašė trijų tomų „Graikų etimologinį žodyną“ ir išleido Heidelberge, Vokietijoje. Tai įžymiausias jo darbas. 1963 m. pasipriešino vyriausybės planui sujungti Geteborgo ir Čalmerso universitetus. 1968 m. tapo Švedijos karališkosios mokslų akademijos nariu.

## Bibliografija
* *Quelques noms de la tempe en indo-européen*. Göteborg, 1951.
* *Griechisches Etymologisches Wörterbuch*. Bd. I–III. Heidelberg, 1954–1972.
* *Kleine Schriften zur Indogermanistik und zur griechischen Wortkunde*. Göteborg, 1966.
* *Bankakten aus dem Faijûm nebst anderen Berliner Papyri*. Milano, 1975.
* *Studien zur griechischen Wortstellung*. Ann Arbor, Mich., 1981.

## Išnašos
Toppserien

**Toppserien moterų futbolo lyga** arba **Toppserien** – aukščiausias moterų Norvegijos futbolo lygos divizionas.

## Istorija
1984 m. buvo įkurta lyga. LSK ekipa čempionėmis tapo 7 kartus, tai – rekordas.

## Formatas
Ekipos tarpusavyje sužaidžia po dvejas rungtynes. Daugiausiai taškų turinti komanda tampa Norvegijos čempione. 

Čempionės patenka į UEFA moterų čempionų lygos turnyrą. Antroji komanda irgi atstovauja Norvegijai čempionių lygos turnyro atrankose.

## Dalyviai
### 2024 m. [[Toppserien]]

### Galutinė lentelė

### 2023 m. [[Toppserien]]

### Galutinė lentelė

### 2022 m. [[Toppserien]]

* **[[Toppserien]]** – pirmos pakopos, aukščiausioji moterų lyga šalyje.
* 2022 m. dalyvavo 10 ekipų.

### Informacija

*  (N) Røa Fotball Elite (Røa Idrettslag; Roa IL) – nuoroda @.

### Buvę klubai

## Nugalėtojos
Čempionių sąrašas: **1. divisjon**	
1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 · 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995
### 1. divisjon
* 1984: Sprint/Jeløy
* 1985: Nymark
* 1986: Sprint/Jeløy
* 1987: Klepp
* 1988: Asker
* 1989: Asker
* 1990: Sprint/Jeløy
* 1991: Asker
* 1992: Asker
* 1993: Sprint/Jeløy
* 1994: Trondheims-Ørn
* 1995: Trondheims-Ørn

### Eliteserien
* 1996: Trondheims-Ørn
* 1997: Trondheims-Ørn
* 1998: Asker
* 1999: Asker

### Toppserien
* 2000: Trondheims-Ørn
* 2001: Trondheims-Ørn
* 2002: Kolbotn
* 2003: Trondheims-Ørn
* 2004: Røa
* 2005: Kolbotn
* 2006: Kolbotn
* 2007: Røa
* 2008: Røa
* 2009: Røa
* 2010: Stabæk
* 2011: Røa
* 2012: LSK Kvinner
* 2013: Stabæk
* 2014: LSK Kvinner
* 2015: LSK Kvinner
* 2016: LSK Kvinner
* 2017: LSK Kvinner
* 2018: LSK Kvinner
* 2019: LSK Kvinner
* 2020: Vålerenga IF
* 2021: IL Sandviken
* 2022: SK Brann
* 2023: Vålerenga IF
* 2024: Vålerenga IF

## Taip pat skaitykite
* Norvegijos aukščiausioji futbolo lyga (vyrai)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* toppserien.no (Oficiali lygos svetainė)
* resultater.nrk.no (Rezultatai) 
* Soccerway 
* Flashscore
* RSSSF duomenų bazė
Dujotiekis Chustas–Mediešu Auritas

**Dujotiekis Chustas–Mediešu Auritas** – tarpvalstybinis magistralinis dujotiekis iš Ukrainos į Rumunijos gyvenvietę Mediešų Auritą.

