open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FK Fajzkand

**„Fajzkando“ futbolo klubas** (; ) arba trumpai **FK Fajzkand** – Tadžikijos futbolo klubas iš Vosės (*[[Hulbukas|Hulbuko]]*). 

Angliškuose šaltiniuose žinomas kaip **FK Fayzkand**.

## Istorija
Klubas įkurtas 2018 m. 

2019 m. antros pakopos pirmenybėse liko antroje vietoje, tačiau pateko į aukščiausią lygą. 

Žaidė aukščiausioje lygoje 2020 m. Užėmė septintą vietą.

## Pasiekimai

## Sezonai
### Nuo 2020 m. sezono

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
* SOCCERWAY 
* Transfermarkt 
* sports.ru (Rungtynių kalendorius)
* teams.by (Klubo profilis)
FK Lokomotiv-Pamir

**Dušanbės „Lokomotiv-Pamir“** arba trumpai **FK „Lokomotiv-Pamir“** (; ; ) – Tadžikijos futbolo klubas iš Dušanbės. 

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1961 m. 2000 m. komanda po sezono buvo išformuota. 

Atkurtas 2008 m. 2019 m. Pirmoje lygoje (antros pakopos pirmenybėse) buvo pirmi ir pateko į aukščiausią lygą. 

Žaidė aukščiausioje lygoje 2020 m. ir liko devintoje vietoje iš dešimties dalyvių.

## Pasiekimai

## Sezonai
### 1999 ir 2000 m. sezonai

### Nuo 2019 m. sezono

## Žaidėjai
Atnaujinta: 2021 m. rugpjūčio 27 d.

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCERWAY
* Teams.by (apie klubą)
Masyvas

**Masyvas** – duomenų struktūra, kurią sudaro daugelis vienodo tipo reikšmių (pamokų skaičius kiekvieną savaitės dieną, vektorius, matrica ir pan). Tai viena pagrindinių struktūrų, būdinga beveik visoms paplitusioms programavimo kalboms. Giminingas matematinis terminas yra tenzorius.

Masyvo komponentas, su kuriuo norima dirbti, nurodomas ne vardu, o kito, diskrečiojo duomenų tipo reikšme (indeksu). Indekso reikšmės gana dažnai (bet nebūtinai) esti neneigiami sveikieji skaičiai. Pavyzdžiui, daugelyje programavimo kalbų galima rašyti `A[1] + A[2]` – masyvo `A` pirmojo bei antrojo elementų suma. Indeksų gali būti daugiau nei vienas (pavyzdžiui, matricai reikalingi du: stulpelis ir eilutė).

Masyvo elementus galima naudoti kaip ir paprastus kintamuosius ir rašyti kairėje prieskyros sakinio pusėje. Jie gali būti ir funkcijų parametrai. Priskiriant vienam masyvui kitą (`A := B`), nukopijuojamos visos šiame esančios reikšmės. Masyvo elementai ne visada yra tik skaičiai: galimos įvairios duomenų struktūros, tarp jų ir kiti masyvai.

Kadangi masyvo elementai indeksuojami diskrečiojo duomenų tipo reikšmėmis, tai tų elementų gali būti labai daug, ir vis viena jiems perrinkti pakanka vos keleto programos kodo eilučių. Klasikine samprata, visi masyvo elementai turi būti to paties tipo, nes nėra prasmės ciklu perrinkti reikšmių, kurioms neegzistuoja koks nors bendras, kiekvienai reikšmei galimas veiksmas. Tačiau kai kuriose programavimo kalbose įmanomas polimorfizmas, kurį naudojant galima sukurti masyvą, kurio elementai yra skirtingų (bet kažkuria prasme suderinamų) tipų. 

## Šaltiniai
Hannah Mills

**Hannah Mills** (g. 1988 m. vasario 29 d., Kardife) – Jungtinės Karalystės buriuotoja sportinėmis jachtomis, olimpinė čempionė. Sportininkė varžosi dviviečių 470 burvalčių klasėje.

## Biografija
2007 m. Europos jaunimo čempionė. 2008 m. pasaulio jaunimo 470 klasės čempionė.

2011 m. Mills poroje su Saskia Clark pelnė pasaulio čempionato sidabro medalius ir iškovojo teisę startuoti olimpinėse žaidynėse. Savo debiutinėse 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse bričių duetas dvejus plaukimus iš dešimties ir bendroje įskaitoje pelnė sidabro medalius. 2012 m. Mills ir Clark pirmą kartą tapo pasaulio čempionėmis.

2014 m. Europos čempionate iškovoti sidabro medaliai. Tais pačiais metais pelnyti pasaulio čempionatų bronzos medaliai ir pakvietimas į olimpines žaidynes. 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Mills kartu su Clark laimėjo trys plaukimus iš dešimties ir susumavus visus baudos taškus tapo olimpinėmis čempionėmis. Jos tapo pirmosiomis Jungtinės Karalystės atstovėmis laimėjusiomis auksą moterų 470 klasėje.

2019 m. Mills kartu su Eilidh McIntyre tapo pasaulio čempionėmis. 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse poroje su McIntyre britės tapo olimpinėmis čempionėmis.

## Šaltiniai
Eilidh McIntyre

**Eilidh McIntyre** (g. 1994 m. birželio 4 d.) – Jungtinės Karalystės buriuotoja sportinėmis jachtomis, olimpinė čempionė. Sportininkė varžosi dviviečių 470 burvalčių klasėje.

## Biografija
2013 m. poroje su Sophie Weguelin pelnė Europos čempionatų bronzos medalį. 2015 m. duetas pakartojo savo rezultatą ir antrą kartą pelnė Europos čempionatų bronzą.

Nuo 2017 m. McIntyre varžybose dalyvavo poroje su olimpine čempione Hannah Mills. 2017 m. pasaulio čempionate britės iškovojo sidabrą. 2019 m. McIntyre ir Mills tapo pasaulio čempionėmis.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse McIntyre poroje su Mills dalyvavo moterų 470 klasės varžybose. Sportininkės laimėjo du plaukimus iš dešimties. Susumavus visus baudos taškus Jungtinės Karalystės komanda tapo olimpinėmis čempionėmis.

## Šaltiniai
Morgana Danielė

**Morgana Danielė** (anksčiau **Morgana Kulikauskaitė**, **Dalia Kulikauskaitė**, g. 1988 m. rugpjūčio 17 d. Vilniuje) – Lietuvos politikė.

## Biografija
2006 m. baigė Tuskulėnų vidurinę mokyklą. 2010 m. Vilniaus universitete įgijo anglų filologijos bakalaurą, 2013 m. intermedialių studijų magistrą. 2014 m. stažavosi Centrinio Europos universitete, jame gavo Narkotikų politikos ir žmogaus teisių sertifikatą. 2017 m. papildomai įgijo VU TSPMI magistrą.

2007–2017 m. dirbo anglų k. mokytoja įvairiose vidurinėse ir kalbų mokyklose. 2014–2016 m. buvo Eurazijos žalos mažinimo tinklo projektų vadove. 2016 m. įkūrė organizaciją „Jauna Banga“. 2017–2020 m. Tarptautinės organizacijos „Youth RISE“ vadovė.

2018–2019 m. dirbo atstove jaunimui Jungtinių Tautų Pilietinės visuomenės taryboje narkotikų klausimais. Respublikiniame priklausomybės ligų centre dirbo projektų tyrėja (iki 2017 m.), ryšių su visuomene specialistė (iki 2019 m.), metodinio vadovavimo skyriaus vedėja (iki 2020 m. lapkričio).

