open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vileikiškiai

**Vileikiškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Musninkų, kairiajame Širvintos krante. Seniūnaitijos centras. Yra Musninkų mokyklos pradinio ugdymo skyrius, biblioteka. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vileikiškiai (Molėtai)

**Vileikiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Videniškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alionys (reikšmės)

**Alionys** yra:

* kaimas Širvintų rajone:
** Alionys I;
** Alionys II;
* kaimas Ukmergės rajone;
* kaimas Gudijoje, Ašmenos rajone.
Alionys (Ukmergė)

**Alionys** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Ukmergės, netoli greitkelio . Per Alionių gyvenvietę teka Šašuola, iš pietryčių prieina Šešuolių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jauniūnai (reikšmės)

**Jauniūnais** vadinamos Lietuvos gyvenvietės:

* Joniškio rajone;
* Kupiškio rajone;
* Širvintų rajone, seniūnijos centras.
Jauniūnai (Joniškis)

**Jauniūnai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Meškuičių, prie kelio . Per kaimą teka Mūšos intakas Tautinys ir jo intakas Lukštynė. Seniūnaitijos centras. Memorialinis botanikos parkas Saulės mūšiui atminti.

## Istorija

Spėjama, kad greta kaimo, Mūšos ir Tautinio upelių santakoje, 1236 m. įvyko Saulės mūšis. Sovietinės okupacijos metais buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jauniūnai (Kupiškis)

**Jauniūnai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Subačiaus.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švenčionių miesto seniūnija

**Švenčionių miesto seniūnija** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Švenčionių rajono savivaldybėje, Aukštaitijos etnografiniame regione, apėmęs tik Švenčionių miestą. Administracijos pastate veikė ir Švenčionių seniūnija.

## Geografija

Seniūnija buvo kelių krašto kelių sankryžoje – čia kirtosi keliai , , , . Žaliųjų plotų buvo labai nedaug – pavieniai miškeliai rytinėje dalyje, taip pat kapinės miesto centre.

## Istorija

Miesto seniūnija įkurta 1995 m. Švenčionių kaip rajoninio pavaldumo miesto teritorijoje. 1992 m. patvirtintas Švenčionių herbas, kurį naudojo ir seniūnija. 2013 m. gruodžio 1 d. miesto seniūnija prijungta prie Švenčionių seniūnijos.

|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestas (Švenčionys)
|-
| 2011 m.  || || 4963 || 1 miestas
|}

## Seniūnai
* Ina Sinienė, 2011 m.

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigta 11 seniūnaitijų:
* **Adutiškio** seniūnaitija: Adutiškio g. 32-171 480
* **Centro** seniūnaitija: Adutiškio g. nuo Nr. 1 iki Nr. 31, Vilniaus g. nuo Nr. 4 iki Nr. 19, Bažnyčios g., A.Rymo g.
* **Gedimino** seniūnaitija: Sodų g., Lentupio g .nuo Nr. 9 iki Nr. 25, Gedimino g., Naujoji g., Partizanų g., Laisvės a., Mokyklos g., Ramioji g.
* **Liepaitės** seniūnaitija: Taikos g. Nr. 3; Nr. 5; Nr. 7; Nr. 15; Nr. 18; Nr. 20
* **Miško** seniūnaitija: Miško g., Miško skg., Liepų g., Vidžių g., Mažoji g,., Kelininkų g.,Sparnų g., Saulės g.
* **Parko** seniūnaitija: Taikos g. Nr. 1; Nr. 6; Nr. 8; Nr. 13.
* **Saulėtekio** seniūnaitija: Lentupio g. nuo Nr. 27 iki Nr. 74, 1 ieji Trakai., SB“ Saulėtekis“., Saulėtekio g., Pakalnės g., Beržų g. Lauko g., Aušros g.
* **Stoties** seniūnaitija: Vilniaus g. nuo Nr. 20 iki Nr. 65, Stoties g., SB “ Pušynėlis“, N. Pasaulis
* **Strūnaičio** seniūnaitija: Strūnaičio g., Statybininkų g., Siauroji g.
* **Taikos** seniūnaitija: Taikos g. Nr. 10; Nr. 12; Nr. 12A; Nr. 14; Nr. 14A; Nr. 16; Nr. 16A; Nr. 11
* **Užupio** seniūnaitija: Užupio g., Švenčionėlių g., Turgaus g., Kunos g., Šlaito g.

## Šaltiniai
Kaltanėnai (kaimas)

**Kaltanėnai** – buvęs kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kaltanėnų miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pabradės miesto seniūnija

**Pabradės miesto seniūnija** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Švenčionių rajono savivaldybėje, Dzūkijos etnografiniame regione, apėmęs tik Pabradės miestą. Administracijos pastate veikė ir Pabradės seniūnija.

## Geografija

Seniūnija buvo prie Žeimenos ir Dubingos santakos, prie kelių  (Vilniaus g.) ir  (Molėtų g.) sankryžos. Didžioji dalis seniūnijos buvo dešiniajame Žeimenos krante. Per miestą ėjo Vilniaus–Daugpilio geležinkelis.

## Istorija

Įkurta 1995 m. Pabradės kaip rajoninio pavaldumo miesto teritorijoje. 2006 m. patvirtintas Pabradės herbas, kurį naudojo ir seniūnija. Miesto seniūnija 2013 m. gruodžio 1 d. buvo prijungta prie Pabradės seniūnijos.

|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestas (Pabradė)
|-
| 2011 m.  || || 5994 || 1 miestas
|}

## Seniūnai
* Lucija Tunevič, 2011 m.

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigta 13 seniūnaitijų:
* **1-oji** seniūnaitija: Bajorėlių g., Sodų bendrija „Pušaitė“
* **2-oji** seniūnaitija: Smėlio g., Pakalnės g., Statybininkų g., Paupio g., Šlaito g., Taikos g., Bajorėlių skg., Perėjimo g., Malūno g., Didlaukio g., Tylioji g., Tyliosios skg.
* **3-oji** seniūnaitija: Arnionių g. individualūs namai, Fabriko skg., Darbininkų g., Įkalnės g., Žalioji g., Lauko g.
* **4-oji** seniūnaitija: Architektų g., Arnionių g. 62, 64, 66, 68
* **5-oji** seniūnaitija: Vilniaus g. individualiųjų namų dalis (nuo namo nr.1 iki nr.45 ir nuo nr.2 iki nr. 66), Kranto g., Svajonių g., Upės g., Žeimenos g.
* **6-oji** seniūnaitija: Vilniaus g. 108, 108A, 110, 110A 435
* **7-oji** seniūnaitija: Vilniaus g.108B, Vilniaus g. individualiųjų namų dalis (nuo namo nr.47 iki namo nr.139 ir nuo namo nr.68 iki nr.138), Molėtų g., Karių g., Padubingės g., Pienių g.
* **8-oji** seniūnaitija: Gamyklos g. 426
* **9-oji** seniūnaitija: A. Mickevičiaus g., Keisūnų g., Pašto g. Liepų skg.,
* **10-oji** seniūnaitija: Bažnyčios g., Vasarvietės g., Vasarvietės skg., Stoties g., Ažubalių g., Šaulių g., Magūnų g., Miškininkų g., Karkažiškių g., Pušų g., Prienų g., Strazdų g.
* **11-oji** seniūnaitija: Švenčionių g., Kovo g., Partizanų g., Gėlių g., Pietų g., Naujoji g., Rytų g., Sodų g., Šilelio g.
* **12-oji** seniūnaitija: Žvėrynės g., Mokyklos g., Klevų g.
* **13-oji** seniūnaitija: Vytauto g., Saulės g., Projekto g., Vasaros g., Gaspariškių g.

