open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Drobūkščiai

**Drobūkščiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Šilalės, 4 km į pietryčius nuo Kvėdarnos, 3 km į rytus nuo kairiojo Jūros upės kranto, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Pro kaimą teka Jūros intakas Skurbynas, didesnė kaimo dalis yra jo dešiniajame krante.

Drobūkščiuose yra 1930 m. statyta, o 1990 metais restauruota dviaukštė koplytėlė, o kairiajame Skurbyno krante stūkso 3,5 m aukščio ir 9,6 m apimties granitogneisas, gamtos paminklas – Drobūkščių akmuo.

## Istorija

Pirmą kartą istoriniuose šaltiniuose paminėti 1561 m. 1953–1962 m. buvo Drobūkščių apylinkės centras.

## Gyventojai


Drobūkščiai, gatvė.JPG|Pagrindinė gatvė
Drobuksciu akmuo.JPG|Drobūkščių akmuo 2007 m.


## Šaltiniai
Pečiakurka

**Pečiakurka** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Imbrado, tuoj į vakarus nuo Ilgio ežero. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,32 km, plotis – iki 0,29 km. Altitudė 151,2 m. Šiaurinis ir pietrytinis krantai aukšti, kiti – žemi, pietvakariuose pelkėti. Krantai apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu. Iš vakarų ir šiaurės supa Sviriškių miškas, kitose pakrantėse plyti pievos, krūmynai. Ežerą iš rytų į vakarus prateka prateka Č-2 upelis, tekantis tarp Ilgio ir Čičirio. Ežere yra storas sapropelio sluoksnis (vidutinis 5,1 m, storiausias iki 9 m).

Prie upelio, jungiančio Pečiakurką su Ilgiu, yra piligrimų lankoma Šv. Mergelės Marijos apsireiškimo vieta, pastatyta Kvintiškių koplyčia.

## Šaltiniai
Glušokas

**Glušokas** tai:

* ežeras Širvintų rajone:
** Glušokas
* 8 ežerai Zarasų rajone:
** Glušokas - ežeras Degučių seniūnijoje;
** Glušokas – ežeras Dusetų seniūnijoje, šalia Krakynės kaimo;
** Glušokas – ežeras Dusetų seniūnijoje, šalia Narkyčių kaimo;
** Glušokas – ežeras Imbrado seniūnijoje, šalia Stumbrinės kaimo;
** Glušokas – ežeras Imbrado seniūnijoje, šalia Zagurnų kaimo;
** Glušokas – ežeras Salako seniūnijoje;
** Glušokas – ežeras Turmanto seniūnijoje;
** Glušokas – ežeras Zarasų seniūnijoje.
Aleinikai

**Aleinikai** arba **Glušokas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Imbrado seniūnijoje, šalia Stumbrinės viensėdžio, apie 8 km į šiaurės rytus nuo Imbrado, 0,07 km nuo Lietuvos–Latvijos sienos. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,15 km, plotis – iki 0,085 km. Altitudė 156,3 m. Krantai žemi, ištisai apaugę medžiais ir krūmais, šiaurinis krantas pelkėtas. Ežeras nenutekantis, priklauso Dauguvos mažųjų intakų baseinui.

## Šaltiniai
Aleininkai

**Aleininkai** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 7,5 km į rytus nuo Imbrado. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,25 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 136,3 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę krūmais. Pakrantėse plyti kalvotos pievos. Ežerą iš šiaurės į pietryčius prateka K-1 upelis link Kampiniškių ežero (Laukeso ežero baseinas). Šalia buvo įsikūręs Aleininkų kaimas.

## Šaltiniai
Baltas

**Baltas** gali reikšti:

* Baltas – ežeras Ignalinos rajone;
* Baltas (arba Bronislavos ežeras) – ežeras Jonavos rajone;
* Baltas – ežeras Kaišiadorių rajone;
* Baltas – ežeras Švenčionių rajone;
* Baltas – ežeras Vilniaus rajone;
* Baltas – 2 ežerai Zarasų rajone:
** Baltas (Zarasų r., prie Zarasaičio);
** Baltas (Zarasų r., prie Laukeso).
Australinės vandeninės žiurkės

**Australinės vandeninės žiurkės** (*Hydromys*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikų gentis. Prisitaikiusios gyventi vandenyje. Ausų kaušelis nedidelis, galva pailga, uodega apaugusi trumpais stangriais plaukais, o akys išsidėsčiusios aukščiau negu kitų graužikų. Užpakalinės galūnės žymiai didesnės už priekines. Pėdos pirštai sujungti plaukiojamąja plėve. Kūnas 20-35 cm ilgio, uodega 20-35 cm ilgio. Kailis šiurkštus, o pavilnė švelni. Nugara tamsiai ruda, žvilganti, pilvas rudas ar gelsvas. Uodegos galiukas baltas.

Paplitusios Tasmanijoje, Naujojoje Gvinėjoje, Australijoje ir gretimose salose. Apsigyvena vandens telkinių pakrantėse. Tai pusiau vandeniniai gyvūnai. Aktyvūs prieblandoje ir naktį. Dieną slepiasi urvuose.

Maitinasi moliuskais, vėžiagyviais, sraigėmis, taip pat žuvimis, varlėmis, vandens paukščiais, jų kiaušiniais ir įvairiais augalais.

Gaudomos dėl kailio, todėl kai kuriose vietose jų labai sumažėjo

* Auksapilvė žiurkė (*Hydromys chrysogaster*)
* *[[Hydromys hussoni]]*
* *[[Hydromys neobritannicus]]*
* *[[Hydromys ziegleri]]*

## Nuorodos
* http://www.dlwc.nsw.gov.au/care/wetlands/facts/paa/mammals/rodents.html , Auksapilvės žiurkės (*Hydromys chrysogaster*) nuotrauka ir tekstas .
Baltas (Zarasų r., prie Laukeso)

**Baltas** (pirmasis) – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 3 km nuo Zarasų į šiaurės rytus. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 0,87 km, plotis iki 0,43 km. Altitudė 123,1 m. Ežero viduryje yra 0,43 ha sala. Vakarinis krantas aukštas, apaugęs mišku, kiti žemi, kai kur pelkėti. Pietryčiuose L-1 upeliu jungiasi su Laukeso ežeru. Įteka L-1 ir bevardis upeliai.

Jo pakrantėje šiaurės rytuose ir pietuose įsikūręs Liaudiškių kaimas, rytuose – Laukesos kaimas. Vakaruose ir pietvakariuose jį juosia Valiuko miškas (Liaudiškių miškas). 2014 m. prie ežero atidarytas poilsio parkas „Balto ežero šilas“.

## Taip pat skaitykite
* Baltas (Zarasų r., prie Zarasaičio)

## Šaltiniai
Dūkšteliai

:: *Apie kaimą Vilniaus rajone žr. [[Dūkšteliai (Vilnius)]]*.

**Dūkšteliai** (arba ***Senasis Dūkštas***) – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Dūkšto miesto, tarp Parsvėto ir Parsvėtaičio ežerų. Seniūnaitijos centras. Stūkso Dūkštelių piliakalnis. Kaime yra kultūros paminklas – Dūkšto dvaro sodyba, kurią sudaro vėlyvojo neoklasicizmo rūmai, statyti XVIII a. pabaigoje, remontuoti 1937 m., 1966 m. ir 1977 m., su keturių XIX a. pirmosios pusės toskaniškųjų kolonų portiku, turintys liaudies architektūros bruožų. Taip pat dvare yra liaudies architektūros ūkiniai statiniai: kumetynas (tvarkytas 1972 m.), svirnas, arklidė, tvartas (visi XIX a.). Parkas įkurtas XIX a. pradžioje.

