open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vajasiškio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Vajasiškio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vajasiškyje, 8 km į rytus nuo Daugailių, vakariniame Alksno ežero krante.

Parapijoje veikia Juknėnų koplyčia.

## Istorija

Vajasiškis iki 1795 m. buvo Vilniaus vyskupo, Salako dvaro valda. Apie 1795 m. pastatyta bažnyčia. 1796 m. leista laikyti pamaldas. Vajasiškyje gyveno kunigas, kuris laikydavo mišias, bet kitų religinių patarnavimų neteikė. 1862 m. atvykęs kunigas Liudvikas Jokūbauskas 1863 m. pastatė naują medinę bažnyčią.

1902 m. pastatyti bažnyčios tarnų namai. Kunigas Jonas Deveikis 1911 m. pastatė medinę kleboniją, 1912 m. suremontavo ir atnaujino bažnyčią, nupirko parapijai 4 ha žemės. Kunigas J. Armalis 1918 m. suremontavo kleboniją. Klebono kanauninko Antano Bačkio rūpesčiu 1935 m. pastatytas parapijos namas su sale. 1940 m. įkurta parapija. 1943 m. pastatyta prieglauda. Vajasiškis garsėjo šv. Jono ir ypač šv. Onos atlaidais.

## Architektūra

Bažnyčia kryžminio plano, dvibokštė, su siauresne už navas apside. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi medinė varpinė, joje – 4 varpai.

## Galerija

Vajasiškis, bažnyčia su varpine.JPG|Bažnyčia su varpine
Vajasiskio_bokstas.jpg|Vajasiškio bažnyčios varpinė (XVIII a.)
Vajasiskio_varpas.jpg|Vajasiškio bažnyčios varpinės varpas


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos svetainė
Valkininkų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia

**Valkininkų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Valkininkų miestelyje.

## Istorija

Seniausia žinoma Valkininkų bažnyčios 1555 m. fundacija. 1611 m. inventoriuje minima prie turgavietės naujai pastatyta bažnyčia. 1635–1650 m. Valkininkuose pastatytas mūrinis vienuolynas su bažnyčia. 1655 m. parapinė bažnyčia sudegė, netrukus atstatyta. Vietoje 1772 m. sudegusios parapinės bažnyčios pastatyta laikina, kurią 1818 m. sausio 17 d. audra sugriovė. Pamaldos perkeltos į kapų koplyčią. Nuo 1777 m. veikė parapinė mokykla.

Parapinei bažnyčiai 1822 m., be jurisdikos miestelyje, priklausė Kuklių ir Puodžių kaimai. Vienuolynas turėjo jurisdiką Valkininkuose ir Kuršių kaimą. Rusijos valdžia vienuolyną 1832 m. uždarė ir pavertė kareivinėmis. Vienuolyno bažnyčia 1832–1837 m. naudojosi parapijiečiai. Po 1837 m. valdžia ją pertvarkė į stačiatikių kariuomenės cerkvę, 1883 m. perstatė į viešą cerkvę. 1941–1944 m. čia buvo karo belaisvių stovykla. 1944 m. hitlerininkai pastatą susprogdino.

1822–1837 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia, ją 1854 m. konsekravo vyskupas Vaclovas Žilinskas. Dar 1881 m. prašyta leidimo padidinti parapinę bažnyčią. Valdžia neleido, o kleboną V. Živoronoką už aukų rinkimą iškėlė iš Valkininkų. 1885 m. parengtas naujas bažnyčios padidinimo projektas. Vėl neleista statyti, nes bažnyčia savo išvaizda būtų nustelbusi stačiatikių cerkvę. 1895–1898 m. bažnyčia padidinta.

Valkininkuose 1884–1892 m. klebonavęs Silvestras Gimžauskas (1844–1897) skųstas valdžiai dėl lietuviškos spaudos platinimo, dėl jo nepageidautinos įtakos valdinei mokyklai. Jam buvo iškeltos kelios bylos. Valdžiai pareikalavus S. Gimžauskas iš Valkininkų pašalintas. Nuo 1918 m. klebonavęs Jonas Karvelis (1874–1933) Lenkijos valdžios persekiotas, 1927 m. suimtas ir ištremtas į nepriklausomą Lietuvą. 1944 m. Valkininkų klebonas Juozas Bardišauskas išprašė nacių leisti palaidoti Pirčiupių kaimo aukas. Vėliau jis vadovavo vietinei pogrindžio organizacijai „Lietuvos partizanų sąjunga“. 1946–1949 m. klebonavęs Stanislovas Kakarieka persekiotas, baustas už vaikų katekizaciją. Klebonui Algimantui Keinai valdžia 1970 ir 1973 m. trukdė remontuoti bažnyčią.

2011–2021 m. bažnyčioje tarnavo kunigas Bronius Krakevičius, 2021–2023 m. – kunigas Algis Vaickūnas. Nuo 2023 m. bažnyčioje tarnauja kunigas Almantas Kibirkštis.

## Architektūra

Bažnyčia klasicistinė, stačiakampio plano, dvibokštė, su priestatu. Vidus 3 navų. Šventoriuje palaidoti Valkininkų klebonai Juozas Mironas (1865–1918), Nikodemas Mykolas Abaravičius (1878–1945) ir kraštotyrininkas Pranas Bieliauskas (1883–1957). Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Vandžiogalos Švč. Trejybės bažnyčia

**Vandžiogalos Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vandžiogalos miestelyje, kairiajame Urkos (kairysis Barupės intakas) krante. Liaudies architektūros formų. Pamaldos laikomos lietuvių ir lenkų kalbomis.

## Istorija

Jonas ir Marija (Lopacinskaitė) Rostovskiai 1664 m. pastatė medinę bažnyčią. Ji minima 1669 m. Vilniaus vyskupijos sinodo sąrašuose. Nuo 1777 m. minima parapinė mokykla. Bažnyčioje 1782–1852 m. pamokslai sakyti lietuvių ir lenkų kalbomis (vėliau tik lenkiškai). 1817 m. bažnyčia sudegė.

Klebonas Mikas Kazlauskas su parapijiečiais 1830 m. pastatė dabartinę medinę bažnyčią. Ji 1849 m. drauge su Kauno dekanatu prijungta prie Žemaičių vyskupijos. Rusijos valdžia 1863 m. apkaltino kleboną Antaną Kazlauską sukilėlių rėmimu ir ištrėmė į Sibirą (1871 m. grįžo į Kuršą). Klebonas Mikas Viršila bažnyčiai 1880 m. pristatė bokštą ir varpinę.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su apside ir aukštu bokštu. Virš apsidės kraigo iškilęs bokštelis. Vidus 3 navų. Šventorius apjuostas statinių tvora su stulpiniais vartais. Prie bažnyčios stovi stulpinė varpinė.

## Galerija

The church of Vandziogala001.jpg|Fasadas
The church of Vandziogala002.jpg|Vaizdas nuo kapinių pusės
The church of Vandziogala003.jpg|Bažnyčios varpinė
Vandžiogala, altorius.jpg|Centrinis altorius
Vandžiogala, vargonai.jpg|Vargonai
Vandžiogalos bažnyčia.JPG|2013 m.
Vandžiogala, bažnyčia 2.jpg|Po remonto, 2019 m.


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vandžiogalos Švč. Trejybės parapija (dekanato inf.)
Varėnos šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Varėnos šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Varėnos miesto pietuose, šiek tiek į vakarus nuo Varėnos geležinkelio stoties pastato. Turi liaudies architektūros bruožų.

## Istorija

1893 m. pastatyta šv. Aleksejaus cerkvė 1919 m. pertvarkyta į bažnyčią, 1920 m. gruodžio 5 d. ją pašventino Vilniaus vyskypas Jurgis Matulaitis. Pamaldas mėginta laikyti tik lenkų kalba. Lietuviams reikalaujant gimtosios kalbos, kildavo riaušės. 1924 m. pradžioje pamaldų visai nebūdavo.

