open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Račkiškės dvaras

**Račkiškės dvaras** – buvęs dvaras Račkiškėje (dabar Bogutiškės kaimo dalis), Švenčionių rajono savivaldybėje. Dvarvietė kaip archeologinis objektas 2006 m. įrašyta į Kultūros vertybių registrą (unikalus kodas ).

Dvaras Račkiškėje stovėjo nuo XV a. iki XX a. Iki 1863 m. sukilimo dvaras priklausė Čechovičiui, kuris už dalyvavimą sukilime caro valdžios buvo ištremtas į Sibirą, pats dvaras konfiskuotas. Gustavas ir Ignas Čechovičiai buvo sukilėlių būrių organizatoriai ir vadai.

Dvaro pastatų būta tik medinių. Ant dvarvietėje esančios kalvos aukščiausios vietos rastos požeminės krosnies liekanos, primenančios alaus virimo bravorą. Dvarvietės teritorija buvo netaisyklingo apskritimo formos. Išlikę pietrytinėje pusėje perimetrą žymintys medžiai, ąžuolais ir liepomis apsodinta įvažiavimo alėja.

2003–2004 m. tiesiant dujotiekį atlikti archeologiniai kasinėjimai. Nustatytas 20–60 cm storio archeologinis sluoksnis su medinių pamatų bei krosnių liekanomis, rasta archeologinių radinių: puodyninių ir plokštinių koklių, buitinės keramikos šukėmis, stiklo ir metalinių dirbinių dalimis.

## Šaltiniai
Damba

**Damba** (iš  'užtvanka') – hidrotechninis statinys, kuriuo, nepertvėrus vandens tėkmės, sudaroma patvanka.

Senovės Egipte palei kairįjį Nilo krantą buvo įrengta dambų virtinė; ji tęsėsi daugiau nei 966 km (nuo Asvano iki Viduržemio jūros). Panašių hidraulinės inžinerijos projektų būta ir Mesopotamijoje bei Senovės Kinijoje.

Dambos paskirtis – saugoti gyvenvietes, pramonės įmones ir žemės ūkio naudmenas nuo potvynių. Ji pakelia vandens telkinių ar upių krantus, kad neužsemtų svarbių teritorijų, taip pat sulaikomi pratekančio vandens nešmenys ir nuosėdos.

Dambos skirstomos pagal vietą, kurioje įrengiamos (žuvų tvenkinių, hidroakumuliacinių elektrinių) ir funkcijas (upių vagotvarkos ir apsauginės dambos).

## Šaltiniai
Notigalės telmologinis draustinis

**Notigalės telmologinis draustinis** – valstybinis gamtinis draustinis Lietuvoje, Rokiškio ir Kupiškio rajonuose, 3,5 km į pietvakarius nuo Kazliškio. Apima Notigalės ir Salagalio pelkes. Įsteigtas 1974 m.

Draustinis įsteigtas siekiant išsaugoti stambų pelkėtų masyvų kompleksą Vidurio Lietuvos žemumoje, jo augalų bendrijas ir gyvūniją. Ežerinės kilmės plynraistėje aukštapelkėje tyvuliuoja 7 ežerai (Notigalės ežeras, Apaščios ežeras, Ašakinis, Bedugnis, Varlinis, Ešerinis, Kulio ežeras). Draustinyje gausu spanguolių, daug vaivorų, viržių, auga tekšės. Čia galima sutikti juodųjų gandrų, tetervinų, dirvinių sėjikų, plėšriųjų medšarkių, briedžių, šernų, stirnų. Draustinis yra Natura 2000 objektas, apima aktyvių aukštapelkių, tarpinių pelkių ir liūnų, vakarų taigos, natūralių distrofinių ežerų bei pelkinių miškų buveines, ūdrų veisimosi vietas.

## Šaltiniai
NGC 188

**NGC 188** (arba ***Caldwell 1***) – padrikasis spiečius, esantis Cefėjo žvaigždyne. Nuo Žemės nutolęs daugiau nei 5400 šviesmečių. Objekto regimasis ryškis – 8,1. Spiečiaus spindulys – 11,8 šviesmečio.

NGC 188 spiečių 1831 m. lapkričio 3 d. atrado John Herschel.

Padrikųjų spiečių žvaigždės laikui bėgant tolsta viena nuo kitos, tačiau NGC 188 atveju yra kitaip. Šis spiečius yra pernelyg toli nuo galaktikos branduolio, kad suirtų dėl galaktikos gravitacinio poveikio. Spiečiaus amžius siekia bent 6,8 mlrd. metų, tai vienas seniausių (ar apskritai seniausias) aptiktų padrikųjų spiečių.

NGC 188 spiečiuje yra maždaug 120 žvaigždžių. Stebėjimai parodė, kad šiame spiečiuje esama mėlynųjų atsilikėlių, viena karšta subnykštukė, dvi „geltonosios atsilikėlės“ (*yellow stragglers*), taip pat gali būti baltųjų nykštukių.

Šis spiečius yra taip arti šiaurinio dangaus poliaus, kad visuomet esti virš horizonto (žiūrint iš bet kurios Šiaurės pusrutulio vietos). NGC 188 matomas netoli Šiaurinės žvaigždės.

## Išnašos
FK Gintaras (1970)

**FK Gintaras** – buvęs Lietuvos futbolo klubas iš Palangos.

## Istorija
### Palangos miesto futbolo istorija 1957–2005 m.
Pirmasis klubas Palangoje radosi 1957 m. ir vadinosi „Nemunas“. 

Paskui komandos pavadinimai dažnai kito: 1960 m. – Palangos „Statybininkas“, 1965 m. – Palangos „Statyba“, 1966 m. – Palangos „Naglis“, 1968 m. – Palangos „Ker“. 

1970 m. – komanda pavadinta Palangos „Gintaro“ pavadinimu, kuri žaidė įvairiose Lietuvos varžybose. Tuo metu klubas priklausė Palangos miesto Sporto komitetui. Tai buvo miesto komanda. Klubui vadovavo dabar jau miręs Romas Klimavičius, kuris pats žaidė, treniravo kitus žaidėjus bei rūpinosi administraciniais klubo reikalais.

Nuo 1991 m. iki 1997 m., „Gintaro“ komanda varžėsi III lygoje, nuo 2001 m. – II lygoje, tačiau 2005 m. komanda buvo išformuota.

### 2010–2020 m.
Palangos miesto futbolo istoriją dalinasi dar vienas klubas – FK Palanga. Klubas egzistavo tarp 2010–2020 m., ir nebuvo susijęs nei su senuoju „Gintaru“, nei su atkurtuoju „Gintaru“. FK Palanga pretendavo į miesto futbolo istorijos tęstinumą, ir 2018 m. net buvo pakeitusi logotipą su įrašu „1957 m.“

## Sezonai

|}
|}

## Treneriai
* Romas Klimavičius
* Romas Zubernis

## Taip pat skaitykite
* FK Palanga
* FK Gintaras Palanga
* FK Gintaras Klaipėda

## Šaltiniai

## Nuorodos
Victor Golas

**Viktoras Hugas Mateušas Golašas** (; g. 1990 m. gruodžio 27 d.) – iš Brazilijos kilęs futbolininkas, žaidžiantis vartininko pozicijoje. Turi Brazilijos ir Lenkijos pilietybes. Žaidė Lietuvoje, atstovavo „Panevėžio“ klubui.

## Karjera
Žaidė įvairiuose klubuose Brazilijoje ir Portugalijoje, Kosove, Bulgarijoje.

### FK Panevėžys
2021 m. vasarą tapo „Panevėžio“ klubo nariu. Su žaidėju „Panevėžio“ klubas pasirašė sutartį iki 2021 m. sezono pabaigos. Rungtyniaus 32 numeriu pažymėtais marškinėliais. Kadangi klubas dalyvauja Europos turnyre, klubo vadovybė nusprendė įsigyti daugiau patirties turintį žaidėją.

