Algis Zaboras

**Algis Zaboras** (g. 1951 m. rugsėjo 27 d. Rubulių k., Kretingos r.) – choro dirigentas ir pedagogas.

## Biografija

1962–1966 m. Kretingos vaikų muzikos mokykloje mokėsi groti akordeonu (mokyt. B. Džiaugys). 1966–1970 m. choro dirigavimo mokėsi Klaipėdos S. Šimkaus aukštesniojoje muzikos mokykloje (dėst. S. Juščius). 1970–1976 m. studijavo ir choro dirigavimo studijas  su pagyrimu baige Lietuvos Muzikos Akademijoje |Lietuvos valstybinėje konservatorijoje]] (doc. J. Motiekaičio klasė). 1978–1980 m. choro ir orkestro dirigavimo žinias gilino Leningrado N. Rimskio-Korsakovo konservatorijos dvimeteje stacionarinėje asistentūroje – stažuotėje (prof. A. Michailovo klasė), baigė ir simfoninio dirigavimo fakultatyvinį kursą (doc. J. Alijevo klasė). 1987 m. stažavosi Maskvos P. Čaikovskio konservatorijoje, 1990 m. J. Sibelijaus (Sibelius) muzikos akademijoje Helsinkyje, o 1996 m. Austrijoje – Salzburgo Mozarteume.

Studijuodamas pradėjo dirbti su chorais. 1971–1972 m. Vilniaus miesto vyrų ir moterų chorų „Aidas“ chormeisteris, 1972–1976 m. moterų choro „Eglė“ chormeisteris – dirigentas. 1974–1976 m. Vilniaus J. Tallat-Kelpšos aukštesniosios muzikos mokyklos dirigavimo dėstytojas ir choro studijos chormeisteris.

Nuo 1976 m. rudens Lietuvos valstybinės konservatorijos Klaipėdos fakultetų choro dirigavimo vyriausiasis dėstytojas, nuo 1989 m. docentas, nuo 2001 m. profesorius, 1992–1995 m. Instrumentinės ir chorinės muzikos fakulteto dekanas. 1981–1988 m. Choro dirigavimo katedros neakivaizdinio skyriaus choro studijos vadovas. Su studijos mišriuoju choru ir Klaipėdos muzikinio teatro simfoniniu orkestru atliko A. Vivaldi kantatą „Gloria“. L. Cherubini „Requiem“, M. K. Čiurlionio kantatą „De profundis“, V. Budrevičiaus kantatą „Plieno dalgeliai“, V. Klovos kantatą „Žeme, sėjai nubuski“, J. Vytuolio (Vitols) kantatą „Dziesma“ („Daina„). Daugelis siu ir kitu stambiu vokaliniu – instrumentiniu kuriniu buvo atlikti Lietuvoje pirma karta.

1977–1985 m. Klaipėdos žvejų kultūros ir sporto rūmų vyrų choro įkūrėjas ir vadovas. Kolektyvą parengė 1980 ir 1985 m. respublikinėms dainų šventėms, su juo pirmųjų vietų pelnė respublikiniuose konkursuose, padarė įrašų Lietuvos radijui ir televizijai, koncertavo Latvijoje, Rusijoje. 1990 m. Lietuvos tautinei dainų šventei parengė Klaipėdos gamybinio susivienijimo „Trinyčiai“ moterų chorą. Kurį laiką vadovavo uostamiesčio dujofikacijos valdybos mišriajam chorui.

Nuo 1984 iki 1998 m. Skuodo mišriojo choro „Apuolė“ meno vadovas ir dirigentas. 1985 m. respublikinės dainų šventės konkurse choras pelnė geriausio kolektyvo vardą rajonų centrų grupėje, o 1987 m. respublikiniame konkurse „Dainuoja darbo Lietuva" pirmąją vietą. Chorą parengė 1990 m. Lietuvos tautinei dainų šventei, 1994 m. I ir 1998 m. II Pasaulio lietuvių dainų šventėms Vilniuje, koncertavo su juo Latvijoje. 1997 m. kartu su D. Daukantaite įkūrė berniukų chorą Skuode "Apuoliukai".

A. Zaboras 1991–1992 m. ir 2005–2006 m. buvo Makedonijos (Skopjė) nacionalinio operos ir baleto teatro vyr. chormeisteris, dirigento asistentas ir Meno tarybos narys. Chorą parengė keturiems operų premjerų spektakliams, su choru dalyvavo tarptautiniuose operinės muzikos festivaliuose, koncertavo Jugoslavijos miestuose, Albanijoje. 2005–2006 m. Makedonijos (Skopje) Šv. Kirilo ir Metodijaus universiteto, muzikos meno fakulteto profesorius, studentu mišraus choro „Dragan Suplevski“ dirigentas.
Su abiem chorais surengė koncertų, padarė įrašų Makedonijos nacionaliniame radijuje ir televizijoje.
1993–1997 m.  Klaipėdos universiteto Menų fakulteto Chorvedybos katedros studentų mišriojo choro vadovas. Su choru parenge sudėtingų C. Saint-Saėnso, C. Francko, C. Orffo, G. Puccini, W. A. Mozarto kūrinių, taip pat M. K. Čiurlionio, J. Naujalio, S. Šimkaus, J. Gruodžio autorines programas, įdainavo dvi audiokasetes, padarė įrašų Lietuvos radijui, išleido kompaktinę plokštelę. Chorą parengė 1994 m. I Pasaulio lietuvių dainų šventei Vilniuje, 1995 m. Baltijos studentų dainų šventei „Gaudeamus“ Tartu, tradiciniams Klaipėdos festivaliams „Muzikos pavasaris“. Choras dalyvavo tarptautiniuose studentų festivaliuose Tartu ir Kopenhagoje, koncertavo Lenkijoje, Danijoje.
1997–2001 m. vadovavo Klaipėdos miesto muzikos centro mišriajam chorui Gilija (1997–1998 m. kartu su R. Songaila) su kuriuo parengė ir atliko A. Salieri „Requiem“, bei Z. Fibicho „Misa brevis", P.McCartnio "Liverpool oratorio".

Nuo 2010 Granados (Ispanija) misraus choro „Federico Garcia Lorca“ vadovas, nuo 2011 Granados „Juventudes musicales“ kamerinio orkestro meno vadovas ir vyriausiasis dirigentas.Choro "Millenium "isteigejas ir meno vadovas,
Muzikos akademijos "Glinka" fortepijono bei dirigavimo disciplinu destytojas, tarptautiniu muzikiniu festivaliu "Inviernos de Granada","Cantemos" meno vadovas ir vyriausiasis dirigentas.
Taip pat dirigavo Santa Fe puciamuju orkestrui, chorams "Ciudad de Granada", "Canticum novum",""Coro de Centro artistico de Granada".Kuri laika dirbo Santa Fe (Granada) muzikos mokyklos direktorium.

A. Zaboras išugdė virs 40 choro ir orkestro dirigentų. Dalyvauja respublikinėse bei tarptautinėse mokslinėse konferencijose, spaudoje paskelbė per 100 straipsnių ir koncertų recenzijų, parengė mokymo priemonių studentams, sudarė keturis chorinės muzikos rinkinius. Lituanistikos tyrimo ir studijų centras Čikagoje (LTSC), JAV išleido dvi A. Zaboro parengtas knygas apie lietuviška chorine muzika JAV. 1998–1999 m. Čikagos Lietuvių operos chormeisteris. Buvo choro dirigavimo valstybinių egzaminų komisijų pirmininkas bei narys, chorų ir vokalinių ansamblių konkursų žiuri pirmininkas arba narys,Baltijos valstybiu Dainyu svenciu ekspertas, respublikinių dainų švenčių konsultantas Tauragės ir Skuodo rajonams, dainų švenčių, chorų sąskrydžių bei festivalių dirigentas Klaipėdoje, Kretingoje, Skuode, Ariogaloje, Šiauliuose, Plungėje, Tartu ir Kopenhagoje.

2001–2006 m. Klaipėdos miesto chorinės bendrijos „Aukuras“ tarybos pirmininkas, tarptautinių Stasio Šimkaus chorų konkursų meno vadovas 2002 - 2004 m. muzikines TV laidos „Virtuozai“ autorius ir vedėjas Vakarų Lietuvos Televizijoje. Parengė ir vedė 58 laidas.

## Šaltiniai

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.