## Istorija
XX a. aštuntajame dešimtmetyje atidarytas Dujotiekis Isakča–Negru Vodė, kuris leido teikti sovietų dujas į Rumuniją, bei tranzitu į Bulgariją. XX a. pabaigoje priimtas spendimas padidinti dujų tiekimo pajėgumus į Rumunijos teritorija ir pradėtas projektuoti dujotiekis į Mediešų Auritą, kuris sujungtas su Rumunijos dujotiekių sistema.

Dujotiekio statybos metu palikta galimybė išplėsti dujų tiekimo galimybes į Rumunijos teritoriją iki 10 mlrd. m³ per metus, tačiau projekto atisakyta dėl smarkiai sumažėjusių importuojamų gamtinių dujų poreikio Rumunijoje. Gamtinių dujų importas Rumunijoje sumažėjo nuo 5 mlrd. m³ (2003 m.) iki  0,3 mlrd. m³ (2015 m.).

Ukrainos jungties atkarpos ilgis yra 35 km, o Rumunijos - 38 km. 

## Šaltiniai
Dujotiekis Šebelinka–Ostrogožskas

**Dujotiekis Šebelinka–Ostrogožskas** – tarpvalstybinis magistralinis dujotiekis iš Šebelinkos gyvenvietės Charkovo srityje, Ukrainoje į Rusiją. Dujotiekis pastatytas gamtinių dujų tiekimui iš Šebelinkos dujų rezervo į Maskvos regioną.

## Istorija
1961 m. 1020 mm skersmens dujotiekis pradėtas eksploatuoti. Tai buvo antrasis dujotiekis iš Šebelinkos į Rusijos žemes. Pirmasis dujotiekis Šebelinka–Brianskas atidarytas 1960 m.

Šebelinkos dujų telkiniui išsekus, 1980 m. dujotiekio kryptis pakeista ir pradėtos tiekti dujos per Rusiją į Ukrainą. Pastatyta antras dujotiekio mazgas, kurio skersmuo 1220 mm. Šiuo metu dujų transportas iš Rusijos dujotiekiu sustabdytas.

Iš viso dujotiekis siekia 236 km, iš kurių 131 km driekiasi Ukrainoje ir 105 km Rusijos teritorijoje.

## Šaltiniai
Vladimiras Oriolas

**Vladimiras Oriolas** (, 1952 m. vasario 9 d. Maskva, Rusijos TFSR – 2007 m. rugpjūčio 5 d. Izraelis) – rusų, žydų ir kanadiečių kalbininkas, vertėjas, filologijos daktaras.

## Biografija
V. Oriolas Maskvos universitete studijavo teorinę ir struktūrinę kalbotyrą. 1981 m. apgynė kandidato disertaciją, 1989 m. – daktaro. V. Oriolas vertė grožinę literatūrą: P. Ronsaro, Ž. Prevero, F. Vijono, V. Šekspyro ir kitų anglų bei prancūzų poetų kūrinius. 1980 m. buvo išleistas L. Kerolio vertimas „Alisa Veidrodžio karalystėje“, o 1988 m. – „Alisa stebuklų šalyje“.

1989–1990 m. Maskvos universitete dėstė istorinę kalbotyrą, emigravęs Izraelin dėstė Jeruzalėje ir Tel Avive. 2001–2002 m. dėstė Prinstono universitete JAV, vėliau – keliuose Kanados universitetuose Albertos provincijoje.

## Mokslinė veikla
V. Oriolo mokslinės veiklos kryptys įvairios: slavų, balkanų ir paleobalkanų, semitų–chamitų kalbos, indoeuropiečių prokalbė, biblinė hebrajų kalba, Senojo Testamento tyrimai. V. Oriolas parašė daugiau kaip 200 mokslinių straipsnių ir 7 monografijas (taip pat ir trijų tomų „Rusų kalbos etimologinį žodyną“), su O. Stolbova išleido „Semitų–chamitų etimologinį žodyną“.