2021 m. birželio 27 d. žaidė Panevėžys B ekipoje ir Pirmos lygos rungtynėse prieš FK Jonava užsidirbo raudoną kortelę. 80 min. pašalintas iš aikštės, o rungtynes rezultatu 1:0 laimėjo varžovai iš Jonavos.

2021 m/ liepos 1 d. debiutavo A lygos rungtynėse prieš DFK Dainava, kurias panevėžiečiai laimėjo rezultatu 2:1.

2021 m. rugpjūčio 13 d. rungtynėse prieš „Bangos“ klubą 53 min. sėkmingai atrėmė 11 metrų baudinį, kurį mušė Simonas Urbys. Vėliau ne kartą gelbėjo nuo pavojingų Urbio išpuolių, tačiau per pridėtą laiką baudos smūgiu Simonas Urbys vis tik įmušė. Galutinis rungtynių rezultatas 3:1.

2022 m. sausio 19 d. tapo žinoma, kad žaidėjas grįžo į gimtinę (Brazilija) ir atstovaus „Rio Claro“ klubui.

## Statistika
; A lygos ir Pirmos lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  rungtyniavo A lygoje;

## Laimėjimai
; **su [[FK Panevėžys]]**
* **LFF taurės finalininkas**: 2021 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* Soccerway
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* zerozero.pt
Trūdai (reikšmės)

**Trūdai** gali reikšti:

* Trūdai – kaimas Švenčionių rajone, Lietuvoje;
* Trūdai – kaimas Ignalinos rajone, Lietuvoje.
Alojos telmologinis draustinis

**Alojos telmologinis draustinis** (arba *Alejos telmologinis draustinis*) – valstybinis gamtinis draustinis Lietuvoje, Kupiškio rajone, 5,5 km į rytus nuo Subačiaus miestelio, Gojaus miške. Apima Alejos (Alojos) ežerą ir pelkę. Įsteigtas 1974 m.

Draustinis įsteigtas siekiant išsaugoti natūralią Alojos pelkę. Draustinis yra Natura 2000 objektas, apima tarpinių pelkių ir liūnų bei pelkinių miškų buveines.

## Šaltiniai
Iženo telmologinis draustinis

**Iženo telmologinis draustinis** – valstybinis gamtinis draustinis Lietuvoje, Kupiškio rajone, 3 km į rytus nuo Šimonių, Šimonių girios šiaurėje, tarp Paižinio, Lipkiškių ir Malvinavos. Apima Iženo pelkę ir Iženo ežerą. Įsteigtas 1974 m.

Draustinis įsteigtas siekiant išsaugoti Vakarų aukštaičių prieškalvėms būdingą Iženo pelkinį kompleksą. Pradžioje įkurtas kaip botaninis draustinis-spanguolynas. Vyrauja pušynai. Jame peri juodasis gandras, gervės, erelis rėksnys, auga gausūs spanguolynai. Įrengtas pažintinis takas.

## Šaltiniai
Kepurinės telmologinis draustinis

**Kepurinės telmologinis draustinis** – valstybinis gamtinis draustinis Lietuvoje, Kupiškio rajone, 5 km į šiaurės rytus nuo Šimonių, 1,5 km į pietus nuo Juodpėnų. Apima Kepurinės pelkę ir Kepurinio ežerą. Įsteigtas 1988 m.

Draustinis įsteigtas siekiant išsaugoti Vakarų aukštaičių prieškalvėms būdingą aukštapelkės kompleksą, turintį didelę botaninę ir zoologinę vertę. Didžiąją teritorijos dalį sudaro aukštapelkė ir miškai. Beveik pusėje ploto vyrauja pušynai, kiek mažiau
yra eglynų, apie šeštadalį ploto užima beržynai. Randamos 9 Raudonosios knygos paukščių rūšys. Draustinis yra Natura 2000 objektas – saugomos natūralių distrofinių ežerų, aktyvių aukštapelkių, vakarų taigos, tarpinių pelkių ir liūnų, pelkinių miškų buveinės, ūdrų, auksuotųjų šaškyčių veisimosi vietos.

## Šaltiniai
Archegonė

**Archegonė** ( – 'pradžia' + *gonē* – 'gimimas, atsiradimas') – augaluose (samanose, sporiniuose induočiuose, kai kuriuose plikasėkliuose) esantis gametofito fazės moteriškas lytinis organas, kuriame susidaro kiaušialąstė. Tai kolbos formos kūnelis, kuris sudarytas iš apatinės praplatėjusios dalies – pilvelio (*venter archegonii*), susiaurėjusios viršutinės dalies – kaklelio (*stilidium archegonii*) ir viršūninės dalies vadinamos žiotimis (*stomium archegonii*). Iš stambios sterilios ląstelės susidaro išorines archegonių sieneles. Nejudri lytinė gameta – kiaušialąstė, arba oogonė (*oosphaera*) susidaro archegonės pilvelyje. Ją apvaisinus spermatozoidams, susidaro naujos kartos archegoninis augalas.
Lytinio proceso metu archegoninių augalų nejudrią, didelę, turinčią nemažai atsarginių maisto medžiagų kiaušialąstę apvaisina judrus, nedidelis spermatozoidas. Šis lytinis procesas vadinamas oogamija, kuri yra pažangiausia augalų lytinio dauginimosi forma dėl nejudrios kiaušialąstės ir žiuželiuoto spermatozoido, kuriam judėti reikalinga drėgna terpė.

Samanų archegonė atstoja augalo moterišką reprodukcinį organą. Pataisūnų, šertvūnų, asiūklūnų archegonės sutelktos plokštelės ar gniužulo pavidalo gametofituose, kurie susidaro sudygus sporoms.

*Splachnobryoides flaccidum* archegoniniai augalai turi archegones, pasiskirsčiusias atskirai išilgai stiebo, o ne galinėse galvutėse, kaip dažniausiai yra įprasta samanoms. Archegonės vystosi akropetališkai, augale jų vidutiniškai būna apie 10–15.

## Šaltiniai
Vainiškio pedologinis draustinis

**Vainiškio pedologinis draustinis** – valstybinis gamtinis draustinis Lietuvoje, Kupiškio rajone, 5 km į šiaurės rytus nuo Kupiškio, 4 km į pietvakarius nuo Vainiškių, Mirabelio miške. Įsteigtas 1988 m.

Draustinis įsteigtas siekiant išsaugoti Nemunėlio–Nevėžio aukštupių lygumos velėninius jaurinius glėjinius priemolio dirvožemius. Teritoriją dengia miškas (drebulynai, beržynai). Draustinis yra Natura 2000 objektas – saugomos pelkėtų lapuočių miškų, plačialapių ir mišrių miškų, aliuvinių miškų, žolių turtingų eglynų, melvenynų buveinės.

## Šaltiniai
Prūsagalės geomorfologinis draustinis

**Prūsagalės geomorfologinis draustinis** – valstybinis gamtinis draustinis Lietuvoje, Kupiškio rajone, tuoj į pietus nuo Alizavos, Prūsagalės apylinkėse. Įsteigtas 1988 m.

Draustinis įsteigtas siekiant išsaugoti Pyvesos senslėnio fragmentą su raiškia fliuvioglacialinių
protakų sistema.

## Šaltiniai
Lėvens kraštovaizdžio draustinis

**Lėvens kraštovaizdžio draustinis** – valstybinis gamtinis draustinis Lietuvoje, Kupiškio rajone, apima Lėvens slėnį nuo Kupiškio iki Akmenių. Įsteigtas 1992 m.

Draustinis įsteigtas siekiant išsaugoti raiškų Lėvens fliuvioglacialinio senslėnio kraštovaizdį su
gamtos ir kultūros paminklais (Stirniškių piliakalnis, Palėvenės akmuo, Buivėnų kapinynas, Noriūnų dvaras, Palėvenės dvaras, Akmenių vandens malūnas ir kt.). Draustinis yra Natura 2000 objektas – saugomos eutrofinių aukštųjų žolynų, aliuvinių pievų, šienaujamų mezofitų pievų, aliuvinių miškų, paupių guobynų buveinės, ūdrų veisimosi vietos.