## Etimologija

Kaimo vardas yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Dūkšto ežero vardo. Iš pradžių XVI a. vietovė vadinta Dūkštu, vėliau, XIX a. išaugus netoliese esančiai geležinkelio stočiai, kuri irgi pasivadino Dūkštu, šis kaimas pavadintas ***Senuoju Dūkštu***, dar vėliau – ***Dūkšteliais***.

## Istorija

Vietovė apgyvendinta I tūkstantmečio pr. m. e. pabaigoje – vakarinėje kaimo dalyje, tarp Parsvėto ir Samanio ežerų stūkso tų laikų Dūkšto piliakalnis, nupjauto kūgio formos. Netoli piliakalnio įsikūrė 1573 m. minimas Dūkšto dvaras, kuris priklausė Giedraičiams. 1601 m. čia pastatyta Dūkšto bažnyčia, perstatyta 1674 m. ir 1938 m., 1951 m. (ar 1956 m.) sudegė.

Dvarą XVIII a. pabaigoje – XIX a. pradžioje valdė Rudaminos, nuo 1813 m. – Beganskiai, Zanai. 1861 m. paskelbus valstiečių reformos manifestą Dūkšteliuose įvyko valstiečių bruzdėjimų, jie atsisakė atlikti vadinamąją gvolto prievolę. Bruzdėjimai Rusijos imperijos kariuomenės nuslopinti. 1939–1944 m. veikė žemesnioji žemės ūkio mokykla.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

XIX a. pirmoje pusėje dvare gyveno filomatas Tomas Zanas, jį lankydavo Adomas Mickevičius. A. Mickevičiaus garbei pavadinta liepų alėja. Čia vasarodavo ir 1835 m. mirė bei buvo palaidotas dailininkas Jonas Rustemas (1762–1835). Netoli yra palaidotas pomologas Adomas Hrebnickis (1858–1941).

## Šaltiniai
Dupulčiai

**Dupulčiai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Kretingos. Seniūnaitijos centras. Veikia Kretingos S. Daukanto mokyklos pradinio ugdymo skyrius (įkurtas 1995 m.).

Per kaimą teka Jaurykla, išteka Dupultis (abu Akmenos upės kairieji intakai). Prie Jauryklos stūkso mitologinis akmuo, vadinamas Paltaneikio kūliu.

## Etimologija

Gyvenvietei vardą davė Dupulčio upelis (vandenvardinis vietovardis).

## Istorija

Su kaimu siejama 1253 m. Kuršo vyskupo Henriko rašte minima *Duppie* vietovė, kuri priklausė kuršių Mėguvos žemei.

Kaimas pradėjo kurtis XVIII a., pirmąkart paminėtas 1769 m. Kretingos dvaro inventoriuje. Jam priklausė 4 valakai žemės, kurią 1771 m. iš dvaro nuomavo 6 valstiečių šeimos. 1846 m. kaime buvo 4 dūmai, o 1923 m. – 12 ūkių. 1927 m. išskaidytas į vienkiemius.

1963–1977 m. buvo Žalgirio apylinkės centras ir pagrindinė Kretingos sodininkystės tarybinio ūkio gyvenvietė. Sovietmečiu prie Dupulčių buvo prijungtas Miežečių kaimas.

1963–1997 m. veikė biblioteka, 1995 m. atidaryta pradinė mokykla, kuri vėliau tapo Kretingos S. Daukanto vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyriumi.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalninės vandeninės žiurkės

**Kalninės vandeninės žiurkės** (*Parahydromys*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikų gentis, kurioje yra vienintelė rūšis – **kalninė vandeninė žiurkė** (*Parahydromys asper*). Graužikas iki 24 cm ilgio, uodega apie 26 cm ilgio. Kailis trumpas. Nugaros pusė rudai pilka, pilvas baltas. Uodega rudai juosvos spalvos ir su baltu galiuku.

Paplitusios Naujojoje Gvinėjoje. Gyvena kalnų pašlaitėse.
Dusinėnai

**Dusinėnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 13 km į pietus nuo Vilniaus, į pietus nuo Juodšilių. Šalia eina geležinkelis į Šalčininkus. 2 seniūnaitijos (Dusinėnų ir Melioratorių). Per kaimą teka Vokės dešinysis intakas Rudaminėlė, prie jos yra senas malūnas. Į pietvakarius nuo Dusinėnų, miške, yra apie 70 pilkapių, juose rasta VIII a. – XII a. dirbinių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė ir augo dailininkas Tadeušas Goreckis (1825–1868), poeto A. Mickevičiaus žentas.

## Šaltiniai
Dvarčionys

**Dvarčionys** – Vilniaus miesto dalis miesto šiaurės rytuose, netoli Antakalnio, 7 km į šiaurės rytus nuo miesto centro. Pro Dvarčionis prateka Dvarčios upelis, ties juo plyti Dvarčionių geomorfologinis draustinis, aplink plyti miškai, Dvarčionių sveikatingumo pušynas. Veikia parduotuvė, Dvarčionių pradinė mokykla, lopšelis-darželis. Į pietus nuo Dvarčionių yra sodininkų bendrija.

Dvarčionis aptarnauja 18, 38 ir 114 nr. autobusai (Lazerių st., Dvarčionių st., Juodvarnių sodai).

## Istorija

1866 m. Dvarčionių kaime gyveno 64 gyventojai. 1905 m. Mickūnų valsčiaus Dvarčionių kaime gyveno 60 žmonių. 1931 m. – 157 gyv.

Sovietų okupacijos metu, Dvarčionys buvo keraminių dirbinių gamyklos darbininkų gyvenvietė. Prie Vilniaus miesto teritorijos prijungti 1959 m. Ilgą laiką Dvarčionyse veikė garsi keraminių plytelių gamintoja AB „Dvarčionių keramika“.

|}

## Šaltiniai

*
Lazdinis

**Lazdinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Zarasų miesto šiaurvakarinėje dalyje, apie 2 km nuo miesto centro. Ilgis iš šiaurės į pietus iki 0,77 km, plotis iki 0,44 km. Altitudė 130,1 m. Krantai daugiausia žemi, pelkėti, tik rytinis aukštesnis. Pietuose yra giliai į sausumą įsiterpusi pelkėta įlanka, apsupta ~ 12 ha dydžio Lazdinėlio pelkės. Iš vakarų prie ežero prieina Bacioniškio miškas. Vakaruose įteka Lazdinio upelis ir iš pietinės įlankos į už 0,3 km telkšantį Zaraso ežerą išteka Lazdinio upelis – Aklė (Laukesos baseinas).

Lazdinis 1967 m. paskelbtas ornitologiniu draustiniu. Greta ežero yra Ditkūnų (sodų bendrijos gyvenvietė), Joniškio, Magutiškių kaimai. Pietine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Gulbinis

**Gulbinis** tai:

* Gulbinis – ežeras Alytaus rajone;
* du ežerai Ignalinos rajone:
** Gulbinis – ežeras Ignalinos seniūnijoje;
** Gulbinis – ežeras Rimšės seniūnijoje, šalia Pociūnų kaimo;
* Gulbinis - ežeras Visagino savivaldybėje;
* du ežerai Zarasų rajone:
** Gulbinis – ežeras Zarasų seniūnijoje, šalia Rakšiškių kaimo;
** Gulbinis – ežeras Zarasų seniūnijoje, šalia Sniegiškių kaimo.
Gulbinis (Zarasų r., Zarasų sen., Sniegiškių km.)

**Gulbinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 5,5 km į vakarus nuo Zarasų, Avilių miške. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,28 km, plotis – iki 0,19 km. Altitudė 155,1 m. Yra 0,23 ha sala. Kranto linija labai vingiuota, krantai aukšti, ištisai apaugę medžiais. Ežeras gausiai užžėlęs vandens augalija, užankantis. Šiaurėje išteka upelis link Lazdinio upelio (Zaraso ežero intakas).