1929 m. įkurta parapija, priskirta Trakų dekanatui. 1933 m. bažnyčia perstatyta, padidinta, gruodžio 5 d. ją pašventino Vilniaus arkivyskupas Romualdas Jalbžikovskis. 1936 m. uždaryti Šv. Kazimiero draugijos skyriai ir skaityklos.

Klebono Kazimiero Gailiaus rūpesčiu 1967 m. bažnyčia suremontuota. 1968–1975 m. bažnyčioje kunigavo Kazimieras Vasiliauskas.

## Architektūra

Bažnyčia turi liaudies architektūros bruožų, kryžminio plano, vienabokštė, su trisiene apside, prieangiu. Šventoriaus tvora medinių statinių.

## Galerija

Varena Church.jpg | Bažnyčia 2006 m.
Varėnosbažn.JPG | 2009 m.


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Arkivyskupijos informacija
*
Varlaukio Švč. Trejybės bažnyčia

**Varlaukio Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Varlaukio kaime, 7 km į šiaurę nuo Eržvilko, prie kelio , dešiniajame Šešuvies krante.

Parapija garsėja Dievo apvaizdos atlaidais.

## Istorija

Varlaukyje 1764 m. pastatyta medinė koplyčia, ji 1830 m. perstatyta. 1860 m. pastatyta bažnyčia. 1862 m. paskirtas kunigas. 1879 m. bažnyčia sudegė.

1881 m. leista statyti naują medinę bažnyčią (pastatyta 1883 m.). 1921 m. įkurta parapija. 1923 m. įsikūrė pavasarininkų kuopa.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su bokšteliu, joje įrengti 3 altoriai. Vidų puošė savamokslis meistras Jonas Balsaitis-Drugelis iš Užakmenių kaimo. Stovi medinė varpinė.

Bažnyčioje yra nežinomo meistro sumontuoti istoriniai vargonai.  Vargonų struktūra keturbokštė, su trimituojančiu angelu. Autentiškas išlikęs tik vargonų prospektas. Virš jo esantis angelas anksčiau mechaniškai judindavo ranką su trimitu.

## Galerija

Varlaukis, bažnyčios kryžius, priekis.JPG|Priekinio bokštelio kryžius su vėtrunge
Varlaukis, bažnyčios kryžius.JPG|Kryžius ant galinio kraigo


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Varlaukio Švč. Trejybės parapija (dekanato inf.)
* Bažnytiniai dokumentai
Varnių šv. Aleksandro bažnyčia

**Varnių šv. Aleksandro bažnyčia** – neparapinė katalikų bažnyčia, stovinti Varniuose, dešiniajame Varnelės krante. Viena seniausių Žemaitijoje. Architektūros paminklas Nr. 1682, patenkantis į Kultūros vertybių registre registruotą Varnių senamiesčio vietą  ir į Varnių regioninio parko teritoriją. Priklauso Varnių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus parapijai. Bažnyčioje pamaldos vyksta tik vasarą.

## Istorija

Manoma, kad bažnyčia Varniuose pastatyta apie 1414–1416 m. Ji 1417 m. konsekruota. 1524 m. parapinei bažnyčiai dovanotas Saušilio kaimas. Vėlesnė bažnyčia statyta 1764 m. 1804 m. pakeisti jos sienojai. Varniuose nuo 1803 m. klebonavo poetas Kiprijonas Nezabitauskis (1779–1837). Iškėlus iš Varnių vyskupą, šv. Aleksandro bažnyčia 1864 m. tapo ***Senųjų Varnių parapijos bažnyčia***. Jai priklausė Varnelės dešinėje pusėje gyvenantys katalikai.

Medininkų vyskupijos, ilgainiui tapusios Žemaičių vyskupija, steigimo metais Varniuose jau stovėjo parapijinė bažnyčia. Toje pačioje vietoje, kur šiandien stovi naujasis šv. Aleksandro bažnyčios pastatas, anksčiau stovėjo kita, Vytauto Didžiojo rūpesčiu pastatyta ir 1417 m. pašventinta šv. Aleksandro bažnyčia, pavadinta pagal krikščioniškąjį Vytauto Didžiojo krikšto vardą. 

1676 m. Žemaičių vyskupo Kazimiero Paco pastatyta trečioji parapinė bažnyčia. Dabartinė, jau ketvirtoji bažnyčia pastatyta 1770 m. Žemaičių vyskupo Jono Dominyko Lopacinskio lėšomis, konsekruota 1774 m. vyskupo sufragano Mykolo Chominskio.

Nuo XV a. pradžios bažnyčia ne kartą perstatyta, o dabartinis jos vaizdas išliko nuo 1779 m. Po Antrojo pasaulinio karo okupacinės sovietų valdžios šv. Aleksandro bažnyčia uždaryta ir suniokota, tikintiesiems ji grąžinta ir visiškai restauruota 1991 m.

1949 m. bažnyčia paversta sandėliu, vėliau parduotuve. 1991 m. grąžinta katalikams.

## Architektūra

Statinyje sujungiami vėlyvojo Lietuvos baroko ir medinės liaudies architektūros bruožai. Bažnyčia stačiakampio plano, gale pereinanti į trisienę apsidę, vieno aukšto su bokštu ir bokšteliu. Ji salinė, trinavė su virš prienavio įrengtu vargonų choru, kurio balkonas paremtas dviem aštuoniakampio skerspjūvio kolonėlėmis. Centrinės navos skersinė sija su užrašu: „Pirmoji Bažn. M. 1414 Wieszpatie ! Buk Ant Musu Miłaszirdigas. Budawota M. 1770. Mał: 1889.“ / „Bažnyčia uždaryta 1949 m. Tikintiesiems grąžinta 1991 m. Atnaujinta 1994 m.“

## Galerija

Varniai, šv. Aleksandro bažnyčia 2.JPG|2015 m. liepą
Varniai, šv. Aleksandro bažnyčia, kryžius.JPG|Smailės kryžius
Šv. Aleksandro bažnyčia Varniuose.jpg|Šv. Aleksandro bažnyčia Varniuose
Šv. Aleksandro bažnyčios altorius.jpg|Altorius
Šv. Aleksandro bažnyčios vidus.jpg|Interjero fragmentas


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Varputėnų šv. Antano Paduviečio bažnyčia

**Varputėnų šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Varputėnų kaime, prie kelio . Bažnyčios ir varpinės statinių kompleksas įrašytas į Kultūros vertybių registrą Nr. 2328.

## Istorija

Varputėnų bažnyčią 1792 m. pastatė Varputėnų dvaro savininkas Motiejus Jelenskis. Ji buvo Kelmės, vėliau Šaukėnų parapijos filija.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, bebokštė, su šonine zakristija. Vienos navos su presbiterija ir vargonų choru. Įrengti 3 altoriai. Šventoriuje stovi medinė, XVIII a. varpinė. Bažnyčia orientuota taip, kad pagrindinis altorius matytųsi per dvaro langą ir kad dvarininkams nereiktų kasdien vykti į bažnyčią, o pasimelsti jie galėtų ir žiūrėdami į už 1450 m esantį altorių.

Virš priebažnyčio įrengti vargonai, pagaminti XIX a. nežinomo meistro. Vargonų prospekto stilius – vėlyvojo baroko ir klasicizmo bruožai, instrumento stilius – vėlyvasis barokas.

Šventoriuje šalia bažnyčios išlikę senųjų kapinių palaidojimų, tarp jų – dvarininkų Jelenskių, Burbų šeimų antkapiai.

## Galerija

2010 08 09 Varputėnai16.JPG|Bažnyčios prieigos 
Varputenai church - panoramio.jpg|Bažnyčios prieigos
Stamps of Lithuania, 2007-25.jpg|Varpinė, XVIII a.