Dirba su pažeidžiamomis asmenų grupėmis, įgyvendina mokslo ir švietimo projektus, dalyvauja nevyriausybinių organizacijų žmogaus teisių klausimais veikloje.

### Dabartinė veikla
2020–2024 m. Seimo narė (išrinkta pagal „Laisvės partijos“ sąrašą). Priklauso Seimo Sveikatos reikalų komitetui, tarpparlamentinių ryšių su Kanada grupės pirmininkė, Seimo delegacijos Lietuvos Respublikos Seimo ir Ukrainos Aukščiausiosios Rados Asamblėjoje narė. Seimo Priklausomybių prevencijos komisijos pirmininkė.

2021 m. lapkričio 5 d. pripažino, kad jaunystėje eksperimentavo narkotinėmis medžiagomis. 2023 m. kovo 30 d. prisipažinimo pagrindu Seime surengtas balsavimas dėl pasiūlymo ją atleisti iš Priklausomybių prevencijos komisijos pirmininkės pareigų. Bandymas pašalinti politikę iš pareigų nepavyko, nes balsavime nedalyvavo reikiamas Seimo narių skaičius (Seimo statutas leidžia pašalinti politiką, kai prieš jį balsuoja dauguma, tai yra nemažiau kaip 71 Seimo narys).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* morganadaniele.lt / Asmeninė svetainė
FK Eschata

**„Eschatos“ futbolo klubas** arba **FK Esxata** (; ) – Tadžikijos futbolo klubas iš Chudžando. Dėl klubo rėmimo sutarčių vadinamas **Eschata** (Esxata), pagal generalinį futbolo klubo rėmėją banką „Eschata“ (Esxata).

## Istorija
Nuo 2021 m. rungtyniavo aukščiausioje šalies futbolo lygoje.

## Pasiekimai

## Sezonai

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY 
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
* Teams.by (Klubo profilis)
* sports.ru (Rungtynių kalendorius)
Dylan Fletcher

**Dylan Fletcher** (g. 1988 m. balandžio 3 d.) – Jungtinės Karalystės buriuotojas sportinėmis jachtomis, olimpinis čempionas. Sportininkas varžosi dviviečių 49er klasėje.

## Biografija
2016 m. pasaulio čempionate poroje su Alain Sign iškovoti bronzos medaliai. Fletcher is Sign dalyvavo 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse. Britų duetas laimėjo vieną plaukimą iš dešimties, o finaliniame etape liko paskutiniai. Susumavus baudos taškus paaiškėjo jog Jungtinės Karalystės komanda užėmė 6-ą vietą.

2017 m. pasaulio čempionate Fletcher ir Stuart Bithell pirmą kartą iškovojo aukso medalius. 2019 m. pelnytas bronzos medalis.

2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Feltcher ir Bithell varžėsi vyrų 49er burluočių varžybose. Britai laimėjo vieną iš dvylikos plaukimų, bei buvo pirmi finale. Susumavus visus baudos taškus paaiškėjo jog britų duetas tapo pirmaisiais Jungtinės Karalystės atstovais laimėjusiais 49er klasės olimpinį aukso medalį.

## Šaltiniai
Stuart Bithell

**Stuart Bithell** (g. 1986 m. rugpjūčio 28 d. Ročdeilyje) – Jungtinės Karalystės buriuotojas sportinėmis jachtomis, olimpinis čempionas. Sportininkas varžosi dviviečių 49er ir 470 jachtų klasėse.

## Biografija
2011 m. pasaulio buriavimo čempionate Bithell poroje su Luke Patience pelnė sidabro medalius ir iškovojo teisę startuoti olimpinėse žaidynėse. 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse britų duetas startavo 470 jachtų varžybose. Sportininkai iškovojo sidabro medalius.

Po olimpinių žaidynių Bithell pradėjo varžytis 49er burluočių klasėje. Poroje su John Pink sportininkai liko antri nacionalinėje atrankoje ir į olimpiadą nepateko. Nuo 2017 m. Bithell varžėsi poroje su olimpiečiu Dylan Fletcher. 2017 m. duetas tapo pasaulio čempionais.

2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Feltcher ir Bithell varžėsi vyrų 49er burluočių varžybose. Britai laimėjo vieną iš dvylikos plaukimų, bei buvo pirmi finale. Susumavus visus baudos taškus paaiškėjo jog britų duetas tapo pirmaisiais Jungtinės Karalystės atstovais laimėjusiais 49er klasės olimpinį aukso medalį.

## Šaltiniai
Caterina Banti

**Caterina Banti** (g. 1987 m. birželio 13 d. Romoje) – Italijos buriuotoja sportiniais katamaranais, olimpinė čempionė. Sportininkė varžosi dviviečių Nacra 17 katamaranų klasėje.

## Biografija
Nuo 2017 m. Banti varžosi poroje su Ruggero Tita. Duetas 2017 m. tapo Europos čempionais ir pasaulio čempionato bronzos medalininkais. 2018 m. Italijos duetas pirmą kartą tapo pasaulio čempionais ir užsitikrino kelialapį į Tokijo olimpiadą.

2020 m. Banti trečią kartą tapo Europos Nacra 17 čempione. 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Banri ir Tita laimėjo keturis iš dvylikos plaukimų ir iškovojo aukso medalius. 2024 m. vasaros olimpinėse žaidynėse pakartojo tą patį ir iškovojo daugiau aukso medalių.

## Šaltiniai
Senosios Varėnos herbas

**Senosios Varėnos herbas** – pagrindinis Senosios Varėnos kaimo (Varėnos rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Sidabrinis kunigaikščio Vytauto medžioklės ragas, aukso spalvos heraldinės gegnės raudoname fone. Raudona spalva simbolizuoja kunigaikščių spalvą ir heraldikoje yra itin vertinama bei suteikiama tik seniausiems Lietuvos miesteliams.

## Istorija

2013 m. balandžio 10 d. herbą dekretu Nr. 1K-1422 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbas pašventintas 2013 m. birželio 23 d. Herbo etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Pumpėnų herbas

**Pumpėnų herbas** – pagrindinis Pumpėnų miestelio ir Pumpėnų seniūnijos (Pasvalio rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbo sidabriniame fone yra dobilo lapas.

## Istorija

2013 m. gegužės 21 d. herbą dekretu Nr. 1K-1471 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbas pašventintas liepos 19 d. per miestelio šventę.

## Šaltiniai
Pernaravos herbas

**Pernaravos herbas** – pagrindinis Pernaravos miestelio ir Pernaravos seniūnijos (Kėdainių rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Žaliame fone yra pavaizduota kviečių varpa ir du sukryžiuoti kalavijai.

## Istorija

2013 m. gegužės 21 d. herbą dekretu Nr. 1K-1472 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbas pašventintas 2013 m. liepos 27 d.

## Šaltiniai
Paberžės herbas

**Paberžės herbas** – pagrindinis Paberžės kaimo ir Paberžės seniūnijos (Vilniaus rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbinio skydo auksiniame lauke vaizduojami kaspino pozicijoje trys žali beržo lapai su tos pačios spalvos žirginiais. Skydo lauko auksinė spalva simbolizuoja išmintį ir dorumą.

## Simbolika

Beržo simbolika pasirinkta neatsitiktinai. Beržo lapai – tai „kalbančios“ herbo figūros, kurios yra aliuzija į miestelio pavadinimą. Taip pat, įvairios beržo dalys pasižymi gydomosiomis savybėmis ir yra vartojamos kaip vaistas nuo daugelio ligų. Slavų kultūroje beržas laikomas jaunystės ir gyvenimo simboliu.