## Šaltiniai
Griežta

**Griežta** arba **Griežtų ežeras** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Zarasų miesto rytinėje dalyje, apie 1,5 km į rytus nuo Zarasų centro. Ilgis vakarų-rytų kryptimi 1 km, plotis iki 0,57 km. Altitudė 125,7 m. Kranto linija vingiuota, šiaurinėje dalyje yra dvi įlankos. Krantai statūs, aukšti, apaugę krūmais. Pakrantėse plyti pievos. Per Griežtą iš Zarasaičio ežero prateka Dauguvos intakas Laukesa.

Šalia ežero šiaurrytinio ir rytinio krantų įsikūręs Sarakiškių kaimas. Šiaurine pakrante eina kelias .

Vandenvardis kildinamas iš žodžio *griežti* ('sukti, lenkti').

## Šaltiniai
Glušokas (Zarasų r., Imbrado sen., Zagurnų km.)

**Glušokas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Imbrado seniūnijoje, šalia Zagurnų kaimo, apie 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Imbrado, Imbrado pelkėje. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,25 km, plotis – iki 0,23 km. Altitudė 159,4 m. Krantai žemi, pelkėti – ežeras telkšo ~ 65 ha dydžio Imbrado pelkės šiaurinėje dalyje. Aplinkui stūkso Baltamiškio miškas. Pietuose iš pelkės išteka upelis link Midulio ežero (Avilio ežero baseinas).

## Šaltiniai
Samanis

**Samanis** tai:

* Samanis – ežeras Ignalinos rajone;
* Samanis – ežeras Lazdijų rajone;
* du ežerai Švenčionių rajone:
** Samanis – ežeras Labanoro seniūnijoje;
** Samanis – ežeras Švenčionių seniūnijoje;
* du ežerai Zarasų rajone:
** Samanis – ežeras Degučių seniūnijoje;
** Samanis – ežeras Zarasų seniūnijoje.
Rakai

**Rakai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 38 km į pietus nuo Varėnos, 5 km nuo Dubičių prie pat Lietuvos valstybės sienos su Baltarusija. Seniūnaitijos centras. Yra koplyčia, pasienio kontrolės punktas (su Baltarusijos gyvenviete Petuliavecai). Kaimas gatvinis. Iki Rakų veda vieškelis . Yra kapinės (gudų ir lenkų), kaime stovi keletas kryžių.

## Etimologija
Vietovardis kilęs iš iš asmenvardžio *Rãkas* = , , kuris arba iš slaviško žodžio *rak* („vėžys“), arba iš krikšto vardo *Rokas* (, ).

## Istorija

1919–1939 m. kaimas priklausė Antrosios Lenkijos Respublikos, Naugarduko vaivadijos, Lydos apskrities, Žubalaičio valsčiui. Nuo 1940 m. sausio 15 d. iki 1940 m. rugpjūčio 3 d. priklausė Baltarusijos TSR, Baranovičių srities, Rodūnios rajonui. 1940 m. rugpjūčio 3 d. kaimas prijungtas prie Lietuvos TSR, Alytaus apskrities. Nuo 1941 m. vasario 17 d. tapo naujai sukurto Rudnios valsčiaus dalimi. 1946 m. balandžio 24 d. prijungtas prie Varėnos apskrities. 1950 m. birželio 20 d. tapo Varėnos rajono dalimi.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 101 žmogus, iš kurių 57 buvo užrašyti lenkais ir 44 baltarusiais.

## Galerija

Rakai 65263, Lithuania - panoramio (1).jpg|Kaimo kryžius
Rakai 65263, Lithuania - panoramio (4).jpg|Kryžius sodyboje
Rakai, stačiatikių kryžius.JPG|Stačiatikių kryžius
Rakų kapinės.JPG|Rakų kapinės
Rakai iš pietų.JPG|Rakai nuo pasienio


## Šaltiniai
KISS

**KISS** – JAV Glam rock'o grupė, susikūrusi 1973 m. Niujorke.

## Biografija

Nuo susikūrimo grupė reguliariai koncertavo ir įrašinėjo muziką. Gene Simmons (bosinė gitara ir vokalas) ir Paul Stanley (ritminė gitara ir vokalas) buvo vieninteliai, kurie išliko grupėje nuo pat pradžių.

„KISS“ labiausiai žinoma dėl grimo, kuris tapo tarsi grupės simboliu, įspūdingų kostiumų ir pasirodymų garsėjusių gausia pirotechnika.

„KISS“ turi daugiau „auksiniais“ pripažintų albumų nei bet kuri kita Amerikos grupė tuo pralenkdama netgi The Beatles. „KISS“ užėmė 10 vietą VH1 „Geriausių hard rock’o atlikėjų“ 100-tuke.

### Ankstyvieji metai

„KISS“ pirmtakas yra Wicked Lester – Niujorko rokenrolo grupėje, kurioje grojo Gene Simmons ir Paul Stanley. G. Simmons (g. 1949 m. rugpjūčio 25 d. Haifoje, Izraelyje) ir P. Stanley (g. 1952 m. sausio 20 d. Queens, Niujorke), 1972 m. atleido kitus grupės Wicked Lester narius po to kai garso įrašų kompanija Epic Records atsisakė išleisti grupės albumą.

1972 m. pabaigoje G. Simmons pastebėjo skelbimą muzikiniame žurnale „Rolling Stone“, kuriame būgnininkas Peter Criss sakėsi norįs „daryti bet ką“. P. Criss (g. 1945 m. gruodžio 20 d. Brukline, Niujorke), prisijungė prie „Wicked Lester“ – grupė tapo trio.

1973 m. sausio mėn. prie grupės prisijungė gitaristas Paul „Ace“ Frehley (g. 1951 m. balandžio 27 d. Bronkse, Niujorke). Tuomet grupė persivadino „KISS“.

## Diskografija

### Studijiniai albumai
* Kiss (1974)
* Hotter Than Hell (1974)
* Dressed To Kill (1975)
* Destroyer (1976)
* Rock And Roll Over (1976)
* Love Gun (1977)
* Dynasty (1979)
* Unmasked (1980)
* Music From „The Elder“ (1981)
* Creatures Of The Night (1982)
* Lick It Up (1983)
* Animalize (1984)
* Asylum (1985)
* Crazy Nights (1987)
* Hot In The Shade (1989)
* Revenge (1992)
* Carnival of Souls: The Final Sessions (1997)
* Psycho Circus (1998)
* Sonic Boom (2009)
* Monster (2012)

## Nuorodos

*
Eičiai

**Eičiai** (dar vadinamas ***Laukėsa***) – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 16 km į pietryčius nuo Tauragės, 9 km į pietryčius nuo Baltrušaičių, 8 km į pietus nuo Gaurės. Seniūnaitijos centras. Kaime yra pradinė mokykla (Gaurės pagrindinės mokyklos skyrius), paštas (LT-73004), Laukėsos biblioteka, parduotuvė, Viešvilės rezervato direkcija, Laukėsos durpyno administracinis pastatas („Laukėsa-WTL“), girininkija. Aktyvi saviveiklininkų veikla, jie glaudžiai bendrauja su lenkais, kartu su Tauragės komanda dalyvauja muzikinėse varžytuvėse. Eičiuose veikia klubas „Vakarutė“.

## Geografija

Kaimas išsidėstęs Viešvilės rezervato rytiniame pakraštyje. Rytuose plyti Laukesos pelkė ir durpynas, vakaruose – Artoji pelkė. Per kaimą eina krašto kelias , į kurį įsijungia kelias į Gaurę.

