open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Salotis (Molėtų r.)

**Salotis** – ežeras rytų Lietuvoje, Molėtų rajone, 7,5 km į pietus nuo Alantos, į pietus nuo Girsteitiškio. Išsidriekęs iš pietryčių į šiaurės vakarus 1,92 km, plotis iki 0,37 km. Altitudė 138,5 m. Gylis siekia 6,8 m. Kranto linija vinguriuota, iš pietinio kranto įsiterpia 2 pusiasaliai. Šiauriniai ir pietiniai ežero krantai statūs, aukšti, apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu. Pietinėje pakrantėje stūkso Girsteikiškio miškas, šiaurinėje pakrantėje įsikūrusi buvusio Girsteikiškio dvaro sodyba, kitose pakrantėse plyti dirbami laukai ir pievos.

Pietryčiuose įteka upelis iš Gilužio, šiaurės vakaruose išteka upelis į Gruodį (per Duobį), priklausantis Virintos baseinui.

Prie Saločio įsikūrę Girsteitiškio, Zatiškio, Gruodžių kaimai. Veikia kaimo turizmo sodyba. Šiaurvakarine pakrante eina kelias .

Ežerėvardis *Salõtis* kildinamas nuo žodžio *salotė* („nedidelė sala ar sekluma“).

## Šaltiniai
Gruzdžių herbas

**Gruzdžių herbas** – pagrindinis Gruzdžių miestelio ir Gruzdžių seniūnijos (Šiaulių rajono savivaldybė) heraldinis simbolis.

## Aprašas

Herbinio skydo auksiniame lauke – einantis šv. Rokas su juodu apsiaustu, juoda skrybėle, rudais batais ir rudu krepšiu. Prie jo peties – sidabrinė kriauklė (piligrimo ženklas), kairėje rankoje ruda piligrimo lazda, ant kairės kojos juoda dėmė. Šv. Roko barzda ir dešinės rankos marškinių rankovė – sidabrinės spalvos, kūnas – natūralios spalvos. Kairėje figūros pusėje pavaizduotas juodas šuo. 

## Simbolika

Europoje šv. Rokas yra draugijų, globojančių ligonius, patronas, Lietuvoje jis laikomas ir vargšų globėju. Gruzdžiai garsėja šv. Roko atlaidais rugpjūčio viduryje. Miestelio bažnyčioje saugomas XVIII a. antrosios pusės paveikslas, vaizduojantis šv. Roką. Be to, Gruzdžių krašte XIX-XX a. buvo žinomas vietinis medžio drožėjas, dievdirbys Aloyzas Gendvila (1845–1919), kuris labiausiai mėgo vaizduoti šv. Roką, todėl gyventojai jį vadindavę Rokdirbiu.

## Istorija

Gruzdžiai – sena istorinė gyvenvietė, tačiau savo istorinio herbo niekada neturėjo. Tik 1999 m. rugsėjo 24 d. Lietuvos prezidentas Valdas Adamkus dekretu Nr. 592 patvirtino Gruzdžių herbą. Etaloną sukūrė Raimondas Miknevičius.

## Šaltiniai
Namakas (Pietų Korėja)

**Namakas** (hangul 남악리) – gyvenvietė Pietų Korėjoje, Muano apskrityje. Tapo Pietų Džolos provincijos administraciniu centru, 2005 m. nuo provincijos atskyrus Kvangdžu miestą.
Džondžu

**Džondžu** () – miestas Pietų Korėjos pietvakariuose. Šiaurės Džolos provincijos administracinis centras. Susisiekimo mazgas. Svarbus maisto (ryžių) ir tekstilės pramonės centras. Medienos apdirbimas ir popieriaus pramonė.

## Istorija
Ankstyvuoju Samguk laikotarpiu Džondžu priklausė Mahan konfederacijai. 892–936 m. buvo tapęs Vėlyvosios Pekče sostine. Dabartinį miesto statusą įgavo 1949 metais.

## Geografija
Džondžu yra Korėjos pusiasalio pietvakariuose, apie 40 km nuo Geltonosios jūros pakrantės. Nors pats miestas įsikūręs lygumoje, jį supa kalnai ir kalvos, ypač iš pietų ir rytų.

## Kultūra
Džondžu garsėja savo istoriniais statiniais, kaip kad Džinbuk, Šilsang, Sungam, Namgo šventyklomis, XIV a. miesto vartais *Pungnam*, X a. buvusiais, tačiau iki šių laikų neišlikusiais *Gionvon* rūmais. Centre taip pat yra Hanok kaimas su daugiau nei 700 tradicinės architektūros pastatų.

Mieste yra valstybinis muziejus, kuriame galima pamatyti Pekče laikų eksponatus, popieriaus muziejus, muzikinis teatras ir daug kitų kultūrinių objektų.

## Sportas
Džondžu mieste 2002 m. vyko XVII pasaulio futbolo čempionatas.
### Futbolas
* Jeonbuk Hyundai Motors FC futbolo klubas;
* Džondžu pasaulio čempionato stadionas, kurio talpa 42 477 žiūrovai.

## Simboliai
Miesto simbolis yra trys tradicinės sulankstomos vėduoklės: mėlyna, žalia ir oranžinė.

## Žymūs žmonės
* Šin Sokdžong, 신석정 (1907–1947) – poetas
* Čoi Mjonghy (1947–1998) – rašytoja
* I Bjongki (1891–1968) – poetas
* I Saman (1770–1847) – kaligrafas
* Hvang Vuk (1898–1993) – kaligrafas
* Song Songjong (1913–1999) – kaligrafas
* Kvon Samduk (1771–1841) – pansori atlikėjas
* Pak Dongva (1911–1978) – rašytojas, aktorius

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus puslapis
Baltas (Visagino sav.)

**Baltas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Visagino savivaldybėje, apie 6,5 km į šiaurės vakarus nuo Rimšės, Sausašilio miške. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,68 km, plotis – iki 0,41 km. Altitudė 150,2 m. Krantai neaukšti, sausi, ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Visagino ežero baseinui.

Rytinėje pakrantėje įsikūręs Ramybės kaimas. Vakariniu krantu eina riba su Ignalinos rajonu.

## Šaltiniai
Baltasiai

**Baltasiai** tai du ežerai Lietuvoje:

* Baltasiai – ežeras Ignalinos rajone, Linkmenų seniūnijoje;
* Baltasiai – ežeras Visagino savivaldybėje.
Čangvonas

**Čangvonas** (hangul 창원시) – miestas Pietų Korėjos pietryčiuose, 40 km į vakarus nuo Pusano. Pietų Kiongsango provincijos centras. 549,5 tūkst. gyventojų (2005 m.).

Miestas įkurtas 1974 m. specialiai provincijos sostinės statusui. Ne taip kaip daugelis Pietų Korėjos miestų, Čangvonas suplanuotas erdviai: daug parkų skverų, gatvės plačios.

Labiausiai išvystyta elektronikos pramonė.
Marija Šestić

**Marija Šestič** (, g. 1987 m. gegužės 5 d. Banja Lukoje) – garsi Bosnijos ir Hercegovinos lyrinių dainų dainininkė ir pianistė. Bosnijos ir Hercegovinos himno („Intermeco“) autoriaus Dušano Šestičiaus dukra. Marija vaikystėje dalyvavo vaikų muzikos festivalyje ir 1995 m. užėmė trečią vietą, o 1996 m. – pirmą vietą. Taip pat laimėjo įvairius apdovanojimus Podgoricos, Novi Sado, Zenicos muzikiniuose festivaliuose.

Studijavo grojimą pianinu Banja Lukos akademijoje. Greitai savo dainomis išgarsėjo tiek Bosnijoje, tiek visuose Balkanuose. 2003 ir 2005 m. laimėjo Banja Lukos muzikinį festivalį, 2004 m. Marija apdovanota Bukarešto festivalyje.