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Varputėnai. Šv. Antano Paduviečio parapija (Siauliuvyskupija.lt)
* Varputėnų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia *panoramas.lt*
Varsėdžių šv. Roko bažnyčia

**Varsėdžių šv. Roko bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Varsėdžių kaime, 12 km į rytus nuo Šilalės. Liaudies architektūros formų, turi baroko bruožų. Architektūros paminklas Nr. 1630.
 
## Istorija

Varsėdžiai 1421–1842 m. priklausė Žemaičių vyskupo Kaltinėnų dvarui. Apie 1570 m. Varsėdžiuose įsteigta Kaltinėnų altarija.

1720 m. pastatyta bažnyčia, 1817 m. atnaujinta, buvo Kaltinėnų parapijos filija. Kurį laiką nuolatinio kunigo neturėjo. Vyskupas Mečislovas Paliulionis paskyrė pirmą nuolatinį filialistą kunigą Povilą Žabą (palaidotas šventoriuje, žmonės jį laikė šventuoju ir meldėsi prie jo kapo). Kauno gubernatorius Piotras Veriovkinas 1908 m. leido šventoriuje vietoj senos medinės pastatyti mūrinę Varsėdžių koplyčią.

1936 m. gruodžio 17 d. įkurta parapija. Varsėdžiai garsėjo šv. Roko ir Švč. Mergelės Marijos (Žolinės) atlaidais.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, turi baroko bruožų, stačiakampio plano, su bokšteliu. Šventoriaus tvora medinių statinių. Jame stovi mūrinė koplyčia ir medinė varpinė. Nedidelė varpinė kvadratinio plano, į viršų siaurėjanti. Joje kabo 1,3 m skersmens plieninis varpas, kurį 1929 m. padovanojo Amerikoje prasigyvenęs kraštietis Petras Lingys.

Bažnyčios vienanarė vidaus erdvė baigiasi trisiene presbiterija, joje yra įkomponuoti trys mediniai barokiniai altoriai, kurie, kaip manoma, buvo įrengti XVIII a.

## Galerija

ŠvRokoBZN VarsėdžiaiInt3.JPG|Altoriaus fragmentas
ŠvRokoBZN VarsėdžiaiInt2.JPG|Altoriaus fragmentas
ŠvRokoBznVarsėdžiaiVarhany.JPG|Vargonai
Varsėdžiai, varpinės varpas.JPG|Varpinės varpas


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Bažnytiniai dokumentai
Vaškų šv. Juozapo bažnyčia

**Vaškų šv. Juozapo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vaškų miestelyje. Istoristinė, turi romaninio ir klasicizmo stiliaus bruožų.

## Istorija

Tikėtina, kad miesteliui rastis padėjo apie 1665 m. pastatyta pirmoji bažnyčia. Tiksli data, kada Vaškuose pastatyta pirmoji bažnyčia nežinoma, tačiau bažnyčios inventoriaus knygoje yra parašyta, kad pro Vaškus į Biržus pas gydytoją važiavęs keleivis, pavarde buvo Grotus. Šalia kalnelio kur dabar yra Vaškų bažnyčia jis sustojęs ir leidęs arkliams pasiganyti, o pats užmigęs ir susapnavęs, kad jam reikia čia pastatyti bažnyčią. Pabudęs jis susirado šių žemių savininką ir įkalbėjęs jį perleisti kalnelį, ėmėsi statyti Vaškų bažnyčią, tačiau nebaigęs darbų mirė.

Dokumentai liudija, kad medinę koplyčią 1665 m. pabaigęs statyti šių žemių savininkas Jonas Staševskis. Retkarčiais į ją atvykdavo Saločių kunigas laikyti pamaldų. Karų su Švedija ir maro metais buvo apleista; bažnytiniai reikmenys išgabenti į Saločius. 1766 m. Andriejus Staševskis pastatė naują medinę bažnyčią. Jam padėjo pirmasis bažnyčios rektorius kunigas Kristoforas Staševskis.

1766 m. Vaškuose apsigyveno kunigas, bažnyčiai suteiktos parapijos teisės (iki tol buvo Saločių filija). Zvanagalos dvaro savininkai Staševskiai ir kiti dvarininkai skyrė bažnyčiai 1 valaką žemės ir 13 000 auksinų. Jai susenus, 1793 m. pastatyta nauja medinė kryžminio plano bažnyčia. Jos statybą parėmė Juozapas Lionginas Staševskis ir Konstancija-Puzinaitė-Staševskienė. Prie bažnyčios pastatyta medinė varpinė. Joje buvo 3 varpai. 1835 m. įkurta parapinė mokykla.

1878 m. prašyta leisti statyti naują mūrinę bažnyčią, kurios sąmatinė vertė 28 235 rubliai. Statyti neleista, kol nebus surinkta daugiau kaip pusė sąmatoje numatytų pinigų. Surinkus 17 000 rublių, statyti 1880 m. leista. Klebono Broniaus Stasevičiaus rūpesčiu 1881 m. pabaigoje pastatyta dabartinė bažnyčia. Grūžių ir Kalneliškių dvaro savininkas paaukojo statybinės medžiagos už 65 000 rublių. Klebonas B. Stasevičius 1887 m. įrengė 25 registrų vargonus, 1888–1890 m. – 5 altorius, 1892 m. įsigijo Kryžiaus kelio stočių paveikslų. Bažnyčią 1894 m. konsekravo Žemaičių vyskupas Mečislovas Paliulionis.

1907 m. įsteigta parapijos bibliotekėlė. Nuo 1908 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Per Pirmąjį pasaulinį karą varpai išvežti į Rusiją. 1932 m. nupirktas bronzinis varpas. 1934 m. bažnyčia apdengta skarda. 1938 m. klebonas Jonas Didžiulis su parapijiečiais bažnyčią suremontavo.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, turi romaninio ir klasicizmo stiliaus bruožų, raudonų plytų, stačiakampio plano (43×17 m), dvibokštė. Vidus 3 navų, dengtų skliautais. Įrengti 5 altoriai. Rūsyje palaidoti 8 žmonių, tarp jų ir bažnyčios statytojo, klebono prelato B. Stasevičiaus (mirė 1903 m.) palaikai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame palaidotas nuo 1981 m. klebonavęs Vytautas Antanas Jasiūnas (1930–1991).

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Vaškų šv. Juozapo parapija
Veisiejų šv. Jurgio bažnyčia

**Veisiejų šv. Jurgio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Veisiejų miesto centre, prie kelio . Kultūros paveldo objektas Nr. 1503.

## Istorija

Pirmąją bažnyčią Veisiejuose apie 1525 m. pastatė Jurgis Simanavičius, jis 1526 m. dovanojo turto. 1674 m. minima medinė apiplėšta bažnyčia be kunigo. 1762 m. iš lentų pastatyta laikina, o 1767 m. – medinė bažnyčia. 1766 m. Veisiejuose įkurta Šv. Rožinio brolija. Masalskiai iki 1768 m. pradėjo statyti mūrinę bažnyčią. Mirus Veisiejų dvaro savininkui, darbai sustojo. 1777 m. įsteigta parapinė mokykla.

Dabartinę mūrinę bažnyčią pastatydino nauja Veisiejų dvaro savininkė Viktorija Oginskytė-Zinevienė. Bažnyčia pradėta statyti XVIII a. 7-ajame dešimtmetyje, baigta 1817 m. 1870 m. parapijoje pradėtos kovos dėl lietuviškų mišių, nuo 1897 m. kas antrą sekmadienį pradėtos laikyti lietuviškos pamaldos. 1900 m. lenkiškai kalbantys miestelėnai, norėdami sutrukdyti lietuviškai giedantiems, bažnyčioje sukėlė muštynes.

1907 m. klebono T. Zubrio rūpesčiu bažnyčia remontuota, restauruoti 3 paveikslai. 1907 m. įsikūrė „Žiburio“ draugijos skyrius, įsteigęs biblioteką-skaityklą. 1922 m. įsikūrė pavasarininkų kuopa.