## Istorija

XIX a. pabaigoje dabartinio kaimo vietoje buvo pašto stotis. Kalbama, kad gyvenvietė įkurta pradėjus eksploatuoti durpių klodus. 1911 m. įsteigta pradinė mokykla, nuo 1975 m. aštuonmetė, devynmetė, nuo 1999 m. pagrindinė. 1933 m. Eičiai išskirstyti į vienkiemius. Sovietinės okupacijos metais kaimas buvo Valstybinio miškų fondo pagalbinė gyvenvietė. 1962 m. įkurtas medicinos punktas, vaikų darželis (dabar nugriautas),1971 m. įsteigta biblioteka, nuo 1970 m. veikia Laukėsos paštas, 2002 m. pašto pavadinimas pakeistas į Eičiai, nuo 1972 m. veikia kultūros namai.

## Gyventojai

## Galerija

LaukesosDurpynas.JPG|Laukėsos durpyno prieigos
Eičiai, girininkija.JPG|Eičių girininkija
Eičiai, pastatas.JPG|Buvęs administracinis pastatas
Eičiai, sodyba.JPG|Pakelės sodyba
Butageidžio rinktinė, paminklas prie Eičių 2.JPG|Paminklas Butigeidžio rinktinės partizanams


## Šaltiniai
Baltrušaičiai

**Baltrušaičiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Tauragės, prie kelio . Vakariniu pakraščiu teka Šešuvis, pro kaimą teka ir jos kairysis intakas Drūtupis. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

1958 m. atidaryti kultūros namai, biblioteka. 1954–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1961 m. įsteigta mokykla, uždaryta XXI a. pradžioje.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Vaidas Kuzmarskis, Raseinių rajono politinis ir visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Eičiūnai

**Eičiūnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Butrimonių, prie kelio į Onuškį. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, Pivašiūnų parapijai priklausanti Eičiūnų koplyčia.

Kaime yra  suaugusiųjų folkloro ansamblis „Žolynai”.  Eičiūniškiai išbandė ir dramos žanrą – pastatė tris spektaklius. Kasmet organizuojama Kraštiečių šventė.

## Istorija

Eičiūnai minimi 1694 m., tada kaimas turėjo 1,5 valako žemės, buvo 5 dūmai. Nuo 1918 m. iki 2007 m. veikė pradinė mokykla. Sovietinės okupacijos metais nuo 1949 m. „Galiūno“ kolūkio centrinė gyvenvietė. 1959 m. iškilo naujas, erdvus mokyklos pastatas, kuriame šiuo metu veikia biblioteka, bendruomenės centras ir laisvalaiko salė. 1962 m. įsteigtas medicinos punktas. 1990 m. „Galiūno“ kolūkį pakeitė žemės ūkio bendrovė „Viltis“. 1996 m. ŽŪB „Viltis“ pajininkai išpirko buvusį kultūros namų ir administracijos pastatą ir jame įkūrė koplyčią.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Einoraičiai

**Einoraičiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 15 km į pietus nuo Šiaulių, pietrytiniame Rėkyvos ežero krante.

## Istorija

1923 m. kaime buvo 5 ūkiai. Kaimo rytiniame pakraštyje 1940 m. įsteigtas durpynas, durpėmis aprūpinęs Rėkyvos elektrinę. Po Antrojo pasaulinio karo iki durpyno nutiestas platusis geležinkelis. Sovietinės okupacijos metais kolūkio centrinė gyvenvietė, kolūkio pagalbinė gyvenvietė. 1948 m. kaime buvo Lietuvos partizanų Prisikėlimo apygardos štabo ryšių punktas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zarasaitis

**Zarasaitis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Zarasų miesto pietrytinėje dalyje. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 1,9 km, plotis iki 0,6 km. Altitudė 129,9 m. Ežero kranto linija vingiuota, jos ilgis 6,9 km. Krantai aukšti, apaugę pušynu. Iš rytų prieina Magučių miškas. Vakaruose protaka (Nikajumi) susijungia su Zarasu, rytuose – su Baltu, kuris yra laikomas Zarasaičio ežero dalimi. Šiaurėje išteka Laukesa (į Griežto ežerą, Dauguvos baseinas). Ežeras yra patvenktas.

Pietrytinėje pakrantėje įsikūręs Magučių kaimas. Vakarine pakrante eina kelias  ir į jį ties Zarasų tiltu įsijungiantis kelias . Šiaurės rytų pakrantėje yra įrengta poilsiavietė.

## Šaltiniai
Samanis (Zarasų r., Zarasų sen.)

**Samanis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Zarasų seniūnijoje, apie 4 km į rytus nuo Zarasų, 1 km į pietus nuo Latvijos sienos. Ilgis šiaurės–pietų kryptimi 0,78 km, plotis iki 0,46 km. Altitudė 132,3 m. Viduryje ežeras susmauktas. Krantai vakaruose ir rytuose aukšti, gan statūs, šiaurėje ir pietuose žemesni. Pakrantės kalvotos, bemiškės – plyti pievos. Pietryčiuose įteka upelis, o šiaurėje išteka į Laukesą.

Prie ežero įsikūrę Baraukos, Kizirniškių, Jurasiškių, Rimšiškių kaimai.

Vandenvardis kilęs nuo žodžio *[[samanos]]*.

## Šaltiniai
Ėriškiai

**Ėriškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, prie Upytės upės. Seniūnaitijos centras. Kaime stovi medinė Ėriškių Švč. Jėzaus Vardo bažnyčia (nuo 1899 m.), veikia Ėriškių biblioteka (nuo 1953 m.), kultūros centras, 2005 m. renovuotas Ėriškių kultūros centras ir atnaujinta modernizuota biblioteka. Buvusiame Juozo Balčikonio pagrindinės mokyklos pastate įsikūrė Senjorų namai "Samanota pieva". Kaime stovi V. Svirskio kryžius, stūkso Akmuo Velnio pėda. Telkšo Ėriškių tvenkinys (14 ha, sudarytas užtvenkus pro kaimą tekančią Upytę). Prie jos intako Dūkinės auga saugomas Dūkynės klevas.

## Istorija

Ėriškių karališkasis kaimas rašytiniuose šaltiniuose minimas 1554 m. Upytės valsčiaus inventoriaus sąraše. 1754 m. pastatyta pirmoji Ėriškių bažnyčia. 1899 m. pastatyta dabartinė bažnyčia. 1919 m. netoli Ėriškių vyko mūšiai su bolševikais, kuriose žuvo Lietuvos kariuomenės karininkas Jonas Nastopka.

Sovietmečiu buvo kolūkio centras, gerai išvystytas (nors kūrėsi pelkėtoje vietovėje). 1953 m. įsteigta biblioteka, 1959–1961 m. pastatyti kultūros namai (KPI studentų pagalba). 1973 m. gyvenvietės viduryje įrengtas 14 ha tvenkinys. 1984 m. pastatytas prekybos centras (architektas A. Kučinskas). Už gyvenvietės projektavimo ir statybos darbus 1987 m. suteikta TSRS Ministrų Tarybos premija.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
Iš Ėriškių kilę:
* Juozas Balčikonis (1885–1969), kalbininkas, čia ir palaidotas. Ant kapo pastatytas žalvario paminklas (skulptorius V. Vildžiūnas, architektas V. Brėdikis).
* Antanas Lyberis (1909–1996), kalbininkas.

1955–2007 m. Ėriškių kolūkio, Ėriškių žemės ūkio bendrovės valdybos pirmininkas buvo Alfonsas Giedraitis.