## Šaltiniai
NGC 4236

**NGC 4236** (arba ***Caldwell 3***) – skersinė spiralinė galaktika, esanti Slibino žvaigždyne. Nuo Žemės nutolusi apie 11,7 mln. šviesmečių, objekto regimasis ryškis – 9,6. Galaktikos disko skersmuo siekia 76 000 šm. Teigiama, kad ši galaktika priklauso Didžiųjų Grįžulo Ratų galaktikų grupei, į kurią įeina mažiausiai 34 galaktikos.

Pirmasis NGC 4236 galaktiką aptiko britų astronomas William Herschel; tai jis padarė 1793 m. balandžio 6 d.

Nepaisant galaktikos blyškumo, jei dangus pakankamai tamsus, ją galima pamatyti nedideliu teleskopu. Visgi, norint pamatyti detalesnį galaktikos vaizdą, reikalingi dideli teleskopai. Žiūrint iš Šiaurės pusrutulio, aukščiausiai danguje NGC 4236 būna pavasarį. Rudenį galaktika matoma ir iš šiaurinių Pietų pusrutulio platumų (galaktika matoma žemai danguje, tad sąlygos ją stebėti ne tokios palankios).

## Išnašos
Buožių geologinis draustinis

**Buožių geologinis draustinis** – valstybinis gamtinis draustinis Lietuvoje, Kupiškio rajone, 2 km į šiaurės rytus nuo Salamiesčio, piečiau Buožių kaimo. Įsteigtas 1988 m.

Draustinis įsteigtas siekiant išsaugoti ledyno paliktą riedulyną. Draustinis yra Natura 2000 objektas – saugomos rūšių turtingų smilgynų buveinės.

## Šaltiniai
Claudia Koll

**Klaudija Kol** (; g. 1950 m. balandžio 21 d. Romoje) – italų aktorė.

## Biografija
Klaudija debiutavo epizodiniu vaidmeniu TV seriale „Una donna tutta sbagliata“ 1988 m. Po dar kelių nedidelių vaidmenų 1992 m. ji atliko pagrindinį vaidmenį Tinto Brass erotiniame filme „Visos moterys taip daro“, vėliau sėkmingai vaidino teatre ir televizijoje.

1995 m. Klaudija buvo viena iš Sanremo muzikos festivalio vedėjų.  

Nors vaikystėje buvo auklėjama katalikiškai, aktorė ilgą laiką buvo palikusi Bažnyčią. Apie 2000 m. ji vėl atsivertė į katalikų tikėjimą ir ėmė aktyviai dalyvauti įvairiuose renginiuose, keliauti po šalį, kviesdama jaunus žmones grįžti prie tikėjimo.

## Dalinė filmografija

* Orlando sei (1989)
* Visos moterys taip daro (1992)
* Miracolo italiano (1994)
* Uomini sull'orlo di una crisi di nervi (1995)
* Linda e il brigadiere (1997-98, serialas)
* Cucciolo (1998)
* Valeria medico legale (2000-02, serialas)
* Amiche (2004, serialas)
* Una cosa in mente - San Giuseppe Benedetto Cottolengo (2005)
* Io non lo so (2007)
* Petali di rosa (2007)
* Isabella De Rosis, vita di amore (2011)
* Il tempo delle mimose (2012)

## Nuorodos

* IMDb profilis

## Šaltiniai
Vaikinas iš kaimo

**Vaikinas iš kaimo** () – 1984 m. sukurtas filmas, rodytas Venecijos kino festivalio itališkų komedijų retrospektyvoje 2010 m.

## Turinys

40-ies sulaukęs Artemijus nusprendžia pakeisti gyvenimą ir išvažiuoti iš kaimo, kur dideliame name gyveno kartu su mama. Atvykęs į Milaną, jis apsistoja pas pusbrolį, kuris prisistato esąs verslininkas, nors iš tiesų verčiasi atiminėdamas iš moterų rankines. Artemijui toks „verslas“ nepatinka ir jis nusprendžia rasti moterį, kurios rankinę pats padėjo pagrobti. Taip jis susipažįsta su Andžela: nuolat neturinčia laiko ir visur skubančia moterimi, kurią iš karto įsimyli. Jiedu susidraugauja, tačiau Artemijui niekaip nesiseka rasti darbo, o Andžela neturi laiko asmeniniams santykiams. Jis visais būdais stengiasi įsitvirtinti mieste, tačiau motinos atsiųsti pinigai baigiasi, o Andžela negali apsispręsti dėl bendros ateities. Galiausiai Ambrozijus nusprendžia grįžti namo, kur jo laukia motina ir jį įsimylėjusi mergina Marija Roza.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Renato Pozzetto – Artemijus
* Clara Colosimo – jo motina
* Donna Osterbuhr – Anžela 
* Sandra Ambrosini – Marija Roza 
* Massimo Serato
* Enzo Cannavale
* Massimo Boldi

## Šaltiniai
Venecija, mėnulis ir tu

**Venecija, mėnulis ir tu** () – 1958 m. režisieriaus Dino Risi sukurta komedija.

## Turinys

Gondoljeras Bepas turi didžiulį pasisekimą tarp moterų. Jo sužadėtinė Nina nuolat kelia pavydo scenas ir vis grasina pabėgti ir ištekėti už katerio vairuotojo Tonio, jau ne vienerius metus laukiančio Ninos apsisprendimo. Situacija paaštrėja, kai į Veneciją atvyksta dvi amerikietės Natali ir Žaneta, kurios abi įsimyli Bepą, tačiau slepia tai viena nuo kitos. Kai šiam galų gale pavyksta judviejų atsikratyti, abi moterys slapta grįžta, tikėdamos išsivežti Bepą su savimi. Galiausiai Nina nebeišlaiko ir pareiškia tekėsianti už Tonio.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Alberto Sordi – Bepas
* Marisa Allasio – Nina
* Nino Manfredi – Tonis
* Ingeborg Schoner – Natali
* Niki Dantine – Žaneta
* Riccardo Garrone
* Giuliano Gemma
* Anna Campori
* Dina De Santis

## Šaltiniai
Antropophagus

**Antropophagus** – 1980 m. režisieriaus Joe D‘Amato sukurtas siaubo filmas. Filmas tapo kultiniu.

## Siužetas

Grupė užsieniečių studentų ketina surengti iškylą jachta Egėjo jūroje. Uoste jie susipažįsta su Džiuli – mergina, kuri prašo ją nugabenti į vieną iš salų, kurioje ji dirba aukle pas ten gyvenančius žmones. Šie sutinka, tačiau kelionėje viena iš merginų, burdama Taro kortomis, pamato kažką, kas ją labai išgąsdina.

Saloje turistai nustemba neradę jokių žmonių. Kol jie apžiūri salą ir miestelį, jų jachta su likusia šioje nėščia mergina Mege, nuplaukia nuo kranto. Nusprendę palaukti potvynio, jie apsistoja Džiuli šeimininkų name, kur randa tik jos globotinę, aklą merginą Henrietą. Pastaroji įbauginta kalba apie kažkokį žmogų, kvepiantį krauju, kuris nužudė ir jos tėvus, ir kitus miestelio gyventojus.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Tisa Farrow – Džiuli
* Saverio Vallone – Endis
* George Eastman – žudikas
* Serena Grandi – Megė
* Margaret Mazzantini – Henrieta
* Zora Kerova – Kerol 

Aktorės Serena Grandi ir Margaret Mazzantini, kurioms tai buvo vieni pirmųjų vaidmenų kine, titruose pažymėtos atitinkamais pseudonimais *Vanessa Steiger* ir *Margaret Donnelly*. 