2005 m. Marija Šestič dalyvavo Bosnijos ir Hercegovinos nacionalinėje atrankoje į Euroviziją ir su daina *In This World* užėmė 4 vietą. Dainai tekstą parašė Dirk Pelink, muziką – Marka Pelinka.

Marija tapo jauniausia Banja Lukos akademijos studente, dalyvavusia aukšto lygio tarptautiniuose konkursuose. 2006 m. ji užbaigė magistro studijas.

Marija Šestić atstovavo Bosniją ir Hercegoviną 2007 m. Eurovizijos dainų konkurse Helsinkyje su daina *[[Rijeka bez imena]]* („Upė be vardo“). Dainą sukūrė Balkanuose garsūs kompozitoriai Aleksandra Milutinovič ir Goranas Kavočičius. Daina surinko 106 taškus ir užėmė 11 vietą, vos 3 taškais atsilikusi nuo 10 vietoje atsidūriusios Moldovos.

## Laimėjimai
* 1995: 3 vieta „ST George’s Day Festival“ Banja Lukoje
* 1996: 1 vieta „ST George’s Day Festival“ Banja Lukoje
* 1998: Apdovanojimas „Naša radost“ konkurse Podgoricoje
* 1999: 1 vieta „Zlatno zvonce“ konkurse Novi Sade
* 2000–2002: 1 vieta „International Festival of Young Talents“ Zenicoje
* 2003 : Geriausia jaunoji dalyvė „Banja Luka pop music festival“ festivalyje
* 2004 : „The Golden Star“ Bukarešte

## Rijeka bez imena

***Rijeka bez imena*** („Upė be vardo“) – daina, bosnių kalba atliekama Marijos Šestić. Jį su šia daina reprezentavo Bosniją ir Hercegoviną 2007 m. Eurovizijos finale (pirmoji finalo daina). Taip pat daina turi versijas anglų kalba (*Never Wake Me Up*) ir rusų kalba (*Безымянная река*). Dainos kompozitoriai Aleksandra Milutinović, Goran Kovačić, teksto autoriai Aleksandra Milutinović, Goran Kovačić. Rijeka bez imena su 106 taškais užėmė 11 vietą.

### Priedainis ir vertimas
: Tugo nevjero, moja nevoljo 
: Kako da te vratim? 
: Da te zagrlim, k’o da je prvi put 
: Rijeke suza da ti pozlatim 
 
: Tugo nevjero, eh, da mogu to 
: Ja bih opet s tobom bilo gdje 
: Neka ide bol na moju dušu
: što za tobom umirem
--

: Tavo neištikimybė, mano skausmas
: Kaip man tave sugrąžinti?
: Apkabinti tave kaip pirmą kartą
: Užkloti aukso upėm tave

: Tavo neištikimybė, o kad galėčiau
: Aš būti su tavim bet kur
: Tegul susijungia šis skausmas su mano siela
: Nes dėl tavęs numirčiau

## Nuorodos

* Rijeka bez imena visas tekstas
* 

|-
Petras Ivoškus

**Petras Ivoškus** (1933 m. kovo 24 d. Aunuvėnuose, Telšių apskritis – 2012 m. birželio 4 d. Šiauliuose) – Lietuvos pedagogas, politinis kalinys, Šiaulių miesto politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Luokės progimnazijoje. 1951 m. už dalyvavimą pogrindinės moksleivių organizacijos veikloje suimtas ir nuteistas 25 metams kalėjimo bei 5 metams tremties. Kalėjo Salechardo, Išimbajaus, Vorkutos lageriuose. Dalyvavo pogrindžio veikloje ir grįžęs iš lagerių.

Baigė Šiaulių pedagoginį institutą. 1975 m. pradėjo dirbti Šiaulių Stasio Šalkauskio vidurinėje mokykloje, vėliau dirbo Tarpmokykliniame gamybinio mokymo kombinate, Jaunųjų technikų stotyje, Autotransporto mokymo komitete.

1988–1991 m. Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio (LPS) dalyvis, LPS Šiaulių miesto tarybos narys. 1990–1995 m. Šiaulių savivaldybės tarybos deputatas. 1992–2003 m. Šiaulių Aukštabalio vidurinės mokyklos direktorius. Nuo 1995 m. Tėvynės sąjungos narys. 1995–1997 m. ir 1997–2000 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys. Nuo 2003 m. LPS Šiaulių skyriaus pirmininkas, Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių bendrijos Šiaulių skyriaus pirmininkas.

1992 m. birželio mėn. apdovanotas Sausio 13-osios atminimo medaliu. Žmona Regina (g. 1942). Palaidotas Ginkūnų kapinėse.

## Bibliografija
* Tikėjau laisve: prisiminimai. – Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 2005. – 131 p.: iliustr. – ISBN 9986-38-639-X
* Gyvenimo spūstyje: atsiminimai. – Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 2009. – 185 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-38-987-3

## Šaltiniai
Lapušiškė

:: *Apie kaimą žr. [[Lapušiškė (kaimas)]]*.

**Lapušiškė** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 5 km į šiaurės vakarus nuo Rimšės, Poviliškės miške. Ežero ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,24 km, plotis – iki 0,19 km. Altitudė 163,3 m. Vakarinis krantas aukštas, kiti – žemi, ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Visagino ežero baseinui. Į rytus įsikūręs Lapušiškės kaimas, kolektyvinių sodų bendrija, eina kelias .

## Šaltiniai
Gulbinis (Visagino sav.)

**Gulbinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Visagino savivaldybėje, apie 5 km į šiaurę nuo Rimšės. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius iki 0,8 km, plotis iki 0,54 km. Altitudė 151,3 m. Viduryje yra 0,09 ha salelė. Krantai daugiausia lėkšti, vietomis supelkėję. Šiaurinė pakrantė apaugusi mišku. Šiaurėje išteka Gulbinės upelis į Drūkšių ežerą.

Prie Gulbinio įsikūrusios Magūnų ir Juliškės kolektyvinių sodų bendrijų gyvenvietės. Pietine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Ulsanas

**Ulsanas** () – miestas pietvakarių Pietų Korėjoje, 70 km į šiaurę nuo Pusano, prie Japonijos jūros, turi metropolinio miesto statusą. Ulsanas svarbus šalies pramoninis centras. Automobilių (Hyundai), elektronikos, naftos perdirbimo, maisto pramonė. Svarbus žvejybinis ir prekybinis uostas.

## Sportas
Ulsane 2002 m. vyko XVII pasaulio futbolo čempionatas.

### Futbolas
* Ulsan Hyundai FC
* „Ulsan Munsu“ stadionas, kurio talpa 44 102 žiūrovai.

## Šaltiniai
Pastovėlis

**Pastovėlis** tai:

* Pastovėlis – ežeras Visagino savivaldybėje;
* Pastovėlis – kaimas Mindūnų seniūnijoje;
* du ežerai Molėtų rajone:
** Pastovėlis – ežeras Luokesos seniūnijoje;
** Pastovėlis – ežeras Mindūnų seniūnijoje;
* du ežerai Švenčionių rajone:
** Pastovėlis – ežeras Labanoro seniūnijoje, šalia Pastoviškio kaimo;
** Pastovėlis – ežeras Labanoro seniūnijoje, šalia Pažemio kaimo.
Pastovėlis (Visagino sav.)

**Pastovėlis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Visagino savivaldybėje, apie 6,5 km į šiaurę nuo Rimšės, Gaidės miške. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,24 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 149,5 m. Krantai žemi, pelkėti – ežeras telkšo ~ 6 ha dydžio Pastovėlio pelkės pietinėje dalyje. Šiaurėje iš ežero išteka per pelkę upeliukas link Gulbinės intako Visagino upelio (Drūkšių ežero baseinas).