## Galerija

Ėriškių mokykla, atminimo akmuo.JPG|Atminimo akmuo prie mokyklos
Ėriškiai, kultūros centras.JPG|Kultūros centras
Ėriškiai, bendrovės pastatas.JPG|Bendrovės pastatas
Ėriškių kolūkis.JPG|Buvęs kolūkis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Žemėlapiai
Dvejybinis įrašas

**Dvejybinis įrašas** – ūkinių operacijų ir įvykių registravimo būdas, kai kiekvienos ūkinės operacijos arba kiekvieno ūkinio įvykio vertė įrašoma į sąskaitos (sąskaitų) debetą, o jai lygi suma – į kitos sąskaitos (sąskaitų) kreditą. Ūkinių operacijų registracijos buhalterinėse sąskaitose metu operacijos vertinė išraiška įrašoma į vienos sąskaitos debetą (D) ir kitos sąskaitos kreditą (K): jei turtas, gautinos sumos ar sąnaudos padidėja, jų padidėjimas žymimas apskaitai skirtų sąskaitų debete, o jei sumažėja – apskaitai skirtų sąskaitų kredite. Jei kapitalo, įsipareigojimų ir pajamų vertė padidėja, šis padidėjimas registruojamas atitinkamų apskaitai skirtų sąskaitų kredite, o jei sumažėja – debete. Dvejybinis įrašas sudaro dvejybinės apskaitos sistemos pagrindą. Vykdant dvejybinę buhalteriją kiekvieno apskaitos ciklo pabaigoje rengiama finansinė atskaitomybė.

Privatūs ar juridiniai asmenys, turintis teisę vesti supaprastintą apskaitą, dvejybinių įrašų nedaro.

Dvejybinio įrašo sąvokos nereikia painioti su dvigubos buhalterijos sąvoka.

Pirmasis teorinis darbas apie dvejybinį įrašą laikomas 1494 m. Venecijoje parašyta Luko Pačiolio knyga „Summa de arithmetica, geometria, proportion et proportionalita“ (Aritmetikos, geometrijos, mokymo apie proporcijas ir santykius suma).

Pavyzdžiai:

* **Nuperkamos prekės**. Buhalterinėje apskaitoje daromi tokie įrašai: padidėja prekių atsargos (D) ir sumažėja turimos lėšos sąskaitoje arba kasoje (K).

* **Nuperkamos prekės skolon**. Buhalterinėje apskaitoje daromi tokie įrašai: padidėja prekių atsargos (D) ir padidėja skola tiekėjams (K).

* **Nuperkamos prekės ir iš dalies už jas sumokama**. Buhalterinėje apskaitoje daromi tokie įrašai: padidėja prekių atsargos (D), sumažėja turimos lėšos (K) ir padidėja skola tiekėjams (K).

* **Grąžinama piniginė skola tiekėjams**. Buhalterinėje apskaitoje daromi tokie įrašai: sumažėja turimos lėšos (K) ir sumažėja skola tiekėjams (D).
Kampuotis

**Kampuotis** tai:

* L formos geležinio ar plieninio laikytuvo atkarpa, paprastai sudaranti kampą į dešinę;
* du ežerai Švenčionių rajone:
** Kampuotis – ežeras Pabradės seniūnijoje;
** Kampuotis – ežeras Švenčionėlių seniūnijoje;
* trys ežerai Zarasų rajone:
** Kampuotis I – ežeras Turmanto seniūnijoje;
** Kampuotis II – ežeras Turmanto seniūnijoje;
** Kampuotis III – ežeras Turmanto seniūnijoje.
Kampuotis III

**Kampuotis III** () – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone ir pietų rytų Latvijoje, Aukštutinės Dauguvos savivaldybėje, Medumo valsčiuje apie 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Turmanto. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,71 km, plotis – iki 0,33 km. Altitudė 130,1 m. Iš 13,9 ha ežero ploto ~ 8,2 ha tenka Latvijai, ~ 5,7 ha – Lietuvai. Krantai daugiausia žemi, vakaruose ir rytuose pelkėti, tik pietrytinis krantas aukštokas. Pakrantėse daugiausia plyti pievos. Telkšo ežerų virtinėje šalia Kampuočio II ir Kampuočio I, Grendžios ežerų. Iš vakarų į rytus prateka Laukesos intakas Kumpotė.

Šiaurėje įsikūręs Kumpuotų kaimas (Latvija), pietuose – Kumpuočiai (Lietuva).

## Šaltiniai
Puginas

**Puginas** arba **Puginų ežeras** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 6,5 km į pietryčius nuo Zarasų. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,47 km, plotis – iki 0,34 km. Altitudė 144,1 m. Krantai neaukšti, pietinis ir vakarinis žemi ir pelkėti, vietomis apaugę krūmais. Pakrantės kalvotos, plyti pievos ir dirbami laukai, tik šiaurinėje pakrantėje auga miškelis. Šiaurėje išteka G-1 upelis link Grendzės upės Latvijoje (Laukesos intakas).

## Šaltiniai
Kalinauka

**Kalinauka** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 7 km į pietryčius nuo Zarasų. Ilgis šiaurės – pietų kryptimi 0,91 km, plotis iki 0,7 km. Altitudė 154,7 m. Gylis siekia 7,5 m. Ežeras telkšo rininės kilmės duburyje. Krantai daugiausia statūs, aukšti, šiaurės vakaruose ir rytuose vietomis ardomi, ištisai apaugę medžiais ir krūmynais. Pakrantėse plyti pievos. Šiaurėje išteka (į Riebežerį) upelis, priklausantis Vilenkos upės baseinui (Dauguvos baseinas).

Prie Kalinaukos ežero įsikūrę Kalinaukos, Venteleriškių kaimai.

## Šaltiniai
Gruodiškis

**Gruodiškis** tai:

* Gruodiškis – ežeras Ignalinos rajone;
* Gruodiškis – ežeras Zarasų rajone.
Gruodiškis (Zarasų r.)

**Gruodiškis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 7 km į rytus nuo Zarasų. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,47 km, plotis – iki 0,43 km. Altitudė 143,1 m. Vakarinis krantas aukštas, kiti žemesni, rytinis pelkėtas ir apaugęs krūmynais. Aplink ežerą plyti pievos. Šiaurėje išteka upelis link G-1 upelio (Laukesos baseinas).

## Šaltiniai
Jokubinės ežeras

**Jokubinės ežeras** arba **Glušokas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 6 km į rytus nuo Zarasų. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,3 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 139,3 m. Krantai aukštoki, tik šiaurinis krantas žemas. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai, šiaurrytinėje pakrantėje auga miškelis. Šiaurėje išteka upeliukas link Laukesos intako L-2 upelio.

## Šaltiniai
Apidemis

:: *Apie kaimą žr. [[Apidemis (Kaišiadorys)]]*.

**Apidemis** arba **Epidemis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 4 km į pietryčius nuo Zarasų, į pietvakarius nuo Vilniaus-Zarasų kelio (). Ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus 0,89 km, plotis iki 0,5 km. Altitudė 163,1 m. Gylis iki 5 m. Krantai lėkšti, sausi, pietinis ir šiaurinis pelkėti. Aplink ežerą plyti pievos ir dirbami laukai, o pelkėtose vietose auga krūmynai. Pietuose išteka V-1 upelis link Vaisinio ežero (Šventosios upės baseinas).

Šalia ežero įsikūrę kaimai: Apidemiškės, Berankiškės, Rėpka, Bernotiškės, Arliškės.

Ežerėvardis *Apìdemis* (dar *Apìdmis, Epidemis*) kildinamas nuo žodžių *apidėmė* („panamė, išvara, tarpas tarp sodybų“), *apidėmis* („krūmingos ganyklos, aikštė, kur stovi banda, kapai“).

## Šaltiniai
Turmanto ežeras

**Turmanto ežeras** arba **Turmanto ežerėlis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Turmanto šiaurrytiniame pakraštyje. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,29 km, plotis – iki 0,22 km. Altitudė 132,2 m. Yra 0,39 ha sala. Krantai neaukšti, vietomis apaugę medžiais ir krūmais. Pakrantėse plyti pievos, auga sodas, vakarinėje pakrantėje yra Turmanto geležinkelio stotis. Šiaurėje išteka Skirnos intakas Straumenė (Kumpotės upės intakas). Prie ežero įsikūręs Sabutoniškės kaimas.