Per kelerius metus iki 2010 m. į bažnyčią atvežta 10 šv. Jurgio skulptūrų. 2010 m. balandžio 23 d. (per Jurgines) į bažnyčią iš visos Lietuvos atvežta dar 13 šv. Jurgio skulptūrų.

## Architektūra

Bažnyčia tinkuoto mūro. Turi neobaroko ir klasicizmo bruožų. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Literatūra
* Čia mūsų šaknys: Veisiejų bažnyčia ir jos kunigai (sud. Albinas Jarmala). – Kaunas, 2004. – 290 p.: iliustr. – ISBN 9955-592-47-8

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Veiverių šv. Liudviko bažnyčia

**Veiverių šv. Liudviko bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Veiverių miestelyje, prie kelio . Parapijoje yra Skausmo kalnelio koplyčia.

## Istorija

Veiveriuose iki 1782 m. pastatyta koplyčia. Jos vietoje Aukštosios Fredos dvaro savininkas Juozas Godlevskis 1818 m. pastatė medinę bažnyčią, kuri buvo Zapyškio parapijos filija.

J. Godlevskis 1853 m. pastatė dabartinę bažnyčią, ją 1887 m. konsekravo Seinų pavyskupis Juozapas Holiakas. 1907 m. įsikūrė „Žiburio“ draugijos skyrius (pirmininkas kunigas A. Skaržinskas), įsteigta biblioteka-skaitykla. 1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius, 1912 m. pastatyti to skyriaus namai, kuriuose įsikūrė parduotuvė ir arbatinė.

Per Pirmąjį pasaulinį karą bažnyčia nuniokota, nugriauta dalis bokšto. Remontuoti pradėta 1922 m. Bažnyčią 1934–1935 m. atnaujino kunigas Mykolas Krupavičius: paaukštintas bokštas, bažnyčia padidinta, išdažyta, sutvirtintos lubos, įdėtos naujos grindys. Darbus baigė kunigas Juozas Šalčius (1900–1988; 6 metus kalėjo Karagandoje). Po Antrojo pasaulinio karo kunigas Antanas Pangonis pastatė mūrinę kleboniją, valdžia ją nusavino.

## Architektūra

Bažnyčia neorenesansinė, stačiakampio plano, vienabokštė, su apside. Šventoriaus tvora metalinių statinių (cokolis mūrinis).

## Galerija

Veiverių Šv. Liudviko bažnyčia.JPG|2014 m. kovą
1. Veiveriai. Bažnyčia.JPG|2018 m. vasarį
Veiveriai. Bažnyčia.JPG|Galinė dalis
Bažnyčios vargonai, Veiveriai.JPG|Vaizdas į vargonus
Veiveriai. Bažnyčios varpelis.JPG|Signatūrinis varpelis
Veiveriai. Bažnyčios kryžius.JPG|Bokšto kryžius
Veiveriai. Šventorius.JPG|Kryžius prie vartų


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Veiverių šv. Liudviko parapija
Veiviržėnų šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia

**Veiviržėnų šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Veiviržėnų miestelyje, prie kelio , dešiniajame Veiviržo krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 1422. Liaudies architektūros formų, vyraujančių baroko bruožų. 

Parapijoje yra Veiviržėnų kapinių koplyčia.

## Istorija

Pirmąją medinę bažnyčią 1639 m. pastatydino Rietavo seniūnas. 1639 m. jai paskirta pyliava nevykdyta. 1641 m. dovanotas žemės sklypas, 1693 m. bažnyčia atstatyta.

1769 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia, ji buvo Rietavo parapijos filija. 1795 m. įkurta parapija. Nuo 1804 m. minima parapinė mokykla. Bažnyčiai 1806 m. priklausė Dūdinų kaimas. Bažnyčia 1882 m. atstatyta.

1930 m. audra nugriovė bažnyčios bokštelį, netrukus suremontuotas. 1937 m. sudegė varpinė. 1946 m. pabaigoje suimtas Veiviržėnų vikaras, buvęs Telšių kunigų seminarijos profesorius dr. Kazimieras Olšauskas, nuteistas 10 metų lagerio.

1982 m. liepos 28 d. naktį piktadariai apgadino didįjį altorių.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, vyraujančių baroko bruožų, laužyto stačiakampio plano, su bokšteliu. Yra 7 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi mūrinė varpinė.

## Literatūra
* Veiviržėnų bažnyčios ir parapijos istorija (sud. Janina Valančiūtė). - Kaunas: Judex, 2005. - 244 p.: iliustr. - ISBN 9955-581-42-5

## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Veiviržėnų šv. apaštalo evangelisto Mato parapija (vyskupijos inf.)
Velykių šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia

**Velykių šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Velykių kaime, 12 km į pietryčius nuo Panevėžio, kairiajame Alantos (kairysis Nevėžio intakas) krante.

Parapijoje veikia Marijonavos koplyčia.

## Istorija

Velykių dvaro savininkas Vincentas Juozapavičius 1838–1839 m. kapinėse ant savo tėvo kapo pastatė mūrinę koplyčią. Nuo 1846 m. Velykiuose buvo nuolatinis kunigas. 1849 m. remontuotas koplyčios vidus. 1859 m. Juozapas Juozapavičius pastatė kleboniją, paskyrė dešimtinę žemės. 1869 m. pastatyta nauja klebonija. Valdžia 1902 m. leido padidinti bažnyčią.

1909–1910 m. kunigų Petro Lebiodos ir Prano Tiškevičiaus rūpesčiu pagal Antano Naruckio projektą bažnyčia pailginta, iš abiejų pusių pristatytos koplyčios, fasado bokštas. Kunigo F. Eremino iniciatyva 1926 m. įsteigta parapija (iki tol buvo Panevėžio parapijos filija). 1928 m. kunigo F. Liolio rūpesčiu įdėtos naujos grindys. 1930 m. stogas apdengtas skarda.

1931 m. nutinkuotas bokštas, išdažytas vidus, vyskupas Kazimieras Paltarokas bažnyčią konsekravo. Klebono Broniaus Strumilos rūpesčiu 1938 m. pastatyta nauja klebonija, iš senosios klebonijos medžiagos – prieglauda, 1946 m. – suremontuota kapinių koplyčia. Klebonas Boleslovas Beinaravičius 1950 m. rugsėjo 29 d. suimtas, 1951 m. sausio 29 d. nukankintas Vilniaus Lukiškių kalėjime.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, kryžminio plano (30×21,4 m), vienabokštė, baltu bokšteliu virš presbiterijos. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Velykiai, bažnyčia.JPG|2016 m. kovo mėn.
Velykiai, bažnyčia 2.JPG|Galinis fasadas
Velykiai, prie bažnyčios.JPG|Įamžintas bažnyčios jubiliejus
Velykiai, bažnyčios kryžius.JPG|Kryžius virš presbiterijos


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskypijos informacija
* Parapija
Vertimų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Vertimų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vertimų kaime, kairiajame Mituvos krante, 13 km į šiaurės vakarus nuo Jurbarko, 4 km į vakarus nuo kelio , prie kelio .

Pamaldos vyksta vieną kartą per mėnesį. Parapija garsėja šv. Jono Krikštytojo atlaidais.

## Istorija

Apie 1920 m. Žindaičių seniūnu buvo išrinktas žindaitiškis Tadas Kimutis, kuriam kilo idėja – pastatyti bažnyčią. Žemė buvo privati. Dovanoti žemės sklypą bažnyčiai statyti sutiko žmonės gretimame Vertimų kaime. Žindaičių seniūnijos, kuriai priklausė Mikutaičių, Žindaičių, Velėniškių ir Dargaitėlių kaimai, seniūnas Tadas Kimutis vyko į Kauną, į vyskupiją gauti leidimo, kad būtų galima sudaryti naują parapiją ir pradėti statyti naują bažnyčią.

Tai mini iš šio krašto kilęs rašytojas Antanas Giedraitis-Giedrius:

Broliai Matulevičiai paaukojo 27 ha žemės bažnyčiai statyti ir parapijai kurti. Iš Jurbarko, Gaurės, Eržvilko ir Girdžių parapijų dalies kaimų įkurta Vertimų parapija. Klebono Jono Padleskio iniciatyva 1925–1926 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1944 m. spalio 8 d. sudegė parapijos pastatai, bažnyčia ir prieglauda išliko.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su bokšteliu ir siauresne už navą trisiene apside. Bažnyčioje stovi nežinomo meistro vargonai.

## Galerija

Vertimai, bažnyčia 2.jpg|Bažnyčios priekis
Vertimai, bažnyčia.jpg|Vaizdas nuo gatvės
Vertimai, bažnyčia 3.jpg|Apsidė
Vertimai, bažnyčioje 2.jpg|Vaizdas į balkoną
Vertimai, šventoriaus kapas.jpg|Fundatoriaus J. Mačiulevičiaus kapas
Vertimai, bažnyčios kryžius.jpg|Bokštelio kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
Vėžaičių šv. Kazimiero bažnyčia

**Vėžaičių šv. Kazimiero bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vėžaičių miestelyje, 6 km į rytus nuo Gargždų, dešiniajame Skinijos (kairysis Minijos intakas) krante. Bažnyčios statinių kompleksas su varpine – architektūros ir istorijos paminklas Nr. 37591.

## Istorija

Vėžaičių dvarininkai Volmeriai 1784 m. pastatė medinę bažnyčią. 1804 m. įsigyti vargonai. 1816 m. varpinėje pakabintas lietas žalvarinis varpas. Grafas Leonardas Volmeris (1808–1883) bažnyčią išdekoravo, vyskupai Motiejus Valančius ir Merkelis Giedraitis pašventino altorius – jų bažnyčioje penki. Čia taip pat yra lankęsi Žemaičių vyskupai Antanas Baranauskas, Pranciškus Karevičius, Justinas Staugaitis, popiežiaus apaštaliniai pasiuntiniai.

Bažnyčia nukentėjo sovietmečiu. 1963 m. atvykę pareigūnai išėmė iš centrinio altoriaus šv. Kazimiero paveikslą. Apie tuos metus buvo nugriauta netoli bažnyčios stovėjusi Volmerių koplyčia-mauzoliejus.

Kunigo Vytauto Skipario (1996–2006) klebonavimo metais buvo pakeistas bažnyčios ir varpinės stogas, perdažyta bažnyčia. Nuo 2007 m. sutvarkyti vidaus altoriai, perdažyti suolai, sienos. Iki 2013 m. Vėžaičių parapija buvo aptarnaujama Gargždų parapijos kunigų. Nuo 2013 m. šventovės rektoriumi buvo kun. Viktoras Daujotis.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, turi baroko bruožų. Stačiakampio plano, trinavė, su zakristijomis abipus presbiterijos, dengta aukštu šlaitiniu stogu su bokšteliu ant kraigo virš pagrindinio fasado ir mažesniu bokšteliu virš apsidės. Bažnyčioje įrengti 5 altoriai. Šventoriuje stovi medinė varpinė, akmeninė šv. Juozapo su Kūdikėliu ant rankų statula ant aukšto postamento. 

Bažnyčioje yra autentiški 10 balsų vargonai (1804 m.), išlikęs 1816 m. nulietas šv. Jono Nepamuko vardo varpas su įspaustu Nukryžiuotojo Kristaus medalionu. Vienas vertingesnių tapybos darbų grafų Volmerių giminaitės grafaitės Juzefos Gorskytės tapytas šv. Kazimiero paveikslas, šiuo metu kabantis zakrastijoje. 

Šventoriuje palaidoti Vėžaičiuose nuo 1972 m. klebonavęs Vytautas Motekaitis (1914–1991) ir nuo 1996 m. klebonavęs Vytautas Skiparis (1954–2006).

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vėžaičių Šv. Kazimiero šventovė ir parapija *telsiuvyskupija.lt*
* Vėžaičių Šv. Kazimiero bažnyčia *panoramas.lt*
* ''Facebook'' paskyra
Vidiškių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia

**Vidiškių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vidiškių kaime, 4 km į šiaurės rytus nuo Ignalinos.

## Istorija

Daugėliškio bažnyčios vizitacijoje 1675 m. minima Vidiškių koplyčia. Vidiškių dvaro savininkas Jonas Kaminskas 1828 m. pastatė bažnyčią, paskyrė jai 30 dešimtinių žemės, kunigui – 200 rublių per metus. 1840 m. bažnyčia atnaujinta. 1902–1906 m. pastatyta dabartinė bažnyčia (pastatydino dvarininkas Jonas Kaminskis), ją 1906 m. konsekravo vyskupas Eduardas Ropas. 1921 m. įkurta parapija.

1880–1883 m. filialistu buvęs Silvestras Gimžauskas (1845–1897) aprūpino parapijiečius anksčiau legaliai leistomis lietuviškomis maldaknygėmis. Lenkijos okupacijos metais parapijiečiai ir klebonai kentėjo nuo Vidiškių dvarininko Dorochovo savivalės (1934 m. jis nugriovė kleboniją) ir administracijos (1927 m. klebonas Vincas Bobinas kalintas už lietuvišką veiklą). Vilniaus kurija parapijiečių neužstojo, dažnai keitė kunigus. Nuo 1933 m. klebonavęs Zigmas Zeidys suremontavo ir apdengė bažnyčią.

## Architektūra

Bažnyčia neogotikinė, kryžminio plano, vienabokštė, su žemesne penkiasiene apside, bokšteliais. Šventoriaus tvora metalinė, su mūriniais stulpais.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Parapijos informacija
Vidiškių Švč. Trejybės bažnyčia

**Vidiškių Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vidiškių miestelyje, prie kelio . Kultūros paveldo objektas Nr. 1736.

Parapijos kapinėse yra Vidiškių koplyčia.

## Istorija

Jurgis Vidiškis 1562 m. Vidiškių filijai dovanojo 300 grašių. 1664 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. XVIII a. pabaigoje veikė parapinė mokykla. Iki 1840 m. bažnyčia sudegė, vietoje jos pastatyta laikina medinė (be grindų). Šventupio ir Vidiškių savininkas, Ukmergės apskrities bajorų maršalka Anupras Koska 1844 m. pradėjo statyti mūrinę bažnyčią. Dėl lėšų stokos darbai 1849 m. nutrūko. Vyskupas Motiejus Valančius 1851 m. ragino tęsti statybą, bažnyčia pastatyta 1853 m. 1856 m. įkurta parapija.

## Architektūra

Bažnyčia neoklasicistinė, su lėkštu stogu ir bokšteliu. Viduje 3 vienodo aukščio navos, su lygiomis medinėmis lubomis. Šventoriaus tvora mūrinė. Jame stovi žema mūrinė varpinė.

Bažnyčios šventoriuje stovi du kryžiai. Vienas iš jų skirtas Lietuvos krikščioniškojo jubiliejaus atminimui (1987 m.), o antrasis – Ldk Kazimiero atminimui (2000 m.), kurį pastatė Vidiškiuose gimęs, Floridoje (JAV) gyvenantis Kazimieras Linkevičius ir jo žmona Mėta.

## Galerija

Vidiškiai, varpinė.JPG|Varpinė
Vidiškiai, bažnyčia.JPG|Bažnyčios prieigos
Vidiškiai, vargonai.JPG|Vargonų choras
Vidiškių bažnyčia, klausykla.JPG|Klausykla


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
* Vidiškių bažnyčia
Vidsodžio šv. Antano Paduviečio bažnyčia

**Vidsodžio šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti į rytus nuo Vidsodžio kaimo, Aunuvėnuose, prie Luokės–Šaukėnų kelio. Liaudies architektūros formų.