## Šaltiniai
Švenčionėlių miesto seniūnija

**Švenčionėlių miesto seniūnija** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Švenčionių rajono savivaldybėje, Aukštaitijos etnografiniame regione, apėmęs tik Švenčionėlių miestą. Administracijos pastate veikė ir Švenčionėlių seniūnija.

## Geografija

Visa seniūnija buvo įsikūrusi kairiajame Žeimenos krante, paupiuose vyravo pelkėtos vietovės. Vakariniu jos pakraščiu ėjo Vilniaus–Daugpilio geležinkelis, nuo kurio šiaurinėje dalyje išsišakojo Švenčionėlių–Utenos geležinkelis. Pagrindiniai keliai –  ir .

## Istorija

Miesto seniūnija įkurta 1995 m. Švenčionėlių kaip rajoninio pavaldumo miesto teritorijoje. 1996 m. patvirtintas Švenčionėlių herbas, kurį naudojo ir seniūnija. 2013 m. gruodžio 1 d. buvo prijungta prie Švenčionėlių seniūnijos.

|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestas (Švenčionėliai)
|-
| 2011 m.  || || 5771 || 1 miestas
|}

## Seniūnai
* Remigijus Kukėnas, 2011 m.

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigta 13 seniūnaitijų:
* **1-oji** seniūnaitija: Bažnyčios ir Liepų g. daugiabučiai namai, Aušros ir Beržų g. nuosavi namai
* **2-oji** seniūnaitija: Žilvičių g. daugiabučiai namai Nr.10, 12, 14, 14A, 16, 18, 20 ir Žilvičių g. 19 nuosavų namų
* **3-oji** seniūnaitija: Žilvičių g. daugiabučiai namai Nr.20, 21, 22, 23A, 25, 31, 33
* **4-oji** seniūnaitija: Lauko g. daugiabučiai namai Nr.37, 42 ir Žemutinės g.daugiabučiai namai Nr.45, 41, 39, 37, 37A, 35F
* **5-oji** seniūnaitija: Žemutinė g. daugiabučiai namai Nr.28, 28A, 31A, 33A, 33B, 35
* **6-oji** seniūnaitija: Žemutinės g.daugiabučiai namai Nr. 35A, 35B, 35C, 35D,35E
* **7-oji** seniūnaitija: Žemutinės, Žeimenos, Pušų, Kaltanėnų, Malūno g. nuosavi namai
* **8-oji** seniūnaitija: Kalno, Švenčionių, Ryto, Ateities, Turgaus, Alyvų, Kosmonautų g. nuosavi namai
* **9-oji** seniūnaitija: Stoties, Priestočio, Partizanų, Lauko, Pašto, Darbininkų, Lauko skg., Vyšnių g. nuosavi namai
* **10-oji** seniūnaitija: Vilniaus ir Slėnio g. nuosavi namai
* **11-oji** seniūnaitija: Kranto, Geležinkelio, Sodų, Šaltinių, Baranavos, Paupio g. nuosavi namai
* **12-oji** seniūnaitija: Liepų, Taikos a., Obelų skg., Akacijų, Bažnyčios, Akmenų, Eglių skg., Klevų, Kaštonų g. nuosavi namai
* **13-oji** seniūnaitija: Bažnyčios skg., Geležinkelio skg., Miežionėlių, Miško, Mokyklos, Žalioji g. nuosavi namai

## Šaltiniai
Svirkos (Ignalina)

**Svirkos** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Didžiasalio, Svirkų ežero kairiajame krante, tarp Svirkų ir Kamšelės pelkių. Pro kaimą eina buvusio geležinkelio į Didžiasalį trasa.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Svi̇̀rka* (<  – vardo *Spiridonas* (*Cпиpидoн*) trumpinys).

## Istorija
XIX a. pab. buvo kaimas Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiuje, Guntauninkų apylinkėje, priklausė Dysnos dvarui.

Yra išlikę Pirmojo pasaulinio karo gynybiniai įtvirtinimai (kultūros paminklas). Sovietmečiu priklausė Dysnos apylinkei, „Bangos“ kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Magūnai (reikšmės)

**Magūnais** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone;
* Širvintų rajone;
* Švenčionių rajone (seniūnijos centras);
* Visagino savivaldybėje;
* Baltarusijoje, Varanavo rajone.
Nauja Pašaminė

**Nauja Pašaminė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Reškutėnų. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Magūnai (Ignalina)

**Magūnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Rimšės. Senosiose kapinėse stovi Magūnų koplyčia (dab. Visagino savivaldybėje).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Magūnai (Širvintos)

**Magūnai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Alionių I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paluknys (reikšmės)

**Paluknys** – taip vadinamos šios Lietuvos gyvenvietės:

* kaimas Raseinių rajone:
** Paluknys;
** Paluknys II;
* kaimas Švenčionių rajone;
* kaimas Trakų rajone.
Paluknys (Švenčionys)

**Paluknys** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 6 km į pietryčius nuo Labanoro. Kaimas įsikūręs prie Labanoro-Antaliedės keliuko. Šalia telkšo Luknelio ežeras ir teka Luknelės upė, rytuose plyti pelkė, o toliau šiaurėje – Indrajų ežeras. Kaimą supa Labanoro giria.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštadvaris (reikšmės)

**Aukštadvaris** yra:

* kaimas Anykščių rajone;
* kaimas Jonavos rajone;
* kaimas Molėtų rajone;
* kaimas Pakruojo rajone;
* Panevėžio rajone:
** kaimas;
** viensėdis;
* kaimas Raseinių rajone;
* Aukštadvarys Rokiškio rajone;
* kaimas Širvintų rajone;
* miestelis Trakų rajone;
* kaimas Ukmergės rajone;
* kaimas Vilniaus rajone.
Aukštadvaris (Anykščiai)

**Aukštadvaris** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštadvaris (Molėtai)

**Aukštadvaris** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Videniškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštadvaris (Pakruojis)

**Aukštadvaris** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 6 km nuo Lauksodžio. Gretimame miške stūkso Buletiškio akmuo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštadvaris (Panevėžys)

**Aukštadvaris** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 29 km nuo Panevėžio, 3 km į pietus nuo Ramygalos. Seniūnaitijos centras. Keli kilometrai į pietus nuo kaimo, Aukštadvario viensėdyje, yra Aukštadvario dvaro griuvėsiai. Pro kaimą eina *[[Via Baltica]]* automobilių magistralė. Veikia augalininkystės ir gyvulininkystės bendrovė.

## Istorija

Aukštadvario dvaras minimas 1585 m. 1950–1992 m. buvo Ramygalos kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštadvaris (viensėdis)

**Aukštadvaris** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Anciškio, 4 km į pietus nuo Aukštadvario kaimo, prie Linkavos upelio ir Ramygalos–Pavermenio kelio. Yra Aukštadvario dvaro liekanos: rūmų griuvėsiai, arklidė, ūkiniai pastatai, priestatai. Yra parko, maumedžių alėjos liekanos.