## Šaltiniai
Kiaulinis

**Kiaulinis** tai:

* ežeras Utenos rajone:
** Kiaulinis – ežeras Utenos rajone;
* du ežerai Zarasų rajone:
** Kiaulinis – ežeras Turmanto seniūnijoje, šalia Smalvų kaimo;
** Kiaulinis – ežeras Turmanto seniūnijoje, šalia Vyšniaukos kaimo.
Kiaulinis (Zarasų r., Turmanto sen., Vyšniaukos km.)

**Kiaulinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Turmanto seniūnijoje, šalia Vyšniaukos kaimo, apie 6 km į vakarus nuo Turmanto. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,2 km, plotis – iki 0,18 km. Altitudė 152,5 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę medžiais ir krūmais. Pakrantės daugiausia miškingos, tik šiaurinėje ir šiaurrytinėje pakrantėse yra pievų. Rytuose išteka upeliukas link Saločių ežero (Vilenkos upės baseinas).

## Šaltiniai
Saločių ežeras

**Saločių ežeras** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 4,5 km į vakarus nuo Turmanto. Ežeras rininis, netaisyklingo pavidalo. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 1,9 km, plotis iki 0,6 km. Altitudė 136,3 m. Gylis siekia 6,2 m. Kranto linija labai vingiuota, daug įlankų, iš pietų giliai įsiterpia pusiasalis. Yra dvi salos, kurių bendras plotas 0,36 ha (0,25 ha ir 0,11 ha). Krantai aukštoki, tik vakarinis krantas žemas ir pelkėtas – plyti ~ 18 ha Saločių pelkė. Šiaurinėje ir pietinėje pakrantėse auga miškas, kitur plyti dirbami laukai, pievos, miškeliai.

Į Saločių ežerą iš Ildiko įteka S-1 upelis, šiaurėje išteka Vilenkos upelis (Laukesos intakas, Dauguvos baseinas).

Prie ežero įsikūrę Saločių, Zatokų, Rataniškių kaimai.

## Šaltiniai
Ažuraistis

**Ažuraistis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 6 km į pietvakarius nuo Zarasų. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,36 km, plotis – iki 0,26 km. Altitudė 151,6 m. Krantai žemi, pelkėti. Ežerą supa Gražutės miškas. Iš pietų į šiaurę prateka N-2 upelis link Nikajaus upės (Dauguvos intakas). Į šiaurės vakarus įsikūręs Asavytų kaimas, eina plentas .

## Šaltiniai
Pabezninkai

**Pabezninkai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Varėnos ir apie 10 km į vakarus nuo Valkininkų gel. stoties. Šalia kaimo telkšo Pabezninkų ežeras, eina plentas . Pro kaimą eina kelias į Sarapiniškes. Yra kapinės.

## Etimologija
Kaimas pavadintas pagal šalia telkšantį ežerą, dabar vadinimą Pabezninkų ežeru. Senesniuose šaltiniuose jis minimas kaip , .

## Istorija

XIX a. pab. minimi du Pabezninkų kaimai Trakų apskrities Varėnos valsčiuje, Jakėnų apylinkėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pavarėnis

**Pavarėnis** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Varėnos ir apie 12 km į vakarus nuo Valkininkų gel. stoties, prie keliouko Sarapiniškės–Kirklionys. Kaime yra kapinės.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs nuo netoliese tekančios Varėnės upės. Tos pačios kilmės ir kito kaimo, esančio Alytaus rajone netoli Varėnės ištakų, pavadinimas – Pavarėnys.

## Istorija

Kaime rasta akmeninių kirvių ir titnaginių strėlių.

Sovietmečiu kaimas buvo Pavarėnio apylinkės centras, veikė ryšių skyrius.

## Gyventojai

## Bibliografija
* Marcinkevičienė N. Pavarėnis, 1998.

## Šaltiniai
Ildikas

**Ildikas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, 11 km į pietryčius nuo Zarasų, apie 4,5 km į pietvakarius nuo Turmanto. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 1,02 km, plotis iki 0,36 km. Altitudė 141,4 m. Ežeras susidaręs rininiame duburyje. Krantai daug kur aukšti, beveik ištisai apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu. Rytinėje ir pietvakarinėje pakrantėse auga miškeliai, kitose pakrantėse plyti pievos. Per Ildiką teka S-1upelis į šiauriau esantį Saločių ežerą (Vilenkos upės baseinas).

Šiauriniame krante įsikūrę Čepukiškės, vakariniame – Martyniškių, rytiniame – Jurkakalnio kaimai. Šiaurine pakrante eina kelias .

Vandenvardis *Ildi̇̀kas* galimai sėliškas (< *Ildzikas*), susijęs su žodžiu *ilgas*.

## Šaltiniai
Glušokas (Zarasų r., Turmanto sen.)

**Glušokas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 3 km į pietvakarius nuo Turmanto. Ežerėlio ilgis iš vakarų į rytus – 0,1 km, plotis – iki 0,06 km. Altitudė 151 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję – aplink plyti ~ 6,5 ha dydžio pelkė. Pakrantėse plyti pievos, tik rytinėje pakrantėje auga krūmynai. Pietuose išteka upelis link S-1 upelio (Skirnos upės intakas).

## Šaltiniai
Aleksandrava

**Aleksandrava** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Jakaičių, 2 km nuo kelio . Rytuose plyti Žalgirio miškas.

## Etimologija

Pavadinimas tikriausiai kilęs nuo vyriško vardo *Aleksandras*. Iki tol gyvenvietė buvo žinoma kaip ***Kėpštgirys***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stačiūnų ežeras (Zarasų r., Turmanto sen., Bartkiškės km.)

**Stačiūnų ežeras** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Turmanto seniūnijoje, šalia Bartkiškės kaimo, apie 2 km į pietvakarius nuo Turmanto. Ežerėlio ilgis iš vakarų į rytus – 0,12 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 141,8 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę medžiais ir krūmynais. Ežerą supa miškas, tik šiaurinėje pakrantėje plyti pievos. Iš pietų į šiaurės vakarus ežerą prateka Skirnos intakas S-1 upelis (Kumpotės upės baseinas).

## Šaltiniai
Aleksandrava (Varėna)

**Aleksandrava** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Varėnos ir apie 12 km į vakarus nuo Valkininkų gel. stoties, prie kelio . Kaimas yra beišnykstantis, jame belikę tik pora vienkiemių.

## Etimologija
kaimas pavadintas pagal vardą *Aleksandras* (←  ← ). Teigiama, esą taip pavadintas
pagal Rusijos carą Aleksandrą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ramaičiukas

**Ramaičiukas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 8 km į pietvakarius nuo Turmanto, Ilgio ežero pietuose esančiame pusiasalyje. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,12 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 151,3 m. Krantai neaukšti, ištisai apaugę mišku. Į rytus įsikūręs Degutiškių kaimas. Ežeras nenutekantis, priklauso šalia telkšančio Ilgio ežero baseinui.

## Šaltiniai
Makšrinė

**Makšrinė** arba **Makšarinė** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 3,5 km į pietvakarius nuo Turmanto. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,53 km, plotis – iki 0,42 km. Altitudė 150,3 m. Krantai neaukšti, rytinis krantas žemas ir pelkėtas. Krantai ištisai apaugę medžiais ir krūmynais. Pakrantės miškingos, tik vakarinėje pakrantėje plyti pievos. Rytuose įteka upeliukas iš čia pat telkšančio bevardžio ežero, o šiaurėje išteka S-1 upelis link Skirnos upės (Dauguvos baseinas). Vakarinėje pakrantėje įsikūrę Jurkakalnio ir Dirvonų kaimai, stūkso Jurkakalnio piliakalnis.