## Šaltiniai
Amoralus dėdė

**Amoralus dėdė** () – 1989 m. Italijoje sukurta komedija.

## Turinys

Ramų Rikardo gyvenimą sujaukia pranešimas apie ligoninėje atsidūrusį seniai nematytą dėdę Luką. Pastarasis, nepaisant garbaus amžiaus, vis dar elgiasi kaip jaunuolis, kiekviena proga kabina merginas ir gyvena tik šia diena. Rikardas, turintis žmoną ir du vaikus, sunkiai priima dėdės gyvenimo būdą, tačiau čia susipykdami, čia vėl susitaikydami, jie tampa artimi, kaip prieš daugelį metų.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Vittorio Gassman – dėdė Luka
* Giancarlo Giannini – Rikardas
* Andrea Ferreol – Tereza
* Kim Rosi Stuart – Andrėja
* Simona Cavallari – Marina
* Stefania Sandrelli – Izabela
* Beatrice Palme
* Caterina Boratto

## Apdovanojimai
* Nastro d'argento – geriausias aktorius (V. Gassman)
* Nastro d'argento (nominacija) – geriausias režisierius (F. Brusati)
* Globo d'oro (nominacija) – geriausias filmas

## Šaltiniai
Žinutė (filmas)

**Žinutė** () – 2019 m. Rusijoje sukurtas trileris pagal to paties pavadinimo Dmitrijaus Gluchovskio romaną ir scenarijų.

## Turinys

Studentas Ilja, policininkui pakišus jam narkotikų, po 7 metų kalinimo išeina į laisvę. Ankstesnis jo gyvenimas visiškai sugriautas: motina mirė dvi dienos iki jo sugrįžimo, mergina Vera nutraukė visus santykius. Ilja visą laiką kalėjime svajojo apie susitikimą su jį įkalinusiu Piotru Chazinu. Kadangi šis nuolat kelia į soc. tinklus nuotraukas, nėra sunku rasti klubą, kuriame jis dažniausiai lankosi. Jiedu susitinka ir nors Ilja nenorėjo smurto, vyrai susikibo ir Piotras buvo nušautas iš savo paties ginklo. Išsigandęs Ilja paslepia kūną kanalizacijos šulinyje, su savimi pasiimdamas žuvusiojo ginklą ir telefoną. 

Kitą dieną Ilja sunkiai pamena praėjusios nakties įvykius, tačiau nusprendžia neatsikratyti įkalčių. Turėdamas Piotro telefoną ir gaudamas skambučius, jis pradeda bendrauti žinutėmis su šio motina, sužadėtine ir viršininku, siekdamas kuo ilgiau sudaryti įspūdį, kad Piotras tebėra gyvas. Iš ankstesnių žinučių Ilja sužino, kad Piotras planavo parduoti policijos konfiskuotus narkotikus. Ilja nusprendžia suorganizuoti šį sandėrį, gauti pinigus, už juos palaidoti motiną, o pats pabėgti į Kolumbiją.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Aleksandr Petrov – Ilja Goriunovas
* Ivan Jankovskij – Piotras Chazinas
* Kristina Asmus – Nina, Piotro sužadėtinė
* Sofija Ozerova – Vera
* Maksim Vinogradov
* Kiril Nagijev
* Elena Finogejeva
* Vladimir Kapustin

## Pagrindiniai apdovanojimai
* Auksinis erelis – geriausia aktorius (A. Petrov), geriausias antrojo plano aktorius (I. Jankovskij), geriausias montažas
* Nika – geriausias scenarijus (D. Gluchovskij)

## Šaltiniai
Andrius Konickis

**Andrius Konickis** (1956 m. kovo 14 d. Vilniuje – 2021 m. birželio 3 d. ten pat) – Lietuvos filosofas, redaktorius, rašytojas.

## Biografija
1984–1989 m. studijavo filosofiją Maskvos valstybiniame universitete. Baigęs studijas pradėjo dirbti Filosofijos, sociologijos ir teisės institute (nuo 2010 m. – Lietuvos kultūros tyrimų institutas) Šiuolaikinės filosofijos skyriaus vyresniuoju mokslo darbuotoju. 1996 m. apgynė filosofijos daktaro disertaciją tema „Oskaro Milašiaus filosofinės idėjos“. Nuo 2000 m. iki mirties buvo kultūros žurnalo „Naujoji Romuva“ vyr. redaktorius.

Svarbiausios A. Konickio mokslinių interesų kryptys buvo šiuolaikinė filosofija, filosofija ir poezija, kūrybos problema. Buvo paskelbęs kultūrologinių, filosofinių, literatūrinių darbų žurnaluose „Metai“, „Naujoji Romuva“, „Kultūros barai“, „Vilnius“, laikraštyje „Literatūra ir menas“, Rokiškio krašto kultūros žurnale „Prie Nemunėlio“.

## Apdovanojimai
* 2007 m. Literatūrinė Juozo Keliuočio premija.
* 2020 m. „Varpų“ literatūrinė premija.

## Bibliografija
### Monografijos
* ...vienintelėj iš begalybės vietų nuskirtoj. Oskaro Milašiaus filosofinės idėjos. – Vilnius: Lietuvos filosofijos ir sociologijos institutas, 1996, 196 p., ISBN 9986523281.
* Pirmiausia nubusti... Filosofiniai etiudai. – Vilnius: Naujoji Romuva, 2006, 336 p., ISBN 9955976829.
* Iš meilės išminties meilei. Filosofai neprofesionalai Lietuvos filosofijos kontekste. – Vilnius: Naujoji Romuva, 2017, 200 p., ISBN 9786098035506.
* Žinija kaip vertybė ir vertybės žinijoje. – Vilnius: Naujoji Romuva, 2017, 167 p., ISBN 9786098035490.

### Vertimai
* Ryszard Legutko. Tolerancija. – Vilnius: Kronta, 2006, 262 p. (Atviros Lietuvos knyga), ISBN 9955595760.
* Yves Plasseraud. Mažumos. – Vilnius: Apostrofa, 2006, 196 p., ISBN 9955605227 (su A. Krančiuku).
* Juozapas A. Herbačiauskas. Lietuvos atgimimas lenkiškosios idėjos atžvilgiu. – Vilnius: Regnum, 2001, 69 p., ISBN 9986494532.

### Moksliniai straipsniai
* Философия любви влюбленного философа, Личность, ценности, границы в фокусе философии И. Канта, М. М. Бахтина и Л. П. Карсавина / Personality, Values, Borders in I. Kant, M. Bakhtin and L. Karsavin’s philosophy, Мурманск: Мурманский арктический государственный университет, 2016, с. 48–54, ISBN 9785422202997.
* Tradicinė krikščionybė – ko gero, sąmoningumo destrukcijos veiksnys. – Naujoji Romuva, 2013, Nr. 4, p. 61–69. ISSN 1392-043X.

## Šaltiniai
Erika Marozsan

**Erika Marožan** (; g. 1972 m. rugpjūčio 3 d. Ujfeherte) – vengrų aktorė.

## Biografija
Erika yra baigusi Budapešto teatro ir kino akademiją 1995 m. Prieš tai ji mokėsi groti fortepionu ir lankė šokių mokyklą.

Būdama 17, ji debiutavo TV filme „Béketárgyalás, avagy az évszázad csütörtökig tart“. 2006 m. ji atliko pagrindinį moters – žydaitės Chajos – vaidmenį Audriaus Juzėno filme Vilniaus getas (Erikos močiutė iš motinos pusės buvo žydė)
.

Kiti žymesni Erikos vaidmenys: JAV TV trileris „Sniper 2“ (su Tom Berenger) (2002), drama „Feast of Love“ (su Morgan Freeman) (2007), veiksmo filmas „Hercules“ (su Dwayne Johnson) (2014). 

2001 m. sukurtas JAV ir Vengrijos trumpo metražo filmas „One Day Crossing“, kuriame Erika atliko pagrindinį vaidmenį, buvo nominuotas Oskarui.

## Dalinė filmografija
* Sniper 2 (2002)
* Vilniaus getas (2006)
* Feast of Love (2007)
* Jude Suss: Rise and Fall (2010)
* Sources of Life (2013)
* Hercules (2014)

## Nuorodos

* IMDb profilis

## Šaltiniai
Beatričė Senči (filmas)

**Beatričė Senči** () – režisieriaus Lucio Fulci 1969 m. sukurta istorinė drama, paremta tikrais įvykiais apie kilmingą aristokratę, organizavusią savo despoto tėvo Frančesko Senči nužudymą ir už tai nubaustą mirties bausme. Pats režisierius filmą vadino vienu mėgstamiausių savo darbų.