## Istorija

Aukštadvario dvaras (*Wysoki Dvor*) minimas nuo 1550 m. 1744 m. pastatyta koplyčia, vėliau tapusi Anciškio Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštadvaris (Širvintos)

**Aukštadvaris** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Zibalų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Konstanty Jeleński (1888-1955), diplomatas

## Šaltiniai
Aukštadvaris (Ukmergė)

**Aukštadvaris** – viensėdis Ukmergės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Laumėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštadvaris (Vilnius)

**Aukštadvaris** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Sudervės, šalia magistralės .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (Jurbarkas)

**Trakai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, dešiniajame Šešuvies krante. Kaime auga senas ąžuolas. Į pietus nuo Trakų plyti Paalsio tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (reikšmės)

**Trakais** vadinami:

* miestas Lietuvoje;
* kaimai:
** Anykščių rajone:
*** Troškūnų seniūnijoje,
*** Viešintų seniūnijoje;
** Ignalinos rajone;
** Jonavos rajone;
** Jurbarko rajone;
** Kėdainių rajone:
*** Krakių seniūnijoje,
*** Truskavos seniūnijoje;
** Marijampolės savivaldybėje;
** Molėtų rajone:
*** Balninkų seniūnijoje,
*** Joniškio rajone;
** Panevėžio rajone:
*** Karsakiškio seniūnijoje,
*** Naujamiesčio seniūnijoje;
** Radviliškio rajone:
*** Grinkiškio seniūnijoje,
*** Sidabravo seniūnijoje,
*** Šaukoto seniūnijoje;
** Širvintų rajone:
*** Gelvonų seniūnijoje,
*** Musninkų seniūnijoje,
*** Širvintų seniūnijoje;
** Švenčionių rajone:
*** Strūnaičio seniūnijoje,
*** Švenčionių seniūnijoje;
** Ukmergės rajone:
*** Pabaisko seniūnijoje,
*** Siesikų seniūnijoje;
** Trakų rajone:
*** Senieji Trakai;
** Vilniaus rajone;
* gentis ir etninė bendrija.
Trakai (Krakės)

**Trakai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pajieslio, 1 km į rytus nuo Meironiškių, prie Smilgaičio. Dirbami laukai.

## Istorija

XIX a. pabaigoje buvo palivarkas.

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Meironiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (Truskava)

**Trakai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Okainių. Prie kaimo plyti Laukagalio miškas ir durpynas. Likusi viena sodyba.

## Istorija
Iki XX a. vid. buvo didelis Trakų kaimas, išsidriekęs palei Laukagalio pelkę nuo pat Rekščių iki Okainėlių. Vėliau per melioracijas sunaikintas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (Panevėžys)

**Trakai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Karsakiškio, prie Sausinės upelio, supamas miško.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (Balninkai)

**Trakai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Balninkų. 

## Istorija

1747 m. Balninkų bažnyčios santuokų metrikų knygoje užrašytas Trakinių kaimas. 1908 m. užrašytas juodraštinėje Balninkų priešvedybinių apklausų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (Šaukotas)

**Trakai** – buvęs kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Šaukoto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paluknys II

**Paluknys II** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Žaiginio. Įsikūręs prie Luknės upės ir kelio Žaiginys–Betygala. Į šiaurę nuo kaimo plyti Žaiginio miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (Širvintos)

**Trakai** – buvęs viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Peliškių.

## Istorija

Panaikintas 1983 m. gruodžio 28 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (Strūnaitis)

**Trakai** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Naujo Strūnaičio. Veikia kaimo turizmo sodyba „Trakai“. Viensėdis ribojasi su žuvinga upe Mera, teritorijoje yra du tvenkiniai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Petras Naraškevičius (1940–2020) – prozininkas, žurnalistas.

## Šaltiniai
Trakai (Švenčionys)

**Trakai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Švenčionių, prie kelio . Į rytus nuo kaimo auga Trakų miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (Pabaiskas)

**Trakai** – buvęs viensėdis Ukmergės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Pabaisko. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Summoning

**Summoning** – austrų epinio atmospheric black metalo grupė. Dauguma Summoning dainų skirta J. R. R. Tolkino kūrybai, albumas „Let the Mortal Heroes Sing Your Fame“ įkvėptas kito garsaus maginės fantastikos rašytojo Michael Moorcock.

Summoning buvo įkurta 1993 m. Jos nuolatiniai nariai yra tik du – Michael Gregor (*Silenius*) ir Richard Lederer (*Protector*). Grupė niekada nekoncertuoja gyvai ir muziką kuria daugiausiai kompiuteriais bei sintezatoriais.

## Diskografija
* *The Urilia Text* 1993/1994
* *Upon The Viking Stallion* Demo; 1994
* *Lugburz* (1994)
* *Minas Morgul* (1995)
* *Dol Guldur* (1996)
* *Nightshade Forests* (1997)
* *Stronghold* (1999)
* *Let Mortal Heroes Sing Your Fame* (2001)
* *Lost Tales* (2003)
* *Oath Bound* (2006)
* *Old Mornings Dawn* (2013)
* *With Doom We Come* (2018)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Puslapis metal-archives.com portale

### Šaltiniai
Kataras (reikšmės)

Žodis **kataras** reiškia:
* Kataras – Azijos valstybė;
* kataras – kvėpavimo takų susirgimas;
* kataras – XI–XIV a. religinio judėjimo narys;
* kataras – indiškas durklas su skersine rakena.
Geltonžiedis barkūnas

**Geltonžiedis barkūnas** (*Melilotus officinalis*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos, barkūnų (*Melilotus*) genties augalų rūšis.

Augalas dvimetis, kvapus. Pagrindinė šaknis ilga, šakota. Ant šaknų gausu gumbelių. Žiedynai − pailgos, tankios pavienės kekės lapų pažastyse. Žiedai maži, geltoni, nulinkę, trumpakočiai, pažiedės mažos, yliškos. Taurelė trumpo, įžambiai nukirsto vamzdelio pavidalo, su 5 mažais danteliais. Vainikėlio burė ir irklai ilgesni už laivelį. Kuokeliai labai trumpi. Vainikėlis žiedui nužydėjus greit nukrinta. Vaisius − maža, vienasėklė, su trumpu koteliu, nusvirusi, skersai raukšlėta, pilkai rusva ankštis. Sėklos gelsvos, rusvos, kartais taškuotos. Stiebas status arba kylantis, šakotas. Lapai trilapiai; prielapiai siauri, smailūs, priaugę prie lapkočio. Lapų lapeliai kiaušiniški arba lacentiški, dantytais kraštais, visi su koteliais; viduriniojo lapelio kotelis ilgesnis negu šoninių.

Auga dobilienose, pakelėse, palaukėse, dykvietėse, sausuose, kalkinguose dirvožemiuose. Žydi iki rugsėjo pabaigos.

Žiedai išskiria daug nektaro, lankomi bičių ir kitų vabzdžių. Vaisius išnešioja vėjas. Gyvuliai ėda tik jauną žolę. Kartais sėjamas kaip sideralinė kultūra. Nuo senų laikų žinoma vaistažolė. Džiovinta žolė (turi kumarino) atbaido kandis, todėl jos galima dėti tarp drabužių. Tinka muilui, įvairiems kosmetikos gaminiams, taip pat tabakui aromatizuoti.

## Vaistinės augalo savybės
Vaistinė žaliava – apie 30 cm žydinčios augalų viršūnės. Liaudies medicinoje vartojamas užpilams, pavilgams, vonioms.

Geriamas, kai yra padidintas organizmo jautrumas, kankina nemiga, sergant podagra, reumatu. Taip pat vartojamas gydant šunvotes, sumušimus. Gydomas tromboflebitas ir trombozė, nes turi daug dikumazolo, kuris mažina kraujo krešėjimą.

## Literatūra
* Rudenį žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1991, 50 psl.
Arbatmediniai

**Arbatmediniai** (*Theaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso daugiausia visažaliai krūmai, augantys Azijoje. Keletas rūšių savaime auga ir Pietų bei Centrinėje Amerikoje. 