## Šaltiniai
Rūkštys

**Rūkštys** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 2,5 km į rytus nuo Dūkšto, 1 km į šiaurę nuo Dysnų ežero. Ilgis šiaurės–pietų kryptimi 0,92 km, plotis iki 0,29 km. Altitudė 146,3 m. Pietinis krantas žemas, pelkėtas, kiti aukštesni, apaugę medžiais ir krūmais. Pakrantėse plyti pievos, vietomis krūmynai ir dirbami laukai. Pietuose išteka Parsvytės intakas P-1 upelis (Dysnų ežero baseinas).

Šiauriniu ežero pakraščiu eina Dūkšto–Rimšės kelias (), į kurį įsijungia šiaurvakarine pakrante einantis kelias . Aplink ežerą įsikūręs Bikėnų kaimas.

Ežerėvardis *Rukštỹs* kildinamas nuo žodžio „rūgštus“.

## Šaltiniai
Bestinis (Visagino sav.)

**Bestinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Visagino savivaldybėje, apie 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Rimšės, 0,7 km į vakarus nuo Lapušiškės, Sausašilio miške. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 0,58 km, plotis iki 0,17 km. Altitudė 159,6 m. Krantai neaukšti, sausi, ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Visagino ežero baseinui. Vakariniu ežero krantu eina riba su Ignalinos rajonu.

## Šaltiniai
Baltasiai (Visagino sav.)

**Baltasiai** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Visagino savivaldybės pietvakariuose, apie 6,5 km į šiaurės vakarus nuo Rimšės, Sausašilio miške, 0,1 km į pietryčius nuo Balto ežero. Anksčiau priklausė Ignalinos rajonui. Ilgis iš šiaurės į pietus – 0,13 km, plotis iki 0,11 km. Altitudė 150,2 m. Krantai aukšti, tik vakarinis krantas žemesnis, miškingi. Ežeras nenutekantis, priklauso Visagino ežero baseinui.

Rytinėje pakrantėje įsikūręs Ramybės kaimas.

## Šaltiniai
Parsvėtaitis

**Parsvėtaitis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 3 km į šiaurę nuo Dūkšto, 0,3 km į šiaurę nuo Parsvėto ežero, 0,6 km į rytus nuo Samanio. Ilgis vakarų–rytų kryptimi 0,94 km, plotis iki 0,41 km. Altitudė 166 m. Krantai aukštoki, tik šiaurinis žemas, vietomis pelkėtas. Krantai apaugę siauru medžių ruožu. Pietryčiuose išteka upelis link Parsvėto ežero (Dysnų ežero intako Parsvytės baseinas). Apyežerėje – dirbami laukai, sodai.

Aplink ežerą įsikūrę Dūkšteliai, Bažnytkaimis, Silvestriškė, Pažemiškis. Pietvakarinėje pakrantėje yra buvusio Dūkšto dvaro sodyba. Parsvėtaičio pietine pakrante eina plentas , rytine – .

## Šaltiniai
Samanis (Ignalinos r.)

**Samanis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 3 km į šiaurę nuo Dūkšto. Ilgis pietryčių–šiaurės vakarų kryptimi – 0,74 km, plotis – iki 0,45 km. Altitudė 155,9 m. Gylis siekia 5,3 m. Krantai daugiausia žemi pelkėti, pietuose apaugę karklais ir alksniais, o vakarinis krantas – aukštas, status, ardomas. Aplink ežerą plyti pievos, dirbami laukai.

Šiaurėje išteka upelis į Dūkšto ežerą (pro Pažemenio ežerą), priklausantis Šventosios baseinui.

Samanis patenka į Gražutės regioninį parką. Prie ežero šiaurvakarinio kranto stūkso Sokiškių piliakalnis, prie vakarinio – Pasamanės piliakalnis, prie rytinio – Dūkštelių piliakalnis. Šalia ežero įsikūrę Sokiškių, Pasamanės, Pažemiškio kaimai. Šiaurrytine pakrante eina kelias .

Ežerėvardis *Samãnis* kildinamas nuo augalo pavadinimo „samana“.

## Šaltiniai
Pažeminis

**Pažeminis** arba **Pažemenis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 4,5 km į šiaurę nuo Dūkšto. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,39 km, plotis – iki 0,3 km. Altitudė 154,3 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję, tik dalis šiaurinio kranto aukštesnis ir sausas. Ežerą supa ~16 ha dydžio Pažemenio pelkė. Pietinė pakrantė apaugusi mišku, kitose pakrantėse daugiausia plyti pievos ir dirbami laukai. Šiaurėje išteka upelis link Dūkšto ežero (Šventosios upės baseinas). 

Prie ežero įsikūrę Sviliškės, Galiniškės ir Ritkūniškės kaimai.

## Šaltiniai
Paberžonė

**Paberžonė** arba **Paberžuonės ežeras** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 5 km į šiaurę nuo Dūkšto, Dūkšto miške. Ežerėlis ovalo formos, ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,1 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 155,8 m. Krantai žemi, ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Šventosios upės baseinui.

## Šaltiniai
Čedžu

**Čedžu** (hangul 제주), **Čedžu specialioji savivaldi provincija** (제주특별자치도) – vienintelė savivaldi Pietų Korėjos provincija, įsikūrus Čedžu saloje Korėjos sąsiauryje. 1946 m. atskirta nuo Pietų Džolos provincijos. Administracinis centras – Čedžu miestas.

## Geografija
Čedžu sala vulkaninės kilmės. Saloje iškilęs 1950 m aukščio Halasano ugnikalnis. Tai aukščiausia Pietų Korėjos vieta. Klimatas subtropinis, drėgnas ir šiltas. Čedžu sala svarbus turistinis centras: kriokliai, paplūdimiai, malonus klimatas, senovinių kultūrų palikimas traukia lankytojus tiek iš Rytų Azijos, tiek iš viso pasaulio.

## Administracinis skirstymas
Iki 2005 m. Čedžu provincija buvo padalinta į 2 miestus ir dvi apskritis. Tačiau 2006 m. liepos 1 d. apskritys prijungtos prie miestų.

### Miestai
* Čedžu (제주시)
* Sogvipas (서귀포시)

## Šaltiniai
Beržinis (Ignalinos r.)

**Beržinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 5,5 km į šiaurę nuo Dūkšto miesto ir į rytus nuo Dūkšto ežero. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 0,59 km, plotis 0,47 km. Altitudė 153,8 m. Ežerą supa Beržonių pelkė ir Dūkšto miškas. Krantai pelkėti, žemi, rytiniame ir vakariniame pakraščiuose aukštesni. Šiaurės vakaruose išteka Dk-1 upokšnis į Dūkšto ežerą. Beržinis priklauso Šventosios baseinui. Įeina į Gražutės regioninį parką.

## Istorija

1932 m. lenkų išleistame okupuotos Lietuvos žemėlapyje ežeras vadinamas Beržona.

## Šaltiniai
Karačiunka

**Karačiunka** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 7 km į šiaurės rytus nuo Dūkšto. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,8 km, plotis – iki 0,28 km. Altitudė 150,2 m. Krantai neaukšti, sausi, ištisai apaugę medžiais. Kranto linija vingiuota, pietinę ežero dalį nuo pagrindinės skiria 33 m pločio sąsiauris. Ežerą supa Sausašilio miškas. Šiaurėje išteka Karačiunkos upelis link Smalvykščio ežero (Smalvos upės baseinas).

Pietinėje pakrantėje įsikūręs nebegyvenamas Karačiūnos kaimas. Šiaurvakarine pakrante eina geležinkelis Vilnius-Daugpilis.

## Šaltiniai
Trilypis

**Trilypis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 8,5 km į šiaurės rytus nuo Dūkšto, 3,5 km į vakarus nuo Visagino. Kranto linija labai vingiuota, ežero forma netaisyklinga: 2 sąsiauriai ežerą dalija į 3 dalis. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 1,04 km, plotis iki 0,34 km. Altitudė 148,6 m. Ežeras yra termokarstinės kilmės, jo dubens kraštai ir krantai yra aukšti ir statūs. Atabradas apaugęs žolėmis, o įlankos užpelkėjusios. Ežerą supa pušynai (Sausašilio, Taboro miškai). Trilypiu prateka Dulvas (Karačiunka) – iš Karačiunkos ežero į Smalvykštį.

Ežeras įeina į Gražutės regioninį parką, Smalvo-Smalvykščio draustinį. Į vakarus nuo Trilypio eina plentas , šiaurėje seniau buvo Karačiūnos kaimas. Vakarinėje pakrantėje yra įrengta poilsiavietė.

## Šaltiniai
Žiežulinis (Ignalinos r., Dūkšto sen.)

**Žiežulinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, Dūkšto seniūnijoje, apie 8,5 km į šiaurės rytus nuo Dūkšto, Sausašilio miške. Ežeras beveik apvalus, jo skersmuo ~ 0,17 km. Altitudė 152,2 m. Krantai žemi, tik rytinis krantas aukštas, ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Smalvykščio ežero intako Karačiunkos baseinui.

## Šaltiniai
Gyvatynas

**Gyvatynas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 8 km į šiaurės rytus nuo Dūkšto, Taboro miške. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,16 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 157,2 m. Krantai žemi, pelkėti, ištisai apaugę medžiais. Pietuose išteka upeliukas link Smalvykščio ežero intako Karačiunkos.

## Šaltiniai
Šatarinis

**Šatarinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 8,5 km į šiaurės rytus nuo Dūkšto, Sausašilio miške. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,24 km, plotis – iki 0,17 km. Altitudė 154,1 m. Krantai aukštoki, sausi, tik šiaurinis krantas žemesnis, ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Smalvo ežero baseinui.

## Šaltiniai
Skaidrys

**Skaidrys** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 8,5 km į šiaurės rytus nuo Dūkšto, 2 km į pietvakarius nuo Smalvo ežero. Ilgis šiaurės vakarų-pietryčių kryptimi 0,89 km, plotis iki 0,29 km. Altitudė 151,9 m. Krantai aukšti, apaugę miškais (Taboro miškas). Pietryčiuose išteka upelis link Trilypio ežero (Smalvykščio ežero intako Karačiunkos baseinas).

Ežeras yra Smalvo kraštovaizdžio draustinyje. Kiek atokiau į rytus eina plentas .

Pavadinimas kilęs iš žodžio *skaidrus* ('giedras, šviesus, permatomas, nedrumstas').

## Šaltiniai
Gilūtis

**Gilūtis** arba **Gilutis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, Dūkšto seniūnijoje, apie 9,5 km į šiaurės rytus nuo Dūkšto, Sausašilio miške. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus - 0,13 km, plotis - iki 0,1 km. Altitudė 154,8 m. Krantai aukštoki, sausi, tik rytinis krantas žemas. Krantai ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Smalvo ežero baseinui.

## Šaltiniai
Kurtinys (ežeras)

**Kurtinys** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 8,5 km į šiaurės rytus nuo Naujojo Daugėliškio, Pasiekų miške. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,33 km, plotis – iki 0,23 km. Altitudė 145,3 m. Krantai neaukšti, ištisai apaugę medžiais. Pietuose išteka upeliukas link Padysnio HE tvenkinio (Dysnos upės baseinas).

## Šaltiniai
Šaminis

**Šaminis** tai:

* du ežerai Ignalinos rajone:
** Šaminis – ežeras Linkmenų seniūnijoje;
** Šaminis – ežeras Naujojo Daugėliškio seniūnijoje;
* Šaminis – ežeras Molėtų rajone;
* Šaminis – ežeras Švenčionių rajone.
Šaminis (Ignalinos r., Naujojo Daugėliškio sen.)

**Šaminis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, Naujojo Daugėliškio seniūnijoje, apie 5 km į šiaurės rytus nuo Naujojo Daugėliškio, 3,5 km į pietus nuo Dysnykščio ežero. Išsidriekęs iš pietvakarių į šiaurės rytus per 1,03 km, plotis iki 0,37 km. Altitudė 144,6 m. Gylis siekia 3,1 m. Krantai statūs, aukšti, o pietvakarinis ir šiaurės rytinis galai supelkėję. Pakrantėse plyti pievos, dirbami laukai, auga miškeliai.

Šaminio ežeru iš pietvakarių į šiaurės rytus prateka Dysnos dešinysis intakas Vėžiupis. 1959 m. įrengus Padysnio HE užtvanką, ežero lygis pakilo 1 m.

Greta ežero yra Milašių ir Janionių kaimai.

Pavadinimas kilo nuo žuvies pavadinimo *[[šamas]]*.

## Šaltiniai
Munas (ežeras)

**Munas** arba ***Mūnas*** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 8 km į šiaurės rytus nuo Naujojo Daugėliškio. Ilgis pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi 1,66 km, plotis iki 0,56 km. Altitudė 140 m. Giliausia vieta (20 m) yra ežero viduryje. Kranto linija labai vingiuota, pietuose ežeras skaidosi į dvi šakas. Krantai sausi, smėlingi, pietvakariuose pelkėti, o rytuose riedulingi. Dauguma ežero pakrančių apaugusios miškais (Padysnio, Baikelių miškai). Iš šiaurės rytų į pietvakarius ežeru prateka Dysnos intakas Mūnelis.

Prie Muno įsikūrę kaimai: Pamunė, Zaborija, Kazimieravas. Šiaurine pakrante eina kelias .

Ežerėvardis *Mùnas* (arba *Mū̃nas*) neaiškios kilmės – gali būti slavizmas nuo žodžio *muna* („purvas“) arba finougriškos kilmės (plg.  „kiaušinis“).

## Šaltiniai
Virėkšta

**Virėkšta** (*Virėkštys, Verekšta, Varykštis*) – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, Senojo Daugėliškio šiaurvakariniame pakraštyje, 6 km į rytus nuo Ignalinos, apie 3 km į pietvakarius nuo Naujojo Daugėliškio. Ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius 1,35 km, plotis iki 0,18 km. Altitudė 184,8 m. Krantai aukšti, statūs, vakaruose miškingi (Kalviasalio miškas). Šiaurinė pakrantė apaugusi miškeliais, pietinėje ir rytinėje pakrantėse plyti pievos, dirbami laukai. Rytuose išteka Virėkšta (Ringės kairysis intakas).

Greta ežero įsikūręs Senasis Daugėliškis ir Pekoriškė. Pietinėje pakrantėje stūkso Senojo Daugėliškio piliakalnis. Veikia kaimo turizmo sodyba, stovyklavietė.

Ežerėvardis *Virėkštà* kildinamas nuo žodžio *virti* („kunkuliuoti“).

## Šaltiniai
Ringys

**Ringys** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 6,5 km į pietryčius nuo Naujojo Daugėliškio, prie Paringio kaimo. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,46 km, plotis – iki 0,24 km. Altitudė 162,1 m. Krantai žemi, pelkėti, pakrantės kalvotos. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Iš rytų į šiaurę prateka Dysnos upės intakas Ringė. Rytine ežero pakrante eina kelias , kuris įsijungia į šiaurine pakrante einantį kelią .

Ežerėvardis *Ringỹs* kildinamas nuo žodžių *ringa, ringė, ringis* („vingis, ruožas, juosta“).

## Šaltiniai
Pontiac Bonneville

**Pontiac Bonneville** buvo didelės klasės automobilis, kurį gamino Pontiac. Automobilis buvo gaminamas tarp 1958 ir 2005 metų. Bonneville buvo pristatyta kaip Pontiac Star Chief kabrioleto versija 1957 metais, atskiru modeliu automobilis tapo 1958 metais.


image:Bonneville taillights.jpg|1959 m. Pontiac Bonneville iš galo
image:Scenicshot.jpg|1965 m. Pontiac Bonneville
image:Pontiac--Bonneville.jpg|1982-1986 m. Pontiac Bonneville
Kikižeris (reikšmės)

**Kikižeris** tai:

* du ežerai Ignalinos rajone:
** Kikižeris – ežeras Linkmenų seniūnijoje,
** Kikižeris – ežeras Mielagėnų seniūnijoje;
* kaimas Mielagėnų seniūnijoje.
Kikižeris (Ignalinos r., Mielagėnų sen.)

**Kikižeris** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, Mielagėnų seniūnijoje, apie 1,5 km į šiaurės rytus nuo Mielagėnų. Ežero ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 0,48 km, plotis – iki 0,16 km. Altitudė 159,2 m. Krantai daugiausia aukšti. Pietrytinėje pakrantėje auga miškelis, kitose pakrantėse plyti dirbami laukai ir pievos. Pietvakariuose išteka M-1 upelis link Kančioginos intako Marūniškės. Prie ežero įsikūrę Mėšonių kaimas ir Kikižerio viensėdis.

Ežerėvardis *Kìkižeris* (**Kik-ežeris*) kildinamas nuo žodžio *kikas* („kiaušinis“), nors gali būti ir finougrizmas iš  („gaidys“).

## Šaltiniai
Milašaitis

**Milašaitis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 2 km į pietus nuo Mielagėnų. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 1,21 km, plotis iki 0,4 km. Altitudė 136,8 m. Gylis siekia 3,6 m. Ežero dubuo užima dalį rinos. Krantai daugiausia statūs, šiauriniai ir šiaurės vakariniai žemi ir pelkėti. Aplink plyti pievos, miškai (pietuose Edvardavo miškas). Iš pietvakarių į šiaurės vakarus prateka V-2 upelis į Varlenką (Birvėtos baseinas).

Prie Milašaičio įsikūrę kaimai: Odesina, Milašaitis, Šilvija.

## Šaltiniai
Dobilijos ežeras

**Dobilijos ežeras** arba **Dobilios ežeras** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kauno rajone, apie 2 km į vakarus nuo Piliuonos, 0,8 km į pietus nuo kelio  ties Dobilija. Ežeras ovalo formos, ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,2 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 82,3 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję – plyti ~ 8 ha pelkė, kurią supa miškas. Pietuose išteka upelis link Redimisčio upelio (Nemuno intakas). Aplink ežerą yra Dobilijos ir Taurakiemio kaimai. Anksčiau ežeras buvo virš 9 ha ploto, tačiau vykstant užpelkėjimo procesams beliko ~ 1,8 ha.

## Šaltiniai
Geltonkrūtė ara

**Geltonkrūtė ara**, arba **ararauna** (*Ara ararauna*) – papūginių (*Psittacidae*) šeimos paukštis.

## Išvaizda

Užauga iki 76-86 cm ir sveria apie 900–1300 g. Ryškių, išsiskiriančių spalvų, su mėlynais sparnais ir uodega. Žalia galva, pilvas geltonos (aukso) spalvos. Jų snapai – masyvūs pritaikyti sutraiškyti riešutams.

## Paplitimas
Šie paukščiai veisiasi pelkėtuose miškuose, džiunglėse nuo Panamos iki Brazilijos, nuo Bolivijos iki Paragvajaus. Veisėsi Trinidade, dabar neaptinkama.

## Laikymas
Labai populiarios dėl savo išvaizdos, bei sugebėjimo mėgdžioti kalbėjimą. Reikalinga maisto įvairovė. Kai kuris maistas šiems paukščiams nuodingas (avokadai, šokoladas, vyšnios (dėl kauliukų).
Žaliasparnė ara

**Žaliasparnė ara** (*Ara chloroptera*) – papūginių (*Psittacidae*) šeimos paukštis.

## Išvaizda

## Paplitimas

## Gyvenimo būdas
Žaliasparnė ara paprastai poruojasi visam gyvenimui. Lizdą įsiruošia medžio drevėje, dažniausiai dėtį sudaro 2–3 kiaušiniai. Patelė juos šildo apie 28 dienas, jaunikliai lizdą palieka maždaug 90 dienų po išsiritimo.

## Laikymas

## Išnašos
Mėlyngurklė ara

**Mėlyngurklė ara** (*Ara glaucogularis*) – papūginių (*Psittacidae*) šeimos paukštis.

## Išvaizda

## Paplitimas

## Gyvenimo būdas

## Laikymas
Raudonoji ara

**Raudonoji ara** (*Ara macao*) – papūginių (*Psittacidae*) šeimos paukštis. Tai viena didžiausių papūgų pasaulyje. Kaip ir kitos aros, ji minta daugiausia vaisiais ir riešutais aukštai miško skliaute ir retai kada matoma arti žemės. Tai draugiją mėgstantys paukščiai. Raudonosios aros skraido poromis arba mažomis grupelėmis ir skrisdamos dažnai garsiai rėkauja. Dėl gaudymo ir miškų kirtimo ši rūšis pasidarė reta.
Up All Night

**Up All Night** yra debiutinis anglų indie rock grupės Razorlight albumas, išleistas 2004 m. birželio 28 d. Jungtinėje Karalystėje jam pavyko pasiekti 3-ią savaitinio albumo topo vietą.

## Dainų sąrašas
# „Leave Me Alone“ – 3:50
# „Rock ‘N’ Roll Lies“ – 3:08
# „Vice“ – 3:14
# „Up All Night“ – 4:03
# „Which Way Is Out“ – 3:18
# „Rip It Up“ – 2:25
# „Don't Go Back to Dalston“ – 2:59
# „Golden Touch“ – 3:25
# „Stumble and Fall“ – 3:02
# „Get It and Go“ – 3:22
#* *Neįtrauktas JAV išleidime*
# „In the City“ – 4:50
# „To the Sea“ – 5:31
# „Fall, Fall, Fall“ – 2:42
# „Somewhere Else“– 3:16
Viktoras Veselago

**Viktoras Georgijevičius Veselago** (, g. 1929 m. birželio 13 d. Ukrainos TSR) – rusų mokslininkas fizikas, 1967 m. pateikęs medžiagos su neigiamu lūžio rodikliu idėją.

Vėliau prie idėjos prisidėjus prof. John Pedry (Londonas) bei prof. David Smith (San Diegas), atsirado nauja metamaterijos tyrimų šaka. Ši idėja yra įgyvendinama ir dabar, konstruojant metamateriją .

## Išnašos
Toni Kukoč

**Toni Kukočas** (g. 1968 m. rugsėjo 18 d. Splite) – Kroatijos krepšininkas, žaidęs NBA 13 sezonų.

Paskutinius ketverius metus iki 2005-06 m. sezono pabaigos žaidė už Milwaukee Bucks. Kukočius gyveno Čikagos priemiestyje Highland Parke.

## Karjera
Būdamas 14 metų tapo Kroatijos stalo teniso čempionu savo amžiaus grupėje.

Profesionalo karjerą T. Kukočas pradėjo Splito „Jugoplastika“ klube 1987 m. Šioje ekipoje krepšininkas žaidė iki 1991 m. kuomet išvyko į Trevizo „Benetton“ komandą. Šiame Italijos klube kroatas praleido dvejus metus. 3 kartus buvo išrinktas Metų žaidėju.

1993 m. T. Kukočas tapo vienu iš pirmųjų europiečių pradėjusių žaisti NBA, jis tapo Čikagos „Bulls“ ekipos nariu. Pirmajame savo sezono Toni vidutiniškai pelnė po 10,9 taško.

„Bulių“ komandoje T. Kukočas žaidė iki pat 2000 m. vasario, kuomet Čikagos klubas perleido kroatą Filadelfijos „76ers“ komandai.

2001 m. vasarį krepšininkas vėl turėjo keisti klubą. Jis buvo išmainytas į Atlantos „Hawks“ komandą, kurioje žaidė iki 2001–2002 m. sezono pabaigos.

2002 m. perėjo į Milvokio „Bucks“ komandą ir joje žaidė iki karjeros pabaigos 2006 m.

## Pasiekimai

* 1989, 1990, 1991 m. laimėjo Europos taurę.
* 1996, 1997, 1998 m. NBA čempionas
* 1989, 1991 m. Europos čempionas
* 1995 m. Europos čempionato bronzos medalio laimėtojas
* 1992 m. Barselonos Olimpinėse sidabro medalio laimėtojas
* 1996 m. išrinktas geriausiu NBA šeštu žaidėju

## Nuorodos

NBA.com profilis – Toni Kukoc
Arnhemo Žemė

**Arnhemo Žemė** () – 97 000 km² teritorija Australijoje, Šiaurinėje Teritorijoje. Skalaujama Timoro, Arafuros jūrų bei Karpentarijos įlankos. Ilgis – 320 km, plotis – iki 460 km. Būdinga smiltainio plynaukštė, iškylanti iki 400 m aukščio, upių išraižyta į atlikuonis. Slėniuose auga drėgnieji tropiniai miškai, pavėjiniuose šlaituose – eukaliptų miškai ir savanos. Klimatas šiame regione tropinis musoninis, du sezonai. Temperatūra svyruoja nuo 15 iki 33 °C (priklausomai nuo sezono). Kasamas boksitas, urano rūda. Įsteigtas Kakadu nacionalinis parkas. Arnhemo Žemėje gyvena jolungų genties aborigenai, garsūs savo menu ir išlaikytomis tradicijomis.

Arnhemo Žemė pavadinta pagal olandų laivą „Arnhem”, tyrinėjusį Australijos šiaurinę pakrantę 1623 m.

## Šaltiniai
Čedžu (miestas)

**Čedžu** (hangul 제주시) – miestas Pietų Korėjoje, Čedžu saloje, Čedžu provincijos sostinė. 360,1 tūkst. gyventojų.

Čedžu svarbus turistinis ir prekybinis miestas. Čedžu taip pat garsėja savo kazino. Yra tarptautinis oro uostas.
Marambidžis

**Marambidžis** () – upė Australijoje, Naujajame Pietų Velse ir Australijos sostinės teritorijoje, Murėjaus dešinysis intakas. Viena ilgiausių upių šalyje. Ilgis 1485 km, baseino plotas 87 248 km².

Prasideda Australijos Alpių šiaurinių atšakų vakariniuose šlaituose, aukštupyje teka pietryčių kryptimi, daro didelį lanką į šiaurę, teka pro Kanberą, prie Jaso žiočių pasuka į vakarus, teka lygumomis ir įsilieja į Murėjų netoli Balranaldo. Didžiausi intakai – Koteris, Tjumutas (kairieji) ir Jasas (dešinysis). Daugumą vandens Marambidžis surenka Didžiajame Vandenskyros kalnagūbryje, vidurupis ir žemupys sausuoju metų laiku kartais išdžiūsta. Upės vanduo naudojamas drėkinimui, geriamo vandens tiekimui, elektros energijos gamybai. Upė laivuojama nuo Gandagajaus miesto. Didžiausi miestai prie Marambidžio – Kanbera, Jasas, Vaga Vaga, Narandera, Hėjus ir Balranaldas.

Pirmasis europietis, pasiekęs upę, buvo Australijos tyrinėtojas Čarlzas Trosbis (*Charles Throsby*) 1821 m.

Viradjuri kalba žodis *Murrumbidgee* gali reikšti: „dideli vandenys“, „žemyn upe“ arba „labai gera vieta“.

## Šaltiniai
Snieguotoji upė

**Sniego upė** () – upė, ištekanti iš Australijos Alpių Sniego kalnų, Kosciuškos kalno papėdėje, Naujajame Pietų Velse. Į Tasmano jūros Baso sąsiaurį įteka prie Marlo.

Garsi savo užtvankų sistema, kuri skirta gaminti elektros energiją, papildyti Marį ir Marambidžį.

## Išnašos
Halasanas

**Halasanas, Halos ugnikalnis** () – miegantis ugnikalnis Pietų Korėjoje, Čedžu saloje, aukščiausias šalies taškas. Aukštis 1950 m. Ugnikalnis ir jo apylinkės įtrauktos į nacionalinį parką. Paskutinis žinomas Halasano išsiveržimas įvyko 1007 m.

## Nuorodos
* Ugnikalnių duomenų bazė
Koralų jūros salos

**Koralų jūros salos** () – tai daugybė mažų, neapgyvendintų (vienintelė apgyvendinta sala – Vilis sala) tropinių salelių Koralų jūroje, į šiaurės rytus nuo kitos Australijos Kvynslendo. Teritorija užima maždaug 780 000 km². Salynas yra į rytus nuo Didžiojo barjerinio rifo.

## Istorija
Koralų jūros salos pirmąkartą pažymėtos žemėlapyje 1803 metais. 1870–1880 metais kastas guanas, bet dėl gėlo vandens stygiaus kasyba nutraukta. Kaip teritorija jos sukurtos 1969 metais, o 1997, teritorija patikslinta įtraukiant ir rifus esančius 500 km į pietus Tasmano jūroje. Teritorija yra administruojama iš Kanberos

## Geografija
Yra 30 atskirų rifų ir atolų. Vilis salynas yra svarbus vėžlių ir paukščių perykla.
Pietų Korėjos himnas

***Aegukga*** (hangul 애국가, hanja 愛國歌, „Patriotų daina“) – Korėjos Respublikos valstybinis himnas.

Manoma, kad himno eilės parašytos 1896 m. Seulo Nepriklausomybės vartų statybų pradžios proga nepriklausomybės lyderio An Čang Ho arba politiko Ju Či Ho. Pradžioje himnas buvo atliekamas pagal škotų *[[Auld Lang Syne]]* melodiją, kurią korėjiečiai išmoko iš amerikiečių misionierių. Provizinė Korėjos vyriausybė (1919–1945 m.) Šanchajuje *Aegukga* patvirtino valstybiniu himnu. 1948 m. rugpjūčio 15 d., praėjus lygiai 3 metams nuo išsivadavimo iš Japonijos okupacijos, škotiška melodija buvo pakeista kompozitoriaus An Ek Tė 1935 m. sukurta melodija. Naujasis himnas 1948 m. patvirtintas prezidento dekretu.

## Eilės

## Melodijos
* Instrumentinė versija, MP3
* Vokalinė versija, MP3
Herdas ir Makdonaldas

**Herdo ir Makdonaldo salos** () – negyvenamos salos Pietų vandenyne, nuo 1947 m. priklauso Australijai. Šiose salose yra vieninteliai aktyvūs ugnikalniai, priklausantys Australijai. Vienas iš jų, Mausonas, yra vienas iš aukščiausių už Australijos žemyno ribų esančių Australijos kalnų. Salų plotas 372 km².

## Geografija

**Herdo sala** 368 km² ploto, kalnuota, be augmenijos, padengta ledynų. Reljefe dominuoja Mausono viršūnė – 2745 metrų aukšio aktyvus vulkanas.

Kitas vulkanas yra Makdonaldo saloje, po 75 000 metų neveiklumo 1992 m. jis išsiveržė; paskutinis išsiveržimas užfiksuotas 2005 m.

**Makdonaldo salos** yra 44 km į vakarus nuo Herdo salos, labai mažos, akmenuotos. Sudarytos iš *Makdonaldo salos* 230 m aukščio, *Plokščiosios salos* 55 m ir *Mejerio akmens*. Plotas maždaug 4 km². Salose gyvena didelės ruonių, bei paukščių populiacijos.

## Administracija
Administruojamos iš Hobarto. Salose nėra uostų.

## Istorija
Pirmas žmogus, pasiekęs salas 1833 m. buvo britas Peteris Kempas.

Kapitonas Džonas Herdas 1853 m. raportavo, kad pastebėjo naują salą, ji buvo pavadinta jo garbei. Kapitonas Viljamas Makdonaldas atrado kitą salą po šešių savaičių, 1854 m.

1855 m. buvo pirmą kartą išsilaipinta į krantą. Beveik visi aptikti ruoniai iki 1880 m. buvo sumedžioti.

Vietovėje daug laivų nuolaužų.

Australijos teritorija tapo nuo 1947 m. 1997 m. salos įtrauktos į UNESCO paveldo sąrašą.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Zagrebo Cibona

**Zagrebo Cibona** (kroatiškai: *Košarkaški Klub Cibona Zagreb*) – 1946 m. Kroatijos sostinėje Zagrebe įkurtas klubas, dabar dalyvaujantis Kroatijos ir Adrijos lygose. Taip pat tai ilgai dalyvavo stipriausiame Europos krepšinio turnyre Eurolygoje. Dabar žaidžia Eurotaurėje. 

Nuo įkūrimo pradžios tituluočiausias Kroatijos klubas vadinosi *Sloboda* (Laisvė). Laikui bėgant pavadinimas buvo kelis kartus keičiamas – *SD Zagreb* (Zagrebo Sporto Bendrija), *Vihor* (Viesulas), *Polet* (Skrydis), ir ilgiausiai, net 25 metus, naudotas – *Lokomotiv* (Lokomotyvas).

1975 m. lapkritį klubo krepšinio sekcija atskilo nuo Lokomotyvo sporto bendrijos. Kadangi naujai susikūrusį klubą parėmė keturios vienos didžiausių tuo metu Kroatijos maisto pramonės korporacijos, klubas pasivadino Cibona (*cibus bonus* lotynų kalba reiškia „geras maistas“).

## Pasiekimai

* Eurolygos čempionas: 1985, 1986
* Saportos taurės laimėtojas: 1982, 1987
* Koračo taurės laimėtojas: 1972
* Jugoslavijos čempionas: 1982, 1984, 1985
* Kroatijos čempionas: 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2004, 2006, 2007, 2009, 2010, 2012, 2013, 2019, 2022
* Jugoslavijos taurės laimėtojas: 1969, 1980, 1981, 1982, 1983, 1985, 1986, 1988
* Kroatijos taurės laimėtojas: 1995, 1996, 1999, 2001, 2002, 2009, 2013

## Garsiausi žaidėjai

* Dražen Petrović – Krepšinio šlovės muziejaus narys.
* Krešimir Ćosić – Krepšinio šlovės muziejaus narys.
* Andro Knego
* Nikola Plećaš
* Mihovil Nakić
* Aleksandar Petrović
* Zoran Čutura
* Danko Cvjetičanin
* Dino Rađa

## Žymesni treneriai

## Sudėtis 2011 m. - 2012 m. sezone

2011 m. lapkričio 16 d.
Lompokas

**Lompokas** () – miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose, Kalifornijoje, Santos Barbaros apygardoje. Gyventojų skaičius – 42 434 (2010 m.).

Miesto pavadinimas čumašų kalbomis reiškia „stovintis vanduo“. Susikūrė apie Nekaltojo Prasidėjimo (*La Purísima Concepción*) misiją, įkurtą ispanų 1787 m.
Santa Barbaros apygarda

**Santa Barbaros apygarda** () – Jungtinių Amerikos Valstijų apygarda, esanti Kalifornijoje, prie Ramiojo vandenyno pakrantės. Regiono administracinis centras – Santa Barbara.

Didžiausi miestai: Santa Marija, Santa Barbara, Lompokas, Orkutas, Goleta.
Santa Barbara

**Santa Barbara** – miestas Kalifornijoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose, Santa Barbaros apygardos administracinis centras. 2020 m. JAV gyventojų surašymo duomenimis, gyveno 88 665 gyventojai.

## Šaltiniai
Kamšai

**Kamšai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Naujienos, šalia kelio . Kaime stovi medinė Mindaugų šv. Mykolo bažnyčia (nuo 1941 m.), yra kapinės.

## Istorija

1930 m. ties Kamšų kaimu prie Kirsnos upės rasta Turlojiškės archeologiniam kompleksui priskiriama žmogaus kaukolė, datuojama vėlyvuoju bronzos amžiumi. Kirsnos žmogus įvardijamas kaip vienas seniausiai dabartinės Lietuvos teritorijoje gyvenusių žmonių. Pokario metais apylinkėse veikė Tauro apygardos, Vytauto partizanų rinktinės partizanai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kamšuose gimė karininkas, karo lakūnas Stasys Jasiunskas (1907–1945).


Kamšai, Mindaugų bažnyčia.JPG|Mindaugų bažnyčia
Kamšai, kapinės.JPG|Kapinės


## Šaltiniai
Stasys Grigaliūnas

**Stasys Grigaliūnas** (g. 1947 m. sausio 10 d. Vismantuose Pakruojo rajonas) – inžinierius, Šiaulių politinis ir visuomenės veikėjas, daugiausia partijų Lietuvoje pakeitęs politikas.

## Biografija
1963 m. baigė Aukštelkų aštuonmetę mokyklą ir įstojo į Šiaulių politechnikumo žemės ūkio mašinų gamybos skyrių, kurį 1967 m. baigęs įgijo techniko mechaniko specialybę. Tais pačiais metais neakivaizdiniu būdu pradėjo studijuoti Kauno politechnikos instituto Mašinų gamybos fakultete, kur 1973 m. įgijo inžinieriaus mechaniko specialybę. 1978–1981 m. Kauno politechnikos instituto Ekonomikos fakultete įgijo inžinieriaus ekonomisto specialybę.

1967–1968 m. Radviliškio profesinės technikos mokyklos meistras. 1968–1973 m. Šiaulių dviračių-variklių gamyklos „Vairas“ technikas technologas, inžinierius technologas, Techninio skyriaus viršininkas. 1973–1974 m. tarnavo TSRS kariuomenėje. 1974 m. Šiaulių televizorių gamyklos „Tauras“ meistras, 1975 m. Studijų aparatūros technologinio biuro viršininkas, 1980 m. Mechaninio cecho viršininko pavaduotojas gamybai, 1982 m. vyr. technologas, 1985 m. gamyklos vyriausiasis inžinierius, 1993–1994 m. technikos direktoriaus pirmasis pavaduotojas. 1994–1997 m. UAB „Galminas“ direktorius. 1997–2000 m. UAB „Televizijos institutas“ technikos direktoriusi ir kartu nuo 1997 m. audito įmonės UAB „Revizorius“ Šiaulių filialo direktorius.

Žmona Viktorija, sūnus Tomas.

## Politinė karjera
1974 m. TSKP narys, 1989 m. LKP narys, 1990 m. LDDP narys, 1993 m. Ūkio partijos narys, 1998 m. Naujosios sąjungos narys, pirmininkės pavaduotojas politiniam darbui, 2000 m. Nuosaikiųjų konservatorių sąjungos narys, 2003 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Šiaulių skyriaus narys, grupės pirmininkas, 2004 m. Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos narys, 2005 m. Darbo partijos narys, 2006 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos Šiaulių miesto skyriaus narys, Šiaulių regiono koordinatorius, nuo 2008 m. LVLS Šiaulių rajono skyriaus narys.

2007–2011 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys, 2007–2008 m. Miesto ūkio ir plėtros komiteto pirmininkas.

## Šaltiniai
Dvylikadeivė

**Dvylikadeivė** (*Dodecatheon*) – raktažolinių (*primulaceae*) šeimos augalas. Panaši į ciklameną. Žydi gegužės-birželio mėn.

Auga kalnų pievose. Paplitusi Šiaurės Amerikoje.

## Rūšys
Gentyje yra 30 rūšių.
* *[[Dodecatheon alpinum]]*
* *[[Dodecatheon clevelandii]]*
* *[[Dodecatheon conjugans]]*
* *[[Dodecatheon cruciatum]]*
* *[[Dodecatheon cusickii]]*
* *[[Dodecatheon dentatum]]*
* *[[Dodecatheon frigidum]]*
* *[[Dodecatheon hendersonii]]*
* *[[Dodecatheon integrifolium]]*
* *[[Dodecatheon jeffreyi]]*
* Tikroji dvylikadeivė (*Dodecatheon meadia*)
* *[[Dodecatheon poeticum]]*
* *[[Dodecatheon pulchellum]]*
* *[[Dodecatheon redolens]]*

## Šaltiniai
Aldona Masėnienė

**Aldona Aleksandra Masėnienė-Šidlauskaitė** (g. 1941 m. liepos 21 d. Žagarėje) – Lietuvos pedagogė, choreografė, šokių kūrėja, renginių organizatorė, Šiaulių miesto kultūros ir visuomenės veikėja.

## Biografija
1961-1969 m. Pakruojo kultūros namų šokių ansamblio vadovė, vėliau Šiaulių 11-osios (Aukštabalio) vidurinės mokyklos mokytoja.

1969 m. įkūrė vaikų baleto studiją, kuriai 1976 m. suteiktas Šiaulių vaikų šokių kolektyvo „Želmenėliai“ vardas. Šiaulių miesto kultūros centro šokių ansamblis „Želmenėliai“ šokio meną pristatė daugelyje Lietuvos miestų ir miestelių, aplankyta Lenkija, Čekija, Prancūzija, Portugalija, Olandija, Švedija, Rusija, Gruzija, Šveicarija, Italija, Latvija, kur dalyvauta įvairiuose konkursuose ir festivaliuose. Nuo 1996 m. kartu su vaikais ansamblyje „Vijūnas“ šoka ir jų tėveliai. Savo jėgomis ansamblis organizavo tarptautinius šokių festivalius „Te visad šviečia saulė“, „Atiduokim žemės rutulį vaikams“, „Sveiks, svieteli margs!“.

2007 m. viena Vaikų filharmonijos steigėjų ir jos reginio – šokio spektaklio „Nuo žingsnelio iki baleto“ baletmeisterė.

Sutuoktinis Julius Masėnas.

## Įvertinimas
Ansamblio „Želmenėliai“  šokio menas ne kartą įvertintas konkursuose ir festivaliuose:
* 1973 m. konkursas „Pora už poros“ – 1 vieta
* 1975 m. konkursas „Žiogeliai meistreliai“ – 1 vieta
* 1976 m. – pavyzdinis liaudies kolektyvas
* 1982 m. konkursas „Pora už poros“ – 1 vieta
* 1986 m. konkursas „Pora už poros“ – 1 vieta jaunimo tautinių šokių grupėje
* 1987 m. – 1 vieta visoms „Želmenėlių“ grupėms dainų ir šokių šventės konkursuose (visos grupės pripažintos absoliučiai geriausiomis);
* 2004 m. konkursas „Aguonėlė“ – 2 vieta
* 2005 m. – „Aukso paukštė“ (Lietuvos liaudies kultūros centras ir Pasaulio lietuvių dainų šventės fondas)

## Asmeninis įvertinimas
* 2006 m. – Šiaulių apskrities viršininko Garbės ženklas „Už nuopelnus Šiaulių apskričiai“.
* Šiaulių miesto kultūros ir meno premija
* 2008 m. – Garbės ženklas „Už nuopelnus Sidabravo seniūnijai“
* 2009 m. – Šiaulių miesto garbės pilietė
Kanadinė sangvinarija

**Kanadinė sangvinarija** (*Sanguinaria canadensis*) – aguoninių (*Papaveraceae*) šeimos augalas.

Išaugina storus šliaužiančius šakniastiebius. Iš pažeistų lapų ima tekėti oranžinės spalvos sultys, dėl to šie augalai kartais dar vadinami **kraujuojančia šaknimi**. 

Kilusi iš Kanados. Auginama darželiuose.
LCC tarptautinis universitetas

**LCC tarptautinis universitetas** − privatus, pelno nesiekiantis universitetas, įsikūręs Klaipėdoje. Jį 1991 m. įsteigė Lietuvos, Kanados ir JAV fondai kaip krikščioniškąjį koledžą. 2007 m. **Lietuvos krikščioniškojo fondo aukštoji mokykla** (LCC, arba *Lithuania Christian College*) pakeitė savo pavadinimą į LCC tarptautinis universitetas. JAV krikščioniškųjų kolegijų ir universitetų narys.

## Studijos

Universitetas vykdo šešias bakalauro studijų programas (tarptautinio verslo administravimas, anglų kalba ir literatūra, psichologija, evangeliškoji teologija, šiuolaikinė komunikacija ir tarptautinių santykių ir vystymo studijos) ir dvi magistro studijų programas (užsienio kalbų mokymas: anglų kalba (TESOL) ir tarptautinė vadyba). Doktorantūros programos nevykdomos. Išsilavinimo filosofija: artes liberales modeliu pagrįstas išsilavinimas. Taikomas vadovavimo tarnaujant metodas.

## Personalas

2014–2015 m. dirbo 65 dėstytojai, iš kurių 23 lietuviai ir 42 iš Šiaurės Amerikos. 20 dėstytojų turi daktaro laipsnį. 42 administracijos darbuotojai yra lietuviai, 17 – atvykėliai iš kitų šalių

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Universiteto svetainė
Camillo Benso, Kavūro grafas

**Kamilas Kavūras** (Kamilas Bensas, Kavūro grafas, , 1810 m. rugpjūčio 10 d. – 1861 m. birželio 6 d.) – XIX a. italų politikas. Jis buvo pirmasis suvienytos Italijos ministras pirmininkas ir pirmasis šalies užsienio reikalų ministras.

Turėjo įtakos XIX a. Italijos suvienijimui. Buvo Sardinijos karalystės ministras-pirmininkas, fabrikantas, bankininkas. Stengėsi sustiprinti ekonomines Pjemonto pozicijas, su prancūzų pagalba suvienijo beveik visą Italiją.
Niukaslas (Australija)

**Niukaslas** () – septintasis pagal dydį ir antras pagal senumą Australijos miestas, Naujajame Pietų Velse. 498,0 tūkst. gyventojų (2007). Nuo Sidnio (Sidnėjaus) nutolęs 160 km. Stovi ant Hunterio upės, tai vienas iš svarbesnių Australijos miestų. Didžiausias anglies eksporto uostas pasaulyje 2006 metais, vien anglies eksportas įvertintas 6 milijardais Australijos dolerių. Vietovėje yra arti 20 paplūdimių, išnaudojamų turizmui.

Jau nuo 1823 metų miestas žinomas, labiau kaip miestas, o ne kalėjimas. Iki tol Niukaslas buvo vadinamas pragaru, dėl pačių pavojingiausių Anglijos kalinių.

## Sportas
* Newcastle United Jets FC futbolo klubas;
* EnergyAustralia Stadium, futbolo stadionas, kurio talpa 26 000 žiūrovų.
* Newcastle International Sports Centre

## Klimatas

## Galerija

Image:NewcastleBeaches.jpg|Paplūdimiai
Image:Newcastle, Australia aerial.jpg|Miesto nuotrauka
Image:Ccc_Newcastle.jpg|Kristaus Katedra
Image:NewcastleKnights.jpg|*Energy Australia* stadijonas
Image:NewcastleBusInterchange.JPG|Autobusų stotis
Image:NewcastleRailwayStation1.JPG|geležinkelio stotis


## Nuorodos
* Newcastle City Council (anglų k.)
Kazys Preikštas

**Kazys Preikštas** (1912 m. spalio 9 d. Joniškyje – 2005 m.) – lietuvių dailininkas, grafikas.

1955 m. baigė Lietuvos valstybinį dailės institutą, grafikos katedrą. Nuo 1959 m. dalyvavo dailės parodose. Nuo 1960 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narys.

Dirbo lakštinės grafikos ir plakato srityse. LDM saugomi darbai: iliustracija Žemaitės apsakymui „Petras Kurmelis“, „Rudeniop“, „Takas“, „Pavasarėjant“ (visi iš ciklo „Vilniaus apylinkės“, 1959), „Beginkliai (1941–1944)“ (1961).

## Šaltiniai