## Šaltiniai
Tabalinis

**Tabalinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 2,5 km į pietvakarius nuo Turmanto. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,26 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 141,8 m. Krantai žemi, pelkėti, ištisai apaugę medžiais ir krūmynais – ežerą iš visų pusių supa miškas. Iš pietų į šiaurę ežerą prateka Skirnos intakas S-1 upelis (Kumpotės upės baseinas).

## Šaltiniai
Sarapiniškės

**Sarapiniškės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Vazgirdonių. Keliu į vakarus yra Pamusių kaimas. Seniūnaitijos centras. Kaime yra Senosios Varėnos A. Ryliškio mokyklos Sarapiniškių pradinis skyrius, biblioteka, paštas (LT-65051), medicinos punktas, laisvalaikio ir pramogų centras, pradėjo veikti Sarapiniškių kaimo bendruomenė.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Sarapìnas, Serafìnas* (←  ←  ← ).

## Istorija

2010 m. rugpjūčio 8 d. škvalas kaimą visiškai nusiaubė, nukentėjo visi namai, nulaužta daug medžių, žuvo 19 m. jaunuolis. Manoma, kad ties kaimu buvo viesulo epicentras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voškoniai

**Voškoniai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Domeikavos, prie kelio . Veikia biblioteka (nuo 1953 m.), medicinos punktas, vaikų darželis. Į kaimą važiuoja dalis 23 maršruto autobuso reisų, pro kaimą važiuoja 198 ir 199 priemiestinių autobusų maršrutai

, anksčiau į kaimą važiuodavo 93A priemiestinis maršrutas.

## Istorija
Prie Voškonių yra aptiktas Kubulkų plokščiasis kapinynas, kuriame, pasak archeologų, laidota V–VI amžiuje. Kapinynas yra ant nedidelės kalvos, apaugusios lapuočiais medžiais, tarp jų ir liepomis, kurių viena turi 10 kamienų, kita – 5.

## Gyventojai

### Žymūs gyventojai
* Boleslaw Gosciewicz, Lenkijos sportinis šaulys, olimpietis.

## Šaltiniai
Stačiūnų ežeras

**Stačiūnų ežeras** tai:

* du ežerai Zarasų rajone:
** Stačiūnų ežeras – ežeras Turmanto seniūnijoje, šalia Bartkiškės kaimo;
** Stačiūnų ežeras – ežeras Turmanto seniūnijoje, šalia Stačiūnų kaimo.
Stačiūnų ežeras (Zarasų r., Turmanto sen., Stačiūnų km.)

**Stačiūnų ežeras** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Turmanto seniūnijoje, šalia Stačiūnų kaimo, apie 4,5 km į pietus nuo Turmanto. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,73 km, plotis – iki 0,24 km. Altitudė 142,4 m. Krantai žemi, pelkėti, tik pietinis krantas kiek aukštesnis ir sausas, jame įsikūręs Stačiūnų kaimas. Vakarinėje ir šiaurinėje pakrantėse plyti virš 10 ha dydžio Stačiūnų pelkė su joje telkšančiu Matiškių ežeru, kuris 2 protakomis jungiasi su Stačiūnų ežeru. Kitose pakrantėse daugiausia plyti pievos. Pietryčiuose iš ežero išteka upelis link Smalvos upės intako S-3 upelio.

## Šaltiniai
Stegozauras

**Stegosaurus armatus* 
**Stegosaurus stenops Marsh* (1887)
**Stegosaurus longispinus Gilmore* (1914)

**Stegozauras** (*Stegosaurus*, pažodžiui – ’stogadriežis’) – augalėdis, *[[stegosauridae]]* šeimos, paukščiadubenis dinozauras(*Ornithischia*). Vienas didžiausių ir žinomiausių stegozaurų. Gyveno vėlyvosios juros laikotarpiu ir gali būti, kad gyveno kaimenėmis. Liekanų rasta šiaurės Amerikoje.

## Išvaizda

Ilgis apie 9 m, aukštis apie 4 m. Stegozauro sudėjimas neproporcingas – stambus kūnas ir maža galva. Smegenys – tik 3 cm. Į žemę rėmėsi visomis keturiomis kojomis, o kadangi užpakalinės kojos buvo ilgesnės už priekines, ėjo smarkiai palinkęs į priekį, tikriausiai buvo nerangus, nors prireikus gintis ar kautis galėjo vikriai judėti. Ėsdamas lapus galėjo stovėti stačias. Sunki uodega, apginkluota iki 1 m ilgio spygliais, stegozaurui teikė puikią apsaugą. Išilgai nugaros, nuo kaklo iki uodegos, augo dviguba eilė šarvuotų plokštelių, kurių paskirtis nėra tiksliai žinoma. Tikriausiai jos padėdavo reguliuoti kūno temperatūrą. Kojos panašios į dabartinių dramblių.


Stegosaurus_size.png|Žmogaus ir stegozauro palyginimas
Stegosaurus_Struct.jpg|Stegozauro skeletas
Bałtów Park Jurajski 001.jpg|Stegozauro modelis


## Filogenetinis medis
Pageležiai

**Pageležiai** (tarm. ***Pagelažiai***) – kaimas Ukmergės rajono savivaldybės pietvakariuose, 5 km į šiaurės vakarus nuo Veprių, abipus kelio , prie Geležės upelio (dešinysis Šventosios intakas), beveik pusiaukelėje tarp Ukmergės ir Jonavos. Apsuptas durpynų ir pelkėtų miškų. Yra Veprių mokyklos pradinio ugdymo skyrius. Kaime stovi koplytstulpis su Rūpintojėlio skulptūra (skulpt. Rimantas Zinkevičius), pastatytas 1990 m., minint meno istoriko, grafiko, muziejininko Pauliaus Galaunės 100-ąsias gimimo metines. Piečiau plyti nusausintas Pageležių raistas (pelkė).

## Etimologija

Pageležių kaimo pavadinimas kilęs iš vandenvardžio su priešdėliu *pa-*, rodančiu, prie kokio vandens telkinio įsikūrusi vietovė (vandenvardinis vietovardis). Tarmiškai tariamas *Pagelažiai*, vietovardis kilęs iš Geležės upės, kurios vardas siejamas su žodžiu „geležis“, vardo.

## Istorija

XIX a. 1-ojoje pusėje prie plento Kaunas–Zarasai pastatyta kelio sarginė. Šis baltai dažytas mūrinis pastatas išlikęs iki dabar. Šiuose pastatuose (liaudyje vadintomis „kašarkomis“) caro laikais valstybės tarnautojai atliko muitų mokesčių surinkimo, kelių priežiūros ir kitas funkcijas. Netoli Pageležių (maždaug 5 km atstumu) yra išlikę du tokie pastatai: vienas į Ukmergės puse Bernotiškių kaime, kitas į Jonavos pusę Kaušankos kaime.

Pageležiuose neišlikęs XIX a. 1-ojoje pusėje, caro laikais, statytas paštas. Jis sudegė per I pasaulinį karą. Paštas buvo priešais dabartinę degalinę (kitoje plento pusėje). Likę tik pašto pamatai. XX a. prie siaurojo geležinkelio Jonava–Ukmergė veikė Pageležių geležinkelio stotis. Sovietmečiu kaime buvo viena stambiausių durpių pramonės įmonių Lietuvoje.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Paulius Galaunė (1890–1988), Lietuvos profesionaliosios muziejininkystės pradininkas, dailės istorikas, meno kritikas.
* Dalia Jazukevičiūtė (1952–), žurnalistė, poetė, rašytoja.

## Šaltiniai
Virbalio seniūnija

**Virbalio seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Vilkaviškio rajono savivaldybės vakaruose, Suvalkijos etnografiniame regione. Centras – Virbalis.