Gentys:
* Kamelija (*Camellia*, sin. *Thea*) – Azijoje plačiai auginami dekoratyviniai augalai, iš kai kurių rūšių gaminama arbata.
* Franklinija (*Franklinia*)
* Gordonija (*Gordonia*)
* *Stuartia*
ir kt.
Tranzuotojas fantomas

**Tranzuotojas – fantomas**, arba **išnykstantis tranzuotojas** – bendras pavadinimas įvairiems žmonių pasakojimams apie vežamą tranzuotoją, kuris netikėtai paslaptingai dingsta iš judančios mašinos. Tokios istorijos pasakojamos jau ne vieną šimtą metų įvairiuose pasaulio kraštuose ir skiriasi įvairiomis detalėmis. Terminas „išnykstantis tranzuotojas“ išpopuliarėjo po Jan Harold Brunvand knygos „The Vanishing Hitchhiker“, skirtos atkreipti žmonių dėmesį į didelį šių laikų mitų populiarumą.

## Šaltiniai
Heraldika

**Heraldika** (,  'heroldas') – herbų kūrimas ir su jais susijusių teisinių santykių aiškinimas. Heraldikos kūrėjai ir žinovai – heroldai.

Skydo aprašymas vadinamas blazonavimu.

## Heraldikos institucijos
Monarchijose būdavo steigiamos specialios heraldikos žinybos, vadovaujamos heroldmeisterių. Dalis tokių institucijų išlikusios iki šiol (pvz., D. Britanijoje). Valstybinės heraldikos insititucijos egzistuoja ir valstybėse nemonarchijose (pvz., Pietų Afrikos Respublikoje, Lietuvoje).

Heraldikos institucijos
* D. Britanija:
** Anglija, Velsas ir Š. Airija: Herbų kolegija (*College of Arms*)
** Škotija: Lordo Lajono rūmai (*Court of the Lord Lyon*)
* Airija: Vyriausiojo Airijos heroldo įstaiga (*Office of the Chief Herald of Ireland*).
* Lietuva: oficialios heraldikos priežiūra užsiima Lietuvos heraldikos komisija.
* Pietų Afrikos Respublika: Heraldikos biuras (*Bureau of Heraldry*)
* Kanada: Kanados heraldikos institucija (*Canadian Heraldic Authority*)

## Heraldika - pagalbinė istorijos disciplina
Šiuolaikinė heraldika – istorijos disciplina, tirianti herbus, kaip istorijos šaltinius. Nustatoma herbo istorija, kilmė, autorystė, atsiradimo data, genealogija. Kaip disciplina, heraldika galutinai susiformavo XIX a. antroje pusėje.

Heraldika tampriai susijusi su archeologija, genealogija, numizmatika, veksilologija, sfragistika.

Madride yra įsikūręs Tarptautinis genealogijos ir heraldikos institutas. Rengiami genealogijos ir heraldikos kongresai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Heroldas

**Heroldas** (, ) – viduramžių Vakarų Europos karalių, didikų rūmų šauklys. Pranešdavo gyventojams apie potvarkius, taiką, karą; tvarkė riterių turnyrus, šventes. Vadovavo herbų kūrimui, giminės istorijos rašymui.
Husitai

**Husitai** – Jano Huso pasekėjai, Čekijos valstiečių, miestiečių ir smulkiųjų feodalų judėjimo vado jų kovoje prieš vokiečių feodalų ir Romos katalikų bažnyčios viešpatavimą. Husitų judėjimas įgavo itin platų užmojį po to, kai Husas buvo apkaltintas esąs eretikas ir sudegintas ant laužo.

1421–1423 m. – husitai paskelbė Vytautą Čekijos karaliumi.
## Nuorodos
* Husitai – Dievo kariai
Abava

**Abava** – upė Latvijoje, Ventos intakas. Abava anksčiau buvo ištiesinta, dabar teka senvage. Vietomis yra dolomitų slenksčių, didžiausias ir plačiai žinomas – Abavos krioklys.

Vandens turistų požiūriu Abava gana įdomi, nors yra ir daug vienodų grandžių. Krantai daug kur apaugę krūmais, aplink miškai, pievos, ąžuolai. Žemiau Kandavos per upę nutiesti du nuožulnūs trosai, kuriuos vietiniai naudoja kaip perkėlą. Žuvys – ešeriai, meknės, kuojos, lydekos, šapalai, žiobriai.

## Intakai

* Kairieji – Viesatė, Amula, Imula, Yvandė, Vėdzelė.
* Dešinieji – Karuonė.
## Išnašos
Aiviekstė

**Aiviekstė** () – upė Latvijoje, skirianti Latgalą nuo Vidžemės. Išteka iš Lubano ežero, įteka į Dauguvą. Didžiausias Dauguvos intakas Latvijoje ir keturiolikta ilgiausia Latvijos upė. Didžiausi intakai − Pededzė, Balupė. 

Didžiausios prie Aiviekstės esančios gyvenvietės (einant pasroviui) yra Lubana, Meiranai, Liauduona ir Guostiniai.

Aiviekstė turtinga žuvų – karšių, lynų, ungurių, lydekų, kuojų, ešerių, raudžių, rečiau – šamų.

## Šaltiniai
Sendajus

**Sendajus** () – Japonijos miestas Honšiū saloje, dar žinomas „Medžių miesto“ vardu. Mijagio prefektūros sostinė ir didžiausias Tohoku regiono miestas. 1,03 mln. gyventojų (2007 m.). Išvystyta naftos, elektros energijos, medžio apdirbimo, mašinų, tekstilės, maisto pramonė. Gaminami amatininkų dirbiniai. Yra universitetas. Apylinkėse išgaunama anglis.

## Istorija

1600 m. miestą įkūrė daimjo *Date Masamune*. 2006 m. Sendajaus Sporto salėje vyko 2006 m. pasaulio krepšinio vyrų čempionato grupių rungtynės. 2011 m. kovo 11 d. Sendajų ir jo apylinkes nusiaubė 2011 m. Sendajaus žemės drebėjimas ir cunamis.

## Miesto simboliai
Oficiali miesto gėlė – dobilūnė, medis – japoninis skirpstulas, paukštis – gegutė.
Darjuš Lavrinovič

**Darjušas Lavrinovičius** (g. 1979 lapkričio 1 d.) – lenkų kilmės Lietuvos krepšininkas.

Karjerą pradėjo 1996 m. rungtyniaudamas Alytaus „Alitos“ klube. 1999–2002 m. sėdėjo kalėjime už moters išžaginimą. Bausmę atliko kartu su broliu dvyniu Kšyštofu Pravieniškių sustiprinto režimo pataisos darbų kolonijoje. Po to vėl grįžo į tą patį klubą, kol 2003 m. buvo pakviestas į Kauno „Žalgirį“, o 2005 m. ir į Lietuvos vyrų krepšinio rinktinę, kurioje žaidė ir krepšininko brolis Kšyštofas Lavrinovičius. 2006 metų Pasaulio krepšinio čempionate Japonijoje su rinktine užėmė 7 vietą.

Nuo 2008–2009 m. sezono rungtyniavo Maskvos „Dinamo“ klube. 2009 m. birželio 26 d. pasirašė sutartį su Madrido „Real“ klubu. 2010 m. liepos 3 d. pasirašė sutartį su Stambulo „Fenerbahçe“ klubu. 2011 m. birželio 30 d. pasirašė vienerių metų sutartį, su galimybe ją pratęsti dar vieneriems metams, su Maskvos „CSKA“ klubu. Maskvos klubas šia galimybe nepasinaudojo ir žaidėjas tapo laisvuoju agentu. 2012 m. liepos 20 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Kauno „Žalgirio“ klubu.