## Siužetas

1599 m., Roma. Senči šeima sulaukia nuosprendžio: už Frančesko Senči nužudymą jo žmona, duktė ir vyresnysis sūnus nuteisiami mirties bausme, tuo tarpu jauniausias sūnus po įkalinimo turės būti išsiųstas į vergiją. Vėliau filmo veiksmas vyksta atskirais praeities įvykių epizodais.

Frančesko Senči, turtingas aristokratas, ciniškas tironas, kurio nekenčia visi, taip pat ir jo paties šeima. Jo duktė, paauglė Beatričė, nori persikelti į vienuolyną, nes tik taip tikisi pabėgti nuo tėvo. Šis, sužinojęs apie dukters ketinimus, uždaro ją rūsyje ir grasina, jog čia ji praleis visą likusį gyvenimą.

Dėl konflikto su popiežiumi Frančesko Senči netenka dalies valdų bei priverstas metams išvykti iš Romos. Jo namuose tarnaujantis Olimpijus tampa Beatričės meilužiu. Jos paakintas, jaunuolis nusamdo ispaną žudiką ir, sulaukęs tinkamo momento, kartu nužudo Frančesko, o kūną išmeta per balkoną. 

Tyrėjai nepatiki nelaimingo atsitikimo versija ir suima Olimpijų. Po kankinimų jis prisipažįsta, kad Beatričė ir visa šeima žinojo apie nužudymą ir padėjo. Ispanas nesėkmingai bando pabėgti ir nužudomas kareivių.

Akistatoje su Beatriče Olimpijus išsižada savo parodymų ir vienas prisiima kaltę. Netikėdami juo, inkvizitoriai ketina pratęsti kankinimus, tačiau šis miršta. Tuomet kankinti pradedama Beatričė. Ši viską neigia, tačiau kai sužino, jog po jos eilė ateis kitiems šeimos nariams, viską prisipažįsta. Nors ji ir pasakoja, kad tėvas vertė šeimą švęsti dviejų savo sūnų mirtį (nes nereikės jų maitinti), o vėliau ją pačią išprievartavo, teismas pasmerkia visą šeimą myriop.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Adrienne La Russa – Beatričė Senči
* Tomas Milian – Olimpijus Kalvetis
* Georges Wilson – Frančesko Senči
* Mavie – Lukrecija, Beatričės pamotė
* Antonio Casagrande – Džiakomas Senči
* Umberto D‘Orsi – inspekorius
* Pedro Sanchez
* Giuseppe Fortis

## Išnašos

## Šaltiniai
*
Loredana Cannata

**Loredana Kanata** (; g. 1975 m. liepos 14 d. Džaratanoje) – italų aktorė.

## Biografija
Loredana gimė Sicilijoje esančio Ragūzos provincijos Džaratanos miestelyje. Studijavo aktorystę ir vaidino įvairiuose teatro spektakliuose. Kine debiutavo 1999 m. pagrindiniame vaidmenyje erotinėje dramoje „La donna lupo“.

Daugiausia vaidina teatre. Kine filmavosi pas tokius režisierius kaip Tinto Brass („Senso 45“), Ferzan Ozpetek („Neapolis po šydu“, „Magnifica presenza“, „La dea fortuna“), Paolo Sorrentino („Youth“). 2005-06 m. dalyvavo TV šokių projekte „Strictly Come Dancing“. 

## Dalinė filmografija
* La donna lupo (1999)
* Maestrale (2000)
* Ustica - Una spina nel cuore (2001)
* Gabriel (2001)
* Senso '45 (2002)
* Sotto gli occhi di tutti (2003)
* Un mondo d'amore (2003)
* Albakiara - Il film (2008)
* Magnifica presenza (2012)
* Youth - La giovinezza (2015)
* Metti una notte (2017)
* Neapolis po šydu (2017)
* Non è vero ma ci credo (2018)
* La dea fortuna (2019)

## Nuorodos

* IMDb profilis

## Šaltiniai
Patrizia Gori

**Patricija Gori** (; g. 1950 m. sausio 1 d. Romoje) – italų aktorė.

## Filmografija

* Il prete sposato (1971)
* Rugantino (1973)
* Il re della mala (1973)
* L'eredità dello zio buonanima (1974)
* Tie, kurie viską sprendžia (1974)
* L'educanda (1975)
* Le dolci zie (1975)
* Emanuelle e Françoise (Le sorelline) (1975)
* Calore in provincia (1975)
* Un urlo dalle tenebre (1975)
* Roma drogata la polizia non può intervenire (1975)
* Stangata in famiglia (1976)
* Le due orfanelle (1976)
* Slopinimas (1976)
* I vizi morbosi di una governante (1977)
* La sorprendente eredità del tontodimammà (1977)
* Perversion (1977)
* Fraulein Kitty (1977)
* La guerra dei robot (1978)
* Il commissario Verrazzano (1978)
* La calda bestia di Spilberg (1978)
* Belli e brutti ridono tutti (1979)
* Gamines à tout faire (1979)
* Un uomo da ridere (1980, mini serialas)
* L'assassino ha le ore contate (1981, serialas)
* Le professeur Raspoutine (1982)

## Nuorodos

* IMDb profilis

## Šaltiniai
Mėlynoji atsilikėlė (žvaigždė)

**Mėlynoji atsilikėlė** () – kamuolinio ar padrikojo žvaigždžių spiečiaus žvaigždė, kuri yra ryškesnė ir „mėlynesnė“ nei šio spiečiaus pagrindinės sekos posūkio taškas. Jos yra daug šviesesnės ir karštesnės nei turėtų būti pagal savo amžių. Sekdamos įprastiniu žvaigždės gyvenimo ciklų, šios žvaigždės seniai turėtų būti atšalę ir tapę raudonosiomis milžinėmis, panašiai kaip greta stebimos jų kaimynės. Vietoje to, „atsilikėlės“ atrodo lyg jaunos žvaigždės, maždaug perpus jaunesnės nei iš tiesų yra. Žvaigždės taip pavadintos dėl stebėtinai atrodančio „vėlavimo“ savo senėjime.

## Atsiradimo priežastis
Tokios žvaigždės atsiranda susiduriant ar arti prasilenkiant dviem paprastoms žvaigždėms. Atsilikėlė yra arba iš dviejų susidariusi viena žvaigždė, arba toji, į kurią prasilenkiant nutekėjo nemažai kitos žvaigždės masės. Dėl tos pačios priežasties mėlynosios atsilikėlės vidutiniškai yra masyvesnės nei kitos spiečiaus žvaigždės. Tankiausiuose spiečiuose maždaug viena iš 100 žvaigždžių anksčiau ar vėliau arti prasilenkia su kita. Tų prasilenkimų greitis paprastai gana nedidelis (ketvirtis Saulės kosminio greičio). Gali būti, jog susidūrimo keliu atsiradę atsilikėlės turi du nesusijungusius žvaigždžių branduolius, apsuptus bendro dujų kokono.

## Alternatyvios hipotezės
Atsilikėlės negali būti tiesiog daug jaunesnės už kitas spiečiaus žvaigždes, nes sename spiečiuje nebėra pakankamai dujų ir dulkių naujoms žvaigždėms susiformuoti. Panaši į mėlynąją atsilikėlę žvaigždė taip pat susidarytų gerai sumaišant paprastos žvaigždės sluoksnius, ir taip į branduolį patenkant daugiau kuro iš išorinių sluoksnių. Šitaip gali įvykti dviem žvaigždėms prasilenkiant labai arti, dėl potvyninių jėgų, net jei medžiaga tarp žvaigždžių ir nenuteka.

## Šaltiniai
Jūratė Noreikienė

**Jūratė Noreikienė** (1959 m. liepos 14 d. Telšiuose – 2004 m. rugpjūčio 21 d. Vilniuje) – Lietuvos medikė ir politinė veikėja.

## Biografija

1977 m. baigė Vilniaus 41-ąją vidurinę mokyklą, 1984 m. – Vilniaus universiteto Medicinos fakultetą.

1984–1997 m. Vilniaus miesto Šv. Jokūbo ligoninės akušerė-ginekologė, 1997–1999 m. – ligoninės direktoriaus pavaduotoja, 1999–2003 m. – ligoninės direktorė. 2003–2004 m. Vilniaus greitosios pagalbos universitetinės ligoninės direktoriaus pavaduotoja.

2000–2004 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narė.

1999–2003 m. Lietuvos liberalų sąjungos narė, 2003–2004 m. Liberalų ir centro sąjungos narė.

Nužudyta sutuoktinio Leono Algirdo Noreikos.

## Šaltiniai
NGC 6752

**NGC 6752** (arba ***Caldwell 93***) – kamuolinis spiečius, esantis Povo žvaigždyne. Nuo Saulės nutolęs 13 000 šviesmečių, o nuo galaktikos centro – 17 000 šviesmečių. Objekto regimasis ryškis – 5,40, regimasis skersmuo – 11 arkminučių.

Šį kamuolinį spiečių 1826 m. liepos 28 d. atrado James Dunlop (kataloge pažymėjo kaip Dunlop 295).

NGC 6752 spiečius yra Paukščių Tako galaktikos hale. Spiečiaus amžius siekia daugiau nei 10 mlrd. metų, visos šio spiečiaus žvaigždės, manoma, yra panašaus amžiaus – apie 10 mlrd. metų. Tai trečias pagal ryškumą kamuolinis spiečius (už jį ryškesni tik *[[Omega Centauri]]* ir *[[47 Tucanae]]*). Spiečiaus skersmuo siekia apytikriai 100 šviesmečių, jame esama daugiau nei 100 tūkst. žvaigždžių. Kaip parodė stebėjimai, nemaža dalis žvaigždžių, esančių netoliese branduolio, įeina į keleto žvaigždžių sistemas. Be to, stebėjimai parodė, kad esama mėlynųjų atsilikėlių – žvaigždžių, kurios atrodo pernelyg jaunos ir masyvios, kad egzistuotų kamuoliniame spiečiuje, kurio visos žvaigždės turėtų būti bent dukart senesnės už Saulę.

Stebint šį spiečių Hablo kosminiu teleskopu, buvo aptikta Bedin 1 galaktika, nuo Žemės esanti 2000 kartų toliau nei NGC 6752 spiečius.

Kaip teigiama, jei dangus labai tamsus, šį spiečių įmanoma įžiūrėti plika akimi.

## Išnašos
Vaidotas Valiukevičius

**Vaidotas Valiukevičius** (g. 1981 m. gegužės 27 d.) – Lietuvos dainininkas, šokėjas, pagrindinis grupės „The Roop“ solistas.

Baigė Noreikiškių vidurinę mokyklą.

## Karjera

Karjeros pradžioje buvo grupių „Kosmo“ ir „Omega“ narys. 2005 m. pradėjo solinę karjerą (slapyvardžiu Milanno), debiutinė daina – „Nieko nereikia daugiau” (ji užėmė aukščiausias vietas įvairiuose Lietuvos radijo stočių topuose). Tų pačių metų pavasarį dalyvavo LTV laidoje „Lietuvos dainų dešimtukas“, jos pavasario sezone užėmė 1-ąją vietą. Debiutinį albumą išleido 2007 m. birželį. Kelerius metus viešai nebekoncertavo, vadovavo savo įkurtai įmonei.

2014 m. viešai debiutavo su grupe „The Roop“ (su kūriniu „Be Mine“). 2018 m. su grupe „The Roop“ dalyvavo „Eurovizijos“ atrankoje su daina „Yes, I Do“ ir užėmė trečią vietą. 2020 m. su grupe „The Roop“ laimėjo atranką į 2020 m. Euroviziją su daina „On Fire“, tačiau dėl COVID-19 pandemijos konkursas neįvyko. Po metų dar kartą laimėjo atranką į „Euroviziją“ (su daina „Discoteque“), finale užėmė 8-ąją vietą.

## Šaltiniai
2021 m. Europos šaudymo iš lanko čempionatas

**2021 m. Europos šaudymo iš lanko čempionatas** – pasaulio šaudymo iš lanko federacijos organizuotas geriausių Europos šaudymo iš lanko sportininkų čempionatas, kuris vyko gegužės 31 d. – birželio 6 d. Turkijos mieste Antalijoje.

Čempionatas taip pat buvo atranka į 2020 m. vasaros olimpines žaidynes.

## Lietuva čempionate
;Komandos

;Olimpiniai lankai

## Medalininkai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Mudrių šaltinis

**Mudrių šaltinis** – šaltinis Kalvarijos sav., Kalvarijos sen., Pliumbėnų kaimo laukuose tarp Mudrių ir Margų kaimų. Įtrauktas į saugomų Gamtos paveldo objektų sąrašą, tačiau šaltinio teritorija sulaukėjusi, apaugusi nendrėmis, karklais ir nepritaikyta lankymui.

Šaltinis yra kylančio tipo, vanduo gėlas, vidutinio kietumo, debitas apie 5 l/s. Vanduo nuteka į užpelkėjusį plotą netoli Rausvės upelio.

## Šaltiniai
Elena Santarelli

**Elena Santareli** (; g. 1981 m. rugpjūčio 18 d. Latinoje) – italų modelis, TV laidų vedėja ir aktorė.

## Biografija
Elena gimė Latinoje, augo netoliese esančiame Sermonetos miestelyje. 1988 m. ji laimėjo modelių atrankos konkursą „Elite Model Look“ ir pradėjo podiumo karjerą.

Televizijoje ji pirmiausia pasirodė kaip vedėjo asistentė viktorinoje „L‘eredita“, kurią transliavo RAI 1 televizija. Vėliau kartu su Enrico Varriale vedė sporto laidą „Stadio Sprint di Rai 2“, o 2005 m. dalyvavo garsenybių realybės šou „L‘Isola dei Famosi“ 3 sezono filmavime ir pasiekė pusfinalį. Taip pat vedė programas kanaluose MTV ir Canale 5. 

2003 m. debiutavo filme „Il pranzo della domenica“, 2007 m. vaidino TV situacijų komedijoje „Camera Cafe“.

2014–15 m. vaidino teatro spektaklyje „Quando la moglie e in vacanza“.

2019 m. išleido knygą „Una mamma lo sa“.

## Asmeninis gyvenimas
Elena yra futbolininko Ubaldo Righetti dukterėčia (jos motina Patrizia yra Righetti sesuo).
2014 m. ji ištekėjo už buvusio futbolininko Bernardo Corradi, turi 2 dukras.

## Filmografija
### Kinas, televizija
* Il pranzo della domenica (2003)
* Vita Smeralda (2006)
* Commediasexi (2006)
* Camera Café (2007-2008, serialas)
* Don Matteo (2011, serialas)
* Baciato dalla fortuna (2011)
* Se mi vuoi bene (2019)

### TV programos
* L'eredità (Rai 1, 2002-2004)
* Stadio Sprint (Rai 2, 2004-2005)
* L'isola dei famosi (Rai 2, 2005)
* IX Giochi Paralimpici invernali (Rai 2, 2006)
* BravoGrazie (Rai 2, 2006)
* Glob - L'osceno del villaggio (Rai 3, 2007)
* Total Request Live On Tour (MTV, 2007-2008)
* Total Request Live (MTV, 2007-2010)
* TRL Awards 2008 (MTV, 2008)
* Mediafriends Cup (Canale 5, 2010) 
* Kalispéra (Canale 5, 2010-2011)
* Plastik - Ultrabellezza (Italia 1, 2011)
* Arena di Verona, lo spettacolo sta per iniziare (Canale 5, 2015)
* ItaliaSì! (Rai 1, 2018-2020) 
* Sanremo Giovani a ItaliaSì! (Rai 1, 2019) 
* ItaliaSì! Giorno per giorno (Rai 1, 2020) 

## Nuorodos

* FMD profilis
* IMDb profilis

## Šaltiniai
NGC 6543

**NGC 6543** (arba **Katės akies ūkas**, ***Caldwell 6***) – planetiškasis ūkas, esantis Slibino žvaigždyne. Nuo Žemės nutolęs 3600 šviesmečių, objekto regimasis ryškis – 8,1. NGC 6543 skersmuo gana nedidelis – siekia 5 šviesmečius.