## Istorija

Per 1922 m. žemės reformą būsimai bažnyčiai paskirti 8 ha žemės. 1924 m. pastatyta klebonija, 1925 m. kapinėse – laikina bažnyčia, buvo Kuršėnų parapijos filija. Kunigo A. Ragažinsko rūpesčiu 1930 m. įkurta parapija. Klebonas Zigmantas Syrius su parapijiečiais 1939 m. pastatė dabartinę medinę bažnyčią.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, kryžminio plano, vienabokštė. Įrengti 3 altoriai. Šventorius apmūrytas.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Viduklės Šv. Kryžiaus bažnyčia

**Viduklės Šv. Kryžiaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Viduklės miestelyje. Architektūros paminklas Nr. 1585. 

Šventoriuje pastatyta Jėzaus Nazariečio koplyčia.

## Istorija

Pirmoji bažnyčia Viduklėje pastatyta apie 1416 m. (viena pirmųjų Žemaitijoje). Ldk Vytautas Didysis 1421 m. dovanojo Žemaičių vyskupui 10 Viduklės valsčiaus gyventojų su žeme. 1528 m. bažnyčiai skirta daugiau turtų. Viduklės klebonas oficialiai buvo Žemaičių vyskupas. Parapiją valdė jo skirti administratoriai ir vikarai. Plintant protestantizmui bažnyčia kurį laiką kunigo neturėjo.

1579 m. popiežiaus nuncijus Viduklėje rado vikarą (tada pamokslą lietuviškai pasakė jėzuitas M. Sedkovskis). Nuo 1579 m. veikė parapinė mokykla (minima ir 1632 m., atkurta 1781 m.). Apie 1699 m. pastatyta bažnyčia. Motiejus Beržinskis 1800 m. įsipareigojo pastatyti naują bažnyčią. Ji, baigiama statyti, 1804 m. sudegė.

1806 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1841 m. parapijai priklausė Vadžgirio ir Eržvilko filijos. Klebonas turėjo 3 valakus ir 4 margus žemės. Viduklėje gyveno 3 kunigai. 1940 m. parapijai priklausė Paupio ir Žalpių filijos.

1976–1982 m. klebonavęs Alfonsas Svarinskas buvo suimtas ir nuteistas 7 metams pataisos darbų už pernelyg aktyvią veiklą (pvz., rengdavo religines vakarones). 2017 m. jo atminimui prie šventoriaus vartų pastatytas atminimo ženklas su bareljefu.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su bokšteliu. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Prie jos – 3 tarpsnių varpinė (apatinis – akmenų mūro, viršutiniai – mediniai).

## Galerija

Viduklė, bažnyčia 2.JPG|Galinis fasadas
Viduklė, bažnyčios kryžius.JPG|Smailės kryžius


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
* Palaimintoji Barbora-Žagarietė Viduklės Šv. Kryžiaus bažnyčioje
Viekšnalių Švč. Mergelės Marijos Globos bažnyčia

**Viekšnalių Švč. Mergelės Marijos Globos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Viekšnalių kaime, 6 km į pietas nuo Luokės. Liaudies architektūros formų, turi neogotikos bruožų.

## Istorija

Gelsodės kaimo valstiečiai 1911 m. kapinėms dovanojo žemės, o Beibelio užuežio gyventojas P. Paulauskas – sklypą bažnyčiai. 1912 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia, ji buvo Luokės parapijos filija.

2012 m. bažnyčia jubiliejaus proga sutvarkyta, perdažyta.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, turi neogotikos bruožų, dvibokštė. Šventoriaus tvora medinių statinių.


Viekšnaliai, bažnyčia.JPG|2015 m. vasarą
Viekšnaliai, varpinė.JPG|Varpinė
Viekšnaliai, lurdas.JPG|Lurdas šventoriuje


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Viešintų šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Viešintų šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Viešintų miestelyje, prie kelio .

## Istorija

Viešintų bažnyčiai 1787 m. dovanoti 6 valakai žemės. 1794 m. pastačius kleboniją įsteigta parapija. Nors 1796 m. vizitacijoje teigiama, kad bažnyčia statyta 1790 m., tačiau, matyt, buvo suremontuota tik sena koplyčia. 1818 m. Kupiškio dekanas uždarė apgriuvusią bažnyčią.

1820 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia, 1872 m. – klebonija (vietoje sudegusios). 1879 m. valdžia leido statyti naują mūrinę varpinę, o bažnyčiai pristatyti zakristiją ir sandėliuką. Lietuviškos spaudos draudimo laikais klebonas Bronius Šlamas platino draudžiamą literatūrą.

Klebono Jurgio Rupkos rūpesčiu 1902–1906 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia (architektas Nikolajus Andrejevas). J. Korsako, Viešintose klebonavusio 1908–1925 m., iniciatyva įrengti 20 registrų vargonai. 1921 m. rugsėjo 2 d. bažnyčią konsekravo vyskupas Pranciškus Karevičius. 1926 m. varpinė pertvarkyta į koplyčią.

Petro Liepos (1896–1953), Viešintose klebonavusio 1936–1945 m., rūpesčiu 1940 m. išdažytas bažnyčios vidus. P. Liepa 1945 m. rudenį areštuotas, žuvo Karagandos lageryje.

## Architektūra

Bažnyčia neogotikinė, kryžminio plano, vienabokštė. Vidus 3 navų. Bažnyčios bokštas 55 m aukščio. Šventoriaus tvora akmenų mūro (XIX a. pabaiga). Jame palaidotas Viešintų klebonas Povilas Paškevičius (1892–1981).

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos svetainė
Viešvėnų Švč. Trejybės bažnyčia

**Viešvėnų Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Viešvėnų I kaime, 7 km į pietryčius nuo Telšių. Liaudies architektūros formų, turi neogotikos bruožų. Parapijoje veikia Rainių ir Stulpinų koplyčios.

## Istorija

Viešvėnuose 1758 m. pastatyta pirmoji bažnyčia. 1852 m. baigta statyti nauja medinė bažnyčia. Jos statyba užsiėmė 1848 m. į Viešvėnus atvykęs kunigas Domininkas Styrbinskis. Jo pastangomis ir daugiausia Viešvėnų gyventojų lėšomis 1850–1852 m. iškilo nauja medinė bažnyčia, kuri nepaisant kai kurių rekonstrukcijų ir remonto darbų išliko iki šiandien. 1907–1908 m. kunigas Vladislovas Tomaševičius ėmė rūpintis, kad Viešvėnų filija būtų atskirta nuo Telšių parapijos. Jį parėmė vietiniai bajorai, daugelis parapijiečių. Visgi atskyrimo procesas užtruko ir galutinai atskira Viešvėnų parapija įkurta tik 1924 m.

1902 m. sudegė klebonijos trobesiai. Jie 1903–1906 m. atstatyti, taip pat pristatytas priebažnytis, vietoj senos – nauja didesnė zakristija, pastatyta varpinė. 1924 m. įkurta parapija, bažnyčia suremontuota. Po Antrojo pasaulinio karo kunigas Jonas Kauneckas suremontavo varpinę, išdažė bažnyčią. Už tai sovietų valdžia jam uždraudė aptarnauti Viešvėnų bažnyčią ir parapiją.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, turi neogotikos bruožų, stačiakampio plano, vienabokštė, su pristatyta zakristija. Įrengti 3 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Viešvėnų Švč. Trejybės parapija
Dotnuvos GS

**Dotnuvos geležinkelio stotis** – buvusi gyvenvietė Kėdainių rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Dotnuvos, 1 km į rytus nuo Akademijos, prie kelio į Šlapaberžę. Taip pat keliai į Beržus, Alksnėnus.

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Akademijos miestelio.

## Stotis

Geležinkelio stotis įrengta 1871 m. kaip IV klasės geležinkelio stotis. Tarpukariu stotyje veikė bufetas, uždarytas apie 1936 m.

Stotis yra prie Vilniaus–Klaipėdos geležinkelio, joje stoja traukinys Kaunas–Šiauliai. Stotis tarnauja kaip krovininių traukinių tarpinis sustojimo punktas.

## Gyventojai


Dotnuvos stotis 1.JPG|Traukinys į Šiaulius
Dotnuvos stotis 2.JPG|Peronas
DotnuvosGST002.JPG|Dotnuvos GS gyvenvietė prie kelio į Beržus


## Šaltiniai
Vievio šv. Onos bažnyčia

**Vievio šv. Onos bažnyčia** – bažnyčia, tituluojama šv. Onos vardu, stovinti Vievyje, šiauriniame Vievio ežero krante.

## Istorija

Pirmoji bažnyčia pastatyta iki 1550 m. XVII a. Bogdanas Oginskis katalikų bažnyčią perdavė stačiatikiams (1619 m. Vievyje buvo 2 stačiatikių cerkvės). Manoma, kad abi cerkvės ir vienuolynas Vievyje panaikinti po 1625 m., mirus B. Oginskiui, mat jo vaikai buvo perėję į katalikybę. 1688 m. pastatyta nauja bažnyčia, 1794 m. ji sudegė. 1796 m. pastatyta medinė bažnyčia, 1812 m. vėl sudegė.

1816–1821 m. Gabrielius Oginskis pastatė naują katalikų bažnyčią. Jai susenus, pastatyta 1859 m. Šią 1907 m. uždegė žaibas. Tais pačiais metais parengtas mūrinės bažnyčios projektas. 1908–1914 m. bažnyčia išmūryta iki langų. Po karo statyba tęsta 1925–1931 m. (iš naujo projektavo inžinierius Vaclovas Michnevičius), ja rūpinosi klebonas Juozapas Mincevičius su parapijiečiais.

1907–1931 m. pamaldos būdavo kapų koplyčioje (lenkų kalba). Tik nuo 1923 m. kas antrą sekmadienį pamaldos laikytos lietuvių kalba. 1944 m. sudegė klebonija. Valdžios reikalavimu 1959–1979 m. Vievyje buvo įsikūrusi Kaišiadorių vyskupijos kurija.

1980 m. bažnyčia apiplėšta.

## Architektūra

Bažnyčia neobarokinė, turi klasicizmo elementų, balsvų plytų, lotyniško kryžiaus plano, bazilikinė, su 2 aukštais fasado bokštais. Vidus 3 navų, dengtas kryžminiais skliautais. Šventorių juosia mūrinė tvora su meniškais metaliniais vartais (archit. M. Vaidakavičius). Šventoriuje palaidoti kunigas J. Mincevičius ir vikaravę P. Budrauskas, Č. Kavaliauskas (teologas, Biblijos vertėjas), kunigas altarista R. Šalčiūnas.

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
* Vievio parapijos bendruomenė *Facebook.com*
* Elektrėnų dekanatas. Parapijos ir kunigai  *Kaisiadorys.lcn.lt*
* Vievio šv. Onos bažnyčia *Panoramas.lt*
Vilkyškių šv. Onos bažnyčia

**Vilkyškių šv. Onos bažnyčia** – katalikų bažnyčia, tituluojama šv. Onos vardu, stovinti Vilkyškių miestelyje, prie kelio .

## Istorija

Po Antrojo pasaulinio karo, pasikeitus gyventojų sudėčiai krašte, ėmė dominuoti katalikų tikėjimo žmonės. Katalikų bažnyčia 1958 m. įrengta privačiame gyvenamajame name.

2013 m. atliktas bažnyčios kapitalinis remontas. Atidengti bažnyčios pamatai, kapitališkai suremontuotos pažeistos vietos, įrengta pamatų ir cokolio hidroizoliacija, drenažo ir lietaus vandens surinkimo sistemos. Pastato išorė nutinkuota struktūriniu tinku. Sutvarkytos stogo konstrukcijos, užklota nauja stogo danga, pakeisti langai ir durys. Kapitališkai suremontuotos vidaus sienos, lubos, laiptai, paklota nauja grindų danga. Atnaujinta elektros instaliacija. Varpinės pastato išorinės sienos iš naujo nutinkuotos, nudažytos, pakeista stogo danga, langai, įvestas elektros įvadas ir pakeista elektros instaliacija, įrengta apšvietimo sistema, šviestuvai, taip pat varpinės pastato šildymas. Bažnyčios teritorija apjuosta nauja tvora, šventoriuje trinkelėmis išgrįsti takai. Už suaukotas lėšas įsigyti nauji vidaus baldai, altorius.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su šonine zakristija, bokšteliu. Yra 3 altoriai. Šventoriuje stovi varpinės ir parapijos namų pastatas.

## Varpinė

Varpinė su kitos paskirties patalpomis  pradėta statyti 1996 m. Iki tol šventoriuje stovėjo senas medinės varpinės pastatas, kuris nepuošė nei bažnyčios, nei miestelio. Kunigui Romualdui Gečui, vėliau šv. Onos bažnyčioje pamaldas laikiusiam kunigui Ramūnui Gerdauskui pradėjus statyti naują pastatą, į pagalbą stojo miestelio bendruomenė – prisidėjo gyventojai savo jėgomis ir lėšomis. Po kelerių metų, 2003 m., Rambyno regioninio parko iniciatyva buvo siekiama sustabdyti savavališką statybą, kadangi nebuvo sutvarkyti reikiami leidimai. Šie nesutarimai su vietos bažnyčia išsiplėtojo iki teisinio konflikto, nes vėliau Tauragės apskrities administracija įpareigojo varpinę su parapijos namais apskritai nugriauti. Tik 2009 m. pabaigoje teismas minėtąjį įsakymą panaikino. Vilkyškių parapijai teko gauti trūkstamus dokumentus ir varpinę oficialiai įteisinti, be to, pasirūpinti ir jos išore, kad pastato sienos ir stogo spalva atitiktų regioniniame parke taikomus reikalavimus. 2013 m. remontuojant bažnyčią, buvo sutvarkyta ir varpinė, jos pastate įrengti parapijos namai.

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Vilniaus Aušros Vartų Švč. Mergelės Marijos, Gailestingumo Motinos, koplyčia

**Vilniaus Aušros Vartų Švč. Mergelės Marijos Gailestingumo Motinos koplyčia** – šventovė Vilniaus senamiestyje, Aušros Vartų gatvėje, ir yra Aušros Vartų dalis.  Katalikiškos piligrimystės vieta Vilniaus arkivyskupijoje. Šventos Mišios laikomos lietuvių ir lenkų kalbomis.

## Istorija

Bažnyčia pastatyta apie 1720 m. Basieji karmelitai XVII a. antrojoje pusėje ėmė garsinti Aušros Vartuose buvusį Švč. Mergelės Marijos paveikslą. Vilniaus miesto magistratas 1668 m. jį perdavė globoti karmelitams ir leido virš vartų pastatyti koplyčią. 1669–1671 m. pastatyta medinė koplyčia. Į ją iš vartų bokšto perkeltas paveikslas. 1706 m. gaisro metu koplyčia išliko nenukentėjusi. 1715 m. balandžio 27 d. koplyčia sudegė. Jos vietoje sumūryta dabartinė.

1764 m. pastatyta zakristija. Apie 1789 m. architektas Pjetras de Rosis suprojektavo galeriją ir mūrinius laiptus. 1829 m. rekonstruota koplyčia, ji įgavo vėlyvojo klasicizmo bruožų. 1830–1840 m. greta koplyčios, į kairę nuo gatvės pastatyta erdvi galerija. 1830 m. jos antrojo aukšto arkadoje įstatyti langai, padaryti laiptai.

1927–1932 m. koplyčia atnaujinta, 1976–1986 m. restauruota.

1993 m. koplyčioje lankėsi popiežius Jonas Paulius II.

## Marijos paveikslas

Švč. Mergelės Marijos paveikslas tapytas ant 8 sujungtų ąžuolinių lentų. Spėjama, kad jį užsakė miesto magistratas, Vilnių apmūrijus gynybine siena, apie 1520–1530 m. Paveikslas pertapytas XVII a. pabaigoje ar XVIII a. pradžioje. XVIII a. pabaigoje pagaminti sidabriniai paauksuoti aptaisai. Apie 1840 m. paveikslo įskilimus uždažė dailininkas Kanutas Ruseckas. Jį 1927 m. restauravo profesorius J. Rutkovskis. 1927 m. liepos 2 d. paveikslas iškilmingai vainikuotas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Panoramas.lt
Vilniaus Dievo Apvaizdos bažnyčia

**Vilniaus Dievo Apvaizdos bažnyčia** (taip pat ***Vilniaus Švč. Jėzaus Širdies šventovė***) – bažnyčia, stovinti Vilniuje, netoli Vilkpėdės. Tituluojama Dievo Apvaizdos vardu. Kultūros paveldo objektas Nr. 22800.

Mišios laikomos lietuvių ir lenkų kalbomis. Vilniaus Švč. Jėzaus Širdies parapijos centras, parapijai priklauso ir Vilkpėdės ligoninės koplyčia, Panerių Nukryžiuotojo koplyčia.

## Istorija

1913 m. pastatyta mūrinė bažnyčia buvo Švč. Jėzaus Širdies parapijos filija. Nuo 1927 m. priklausė vienuoliams saleziečiams. 1948 m. bažnyčia uždaryta, 1949 m. perduota valstybiniam dramos teatrui, paversta dekoracijų sandėliu. LTSR Ministrų Tarybos 1960 m. birželio 6 d. nutarimu uždaryta Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia (sovietmečiu – Vilniaus statybininkų kultūros rūmai), tikintiesiems grąžinta Dievo Apvaizdos bažnyčia, kurioje 1961 m. pradėtos laikyti pamaldos.

## Architektūra

Bažnyčios architektas – Antanas Vivulskis, projekto autorius – Augustas Kleinas. Bažnyčia neogotikinė, stačiakampio plano, su bokšteliais, žemesne ir siauresne apside, vienanavė. Šventoriaus tvora su mūriniais stulpais.

## Galerija

Church of the Providence of God in Vilnius3.JPG
Church of the Providence of God in Vilnius5.JPG
Dievo apvaizdos baznycia Vilnius2015.JPG
Church of the Providence of God in Vilnius4.JPG
Church of the Providence of God in Vilnius12.JPG
Fireman and Jesus1.JPG
Church of the Providence of God in Vilnius11.JPG
Church of the Providence of God in Vilnius6.JPG
Church of the Providence of God in Vilnius9.JPG
Church of the Providence of God in Vilnius7.JPG


## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Vyskupijos informacija
Vilniaus šv. arkangelo Rapolo bažnyčia

**Vilniaus šv. arkangelo Rapolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vilniuje, Šnipiškėse, dešiniajame Neries krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 28335. Vėlyvojo baroko stiliaus. Pamaldos laikomos lietuvių ir lenkų kalbomis.

## Istorija

Vilniaus vaivada Kazimieras Sapiega 1697 m. jėzuitams dovanojo Šnipiškes. Jose Mykolas Kazimieras Radvila ir Mykolas Košicas 1702 m. pradėjo statyti bažnyčią. Statybai vadovavo meistrai jėzuitai Hiacintas Ptakas ir Jurgis Šikas. 1709 m. sumūrytos sienos ir vieno bokšto 2 tarpsniai. 1752 m. pagal architektų J. Dyderšteino ir J. Nezemkausko projektą pastatyti bokšto trečias ir ketvirtas tarpsniai. XVIII a. antrojoje pusėje pastatytas antrasis bokštas. 1752 m. įrengtas didysis altorius.

1703–1740 m. pastatytas vienuolynas, 1715–1739 m. – ūkiniai pastatai. 1773 m. bažnyčia ir vienuolynas perduoti pijorams. 1791 m. įkurta parapija. Pijorai 1799 m. vienuolyną pardavė caro valdžiai. Ši vienuolyne įrengė kareivines. Bažnyčia nuo 1799 m. neveikė. Ji 1824 m. suremontuota ir pašventinta, 1831–1832 m. paversta kariniu sandėliu. 1857–1858 m. rekonstruotas vienuolynas, 1860 m. remontuota bažnyčia. Klebonas Jonas Menutis 1865 m. ištremtas. Klebonas ir Vilniaus dekanas Stanislovas Petravičius 1870 m. iš vyskupijos valdytojo gavęs naujus apeigynus su rusiškais tekstais jų neišdalino klebonams, bet demonstratyviai sudegino ir už tai buvo ištremtas. 1894 m. nugriauta klebonija, stovėjusi į rytus nuo bažnyčios.

1904 m. rugpjūčio 14 d. bažnyčioje susituokė Antanas Smetona ir Sofija Chodakauskaitė–Smetonienė.

1975 m. bažnyčia restauruota pagal architekto Giedriaus Lauciaus projektą.

## Architektūra

Bažnyčia vėlyvojo baroko stiliaus, turi ir rokoko bruožų, stačiakampio plano, dvibokštė, bazilikinė. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Šventoriaus tvora tinkuoto mūro.

## Galerija

Vilnius. Sv. Rapolo baznycia ir vienuolynas, 2006-08-08.jpg|2006 m. bažnyčios ir jėzuitų vienuolyno ansamblis
Church of St. Raphael in Vilnius.jpg|2006 m.
Church of the St Raphael the Archangel in Vilnius12.jpg|2008 m.
Interior of St. Raphael church, Vilnius.jpg|Interjeras


## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
* šv. Arkangelo Rapolo bažnyčia
Vilniaus Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia

**Vilniaus Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vilniuje, Žvėryne. Kultūros paveldo objektas Nr. 2659. Mišios aukojamos lietuvių ir lenkų kalbomis.

## Istorija

1907 m. parengtas naujos mūrinės bažnyčios projektas (inžinierius Vaclovas Michnevičius), 1909 m. patvirtintas. 1911 m. pradėta statyti. Statybomis rūpinosi Šv. Rapolo bažnyčios klebonas J. Adamavičius. Po Pirmojo pasaulinio karo statyba atnaujinta. 1922 m. įkurta parapija (pirmasis klebonas Anicetas Butkevičius). 1925 m. neužbaigtoje bažnyčioje pradėtos laikyti pamaldos. Bokštai neišmūryti. Iki 1940 m. lietuviškų pamaldų nebūdavo. 1942 m. parapijoje surašyta 2800 lietuvių. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčia suremontuota, ją 1956 m. konsekravo vyskupas Julijonas Steponavičius. Parapiją 1970–1990 m. administravęs Stasys Lidys (1929–1991) papuošė bažnyčią ir jos aplinką.

## Kunigai

Šioje bažnyčioje darbavosi tėvai marijonai: kleb. kun. St. Puidokas MIC, kun. T. Miliauskas MIC, kun. V. Aliulis MIC, kun. P. Vaitonis MIC, kun. P. Chudzik MIC. Šiuo metu darbuojasi: kleb. kun. V. Rapalis, kun. V. V. Kudriasov, kun. R. L. Liutkevicius, kun. R. A. Volskis.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, stačiakampio plano, bebokštė, trinavė. Fasadų nišas puošia šventųjų skulptūros.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
* Bažnyčios istorija
Pagiriai (Anykščiai)

**Pagiriai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Anykščių. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

LTSR laikais – Ažuožerių sodininkystės tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*