2014 m. liepos 31 d. pasirašė vienerių metų kontraktą su galimybe jį pratęsti dar vienam sezonui su Italijos Emilijos Redžo „Grissin Bon“ klubu.

2018 m. rugpjūčio pabaigoje, kartu su broliu, pasirašė vienerių metų sutartis su Prienų „Skycop“ klubu.

## Pasiekimai
* LKL trečiosios vietos laimėtojas (2003)
* LKL čempionas (2004, 2005, 2013)
* LKL vicečempionas (2017)
* BBL čempionas (2005)
* BBL vicečempionas (2006)
* Rusijos krepšinio taurės vicečempionas (2007)
* Rusijos lygos čempionas (2012)
* Ukrainos lygos čempionas (2014)
* Išrinktas į antrąjį simbolinį geriausių Rusijos lygos žaidėjų penketą (2007)
* Išrinktas į simbolinį geriausių Rusijos lygos atkrintamųjų varžybų žaidėjų penketą (2007)
* Išrinktas į simbolinį geriausių Rusijos lygos užsieniečių penketą (2007)
* Turkijos krepšinio taurės laimėtojas (2011)
* Europos krepšinio čempionato sidabro medalio laimėtojas (2013).
* Italijos Supertaurės laimėtojas (2015 m.)

## Šaltiniai
Deutsche Bank

**Deutsche Bank AG** – didžiausia Vokietijos kredito įstaiga. Tai universalusis bankas. Būstinė įsikūrusi Frankfurte prie Maino. Filialai veikia tokiuose miestuose kaip Londonas, Niujorkas bei Singapūras.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Jānis Blūms

**Jānis Blūms** (*Janis Blūmas*, g. 1982 m. balandžio 20 d.) – Latvijos rinktinės ir Neapolio „Eldo Basket“ krepšininkas.

Blūmo ūgis yra 190 cm, svoris 80 kg. Jis žaidžia įžaidėjo pozicijoje.

## Karjera

* 1998–1999: Rygos „ASK Broceni“ (Latvija)
* 1999–2000: Rygos „ASK“ (Latvijos antrojo lyga), vėliau perėjo į Rygos „Broceni/LMT“ (Latvija)
* 2000–2001: Rygos „LMT“ (Latvija)
* 2001–2002: Rygos „Skonto“ (Latvija), vėliau perėjo į Rygos „Skonto-2“ (Antroji Latvijos lyga)
* 2002–2003: Vloclaveko „WTK“ (Lenkija), vėliau perėjo į Rygos „Skonto“ (Latvija)
* 2003–2004: Vloclaveko „Anwil“ (Lenkija)
* 2004–2006: Ventspilio „Ventspils“ (Latvija)
* 2006–2007: Vilniaus „Lietuvos rytas“ (Lietuva)
* 2007–2008: Neapolio „Eldo Basket“ (Italija)
* 2008-2012: Bilbao "Berri"
* nuo 2012 Vilniaus "Lietuvos Rytas" (Lietuva)
## Pasiekimai

* 2001, 2002 metų Latvijos lygos vicečempionas
* 2005, 2006 metų Latvijos čempionas
* 2007 metų ULEB taurės vicečempionas
* 2007 metų BBL čempionas
* 2007 metų LKL vicečempionas
Universalusis bankas

**Universalusis bankas** – komercinis bankas, skirtingai nei kitos kredito įstaigos, teikiantis platų finansinių paslaugų spektrą.

Universalieji bankai siekia teikti kiek įmanoma daugiau įvairesnių finansinių paslaugų, siekdami, kad būtų kuo tampresni kliento ryšiai su banku bei kartu mažinti sąnaudas, tenkančias vieno kliento aptarnavimui.

## Pavyzdžiai Europoje
* Deutsche Bank AG, UBS, Citigroup, HSBC, BNP Paribas
Deutsche-Bank dangoraižis

**Deutsche-Bank dangoraižis** – Deutsche Bank centrinės būstinės pastatas, esantis Frankfurte, Vokietijoje.

Pastatytas 1979–1984 m. pagal Walter Hanig, Heinz Scheid ir Johannes Schmidt projektus.

Pastatų kompleksas sudarytas iš 3 dalių, bokštų aukštis – 155&nbsp; m.

## Nuorodos
* Die Deutsche Bank – Turm I auf www.emporis.de 
* Die Deutsche Bank – Turm II auf www.emporis.de 
* Apie remontą
Varaklianai

**Varaklianai** (, ) – miestas rytų Latvijoje, į vakarus nuo Rėzeknės; buvęs Varaklianų savivaldybės centras (2009–2025 m.).

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose Varaklianai minimi nuo 1583 m. Miesto teisės suteiktos 1928 m.

Tarybiniais metais veikė linų apdirbimo gamybinis susivienijimas, pieninė.

## Šaltiniai
Josef Meinrad Ackermann

**Josef Meinrad Ackermann** (g. 1948 m. vasario 7 d. Walenstadt) – šveicarų kilmės bankininkas ir vadybininkas.

Nuo 2006 m. vasario 1 d. Deutsche Bank valdybos pirmininkas.
Guostiniai

**Guostiniai** () – buvęs miestas Latvijoje (1933–1956 m.), dabar Pliavinių miesto dalis. Stovi Pliavinių rytiniame pakraštyje, Aiviekstės dešiniajame krante, netoli jos žiočių. Liuteronų parapijos centras (Guostinių bažnyčia – valstybinės reikšmės architektūros paminklas). Veikia biblioteka, maisto prekių ir statybinių medžiagų parduotuvės, kelių priežiūros ir medžio anglių gamybos įmonės, yra stadionas, parkas su lauko estrada (2024 m. duomenys). Vyrauja vieno–dviejų aukštų medinių ir mūrinių namų užstatymas. Guostinius puslankiu juosia Rygos–Daugpilio plentas, už jo eina Rygos–Daugpilio geležinkelis.

## Istorija

XVIII a. Guostinių teritorijoje buvo arklių pašto stotis ir perkėla per Aiviekstę. Guostinių formavimosi pradžia laikoma XIX a. pradžia, kai apie 1830 metus dabartinio miesto vietoje ant buvusio Krustpilio dvaro žemės įsikūrė miestelis. Jo iškilimas susijęs su Rusijos įstatymu, kuris uždraudė žydams įsigyti turto ir prekiauti Vidžemės ir Kuršo gubernijose. Iš pradžių miestelį daugiausia apgyvendino žydai, nes jis buvo Vitebsko gubernijoje ir geografiškai įsiterpė tarp Vidžėmės ir Kuršo gubernijų. Iki XX a. pražios buvo reikšmingas regiono prekybos ir ūkio centras. Stipriai nukentėjo I pasaulinio karo metu. Iš 192 namų nuniokoti buvo 152. Tarpukariu, 4-tajame dešimtmetyje gyventojai vertėsi prekyba (90 įmonių) ir smulkiaja pramone (70 įmonių), taip pat žvejyba ir sielių plukdymu. II pasaulinio karo metu vokiečiai nužudė kelis šimtus gyventojų.

Tarpukariu priklausė Daugpilio apskričiai. 1956 m. prijungti prie Pliavinių miesto.

## Šaltiniai
Gryva

**Gryva** – Daugpilio miesto dalis kairiajame Dauguvos krante. 1917–1956 metais buvo atskiras miestas, seniau – miestelis.

## Istorija

XVIII a. pradžioje ant Kalkūnės dvaro žemės susiformavo amatininkų ir smulkiųjų prekybininkų gyvenvietė Jeruzalemė. Kai buvo statomi Daugpilio tvirtovės prietilčio įtvirtinimai (1810–1818 m.) Jeruzalemę sugriovė.