## Istorija

2013 m. liepos 4 d. herbą dekretu Nr. 1K-1512 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbo etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Girėliškiai B

**Girėliškiai** (, oficialiuose dokumentuose ir žemėlapiuose, kad atskirti nuo kitų tame pačiame valsčiuje ir toje pačioje parapijoje esančių Girėliškių – *Girrehlischken B*, nuo 1938 m. *Ebenwalde*, nuo 1946 m. ***Krasnoselskojė***, ) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 19 km į šiaurės vakarus nuo Pilkalnio, 22 km į pietvakarius nuo Lazdynų.

## Istorija

Įkurti valstybinio miško žemėse XVIII a. antroje pusėje. 1785 m. buvo laisvųjų valstiečių kaimas su 8 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais), 1821 m. – laisvųjų valstiečių kaimas su 56 gyventojais. 1854 m. Girėliškiuose buvo vėjo malūnas, 10 gyvenamųjų pastatų ir 72 gyventojai. Iki 1818 m. priklausė Įsruties apskrities Brakupėnų domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Baltrušėlių valsčiaus kaimas. Tikintieji iki 1853 m. priklausė Kusų, vėliau – Rautenberkio evangelikų liuteronų parapijai.

Po Antrojo pasaulinio karo išnyko. Nuo 2008 m. kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Vesnovo kaimo gyvenvietei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Platu 25

**Platu 25** (anksčiau **Beneteau 25**) – sportinis kilinis burlaivas. Projektuotojas – Farr Yacht Design, pagrindinis dizaino projekto vadovas – Bruce Farr.

## Istorija
1994 m. išleistas jachtos projektas.

2006 m. lapkritį Platu 25 kreiserinių laivų klasę pripažino tarptautinė buriavimo federacija.

Nuo 2007 m. vyksta šios burlaivių klasės pasaulio čempionatai. 2021 m. Nidoje surengtas 2021 m. pasaulio Platu 25 čempionatas.

## Galerija

Platu25 by Augustas Didzgalvis.jpg|2021 m. pasaulio Platu 25 čempionatas
Preparation tangon spi.jpg|Varžybos (2008)
Platu25 2021 World Championship 1 by Augustas Didzgalvis.jpg|2021 m. pasaulio Platu 25 čempionatas
Platu25 2021 World Championship 2 by Augustas Didzgalvis.jpg|
Platu25 2021 @ Nida port by Augustas Didzgalvis.jpg|Nidos uostas su Platu 25 jachtomis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Tarptautinė Platu 25 asociacija
Drocvaldė

**Drocvaldė** (taip pat *Drosvaldė*, *Drošvaldė*, *Drožvaldė*) arba **Naujieji Girėliškiai** (, 1936–1938 m. *Droschwalde*, nuo 1946 m. ***Darvinas***, ) – buvęs dvaras Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 15 km į šiaurės vakarus nuo Pilkalnio, 16 km į pietvakarius nuo Lazdynų.

## Istorija

Gyvenvietė anksčiau vadinta Naujaisiais Girėliškiais. 1821 m. Drocvaldė (*Drotzwalde*) buvo laisvai paveldimas dvaras su 11 gyventojų, 1854 m. Drosvaldės (*Droßwalde*) dvare buvo 6 gyvenamieji pastatai ir 90 gyventojų. Iki 1818 m. priklausė Įsruties apskrities Liepgalio domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Baltrušėlių valsčiaus dvaras. Tikintieji iki 1853 m. priklausė Pilkalnio ir Kusų, vėliau – Rautenberkio evangelikų liuteronų parapijai. 1879 m. Drožvaldės (*Droszwalde*) dvaras valdė 882 ha žemės, iš jų 439 ha ariamos, 183 ha pievų ir ganyklų, 227 ha miško. Dvarui priklausė Althofo palivarkas, buvo auginami galvijai, avys ir arkliai. 1928 m. Drocvaldės dvaro apygarda padalinta tarp gretimų savivaldybių: Blumentalio, Girėliškių ir Mažųjų Meškupių. Pagrindinė dalis su dvaru prijungta prie Girėliškių kaimo, kaimo bendruomenė pervadinta Drocvalde.

Prie dvaro buvo mokykla. Į rytus nuo dvaro plytėjo Drocvaldės miškas (*Drozwalder Wald*). 1893 m. nutiesus Tilžės–Stalupėnų geležinkelį, už 5 km nuo dvaro įrengta Drocvaldės geležinkelio stotelė.

Po Antrojo pasaulinio karo ar sovietmečiu išnyko. Nuo 2008 m. buvusio dvaro teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Vesnovo kaimo gyvenvietei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Efos kopa

**Efos kopa** () – kopa, esanti Rusijos Kaliningrado sričiai priklausančioje Kuršių nerijos dalyje, ties Pilkupa. Aukštis siekia 60 m.

Kadangi Rasytės ir Pilkupos gyvenvietėms grėsė užpustymas smėliu, kad tam būtų užkirstas kelias, gamtininkas Wilhelm Franz Epha šių vietovių apylinkėse kopas apsodino ir sutvirtino. Pagal jį kopa ir buvo pavadinta.

Kopa išlaikiusi pirmykštį vaizdą.

## Išnašos
Girėliškiai (reikšmės)

**Girėliškiais** vadinami buvę kaimai Rytų Prūsijos Pilkalnio apskrityje:

* Rautenberkio parapijoje (Girėliškiai A);
* Rautenberkio parapijoje (Girėliškiai B);
* Viliūnų parapijoje.
Dumsių kopa

**Dumsių kopa** – vėjo supustyta (eolinė) žemyninė kopa, esanti Dumsių miške (Jonavos rajono savivaldybė). Dumsių kopa yra 80–90 m ilgio, jos aukštis nuo papėdės – 2,5–3 m. Kopa susiformavo po ledynmečio, apytikriai prieš 10 000 metų.

Teigiama, jog tokio tipo kopos Vidurio Lietuvoje yra retos. Dumsių kopa įeina į mišku apaugusį kauburiuotą eolinių kopų masyvą ir išsiskiria tuo, kad iki pat šių laikų vėjas pusto smėlį (viena iš keleto tokių žemyninių kopų Lietuvoje), dėl to negali įsitvirtinti augmenija. Nurodoma, kad pustomas plotas siekia 3000 m².

Vietovėje nutiestas 2 km ilgio gamtinis pažintinis takas, įrengta apžvalgos aikštelė.

Dėl planuojamos Gaižiūnų poligono plėtros Dumsių kopa atsidurtų šio poligono teritorijoje. Tokie planai išprovokavo gyventojų protestus.

## Išnašos
Sandro Montefusco

**Sandro Montefusco** (g. 1958 m. gruodžio 2 d.) – Italijos buriuotojas sportiniais burlaiviais, pasaulio čempionatų prizininkas, olimpietis. Varžesi 470 klasėje 1988 m. ir 1992 m. vasaros olimpinėse žaidynėse.

## Biografija
1981 m. Europos čempionate Sandro kartu su broliu Paolo Montefusco varžėsi 470 jachtų klasės varžybose ir iškovojo bronzos medalius. 1983 m. duetas pelnė Europos čempionatų sidabro medalius. Tais pačiais metais laimėtas auksas Viduržemio jūros žaidynėse.

1988 m. pasaulio čempionate Montefusco broliai pelnė sidabro medalius. Savo debiutinėse 1988 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Italijos komanda laimėjo vieną plaukimą iš septynių ir galutinėje rikiuotėje užėmė 7-ą vietą.

1989 m. Europos čempionate broliai Montefusco pirmą kartą tapo Europos čempionais. 1991 m. laimėtas auksas Viduržemio jūros žaidynėse. 

1992 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Italijos duetas užėmė 11-ą vietą.

2011 m. Sandro pirmą kartą tapo pasaulio čempionu Platu 25 klasės varžybose.

## Šaltiniai
Linksmakalnio herbas

**Linksmakalnio herbas** – pagrindinis Linksmakalnio kaimo ir Linksmakalnio seniūnijos (Kauno rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbo sidabriniame lauke ant žalio trikalnio raudonais žiedynais žėri trys gegužraibės. Nykstančios ir saugomos gėlės simbolika herbe atspindi linksmakalniečių norą puoselėti savo gyvenamąją aplinką. Sidabrinis skydo laukas simbolizuoja dviejų upių santakoje (Jiesios ir Šventupės) įsikūrusį Linksmakalnį. Pasak mitologijos šaltinių, gegužraibės šaknis raganos vartodavusios virti meilės eliksyrams.

## Simbolika

Svarstant galimus Linksmakalnio herbo motyvus, rinktasi iš kelių variantų. Siūlyta simboliką sieti su dviem šalia tekančiomis upėmis. Buvo siūlyti ir muzikos instrumentai – smuikas, arfa, simbolizuojantys linksmybes, lyg aliuzija į vietovės pavadinimą. Nors gyvenvietė iš tikrųjų yra ant kalno, tačiau nėra išlikusių žinių, kodėl būtent šis kalnas buvo pavadintas linksmuoju. Lietuvos heraldikos komisijos dėmesys buvo atkreiptas į tai, kad Linksmakalnyje randama gegužraibė įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Šis augalas, turintis gražų žiedyną, yra retas Lietuvoje, todėl Linksmakalnio herbe nuspręsta vaizduoti būtent jį. Sidabras heraldikoje reiškia vandenį, dėl to sidabrinis skydo laukas simbolizuoja Linksmakalnio lokalizaciją dviejų upių santakoje.

## Istorija

2013 m. liepos 10 d. herbą dekretu Nr. 1K-1518 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbo etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Mickūnų herbas

**Mickūnų herbas** – pagrindinis Mickūnų miestelio ir Mickūnų seniūnijos (Vilniaus rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbinio skydo mėlyname lauke vaizduojama sidabrinė giliai banguojanti juostelė ir trys auksinės septyniakampės žvaigždės, viena virš juostelės, dvi – po ja.

## Simbolika

Skydo lauko mėlyna spalva simbolizuoja ne tik švarią ir gražią gamtą, bet ir išmintį. Sidabrinė banguota juostelė vaizduoja pro Mickūnus tekančią vingiuotą Vilnią (sidabrinė – vandens spalva). Iš dalies juosta primena Mickūnų vardo pirmąją raidę. Tris šio krašto šviesuolius (Augustas Liudvikas Bekiu, Julijus Slovackis, Stanislovas Moravskis) simbolizuoja trys auksinės septyniakampės žvaigždės.

## Istorija

2013 m. rugsėjo 13 d. herbą dekretu Nr. 1K-1561 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbo etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Talibano puolimas (2021)

**2021 m. Talibano puolimas** – didelis Talibano ir jo sąjungininkų karinių grupuočių puolimas prieš Islamiškąją Afganistano Respubliką ir jos sąjungininkus, prasidėjęs 2021 m. gegužės 1 d. ir pasibaigęs rugpjūčio 15 d. Puolimas sutapo su daugumos JAV ir sąjungininkų karių pasitraukimu iš Afganistano. Tai lėmė *[[de facto]]* šalies perėmimą ir Islamiškojo Afganistano Emyrato atkūrimą.

## Puolimo eiga
Per pirmuosius tris puolimo mėnesius Talibanas užėmė daug kaimiškų vietovių,
jo valdomų rajonų skaičių išaugo nuo 73 iki 223. Rugpjūčio 6 d. Talibanas pradėjo pulti Afganistano provincijų sostines, dauguma miestų pasidavė be kovos. Talibanas užėmė visas Afganistano provincijų sostines, išskyrus Bazaraką. Rugpjūčio 15 d. Prezidentas Ašrafas Ghanis pabėgo iš šalies, o Talibanas užėmė sostinę Kabulą. Taip žlugo Islamiškosios Afganistano Respublikos vyriausybė.

## Reakcijos
Greitas Talibano sugrįžimas į valdžią nustebino daugelį (JAV, Jungtinės Karalystės, Vokietijos ir Rusijos) vyriausybių. Talibano pergalė reikšminga ne tik Afganistano, bet ir tarptautinei politikai.

## Šaltiniai
Blumentalis (Lugovojė)

**Blumentalis** (, nuo 1946 m. ***Lugovojė***, ) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 11 km į šiaurės vakarus nuo Pilkalnio, 15 km į pietvakarius nuo Lazdynų.

## Istorija

Įkurtas valstybinio miško žemėse XVIII a. antroje pusėje. 1821 m. buvo laisvųjų valstiečių kaimas su 107 gyventojais. 1854 m. Blumentalyje buvo 24 gyvenamieji pastatai ir 160 gyventojų. Iki 1818 m. priklausė Įsruties apskrities Grumbkaukaičių domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Baltrušėlių valsčiaus, 1922–1945 m. – Smilgių valsčiaus kaimas. Tikintieji iki 1853 m. priklausė Kusų, vėliau – Rautenberkio evangelikų liuteronų parapijai.

1893 m. per kaimą nutiesus Tilžės–Stalupėnų geležinkelį, kaimo teritorijoje įrengta Drocvaldės geležinkelio stotelė. Šalia stotelės buvo pašto ir telegrafo skyrius, viešbutis. 1928 m. prie kaimo prijungta dalis Drocvaldės dvaro apygardos žemių. Prieš Antrąjį pasaulinį karą kaimui priklausė ir Drocvaldės dvaro palivarkai Althofas bei Paulshofas, nemaža dalis Drocvaldės miško. Rytiniu kaimo pakraščiu tekėjo Būdupė, kaimo viduriu – Rudupės upelis (Būdupės intakas).

Po Antrojo pasaulinio karo ar sovietmečiu išnyko. Nuo 2008 m. kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Vesnovo kaimo gyvenvietei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kretingalės herbas

**Kretingalės herbas** – pagrindinis Kretingalės miestelio ir Kretingalės seniūnijos (Klaipėdos rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Sidabriniame lauke – trys raudoni kylantys ietigaliai virš tokios pačios spalvos triarkio mūrinio tilto.

## Simbolika

Svarstant galimus Kretingalės herbo motyvus, buvo siūlomas ne vienas simbolis: tiltas, bažnyčia, kurioje meldžiasi dviejų konfesijų – evangelikų liuteronų ir katalikų – atstovai (vėliau tai bandyta išreikšti dviem kryželiais), taip pat knyga, kuršiškas ženklas – žalčių svastika, ietigaliai. Darbo komisija pasirinko du simbolius – vietos gyventojams labai svarbius mūrinį tiltą ir bažnyčią. Tačiau gyventojų pageidavimus pakoregavo Lietuvos heraldikos komisija. Herbo kūrimą lydėjo tam tikri neaiškumai dėl to, kodėl komisija priėmė ne klaipėdiečio dizainerio Kęstučio Mickevičiaus, bet Heraldikos komisijos nario Arvydo Každailio pasiūlytą herbą.

## Istorija

2014 m. sausio 13 d. herbą dekretu Nr. 1K-1697 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Kovo 11 d. heraldiką pašventino kunigas Saulius Varanavičius. Herbo etalono autorius – dailininkas Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
John Gimson

**John Gimson** (g. 1983 m. kovo 11 d. Lesteryje) – Jungtinės Karalystės buriuotojas sportiniais katamaranais, olimpinis prizininkas. Sportininkas varžosi dviviečių Nacra 17 katamaranų klasėje.

## Biografija
2019 m. poroje su Anna Burnet pelnė Europos čempionato sidabro medalį Nacra 17 katamaranų klasėje. 2020 m. birtų duetas pirmą kartą tapo pasaulio čempionais.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Gimson ir Burnet startavo mišrių porų Nacra 17 katamaranų varžybose. Sportininkai laimėjo tris iš dvylikos plaukimų, o finaliniame etape buvo penkti. Susumavus visus baudos taškus paaiškėjo jog Jungtinės Karalystės komanda pelnė sidabro medalius.

## Šaltiniai
Alica Stuhlemmer

**Alica Stuhlemmer** (g. 1999 m. rugpjūčio 24 d. Kylyje) – Vokietijos buriuotoja sportiniais katamaranais, olimpinė prizininkė. Sportininkė varžosi dviviečių Nacra 17 katamaranų klasėje.

## Biografija
2017 m. poroje su Paul Kohlhoff varžėsi pasaulio čempionate. Vokiečių duetas užėmė 5-ą vietą.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėseStuhlemmer startavo mišrių porų Nacra 17 katamaranų varžybose. Vokietijos sportininkai laimėjo vieną iš dvylikos plaukimų, o finaliniame etape buvo aštunti. Susumavus visus baudos taškus paaiškėjo jog Vokietijos komanda pelnė bronzos medalius.

## Šaltiniai
Tina Lutz

**Tina Lutz** (g. 1990 m. spalio 25 d. Miunchene) – Vokietijos buriuotoja sportinėmis jachtomis, olimpinė prizininkė. Sportininkė varžosi dviviečių 49er burluočių klasėje.

## Biografija
2005 m. Lutz tapo pasaulio jaunimo Optimist klasės čempione. 2011 m. pasaulio čempionate poroje su Susann Beucke varžėsi 470 jachtų varžybose, kuriose užėmė 20-ą vietą. 2014 m. Lutz ir Beucke pasaulio čempionate startavo 49erFX klasės varžybose ir užėmė 15-ą vietą.

2017 m. vokietės pirmą kartą tapo Europos čempionėmis. 2020 m. Lutz ir Beucke antrą kartą tapo Europos čempionėmis 49er FX klasės varžybose.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Lutz startavo moterų porų 49er FX burluočių varžybose. Vokietijos duetas pelnė sidabro medalius.

## Šaltiniai
Kvietinių herbas

**Kvietinių herbas** – pagrindinis Kvietinių kaimo ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos (Klaipėdos rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbo mėlyname skyde vaizduojamas aukso spalvos kviečių vainikas, supintas iš keturių dalių, simbolizuoja darną ir žemdirbystę.

Į Lietuvos heraldikos komisiją derinti heraldikos simbolikos kartu su seniūne vyko Kvietinių bendruomenės atstovai Danguolė Daubarytė ir Rolandas Bernotas. Buvo nuspręsta, kad herbe turėtų atsispindėti kviečių tema − pagal kaimo pavadinimą.

## Istorija

2013 m. rugsėjo 13 d. herbą dekretu Nr. 1K-1562 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbo etalono autorius – Juozas Galkus.

## Šaltiniai
Girdžių herbas

**Girdžių herbas** – pagrindinis Girdžių kaimo ir Girdžių seniūnijos (Jurbarko rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Girdžių herbe pavaizduotas raudonas stirninas sidabriniame fone ženklina  praeitį, dabartį ir ateitį – kruvinas partizanų kovas, gamtos turtus ir girdžiškių pastangas gyventi veržliai.

## Istorija

2013 m. gruodžio 2 d. herbą dekretu Nr. 1K-1663 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. 

## Šaltiniai
Kabulo tarptautinis oro uostas

**Hamido Karzajaus tarptautinis oro uostas** (; dari: میدان هوائی بین المللی حامدکرزی‎; IATA: **KBL**, ICAO: **OAKB**), taip pat žinomas kaip **HKIA** – oro uostas, esantis už 5 kilometrų nuo Kabulo centro, Afganistane. Jis tarnauja kaip vienas pagrindinių šalies oro uostų ir viena didžiausių karinių bazių, galinčių talpinti daugiau nei šimtą orlaivių. Anksčiau jis buvo vadinamas **Kabulo tarptautiniu oro uostu**, o vietinių – **Chvadža Ravašo oro uostu**, nors kai kurios oro linijos jį ir toliau oficialiai žino pastaruoju pavadinimu. Dabartinis pavadinimas oro uostui buvo suteiktas 2014 metais buvusio prezidento Hamido Karzajaus garbei.

Oro uoste yra pagrindinės „Ariana Afghan Airlines“ ir „Kam Air“ avialinijų būstinės.

## Istorija
Po to, kai Talibanas 2021 m. rugpjūtį perėmė Kabulą, visi civiliniai skrydžiai buvo atšaukti ir sustabdyti iki tolesnio pranešimo. Oro uoste vis dar yra tik JAV ir NATO pajėgos, o Afganistano nacionalinė armija ir Afganistano nacionalinė policija išsiskirstė ir nustojo patruliuoti rajone. Maždaug 500–600 Afganistano karių, daugiausia iš Afganistano komandų, prisijungė prie JAV pajėgų, kad apsaugotų oro uosto išorinį perimetrą. 2021 m. rugpjūčio 17 d. oro uostas vėl pradėjo veikti po to, kai praėjusią dieną žuvo septyni žmonės, desperatiškai bandydami pabėgti. Kartais JAV ir Talibano pajėgos šaudė į orą, kad suvaldytų minias oro uoste. Rugpjūčio 26 d. išorinis oro uosto perimetras buvo užpultas savižudžio sprogdintojo per planuotą išpuolį.

## Išnašos
Jaunjelgavos apskritis

**Jaunjelgavos apskritis** (arba ***Frydrichštato apskritis***; ; ) buvo Kuršo gubernijoje 1795–1920 m. Centras – Jaunjelgava. 64,8 tūkst. gyventojų (1897). Apskritis apėmė rytinę dabartinės Latvijos dalį, nedidelė pietinė jos dalis buvo dabartinės Lietuvos teritorijoje (Ilzenbergas ir jo apylinkės). Apskrityje buvo du miestai – Frydrichštatas ir Jakobštatas.

## Istorija

Apskritis įkurta 1795 m. ir gyvavo iki 1920 m., kai jos vietoje įkurta nepriklausomos Latvijos Jekabpilio apskritis.

## Šaltiniai
1871 m. Vokietijos gyventojų surašymas

**1871 m. [[Vokietijos gyventojų surašymas]]** vyko 1871 m. gruodžio 1 d. Vokietijos imperijoje ir Liuksemburge. Surašymo metu Vokietijoje priskaičiuota 41,1 mln. gyventojų (tarp jų 1,8 mln. Rytprūsiuose), Liuksemburge – 197 tūkst.

## Lietuva

Surašymas apėmė dalį dabartinės Lietuvos teritorijos – Rytprūsiuose buvusią Mažąją Lietuvą. Visoje Rytų Prūsijos provincijoje buvo 1822,9 tūkst. gyventojų. Dabartinės Lietuvos teritorijoje buvo Klaipėdos apskritis, didžioji dalis Šilutės apskrities, didesnė dalis Tilžės apskrities ir mažoji dalis Lankos bei Ragainės apskričių.
* Sąrašas:1871 m. Klaipėdos apskrities gyventojų surašymas
* Sąrašas:1871 m. Lankos apskrities gyventojų surašymas
* Sąrašas:1871 m. Ragainės apskrities gyventojų surašymas
* Sąrašas:1871 m. Šilutės apskrities gyventojų surašymas
* Sąrašas:1871 m. Tilžės apskrities gyventojų surašymas

## Rezultatai

Surašymo rezultatai regionuose ir provincijose:

## Šaltiniai

*
Vokietijos gyventojų surašymai

**[[Vokietija|Vokietijos]] gyventojų surašymai** vykdomi nuo 1816 m. (iki 1871 m. – Prūsijos gyventojų surašymai). Iki I pasaulinio karo šių surašymu metu buvo apskaitomi ir Mažosios Lietuvos teritorijoje buvę gyventojai. Dalis Mažosios Lietuvos gyventojų buvo apskaitomi ir tarpukariu bei II pasaulinio karo metais.

## Istorija

Sukūrus Vokietijos imperiją, nuo 1871 m. buvo pradėti vykdyti gyventojų surašymai kas 5 metus. I pasaulinis karas jų reguliarumą nutraukė, o po II pasaulinio karo surašymai vykdavo atskira VDR ir VFR, kol abi respublikos susijungė 1990 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Statistisches Jahrbuch für das Deutsche Reich (1881–1943). Digizeitschriften.de (vok.)
* Vokietijos gyventojų surašymų sąrašas (vok.)
Kusupė

**Kusupė** (, nuo 1938 m. *Rabenfließ*) arba ***Vesnianka*** () – upelis Rusijoje, Kaliningrado srityje (Krasnoznamensko rajone); Įsruties baseine, Draugupės dešinysis intakas.

Prasideda laukuose prie buvusio Belzų kaimo, apie 2 km į pietryčius nuo Enskiškių. Teka į vakarus pro Kusus, Kėkštus, ties buvusiu Kišų kaimu įteka į Draugupę 12 km nuo jos žiočių. Vaga vietomis reguliuota.

Buvusios gyvenvietės prie Kusupės: Belzai, Urblaukiai, Eglininkai, Kišai.

## Šaltiniai
Mažieji Meškupiai

**Mažieji Meškupiai** (, nuo 1938 m. *Bärenbach*) – buvęs kaimas su palivarku Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 12 km į šiaurės vakarus nuo Pilkalnio, 17 km į pietvakarius nuo Lazdynų.

## Istorija

Žemėlapiuose vaizduojami nuo XIX a. 1874 m. buvo Pilkalnio apskrities Spulių valsčiaus, 1922–1945 m. – Baltrušėlių valsčiaus kaimas. Tikintieji priklausė Rautenberkio evangelikų liuteronų parapijai. 

Po Antrojo pasaulinio karo išnyko. Nuo 2008 m. kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Vesnovo kaimo gyvenvietei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kretingalės tiltas

**Kretingalės tiltas** – automobilių transporto tiltas per Akmenos (Danės) upę kelyje , Klaipėdos rajone, 0,8 km į pietryčius nuo Kretingalės miestelio centro. Tiltas pastatytas 1880 m. (rekonstruotas 1920 m.), saugomas valstybės. Statinys pavaizduotas Kretingalės herbe.

## Duomenys

Tiltas triarkinis, iš plytų ir akmens mūro, trijų angų 2x17,4+12,2 m. Arkiniai skliautai plytų mūro, parabolės formos, 7,0 m pločio, 0,9 m storio. Tilto atramos masyvios, akmens mūro. Važiuojamosios juostos danga asfaltbetoninė, 6 m pločio. Pastatyti plieniniai turėklai ant gelžbetoninių 0,4 m aukščio atitvarų.

Tilto ilgis 46,4 m, aukštis virš upės 8,5 m, upės plotis 12 m.

## Šaltiniai
1900 m. Vokietijos gyventojų surašymas

**1900 m. [[Vokietijos gyventojų surašymas]]** vyko 1900 m. gruodžio 1 d. Vokietijos imperijoje. Vokietijos plotas tuo metu buvo 540 742 km², surašymo metu priskaičiuota 56,4 mln. gyventojų (tarp jų 2,0 mln. Rytprūsiuose).

## Lietuva

Surašymas apėmė dalį dabartinės Lietuvos teritorijos – Rytprūsiuose buvusią Mažąją Lietuvą. Visoje Rytų Prūsijos provincijoje buvo 1996,6 tūkst. gyventojų. Dabartinės Lietuvos teritorijoje buvo Klaipėdos apskritis, didžioji dalis Šilutės apskrities, didesnė dalis Tilžės apskrities ir mažoji dalis Lankos bei Ragainės apskričių.

## Rezultatai

Surašymo rezultatai regionuose ir provincijose:

### [[Rytų Prūsijos provincija]]

Rytprūsiuose buvo 2 apygardos, suskirstytos į 37 apskritis, tarp kurių buvo 2 miestai-apskritys. Iš viso provincija užėmė 36 994 km² plotą, joje buvo 1996,6 tūkst. gyventojų.

#### [[Gumbinės apygarda]]

#### [[Karaliaučiaus apygarda]]

## Šaltiniai

* Die Volkszählung 1900 im Deutschen Reich, bearbeitet im kaiserlichen Statistischen Amt.
Kabulo užėmimas (2021)

**Kabulo užėmimas** – įvykis, kai Talibano pajėgos perėmė Afganistano sostinės Kabulo kontrolę. Karinis puolimas prieš demokratinę Afganistano vyriausybę prasidėjo 2021 m. gegužę. Miestas užimtas praėjus kelioms valandoms po to, kai prezidentas Ašrafas Ghanis pabėgo iš šalies. Dauguma Afganistano provincijų sostinių buvo užimtos Talibano JAV kariuomenei išvedant karius pagal 2020 m. JAV ir Talibano susitarimą. Karių išvedimas buvo baigtas 2021 m. rugpjūčio 30 d.

## Išnašos
Kretingalės katalikų parapija

**Kretingalės katalikų parapija** – Romos katalikų parapija, priklausanti Palangos dekanatui, Telšių vyskupijai. Parapijos centras įsikūręs Kretingalėje, Klaipėdos rajone.

Pamaldos atliekamos Kretingalės evangelikų liuteronų bažnyčioje. Pastatu kas antrą savaitę dalijamasi su katalikų parapija, bažnyčios šventėse dalyvauja abiejų konfesijų kunigai. Kretingalės bažnyčioje vyksta sekmadieninės mišios. Tikinčiuosius aptarnauja Kretingos parapijos klebonas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Trakininkai (Pilkalnis)

**Trakininkai**, **Švedarai** (, nuo 1930 m. *Ritterswalde*) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 16 km į šiaurės vakarus nuo Pilkalnio, 20 km į pietvakarius nuo Lazdynų.

## Istorija

1823 m. Trakininkai buvo 6 sodybų laisvųjų valstiečių kaimas su 60 gyventojų, 1854 m. Trakininkuose buvo 5 gyvenamieji pastatai ir 70 gyventojų. Iki 1818 m. priklausė Įsruties apskrities Brakupėnų domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Baltrušėlių valsčiaus kaimas. Tikintieji iki 1853 m. priklausė Kusų, vėliau – Rautenberkio evangelikų liuteronų parapijai. 1863 m. iš Čiulkinių girininkijos prie kaimo prijungtas Ritersvaldės ūkis (18 gyventojų 1905 m.). 1905 m. Trakininkuose buvo 10 sodybų ir 55 gyventojai, 3 iš jų – lietuviai. Tarpukariu kaime buvo 6 sodybos, beveik pusę kaimo teritorijos užėmė Draugupėnų miškas.

Po Antrojo pasaulinio karo išnyko. Nuo 2008 m. kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Vesnovo kaimo gyvenvietei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rumšiškių kapinės

**Rumšiškių miestelio kapinės** – veikiančios kapinės Kaišiadorių rajone, Rumšiškėse. Įsikūrusios miestelio pietvakariuose, šalia Kauno marių, 200 m į šiaurę nuo Rumšiškių bažnyčios. Užima 3,2 ha plotą. Šalia pagrindinių vartų (nuo bažnyčios pusės) pastatytas informacinis stendas su kapinių planu ir pažymėtais lankytinais objektais – koplyčia, žymių žmonių kapavietėmis.

Vaikščiojant po kapines, pastebima, jog jose senieji kapai išsidėstę ne vienoje eilėje ar sankaupoje arčiau centro, prie koplyčios, o pasklidę tarp naujų kapų. Tai primena, jog kapinės buvo iškeltos. 
Palaikai čia buvo perlaidoti iš Kauno marių dugne, atidarant Kauno hidroelektrinę, likusių kapinių.

Rumšiškių kapinėse yra į Kultūros vertybių registrą įrašytų objektų:
* Lietuvos karių kapai (palaidoti Jonas Apanavičius, Petras Kaulavičius, Feliksas Stankus, Vladas Adomavičius)
* Šv. Onos koplyčia, pastatyta 1840 m. 
* Poeto Jono Aisčio kapas su Antano Kmieliausko sukurtu paminklu

## Istorija

Pasakojama, kad miestelio kapinės savo amžių skaičiavo ar ne šešiais šimtais metų. Dalį palaikų išsikasė ir perkėlė į naujas kapines savieji. Sovietmečiu vyravo kitas gyvenimo būdas ir tarpusavio santykiai, todėl didžioji dauguma rumšiškiečių palaikų liko Kauno mariose.

Iškeliant bažnyčią, po jos didžiuoju altoriumi rasta kripta su keliais karstais, apie kurių buvimą nebuvo žinoma. Iš išlikusių drabužių nustatyta, kad ten būta dviejų kunigų ir vyskupo palaikai. Visa tai Kauno vyskupijos nurodymu buvo aprašyta, palaikai perlaidoti naujosiose kapinėse. Buldozeriui lyginant senojo šventoriaus kalvelę, buvo išrausti vokiečių kareivių palaikai, palaidoti 1917 m. pabaigoje – 1918 m. pradžioje. Jie perkelti į naujųjų miestelio kapinių patvorį ir užmiršti.

1958 m., prieš užliejant Kauno marias ir perkeliant Rumšiškių miestelį, iš įvairių vietovių į kapines naujoje vietoje perkelti ir sovietinių karių palaikai. Centrinėje kapinių dalyje, 8x7 m dydžio plote, buvo palaidota 19 karininkų ir 275 kareiviai, be to, buvo pastatytas 7,75 m aukščio paminklas – ant postamento stovintis sovietinis „Karys-nugalėtojas“ (paminklo autorius – skulptorius Bernardas Bučas). Atgimimo laikais paminklas buvo susprogdintas, o sovietinių karių palaikai perkelti į rajono centrą Kaišiadoris. Į atsilaisvinusią vietą iš rytinio kapinių pakraščio buvo dar kartą perkelta Šv. Onos koplyčia.

## Palaidojimai
* Stasys Tijūnaitis (1888–1966), pedagogas, žurnalistas
* Jonas Aistis (1904–1973), poetas
* Vaidotas Daunys (1958–1995), redaktorius, poetas
* Jonas Laucė (1917–2003), rašytojas
* Bronius Morkevičius (1950–2004), teatro režisierius

## Galerija


Rumšiškės, nežinomam vyskupui.JPG|Antkapis: „Čia atkeltam / Lietuvos krikščionybės / pradininkui nežinomam / vyskupui atminti. / Jubiliejiniai 1987 m.“
Stasys Tijūnaitis, kapas.JPG|Pedagogo Stasio Tijūnaičio kapas
Kun. Antanas Rupšys, Rumšiškių kapinės.JPG|1934 m. Nemune nuskendusio kun. Antano Rupšio kapas, 2017 m. vandalų išniekintas
Agota Grigaitis, Rumšiškių kapinės.JPG|Bažnyčios rėmėjos Agotos Grigaitis šeimos kapavietė


## Šaltiniai
Janapolės lobis

**Janapolės lobis** – Romos monetų lobis, aptiktas 1936 m. Janapolės apylinkėse (dab. Telšių rajono savivaldybė).

Aptiktos tokios monetos: Aleksandro Severo, Julijos Mamėjos, Maksimino I, Maksimo Cezario, Gordiano III (tarp jų – 5 Gordiano III antonianai). Visos monetos nukaldintos Nikėjoje, Romos imperijos provincijos Bitinijos sostinėje. Iš 18 lobio monetų išliko 14, jos pateko į Telšių Alkos muziejų. Atsižvelgiant į tai, kad lobyje ankstyviausios yra Aleksandro Severo, o vėlyviausios Gordiano III monetos, daroma išvada, jog lobio monetos apima 22 metų laikotarpį (nuo Aleksandro Severo valdymo pradžios iki Gordiano III valdymo pabaigos). Teigiama, kad Janapolės lobio monetos gerai išsilaikiusius, nenudilusios, jos varinės arba prastos kokybės sidabro. 

Manoma, kad lobis galėjo priklausyti keliaujančiam romėnų pirkliui. Visgi, jei lobis priklausė turtingam baltų genties nariui, tuomet turėjo būti užkastas netrukus po romėnų pirklio apsilankymo.

## Išnašos
Buriavimas 1924 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**[[Buriavimas]] 1924 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** vyko penktą kartą olimpinių žaidynių istorijoje. Norvegijos rinktinė pelnė daugiausiai medalių.

## Dalyvavusios šalys

  	

## Medalininkai

## Medalių lentelė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* TOK svetainė
Hermann Tomasgaard

**Hermann Tomasgaard** (g. 1994 m. sausio 4 d.) – Norvegijos buriuotojas sportinėmis jachtomis, olimpinis prizininkas. Sportininkas varžosi vienviečių Laser burvalčių klasėje.

## Biografija
2009 m. pasaulio jaunimo Laser čempionate Tomasgaard iškovojo sidabro medalį. 2012 m. pasaulio jaunimo Laser Radial čempionato bronzos medalininkas.

2017 m. pasaulio čempionate Norvegijos atstovas finišavo 23-ioje vietoje.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Tomasgaard startavo vyrų vienviečių Laser burlaivių varžybose. Susumavus visus baudos taškus paaiškėjo jog Tomasgaard iškovojo bronzos medalį.

## Šaltiniai
1916 m. Vokietijos gyventojų surašymas

**1916 m. [[Vokietijos gyventojų surašymas]]** vyko 1916 m. gruodžio 1 d. Surašymo metu priskaičiuota 62,3 mln. gyventojų. Surašymas apėmė dabartinės Lietuvos teritoriją, kadangi I pasaulinio karo metu Vokietija buvo okupavusi Lietuvą.

## Rezultatai
* Vilniaus apskritis – 197 881 gyv.

## Šaltiniai

* Minert R. P. Volkszählungen in Deutschland 1816-1916. – Verlag: Brockhaus, E u. U. 2017
1917 m. Vokietijos gyventojų surašymas

**1917 m. [[Vokietijos gyventojų surašymas]]** vyko 1917 m. gruodžio 5 d. Kartais surašymo metais nurodomi 1918 m. Surašymo metu priskaičiuota 62,6 mln. gyventojų. Surašymas apėmė dabartinės Lietuvos teritoriją, kadangi I pasaulinio karo metu Vokietija buvo okupavusi Lietuvą.

## Rezultatai
* Vilniaus apskritis – 252 150 gyv.

## Šaltiniai
1919 m. Vokietijos gyventojų surašymas

**1919 m. [[Vokietijos gyventojų surašymas]]** vyko 1919 m. spalio 8 d. Surašymo metu priskaičiuota 59,9 mln. gyventojų. Surašymas apėmė dalį dabartinės Lietuvos teritorijos – Rytprūsiuose buvusią Mažąją Lietuvą. Rytų Prūsijos provincijoje buvo 2228,5 tūkst. gyventojų.

## Rezultatai

## Šaltiniai
1925 m. Vokietijos gyventojų surašymas

**1925 m. [[Vokietijos gyventojų surašymas]]** vyko 1925 m. birželio 16 d. Vokietijos valstybėje (Veimaro respublikoje). Surašymo metu priskaičiuota 62,4 mln. gyventojų.

## Lietuva

Nors 1923 m. Lietuva užėmė Klaipėdos kraštą ir šis jau nebebuvo Vokietijos dalis, tačiau jame vis tiek vyko Vokietijos gyventojų surašymas. Tai lėmė ne tik aplinkybė, kad Klaipėdos krašte buvo didelė vokiečių gyventojų dalis, bet ir tai, jog 1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas neapėmė Klaipėdos krašto, todėl Vokietijos gyventojų surašymas iš dalies buvo ir Lietuvos interesas. Dabartinės Lietuvos teritorijoje buvo surašyti Klaipėdos miestas, Klaipėdos, Pagėgių ir Šilutės apskritys, jau buvusios Lietuvos jurisdikcijoje:
* Sąrašas:1925 m. Klaipėdos apskrities gyventojų surašymas
* Sąrašas:1925 m. Klaipėdos miesto gyventojų surašymas
* Sąrašas:1925 m. Pagėgių apskrities gyventojų surašymas
* Sąrašas:1925 m. Šilutės apskrities gyventojų surašymas

Šios apskritys administraciškai buvo priskirtos Rytų Prūsijos provincijai, kurioje iš viso buvo 1168,2 tūkst. gyventojų.

## Rezultatai

Surašymo rezultatai regionuose ir provincijose (Saro srities ir Saro-Pfalco duomenys tik apytikriai):

## Šaltiniai
1933 m. Vokietijos gyventojų surašymas

**1933 m. [[Vokietijos gyventojų surašymas]]** vyko 1933 m. birželio 16 d. Surašymo metu priskaičiuota 65,3 mln. gyventojų. 1939 m. skaičiai buvo pakoreguoti ir bendras gyventojų skaičius prilygintas 66,0 mln.

## Rezultatai

## Šaltiniai
1939 m. Vokietijos gyventojų surašymas

**1939 m. [[Vokietijos gyventojų surašymas]]** vyko 1939 m. gegužės 17 d. Surašymo metu priskaičiuota 79,6 mln. gyventojų, nors bendras šalies gyventojų skaičius įvairių metų šaltiniuose nurodomas įvairus – jau vyko Antrasis pasaulinis karas, vokiečių užimtos žemės buvo kintančios, todėl ir ataskaitų skaičiai varijavo iki 90,0 mln. gyventojų.

1939 m. surašymas buvo vykdomas 15 Vokietijos žemių, 10 Prūsijos provincijų, 53 valstybinėse apygardose, Berlyne ir Hamburge, 670 apskričių, 223 žemių apskrityse, 225 miestų apskrityse. Surašymą atliko slaptosios tarnybos ir iki 1941 m. kovo surašymo duomenys nebuvo skelbiami. Surašymas turėjo apimti ir dalį dabartinės Lietuvos teritorijos – Rytprūsiuose buvusią Mažąją Lietuvą, tačiau Klaipėdos krašte surašymui pasiruošti nespėta. Kai kurios teritorijose, kurios buvo ką tik užimtos, dėl logistinių priežasčių surašymai neįvyko, bet buvo priskaičiuoti jų gyventojai pagal paskutinius tų regionų surašymų rezultatus – tai galiojo ir Klaipėdos krašto apskritims, perimtoms iš Lietuvos.

## Rezultatai

Gyventojų skaičiai surašymo metu buvo pateikiami dvejopai – nuolatiniai gyventojai () ir esamieji gyventojai ().

Žemiau pateikiami skaičiai be Klaipėdos krašto:

Rytprūsių duomenys 1939 m. (neįskaitant Klaipėdos krašto, kuris buvo priskirtas Gumbinės apygardai):

Žemiau pateikiami Rytprūsių apskričių surašymo rezultatai, administraciškai-teritoriškai iš dalies besiskiriantys nuo 1939 m. situacijos, kadangi duomenys atnaujinti – plotas pateiktas 1941 m. duomenimis, gyventojai – 1939 m.:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Lenkijos gyventojų surašymai

**Lenkijos gyventojų surašymai** vykdyti iki XX a. skirtinguose dabartinės Lenkijos regionuose skirtingose valstybėse. Nuo XX a., pasibaigus I pasauliniam karui surašymai vykdomi Lenkijos valstybės iniciatyva. 1921–1931 m. surašymai apėmė ir dalį dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijų.

## Istorija
* 1789 m. ATR gyventojų surašymas
* 1808 m. Varšuvos kunigaikštystės gyventojų surašymas
* 1810 m. Varšuvos kunigaikštystės gyventojų surašymas
* 1827 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 1857 m. Rusijos gyventojų surašymas
* 1895 m. Vokietijos gyventojų surašymas
* 1897 m. Rusijos gyventojų surašymas
* 1921 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 1931 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 1943 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 1946 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 1950 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 1960 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 1970 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 1978 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 1988 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 2002 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 2011 m. Lenkijos gyventojų surašymas
* 2021 m. Lenkijos gyventojų surašymas

## Šaltiniai

* Historia Polski w liczbach. – Główny Urząd Statystyczny, 1994. // PDF
1931 m. Lenkijos gyventojų surašymas

**1931 m. [[Lenkijos gyventojų surašymas]]** vyko 1931 m. gruodžio 9 d. Surašymo metu buvo suskaičiuota 32,1 mln. gyventojų. Dalis surašymo apėmė pietryčių Lietuvą – tuo metu Lenkijai priklausiusį Vilniaus kraštą. Pačiame Vilniuje tuo metu gyveno 195,1 tūkst. žmonių, visoje Lenkijoje buvo 83,1 tūkst. kalbančių lietuvių kalba, dar 707,1 tūkst. užsirašė tuteišiais.

## Pagrindiniai rezultatai

Dabartinės Lietuvos teritorija buvo 3 vaivadijose (Balstogės, Naugarduko, Vilniaus), pateikiami apibendrinti visų vaivadijų duomenys. Taip pat pateikiamas plotas ir administracinė informacija 1931-04-01 duomenimis.

## Šaltiniai

* Vilniaus vaivadijos gyvenvietės: Wykaz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej. Tom 1, Województwo wileńskie. – Warszawa, 1938.
1827 m. Lenkijos gyventojų surašymas

**1827 m. [[Lenkijos gyventojų surašymas]]** vyko 1827 m. Lenkijos karalystėje. Surašymas apėmė dalį dabartinės Lietuvos teritorijos, buvusios Užnemunėje. Surašymo rezultatai buvo pateikti 2 tomuose.

## Šaltiniai
Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas

**Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas** – Lietuvos TSR leidinių serija, kurioje būdavo pateikiama išsami informacija apie respublikos suskirstymą, administracinius vienetus ir gyvenvietes. Nuo 1949 m. iš viso išėjo 3 žinyno leidimai, po 1976 m. žinynai nebebuvo atnaujinami.