## Išnašos

## Bibliografija
* V. Oriolo bibliografija
Šaulio A*

**Šaulio A*** (kartais trumpinama kaip **Sgr&nbsp;A***) – ryškus kompaktiškas astronominių radijo bangų šaltinis, radijo bangų šaltinio Šaulio A sudėtinė dalis, esanti Paukščių Tako galaktikos centre. Šaltinis yra šalia ribų tarp Šaulio ir Skorpiono žvaigždynų, apie 5,6° į pietus nuo ekliptikos, vizualiai netoli nuo Drugelio spiečiaus (M6) ir Šaulos. Šaulio A* yra supermasyvi juodoji skylė.

Kai kurių žvaigždžių, skriejančių aplink Šaulio A* (pvz., žvaigždės S2) stebėjimai padėjo apskaičiuoti objekto masę ir viršutines spindulio ribas. Remdamiesi masės vis tikslesnėmis spindulio ribomis, astronomai padarė išvadą, kad Šaulio A* yra Paukščių Tako viduryje esanti supermasyvi juodoji skylė. Šaulio A* masė atitinka maždaug 4 milijonus Saulės masių.

Reinhard Genzel ir Andrea Ghez 2020 m. buvo apdovanoti Nobelio fizikos premija už tai, kad atrado, jog Šaulio A* yra supermasyvus kompaktiškas objektas, kuriam paaiškinti juodoji skylė yra vienintelis žinomas reiškinys.

## Šaltiniai
Klepės stadionas

**Klepės stadionas** – futbolo stadionas Klepėje, Norvegijoje. 400 vietų yra po stogu, o likusios jo neturi.

Jame namų rungtynes žaidžia Kleppe IL vyrų ir moterų ekipos, bei jaunimo ir vaikų komandos. Jame vyksta vyrų ir moterų futbolo lygų čempionatai, bei Norvegijos futbolo taurės turnyrų rungtynės. 

## Istorija
Stadionas atidarytas 1938 m.

Lankomumo rekordas – 4800 žiūrovų, kuris užfiksuotas Norvegijos futbolo taurės finale 1987 m. tarp Klepp ir Sprint-Jeløy.  

Stadionas ne kartą buvo naudojamas tarptautinėms moterų futbolo rungtynėms. Jame vyko įvairūs jaunimo turnyrai.

„Klepp“ stadionas buvo Klepp Idrettslag moterų ekipos namų aikštynas nuo 1978 m., kai merginos žaidė Toppserien (aukščiausioje šalies lygoje).

Buvo natūralios vejos stadionas, tačiau 2012 m. norėta ją pakeisti dirbtine danga.

## Taip pat skaitykite
* Klepp IL (moterys)

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali svetainė]
Supermasyvi juodoji bedugnė

**Supermasyvi juodoji bedugnė** – didžiausių juodųjų bedugnių rūšis. Šių juodųjų skylių masė – nuo milijonų iki milijardų Saulės masių (M☉). Stebėjimai rodo, kad beveik kiekviena didelė galaktika centre turi supermasyvią juodąją bedugnę. Tarpžvaigždinės medžiagos akrecija į supermasyvias juodąsias bedugnes yra procesas, kurio metu energija aprūpinami aktyvioji galaktika ir kvazarai.

Arčiausiai nuo Žemės esančia supermasyvia juodąja bedugne laikomas 25 640 šviesmečius nutolęs Šaulys A* Didžiausia žinoma supermasyvi juodoji bedugnė yra net 66 mlrd. Saulės masių sverianti Ton 618.

## Šaltiniai
NGC 5822

**NGC 5822** – padrikasis spiečius, esantis Vilko žvaigždyne. Šį spiečių 1836 m. liepos 3 d. atrado anglų astronomas John Herschel. Netoliese esama kito spiečiaus – NGC 5823. Tai rodytų, kad tarp šių spiečių gali būti fizinis ryšys.

NGC 5822 amžius siekia apytikriai 900 mln. metų, nuo Saulės nutolęs apie 2700 šviesmečių. NGC 5822 spiečius priklauso III 2 m Tramplerio klasei.