Šį objektą 1786 m. vasario 15 d. atrado astronomas William Herschel. Astronomas mėgėjas William Huggins pirmasis tyrė šio ūko spektrą; paaiškėjo, kad planetiškieji ūkai yra sudaryti iš dujų.

Tai vienas pirmųjų atrastų planetiškųjų ūkų, be to, pirmasis tirtas spektroskopiškai. Ūko nuotraukose matyti jį sudarantys koncentriniai dujų sluoksniai, dujų čiuršklės, mazgai. Kiekvienas iš šių koncentrinių žiedų yra sferinio burbulo pakraštys (medžiaga reguliariai išmetama kas 1500 metų).

Teigiama, kad palankiausios sąlygos stebėti šį ūką yra vasarą Šiaurės pusrutulyje.

## Išnašos
Šiaurės Aralo jūra

**Šiaurės Aralo jūra** (, ) – nusekusios Aralo jūros dalis, esanti Kazachstane. Nuo likusios Aralo jūros dalies atsiskyrė 1987–1988 m.

Siekiant išsaugoti bent dalį Aralo jūros, buvo pastatyta 12 km ilgio Kokaralo užtvanka (užbaigta 2005 m. vasarą). Po 7 mėnesių vandens lygis ežere pakilo 3,3 m (greičiau nei tikėtasi). Vidutinis druskingumas sumažėjo nuo 30 g/l iki 8 g/l, į ežerą sugrįžo daugiau nei 20 gėlavandenių žuvų rūšių. 2016 m. sugauta 7106 tonos žuvies, daugiausia karšių (2006 m. sugauta 1360 tonų, daugiausia plekšnių).

Ežerą maitina Syrdarjos upės vanduo; kasmet ~2,7 mlrd. m³ vandens pro Kokaralo užtvanką nuteka į pietinę Aralo jūros dalį.

Prie Aralsko miesto ežeras priartėjo apie 50 km ir yra už 20 km (2018 m. duomenimis).

## Išnašos
Vardaunia

**Vardaunia** – upelis Lietuvoje, Varėnos rajone; Merkio dešinysis intakas. Prasideda kaip ***Dainava*** pelkėse Kazimieravo kaimo apylinkėse. Teka į pietryčius, žemupyje – į pietus pro Dainavos girią. Prateka Vardaunios ežerą. Įteka Merkin 38,5 km nuo jo žiočių, ties Salovarte.

Ties Pavardauniu upelis patvenktas, sudarytas Pavardaunio tvenkinys.

Prie upelio įsikūręs Kazimieravas, Pavardaunys, Perlojos pakraščiai, Salovartė.

Upėvardis *Vardaunia* siejamas su žodžiais *virti, [[versmė|verdenė]]*.

## Šaltiniai
Bedin 1

**Bedin 1** – nykštukinė sferoidinė galaktika, esanti Povo žvaigždyne. Nuo Žemės nutolusi apie 30 mln. šviesmečių. Ši nykštukinė galaktika labai blyški (už Paukščių Taką blyškesnė apytikriai 1000 kartų). Skersmuo siekia ~3000 šviesmečių (1/30 Paukščių Tako skersmens).

Bedin 1 galaktika atrasta Hablo kosminiu teleskopu; atradimas padarytas atsitiktinai: šiuo teleskopu buvo tyrinėjamos NGC 6752 kamuolinio spiečiaus baltosios nykštukės, taip siekiant nustatyti spiečiaus amžių.

Iš kitų panašių galaktikų Bedin 1 išsiskiria tuo, kad yra labai izoliuota (artimiausia didelė galaktika, su kuria Bedin 1 gali sieti fizinis ryšys, yra NGC 6744, jas skiria 2 mln. šviesmečių), be to, ji beveik tokio pat amžiaus kaip visata – ~13 mlrd. metų. Tai viena labiausiai izoliuotų atrastų nykštukinių galaktikų.

## Išnašos
Livoninė našlaitė

**Livoninė našlaitė** (*Viola livonica*) – našlaitinių (*Violaceae*) šeimos augalas, 2003 metais aprašytas rusų botaniko Vl. V. Nikitino.

Daugiametis, 10-25 cm aukščio. Žiedai stambūs, iki 2,5 cm skersmens, mėlynai violetiniai arba mėlynai violetiniai-geltoni. Rūšis panaši į trispalvę našlaitę (*Viola tricolor* L.), ypač į jos porūšį *Viola tricolor* subsp. *ammotropha* Wittr. (sin. *Viola sabulosa* (DC.) Boreau.). Tai stabilizavęsis trispalvės našlaitės ir jai giminingos *Viola sabulosa* (dabar priskiriamos prie tos pačios rūšies porūšio *ammotropha*) hibridas, kuris atsikratė genetinės priklausomybės nuo taksonų, iš kurių kilo.

Nuo trispalvės našlaitės skiriasi daugiamete gyvenimo forma, specifiniu paplitimu pajūrio smėlynuose, siauresniais, lancetiškais lapais (trispalvės našlaitės lapai yra plačiai lancetiški, o jos porūšio *ammotropha* – siaurai lancetiški).

Auga Baltijos jūros priekrantės sausuose pušynuose ir kopose, kartais net 60-70 km atstumu nuo jūros.

Paplitusi Pabaltijyje (Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Rusijos šiaurės vakarinėje dalyje ir Kaliningrado srityje).

## Šaltiniai
FC Cartagena

**Kartachenos futbolo klubas**, o trumpai **FC Cartagena** arba **Fútbol Club Cartagena, S.A.D.** – Ispanijos futbolo klubas iš Kartachenos.

## Istorija
Įkurtas 1995 m. kaip **Cartagonova Fútbol Club**. Nuo 2020–2021 m. sezono varžėsi Segunda Division (II). 2024–2025 m. sezone tarp dvidešimt dviejų komandų liko paskutinėje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Pasiekimai
* 4 sezonai Segunda División. Geriausias iš jų 2009/10 m. užimta penktoji vieta.

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai

## Stadionas
Estadio Cartagonova buvo atidarytas 1988 m. vasario 7 d. Stadiono talpa 15 tūkst. žiūrovų, yra pilnų matmenų aikštė (105 x 68 m.); 2000 m. atlikta renovacija

1999 m. birželio 30 d. užfiksuotas lankomumo rekordas, kai rungtynes prieš Córdoba CF stebėjo daugiau nei 20 000 žiūrovų. 

2000 m. sausio 26 d. stadione žaidė Ispanijos ir Lenkijos nacionalinės rinktinės.

## Garsesni žaidėjai
: Sąraše pateikti žaidėjai, kurie aukščiausioje lygoje sužaidė per 100 rungtynių.

## Žinomesni treneriai
* Víctor Manuel Fernández
* Juan Ignacio Martínez
* Francisco Jémez
* José Murcia

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė 
* Futbolme profilis 
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
UD Logroñés

**Logronjo futbolo klubas**, o trumpai **UD Logroñés** arba **Unión Deportiva Logroñés** – Ispanijos futbolo klubas iš Logronjo.

## Istorija
Įkurtas 2009 m. kaip **Unión Deportiva Logroñés**.

2020/21 m. Segunda División buvo užimta 20 vieta iš 22 dalyvių ir ekipa iškrito į naujai sukurtą trečios pakopos lygą Primera División RFEF.

## Pasiekimai
* Vienas sezonas Segunda División ir užimta 20-oji vieta (iš 22 dalyvių).

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinių aprangų pokyčiai
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Stadionas
Estadio Las Gaunas stadiono talpa 16 tūkst. žiūrovų; yra pilnų matmenų aikštė (104 x 66 m.).