Nauja gyvenvietė – Gryva – susiformavo XIX a. pradžioje anapus tvirtovės žemės prie Laukesos upės žiočių. 1831–1859 m. buvo prijungta prie Daugpilio. Kiek vėliau kitame Laucesės krante susiformavo Zemgalės miestelis. 1859 m. po susijungimo su Zemgalės miesteliu Gryva tapo didžiausiu miestu Kuržemės gubernijoje su daugiataute gyventojų sudėtimi.

Miesto teises gavo 1917 m. Gyventojai vertėsi daugiausia smulkiąja prekyba, amatininkyste ir sodininkyste. I pasaulinio karo metu buvo okupuota vokiečių. Nuo 1918 m. lapkričio iki 1919 m. rugsėjo buvo bolševikų valdžioje. I pasaulinio karo metu beveik visiškai sugriauta. Gyventojų sumažėjo beveik 6 kartus. 1935 m. per Dauguvą pastatytas Vienybės tiltas, sujungęs Gryvą su Daugpiliu.

1935 m. Gryva buvo nelatviškiausias miestas Latvijoje (latviai – 21,9 %). Tarp religinių konfesijų daugiausia buvo sentikių (46 %). Nuo 1875 m. iki 1879 m. Gryvos vokiečių mokykloje mokėsi J. Rainis. 1930–1950 m. Gryva buvo Alūkstos apskrities centras, 1950–1956 m. – Gryvos rajono centras. 1956 m. prijungta prie Daugpilio.
Vladimir Krstić

**Vladimiras Krstičius** (* Vladimir Krstić*, g. 1972 m. liepos 27 d. Osijeke) – Kroatijos krepšininkas, krepšinio treneris. Jis žaidė įžaidėjo pozicijoje.

## Pasiekimai
* 1999 m. Kroatijos taurės laimėtojas
* 1999, 2000 metų Kroatijos čempionas
* 2001 metų Lenkijos vicečempionas
* 2003 metų LKL vicečempionas
* 2003 metų Čempionų Taurės Šiaurės Konferencijos vicečempionas

## Šaltiniai
Clemens Börsig

**Clemens Börsig** (*1948 liepos 27 Achern) – vokiečių finansų srities vadybininkas.

Börsig studijavo matematiką bei verslo vadybą (Manheimo universitetas).

1975 apgynė disertaciją tema „Die Implementierung von Operations Research in Organisationen“

Nuo 1999 dirba Deutsche Bank, nuo 2001 valdybos narys, atsakingas už finansus.

2002–2006 Chief Risk Officer.

Börsig yra garbės profesorius, dėsto Įmonių politikos ir strateginio vadovavimo institute (*Institut für Unternehmenspolitik und strategische Führung*, Ludwig-Maximilians-Universität München; yra Heidelberger Druckmaschinen AG stebėtojų tarybos narys.

## Nuorodos
* FTD informacija
Dieter Zetsche

**Dieter Zetsche** (g. 1953 m. gegužės 5 d., Stambule, Turkijoje) – nuo 2006 m. sausio 1 d. – Daimler AG valdybos pirmininkas (iki 2007 m. spalio 4 d. DaimlerChrysler AG).

1971–1976 m. Dieter Zetsche studijavo elektrotechniką, įgijo specialybę ir dirbo kaip inžinierius.

Nuo 1976 m. dirbo tuometinėje Daimler-Benz AG mokslinių tyrimų srityje.

1981 m. tapo plėtros programos asistentu.

1982 m. Dieter Zetsche apgynė disertaciją ir tapo inžinerijos mokslų daktaru (Paderborno universitetas).

## Nuorodos

* Dieter Zetsche, Daimler AG
E.ON

**E.ON AG** – vienas didžiausių energetikos koncernų Europoje, vokiško kapitalo įmonių grupė. Įmonė įkurta 2000 m., susiliejus VEBA bei VIAG bendrovėms.

## Įmonių grupė

E.ON AG (Diuseldorfas) yra holdingas, valdantis 100 %:
* E.ON Energie AG (Miunchenas),
* E.ON Ruhrgas (Esenas),
* E.ON UK (Koventris)
* E.ON U.S. (Luizvilis)
* E.ON Nordic AB, buvusi Sydkraft AB (Malmė).

## Literatūra
* FAZ 22.Febr.2006: *Europas Strommärkte rücken zusammen*, Seite 14, 8.

## Nuorodos
* Oficiali E.ON AG svetainė
* Oficiali E.ON Energie AG svetainė
Mokslinė literatūra

**Mokslinė literatūra** (priešingai nei beletristika) – literatūros sritis. Jai priskiriami kūriniai, kuriuose yra pateikiami faktai. Mokslinė literatūra artima dalykinei literatūrai. Ribos nėra aiškios. Mokslinei literatūrai priskiriama:
* Įvairūs moksliniai leidiniai kaip mokslinis žurnalas ir kt.
* Monografija
* Disertacija, habilitacija
* Mokslinis straipsnis.

Pastaruoju metu yra kuriami ir el. mokslo leidiniai; jie išleidžiami CD-ROM, DVD arba publikuojami svetainėse.

## Taip pat skaitykite
* Mokslo populiarinimo literatūra
Willis Tower

**Willis Tower**, iki 2009 m. liepos 16 d. vadintas **Sears Tower** (Sears bokštu), – dangoraižis Čikagoje, Ilinojuje. Antras aukščiausias pastatas Jungtinėse Valstijose, po One World Trade Center. Aukščiausias pasaulyje buvo nuo 1974 iki 1998 m.

Bendras pastato aukštis su antena yra 527 metrai. Pastato adresas: 233 South Wacker Drive, Chicago, Illinois 60606.

## Istorija

1969 m. „Sears, Roebuck & Co.“ buvo didžiausia mažmeninės prekybos kompanija, įdarbinusi 350 000 darbuotojų. „Sears“ vadovybė nusprendė konsoliduoti ofisus, išbarstytus po visą Čikagos regioną, ir įsikurti miesto centre. Jų reikalavimas buvo 279,000 m² ploto ir „Skidmore“ firmos architektai matė, kad pastatas bus vienas iš didžiausių ofiso pastatų pasaulyje.

Bokštas turi daugiau darbinio ploto negu bet kuris kitas komercinis pastatas JAV ir nusileidžia šiuo atžvilgiu tiktai Pentagonui.

2009 m. liepos 16 d. pervadintas į „Willis Tower“.

## Statyba
1970 m. rugpjūčio 5 d. prasidėjo statybos, kurios tęsėsi iki 1973 m. gegužės 3 d. Pastatą su 104 liftais pastatyti kainavo 175 milijonus JAV dolerių. Baigus statybas, bokštas aplenkė Pasaulio prekybos centrą Niujorke ir tapo aukščiausiu pasaulio pastatu, turinčiu 108 aukštus. Matuojant iš rytinės pusės įėjimo atstumas iki stogo yra 442 m (1 450 pėdų, 7 coliai). Iki 1997 m. pastatas buvo aukščiausias pasaulyje, kai Kvala Lumpūre buvo pastatyti Petronas Towers. Po to vyko daug ginčų į kokius kriterijus tikslinga atsižvelgti, įvardijant pastato aukštį – su antenomis, ar tik iki pastato stogo. Nepaisant to, be antenos pastatas vis dar buvo aukščiausias, bet 2004 m. pastačius Taipei 101 prarado šį titulą. Bendras pastato aukštis su antena yra 527 metrai. 