Spiečiuje gausu žvaigždžių, pusė jų yra 22,1′ regimojo spindulio sferoje. NGC 5822 spiečiaus masė nedidelė – jis ~1700 kartų masyvesnis už Saulę. Spiečiaus branduolio spindulys siekia 1,1 ± 0,1 parseko, o ribojantysis spindulys – 8,0 ± 0,4 parseko.

NGC 5822 metališkumas labai artimas Saulės. Spiečiuje aptiktos dvi barinės žvaigždės, 2013 m. duomenimis, tai buvo antrasis spiečius, kur aptikta šio tipo žvaigždžių.

## Išnašos
Klepė

**Klepė** – Klepės savivaldybės administracinis centras Rogalando apskrityje, Norvegijoje. Kaimas yra maždaug pusiaukelėje tarp dviejų ežerų. Briunės miestas yra maždaug 5 kilometrai į pietus, o Saneso miestas yra maždaug 12 kilometrai į šiaurės rytus. 

Gyventojų skaičius aplink Klepę sparčiai auga, daugiausia – priemiesčių vienkiemiuose, bet kuriasi ir daugiabučiuose. Klepės kaime gyvena apie tris tūkstančius žmonių, o savivaldybėje, įskaitant Verdaleno miestą, 2019 m. gyveno 9 245 gyventojai, o gyventojų tankis – 2 898 gyventojai kvadratiniame kilometre.

## Traukos centrai
* Klepėje yra medinė bažnyčia, kuri pastatyta 1846 m.
* Klepės mokykla ir aukštesnioji mokykla. 
* Traukinių stotis.
* Stadionas, sporto ir plaukimo salė.

## Sportas
* Klepp IL (moterys) – moterų futbolo ekipa;
* Klepės stadionas, kuriame žaidžia vietos futbolo klubo ekipos.

## Išnašos
Thomas Burrow

**Tomas Barou** (, 1909 m. birželio 29 d. Leko kaimas, Lankašyras, Jungtinė Karalystė – 1986 m. birželio 8 d.) – britų indologas, kalbininkas.

## Biografija
Tomas Barau gimė Leko kaime, šiaurės Lankašyre, Anglijoje. Buvo vyriausias iš šešių vaikų Džošuos ir Franses Eleonor Barou šeimoje. Kembridžo universiteto Kristaus koledže baigė lyginamosios kalbotyros fakultetą. Pradžioje tyrė sanskritą, vėliau – dravidų kalbas. 1937 m. apgynė disertaciją „Kinijos Turkestano kharošthi dokumentų kalba“ ir gavo daktaro laipsnį. T. Barou studijavo ir Vedų kalbos substratą. 1944–1976 m. Oksfordo universitete ėjo sanskrito profesoriaus pareigas. Žymiausi T. Barau darbai – „Dravidų etimologinis žodynas“, „Šva problema sanskrite“ ir „Sanskritas“.

## Išnašos

## Bibliografija
* T. Barou bibliografija
Røa Fotball Elite

**„Røa Fotball Elite“** – Norvegijos futbolo klubas iš Oslo. Šis straipsnis apie klubo moterų ekipą, rungtyniavusią moterų futbolo varžybose. Merginų ekipa žinoma **Røa Fotball Elite** pavadinimu. Medijose sutinkamas ir kitas ekipos pavadinimas: **Røa - Dynamite Girls! - Røa Fotball Elite**.

## Istorija
1983 m. suburta Røa IL moterų ekipa.


## Pasiekimai
* **Norvegijos [[Toppserien]]** 
: **Čempionės (5x)**: 2004, 2007, 2008, 2009, 2011
: Antroji vieta (1x): 2010
: Trečioji vieta (2x): 2006, 2015
* **Norvegijos Pirmasis divizionas**:
: **Nugalėtojos (2x)**: 2000, 2020
* **Norvegijos taurės turnyras** 
: **Nugalėtojos (5x)**: 2004, 2006, 2008, 2009, 2010
: Finalininkės (3x): 2011, 2012, 2016

## Sezonai

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Røa kunstgress.