## Sudėtis
Sudėtis: 2021 m. birželio 9 d.

## Išnašos

## Nuorodos
*Oficiali klubo svetainė 
*SOCCERWAY
*Transfermarkt
USL Dunkerque

**USL Dunkerque** () – Prancūzijos futbolo klubas iš Diunkerko.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1909 m. Klubas nėra žaidęs aukščiausioje lygoje. 2020–2021 m. sezone Ligue 2 užėmė 16 vietą. 2021–2022 m. sezone liko devyniolikti ir iškrito į žemesnį divizioną.

2022–2023 m. sezoną praleido Championnat National (III pakopa), kur iškovojo antrąją vietą. Nuo 2023–2024 m. sezono varžėsi Ligue 2 (II).

## Pasiekimai
;  **[[Championnat National|National 1 / Championnat National]]:**
*  **Antroji vieta:** 2019–2020, 2022–2023 m.
;  '''Championnat de France''' '''Amateur''' / '''National 2''' / '''Championnat National 2'''
*  **Nugalėtojai (1):** 2012–2013 m.

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Sudėtis
; Pagrindinės komandos sudėtis
* Atnaujinta: 

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia „Stade Marcel-Tribut“, daugiafunkciame stadione Diunkerke, Prancūzijoje. 

## Simbolika
; Emblemos pokyčiai

USL Dunkerque emblema.png|2010–2025 m.
Vaizdas:USL Dunkerque emblema (2025).png|Nuo 2025 m.


## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

; Aprangos gamintojai
*  Adidas (nežinomi metai)
*  Macron (nežinomi metai)
*  hummel (šiuo metu)

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Pau FC

**Pau FC** () – Prancūzijos futbolo klubas iš Po.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1959 m. 2020–2021 m. sezone rungtyniavo Ligue 2 ir užėmė 14 vietą.

## Sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia geltona apranga. 

## Stadionas
Nouste Camp stadionas talpina 4 031 žiūrovus.

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę nacionalinei rinktinei
*

; Užsieniečiai
*  Henri Saivet, saugas;

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
Žemoji našlaitė

**Žemoji našlaitė** (*Viola pumila*) – našlaitinių (*Violaceae*) šeimos augalas, labai retas Centrinėje Europoje. Daugiausia žydi gegužę ir birželį.

## Aprašymas
Žolinis daugiametis augalas. Užauga iki 5-20 (25) cm aukščio. Stiebas status, dažniausiai šakotas ir visiškai plikas. Visi lapai yra panašios formos, ovalūs arba siaurai lancetiški, apie 2,5–6 cm ilgio, 0,8–1,2 cm pločio, t. y. maždaug tris-penkis kartus ilgesni už plotį. Lapo pagrindas susiaurėjęs, pleišto formos. Lapo viršūnė suapvalėjusi arba smaila, šiek tiek smulkiai karpyta. Lapkočiai yra nuo 1 iki 3 cm ilgio ir aiškiai sparnuoti. Žiedkočiai yra nuo 3 iki 8 cm ilgio, pažiedės išaugusios aukščiau žiedkočio vidurio.

Žiedai nuo 1,5 iki 2 cm ilgio, bekvapiai. Taurėlapiai yra lancetiški, smailūs ir turi kvadratinius priedus. Žiedlapiai yra pailgi, kiaušiniški, šviesiai violetinės spalvos, tamsiai gysloti. Sėklos 1,7 iki 1,9 mm ilgio.

Chromosomų skaičius yra 2n = 40.

## Buveinė ir paplitimas
Auga pelkingose pievose, dažnai kartu su griovine našlaite (*Viola stagnina*), su kuria sudaro hibridą *Viola x gotlandica* (*Viola stagnina* x *Viola pumila*). Mėgsta drėgną, daug maistinių medžiagų turinčią, humusingą, bet nekalkingą dirvą. Prieraiši aliuvinių pievų bendrijai *Cnidion dubii.*

Žemoji našlaitė paplitusi vidutinio klimato Europoje ir Vakarų Sibire. Pagrindinis paplitimo arealas užima Vengrijos lygumas, Rytų Europos ir Vakarų Sibiro stepių regionus. Lietuvoje turėtų augti, bet iki šiol nebuvo įtraukta į Lietuvos augalų sąrašus. Aptinkama kaimyninėse valstybėse, kur taip pat labai reta.

Daugelyje šalių, pavyzdžiui, Šveicarijoje, Vokietijoje, Austrijoje, Lenkijoje, rūšiai gresia išnykimas. Įtraukta į saugomų rūšių sąrašus ir Čekijoje, Bulgarijoje.

Nyksta džiūstant pievoms ir verčiant jas ariama dirva.

## Šaltiniai
Palmės karalius

**Palmės karalius** – pabaisa šumerų mitologijoje, vienas iš „nukautųjų didvyrių“; minimas šumerų *[[Lugale]]* poemoje. Tai viena iš būtybių, kurias nugalėjęs karo dievas Ninurta / Ningirsu. 

Žinių apie šią būtybę išlikę nedaug, labai mažai žinoma ir apie medžių kultą Mesopotamijoje. Teigiama, kad iš pradžių Palmės karalius galėjo būti antraeilės reikšmės vietinė dievybė, garbinta Lagašo regione. Mitas apie Ningirsu pergalę, matyt, atspindi tai, kad Palmės karaliaus kultą pakeitė Ningirsu kultas. Esama pagrindo manyti, kad Girsu jis garbintas ankstyvuoju dinastiniu laikotarpiu.

Palmės karalius ir kiti „nukautieji didvyriai“ minimi Lagašo valdovo Gudėjos; „nukautieji didvyriai“ buvo sudievinti, šventykloje paskirta vieta jiems garbinti.

## Išnašos
Miškinė našlaitė

**Miškinė našlaitė** (*Viola reichenbachiana*) – daugiametis, našlaitinių šeimos (*Violaceae*) augalas, žydintis gegužės ir birželio mėnesiais. Lietuvoje apyretis.

## Aprašymas
Žemas, 5-25 cm aukščio žolinis augalas. Šaknis trumpa, verpstės formos. Stiebas status, dažniausiai plikas, neišsišakojęs ar šiek tiek šakotas. Yra ir stiebo, ir rozetės lapų. Lapalakštis apvalus arba plačiai kiaušiniškas (ilgis 2-5 cm, plotis 1,5-3 cm), su kotu, pagrindas širdies formos, kraštas dantytas, viršūnė buka arba smaila. Žiedai po vieną ant ilgų žiedkočių, negausiai išaugančių iš stiebo. Žiedkočio viršuje yra 2 mažos pažiedės. Taurėlapiai smailūs, siaurai lancetiški. Žiedlapiai nuo rausvos iki tamsiai violetinės spalvos, apie 1,3 cm ilgio, siauri.

## Buveinė ir paplitimas
Auga mažomis grupėmis tamsiuose spygliuočių ir mišriuose miškuose. Rūšis paplitusi beveik visoje Europoje, taip pat kai kuriose Šiaurės Afrikos ir Azijos dalyse. Šiaurinė paplitimo riba eina per Latvijos vidurį. Lietuvoje sutinkama visoje šalyje, bet negausiai.

## Panašios rūšys
Panaši į daugumą kitų našlaičių su vientisos spalvos (mėlynais ar violetiniais) žiedais. Reikėtų pažymėti, kad žydėjimo metu išauga keli stiebai. Be to, yra ir stiebo, ir rozetės lapų (kai kurios rūšys turi tik rozetes arba tik stiebo lapus). Atmetus visas rūšis, kurios šių požymių neatitinka, tarp panašiausių rūšių išlieka tik Rivino našlaitė (*V. riviniana*), kurią gana lengva atskirti pagal žiedus. Miškinės našlaitės žiedo pentinas tamsiai violetinis arba mėlynas, plonas, lygus, viršūnė apskrita. Rivino našlaitės žiedo pentinas balsvas arba gelsvas, storokas, viršūnė vagota. Be to, Rivino našlaitė yra didesnė tiek ūgiu (iki 40 cm), tiek žiedais (iki 2,2 cm).

## Išnašos