2006 m. buvo paštas, vaikų darželis, vidurinė mokykla, stadionas, kultūros namai, biblioteka, bažnyčia, ambulatorija, vaistinė, 9 parduotuvės, kavinė-baras, 2 kirpyklos.

## Geografija

Seniūnija užima 4665 ha plotą, iš jų 50 proc. užima žemės ūkio naudmenos, 10 proc. – miškai, 40 proc. – vandenys ir kitos paskirties plotai. Pagrindinis kelias – , ties Virbaliu jį kerta keliai  ir . Šiauriniu pakraščiu eina Kauno–Kybartų geležinkelis. Pietvakariuose driekiasi Virbalgirio miškas.

## Istorija

Iki 1950 m. buvo Kybartų valsčiaus teritorijoje.

Dabartinė seniūnija įkurta 1995 m. iš dalies Kybartų apylinkės. 1993 m. patvirtintas Virbalio herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 899 || 8 kaimai
|-
| 2009-09-01  || 47 || 2360 || 1 miestas (Virbalis), 9 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1797 || 1 miestas, 8 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestas, 8 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 1449 || 1 miestas, 6 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Bijotai, k. || || 7
|-
| Dailučiai, k. || 97 || 147
|-
| Mažučiai, k. || 82 || 69
|-
| Santara, k. || || 0
|-
| Staugaičiai, k. || 43 || 60
|-
| Šeštiniai, k. || || 14
|-
| Švitrūnai, k. || || 42
|-
| Virbalio Miesto Laukai, k. || 298 || 363
|-
| Virbalis, m. || 885 || 1095
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 6 seniūnaitijos:
* **Dailučių** seniūnaitija (254 gyventojai): Dailučių k., Staugaičių k., Šeštinių k.
* **Mažučių** seniūnaitija (107 gyventojai): Mažučių k., Santaros k.
* **Švitrūnų** seniūnaitija (59 gyventojai): Švitrūnų k., Bijotų k., Jonaičių k.
* **Virbalio Miesto Laukų** seniūnaitija (456 gyventojai): Virbalio Miesto Laukų k.
* **Virbalio miesto Pietų** seniūnaitija (650 gyventojų)
* **Virbalio miesto Šiaurės** seniūnaitija (614 gyventojų)

## Šaltiniai
Vištyčio seniūnija

**Vištyčio seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Vilkaviškio rajono savivaldybės pietvakariuose, Suvalkijos etnografiniame regione. Centras – Vištytis.

2006 m. buvo 3 paštai, vidurinė mokykla, 2 bibliotekos, 2 kultūros namai, muziejus, 2 maldos namai, motelis, kempingas, ligoninė, ambulatorija, globos namai, vaistinė, 3 parduotuvės, 2 kavinės, regioninio parko direkcija, 2 pasienio užkardos.

## Geografija

Seniūnija užima 9360 ha plotą, ji įsikūrusi pasienyje su Lenkija (pietuose) ir Rusija (Kaliningrado sritimi vakaruose). Pietvakariuose telkšo Vištyčio ežeras. Didžiausi miškai – Kylininkų miškas, Vištytgiris. Pagrindiniai keliai –  ir .

## Istorija

Iki 1950 m. buvo Vištyčio valsčiaus teritorijoje.

Dabartinė seniūnija įkurta 1995 m. vietoje Vištyčio apylinkės. 1999 m. patvirtintas Vištyčio herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1436 || 1 miestelis (Vištytis), 21 kaimas, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 94 || 1560 || 1 miestelis, 21 kaimas
|-
| 2011 m.  || || 1116 || 1 miestelis, 21 kaimas
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 21 kaimas
|-
| 2021 m.  || 94 || 826 || 1 miestelis, 16 kaimų
|}

## Seniūnai
* Bronislovas Polita, 2009 m.
* Odeta Riklienė, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Bakšiškiai, k. || || 0
|-
| Čižiškiai, k. || || 1
|-
| Dobilyniai, k. || || 1
|-
| Galkiemis, k. || || 0
|-
| Girėnai, k. || 97 || 146
|-
| Janauka, k. || || 1
|-
| Kaupiškiai, k. || 82 || 94
|-
| Liukiai, k. || 10 || 8
|-
| Meiliūnai, k. || 23 || 27
|-
| Naujininkai, k. || 36 || 44
|-
| Nebūtkiemis, k. || || 0
|-
| Padvarniškiai, k. || || 10
|-
| Pakalniai, k. || || 8
|-
| Pavarteliai, k. || || 2
|-
| Pavištytis, k. || 66 || 94
|-
| Rėčiūnai, k. || 19 || 30
|-
| Totorkiemis, k. || 70 || 106
|-
| Varteliai, k. || 35 || 34
|-
| Vištyčio Laukas I, k. || 28 || 40
|-
| Vištyčio Laukas II, k. || 27 || 26
|-
| Vištytis, mstl. || 304 || 436
|-
| Žirgėnai, k. || 10 || 8
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 5 seniūnaitijos:
* **Girėnų** seniūnaitija (263 gyventojai): Girėnų k., Kaupiškių k., Galkiemio k.
* **Naujininkų** seniūnaitija (45 gyventojai): Naujininkų k., Padvarniškių k.
* **Pavištyčio** seniūnaitija (303 gyventojai): Pavištyčio k., Vištyčio Lauko I k., Vištyčio Lauko II k., Žirgėnų k., Čižiškių k., Janaukos k., Vartelių k., Pakalnių k., Pavartelių k., Bakšiškių k.
* **Totorkiemio** seniūnaitija (199 gyventojai): Totorkiemio k., Meiliūnų k., Rėčiūnų k., Dobilynių k., Liukių k., Nebūtkiemio k.
* **Vištyčio** seniūnaitija (494 gyventojai): Vištyčio mstl.

## Šaltiniai
Andrés Nocioni

**Andresas Marselas Nočionis** (g. 1979 m. lapkričio 30 d., Santa Fė) – buvęs Argentinos krepšininkas.

Ūgis 2,03 m. Užima lengvojo arba sunkiojo krašto puolėjo poziciją. Žaidžia Vitorijos „Caja Laboral“ klube. Argentinos nacionalinės krepšinio rinktinės narys. Turi dvigubą Argentinos ir Italijos pilietybę.

A. Nocioni profesionalo karjerą pradėjo Argentinos krepšinio lygoje (LNB) 1996 m. 1999 m. persikėlė į Europą ir žaidė „TAU Ceramica“ klube, Ispanijos ACB lygoje. 2004 m. tapo geriausiai apmokamu lygos žaidėju. 2004 m. Atėnų olimpinėse žaidynėse su Argentinos rinktine iškovojo aukso medalį. A. Nocioni buvo vieno NBA sezono taikliausias tritaškininkas, tačiau tritaškių konkurse (NBA Visų Žvaigždžių dienoje) dalyvauti atsisakė.

2012 m. kovo 23 d. pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Vitorijos „Caja Laboral“ klubu.

2017 m. liepos viduryje paskelbė baigiantis profesionalo karjerą.

Su Argentinos rinktine dalyvavo 2004, 2008 ir 2012 m. olimpinėse žaidynėse, 2002 ir 2006 m. pasaulio čempionatuose.

## Pasiekimai
* 2001 m. – Pietų Amerikos čempionas
* 2001 m. – Amerikos čempionas
* 2002, 2015, 2016 m. – Ispanijos lygos čempionas
* 2002, 2004 m. – Ispanijos taurės laimėtojas
* 2004 m. – Olimpinis čempionas
* 2004 m. – Ispanijos lygos reguliariojo sezono naudingiausias žaidėjas
* 2008 m. – olimpinių žaidynių bronzos medalio laimėtojas
* 2015 m. Eurolygos čempionas

## Nuorodos
* NBA puslapis apie A. Nocioni 

## Šaltiniai