open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Troškūnų kapinių koplyčia

**Troškūnų kapinių koplyčia** – koplyčia Anykščių rajone, Troškūnuose, pietrytiniame miestelio pakraštyje esančių civilinių kapinių viduryje, šalia kelio . Ji stovi Troškūnų Švč. Trejybės parapijoje.

## Istorija

Troškūnuose dabartinė bažnyčia baigus statybas pašventinta 1787 m. Nors vidaus įrengimo darbai dar nebuvo baigti, joje pradėtos pamaldos, po kelių metų konsekruota.

Medinė koplyčia statyta 1790 m. vienuolių bernardinų. 1800–ųjų metų Troškūnų žemėlapyje jau buvo pažymėtas kelias į koplyčią (dabartinėje vietoje). 1892 m. restauruota Šimkausko. Šaltiniuose pateikiama, kad Troškūnų katalikų kapinėse buvo laidojama nuo XIX a. pabaigos.

Sovietiniais metais koplyčia buvo apleista, paversta sandėliu kapinių rakandams. 1989 m. rudenį, pažymint Troškūnų bažnyčios 200–ųjų metinių jubiliejų, koplyčia buvo atnaujinta.   

## Šaltiniai
HD 5319 b

**HD 5319 b** – egzoplaneta, skriejanti apie G5IV spektrinės klasės žvaigždę HD 5319, esančią Banginio žvaigždyne. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 390,1 šviesmečio (119,6 parseko).

HD 5319 b yra dujinė milžinė. Planetos masė siekia 1,94 Jupiterio masės (616,7997 karto masyvesnė už Žemę). HD 5319 b apie savo žvaigždę apskrieja per maždaug 675 paras, jos orbitos didysis pusašis – 1,75 av, o ekscentricitetas – 0,12 (± 0,08). Planetos pusiausvyros temperatūra – 304 K.

Apie HD 5319 b atradimą pranešta 2007 m. Planeta aptikta Havajuose esančioje W. M. Keck observatorijoje, taikant radialinių greičių metodą. Be HD 5319 b, šioje sistemoje dar atrasta HD 5319 c planeta (taip pat dujinė milžinė).

## Šaltiniai
Skersmuo krūtinės aukštyje

**Skersmuo krūtinės aukštyje (SKA)**, arba **medžio kamieno skersmuo žmogaus krūtinės aukštyje (MKSŽKA)** – standartinis, įprastas ir plačiausiai naudojamas augančių medžių kamienų skersmens matavimo būdas.

## Matavimas
Medžio kamieno skersmuo matuojamas suaugusio žmogaus krūtinės aukštyje, kuris, priklausomai nuo šalies, situacijos, žmogaus rasės ar lyties yra skirtingas. Daugelyje Europos šalių matuojama 1,3 m kamieno aukštyje nuo žemės paviršiaus, Jungtinėje Karalystėje ir Belgijoje – 1,5 m aukštyje. Jungtinėse Amerikos Valstijose, Pakistane matuojama 1,37 m aukštyje nuo žemės. Kai kuriose kitose šalyse – Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Indijoje, Mianmare, Pietų Afrikos Respublikoje medžių skersmuo tradiciškai matuojamas 1,4 m aukštyje. 

Dekoratyviniai medžiai matuojami 1,5 aukštyje. 

Augančių pakalnėse, kalnuose, kalvose ir kitame nelygiame žemės paviršiuje medžių kamienų skersmuo paprastai matuojamas aukščiausiame medžio sąlytyje su žeme, bet kartais tokiais atvejais jie matuojami vidutiniame (tarp aukščiausio ir žemiausio sąlyčio) medžio kamieno ir žemės sąlyčio taške (žiūrėti paveiksliuką, A ir B metodus). Žemiausiame medžio kamieno sąlytyje su žeme matavimas nepriimtinas. Jeigu, matuojant kamieno skersmenį, tame aukštyje pasitaiko nedidelis medžio pastorėjimas, iškilimas, tuomet matuojama žemiau to pastorėjusio taško siauriausioje vietoje. 

Masyvių senų medžių kamienus patartina matuoti kas 5–10 metų.

Medžio skersmens išmatavimams dendrologijoje dažniausiai naudojama lanksti juostinė liniuotė, medžio slankmatis, arba tiesiog statybose naudojamas slankmatis.

## Lietuvoje
Lietuvoje augančių medžių skersmuo matuojamas su žieve 1,3 m aukštyje nuo šaknies kaklelio. Jei medžiai yra be žievės, pavyzdžiui, sausuoliai, tai pažymima barelio dokumentacijoje. Esant 1,3 m aukštyje žaizdai, gumbui ar sustorėjimui, deformuojančiam kamieno formą, skersmuo matuojamas aukščiau šios vietos. Jei dėl aukštyn besitęsiančio kamieno deformacijos negalima rasti pasiekiamos ir tinkamos matavimo vietos, matavimo vieta parenkama žemiau įprastinės. Jei dėl kamieno deformacijos apskritai neįmanoma rasti tinkamos ir pasiekiamos skersmens matavimo vietos – leidžiamas normalaus medžio kamieno skersmens įvertinimas.

## Taip pat skaityti
* Storiausių kamienų medžiai Lietuvoje
* Storiausio kamieno skersmens medžių rūšys

## Šaltiniai

## Nuorodos
* qaa.net.au / Correctly Measure Diameter (DBH) | Queensland Arboricultural Association
* nature.com / 109 years of forest growth measurements from individual Norway spruce trees | Georg E. Kindermann, Ferdinand Kristöfel, Markus Neumann, Günter Rössler, Thomas Ledermann & Silvio Schueler. Published: 24 April 2018
* owlscotland.org / Tree Measuring 
* youtube.com / How to Measure DBH of the Trunk of a Tree - Organo Lawn, 6 Oct 2017
Vilniaus Kristaus laiptų koplyčia

**Vilniaus Kristaus laiptų koplyčia** – koplyčia, esanti Vilniuje, Senamiestyje, Maironio g. 10. Priklauso Vilniaus Bernardinų bei Šv. Onos bažnyčių ir bernardinų vienuolyno statinių ansambliui. Koplyčia stovi ties pagrindiniu Bernardinų bažnyčios fasadu, nuo gatvės dengiama Šv. Onos bažnyčios gotikinės varpinės. Koplyčios belangė siena ir jos žemas, baltai tinkuotas bokštas su kupolu atsiveria Adomo Mickevičiaus paminklo fone.

Koplyčia pastatyta pagal panašią, stovinčią Romoje, prie Laterano Šv. Jono bazilikos. Koplyčioje yra įrengta Šventųjų laiptų, pasak legendos, Šv. Elenos atvežtų iš Jeruzalės į Romą ir tapatinamų su Poncijaus Piloto rūmų laiptais, kopija. Laiptų pakopose (jų yra 28, kaip ir originale Jeruzalėje) įmontuotos įvairios relikvijos ir atvežta Šventoji žemė. Tai suteikia vienuolių bernardinų statiniui regimo Viešpaties kančios liudytojo prasmę.

## Istorija

1617 m. pastatyta „Kristaus laiptų" (*Scala Sancta*) koplyčia išlikusi iš XVII-XVIII a. čia buvusios Kalvarijos. Bajorų Mitkevičių lėšomis pastatyta koplyčia buvo perstatyta 1752 m. Nuo 1774 m. čia pat, bernardinų bažnyčioje, buvo švenčiami „Kristaus laiptų“ atlaidai. 

Sovietmečiu „Laiptai“ buvo uždaryti, nykstantys. Koplyčioje buvo įrengti du butai, kuriuose žmonės gyveno iki pat nepriklausomybės atgavimo. Nuo 2000 m. atidaryta tikinčiųjų lankymui. Kartu su bažnyčia 2011 m. buvo baigtas remontas.

## Architektūra

Dabartinį koplyčios fasadą užgožia vėliau pastatyta neogotikinė varpinė. Statinio tūris sudėtinis, sudarytas iš dviaukščio bokšto, prie kurio iš pietryčių ir šiaurės vakarų prijungti du kompaktinio tūrio stačiakampio plano dviaukščiai laiptinių korpusai su rūsiais. Korpusų stogai dvišlaičiai, dengti čerpėmis, bokšto stogas – kupolinis, dengtas tamsia skarda, su kalto metalo ornamentuotu kryžiumi. Kupole įrengti tūriniai švieslangiai.

Paveikslas „Vilniaus bernardinų Kristaus laiptų koplyčia“ (akvarelė, dail. Bołesław Kurzawiński (1898–1987)) – meninę ir istorinę vertę turintis kūrinys, įrašytas į Kultūros vertybių registrą.

## Taip pat skaitykite

* Tytuvėnų Kristaus laiptų koplyčia

## Šaltiniai
Sangiranas

**Sangiranas** () – archeologinė vietovė Javoje, Indonezijoje, kuri dėl savo svarbos 1996 m. buvo įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

Čia buvo rastos vienos seniausių *Homo erectus* porūšio *[[Javos žmogus|Javos žmogaus]]* (*pithecanthropus erectus*) fosilijų. Pirmąkart buvo aptiktos 1936 m. ir vėliau. Spėjamas fosilijų amžius apie 1,5 mln. metų. Iš viso rasta daugiau nei 100 individų palaikų ir akmens amžiaus įnagių.

## Išnašos
Dniepriukas

**Dniepriukas** – ežerėlis Lietuvoje, Švenčionių rajone, 2 km į pietus nuo Joniškio, Arino pelkėje, prie pat Arino ežero vakarinio kranto. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,01 km, plotis – iki 0,06 km. Altitudė 141,2 m. Ežerą supa Varnėnų miškas. Rytuose pelkėta protaka jungiasi su Arino ežeru (Žeimenos upės baseinas).

## Šaltiniai
Dubaušis

**Dubaušis** arba **Dubausis** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 5 km į vakarus nuo Pabradės, Kregžlės miške. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,25 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 138,7 m. Krantai aukšti, ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Žeimenos upės intako Mečankos baseinui.

## Šaltiniai
Pilkieji žirniai

**Pilkieji žirniai** () – populiarus latviškos virtuvės užkandis, gaminamas iš didžiųjų pilkųjų žirnių. Tradicinis patiekalas per Kalėdas. 

## Istorija
Latviai šimtus metų valgo žirnius. Žirniai, kartu su miežiais ir pupomis, buvo vienas pagrindinių ankstyvųjų amžių patiekalų, ir jie išliko svarbūs iki bulvių eros pradžios XIX a. Šiais laikais kelionių vadovuose pilkieji žirniai su šonine yra siūlomi kaip ypatingas latviškas patiekalas, kurį verta paragauti.

Dirviniai žirniai, dar vadinami *peliuškomis*, Lietuvoje žinomi kaip pilkieji, rainieji žirniai, kurių sėklos rudos arba rainos. Jie nuo neolito buvo auginami Europoje. Dabar sodininkai savo sklypuose maistui augina vien daržo žirnius, kurių sėklos baltai gelsvos arba žalsvos spalvos, t. y. tie patys žalieji nesubrendę žirneliai, kurie valgomi švieži, džiovinti, konservuoti. Pastarieji buvo išvesti palyginti vėlai, XVII a. pradžioje, ant valstiečių stalo pateko dar vėliau, kol galiausiai išpopuliarėjo. Kai kuriuose regionuose užsiliko vietovių, iš kurių senieji dirviniai žirniai maistui teberuošiami iki šiol. Latviai augina ne tik įprastus žirnelius, tačiau mėgsta ir senovinius pilkuosius žirnius, juos pristato kaip unikalų, reprezentacinį savo šalies patiekalą.

## Saugomas produktas
Latvijos didieji pilkieji žirniai () nuo 2015 m. įtraukti į Europos Sąjungos nacionalinių produktų Saugomų geografinių nuorodų registrą. Šių žirnių patiekalams geriausiai tinka džiovinti „Retria“ veislės žirniai, nuo kitų smulkesnių pilkųjų žirnių besiskiriantys savo įspūdingu dydžiu – 1000 žirnių sveria 360–380 g. Nors ankštyse jų skaičius nėra didelis, tačiau tai kompensuoja geros kulinarinės savybės – palyginti trumpas virimo laikas, geros skoninės savybės. Valstybinis Priekulės augalininkystės institutas (*Valsts Priekuļu laukaugu selekcijas institūts*) yra bene vienintelė vieta pasaulyje, kur maistui atrenkami ir auginami didieji pilkieji žirniai. Čia taip pat buvo sukurta veislė „Retriveris“. Žirnių kokybei turi įtakos tinkamas Latvijos dirvožemis ir klimato sąlygos.

## Latviškas receptas
***Sudedamosios dalys**: 500 g pilkųjų žirnių, 150 g lašinių arba šoninės, 80 g svogūnų, druska (pagal skonį). 
***Paruošimas**: žirniai išmirkomi ir minkštai išverdami (svarbu nepervirti, kad žirniai neišsinertų iš odelių). Smulkinti lašiniai ir svogūnai pakepinami keptuvėje.

Kaip užkandis žirniai patiekiami lėkštėje, pabarsčius druska, sumaišius su spirgučiais ir svogūnais. Prie jų gali būti patiekiamas kefyras arba rūgpienis. Spraginti žirniai tinka prie alaus.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Su šaukštu aplink pasaulį. Pilkieji žirniai su lašinukais/šonine
Dumblis (Švenčionių r., Paprūdės km.)

**Dumblis** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 0,5 km į šiaurės vakarus nuo Labanoro miestelio, Labanoro girioje. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,85 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 152,4 m. Krantai aukštoki, tik šiaurvakarinis ir pietrytinis – žemi ir pelkėti, vietomis apaugę mišku. Iš šiaurės vakarų į pietryčius ežerą prateka Labanoro upelio intakas L-2 (Peršokšnos upės baseinas).

Prie ežero įsikūrę Paprūdės ir Pagaigalės kaimai.

## Šaltiniai
Afladžo drėkinimo sistemos

**Afladžai** (, daugiskaita - *aflaj*) – tradicinės drėkinimo sistemos, paplitusios Arabijos pusiasalyje. Panašios sistemos Persijoje vadintos kiarizais. 

## Omano afladžai
Šie senoviniai vandens kanalai Omane, Dachilijos, Šarkijos ir Batinos regionuose, – UNESCO pasaulio paveldo objektas. Vandens kanalai, kurių seniausias įrengtas VI a., – drėkinimo sistemų, naudotų regione jau prieš 4500 metų, išlikęs pavyzdys.

Vanduo namams ir laukams tiekiamas keleto km ilgio kanalais, vandeniui dėl gravitacijos įtakos tekant iš aukščiau esančių vandens šaltinių. Šalia kanalų buvo statomi stebėjimo bokštai jiems apsaugoti, mečetės ir kiti pastatai. Vanduo buvo skirstomas pagal taisykles, kurių seniausios išlikusios IX a. rašytiniuose šaltiniuose: pirmiausia iš srauto buvo paimamas geriamas vanduo, tada vanduo tekėdavo pro vyrų ar moterų prausyklas, tada pro patalpas mirusiųjų kūnams plauti ir, galiausiai, į sodus ir laukus. Šiuo metu Omane yra apie 3000–4500 tokių sistemų, nuo XX a. aštuntojo dešimtmečio jose naudojami mechaniniai siurbliai.

Į Pasaulio paveldo sąrašą objektas įtrauktas 2006 m., iš viso penkios sistemos: al Chatmeno, al Malkio, Dariso, al Majasaro ir al Dželos.

## JAE afladžai
Afladžas Jungtiniuose Arabų Emyratuose, kaip tradicinė irigacinių tinklų sistema bei su ja susijusios žodinės tradicijos, žinios ir įgūdžiai susiję su jų statymu, priežiūra ir efektyviu vandens paskirstymu, 2020 m. buvo įtrauktas į UNESCO nematerialiojo pasaulio paveldo sąrašą.

## Kitos į pasaulio paveldą įtrauktos irigacijos tradicijos
* Fogara (2018, )
* Tradiciniai al Nauro amatų įgūdžiai ir menas (2021, )
* Tradicinė irigacija Europoje (2023, , , , , , , )

## Išnašos

## Šaltiniai
* Aflaj Irrigation Systems of Oman, UNESCO
* Ancient irrigation system (Oman) and Palaces of Genoa (Italy) among ten new sites on World Heritage List, UNESCO, 2006 m. liepos 13 d.
Al Hidžras

**Al Hidžras** (; ;  – „Saliho miestai") – senovės Nabatėjų karalystės miestas, Medinos emyrate, Saudo Arabijoje. Vietovėje aptikta 111 senovinių monolitinių kapaviečių, iškaltų iš uolų. 94 kapaviečių fasadai dekorotuoti. Datuojamos I a. pr. m. e.–I a. laikotarpiu. Taip pat rasti uolų raižiniai, senoviniai įrašai, statulos.

2008 m. vietovė įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą. Ši vieta dažnai lyginama su Petra kaimyninėje Jordanijoje. Antras pagal dydį išlikęs Nabatėjų karalystės paminklas po pastarojo miesto.

## Galerija

Madain Saleh (6730226435).jpg|Panorama
Madain Saleh (6720497611).jpg|Kapavietės
Madain Saleh (6726249189).jpg|Kapavietė
Madain Saleh (6720062703).jpg|Petroglifai, įrašai
Pergamon-Museum - Statuenkopf.jpg|Statula IV–III a. pr. m. e.
Pergamon-Museum - Dedan Statue.jpg|Statula IV–III a. pr. m. e.


## Išnašos
23-iasis Lietuvos korespondencinių šachmatų čempionatas

**23-iasis Lietuvos korespondencinių šachmatų čempionatas** - tai individualios nuotolinės šachmatų varžybos vykdomos pagal ICCF  taisykles. Susidėjo iš pusfinalio ir finalo turnyrų. 
## Pusfinalis

Pusfinalio pradžia - 2001 vasario mėn., pabaiga – 2002 birželio mėn.

## Finalas
Finalo pradžia - 2002 lapkričio mėn., pabaiga – 2004 balandžio mėn.  

## Prizininkai
Aukso medalį, surinkęs 12 taškų iškovojo Rimantas Rupšys (Vilnius). Pustaškiu nuo jo atsilikusiam Kristijonui Kameneckui (Elektrėnai) atiteko sidabras. Abu šie prizininkai čempionate nepatyrė pralaimėjimų. Bronzos medalis atiteko Vytautui Šlapikui (Ukmergė), surinkusiam 10,5 taško.

## Šaltiniai

## Išorinės nuorodos
*  Lietuvos korespondencinių šachmatų čempionai
Tekirova

**Tekirova** () – miestelis Turkijos pietuose, Antalijos ile, Kemero rajone, 60 km nuo Antalijos, Viduržemio jūros pakrantėje, Likijoje. Pakrantėje driekiasi paplūdimys.

2005 m. Tekirovoje buvo atidarytas „Eko Park“ – botanikos sodas ir roplių parkas.

## Galerija

Vaizdas:Gural Premier Tekirova - panoramio.jpg|*Gural Premier* viešbutis
Vaizdas:Tekirova, 07995 Tekirova-Kemer-Antalya, Turkey - panoramio (7).jpg|Apleistas miesto namas
Vaizdas:Tekirova-Kemer-Antalya, Turkey - panoramio (6).jpg|Miestelio vaizdas iš aukščio
Vaizdas:Tekirova - panoramio.jpg|Viena iš Tekirovos gatvių


## Išnašos
Čouganas

**Čouganas** (viduriniąja persų k.: *čaukān* ar *čōkān*,  ) – tradicinis rytietiškas komandinis žaidimas ant arklių, šiuolaikinės žirgų sporto šakos polo pirmtakas. Nuo senų laikų jis buvo laikomas aristokratišku žaidimu ir buvo žaidžiamas atskirame lauke, ant specialiai tam paruoštų žirgų. Varžybose taip pat dalyvavo šacho šeimos atstovai. Čougano žaidimas viduramžiais Rytų šalyse buvo svarbiu kavalerijos karių parengimo etapu. Šiandien paplitęs tarp azerbaidžaniečių, tadžikų, persų ir uzbekų.

Čougano tradiciniam jojimui naudojama Karabache išvesta veislė – Karabacho arkliai ().  Čouganas yra nacionalinė sporto šaka Azerbaidžane, 2013 m. įrašyta į UNESCO nematerialaus kultūros paveldo sąrašą, reikalaujanti skubių priemonių tradicijos išsaugojimui. 2017 m. šis žaidimas buvo įrašytas kaip atskiras pasaulio paveldo elementas Irane.

## Istorija
Komandinio žaidimo ant arklių istorijos ištakos siekia pirmojo mūsų eros tūkstantmečio vidurį. Per amžius jis buvo labai populiarus tiek Azerbaidžane, tiek Vidurinėje Azijoje, Irane, Turkijoje, Irake ir kaimyninėse šalyse. Žaidimo fragmentai buvo periodiškai vaizduojami senovės miniatiūrose, taip pat buvo pateikiami išsamūs žaidimo aprašymai ir taisyklės senoviniuose rankraščiuose. Tuometinėje islamo pasaulio kultūros sostinėje Bagdade surengtos pirmosios tarptautinės čougano žaidynės tarp raitelių iš Viduriniųjų Rytų. Žymūs poetai Sadis (1208–1281) ir Ališeras Navoji (1441–1501) čouganą minėjo savo knygose.

Britai suvaidino didelį vaidmenį skleidžiant ir plėtojant žaidimą Europoje ir visame pasaulyje. Čouganas XIX a. pradžioje iš Indijos pateko į Angliją, kur tapo vis populiaresnis, o naujų taisyklių įvedimas prisidėjo prie greito šio žaidimo plitimo Europoje ir Amerikoje. Britų iniciatyva šis žaidimas įgijo dabartinį pavadinimą – žirgų polas. Jis buvo įtrauktas į 1900 m. Paryžiuje vykusių vasaros II olimpinių žaidynių programą. Varžybose dalyvavo 5 komandos iš trijų šalių.

## Šaltiniai
Warner Records

**„Warner Records Inc.“** (anksčiau – **„Warner Bros. Records Inc.“**) – 1958 m. įkurta Jungtinių Amerikos Valstijų įrašų kompanija, valdoma **„[[Warner Music Group]]“** ir įsikūrusi Los Andžele, Kalifornijoje.

Kompanija buvo įkurta 1958 m. kovą kaip „Warner Bros. Pictures“ atšaka. „Time Warner“ 2004 m. pardavus „Warner Music Group“, pagal susitarimą „Warner Bros. Records“ dar 15 metų galėjo vadintis „Warner Bros.“ pavadinimu bei naudoti logotipą. Nuo 2019 m., kuomet baigėsi šis laikotarpis,  kompanija vadinasi „Warner Records“.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Šiaurės pašvaistė (reikšmės)

**Šiaurės pašvaistė**, arba poliarinė pašvaistė – poliariniams regionams būdingas Saulės vėjo sukeltas viršutinių atmosferos sluoksnių švytėjimas. 

Dar gali reikšti:

* Šiaurės pašvaistė – 1995 m. išleista Philip Pullman knyga iš serijos „Jo tamsiosios jėgos“.
Senojo Kioto istoriniai paminklai

**Senojo Kioto istoriniai paminklai** – UNESCO pasaulio paveldo sąrašui priklausantys 17 objektų, esančių Japonijoje, Kioto mieste ir jo apylinkėse. Objektai reprezentuoja turtingą ir gerai išsaugotą miesto istoriją, skaičiuojančią daugiau nei tūkstantį metų, ir apima 16 religinių vietų (11 budistinių ir 5 šintoistines šventyklas) bei vieną pilį.

## Objektų sąrašas

## Šaltiniai
2019 m. Merginų elitinės lygos sezonas

**2019 m. Merginų elitinės lygos sezonas** – debiutinis aukščiausio lygmens Lietuvos merginų futbolo varžybų sezonas, kurias sudarė U-15 amžiaus grupės divizionas.

## Istorija ir lygos formatas
Merginų elitinė lyga (MEL) įkurta 2019 m. Lietuvos moterų futbolo asociacijos iniciatyva, siekiant sudaryti geriausias sąlygas 2004 m. gimusioms ir jaunesnėms merginoms tobulėti žaidžiant 11×11 formatu. Lygos sukūrimas sutapo su UEFA vykdoma moterų futbolo kampanija „We Play Strong“, kuria siekiama, kad futbolas Europoje taptų populiariausia sporto šaka tarp merginų.

Varžybų struktūra ir taisyklės buvo paremta SHARP Elitinės jaunių lygos modeliu. Inauguraciniame sezone rungėsi 6 komandos: Gargždų FK „Banga“, Kauno SM „Tauras“, Ukmergės SC, Utenos FK „Utenos Utenis“, Vilniaus MFA „Žalgiris“ ir Vilniaus regiono jungtinė komanda. Laimėjusios visas 10 žaistų rungtynių, debiutinį čempionių titulą iškovojo Kauno futbolininkės. 2019 metų Merginų elitinę lygą vainikavo bendra apdovanojimų šventė kartu su SHARP EJL čempionato laureatais Kaune.

Geriausia sezono vartininke išrinkta Ineta Šukštulytė (MFA „Žalgiris“), gynėja – Donata Švarcaitė (FK „Banga“), sauge – Livija Toropovaitė (Ukmergės SC), puolėja – Ema Kriaučiūnaitė (SM „Tauras“), trenere – Jolita Kličiūtė (SM „Tauras“). Rezultatyviausios žaidėjos prizą pelnė Ema Kriaučiūnaitė (SM „Tauras“, 26 įvarčiai). Garbingiausios komandos apdovanojimą atsiėmė SM „Tauras“, tapusi „Fair Play“ reitingo lydere.

## Turnyro lentelė

## Rezultatai

## Rezultatyviausių žaidėjų sąrašas
Ema Kriaučiūnaitė (SM „Tauras“) – 26 įvarčiai

Meida Proscevičiūtė (Ukmergės SC) – 16 įvarčių

Ugnė  Slankauskaitė (MFA „Žalgiris“) – 9 įvarčiai

Veronika Zelenina (Vilniaus regiono JK) – 6 įvarčiai

Goda Papartytė (Vilniaus regiono JK) – 5 įvarčiai

## Nuorodos
* Čempionato naujienos
* 2019 m. MEL sezono starto apžvalga
* MEL 1 sezono laureačių sąrašas

## Šaltiniai
Tadeusz Lehr-Spławiński

**Tadeušas Ler-Splavinskis** (, 1891 m. rugsėjo 20 d. Krokuva, Galicijos ir Lodomerijos karalystė, Cisleitanija, Austrija-Vengrija – 1965 m. vasario 17 d. Krokuva, Lenkija) – lenkų kalbininkas, slavistas.

## Biografija

Gimė 1891 m. rugsėjo 20 d. Krokuvoje inžinieriaus Edvardo Lero ir Marijos (mergautinė pav. Splavinski) šeimoje. Mokėsi Krokuvos Karaliaus Jono III Sobieskio gimnazijoje; 1909–1915 m. Jogailos universitete studijavo kalbotyrą, lenkų literatūros istoriją ir klasikinę filologiją. 1915–1918 m. Zakopanėje dėstė lenkų kalbą.
 
1918 m. tapo Jogailos universiteto docentu. Buvo šių universitetų profesorius: Poznanės (1919–1922), Lvovo (1922–1929) ir Jogailos (1929–1962). 1938–1939 ir 1945–1946 m. buvo Jogailos universiteto rektorius, 1945–1962 m. vadovavo šio universiteto slavų filologijos katedrai; taip pat buvo kalbotyros instituto direktorius ir žurnalo „Rocznik slawistyczny“ redaktorius.

1939 m. lapkričio 6 d., vykdant Krokuvos profesorių suėmimo operaciją, buvo hitlerininkų areštuotas ir uždarytas į Zachsenhauzeno koncentracijos stovyklą; išlaisvintas 1940 m. vasarį, vokiečių okupacijos metu slapčia dėstė.

Tyrė slavų kalbų istorinę gramatiką, slavų tautų istoriją ir etnografiją. Parašė daugiau kaip 400 darbų, tarp jų
„O mowie Polaków w Galicji Wschodniej“ ir „O pochodzeniu i praojczyźnie Słowian“. Bažnytinės slavų, lenkų, čekų, rusų kalbų vadovėlių autorius.

Lenkijos švietimo akademijos, Lenkijos mokslų akademijos (1928 narys korespondentas, 1952 tikrasis narys), Prahos slavų instituto, Lvovo mokslų draugijos narys. Prahos ir Sofijos universitetų garbės daktaras.

Mirė 1965 m. vasario 17 d. Krokuvoje.

## Bibliografija
* *Kaszubi: kultura ludowa i język*
* *O pochodzeniu i praojczyźnie Słowian*
* *Język polski; pochodzenie, powstanie, rozwój*
* *Przegląd i charakterystyka języków słowiańskich*
* *Dzieje języka ukraińskiego w zarysie*
* *Wybór tekstów do historii języka rosyjskiego*
* *Gramatyka historyczna języka czeskiego*
* *O mowie Polaków w Galicji Wschodniej*
* *Słownik etymologiczny języka Drzewian połabskich*

## Šaltiniai
Hirkanijos miškai

**Hirkanijos miškai** – mišriųjų miškų ekoregionas, besidriekiantis Kaspijos jūros pietinėse pakrantėse Irane ir Azerbaidžane, istorinėje Hirkanijos žemėje. Apima ~55 tūkst. km² plotą. Pietuose miškų masyvai kyla į Elburso kalnus, kol maždaug 2000 m aukštyje pereina į miškastepes. Azerbaidžane Hirkanijos miškai driekiasi Lenkoranės žemumoje ir Talyšo kalnuose. Tai prieš 25–50 mln. metų šiaurės pusrutulio vidutinių platumų juostoje vyravusių plačialapių miškų reliktas.

Regionas pasižymi drėgnu, subtropiniu klimatu, per metus čia iškrenta nuo 900 (rytuose) iki 1600 mm (vakaruose) kritulių, dėl to Hirkanijoje veši miškai, priešingai nei aplinkinėse sausringose srityse.

Hirkanijos ekoregione auga lapus metantys plačialapių (su nedidele spygliuočių priemaiša) miškai. Būdingi medžiai – rytinis bukas, europinis kukmedis, įvairūs kadagiai, visžalis kiparisas, rytinis tujūnas, kaštanlapis ąžuolas, paprastasis skroblas, geležinė parotija, kaukazinis skirpstulas, lenkoraninė albcija, bugienis. Miškuose gyvena leopardai (porūšis – persinis leopardas), lūšys, lokiai, šernai, vilkai, barsukai, šakalai, ūdros, nendrinės katės. Čia apsistoja tarp Rusijos ir Afrikos migruojantys paukščiai.

Hirkanijos miškai saugomi kelete saugomų teritorijų: Hirkano nacionalinis parkas, Kyzylahačo rezervatas (Azerbaidžanas), Golestano nacionalinis parkas, Džahanamos draustinis, Vidurio Elburso draustinis ir kt. (Iranas).

2019 m. Iranui priklausanti Hirkanijos miškų dalis Irane (15 objektų Golestano, Mazandarano ir Gilano provincijose) paskelbta pasaulio paveldo objektu dėl savo reliktinės, endeminės gamtos. 2023 m. objektas išplėstas, apimant ir Azerbaidžane esančius miškų plotus.


Caspian Hyrcanian Mixed Forests in Northern Iran 23.jpg|Hirkanijos miškai žiemą šiaurės Irane
Ghaleye Rud Khan (14).JPG|Miškas Gilane
(L) Talış dağları 094.JPG|Talyšo kalnų miškai
Lerik_Azerbaijan_03.JPG|Hirkanijos miškai Azerbaidžane (Leriko rajonas)


## Šaltiniai
HD 27631 b

**HD 27631 b** – egzoplaneta, skriejanti apie geltonąją nykštukę HD 27631, esančią Laikrodžio žvaigždyne. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 163,8 šviesmečio (50,2 parseko).

HD 27631 b yra dujinė milžinė. Planetos masė siekia 1,494 Jupiterio masės, o spindulys – apytikriai 1,21 karto didesnis nei Jupiterio. Apie savo žvaigždę planeta apskrieja per maždaug 2208 paras (6,045 metų), jos orbitos spindulys – 3,242 av, o ekscentricitetas – 0,14. HD 27631 b pusiausvyros temperatūra – 137,7 K.

Apie HD 27631 b atradimą pranešta 2011 m. Planeta aptikta Čilėje, Atakamos dykumoje, esančioje La Siljos observatorijoje, taikant radialinių greičių metodą. HD 27631 b yra vienintelė šioje sistemoje atrasta planeta.

## Šaltiniai
Live In Paris EP

**„Live In Paris EP“** (dar žinomas kaip **„Deezer EP“**) – grupės „Red Hot Chili Peppers“ koncertinis EP, išleistas 2016 m. liepos 1 d., specialiai „Deezer“ muzikos pasiklausymo platformoje. Dainos įrašytos koncerto Paryžiuje metu, 2016 m. birželio 14 d.

## Dainos

## Kūrybinė grupė
;Red Hot Chili Peppers
* Anthony Kiedis&nbsp;– vokalas
* Josh Klinghoffer&nbsp;– gitara, pritariamasis vokalas
* Flea&nbsp;– bosinė gitara
* Chad Smith&nbsp;– būgnai

;Papildomi muzikantai
* Chris Warren&nbsp;– klavišiniai, elektroniniai mušamieji
* Nate Walcott – pianinas, klavišiniai
Go Robot

**Go Robot** – grupės „Red Hot Chili Peppers“ daina iš jų 2016 m. išleisto albumo „The Getaway“. Daina 2016 m. rugsėjo 8 d. buvo išleista kaip antrasis albumo singlas. Kartu su singlu buvo išleistas ir Tota Lee režisuotas dainos vaizdo klipas.

## Kūrybinė grupė
**Red Hot Chili Peppers**
*Anthony Kiedis – vokalas
*Josh Klinghoffer – gitara, pritariamasis vokalas
*Flea – bosinė gitara
*Chad Smith – būgnai, perkusija

**Papildomi muzikantai**
*Brian „Danger Mouse“ Burton – sintezatoriai
*Mauro Refosco – perkusija
Goodbye Angels

**Goodbye Angels** – grupės „Red Hot Chili Peppers“ daina iš jų 2016 m. išleisto albumo „The Getaway“. Daina 2017 m. balandžio 4 d. buvo išleista kaip ketvirtasis albumo singlas. Tai – paskutinis grupės singlas, kuriame gitara groja Josh Klinghoffer, kadangi 2019 m. jis paliko grupę ir į jo vietą grįžo John Frusciante. 2017 m. gegužės 9 d. buvo išleistas ir Thoranna Sigurdardottir režisuotas dainos vaizdo klipas.

## Kūrybinė grupė
**Red Hot Chili Peppers**
* Anthony Kiedis – vokalas
* Josh Klinghoffer – gitara, pritariamasis vokalas
* Flea – bosinė gitara
* Chad Smith – būgnai, perkusija

**Papildomi muzikantai**
* Brian „Danger Mouse“ Burton – sintezatoriai
* Beverley Chitwood – choras 
* Alexx Daye – choras 
* David Loucks – choras 
* Kennya Ramsey – choras
* Matthew Selby – choras 
* SJ Hasman – choras
* Loren Smith – choras 
* Gregory Whipple – choras
2020 m. pasaulio treko čempionatas

**2020 m. [[pasaulio treko čempionatas]]** – geriausių pasaulio dviračių treko sportininkų varžybos, vykusios 2020 m. vasario 26 - kovo 1 dienomis Berlyne, Vokietijoje.

Čempionatas taip pat buvo paskutinis šansas pelnyti taškus atrankiniame olimpiniame reitinge į 2020 m. vasaros olimpines žaidynes.

## Rezultatai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Ešerinis (Švenčionių r., Labanoro sen.)

**Ešerinis** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 6,5 km į pietvakarius nuo Labanoro, 0,5 km į šiaurę nuo Rašios ežero. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,41 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 149,2 m. Krantai daugiausia aukšti, ištisai apaugę medžiais – ežerą supa Kiauliaversmio ir Čiulų miškai. Ežeras nenutekantis, priklauso Rašios ežero baseinui (Žeimenos upės intako Lakajos baseinas).

## Šaltiniai
Ešerinis (Švenčionių r., Labanoro sen., Serlediškio km.)

**Ešerinis** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 4 km į šiaurės vakarus nuo Labanoro, 0,12 km į rytus nuo Aiseto ežero, Labanoro girioje. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,49 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 150,9 m. Krantai aukšti, ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Aiseto ežero baseinui (Žeimenos upės intako Kiaunos baseinas).

## Šaltiniai
Ešerinis (Švenčionių r., Labanoro sen., Stirnelės km.)

**Ešerinis** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 7,5 km į pietvakarius nuo Labanoro, Čiulų miške. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,32 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 154,3 m. Krantai žemi, ištisai apaugę medžiais. Šiaurėje išteka upeliukas link Stirnės upelio (Žeimenos upės intako Lakajos baseinas).

## Šaltiniai
Ešerinis (Švenčionių r., Labanoro sen., Vilkasalės km.)

**Ešerinis** arba **Bežuvis** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, Čiulų miške, 0,2 km į šiaurę nuo Rašios ežero. Ežeras ovalo formos, ilgis iš vakarų į rytus – 0,2 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 147,9 m. Krantai žemi, daugiausia apaugę medžiais, rytuose ir pietuose pelkėti. Ežeras nenutekantis, priklauso Rašios ežero baseinui (Žeimenos upės intako Lakajos baseinas). Kiek atokiau į pietvakarius įsikūręs Vilkasalės kaimas.

## Šaltiniai
Ešerinis (Švenčionių r., Pabradės sen.)

**Ešerinis** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 3,5 km į pietvakarius nuo Joniškio, Dubingių miške. Ežeras netaisyklingo trikampio formos su nutįsusia ilga siaura pelkėtais krantais įlanka į pietryčius. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,8 km, plotis – iki 0,47 km. Altitudė 142,6 m. Vakarinis krantas aukštokas, kiti žemi. Krantai ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso šiauriau telkšančio Nikajo ežero baseinui (Žeimenos upės intako Dubingos baseinas).

## Šaltiniai
Ešerinis (Dalinis)

**Ešerinis (Dalinis)** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 9,5 km į šiaurės rytus nuo Joniškio, Baranavos miške. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,63 km, plotis – iki 0,23 km. Altitudė 151,3 m. Krantai žemi, pietvakariuose pelkėti, apaugę medžiais ir krūmais. Vakarinėje ežero dalyje yra 0,01 ha priekrantės salelė. Ežeras nenutekantis, priklauso Žeimenos upės intako Lakajos baseinui.

## Šaltiniai
Ežeras (12130739)

**Ežeras** arba **Akutė** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 9 km į vakarus nuo Švenčionėlių, Beržaloto pelkėje, Baranavos miške, 0,04 km į pietvakarius nuo Petrežerio. Ežeras beveik apvalus, jo skersmuo ~ 0,17 km. Altitudė 149,7 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę retais medžiais ir krūmais. Dugne yra storas sapropelio sluoksnis. Ežeras nenutekantis, priklauso Lakajos upės intako Peršokšnos baseinui.

Ežeras yra Girutiškio gamtiniame rezervate.

## Šaltiniai
Ežeras (12131235)

**Ežeras** (arba ***Ežerinukas***) – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 10,5 km į vakarus nuo Švenčionėlių, Baranavos miške, 0,5 km į šiaurės rytus nuo Paperšokšnio kaimo . Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,24 km, plotis – iki 0,18 km. Altitudė 149,7 m. Šiaurvakarinis ir rytinis krantai aukštoki, kiti – žemi, vietomis pelkėti, ištisai apaugę medžiais ir krūmais. Ežeras nenutekantis, priklauso Lakajos upės intako Peršokšnos baseinui.

## Šaltiniai
Tanaka

**Tanaka** – japoniška pavardė, ketvirta pagal populiarumą Japonijoje.

Šią pavardę turintys garsesni asmenys (rikiavimas pagal vardo pirmą raidę):
* Džunja Tanaka (1987–) – futbolininkas;
* Hajuma Tanaka (1982–) – futbolininkas;
* Jasukazu Tanaka (1933–) – futbolininkas;
* Kakuei Tanaka (1918–1933) – politikas, Japonijos ministras pirmininkas (1972–1974 m.);
* Kodži Tanaka (1955–) – futbolininkas;
* Makoto Tanaka (1975–) – futbolininkas;
* Marcus Tulio Tanaka (1981–) – futbolininkas;
* Šindži Tanaka (1960–) – futbolininkas;
* Tacuja Tanaka (1982–) – futbolininkas.

## Šaltiniai
Ežeras (12130710)

**Ežeras** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 5,5 km į pietus nuo Kaltanėnų, 0,3 km į pietvakarius nuo Buivydo ežero. Ežeras ovalo formos, ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,16 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 140,6 m. Krantai žemi, beveik ištisai apaugę medžiais ir krūmais. Ežerą iš šiaurės vakarų supa Buivydų miškas. Šalia įsikūręs Slabadiškės kaimas.

Ežeras nenutekantis, priklauso netoliese tekančios Žeimenos baseinui.

## Šaltiniai
Ežeras (12130735)

**Ežeras** – ežeras Lietuvoje, Švenčionių rajone, 5,5 km į vakarus nuo Švenčionėlių, Baranavos miške, 0,6 km į pietvakarius nuo Kampuolio ežero. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,14 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 145,5 m. Šiaurinis ir pietinis krantai aukštoki, apaugę mišku, vakarinis – žemas ir pelkėtas. Ežeras nenutekantis, priklauso Žeimenos upės intako Sirgėlos baseinui.

## Šaltiniai
Didysis banjanas

**Didysis banjanas** – banjano medis (*[[Ficus benghalensis]]*), augantis Indijos botanikos sode netoli Kolkatos. Nors atrodo kaip medžių miškelis ir užima maždaug 14500 kvadratinių metrų plotą, iš tiesų visi kamienai buvo vienas ir tas pats organizmas. Tikslus jo amžius nėra žinomas, iš istorinių šaltinių sprendžiama, kad turėtų būti bent 250 metų amžiaus. 1925 m. pagrindinis kamienas buvo nukirstas siekiant sustabdyti ligų plitimą ir išgelbėti likusią medžio dalį, todėl dabar daug Didžiojo banjano kamienų nebėra vieno organizmo dalis, o tapo klonų kolonija. Aplink ją yra nutiestas kelias, siekiant sustabdyti medžių plitimą.

Didysis banjanas yra dažnai lankomas turistų. Kelionių knygose jis minimas dar XIX amžiuje. Pasak Indijos botanikos sodo aprašymo, jis pritraukia daugiau turistų, nei visa likusi botanikos sodo augalų kolekcija iš penkių žemynų.

## Galerija

File:Main Trunk Spot - Great Banyan Tree - Indian Botanic Garden - Howrah 2012-09-20 0064.JPG|Didžiojo banjano centre paminklas, žymintis buvusio centrinio kamieno vietą
File:Great banyan tree kol.jpg|Didžiojo banjano kamienai
File:Acharya Jagadish Chandra Bose Indian Botanic Garden - Howrah 2011-01-08 9720.JPG|Indijos botanikos sodo lentelė su Didžiojo banjano aprašymu


## Nuorodos ir šaltiniai
Harrie Lavreysen

**Harrie Lavreysen** (g. 1997 m. kovo 14 d.) – Nyderlandų treko dviračių lenktynių sportininkas, daugkartinis pasaulio čempionas.

## Biografija
2017 m. pasaulio treko čempionate pelnyti pirmieji pasaulio čempionato medaliai - du sidabrai individualaus ir komandinio sprinto rungtyse. 2018 m. pasaulio treko čempionate Lavreysen su Nyderlandų rinktine pirmą kartą tapo pasaulio čempionu komandinio sprinto varžybose. Tais pačiais metais olandas pirmą kartą tapo Europos čempionu. 2019 m. pasaulio treko čempionate pirmą kartą tapo pasaulio čempionu individualaus sprinto rungtyje. 2020 m. pasaulio treko čempionate iškovojo pirmąjį auksą keirino varžybose.

## Nuorodos
* CA svetainėje
Emma Hinze

**Emma Hinze** (g. 1997 m. rugsėjo 17 d.) – Vokietijos treko dviračių lenktynių sportininkė, daugkartinė pasaulio čempionė.

## Biografija
2018 m. iškovojo pirmąjį Europos čempionatų medalį - bronzą komandinio sprinto rungtyje. 2019 m. pasaulio treko čempionate pelnė pirmąjį pasaulio čempionatų medalį - bronzą komandinio sprinto rungtyje. 2020 m. pasaulio treko čempionate iškovojo tris aukso medalius individualaus ir komandinio sprinto rungtyse ir keirino varžybose.

## Nuorodos
* CA svetainėje
Pando

**Pando** (lot. skleidžiuosi, plečiuosi) – smulkiadantė tuopa (*Populus tremuloides*), auganti Žuvų ežero nacionaliniame miške pietų Jutoje (JAV). Medis turi daug kamienų ir atrodo kaip giraitė, tačiau visa giraitė iš tiesų yra vienas organizmas su viena šaknų sistema, visi kamienai yra susijungę tarpusavyje ir genetiškai identiški. Jo apytikslis svoris siekia 6 tūkstančius tonų, tai yra vienas sunkiausių žinomų organizmų žemėje. Pando taip pat yra ir tarp seniausių vis dar gyvų organizmų, jam (šaknų sistemai) yra apytiksliai 80 tūkstančių metų. Konkrečių kamienų amžius smarkiai varijuoja, daug kamienų yra 5–10 tūkstančių metų senumo. Kamienų amžiaus vidurkis, sprendžiant pagal rieves, yra apie 150 metų.

Pando pirmą kartą aptiko biologas Burton V. Barnes 1968 m. Jis nustatė, kad tai yra vienas organizmas, remdamasis vien morfologiniais požymiais. Vėliau jo išvadas patvirtino genetiniai tyrimai. 1992 m. Kolorado universiteto mokslininkas Michael Grant dar sykį ištyrė tuopą, patvirtino, kad tai yra vienas organizmas, pavadino jį Pando ir paskelbė, kad tai yra sunkiausias žinomas organizmas pasaulyje.

Šiuo metu Pando pamažu miršta dėl įvairių tikėtinų priežasčių, tiek susijusių su žmogaus veikla, lapus ir jaunus ūglius graužiančių gyvūnų, sausrų ir kitų reiškinių. Vyksta tyrimai ir bandymai siekiant jį išsaugoti. 2018 m. spalį publikuotas tyrimas parodė, kad Pando nebedidėja paskutinius 30–40 metų, pagrindinės to priežastys yra žmonių laikomi galvijai bei elnių populiacijos, nugraužiantys ūglius.

## Nuorodos ir šaltiniai

### Išnašos
22-asis Lietuvos korespondencinių šachmatų čempionatas

**22-asis Lietuvos korespondencinių šachmatų čempionatas** - tai individualios nuotolinės šachmatų varžybos vykdomos pagal ICCF  taisykles. Čempionato pradžia 2000 m. lapkričio mėn., pabaiga – 2002 birželio mėn.  

## Varžybos

## Prizininkai
22-ojo Lietuvos korespondencinių šachmatų čempionu tapo Algirdas Rauduvė (Kaunas), nepralaimėjęs nei vienos partijos ir surinkęs 10 taškų iš 14 galimų. Po jo sekė du dalyviai surinkę vienodai taškų – po 9,5. Pagal papildomus rodiklius sidabras atiteko Juozapui Girdeniui (Vilnius), o bronza Gintautui Petraičiui (Kaunas).

## Šaltiniai

## Išorinės nuorodos
*  Lietuvos korespondencinių šachmatų čempionai
Munis

: *Apie upę žr. [[Munis (upė)]].*

**Munis** () – askezei, dvasiniam gyvenimui atsidėjęs žmogus, išminčius Indijoje. Ši sąvoka plačiai naudojama tiek hinduizme, tiek budizme, tiek džainizme.

Muniai pirmąsyk minimi „Rigvedoje“ (X.136), kur aprašomi kaip nuogi asketai, klajojantys žvėrių takais su vėju, geriantys nuodus. Vėliau hinduizme muniais vadinami tie, kurie priėmė tylos įžadą.

Budizme muniu vadinamas Sidharta Gautama, kuris dar vadintas Šakjamuniu – t. y., Šakjų giminės muniu.

Dvasinė būsena, kurią pasiekia munis, vadinama *mauna* („tylėjimas“). S. Radhakrišnanas ją vadina „būsena, pranokstančia žodžius ir mintis, meditacija be jokių proto pastangų“. Etimologiškai žodis *muni-* kildinamas iš  ('mąstyti, minti; dvasinė veikla'; giminiškas  ir kt.).

## Šaltiniai
Muktananda

**Svamis Muktananda** (; 1908 m. gegužės 16 d. – 1982 m. spalio 2 d.) – Indijos gurus, sidha jogos tradicijos pradininkas.

Gimė kaip Krišna Rajus Mangalūru mieste. Būdamas penkiolikos sutiko gurų Bhagavaną Nitjanandą, jo paveiktas atsidėjo dvasiniam gyvenimui. Priėmė sanjasą ir įstojo į dašnamių Sarasvatės broliją, kur priėmė Svamio Muktanandos vardą. Vėliau kaip klajojantis asketas keliavo po šalį. 1947 m. Muktananda vėl susitiko su savo gurumi Nitjananda, kuris savo mokiniui atliko šaktipatą („galios perdavą“). Paskui Muktananda praleido 9 metus meditacijoje, o 1956 m. Nitjananda Muktanandai pavedė įkurti ašramą. 1970–1981 m. Muktananda daug keliavo, steigdamas ašramus ir propaguodamas sidha jogą. 1975 m. jis įsteigė ašramą Oklande, o 1979 m. – Niujorke. Grįžo į Indiją ir 1982 m., kaip tikima, pasiekė samadhį. Jo kapavietė yra Gurudeva Sidha Pythos ašrame (Maharaštroje).

Muktanandos tradicija remiasi kašmyrišku šaivizmu. Mokymo pagrindas yra apie tantrines kundalinės praktikas.

## Šaltiniai
Mohinė

**Mohinė** () – hinduistinėje mitologijoje moteriška Višnaus avatara; Višnus kaip deivė gundytoja. Pasak puraninių sakmių (Bhagavata purana VIII 8-9, Višnaus purana I 9 ir kt.), dievams ir asurams plakant pieno vandenyną, pastarieji pagrobė iš vandenyno pasirodžiusią amritą ir ėmė ginčytis, kam pirmam teks ją gerti. Tada Višnus pasivertęs gundančia deive Mohine ir patekęs pas asurus. Mohinė savo vilionėmis nukreipia asurų dėmesį, o dievai tuo metu išgeria amritos. Tada Mohinė pradingsta su visu amritos indu.

Pasak kitos legendos (iš Linga puranos), Mohinės grožis pakerėjo Šivą, ir šis paprašė Višnaus vėl ja pasiversti. Apimtas geismo, Šiva apglėbęs Mohinę. Iš jos tada gimusi dvilypė dievybė Harihara (pagal Višnaus epitetą *Hari* ir Šivos – *Hara*).

Mohinė minima ir kitose puranose, dažniausiai įvairiais atvejais ji padeda nužudyti didelės galios įgijusius asurus. Tradiciškai vaišnaviniuose tekstuose Mohinė interpretuojama kaip Višnaus maja. Mohinės kultas gana populiarus pietų Indijoje – jos šventyklų yra Goa, Karnatakoje, Keraloje, Maharaštroje. Vietomis tamilų kaimuose švenčiama didvyrio Iravano ir Mohinės hierogamija.

Vardas *Mohinī* reiškia 'gundytoja, apgavikė, klastūnė' (< *muh-* 'klysti, pasimesti, kvaišti').

## Šaltiniai
HD 82943 b

**HD 82943 b** – egzoplaneta, skriejanti apie geltonąją nykštukę HD 82943, esančią Hidros žvaigždyne. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 90,2 šviesmečio (27,7 parseko).

HD 82943 b yra dujinė milžinė. Planetos masė siekia 1,681 Jupiterio masės, o spindulys – apytikriai 1,2 karto didesnis nei Jupiterio. HD 82943 b pusiausvyros temperatūra – 250 K. Apie savo žvaigždę ši egzoplaneta apskrieja per maždaug 441,5 paros, jos orbitos spindulys – 1,18306 av, o ekscentricitetas – 0,16. Planetos orbitos parametrai nustatyti remiantis 10 metų trukusiais radialinių greičių matavimais, atliktais W. M. Keck observatorijoje (Havajai, JAV).

Apie HD 82943 b atradimą pranešta 2000 m. Planeta aptikta Čilėje, Atakamos dykumoje, esančioje La Siljos observatorijoje, taikant radialinių greičių metodą. Be HD 82943 b, šioje sistemoje dar aptiktos HD 82943 c ir HD 82943 d planetos. HD 82943 b bei HD 82943 c planetos sudaro 2:1 vidutinio judėjimo orbitinį rezonansą.

## Šaltiniai
Meilės daina Bobui Longui

**Meilės daina Bobui Longui** () – 2004 m. JAV romantinė drama, sukurta režisieriaus Shainee Gablo.

Premjera įvyko 2004 m. rugsėjo 2 d. Venecijos kino festivalyje.

Scenarijaus autorius rėmėsi Ronaldo Evereto Capso romanu „Off Magazine Street“. Filme suvaidino kino žvaigždės Johnas Travolta ir Scarlett Johansson, kuri už geriausios aktorės vaidmenį buvo nominuota „Auksinio gaublio“ apdovanojimui.

## Siužetas

Mirus motinai dėl narkotikų perdozavimo, 18-metė Purslane (Pursy) palieka Floridos priekabų parką, kur gyvena su priekabiaujančiu vaikinu. Ji sugrįžta į gimtinę – Naująjį Orleaną, kur gyveno jos motina iki mirties. Jos motina Lorraine buvo džiazo dainininkė, apleidusi savo dukterį dėl karjeros.

Atvykusi į Naująjį Orleaną mergina nustemba, kai motinos name suranda gyvenančius nepažįstamus žmones: Bobby Longą, buvusį Auburno universiteto literatūros profesorių ir jo buvusį asistentą, rašytoją Lavsoną Pinesą. Abu vyrai yra smarkiai geriantys ir rūkantys. Jie praleidžia laiką cituodami poetus, žaisdami šachmatais ir leisdami laiką su kaimynais, dainuodami kantri stiliaus dainas. Jie abu įtikina Pursy, kad jos motina paliko namus jiems visiems trims.

Pursy apsigyvena name ir pradžioje tarp visų trijų gyventojų kyla nesutarimai ir vyksta kivirčai. Tačiau ilgainiui abu vyriškiai merginą pamėgsta. Bobby Longas kenčia nuo ligos, tačiau norėdamas pasigerinti Pursy pristato jai savo romaną. Jis taip pat paskatina merginą sugrįžti į vidurinę mokyklą ir ją pabaigti.

Radusi talpyklą laiškų, kuriuos mama jai parašė, bet niekada neišsiuntė, Pursy sužino daugiau apie tai, ką Lorraine jautė jai, savo dukteriai, ir apie savo biologinio tėvo tapatybę.

## Pagrindiniai vaidmenys
: *Aktorius – vaidmuo*

* John Travolta – Bobby Long
* Scarlett Johansson – Purslane Will
* Gabriel Macht – Lawson Pines
* Deborah Kara Unger – Džordžiana
* Clayne Crawford – Lee

## Išnašos
Skemų koplyčia

**Skemų koplyčia** – naujai įrengta katalikų koplyčia, stovinti Rokiškio rajone, Obelių seniūnijoje, Skemų kaime, 7 km į rytus nuo Rokiškio, 0,5 km į šiaurę nuo geležinkelio Radviliškis–Daugpilis, 1,6 km nuo kelio . Koplyčią aptarnauja Obelių Šv. Onos bažnyčios klebonas. Maldos namai įrengti 2016 m. nebenaudojamuose sovietmečio laikų inžinerinės paskirties pastatuose: koplyčia – atgyvenusioje vandens nugeležinimo patalpoje, varpinė – neįprastoje vietoje, ant buvusio 22 m aukščio vandens bokšto, vietoje nukeltos vandens talpyklos.

## Istorija

1937 m. Skemų prieglaudoje buvo įrengta ir pašventinta koplyčia. Kunigas B. Šveikauskas ten laikydavo pamaldas.

Idėja įkurti dvasinės traukos centrą įstaigos 80-mečio proga kilo Skemų socialinės globos namų direktoriui Gintarui Girštautui. Statinių remontas ir pritaikymas koplyčiai prasidėjo 2016 m. pradžioje. Jau pavasarį Skemuose suorganizuotas tradicinis menininkų pleneras, skirtas medžio drožybai, kalvystei, skulptūrai, dailei ir langinių tapymui. Plenero dalyvių religinės tematikos kūriniai turėjo atitekti koplyčios ir varpinės bei aplinkos puošybai. Apie 9 tonas sveriantį varpinės namelį sumeistravo UAB „Giemeda“. Jis buvo užkeltas kranu ant vandens bokšto mūrinio stiebo, prieš tai nukėlus nebereikalingą metalinę vandens talpyklą. Varpinėje buvo įmontuotas elektrinis varpas (užsakytas ir į varpinę įkeltas vėliau).

Panevėžio vyskupas emeritas Jonas Kauneckas koplyčią pašventino 2016 m. birželio 29 d. Ta proga buvo atvykęs kadenciją baigęs prezidentas Valdas Adamkus ir kiti garbūs svečiai. Prie koplyčios pasodinti trys ąžuoliukai: pirmasis skirtas koplyčios idėjos autoriui, antrasis – menininkams, savo darbais papuošusiems naująją koplyčią, trečiasis – Skemų bendruomenei. Šventė buvo skirta globos įstaigos 80-mečiui.

## Koplyčios įrengimas

Prie koplyčios interjero ir puošybos prisidėjo profesionalūs ir mėgėjai menininkai. 2016 m. vykusio plenero kūrybinis vadovas Arvydas Bagdonas ištapė 15 „Kryžiaus kelio“ stočių ir sukūrė koplyčios papuošimo bendrą meninį stilių. Medžio drožėjas Gintaras Varnas išdrožė altoriaus kryžių su „Nukryžiuotuoju“. Tautodailininkė Birutė Dzikavičiūtė-Kairienė ištapė koplyčios skliautines lubas. Meistras Igoris Skripka sukūrė vitražus ir „Kryžiaus kelio“ stočių rėmus. Kalvis Saulius Kronis nukaldino 3 kryžius (vienas ant varpinės) ir sietyną. Skulptorius Domininkas Čepas sukūrė akmens kompoziciją „Koplytstulpis“. Po metų, 2017 m., eiliniame Skemų plenere menininkai tęsė koplyčios puošybos darbus: Saulius Kronis iškalė metalo kompoziciją, papuošusią koplyčios įėjimo prieigas, Gintaras Varnas pastatė medžio, o Domininkas Čepas – akmens skulptūras šventoriuje, Birutė Dapkienė nutapė paveikslų.

## Galerija


Skemai, koplyčia ir varpinė.JPG|Koplyčia ir varpinė
Skemai, varpinė.JPG|Varpinės bokšto fragmentas
2020, Skemai, koplyčia.JPG|Koplyčios viduje
Skemai, koplyčios balkonas.JPG|Balkonas choristams
Skemų koplyčioje.JPG|Vaizdas iš balkono


## Šaltiniai
Juodpėnų koplyčia

**Juodpėnų koplyčia** – katalikų koplyčia, veikianti Kupiškio rajono savivaldybėje, Šimonių seniūnijoje, Juodpėnų kaime, 8 km į šiaurės rytus nuo Šimonių, netoli kelio . Koplyčia stovi prie pagrindinės kaime Kazimiero Spaičio gatvės. Apie 250 m į rytus, už sodybų prie Juodupės upelio įsikūrusios kaimo kapinės. Koplyčia pastatyta 1997 m. Pamaldos vyksta du kartus per mėnesį. Priklauso Šimonių Švč. M. Marijos Ėmimo į dangų parapijai.

Koplyčia sumūryta iš baltų silikatinių plytų. Statinys primena gyvenamąjį namą, yra su šoniniu priestatu. Ant dvišlaičio stogo iškyla neaukštas kvadratinio plano bokštelis su metaliniu kryžiumi. Šalia pastatyta nedidelė mūrinė varpinė. Koplyčia aprūpinta reikiamu liturginiu inventoriumi. Šventorius aptvertas metalinio tinklo tvora su betoniniais stulpeliais.

## Istorija

XX a. pradžioje Juodpėnai pagal gyventojų skaičių buvo didžiausias Kupiškio krašte, 1903 m. turėjęs 337 gyventojus. Tačiau istoriškai taip susiklostė, jog ilgus šimtmečius dideliame kaime nebuvo maldos namų, tikintiesiems tekdavo keliauti į gretimas bažnyčias Adomynėje ar Šimonyse.

1997 m. Šimonyse kunigavusio Povilo Svirskio (g. 1924 m.) rūpesčiu ir žmonių aukų dėka Juodpėnuose buvo pastatyta mūrinė koplyčia.  Ji iškilo vietoj nugriautos senos parduotuvės, ant jos pamatų. Vykdydamas statybas ir nenorėdamas apsunkinti tikinčiųjų, klebonas panaudojo savo santaupas. Koplyčią Šv. Juozapo Darbininko vardu 1997-aisiais pašventino vyskupas Juozas Preikšas, kartu suteikdamas ir Sutvirtinimo Sakramentą.

## Literatūra

* *Mūsų Juodpėnai ir mes*. Juodpėnai, 2013. 

## Šaltiniai