## Sudėtis
Atnaujinta; 2021 m. lapkričio 4 d.

## Taip pat skaitykite
* Røa IL (klubo vyrų futbolo ekipa);

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali Røa svetainė Røa - Dynamite Girls! - Røa Fotball Elite
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* worldfootball.net (Apie klubą)
* Røa Kunstgress - Nordic Stadiums
* Globalsportsarchive
Dujotiekis Urengojus–Novopskovas

**Dujotiekis Urengojus–Novopskovas** – tarpvalstybinis magistralinis dujotiekis iš Vakarų Sibiro dujų telkinių į dujotiekių mazgą Petrovske ir Rytų Ukrainos teritorijas.

## Istorija
1980 m. pradėti dujotiekio statybos darbai. 1983 m. jau veikė keturios dujotiekio jungtys. 3609 km dujotiekio sistemoje trys jungtys naudojo 1420 mm skersmens vamzdžius, o ketvirtoji buvo 1200 mm ir mažesnio pajėgumo.

2010 m. vykdant Rusijos politinį siekį aplenkti Ukrainos teritoriją ir dujų tranzitą per šalį buvo nutiesta atkarpa iš Urengojaus į Juodosios jūros uostus.

## Šaltiniai
Dujotiekis Tula–Kijevas

**Dujotiekis Tula–Kijevas** – tarpvalstybinis magistralinis dujotiekis, kuris tiekia gamtines dujas iš Rusijos į Ukrainos gamtinių dujų perdavimo sistemą.

## Istorija
Pradėjus eksploatuoti Jamburgo dujų telkinį Tiumenės srities šiaurėje, visos dujų telkinio išgavos nukreiptos į Tulą tolesniam dujų perdavimui į kitas teritorijas. 1989 m. pradėti statybos dujotiekio darbai sujungti Tulą ir Kijevą. 1995 m. dujotiekis oficialiai atidarytas.

2008 m. prie dujotiekio prijungta nujoji Bobrovitsko kompresorinė stotis, kuri aptarnavo ir Ukrainoje esančią Raudonųjų partizanų požeminę dujų saugyklą.

## Šaltiniai
Vanaginė

**Vanaginė** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Alvito.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Reichskomisariatas

**Reichskomisariatas** () – civilinis okupacinis administracinis vienetas, sudarytas Trečiojo Reicho teritorijoms, okupuotoms per Antrąjį pasaulinį karą, administruoti. Reichskomisariatų vadovai buvo vyriausybės paskirti pareigūnai, vadinami reichskomisarais (). Nors teisine prasme šie subjektai buvo oficialiai už Vokietijos Reicho ribų, juos tiesiogiai kontroliavo aukščiausios civilinės valdžios institucijos (reichskomisarai).

## Reichskomisariatai

### Vakarų ir Šiaurės Europa
* Norvegijos reichskomisariatas (*Reichskommissariat Norwegen*; nacių okupacija Norvegijoje 1940–1945 m.)
* Nyderlandų reichskomisariatas (*Reichskommissariat Niederlande*; nacių okupacija Nyderlanduose 1940–1945 m.)
* Belgijos ir Šiaurės Prancūzijos reichskomisariatas (*Reichskommissariat Belgien-Nordfrankreich*; nacių okupacija Belgijoje ir Šiaurės Prancūzijoje, Šiaurė-Pa de Kalė, 1944 m.)

### Rytų Europa

* Ostlando reichskomisariatas (*Reichskommissariat Ostland (RKO)*; SSRS okupuota Estija, Latvija, Lietuva (išskyrus Klaipėdos kraštą) ir Baltarusijos TSR (išskyrus Gomelį) 1941–1945 m.)
* Ukrainos reichskomisariatas (*Reichskommissariat Ukraine (RKU)*; Ukrainos TSR 1941–1944 m.)
* Don-Volgos reichskomisariatas (*Reichskommissariat Don-Wolga*; maždaug nuo Azovo jūros iki Pavolgio Vokiečių ATSR, įskaitant Rostovą, Voronežą ir Saratovą); niekada neįkurtas.
* Maskvos reichskomisariatas (*Reichskommissariat Moskowien (RKM)*; Europinė Rusija, išskyrus Kareliją ir Kolos pusiasalį); niekada pilnai neįkurtas.
* Kaukazo reichskomisariatas (*Reichskommissariat Kaukasien (RKK)*; Pietų Rusija ir Kaukazas, išskyrus vakarinę Gruzijos dalį ir visą Armėniją); niekada pilnai neįkurtas.
### Vidurinė Azija
* Turkestano reichskomisariatas (*Reichskommissariat Turkestan (RKT)*; Centrinės Azijos respublikos ir teritorijos); niekada neįkurtas.

## Šaltiniai
Pirmasis Marnos mūšis

**Pirmasis Marnos mūšis** – Pirmojo pasaulinio karo mūšis, vykęs 1914 m. rugsėjo 6–12 d. Jis baigėsi sąjungininkų pergale prieš Vokietijos kariuomenę vakaruose. 

Britų ekspedicinių pajėgų vadas ir feldmaršalas Džonas Frenčas pradėjo planuoti visišką britų atsitraukimą į uostamiesčius prie Lamanšo sąsiaurio, kad būtų galima nedelsiant evakuotis. Paryžiaus karinis gubernatorius Žozefas Galjeni norėjo, kad prancūzų ir britų daliniai kontratakuotų vokiečius palei Marnos upę ir sustabdytų vokiečių puolimą. Sąjungininkų rezervai papildė gretas ir puolė vokiečių flangus. Rugsėjo 5 d. prasidėjo šešių prancūzų armijų ir britų ekspedicinių pajėgų (BEP) kontrpuolimas.

Rugsėjo 9 d. dėl sėkmingo Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos kontrpuolimo 1-oji ir 2-oji vokiečių armijos atsidūrė apsuptyje, todėl joms buvo įsakyta trauktis prie Enos upės. Besitraukiančias armijas persekiojo prancūzai ir britai, nors sąjungininkų žygio tempas buvo lėtas – 19 km per vieną dieną. Vokiečių kariuomenės nutraukė atsitraukimą po 65 km ties linija į šiaurę nuo Enos upės, kur jos įsitvirtino aukštumose ir dalyvavo pirmajame Enos mūšyje.

Rugsėjo 9 – 13 d. Vokietijos atsitraukimas reiškė, kad baigėsi bandymas nugalėti Prancūziją sutriuškinant prancūzų kariuomenę invazija iš šiaurės per Belgiją ir iš pietų per bendrą sieną. Abi pusės pradėjo abipuses operacijas, siekdamos apsupti šiaurinį savo priešininko sparną, vadinamosiose lenktynėse prie jūros, kurios baigėsi pirmajame Ypro mūšyje.

## Išnašos

## Šaltiniai
*
Rostovo mūšis

**Rostovo mūšis** – Antrojo pasaulinio karo rytų fronto mūšis Rostovo prie Dono apylinkėse tarp nacistinės Vokietijos ir Sovietų Sąjungos.

Lapkričio 17 d. persikėlusios per Miuso upę, vokiečių pajėgos paėmė į nelaisvę 10 000 sovietų karių, o lapkričio 21 d. užėmė Rostovą. Po šešių dienų sovietų armija, sustiprinta naujai suburta 37-ąja armija, kontratakavo iš šiaurės ir grasino apsupti išsekusį vokiečių III motorizuotosios armijos korpusą. Tada vokiečių armijos feldmaršalas Rundštetas įsakė trauktis prie Miuso iš Rostovo, kad išvengtų apsupimo, o tai paskatino Hitlerį nedelsiant jį atleisti. Rundšteto įpėdinis Valteris fon Reichenau patvirtino įsakymą trauktis, remiamas vyriausiojo armijos štabo viršininko Pranciškaus Halderio, ir Hitleris nusileido. Lapkričio 28 d. Raudonoji armija vėl užėmė Rostovą. Tai buvo pirmasis sėkmingas didelis sovietų kontrpuolimas per visą karą.

## Išnašos