## Antenos
1982 m. vasario mėn. buvo pastatytos dvi TV antenos, taip paaukštinant struktūrą iki 520 m (1 707 pėdų). 2000 m. birželio 5 d. vakarinė antena buvo prailginta iki 527 m siekiant pagerinti vietinės NBC stoties prieinamumą. Pastatyta antena tapo aukštesne už pirmojo PPC anteną.

## Apžvalgos aikštė
Apžvalgos aikštė 103-iame aukšte, kuri yra 412 m aukštyje, yra turistų lankoma vieta. Vėjuotą dieną galima pajusti pastato svyravimus. Giedrą dieną matomumas gali siekti 80 km, matosi ne tik Ilinojus, bet ir greta esančios valstijos – Indiana, Viskonsinas, Mičiganas. Per 45 sekundes vienas iš dviejų liftų pakelia į pastato viršų. Įėjimas į pastatą turistams yra iš pietinės pusės nuo Jackson Boulevard.

## Taip pat skaitykite
* Aukščiausi Čikagos pastatai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  
* Sears Tower apžvalgos aikštė
Solikamskas

**Solikamskas** (rus. *Соликамск*) – miestas rytinėje Rusijos dalyje, Permės krašte, Uralo kalnų vakarinėse priekalnėse, prie kairiųjų Kamos upės intakų. Apie 109 tūkst. gyventojų.

## Galerija


File:Богоявленская церковь. Соликамск.jpg|Kristaus apsireiškimo bažnyčia, 1688–95
File:Троицкий собор (Соликамск).jpg|Trejybės katedra, 1683–97
File:Соликамская церковь Иоанна Предтечи.jpg|jono Krikštytojo katedra, 1721–28
File:Дом воеводы с тайными ходами в стенах (Соликамск).JPG|Gubernatoriaus rezidencija, 1673–88
File:Колокольня г. Соликамск.jpg|Pagrindinė miesto varpinė, 1713


## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė
Šamauodegžuvės

**Šamauodegžuvės** (*Ateleopodiformes*) – kaulinių žuvų (*Osteichthyes*) būrys. Kūnas pailgas, 120–200 cm ilgio. Galva didelė. Paplitusios Atlanto, Indijos ir Ramiajame vandenyuose. Gyvena iki 1-2 km gylyje.

Būryje yra viena šeima – **šamauodeginės** (*Ateleopodidae*) ir šios gentys:

## Gentys
* Paprastosios šamauodegės (*Ateleopus*)
* Giunteriai (*Guentherus*)
* Idžimaojos (*Ijimaia*)
* Mažažiotės šamauodegės (*Parateleopus*)

## Nuorodos
* Order Summary for Ateleopodiformes
Švietenžuvės

**Švietenžuvės** (*Stomiiformes*) – kaulinių žuvų (*Osteichthyes*) būrys. Dydis nuo 2 iki 50 cm. Paplitusios Ramiajame, Indijos ir Atlanto vandenynuose. Gyvena didelėse gelmėse.

## Sistematika
Būrys skirstomas į du pobūrius, kuriuose yra 4 šeimos, daugiau kaip 50 genčių ir apie 320 rūšių.
*Pobūris. *Gonostomatoidei* 
**Šeriažiotės švietenės (*Gonostomatidae*) 
**Kirvukinės (*Sternoptychidae*) 
*Pobūris. *Phosichthyoidei* 
**Šviesžuvinės (*Phosichthyidae*) 
**Didžiažiotės švietenės (*Stomiidae*) 

## Nuorodos
*Order Summary for Stomiiformes
Cinamonas (gentis)

**Cinamonas** (*Cinnamomum*) – lauramedinių (*Lauraceae*) šeimos augalų gentis, paplitusi viso pasaulio tropiniuose ir subtropiniuose regionuose. Gentyje yra apie 300 rūšių, kai kurios jų – kultūrinės. Visžaliai medžiai ir krūmai, užauga iki 10–15 m aukščio. Lapai 7–18 cm ilgio, ištisiniai, odiški, lygiakraščiai. Žiedai dvilyčiai, smulkūs, balsvos ar žalsvos spalvos, nemalonaus kvapo. Vaisius – uoga ar kaulavaisis. Žievėje, lapuose, medienoje, šaknyse ir vaisiuose yra daug (iki 6 %) eterinių aliejų ir riebalų.

Daugelis rūšių – ūkiškai svarbios. Kulinarijoje ir farmacijoje vartojami cinamono milteliai – džiovinta ir susmulkinta žievė; technikoje, medicinoje, kosmetikoje – cinamonų eterinis aliejus. Iš ceiloninio cinamono vaisių gaminamas vanilinas ir gvazdikėlių pakaitalas, iš kamparinio cinamono – natūralus kamparo aliejus. Iš sėklų aliejaus gaminamos žvakės, mediena tinka baldams. *Cinnamomum glanduiferum*, *Cinnamomum japonicum* ir *Cinnamomum laureirii* rūšys – dekoratyvinės.

## Rūšys

Populiariausios rūšys:
* Ceiloninis cinamonas (*Cinnamomum verum*)
* Kamparinis cinamonas (*Cinnamomum camphora*)
* Kininis cinamonas (*Cinnamomum aromaticum*)
* Burmano cinamonas (*Cinnamomum burmannii*)
* Saigoninis cinamonas (*Cinnamomum loureiroi*)
* Indinis cinamonas (*Cinnamomum tamala*)

## Šaltiniai
Bankininkystė Vokietijoje

**Bankininkystės sektorius Vokietijoje** yra mažiau išvystytas nei JAV ar Jungtinės Karalystės, nes jose finansų rinkos yra pagrįstos anglosaksiškąja sistema. Vakarų Europoje – Vokietijoje, Prancūzijoje bei Japonijoje visas reikalingas funkcijas atlieka bankai. Pastarosioms šalims būdinga bankinė sistema. Vokietijoje bankai užsiima finansų maklerio ir draudimo įmonių veikla bei teikia investicinių fondų valdymo paslaugas. Jie taip pat aprūpina įmones finansiniais ištekliais, tarpininkauja rinkoje atliekant operacijas ir dalyvauja stambiais akcininkais įmonių veikloje, o anglosaksiška sistema paremta atvira finansinių priemonių apyvarta ir rinka, per kurią pritraukiama didesnė dalis finansavimo. Pastaroji sistema likvidesnė, skaidresnė ir labiau išvystyta nei žemyninė, kuri yra pagrįsta bankais. Kadangi JAV ir JK paplitusi anglosaksiškoji sistema, tai joje į vertybinius popierius investuoja paskiros investicinių fondų valdymo bendrovės, draudimo bendrovės bei privataus kapitalo bendrovės. Vokietijos bankininkystės pramonės turto ir grynos vertės santykio (finansinio sverto) vidurkis 2008 m. siekė 52 prieš 1, o trumpalaikių įsipareigojimų suma sudarė 60 % Vokietijos bendro vidaus produkto arba 167 % valstybės skolos.

## Didžiausi bankai

Didžiausi bankai Vokietijoje, pagal žurnalo *Die Bank* duomenis:

## Vokietijos Bundesbankas

## Šaltiniai
Marcelo Machado

**Marcelo „Marcelinho“ Machado** (g. 1975 m. balandžio 12 d. Rio de Žaneire) – Brazilijos krepšininkas.

2001 ir 2005 m. dalyvavo NBA klubų Vankuverio „Grizzlies“, Čikagos „Bulls“ ir Cleveland "Cavaliers“ klubų peržiūrose.

## Pasiekimai
* 2003 metų Pietų Amerikos čempionas
* 1999 metų Panamerikos čempionas
* 2000, 2005 metais išrinktas geriausiu Brazilijos metų krepšininku
* 2001, 2005 metais išrinktas geriausiu Brazilijos lygos žaidėju
* 2005 metų FIBA Amerikos čempionas
* 2005 metų FIBA Amerikos čempionato naudingiausias žaidėjas
* 2009, 2013, 2014 metų Brazilijos čempionas
* 2007 m. LKF taurės laimėtojas
* 2007 m. BBL vicečempionas
* 2007 m. LKL čempionas
* 2007 m. Panamerikos žaidynių nugalėtojas
Leandro Barbosa

**Leandras Mateušas Barbosa** (, g. 1982 m. lapkričio 28 d. San Paule) – Brazilijos krepšinio treneris ir buvęs krepšininkas. Žaidė Brazilijos rinktinėje, įžaidėjo ir atakuojančio gynėjo pozicijose.

2010 m. liepos 14 d. buvo iškeistas Toronto „Raptors“ klubui už turką Hidayet Türkoğlu. 2011 m. rugpjūčio 19 d. pasirašė sutartį iki lokauto pabaigos su Brazilijos Rio de Žaneiro „Flamengo“ klubu.

2012 m. kovo 15 d. buvo iškeistas Indiana „Pacers“ klubui už antrojo rato naujokų biržos šaukimą ir neįvardintą pinigų sumą. 2016 m. liepos 7 d. pasirašė 1+1 sutartį su Fynikso klubu.

## Pasiekimai
* 2002 metais išrinktas geriausiu Brazilijos metų naujoku
* 2003 metų NBA Naujokų biržoje pašauktas 28 šaukimu (jį pasirinko San Antonijaus „Spurs“, bet tuoj teisę į jį perleido Fynikso „Suns“ klubui)
* 2007 metais apdovanotas NBA šešto žaidėjo prizu
* 2015 metais tapo NBA čempionu

## Šaltiniai
Lentvaris (kaimas)

**Lentvaris** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, šiauriniame Lentvario miesto pakraštyje, prie Lentvario ežero ir Saidės ištakų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūdiškės (reikšmės)

**Rūdiškės** yra:

* Prienų rajone:
** Stakliškių seniūnijoje,
** Šilavoto seniūnijoje;
* Rudiškės Švenčionių rajone;
* Trakų rajone:
** kaimas,
** miestas.
Rūdiškės (kaimas)

**Rūdiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Rūdiškių miesto į rytus, prie Cirvijos upelio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Chuligans (2005 albumas)

**Chuligans** – ketvirtasis, 2005 metais, (Lietuvoje) grupės Biplan išleistas albumas. Dauguma dainų, prieš išleidžiant albumą, jau buvo išleistos kaip radijo singlai arba kitų rinkinių sudėtyje. „Aš nusikirpsiu trumpai plaukus“, „Anzelmutė“ ir „Mažam kambarėlį“ yra senų, lietuviškų dainų perdirbiniai. Daina „Brazil“ išsiskiria tuo, kad trunka tik 15 sekundžių ir joje galima išgirsti tiktai vieną žodį (Brazil). Taip pat albume galima rasti ir šios dainos karaoke versiją. Daina 1005-B buvo įrašyta meniniam - dokumentiniam filmui „Holokausto istorijos puslapis – pabėgimas iš pragaro“ (scenarijaus autorius ir režisierius R. Bružas).

## Dainos

# Vatokievat kaip mes 2:55
# Šok ir nesustok 3:21
# Singapūras 3:43
# Pusvalandis 3:35
# 1005-B (kartu su Svaru iš G&G Sindikato) 3:20
# Intarpas 0:15
# Intarpas 0:08
# Golden boj 3:17
# Taxi 3:58
# Intarpas 0:42
# Sex'odromai 4:27
# Intarpas 0:23
# Football song 2:38
# Brazil 0:15
# Intarpas 0:12
# Intarpas 0:21
# Aš nusikirpsiu trumpai plaukus 2:56
# Mažam kambarėly 3:23
# Anzelmutė 3:16
# Brazil (karaoke version) 0:14
Žaizdriai

**Žaizdriai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, prie pietvakarinių Trakų pakraščių. Seniūnaitijos centras. Įsikūrę prie plento  ir jo atšakos . Šalia – Alsakių miškas.

## Istorija

XIX a. pab. Žaizdriai (tada – Žaizdroščis) buvo užusienis ir karčema Trakų apskrities Trakų valsčiuje, Babriškių apylinkėje. Priklausė Veličkavo dvarui (Vasilevskiams).

~2020 m. beveik visas kaimas prijungtas prie Trakų miesto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šešuoliai (reikšmės)

**Šešuoliai** yra:

* kaimas Molėtų rajone;
* miestelis Ukmergės rajone;
* kaimas Ukmergės rajone.
Šešuoliai (Molėtai)

**Šešuoliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Giedraičių, prie Šešuolių ežero.

## Istorija

1554 m. dvaras. 1664 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Gyveno Jurgis Šešulskis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šešuoliai (kaimas)

**Šešuoliai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 1 km nuo Šešuolių miestelio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Konstantinava

**Konstantinava** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Kazliškio, 4 km į rytus nuo Panemunio. Seniūnaitijos centras. Įsikūręs tarp Nemunėlio pietuose, Skaistės ežero ir Konstantinavos pelkės šiaurėje. Yra Rokiškio technologijos, verslo ir žemės ūkio mokykla, pradinė mokykla, paštas, biblioteka, kultūros namai, parduotuvė. Praeina plentas .

## Istorija

Seniau Konstantinavoje buvo dvaras. Pokariu (1959 m.) jo statiniuose įkurta žemės ūkio mechanizacijos mokykla. 1960 m. įsteigti kultūros namai, 1959 m. biblioteka, veikė felčerių ir akušerių punktas. LTSR laikais Konstantinava buvo vidurinės profesinės technikos mokyklos mokomojo ūkio centrinė gyvenvietė.

2003 m. balandžio mėn. miestelio bendruomenė įkūrė Konstantinavos bendruomenės santalką. 2006 m. vasario 3 d. surengta Duonos šventė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Taujėnai (kaimas)

**Taujėnai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, prie Taujėnų miestelio rytinės pusės, kitapus Mūšios upelio. Praeina vieškelis . Šiaurinėje dalyje – fermų kompleksas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Konstantinava (reikšmės)

**Konstantinava** yra:

* kaimai Jonavos rajone:
** Bukonių seniūnijoje,
** Dumsių seniūnijoje;
* kaimas Rokiškio rajone;
* caro laikų Deltuvos miestelio pavadinimas.
Konstantinava (Jonava)

**Konstantinava** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Jonavos. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vepriai (kaimas)

**Vepriai** – kaimas Veprių seniūnijoje, 1 km į vakarus nuo Veprių miestelio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rečionys

**Rečionys** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Ukmergės. Seniūnaitijos centras. Yra Rečionių pagrindinė mokykla, biblioteka. Šalia kaimo, kitoje pusėje magistralės  yra Bernotiškių koplyčia. Stovi Baltijos kelio atminimo ženklas.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Bronislava Kerbelytė (1935–2024) – tautosakininkė.

## Šaltiniai
Rečionys (Kaišiadorys)

**Rečionys** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Gudienos, prie Žaslos. Pietinė kaimo dalis už geležinkelio yra Žiežmarių apylinkės seniūnijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Neravai (Rudamina)

**Neravai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 2,5 km į rytus nuo Rudaminos, prie Rimiečio ežero. Praeina kelias .

## Istorija

2001 m. kaimas priklausė Šeštokų seniūnijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštieji Bezdonys

**Aukštieji Bezdonys** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Bezdonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai