open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rytų Pirėnai

**Rytų Pirėnai** (, , ) – Prancūzijos departamentas šalies pietuose, Langedoko-Rusijono regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo kalnus. Administracinis centras – Perpinjanas (*Perpignan*).

Departamente 3 apskritys, 31 kantonas, 16 municipalinių susivienijimų ir 226 komunos. Plotas – 4 116 km².

## Istorija

Departamento teritorija yra kataloniškų žemių dalis, kuri XVII a. viduryje prijungta prie Prancūzijos kaip Rusijono provincija.
 
Dabartinis departamentas įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Langedoko ir Rusijono provincijas.

Ispanija buvo užgrobusi departamentą 1793 m., bet prancūzai po trijų mėnesių jį susigrąžino. XIX a. departamentas liko labiausiai respublikoniškas.

## Geografija

Rytų Pirėnų departamentas ribojasi su Odo ir Arježo departamentais, Ispanijos Žeronos provincija, Andora ir Viduržemio jūra.

### Pagrindinės upės
* Tešas
* Tetas
* Agli
* Odas

### Pagrindiniai miestai

* Perpinjanas (*Perpignan*) – 116 700 gyventojų (1999 m.)
* Pradas (*Prades*) – 5 800 gyv.
* Seretas (*Céret*) – 7 291 gyv.
* Kanetas (*Canet – en-Roussillon*) – 12 100 gyv.
* Sent Estevas (*Saint-Estève*) – 11 066 gyv.
* Sen Kiprijenas (Saint-Cyprien) – 8 573 gyv.

### Klimatas

Klimatas tipiškas viduržemiškas, su švelniomis žiemomis ir karštomis vasaromis. Tačiau vėjas, ypač šiaurės vakarų, būna labai stiprus, siekia 100 km per valandą. Vėjui papūtus nuo jūros paprastai prapliumpa lietus.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – tradicinis žemės ūkis ir žūklė. Gaminami natūralūs saldūs vynai, iš kurių išsiskiria Banjulis, Mori, Rivesaltas, Muskatas. Žemės ūkyje dirba apie 8200 gyventojų, tiek pat užimti statybose, apie 10 000 – pramonėje. Trečiajame, paslaugų sektoriuje užimti apie 98 000 gyventojų.

Geras klimatas, užimtumas lėmė, kad departamento gyventojų greitai daugėja:
* 1954 m. – 230 285
* 1975 m. – 299 506
* 1982 m. – 334 557
* 1990 m. – 363 796
* 1999 m. – 392 803
* 2005 m. – 412 685

## Turizmas

Tai vienas iš nedaugelio departamentų, galinčių suteikti ir kalnų, ir jūros malonumus. Pakrantėje ir kalnuose pastatyta daug kempingų, jachtų prieplaukų, įvairių žaidimų aikštelių, laukų ir stadionų.

## Kalba

Dauguma gyventojų kalba katalonų kalba, bet departamento šiaurėje išlikusi okitanų kalba, priklausanti Langedoko (*langues d’Oc*) kalbų grupei. Paplitus literatūrinei prancūzų kalbai šios kalbos vis labiau lieka tik kaimo rajonų šnekamąja kalba.

## Politika

Departamentui Prancūzijos senate atstovauja Žanas Polis Aldui ir Polis Blankas, Atstovų rūmuose – 4 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 37 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
 
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Viskas apie Rusijoną
Praujeniečiai

**Praujeniečiai** (*Callitrichales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Praujeniečių (''Callitrichales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Praujeniniai (*Callitrichaceae*)
* Uodeguoniniai (*Hippuridaceae*)
* (*Hydrostachyaceae*)
Astriečiai

**Astriečiai** (*Asterales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Astriečių (''Asterales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Astriniai (*Asteraceae*) arba Graižažiedžiai (*Compositae*)  
* Lobelijiniai (*Lobeliaceae*)
Katilėliečiai

**Katilėliečiai** (*Campanulales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Katilėliečių (''Campanulales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* (*Brunoniaceae*)
* Katilėliniai (*Campanulaceae*)
* (*Donatiaceae*)
* (*Goodeniaceae*)
* (*Pentaphragmataceae*)
* (*Sphenocleaceae*)
* (*Stylidiaceae*)
FLCL

**FLCL** () – šešių OVA serijų japonų anime, daugiausiai režisuotas japono Kadzuja Curumaki.

Anime veiksmas sukasi apie 12-kos metų berniuką Nandaba Naota, gyvenantį išgalvotame ramiame didžiulio Mabasė miesto priemiestyje, Japonijoje. Naota gyvena su ištvirkusiu tėvu Kamon ir seneliu, beisbolo treneriu, Šigekuni. Jo brolis Tasuku – puikus beisbolo žaidėjas, išvykęs į JAV žaisti šio žaidimo. Naotos gyvenimo rutina susideda iš ėjimo į mokyklą, buvimo kartu su brolio mergina Samedžima Mamimi (jos ir Naotos santykiai neaiškus žiūrovui ir pačiam Naotai) bei grįžimo namo. Naotos gyvenimas apvirsta aukštyn kojom, kai jį su motoroleriu „Vespa“ partrenkia ir su elektrine gitara į galvą smogia maištinga mergina Haruhara Haruko, kuri vėliau tampa Naotos šeimos namų šeimininkė.

## Serijos

## Muzika
Labai svarbią vietą „FLCL“ užima muzika. Didžiąją dalį foninės muzikos sukūrė ir atliko japonų roko grupė „the pillows“, kuri po anime išleidimo sulaukė pasisekimo. Jų daina „Ride on Shooting Star“, skambanti kiekvienos FLCL serijos pabaigoje, laikoma firminiu grupės ženklu. Yra išleisti du FLCL muzikos CD (*Addict* ir *King of Pirates*) ir vienas geriausiųjų šio anime dainų rinkinys (*FLCL No. 3*). Konkrečios dainos naudojamos tik konkrečiose anime scenose, pavyzdžiui, daina „Little Busters“ grojama, tik kai Canti susijungia su Atomsk galia.

## Manga
Pagal FLCL anime yra sukurtas dviejų dalių manga tuo pačiu pavadinimu, kurio piešimo stilius gerokai skiriasi nuo anime. Manga linijos piešiamos nerūpestingai, sukeliant paaugliško maištingumo pojūtį. Taip pat knyginės adaptacijos siužetas šiek tiek skiriasi nuo originalo, bet tema išlieka nepakitusi. Manga būdingas siužeto užbėgimas ir grįžimas prie nuoseklaus pasakojimo. Manga sukūrė Hadžimė Ueda, daugiausiai žinomas kaip *[[dōjinshi]]* artistas.

## Smulkmenos
* FLCL pastatytas pagal Kazuya Tsurumaki sapnų seriją.
* Dauguma anime veikėjų kairiarankiai.
* Ranka, parodyta 5-oje ir 6-oje serijose, – režisieriaus.
* Amarao antakiai – nuskenuoti japoniški nori – džiovinti valgomieji jūros dumbliai.
* Kiekvienos serijos pabaigoje matomas geltonas „Vespa“ motoroleris yra tikras. Tokių buvo pagaminta tik 1000, šis yra neveikiantis.
* FLCL Japonijoje vadinamas „Furi Kuri“ – japonų kalboje šis žargoninis posakis reiškia moters krūtų čiupinėjimą.

## Nuorodos
* FLCL IMDb duomenų bazėje
* 
*
Paprastoji karlina

**Paprastoji karlina** (*Carlina vulgaris*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalas, priklausantis karlinos (*Carlina*) genčiai.

Augalas dygus, dvimetis, 20-75 cm aukščio. Lapai standūs, jų viršutinė pusė plika, apatinė plaukuota, lapų kraštai su dygliškais danteliais, išsidėsčiusiais įvairiomis kryptimis. Žiedai geltonai rausvi. Žydi nuo birželio iki rugpjūčio mėn. Auga dirvonuose, žvyrynuose, sausuose šlaituose, pievose. Lietuvoje apyretis, dažnesnis pietrytiniuose respublikos rajonuose.
Gencijoniečiai

**Gencijoniečiai** (*Gentianales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Gencijoniečių (''Gentianales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Stepukiniai (*Apocynaceae*) 
* Klemaliniai (*Asclepiadaceae*) 
* Gencijoniniai (*Gentianaceae*) 
* Činčiberiniai (*Loganiaceae*) 
* (*Retziaceae*) 
* (*Saccifoliaceae*)
Notreliečiai

**Notreliečiai** (*Lamiales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Notreliečių (''Lamiales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Agurkliniai (*Boraginaceae*) 
* Notreliniai (*Lamiaceae*) arba Lūpažiedžiai (*Labiatae*) 
* (*Lennoaceae*) 
* Verbeniniai (*Verbenaceae*)
Karšuliečiai

**Karšuliečiai** (*Dipsacales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Karšuliečių (''Dipsacales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Ūksmininiai (*Adoxaceae*) 
* Sausmediniai (*Caprifoliaceae*) 
* Karšuliniai (*Dipsacaceae*) 
* Valerijoniniai (*Valerianaceae*)
Raudiečiai

**Raudiečiai** (*Rubiales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Raudiečių (''Rubiales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Raudiniai (*Rubiaceae*)
* (*Theligonaceae*)
Gyslotiečiai

**Gyslotiečiai** (*Plantaginales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Gyslotiečių (''Plantaginales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Gyslotiniai (*Plantaginaceae*)
Gegužraibiečiai

**Gegužraibiečiai** (*Orchidales*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės lelijažiedžių (*Liliidae*) poklasio augalų eilė.

## Gegužraibiečių (''Orchidales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* (*Burmanniaceae*)
* (*Corsiaceae*)
* (*Geosiridaceae*)
* Gegužraibiniai (*Orchidaceae*)
Bervidiečiai

**Bervidiečiai** (*Scrophulariales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Bervidiečių (''Scrophulariales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* (*Acanthaceae*)
* (*Bignoniaceae*)
* (*Buddlejaceae*)
* (*Gesneriaceae*)
* Krekesiniai (*Globulariaceae*)
* Skendeniniai (*Lentibulariaceae*)
* (*Mendonciaceae*)
* (*Myoporaceae*)
* Alyvmediniai (*Oleaceae*)
* Džiovekliniai (*Orobanchaceae*)
* (*Pedaliaceae*)
* Bervidiniai (*Scrophulariaceae*)
Bulviečiai

**Bulviečiai** (*Solanales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės astražiedžių (*Asteridae*) poklasio augalų eilė.

## Bulviečių (''Solanales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Vijokliniai (*Convolvulaceae*) 
* Brantiniai (*Cuscutaceae*) 
* (*Duckeodendraceae*) 
* Hidrofiliniai (*Hydrophyllaceae*) 
* Puplaiškiniai (*Menyanthaceae*) 
* (*Nolanaceae*) 
* Palemoniniai (*Polemoniaceae*) 
* (*Retziaceae*) 
* Bulviniai (*Solanaceae*)
Gvazdikiečiai

**Gvazdikiečiai** (*Caryophyllales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės gvazdikažiedžių (*Caryophyllidae*) poklasio augalų eilė.

## Gvazdikiečių (''Caryophyllales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* (*Achatocarpaceae*) 
* Pluoštagėliniai (*Aizoaceae*) 
* Burnotiniai (*Amaranthaceae*) 
* Bazeliniai (*Basellaceae*) 
* Kaktusiniai (*Cactaceae*) 
* Gvazdikiniai (*Caryophyllaceae*) 
* Balandiniai (*Chenopodiaceae*) 
* Šiurpūniniai (*Didiereaceae*) 
* Švelniniai (*Molluginaceae*) 
* Dyvinutiniai (*Nyctaginaceae*) 
* Fitolakiniai (*Phytolaccaceae*) 
* Portulakiniai (*Portulacaceae*)
Rūgtiečiai

**Rūgtiečiai** (*Polygonales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės gvazdikažiedžių (*Caryophyllidae*) poklasio augalų eilė.

## Rūgtiečių (''Polygonales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Rūgtiniai (*Polygonaceae*)
Kapariečiai

**Kapariečiai** (*Capparales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų eilė.

## Kapariečių (''Capparales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Bastutiniai (*Brassicaceae*) arba Kryžmažiedžiai (*Cruciferae*)
* (*Capparaceae*)
* (*Moringaceae*)
* Razetiniai (*Resedaceae*)
* (*Tovariaceae*)
Dilenijiečiai

**Dilenijiečiai** (*Dilleniales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų eilė.

## Dilenijiečių (''Dilleniales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Dilenijiniai (*Dilleniaceae*) 
* Bijūniniai (*Paeoniaceae*)
Erikiečiai

**Erikiečiai** (*Ericales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų eilė.

## Erikiečių (''Ericales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* (*Cyrillaceae*) 
* Kletriniai (*Clethraceae*) 
* (*Grubbiaceae*) 
* (*Empetraceae*) 
* (*Epacridaceae*) 
* Erikiniai (*Ericaceae*) 
* (*Monotropaceae*) 
* (*Pyrolaceae*)
Dedešviečiai

**Dedešviečiai** (*Malvales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų eilė.

## Dedešviečių (''Malvales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Bombakmediniai (*Bombacaceae*) 
* Alyvūniniai (*Elaeocarpaceae*) 
* Dedešviniai (*Malvaceae*) 
* Sterkulijiniai (Kavamediniai) (*Sterculiaceae*) 
* Liepiniai (*Tiliaceae*)
Ąsoteniečiai

**Ąsoteniečiai** (*Nepenthales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų eilė.

## Ąsoteniečių (''Nepenthales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Saulašariniai (*Droseraceae*)
* Ąsoteniniai (*Nepenthaceae*)
* Saracėnijiniai (*Sarraceniaceae*)
Meniečių kalba

**Meniečių kalba**, *menksas* (men. *Gaelg*, *Gailck*; ) – keltų kalbų grupės goidelų pogrupio kalba, kuria šnekama Meno saloje, esančioje Airijos jūroje. 

Tai senosios airių kalbos palikuonė, susiformavusi iš rytinių Airijos (Leinsterio) tarmių. Didelį poveikį kalbai vikingų užkariavimų laikotarpiu padarė skandinavų kalbos. XIX a. kalba pradėjo nykti, XX a. viduryje liko tik keli senyvo amžiaus žmonės, šnekėję meniečių kalba kaip gimtąja. 1974 m. gruodžio 27 d. mirė paskutinis iš jų – Nedas Madrelis. Tačiau atgimimas buvo prasidėjęs jau 20-o amžiaus pradžioje. Paskutiniųjų kalbos žinovų kalbos buvo įrašomos į juostinį magnetofoną, kalbos pradėta mokyti savanoriškuose kursuose. Nuo 9-o dešimtmečio kalbos pradėta mokyti mokyklose. Per 2001 m. darytą apklausą apie 2000 iš 71 000 Meno saloje gyvenusių žmonių pasisakė išmanantys meniečių kalbą, 56 žmonėms ji buvo gimtoji. Meniečių kalbos pamokos vyksta penkiuose salos darželiuose, visose pradinėse ir vidurinėse mokyklose, Meno koledže ir Meniečių kalbos centre.

Meniečių kalba, skirtingai nuo kitų goidelų kalbų, rašoma naudojant anglų kalbos rašybos principus (pvz., *ee*, *ea* reiškia ilgąjį [i:], bet airiai rašo *í*, škotai – *ì*), todėl tarp meniečių ir kitų goidelų kalbų atstovų egzistuoja didelis bendravimo barjeras. Anglų kalbos rašybos principų naudojimas susijęs su tuo, kad pirmoji Biblija meniečių kalba buvo parašyta užsieniečio (valo), kuris nemokėjo goidelų rašybos. Tačiau tenka pripažinti, kad ši rašyba prastai tinka goidelų kalbai; rašyba yra nenuosekli, tarp garsų ir raidžių nėra vienareikšmio atitikmens.

Iš klausos meniečių kalba gana panaši į škotų, kiek mažiau į airių, bet rašyba labai trukdo keistis spausdintine medžiaga. Kalbos apie rašybos reformą (priartinant meniečių rašybą prie kitų goidelų) kol kas neįgyvendinamos, nes didžiausias dėmesys sutelktas į kalbos gaivinimą.

## Nuorodos
*
Pliumbagiečiai

**Pliumbagiečiai** (*Plumbaginales*) – Magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės gvazdikažiedžių (*Caryophyllidae*) poklasio augalų eilė.

## Pliumbagiečių (''Plumbaginales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Pliumbaginiai (*Plumbaginaceae*)
Raktažoliečiai

** Raktažoliečiai** (*Primulales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų eilė.

## Raktažoliečių (''Primulales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Mirsininiai (*Myrsinaceae*)
* Raktažoliniai (*Primulaceae*)
* (*Theophrastaceae*)
Gluosniažiedžiai

**Gluosniažiedžiai** (*Salicales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų eilė.

## Gluosniažiedžių (''Salicales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Gluosniniai (*Salicaceae*)
Arbatmediečiai

**Arbatmediečiai** (*Theales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų eilė.

## Arbatmediečių (''Theales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Aktinidijiniai (*Actinidiaceae*)
* Kariokariniai (*Caryocaraceae*)
* Kliuzijiniai (*Clusiaceae*)
* Sparneniniai (*Dipterocarpaceae*)
* Vandeniniai (*Elatinaceae*)
* (*Marcgraviaceae*)
* (*Medusagynaceae*)
* Paukštakiniai (*Ochnaceae*)
* (*Oncothecaceae*)
* (*Paracryphiaceae*)
* (*Pellicieraceae*)
* (*Pentaphylacaceae*)
* (*Sarcolaenaceae*)
* (*Scytopetalaceae*)
* (*Sphaerosepalaceae*)
* Keturiniai (*Tetrameristaceae*)
* Arbatmediniai (*Theaceae*)
* (*Quiinaceae*)
Našlaitiečiai

**Našlaitiečiai**, arba **našlaičiažiedžiai** (*Violales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų eilė.

## Našlaitiečių (''Violales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* (*Achariaceae*)
* (*Ancistrocladaceae*)
* Begoniniai (*Begoniaceae*)
* Urlijiniai (*Bixaceae*)
* Melionmediniai (*Caricaceae*)
* Švitrūniniai (*Cistaceae*)
* Moliūginiai (*Cucurbitaceae*)
* (*Datiscaceae*)
* (*Dioncophyllaceae*)
* Flakurtijiniai (*Flacourtiaceae*)
* Gairuviniai (*Fouquieriaceae*)
* Frankenijiniai (*Frankeniaceae*)
* (*Hoplestigmataceae*)
* (*Huaceae*)
* (*Lacistemataceae*)
* (*Loasaceae*)
* (*Malesherbiaceae*)
* Pasifloriniai (*Passifloraceae*)
* (*Peridiscaceae*)
* (*Scyphostegiaceae*)
* (*Stachyuraceae*)
* Eglūniniai (*Tamaricaceae*)
* Turnerajiniai (*Turneraceae*)
* Našlaitiniai (*Violaceae*)
Melsvė

**Melsvė** (*Hosta*) – smidrinių (*Asparagaceae*) šeimos augalų gentis.  

Auginama darželiuose, kapinėse.

Lietuvoje auginama:
*Gyslotinė melsvė (*Hosta plantaginea*)
*Banguotalapė melsvė (*Hosta undulata*)
Naujieji Bakainiai

**Naujieji Bakainiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, apie 3 km į šiaurę nuo Šlapaberžės, prie Žalčiupio upelio. Iš šiaurės prieina Sosių miškas. Yra apleistų fermų kompleksas. Šalia kaimo eina Šlapaberžės–Naujųjų Lažų kelias.

## Istorija

Pokariu apylinkėse veikė Vyčio apygardos partizanai. Iki 1954 m. – Naujųjų Bakainių apylinkės centras. Veikė eiguva.

## Gyventojai

## Galerija

Naujieji Bakainiai1.JPG|Naujieji Bakainiai žvelgiant nuo Puodžių
N. Bakainiai 2.JPG|Kaimo riboženklis
N. Bakainiai (stotelė ir fermos).JPG|Apleistos fermos ir autobusų stotelė


## Šaltiniai
Astelijiniai

** Astelijiniai** (*Asteliaceae*) – magnolijūnų augalų šeima, priklausanti vienaskilčių klasei.  

Rūšys paplitusios Naujoje Zelandijoje, Naujojoje Gvinėjoje, Ramiojo vandenyno salose, Havajuose, Čilėje.

Šeimos sistematika neaiški. Išskiriama 4 gentys, kurioms priklauso apie 36 rūšys.

## Gentys
*Astelija (*Astelia*) 
**[[Collospermum]]* 
**[[Milligania]]* 
**[[Neoastelia]]*
Ramėnai

**Ramėnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1,5 km į vakarus nuo Vaidatonių, prie Alko upelio (Kruosto intakas).

## Istorija

Ramėnai (*Ramoe*), kaip minima Hermano Vartbergiečio Livonijos kronikoje, 1372 m. buvo nuniokoti kryžiuočių. Nuo 1584 m. minimas Ramėnų viensėdis, o nuo 1591 m. – dvaras. Tarybiniais metais kaimas priklausė Dotnuvos apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antušava

**Antušava** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Gudžiūnų, prie Gudžiūnų–Krakių kelio. Taip pat keliai į Gražiškius ir Čystapolį. Į pietus nuo kaimo yra nedidelis Antušavos miškas, o į rytus – Skirpstynės miškas.

## Istorija

XX a. pr. Antušava buvo Určinų žemės valda Krakių valsčiuje. Vėliau tapo Zaborskų nuosavybe.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Melsvasis mėlitas

**Melsvasis mėlitas** (*Sesleria caerulea*) – miglinių (*Poaceae*) šeimos augalas, priklausantis mėlito genčiai.

Augalas daugiametis, su trumpu šliaužiančiu šakniastiebiu. Žiedynas – tanki varpašluotė. Žydi gegužės – birželio mėn. Auga gana šlapiose bei durpinėse pievose. Pašarinė vertė menka.

Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Danilava (Kėdainiai)

**Danilava** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, apie 0,5 km į rytus nuo Gudžiūnų, šalia kelio . Teka Dotnuvėlės intakas Stabė. Išlikę dalis Danilavos parko ir alėjos medžių.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas nuo slaviškos kilmės asmenvardžio *Danilà*. 1854 m. dvaras minimas forma *Daniliszkei*.

## Istorija

Iki XX a. vid. buvo Danilavos dvaras. Jis priklausė Terespolio dvarininkams Chrapovickiams. 1924–1925 m. dvaras išparceliuotas. Dvarą nusipirko Širmuliai (todėl jis dar vadintas Širmulyne). 1946 m. veikė Danilavos sodininkystės ūkis, paskui žemės priskirtos kolūkiui.

## Gyventojai


Danilava, 2.JPG|Buvusio dvarelio alėja
Danilava, 3.JPG|Ūkinio pastato dvarvietėje liekanos


## Šaltiniai
Gasčiūnai (Kėdainiai)

**Gasčiūnai** – kaimas pačioje Kėdainių rajono savivaldybės šiaurėje, Radviliškio rajono paribyje, 2 km į šiaurę nuo Devynduonių, prie kelio į Pociūnėlius. Per kaimą teka Liaudės intakas Druskalnis.

## Istorija

XIX a. pab. buvo kaimas Skėmių valsčiuje, buvo 54 sodybos. XX a. pr. tai buvo Gasčiavičiams (*Gościewicz*) priklausęs dvaras ir kaimas Surviliškio valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jokūbaičiai (Kėdainiai)

**Jokūbaičiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 4 km į pietvakarius nuo Gudžiūnų, prie Antušavos–Gražiškių kelio. Pro kaimą teka Dotnuvėlės intakas Srautas.

## Istorija

Jokūbaičiai XVIII a. buvo karališkuoju kaimu. 1738 m. čia buvo 5 kiemai. XX a. pr. priklausė Krakių valsčiui. II pasaulinio karo metais naciai nužudė 7 kaimo gyventojus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Margininkai (Kėdainiai)

**Margininkai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurėje, rytiniame Vikaičių kaimo pakraštyje, prie Devynduonių–Gudžiūnų kelio. Pro kaimą teka Nykis (Liaudės intakas), yra nedidelis tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antanava (Gudžiūnai)

**Antanava** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Alksnėnų, prie Mamėno upelio (Viešnauto intakas), toliau pietuose – Kruosto aukštupys. Kaimas apsuptas miškų (Sosių, Žilvičių, Zacišių).

## Etimologija

Pavadinimas asmenvardinės kilmės, nuo vyriško vardo *Antanas*.

## Istorija

XX a. pradžioje buvo Surviliškio valsčiuje, Račinskių valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alksnupiai

**Alksnupiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Miegėnų, prie Trakupio upelio, Sosių miško pakraštyje, netoli kelio .

## Istorija
Iki XX a. pr. šioje vietoje buvo Novomyslio () palivarkas.

2020 m. spalio 14 d. Alksnupių viensėdis pervadintas kaimu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pamiškės

**Pamiškės** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Alksnėnų, prie Miegėnų–Alksnėnų kelio. Per kaimą teka Kruosto ir Mamėno upės.

## Istorija

2020 m. prijungtas Vypalų kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Padruskalnys

**Padruskalnys** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Devynduonių, į vakarus nuo Gasčiūnų, Radviliškio rajono paribyje. Pro kaimą teka Druskalnio ir Girdelio upeliai (Liaudės intakai).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pilėnai (Kėdainiai)

**Pilėnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Alksnėnų, Pilėnų miško apsuptyje. Palei kaimą eina Liepojos–Romnų geležinkelis ir Alksnėnų–Pilionių kelias.

## Istorija

XX a. prie kaimo veikė Mantviliškio geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakupiai

**Trakupiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Paberžės, prie Liaudės ir jos intako Viešnauto (Trakupio). Šalia kaimo yra nedidelis miškelis. Kaimas patenka į Paberžės kraštovaizdžio draustinį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tremtiniai (Kėdainiai)

**Tremtiniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Vikaičių, prie vietinės reikšmės Terespolio–Alksnėnų keliuko. Rytuose prieina Serbentynės mišką, vakaruose siekia Vilniaus–Šiaulių geležinkelį.

## Istorija

Kaimas įkurtas tarpukariu Terespolio dvaro žemėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaukalniai

:: *Apie kaimą Šakių rajone žr. [[Kaukakalniai]]*.

**Kaukalniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurėje, Panevėžio rajono paribyje, 3 km į šiaurę nuo Surviliškio, netoli kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šizotipinis asmenybės sutrikimas

**Šizotipinis asmenybės sutrikimas** – asmenybės sutrikimas, kuriam būdingas ekscentriškas elgesys, afekto bei elgesio anomalijos, panašios į sutrikimus sergant šizofrenija, tačiau nesant aiškių tipiškų šizofrenijos požymių.

Šizotipiniam sutrikimui būdingi šie simptomai:
* neadekvatus, susiaurėjęs afektas;
* savotiška ekscentriška išvaizda ir elgesys;
* keisti įsitikinimai, magiškas mąstymas, veikiantis elgesį ir neatitinkantis kultūros normų;
* įtarumas ir paranoidinės idėjos;
* įkyrumai be vidinio pasipriešinimo, dažnai su dismorfofobiniu, seksualiu arba agresyviu turiniu;
* Neretai pasitaiko neįprasti suvokimo pojūčiai, somatosensorinės arba kitos iliuzijos;
* depersonalizacija ir derealizacija, neaiškus, metaforiškas, smulkmeniškas arba stereotipiškas mąstymas;
* keista kalba nesant ryškaus nerišlumo;
* atsitiktiniai, pusiau psichoziniai epizodai su ryškiomis iliuzijomis bei panašiomis į kliedesius idėjomis.

## Ligos eiga
Šizotipinio sutrikimo eiga lėta, svyruojanti, retai pereina į aiškią šizofreniją. Nėra aiškios pradžios, atsiradimas bei eiga panašūs į asmenybės sutrikimų. Dažniau pasitaiko pacientams, kurių giminių tarpe yra sergančiųjų šizofrenija. Manoma, kad tai šizofrenijos spektro dalis.

## Gydymas
Medikamentai tokiam sutrikimui gydyti nerekomenduojami, nebent gydant trumpalaikius stiprios baimės pasireiškimus. Sutrikimą galima gydyti su *risperidone*, *olanzapine*, *sertindole*. SSRI vaistai irgi gali būti naudojami bandant sumažinti maniją, apsėdimą, depresiją, bet SSRI naudojimas be antipsichozinių vaistų gali paaštrinti sutrikimą. Medikamentinis gydymas reikalingas, kai yra išreikšta suvokimo ir mąstymo patologija, dažniausiai neuroleptikai. Šiaip gydymas simptominis, rekomenduotina psichoterapija bei psichosocialinės reabilitacijos metodai.
Chris Mullin

**Christopher Paul Mullin** (g. 1963 m. liepos 30) – buvęs NBA krepšininkas. 1992 m. jis buvo Svajonių komandos, kuri laimėjo 1992 m. olimpinių žaidynių auksą Barselonoje, narys.

Nuo 1985 iki karjeros pabaigos 2000 žaidė jis už dvi komandas – Golden State Warriors ir Indiana Pacers. Per tą laikotarpį jis įmetė 17 911 taškų į varžovų krepšį. Nuo 2004 m. jis dirba Warriors klubo vadovybėje.

## Apdovanojimai
* 1992 metų Olimpinis čempionas
* 5 kartus dalyvavo NBA Visų žvaigždžių rungtynėse

## Šaltiniai
Mandarininis citrinmedis

**Mandarininis citrinmedis** (*Citrus reticulata*) – rūtinių (*Rutaceae*) šeimos citrinmedžių (*Citrus*) genties augalų rūšis.

## [[Augalų morfologija]]
Mandarininis citrinmedis – diploidinis (2n = 18), nedidelis iki 4 m aukščio užaugantis medis. Šakos paprastai bedyglės. Žiedai pavieniai ar susitelkę į nedidelius žiedynus. Mandarininiai citrinmedžiai yra anksti nokstantys ir gausiai derantys. Jų vaisius – tikrasis mandarinas.

Jie gana jautrūs šalnoms. Auginami tropikuose ir subtropikuose.

Dažnai yra savidulkiai (bitės perneša žiedadulkes iš to paties žiedo kuokelių į piesteles) ar partenokarpiniai (augantis vaisius be apvaisinimo, dėl ko vaisiai būna besėkliai, pvz., *satsumos* grupės mandarininiai citrinmedžiai). Išimtis – *Dancy* veislės žiedai būna sterilūs savoms žiedadulkėms, todėl, jei norimas geras derlius, apdulkinimui reikia daug bičių ir apdulkintojos veislės medžių.

## Naudojimas
Mandarinų žieveles naudoja tradicinėje kinų medicinoje (manoma, kad reguliuoja *ki* energiją). Žievelės naudojamos reguliuojant vidurių tempimą, jomis gerina virškinimą ir mažina gleivių susidarymą kvėpavimo takuose.

## Nuorodos

* Kambarinis mandarinas „Kowano Vase“
Christian Laettner

**Christian Donald Laettner** (g. 1969 m. rugpjūčio 17 d.) – buvęs NBA krepšininkas, olimpietis.

Jis laikomas vienu iš geriausiu visų laikų studentų krepšininkų. 1992 m. Laettner buvo apdovanotas Džeimso Neismito prizu, skiriamu geriausiam studentų krepšininkui. Žaidė už galingą Duke University, su kuriuo dukart (1991 ir 1992) laimėjo NCAA.

1992 m. jis buvo Svajonių komandos, kuri laimėjo 1992 m. olimpinių žaidynių auksą Barselonoje, narys. Tarp profesionalių žaidėjų jis buvo vienintelis studentas. Tais pačiais metais jį trečiu šaukimu pasirinko Minesotos „Timberwolves“ klubas.

Viso NBA jis rungtyniavo 13 sezonų už 7 skirtingas komandas. 1997 m., kaip Atlantos „Hawks“ klubo narys, jis buvo pakviestas dalyvauti NBA Visų žvaigždžių rungtynėse.

## Apdovanojimai
* 1992 metų Olimpinis čempionas
* 1992 m. Dž. Neismito prizo laimėtojas
* 1 kartą dalyvavo NBA Visų žvaigždžių rungtynėse

## Šaltiniai
Aktyvumo ir dėmesio sutrikimas

**Aktyvumo ir dėmesio sutrikimas** (, ADHD) – neurologinis sutrikimas, kurio pirmi požymiai pasireiškia vaikystėje ir pasižymi hiperaktyvumu, užmaršumu, impulsyvumu, aplaidumu, išsiblaškymu. Vienas dažniausių ir sunkiausių vaikų bei paauglių sutrikimų, nustatomas 0,5–1,5 % vaikų.

Sutrikimui būdingi galimi simptomai:
* Nedėmesingumas – nesugebėjimas išlaikyti dėmesio, vienodai kokybiškai atlikti pasikartojančias užduotis, užbaigti pradėtą darbą
* Impulsyvumas – negebėjimas planuoti veiksmų bei pasirinkimų, sulaukti savo eilės, atidėti noro išpildymo
* Hiperaktyvumas – nuolatinis bereikalingas skubėjimas bei judėjimas, įkyrus ar neprognozuojamas elgesys
* Emociniai protrūkiai ar šuoliai – itin lengvai susierzina, audringai reaguoja net į silpnus dirgiklius
* Išsiblaškymas – itin lengvai dingstantis ar atitraukiamas dėmesys
* Šokinėjimas nuo vienos minties prie kitos
* Aplaidumas
* Užmaršumas

## Sutrikimo tipai
Pagal DSM-IV klasifikaciją, sutrikimas skirstomas pagal šiuos aktyvumo ir dėmesio sutrikimo tipus: 

* Hiperaktyvus – motorinio hiperaktyvumo ir impulsyvumo simptomai;
* Nedėmesingas  – dėmesio išlaikymo sutrikimai;
* Mišrus tipas –  dėmesio ir aktyvumo simptomai.

## Sutrikimo etiologija

Aktyvumo ir dėmesio sutrikimui yra būdingi neurofiziologiniai pakitimai. Jie gali būti įgimti arba įgyti ir pasireiškia centrinės nervų sistemos sandaros arba funkcijos pakitimais dopamino ir noradrenalino apykaitoje, pakitimais priekaktinėje žievėje arba sujaudinimo procesų slopinimo nepakankamumu. 

Aktyvumo ir dėmesio sutrikimus gali komplikuoti kiti psichikos sutrikimai: prieštaraujančio neklusnumo ir asocialaus elgesio sutrikimai, narkomanija, depresija, nerimo sutrikimas. 

Lietuvoje šis sutrikimas yra dažnai nediagnozuojamas ir tinkamai negydomas, nes psichiatrų, neurologų, pediatrų, šeimos gydytojų nepakankamai žinomas. Situaciją komplikuoja tai, kad iki šiol Lietuvoje ne visai prieinami užsienyje vartojami psichostimuliuojantys medikamentai.
Nors tokio tipo medikamentai gali būti labai naudingi, atsižvelgiama ir į pavojus. Tai vaistai, galintys sukelti neigiamus padarinius; yra užfiksuota daug incidentų - sutrikęs vaiko vystymasis (ūgis, svoris), širdies ritmo pokyčiai ir rečiau pasitaikantys, bet mirtini infarktai. Alternatyva vaistams yra polinesočiosios riebalų rūgštys.

## Šaltiniai
Jokūbaičiai

**Jokūbaičiais** vadinami kaimai:

* Jurbarko rajone:
** Jokūbaičiai I (arba Senieji Jokūbaičiai; pietuose),
** Jokūbaičiai II (arba Naujieji Jokūbaičiai; šiaurėje);
* Kėdainių rajone;
* Šiaulių rajone;
* Šilalės rajone.
Šapnagiai (Šiauliai)

**Šapnagiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, greta senojo pašto kelio Šiauliai–Joniškis, prie Švedės upelio. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Istorinė išlikusi Šapnagių vieta – senkapis ant Švedės upelio kranto, atsiradęs siaučiant marui, vėliau juose laidojo ir šapnagiškius. Kapeliai – valstybės saugomas archeologinis paminklas.

Po I pasaulinio karo susiformavo Šapnagių sodžius, 1918 m. įsteigta pradžios mokykla. 1927 m. susibūrė kultūros ir švietimo draugija „Šviesos kibirkštis“, įkurta biblioteka, jaunimas ruošė vaidinimus, rūpinosi kaimo švara, prižiūrėjo nykstančius paminklus. 1945–1948 m. turtingieji kaimo ūkininkai ištremti į Sibirą. Kaimas buvo įtrauktas į Ginkūnų tarybinio ūkio teritoriją.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Stanislovas Jurevičius, pedagogas, chemikas, provizorius.

## Galerija

2007 09 30Šapnagiai3.JPG|Šapnagių senkapis
2007 09 30Šapnagiai (5).JPG|Šapnagių senkapis
2007 09 30Šapnagiai (4).JPG|Šapnagių senkapis


## Šaltiniai
Sudvajai

**Sudvajai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Balninkų, prie vienos iš Nemuno kilpų dešiniajame upės krante, priešais Vidzgirį (Alytaus priemiestis) ir Alytaus karinį poligoną. Kaimą iš visų pusių supa Sudvajų miškas, yra girininkija, kapinės. Pietryčiuose įkurtas Sudvajų geomorfologinis draustinis.

Kaimas įsikūręs gana atokiai, pasiekiamas miško keliais iš Užupių (~4,5 km) ir Gečialaukio (~3,8 km).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mandarinas

**Mandarinas** reikšmės:

* Mandarinas (vaisius) – citrinmedžių (mandarininio ir kai kurių kitų citrinmedžių) vaisius;
* Mandarinas (valdininkas) – valdininkas imperatoriškoje Kinijoje;
* Mandarinai (Žas albumas) – aštuntasis grupės Žas albumas;
* Mandarinų kalba arba dialektas – kinų kalbos dialektų grupė. Ši kalba naudojama kaip oficiali kalba Kinijoje ir Taivane.

Žodis mandarinas taip pat asocijuojasi su:
* Mandarininė antis – ančių rūšis;
* Mandarininis kinkanas – kinkanų rūšis
Antanava (Josvainiai)

**Antanava** – buvęs viensėdis Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Angirių, Šušvės dešiniajame krante. Palei viensėdį eina Josvainių–Ariogalos kelias.

## Istorija
Dar vadintas Jelmoko dvaru pagal savininką Jelmoką. Apylinkių gyventojų Antanava tapatinta su Michališkėmis (Mikališkiais).

XX a. pradžioje buvo Kočanams priklausęs dvaras Josvainių valsčiuje. Iki XX a. vid. buvo dvaro palivarkas.

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Sviliukų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bajėnai I

**Bajėnai I** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietuose, 4,5 km į pietryčius nuo Skaistgirių, prie plento . Kaimą supa Bajėnų miškas. Per Bajėnus I teka Aluonos intakas Kriaušupys (patvenktas nedideliu tvenkiniu). Pietuose kaimas siekia Aluonos hidrografinį draustinį.

## Istorija

Bajėnuose rasta senovinio kirvio nuolauža. XVI a. pab. minimas Bajėnų dvaras. Jis XIX a. priklausė Tiškevičiams, o vėliau atiteko jėzuitams, kurie jame įsiteikė daržininkystės ir pienininkystės ūkį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bajėnai II

**Bajėnai II** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietuose, Kauno rajono paribyje, į rytus nuo Bajėnų I ir 1,5 km į pietryčius nuo Kampų II, Nevėžio kairiajame krante. Šiaurėje siekia Šušvės kraštovaizdžio draustinį. Yra kapinaitės. Šalia eina Kampų–Panevėžiuko keliukas.

## Istorija

XIX a. pab. – XX a. pr. čia buvo Tiškevičiams priklausiusio Bajėnų dvaro palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Barsukynė (Kėdainiai)

**Barsukynė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į vakarus nuo Lipliūnų, Josvainių miškų apsuptyje. Palei kaimą teka Smilgos upė. Kaimas automobiliu nėra pasiekiamas: tik taku nuo Lipliūnų ir miško keliuku einant nuo kelio iš Palainiškių. Kaimą aptarnauja autobusų stotelė „Pamiškė“, esanti Palainiškiuose.

Kaime išlikusi viena sodyba, nors anksčiau čia buvusios dar dvi. Gyvenamasis pastatas medinis, žemalubis, įrengtas buvusioje pirtyje. Elektros nėra. Sodyboje 2010 m. gyveno 2 gyventojai – lietuvių ir rusų tautybės. Sodyboje yra senovinis, kvadratinis šulinys, auga ilgaamžis uosis. Netoli kaimo yra medžiojamų gyvūnų skerdykla. 2011 m. surašyme kaime gyventojų neužfiksuota.

## Istorija

XX a. pradžioje buvo kaimas Josvainių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būdai (Josvainiai)

**Būdai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Skaistgirių, Šaravų miško apsuptyje. Šalia kaimo prateka Putnupys (Šušvės intakas). Keliai į Kampus II, Pernaravą, Vincentavą.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Algirdas Strumskis (1938–2021), žurnalistas, redaktorius.

## Šaltiniai
Lozeras (departamentas)

**Lozeras** (pranc. *La Lozère*, ok. *Losera*) – Prancūzijos departamentas šalies pietryčiuose, Langedoko-Rusijono regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo kalnus. Administracinis centras – Mandas (*Mende*).

Departamente 2 apskritys, 25 kantonai, 20 municipalinių susivienijimų ir 185 komunos. Plotas – 5 167 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, Langedoko provincijos Žėvodano vyskupijoje.

Ispanija buvo užgrobusi departamentą 1793 m., bet prancūzai po trijų mėnesių jį susigražino. XIX a. departamentas liko labiausiai respublikoniškas.

## Geografija

Lozero departamentas ribojasi su Kantalio, Aukštutinės Luaros, Ardešo, Gardo ir Averono departamentais.

45 % Lozero teritorijos, apie 232 300 ha, užima miškai, kurių du trečdaliai – spygliuočiai.

### Pagrindinės upės
* Tarnas, ištekanti iš Lozero kalno.
* Lo, ištekanti iš Guleto kalno.
* Aljė, tekanti riba su Ardešo departamentu.
* Trujeras, ištekanti iš Margerido kalnų.

### Pagrindiniai miestai

* Mandas (*Mende*) – 11 804 gyventojų (1999 m.)
* Florakas (*Florac*) – 1 996 gyv.

### Klimatas

Klimatas okeaninis ir viduržemiškas, su švelniomis žiemomis ir karštomis vasaromis. Vidutinė temperatūra 13-18°C. Kritulių – 1100–1800 mm, saulėta apie 2090 valandų per metus.

**Rekordai**:
* 1985 m. sausio 16 d. buvo -20°,
* 1987 m. rugpjūčio 16 d. +36,6°,
* Didžiausias lietaus kiekis per parą – 96 mm.
* Sausiausi metai – 1991 m.
* Lietingiausi metai – 1996 m.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – tradicinis žemės ūkis ir miškininkystė. Departamente vienas mažiausių nedarbo lygių – 5 %.

Departamentas vienas mažiausiai apgyvendintų, gyventojų nuolat mažėja:
* 1881 m. – 150 768
* 1891 m. – 135 527
* 1901 m. – 128 866
* 1931 m. – 101 859
* 1962 m. – 81 868
* 1982 m. – 74 294
* 1999 m. – 73 509

## Turizmas

Departamente yra 138 viešbučiai su 2421 kambariu, kuriuose per metus apsigyvena 240 000 turistų, 96 kempingai su 5437 vietomis, kuriuose nakvojama apie 550 000 kartų per metus.

Vienas įdomiausių objektų – Žėvodano vilkų parkas, kuriame laisvėje gyvena daugiau, kaip 100 vilkų iš Sibiro, Mongolijos, Lenkijos, Kanados. Kituose rezervatuose auginami stumbrai, Prževalskio arkliai.

Banjolio (*Bagnols-les-Bains*) terminiai vandenys gydo astmas, reumatus, alergijas. Jų 41,5° versmės taip pat mėgiamos ir turistų.

Vienas įspūdingiausių geologinio turizmo objektų – Nimo chaosas (*Le Chaos de Nîmes – le-Vieux*) Sevenų nacionaliniame parke.

## Kalba

Dauguma gyventojų kalba oksitanų kalba, priklausančia Langedoko (*langues d’Oc*) kalbų grupei. Paplitus literatūrinei prancūzų kalbai ši kalba vis labiau lieka tik kaimo rajonų šnekamąja kalba.

## Politika

Departamentui Prancūzijos senate atstovauja Žakas Blankas, Atstovų rūmuose – Fransis Sent Ležeras ir Pjeras Morelis. Generalinę tarybą sudaro 25 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Turizmo portalas
Būdviečiai (Kėdainiai)

**Būdviečiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietuose, Kauno rajono paribyje, beveik 4 km į pietus nuo Skaistgirių, Bajėnų miško apsuptyje, Aluonos upės pakrantėje. Patenka į Aluonos hidrografinį draustinį. Kaimas pasiekiamas miško keliuku, atsišakojančiu nuo plento .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daubarai (Kėdainiai)

**Daubarai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Skaistgirių, prie Kampų II–Pernaravos kelio. Pro kaimą teka Aluonos intakas Kriausupys.

## Istorija
Minimi nuo 1775 m. kaip Kampai-Daubarai, o Josvainių krašto asmenvardis *Daubaras* žinomas nuo 1559 m. Tai buvo bajorkaimis (okolica) Josvainių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gailiakaimis

**Gailiakaimis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietus nuo Kampų II, prie Domeikiškės upelio. Per kaimą eina kelias Kampai II–Bajėnai I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daubarai

**Daubarais** vadinami kaimai:

* Kėdainių rajone;
* Pagėgių savivaldybėje;
* Panevėžio rajone;
* Vilniaus rajone.
Galulaukiai

**Galulaukiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3,5 km į rytus nuo Josvainių, prie Šingailių–Paliepių kelio. Per kaimą teka Upytės upelis.

## Istorija

XX a. pr. buvo kaimas ir dvaras Josvainių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grašva

**Grašva** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Angirių, Josvainių miškų apsuptyje. Palei kaimą teka Šušvės intakas Žiedupė. Keliukas į Varnupę.

## Istorija
Grašva (*Grąšva, *Gronšva) Josvainių bažnyčios raštuose minima nuo 1633 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ivaniškiai (Josvainiai)

**Ivaniškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietuose, Kauno rajono paribyje, Šaravų miško apsuptyje, prie Aluonos upės, priešais Būdviečius. Įeina į Aluonos hidrografinį draustinį.

## Istorija

XX a. pr. buvo ***Janogrado*** kaimas ir dvaras Josvainių valsčiuje, priklausęs Višnevskiams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Hero (departamentas)

**Hero (34)** (,  [e’raw]) – Prancūzijos departamentas šalies pietuose, Langedoko-Rusijono regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Monpeljė (*Montpellier*).

Departamente 3 apskritys, 49 kantonai, 32 municipaliniai susivienijimai ir 343 komunos. Plotas – 6 101 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, Langedoko provincijos dalyje.

## Geografija

Hero departamentas ribojasi su Odo, Tarno, Gardo ir Averono departamentais bei Viduržemio jūra.

### Pagrindinės upės
* Odas,
* Orbas,
* Heras,
* Vidurlis,
* Mosonas,
* Lezas.

### Pagrindiniai miestai
* Monpeljė (*Montpellier*) – 225 392 gyventojų (1999 m.)
* Bezjė (*Béziers*) – 69 153 gyv.
* Lodevas (*Lodève*) – 6 900 gyv.

### Klimatas
Klimatas viduržemiškas, su švelniomis žiemomis ir karštomis vasaromis. Vidutinė temperatūra 18°C. Saulėta apie 2290 valandų per metus.

## Ekonomika

Pagrindinės ekonomikos šakos – turizmas, žemės ūkis, vynuogininkystė.

Departamento gyventojų nuolat daugėja:
* 1954 m. – 471 429
* 1999 m. – 896 441
* 2006 m. – 1 000 000

## Turizmas

87 km.jūros pakrantės išsidėstę pliažai:
* Grand Motas (*La Grande-Motte*)
* Palavas (*Palavas – les-Flots*)
* Karnonas (*Carnon*)
* Setas (*Sète*)
* Aždas (*Cap d’Agde*)
* Valras (*Valras-Plage*)
* Portiranas (*Portiragnes*)

Departamente nemažai gamtos ir žmogaus sukurtų įžymybių:
* Klamuzo grotas (*Grottes de Clamouse*)
* Murezo cirkas (*Mourèze*)
* Midi kanalas (*Canal du Midi*), įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldą
* 658 m aukščio Švento Vilko kalnas (*Pic Saint-Loup*)
* Salagu ežeras (*Lac du Salagou*)

## Politika

Departamentui Prancūzijos senate atstovauja Žeraras Delfo, Andrė Vezinė ir Robertas Tropeano, Atstovų rūmuose – 7 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 54 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Generalinės tarybos pirmininkai
* 1945–1979 m. – Žanas Benė (*Jean Bène*) (PS)
* 1979–1998 m. – Žeraras Somadas (*Gérard Saumade*) (PS)
* nuo 1998 m. – Andrė Vezinė (*André Vezinhet*) (PS)

### Apskritys

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Turizmo portalas
* Viduržemio turizmas
Jasnagurka (Kėdainiai)

**Jasnagurka** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1,5 km į rytus nuo Kunionių, Šušvės pakrantėje, Šušvės kraštovaizdžio draustinyje. Išlikęs buvusio dvaro XVIII a. akmeninis tvartas (architektūros paveldo paminklas) su skliautuotais rūsiais, svirnas, liepų alėja iki Šušvės.

## Istorija

Jasnagurka rašytiniuose šaltiniuose minima nuo 1687 m. Taip pat vadinta Karūnava (Karūnavos dvaro vieta), Bernotiškiais. Vytenio Almonaičio manymu, dabartinės Jasnagurkos dvaro iš sunykusio piliakalnio vietoje 1404–1409 m. galėjusi stovėti teutonų Kionigsburgo pilis. Joje buvusi Žemaitijos vaito rezidencija.

XIX a. pab. Karūnavos arba Jasnagurkos dvaras priklausė Statkovskiams.

XX a. pr. buvo dvaro žemės – vienos priklausė Kampų Klementų dvarui, kitos – Paliepių dvarui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurgelionys (reikšmės)

**Jurgelionimis** vadinami kaimai:

* Alytaus rajone:
** Jurgelionys;
** Jurgelionys I;
** Jurgelionys II;
* Šalčininkų rajone;
* Trakų rajone;
* Ukmergės rajone.
Kampai I

**Kampai I** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Kunionių, prie Kunionių–Kampų II kelio (kita dalis – prie Kampų II–Skaistgirių kelio ruožo). Šalia kaimo teka Šušvė, yra Šušvės kraštovaizdžio draustinis, į ją teka Putnupys, yra tvenkinys.

## Istorija

XIX a. pab. – XX a. pr. Kampai buvo 4 šlėktų okolicos Josvainių valsčiuje. Kampai Motiejūnai priklausė Daujotams, Daukšoms, Kymantams, Kulviečiams, Požėroms, Rauboms, Tvirbutams, Eigirdams, Daugirdams.

Įkurti XX a. 2-ojoje pusėje, kai buvo sujungti Kampai Klementai ir Kampai Motiejūnai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Milkūnai

:: *Apie kaimą Švenčionių rjaone žr. [[Milkūnai (Švenčionys)]]*.

**Milkūnai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybės pietryčiuose, netoli sienos su Baltarusija, prie Versekos upelio. Yra Čiužiakampio mokyklos pradinio ugdymo skyrius ir Dieveniškių vid. mokyklos skyrius, biblioteka.

## Istorija

2001 m. uždaryta Milkūnų 2-oji pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kilbisai

**Kilbisai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietuose, Kauno rajono paribyje, 2,5 km į pietus nuo Kampų II, Aluonos pakrantėje. Per kaimą eina Kampų II–Bajėnų I kelias. Pietuose yra Aluonos hidrografinis draustinis.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Macgaliai

**Macgaliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į pietus nuo Josvainių, prie Josvainių-Kunionių kelio. Per kaimą teka Šušvės intakas Vikšrupis. Už kelių kilometrų į vakarus yra negyvenama Macgalių kaimo teritorija.

## Istorija
Kaimas siejamas su XVI a. pab. dokumentuose minimu Mackaimiu (*Mackamie, Mackaymie*). Nuo 1602 iki XVII a. vid. minimi kaip Mačiagaliai, Matigaliai, Matogaliai, o nuo 1687 m. įsitvirtina Macgalių pavadinimas.

Kaimas priklausė Josvainių bažnyčios valdai. Vienkiemiais išsiskirstė 1932 m.

## Gyventojai
1923 m. buvo 31 kiemas.

## Šaltiniai
Jasnagurka

**Jasnagurka** vadinami kaimai:

* Kėdainių rajone;
* Kelmės rajone;
* Radviliškio rajone:
** Radviliškio seniūnijoje,
** Sidabravo seniūnijoje;
* Ukmergės rajone.
Maleikoniai

**Maleikoniai** (arba ***Malaikoniai, Maleikonys***) – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Kunionių. Įsikūręs tarp Kunionių miško šiaurėje ir Slajaus upelio pietuose. Greta kaimo eina kelias , taip pat keliai į Kunionius ir Skaistgirius. Yra nedidelis tvenkinys, keletas fermų.

## Istorija

Josvainių bažnyčios metrikose Maleikoniai minimi nuo 1685 m. XVII a. pab. – XVIII a. minimi kaip Kampai-Maleikoniai.

1931 m. vokietis Hugo Malkis Maleikoniuose pastatė garo malūną. Ant Šušvės buvo įrengtas vandens malūnas.

Žinių apie čionykščio istorinio dvaro buvimą nėra. XXI a. pradžioje pastatytas dvaro pavidalo statinys (kaimo turizmo sodyba, konferencijų salė). Svečių namai, pavadinti „dvaru“, atidaryti 2013 m. Jie per keletą metų plynoje vietoje iškilo verslininkės Rimutės Škudienės pastangų dėka. Įrengtos menės koncertams ir parodoms, svečių gyvenamieji kambariai, koplyčia, parkas. Projektas parengtas su profesionalių architektų pagalba. 2021 m. duomenimis, sodyboje vyko kultūros renginiai, veikė viešbutis „Tautvydo dvaras“.

2020 m. prie Maleikonių prijungti Graužių, Macgalių kaimai ir Prapuolenių viensėdis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Maleikoniuose gimė istorikas, politologas, humanitarinių mokslų daktaras Antanas Sabaliauskas (1930–).

## Šaltiniai
Paliepiukai (Kėdainiai)

**Paliepiukai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Kauno rajono paribyje, 1,5 km į rytus nuo Kampų II, Paliepių kaimo pietiniame gale, tarp Šušvės ir Nevėžio upių (netoli jų santakos). Aplink kaimą gausų senvaginių ežerėlių, gretimai esantis Šušvės slėnis paskelbtas Šušvės kraštovaizdžio draustiniu. Kaime yra žvyro karjeras, greta jo – kapinaitės.

## Istorija

Paliepiukuose buvo Paliepių dvaras.

## Gyventojai

## Galerija

Paliepiukai2.JPG|Kapinaitės
Paliepiukai3.JPG|Nevėžio slėnio lankos
Nevėžis šalia Paliepiukų.JPG|Nevėžis šalia Paliepiukų
Šušvė draustinyje.JPG|Šušvė šalia Paliepiukų


## Šaltiniai
Pavikšrupys

**Pavikšrupys** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Josvainių, prie plento . Per kaimą teka Vikšrupis. Iš pietų ir vakarų supa Svilių miškas. Įsteigtas Pavikšrupio botaninis-zoologinis draustinis.

## Istorija
Nuo XX a. pr. minimas Mikališkių-Pavikšrupio užusienis (vėliau viensėdis).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Plaktiniai

**Plaktiniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į pietryčius nuo Josvainių, prie Žiedupės upelio, netoli jo santakos su Šušve. Į pietus nuo Plaktinių prasideda Šušvės kraštovaizdžio draustinis. Per kaimą eina Josvainių–Vainikų keliukas.

## Etimologija
Vietovardis siejamas su XVI a. pr. minima pavarde **Plaktinis* (1604 m.: *od domu Jakuba Plaktinia*), kuri kildintina iš veiksmažodžio *plàkti*. Pasak liaudies etimologijos, kaimo vardas kilęs nuo kadaise nuplaktos moters.

## Istorija

Plaktiniai rašytiniuose šaltiniuose minimi nuo 1595 m. Gyventojai baudžiavos nėję, buvęs karališkasis kaimas.

Tarybiniais metais kaimas priklausė Josvainių apylinkei.

## Gyventojai

## Galerija

Plaktiniai3.JPG|Plaktinių sodyba
Plaktiniai, beržų alėja.JPG|Beržų alėja aplink kaimo kelią
Plaktiniai1.JPG|Paminklinis kryžius


## Šaltiniai
Prapuoleniai (Kėdainiai)

**Prapuoleniai** – buvęs viensėdis Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Kunionių, prie Kėdainių–Cinkiškių plento. Per viensėdį teka Putnupys (Šušvės intakas) ir Slajus.

## Etimologija
Pavadinimas sietinas su asmenvardžiu *Prapuolẽnis*. Vietos gyventojai kaimo pavadinimą kildino iš sunkiai privažiuojamų vietų (< *prapulti*): „Jau čia Prapulianija, balom važinėjam“.

## Istorija

1903 m. minimi trys Prapuolenių užusieniai. XX a. vid. Prapuoleniuose (dar vadinti Prapulianija) gyveno 3 šeimos – Audziejai, Tranai, Kamarauskai.

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Maleikonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai