open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stroliškiai (Mindūnai)

**Stroliškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Mindūnų, šalia vakarinio Stirnių ežero galo. Praeina Zamokų–Purvėnų keliukas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Strošiūnai (Kaišiadorys)

**Strošiūnai** (iki 2016 m. ***Strošiūnai I*** ir ***Strošiūnai II***) – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Žiežmarių, į pietus nuo magistralės  (šiaurėje už jos yra Strošiūnai Elektrėnų savivaldybėje).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Strošiūnai II

**Strošiūnai II** – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Naujųjų Kietaviškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Konstantinas Parčevskis (1801)

**Konstantinas Parčevskis** (, , 1801 m. rugpjūčio 19 d. Raudondvaryje, Vilniaus aps., Vilniaus gubernija – 1855 m. rugsėjo 8 d. Osere, Prancūzija) – Lenkijos karalystės ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Nałęcz herbo bajoras, Vilniaus pavieto 1831 m. sukilėlių vadas, politinis emigrantas.

## Biografija
Kilęs iš Lenkijos karalystės bajorų giminės Lietuvos šakos. Tėvas Ignotas Parčevskis. Motina Salomėja Dzievonskytė. Broliai Antanas Parčevskis, Aleksandras Parčevskis. Sesuo Rožė Parčevskytė užaugusi tapo žinoma tapytoja.

Mokslo žinių pagrindus gavęs namuose, studijavo Vilniaus universitete, priklausė slaptai filaretų draugijai. Baigęs mokslus apsigyveno Raudondvaryje prie Nemenčinės, tvarkė paveldėtą dvaro ūkį, pasisakė už baudžiavos panaikinimą. Palaikė draugiškus ryšius su poetu Adomu Mickevičiumi.

Prasidėjus 1830–1831 m. sukilimui, Nemenčinės, Joniškio, Dubingių ir Inturkės apylinkėse surinko sukilėlių kariuomenės dalinį, kuriame buvo 400 ietininkų, 345 šauliai ir 75 raiteliai. Jo kovotojų gretose trumpą laiką buvo ir Emilija Pliaterytė. Konstantino Parčevskio vadovaujami sukilėliai užėmė Nemenčinę ir ginė nuo rusų rytines Vilniaus prieigas, stengėsi kontroliuoti perkėlas per Neries ir Žeimenos upes. Sukilimui pralaimėjus, pasitraukė į Prūsiją, o iš jos emigravo į Prancūziją. Apsigyveno Paryžiuje, kuriame sunkiai vertėsi, gyveno daugiausia iš uždarbio, kurį gaudavo smuikuodamas, paskelbdamas sukilimo metu pradėtus rašyti prisiminimus, kuriuos spaudino emigrantų leidinyje „Pamiętniki Polskie“, išėjusiame 1844–1845 m. Paryžiuje. Vėliau persikėlė į Oserą.

Palaidotas Osero kapinėse, o ant jo kapo iškilo lenkų emigrantų aukomis pastatytas paminklas.
Konstantino Parčevskio vardu pavadinta Nemenčinės gimnazija.

## Šeima

Konstantinas Parčevskis vedė Nataliją Lipinskaitę, su kuria susilaukė dukters Rožės.

## Dvarai
Po tėvo mirties su vyresniuoju broliu Aleksandru, tėvo broliu Antonijumi ir seserimi Rože paveldėjo Raudondvarį prie Nemenčinės bei Židomlės dvarą prie Gardino. Po 1831 m. sukilimo K. Parčevskiui emigravus į Prancūziją, jo valdas rusų valdžia konfiskavo.

## Šaltiniai
Strumilai

**Strumilai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Varkalių, 1 km į šiaurę nuo Nemaitonių, prie kelio , Dzūkų aukštumoje, šalia Samanyno miško.

## Istorija
Strumilai (kaip *Strumeliaučizna*) minimi nuo 1582 m. Tarpukariu pateko į Aukštadvario valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Struogiškės (Alytus)

**Struogiškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Verebiejų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stučiai (Klaipėda)

**Stučiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Dovilų, prie kelio  ir Kisupės ištakų.

## Etimologija
Pavadinimas tikriausiai kilęs iš asmenvardžio **Stutys, Stutis* (šis gal iš  ‚rykštė‘; ‚ramstis‘, ‚vežimo dalis‘, tarm. ; galimas dalykas, kad tos pačios kilmės kaip pavardė *Stučỹs*, kuri užfiksuota tik Vilkaviškio apylinkėse, pasienyje su Prūsija).

## Istorija
Kaimas minimas 1683 m. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, buvo 10 sodybų. Nuo XVIII a. veikė pradinė mokykla (pastatas išlikęs), buvo kalvė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stukai

**Stukais** vadinami kaimai:

* Kėdainių rajone;
* Kupiškio rajone;
* Panevėžio rajone;
* Šiaulių rajone;
* Švenčionių rajone;
* Baltarusijoje, Varanavo rajone.
Stukai (Švenčionys)

**Stukai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Svirkų.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stukalaukis

**Stukalaukis** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Karsakiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Struogiškės (Marijampolė)

**Struogiškės** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Daugirdų, buvusi šiaurės rytinė Struogiškių kaimo (Alytaus rajonas) dalis.

## Istorija

|}

## Šaltiniai
Stuburai

**Stuburai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Antašavos, prie kelio Antašava–Salamiestis, Pyvesos dešiniajame krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stukonys (Anykščiai)

**Stukonys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Troškūnų, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stulpinai

**Stulpinai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Rainių. Yra Stulpinų Veidrodžių koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stumbriškis (Panevėžys)

**Stumbriškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurės rytus nuo Paliūniškio, prie kelio . Aplink kaimą auga Žalioji giria, prateka Pyvesa.

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėti 1558 m.

2023 m. rugpjūtį kaimo teritorijoje rastas senas karinis sprogmuo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stumbriškis (Pasvalys)

**Stumbriškis** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Pušaloto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stumbriškis (Rokiškis)

**Stumbriškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Panemunio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stuomenai

**Stuomenai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Šilavoto. Stovi Mikailiškio koplyčia.

## Istorija

Iki XX a. vidurio vietovė vadinosi ***Mikališkis*** arba ***Mykališkės*** (), čia buvo Mikališkių valsčius.

## Gyventojai

## Galerija

3.Stuomenai.JPG|Kaimo žvyrkelis
2.Stuomenai.JPG|Sodybos
1. Stuomenai.JPG|Tvenkinys


## Šaltiniai
Stuomeniškiai

**Stuomeniškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, Krekenavos RP, 6 km nuo Krekenavos, prie kelio . Rytiniu kaimo pakraščiu teka Nevėžis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stumbrinė (Zarasai)

**Stumbrinė** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Imbrado, prie Stumbrinės ežero šalia sienos su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stūpkalnis

**Stūpkalnis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, kalvotoje vietoje šalia kelių  ir  sankirtos. Toliau rytuose teka Kražantė.

Veikia budizmo centras „Stupkalnis“ (Deimantinio Kelio budizmo mokykla). 2022 m. ant kalvos pastatyta ir inauguruota pirmoji Lietuvoje budistinė stūpa.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stūriškiai (reikšmės)

**Stūriškiais** vadinami kaimai:

* Marijampolės savivaldybėje;
* Pakruojo rajone;
* Radviliškio rajone.
Subatiškės

**Subatiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Degučių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Subatiškis

**Subatiškis** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Samanių, raistingame Obelynės miške, netoli Latvijos sienos. Iš kaimo likusi sodybvietė.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sudeikiai (reikšmės)

**Sudeikiais** vadinamos gyvenvietės:

* kaimas Anykščių rajone;
* Utenos rajone:
** miestelis,
** kaimas.
Sudeikiai (kaimas)

**Sudeikiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Sudeikių miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sudeniai

**Sudeniai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Skirlėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sūdintai

**Sūdintai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Ukrinų.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Sūdninkai

**Sūdninkai** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šumsko.

## Istorija

Kaimas panaikintas XX a. 9-ajame dešimtmetyje, jo vietoje įrengti Kenos tvenkiniai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Subiškis

**Subiškis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Linkmenų, Žiezdrelio ežero rytiniame krante, tarp miškų. Pasiekiamas keliu nuo Krivasalio.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžių *Subà, Sùbas*.

## Istorija
XIX a. pab. buvo Šubiškio palivarkas Švenčionių apskrities Labanoro valsčiuje (vėliau Linkmenų valsčiuje), Saldutiškio apylinkėje, Linkmenų parapijoje. Priklausė Voinickiams.

Tarpukariu priklausė Lietuvai (Utenos apskritis, Linkmenų valsčius). Sovietmečiu priklausė Linkmenų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sudvariškės (Alytus)

**Sudvariškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pivašiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sudvariškės (Prienai)

**Sudvariškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Stakliškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sugaudžiai

:: *Apie viensėdį Telšių rajone žr. [[Sugaudžiai (Telšiai)]]*.

**Sugaudžiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Židikų, prie kelio . Išlikę Sugaudžių dvaro pastatų, neveikiančios kaimo kapinaitės.

## Etimologija

Kaimas pavadintas pagal dvarininkų Sugaudžių pavardę (dvarininkinis vietovardis).

## Istorija

Minimi nuo 1583 m. XX a. 1-ojoje pusėje buvo Sugaudžių dvaras. 1945–1950 m. jame veikė Sugaudžių mokykla (1945–1949 m. progimnazija, 1949–1950 m. septynmetė).

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Sukarepka

**Sukarepka** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Nedzingės, 1 km į pietus nuo Pilvingių, šalia kelio  (ir jo atšakos į Pilvingius). Šalia telkšo ežeras Pilvingis.

## Etimologija
Iškraipytas slaviškas pavadinimas, kilęs iš asmenvardžio  ← *сухой* („sausas“ reikšme „liesas“).

## Istorija
XIX a. pab. Rudnia pateko į Trakų apskrities Nedzingės valsčių, Pilvingių apylinkę, priklausė Merkinės dvarui. 1865 m. kaime gyveno rusai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sukmedis

**Sukmedis** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 9 km nuo Lygumų. Girininkija (priklauso Pakruojo miškų urėdijai).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stūriškiai

**Stūriškiai** – viensėdis Pakruojo rajono savivaldybėje, 8 km nuo Rozalimo. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sukniškis

**Sukniškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Karsakiškio, Lėvens dešiniajame ir Žambo kairiajame krante, Žaliosios girios pietiniame pakraštyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suktiniai

**Suktiniai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Jokūbavo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suktiškės

**Suktiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Bezdonių.

## Istorija

1988 m. kaimas buvo panaikintas, bet 2025 m. atkurtas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sūkuriškė

**Sūkuriškė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Jankų. Yra Višakio Rūdos girininkija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sukuriškiai

**Sukuriškiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Raseinių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sūngailiškis

**Sūngailiškis** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Leliūnų, šalia kelio , prie Apšlavo ežero. Stūkso Sūngailiškio piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sungardai

**Sungardai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 18 km nuo Kazitiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suodžiai (Panevėžys)

**Suodžiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vadoklių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sungailai (Kretinga)

**Sungailai** – buvęs kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Kretingos.

## Istorija

Kaimas susiformavo XVIII a. 1-ojoje pusėje. Pirmąkart paminėtas 1771 m. Kretingos grafystės inventoriuje.

1771 m. kaime buvo 5 sodybiniai ūkiai. 1870 m. buvo 195 žemės rėžiai, už kuriuos 33 valstiečiai Kretingos dvarininkui N. Zubovui mokėjo išperkamuosius žemės mokesčius. 1923 m. kaime tebuvo 6 ūkiai.

Kaime 1911 m. gimė ir gyveno Lietuvos partizanas, Lietuvos laisvės armijos Žemaičių apygardos Kardo rinktinės Širvydo kuopos narys **Juozas Zubernius (Zubernis)** (slap. **Ukmergis, Jonas**). Žuvo 1950 m. sausio 10 d. kartu su kuopos vadu Augustinu Kiesu-Jūra patekęs į MGB pasienio kariuomenės, Kretingos valsčiaus milicininkų ir stribų apsuptį. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sundakai

**Sundakai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Kašonių. Pietvakariuose stūkso Paukščių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surgedai

**Surgedai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Degučių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surgėliai

**Surgėliai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Žemųjų Viesų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surgėliškiai

**Surgėliškiai** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Peliškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surgučiai

**Surgučiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 4 km nuo Sasnavos. Seniausia Sasnavos seniūnijos gyvenvietė, minima 1788 m. Prienų seniūnijos dvarų inventoriuje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Petras Deltuva (g. 1932 m.) – dailininkas skulptorius, rašytojas, poetas.
* Kazimieras Juozas Ambrasas (1934–2023) – lietuvių literatūros tyrinėtojas, publicistas, vertėjas.

## Šaltiniai
Surguškiai

**Surguškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Inturkės, prie Išnarų ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surma

**Surma** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 8,5 km į pietryčius nuo Didžiasalio, prie Juodajo upelio, tarp Adutiškio miškų ir Lietuvos–Baltarusijos sienos. XX a. pab. sunyko.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Surmà*. Ši pavardė sietina su baltarusiškomis pavardėmis *Cуpма, Cуpмiн, Cуpмiнаў* ir , kurios – gal iš  („birbynė, dūdelė, švilpynė“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surmantai

**Surmantai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Verėduvos, prie Mituvos aukštupio ir kelio . Mažas Rokklonio upokšnis skiria nuo Mituvos kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surveliai

**Surveliai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Zūbiškių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Survilai (Anykščiai)

**Survilai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Troškūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surviliškis (Panevėžys)

**Surviliškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Taruškų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sutartiškės

**Sutartiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, prie kelio , 14 km nuo Žiežmarių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sutkiai (Kelmė)

**Sutkiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, prie kelio , 8 km nuo Naudvario.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sutkiškiai (Širvintos)

**Sutkiškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kernavės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sutkiškis

**Sutkiškis** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šiaulėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kavarsko tufų šaltiniai

**Kavarsko tufų šaltiniai**, **Šv. Jono šaltinis**, *Kregūdės šaltiniai* – šaltinis Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Kavarske. Šventvietė. 1985 m. paskelbtas saugomu gamtos paveldo objektu. Ši versmė vaizduojama ir Kavarsko herbe. 

## Hidrogeologija

Šaltinis išteka sufoziniame cirke, kuris yra Šventosios upės slėnio dešiniojo šlaito viršutinėje dalyje. Šioje šaltinio įduboje ir jos pakraščiais, nuolat sunkiasi kalcio druskų prisotinti atitekantys vandenys, susidaro sąlygos formuotis tufams, dar vadinamiems gėlavandeniais karbonatais. Kalcio junginių prisodrintas vanduo – pagrindinis veiksnys, lemiantis tufų susidarymą. 

Šaltinio absoliutinis aukštis apie 73–75 m. Šaltinio plotą (dugną) sudaro žvirgždas ir gargždas su smėliu ir nedideliais (iki 10 cm skersmens) rieduliais. Šaltinis yra krintantis, vandens išeiga artima sluoksninei su atskiromis nedidelėmis tėkmėmis (jų yra 4-6), besijungiančiomis į didesnius srautus vagelėmis. Išsiliejimo vieta pastovi – sufozinio cirko dugnas, beveik stačiakampis, 14 m pločio ir 21 m ilgio. Šis dugnas yra „įsipjovęs“ į šlaitą viršutinėje dalyje 3–4 m. Šaltinio vanduo surenkamas į žemiau (taip pat slėnio šlaite) įrengtą talpų betoninį baseiną, iš kurio nuteka upokšniu į Šventąją.

Šaltinio paviršinis nuotėkis (1990 m. duomenimis) – 17,64 l/s arba 1524,1 m³ per parą.

Vandens cheminė sudėtis (1989 m. duomenimis): 
* bendra mineralizacija 445 mg/l; pagrindiniai komponentai: 
** Cl- – 29,23 mg/l, 
** HCO3- – 390,4 mg/l, 
** SO42- – 46 mg/l, 
** Na+ – 9,3 mg/l, 
** K+ – 2,5 mg/l, 
** Ca²+ – 108,22 mg/l, 
** Mg²+ – 34,05 mg/l.

Vandens kietumas: 
* bendras – 8,23 mg-ekv/l, 
* karbonatinis – 6,4 mg-ekv/l, 
* pastovus – 1,83 mg-ekv/l.

Biogeniniai junginiai: 
* NO3- – 21 mg/l, 
* P/PO43- – 0,014 mg/l, 
* Pbendras – 0,03 (mg/l), 
* permanganatinė oksidacija – 0,48 mg/l.

Šaltinio vanduo bespalvis, beskonis. Tai gėlas, kietas, hidrokarbonato magninis kalcio vanduo. Lyginant su gėlo geriamojo vandens kokybės standartais (didžiausiomis leidžiamomis komponentų koncentracijomis), jis turi 1,18 karto didesnį bendrąjį kietumą. Sprendžiant iš didoko NO3- kiekio (21 mg/l), į šaltinio vandenį pakliūva šiek tiek organinių azoto junginių iš Kavarsko miesto teritorijoje esančių taršos židinių.

## Istorija
Nuo seno tikima suakmenėjusių klinčių šaltinio vandens gydomąja galia, manoma, kad jis suteikia energijos, stiprybės, gydo žaizdas. Į šaltinį vanduo suteka septyniais upeliais, šaltinio vandeniui sutekėti įrengtas akmeninis šulinėlis. Vandenį žmonės geria, juo prausiasi. Prie šaltinio yra šv. Jonui skirtas koplytstulpis. Šaltinį dažnai lanko vietos gyventojai ir atvykstantys žmonės, ypač gausiai per šv. Jono atlaidus, prie jo vyksta poezijos šventės. 

2012 m. rekonstruota šaltinio aplinka: sutvarkyti takai, tvenkinys, įrengta automobilių stovėjimo aikštelė, lietaus kanalizacija, apšvietimas, suoliukai, vieta mobiliai renginių scenai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Puerto Barijosas

**Puerto Barijosas** () – miestas rytų Gvatemaloje, prie Hondūro įlankos (tiksliau jos dalies – Amatikės įlankos), 297 km į šiaurės rytus nuo Gvatemalos miesto. Isabalio departamento centras. Yra oro uostas, svarbus jūrų uostas prie Karibų jūros (eksportuojami bananai, ananasai, kava, kita žemės ūkio produkcija). Tiesa, dabar dauguma jūrinės apyvartos eina per gretimą Santo Tomas de Kastilijos uostą. Plentas link Ramiojo vandenyno pakrantės.

Dauguma miesto gyventojų yra afrikiečių kilmės – tai garifūnai ir išeiviai iš Vest Indijos, čia atkeliavę dirbti plantacijose ir uosto krovos darbuose. Puerto Barijoso krantinėje kartais apsilanko kruiziniai laivai. Iš miesto rengiamos ekspedicijos į aplinkinius turistinius objektus – senovės majų miestą Kirigvą, San Felipe de Laros fortą prie Dulsės upės, garfūnų kultūros centrą Livingstoną.

## Istorija

Miestas įkurtas 1895 m. ir pavadintas jo įkūrimo idėją iškėlusio prezidento Chusto Rufino Barijoso garbei. Netrukus nutiesta geležinkelio linija. 1925 m. Puerto Barijosas tapo departamento sostine. 1976 m. miestas buvo sugriautas žemės drebėjimo, atstatant daugelis uosto įrengimų perkelta į Santo Tomas de Kastiliją.

## Šaltiniai
Vas

**Vas** – muzikinis duetas, kurį sudarė iš Irano kilusi atlikėja Azam Ali ir JAV instrumentalistas Gregas Elisas. Vas muzika apibūdinama kaip etninė eterinė – jungiami etniniai ritmai, ambientinės melodijos bei skambus Azam Ali vokalas.

Grupė „Vas“ išleido 4 albumus. 2004 m. duetas išsiskyrė – Azam Ali pradėjo solinę karjerą bei tapo grupės „Niyaz“ nare, o Gregas Elisas tęsė karjerą transinės muzikos grupėje „Juno Reactor“. Tiesa, Azam Ali, Gregas Elisas ir Taileris Beitsas dar tęsė kūrybą grupėje „Roseland“.

## Nariai

* Azam Ali – vokalas, cimbolai, tanpura, būgnai
* Greg Ellis – udu, tabla, darbuka, nagara, lėkštės, varpai, būgnai, klavišiniai
* Cameron Stone (2000 m.) – violončelė albumui *In the Garden of Souls*'

## Diskografija
* *[[Sunyata]]* (1997 m.)
* *[[Offerings]]* (1998 m.)
* *[[In the Garden of Souls]]* (2000 m.)
* *[[Feast of Silence]]* (2004 m.)

## Nuorodos
* 
* Myspace puslapis
Kiemas (gyvenvietė)

**Kiemas** – XIII a. – XV a. lietuvių feodalo gyvenvietė, kaimas, dažniausiai susidedanti iš vienos aptvertos sodybos, kurią sudarė žemvaldžio (bajoro) namai ir jo nelaisvosios šeimynos žmonių namai. 

Bajoro namai susidėjo iš gyvenamojo namo ir ūkinių pastatų. Kiemo tvora atlikdavusi daugiau apsaugos nei ūkinę funkciją. XIV a. – XV a. aplink tokią sodybą kūrėsi kaimynų ir vedusių bernų sodybos (kaimynai, pakiemės). Gyvenvietės šeimininkas vadintas kiemininku, kiti gyventojai  – *kiemėnais*. XV a. turtingesnių kiemininkų (bajorų) sodybos atsiskyrė nuo kiemėnų baudžiauninkų sodybų. Tokioms feodalų gyvenvietėms prigijo slaviškas ''dvaro'' terminas, o iš daugumos nepraturtėjusių kiemininkų gyvenviečių susidarė bajorkaimiai. 

## Šaltiniai
Kiemas

**Kiemas** – aikštelė sodyboje, pilyje arba rūmuose, aplink kurią išstatomi pastatai. Paprastai kiemas būna netaisyklingo stačiakampio plano. Pagal savo paskirtį gali būti keletas kiemų: reprezentacinis (švarusis, gerasis) kiemas tvarkingesnis, apsodintas augalais, gali būti papuoštas baseinais, fontanais, statulomis, alpinariumais, arkadomis, galerijomis, jo danga grįsta akmenimis, apsėta žole, su įrengtais takais; ūkinis kiemas skirtas buitinėms reikmėms, ten gali būti laikomi gyvuliai, ūkio padargai, atliekami ūkio darbai; vidinis, uždaras kiemas, aptvertas tvora, gyvatvore, skirtas poilsiui.

XVIII a.–XIX a. pr. Lietuvos valstiečių sodybose būdavo 1–3 įvairios paskirties, ploto kiemai. Prie gerojo kiemo (atšlaimo) stovėdavo gyvenamasis namas, svirnas, gėlių darželis, vaismedžių sodas, prie ūkinio kiemo – tvartas, kiaulidė, dažnai kūdra, prie kluonienos arba žardienos – kluonas, daržinė, žardas. Pastarasis kiemas naudotas javų, linų apdirbimui, čia buvo įrengiami bandodaržiai veršeliams, kumeliukams ganytis. Kiemai vieni nuo kitų būdavo atskirti tvoromis, varteliais, lipynėmis, medžių ar krūmų guotais. Aukštaitijoje, ypač gatviniuose rėžiniuose kaimuose, kiemai būdavo nedideli, vienas šalia kito, o Žemaitijoje kiemus skirdavo nemaži atstumai (tarp gerojo ir ūkinio 10–20 m, tarp ūkinio ir kluonienos 25–60 m).

Kaimo tipo gyvenvietėse gerasis kiemas su gėlynu dažniausiai būna tarp gyvenamojo namo ir gatvės (atviras), ūkinis – tarp gyvenamojo namo ir ūkinių pastatų.

## Šaltiniai
Egalėjas

**Egalėjas** – miestas vidurio Graikijoje, Vakarų Atėnuose, išsidėstęs prie Kefiso upės. Yra metropolitenas.

## Sportas
* PAE Aigáleō – futbolo klubas
Ano Liosija

**Ano Liosija** – šiaurės vakarinis Graikijos sostinės Atėnų priemiestis. Didelė čigonų mažuma. Yra metropolitenas, gimnazija, olimpiados halė.

## Sportas
* APO Akrátītos (futbolas)
Kalamarija

**Kalamarija** – miestas šiaurės Graikijoje, pietinis Salonikų priemiestis. Kadangi nutolusi nuo didmiesčio vos už 7 km, todėl faktiškai suaugusi su juo.

## Istorija

Pirmą kartą minima 1083 m.

## Sportas
* PAE Apóllōn Kalamariás (futbolas)
Vironas

**Vironas** – Graikijos sostinės Atėnų šiaurės rytinis priemiestis. Yra gimnazija.

## Istorija

Gyvenvietė įkurta XIX a., gyventojai daugiausia užsiėmė žemdirbyste. XX a. pradžioje išaugo.

### Pavadinimo kilmė

Vironas pavadintas anglų poeto Dž. G. Bairono garbei, kuris dalyvavo ir žuvo XIX a. pradžios graikų išsivadavimo karuose.

## Sportas
* PAE Athīnaïkós (futbolas)
Drama (miestas)

**Drama** – miestas šiaurės rytinėje Graikijoje. Išvystyta popieriaus, tekstilės pramonė, kalnakasyba, turizmas.

## Sportas
* Dóxa Dráma (futbolo klubas);
* Doxa 2016 - moterų futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje moterų futbolo lygoje.

## Išnašos
Jonas Koreva

**Jonas Koreva** (1882 m. lapkričio 8 d. Šiluvos valsčius – 1941 m. Kaunas) – Lietuvos kariuomenės karininkas, pulkininkas.

## Biografija
1905 m. baigė Vilniaus karo mokyklą, tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje.

Grįžęs į Lietuvą 1919 m. kovo mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę, paskirtas Krašto apsaugos ministerijos Tiekimo skyriaus viršininku. 1919 m. tarnavo Lietuvos karinėje misijoje Prancūzijoje. 1919 m. pulkininkas. 1919–1920 m. Tiekimo skyriaus viršininkas. 1920–1921 m. Krašto apsaugos ministerijos ypatingųjų reikalų karininkas, 1921–1922 m. Kontrolės skyriaus viršininkas. 1922–1924 m. kariuomenės intendantas. 1924–1926 m. pėstininkų ir šaudymo inspektorius, 1926–1930 m. Vyriausiojo kariuomenės štabo pėstininkų inspektorius. 

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 2 laipsnio ordinas.

## Šaltiniai
Suvaidiškiai

**Suvaidiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Pandėlio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suvainiai

**Suvainiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Palėvenėlės.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė slaptųjų daraktorių mokyklų steigėjas kunigas J. Katelė.

## Šaltiniai
Suvaizdžiai

**Suvaizdžiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pandėlio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suvartuva

**Suvartuva** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Grimzių, prie magistralinio kelio . Į vakarus nuo kaimo auga Vaitaičių miškas, pro kaimą teka upelis Šniupis.

## Istorija

Apie 1900 m. buvo Suvartuvos dvaras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Suvartuvoje gimė bibliotekininkė ir pedagogė Ona Gruzdytė (1888–1970).

## Šaltiniai
Suveizdiškis

**Suveizdiškis** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Daujėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suvėnai

**Suvėnai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Samanių, prie kelio , raistingų Medenos ir Suvėnų miškų apsuptyje.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suvernai

**Suvernai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Kintų, šalia Kuršių marių kranto ir Muižės pelkės, rytuose siekia Minijos žuvininkystės tvenkinius. Eina plentas . Yra architektūros paminklas – tradicinis žvejo namas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svaraitkiemis

**Svaraitkiemis** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Usėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Svaiginiai

**Svaiginiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Slavikų, 4 km į pietvakarius nuo kelio . 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Sveckevičiai

**Sveckevičiai** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Dainavos, prie Juodupės upelio. Nunykęs.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svenčianka

**Svenčianka** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Naujo Strūnaičio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sventijanskas

:: *Apie kaimą Druskininkų savivaldybėje žr.: [[Sventijanskas (Druskininkai)]]*.

**Sventijanskas** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybės rytuose, dešiniajame Baltosios Ančios krante, o kairiajame krante – Druskininkų savivaldybei priskirtas tokiu pat pavadinimu kaimas Sventijanskas. Juos abu jungia 2017 m. pastatytas Sventijansko tiltas. Ties Baltosios Ančios ir Nemuno santaka pastarosios upės viduriu eina Lietuvos–Baltarusijos valstybinė siena, o jau Baltarusijos Gardino rajonui priklausančiame krante stovi Sventojansko kaimas. Sventijanską supa Kapčiamiesčio giria.

## Istorija

Seniau kaimas vadinosi *Sventojansku*, šį vardą davė Baltoji Ančia, kuri taip pat buvo vadinama *Švento Jono upe* (). 1827 m. gyvenvietėje buvo keturi dūmai, XIX a. pab.–XX a. pr. – penki dūmai. Kaimas administraciškai priklausė Rusijos imperijos Suvalkų gubernijos Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčiui.

Po Pirmojo pasaulinio karo kaimas įėjo į Lietuvos Respublikos sudėtį, priklausė Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčiui. Būdamas pasienyje, kaimas pateko į Lietuvos–Lenkijos karinio konflikto zoną, 1922 m. jame buvo nužudytas Lazdijų pradinės mokyklos mokytojas, prozininkas ir poetas Petras Mockus-Mockevičius (slapyvardis *Diemedėlis*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sventijanskas (Druskininkai)

:: *Apie kaimą [[Lazdijų rajono savivaldybė]]je žr. [[Sventijanskas]]*.

**Sventijanskas** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Gerdašių, prie Nemuno ir Baltosios Ančios santakos. Stovi Sventijansko tiltas. Šiauriau kaimo auga Sventijansko miškas, piečiau – Nemunu išvesta Lietuvos ir Baltarusijos valstybės siena.

## Istorija

1827 m. kaimą sudarė dvi dalys:
* trijų dūmų gyvenvietė kairiajame Nemuno krante (dabar Druskininkų savivaldybės Sventijanskas Lietuvoje); 
* penkių dūmų gyvenvietė dešiniajame Nemuno krante (dabar Gardino rajono Sventojanskas Baltarusijoje). 

Kaimas vadinosi Sventojansku, šį vardą davė Baltoji Ančia, kuri taip pat buvo vadinama *Švento Jono upe* (). Tuo metu Sventojanskas priklausė Rusijos imperijos Suvalkų gubernijos Seinų apskrities Valavičių valsčiui. Pirmojo pasaulinio karo metais Rusijos imperijos kariuomenė tarp abiejų gyvenviečių buvo pastačiusi medinį tiltą per Nemuną. Sužinoję apie besiartinančią kaizerinės Vokietijos armiją, 1915 m. rusų kariškiai tiltą sudegino. Dabartiniais laikais sausrų metu nusekusioje upėje matosi buvusio tilto atraminiai poliai.

Tarpukaryje Sventojanskas atsidūrė Lenkijoje: dešiniojo kranto gyvenvietė kaimo teisėmis įėjo į Balstogės vaivadijos Gardino apskrities Pariečės valsčių, o kairiojo kranto gyvenvietė tapo to paties valsčiaus eiguvos kaimeliu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svidiškiai

**Svidiškiai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Sangrūdos, prie Gasdos aukštupio. Praeina kelias Sangrūda–Senoji Radiškė, toliau rytuose – Šeštokų–Suvalkų geležinkelis.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio **Svidỹs* ar panašaus (plg. pavardės *Svidė́nas, Svidi̇̀nskas*).

## Istorija
XIX a. pab. Svidiškiai pateko į Suvalkų apskrities Mockavos valsčių, Punsko parapiją. Buvo Mockavos dvaro valda.

Čia buvo paskutinė Užnemunės geležinkelio stotelė dabartinės Lietuvos teritorijoje, veikusi I pasaulinio karo metais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sviesteliškis (Anykščiai)

**Sviesteliškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Viešintų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svietiškiai

**Svietiškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Musninkų.

Netoliese yra ir Svietiškių viensėdis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svietiškiai (viensėdis)

**Svietiškiai** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Musninkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svylė

**Svylė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Tverečiaus, 2 km į šiaurės rytus nuo Gilūtų, prie Svylos upės. Šalia eina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš upėvardžio *Svylė, Svyla*.

## Istorija
Vietovė Tverečiaus bažnyčios raštuose minima 1755 metais. 1830 m. kaime buvo 10 sodybų.

XIX a. Svylės palivarkas priklausė Paliesiaus seniūnijai (Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčius), 1865 m. buvo Mackevičių valda. Piečiau buvo kitas Svylės (Svilkos) palivarkas (Šostako valda).

Sovietmečiu priklausė Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svylė (Švenčionys)

**Svylė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Gilūtų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sviliškės (Zarasai)

**Sviliškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Antazavės. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sviliškė

**Sviliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Dūkštelių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sviliškiai

:: *Apie viensėdį Imbrado seniūnijoje žr. [[Sviliškiai (Imbradas)]]*.

**Sviliškiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Smalvų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svirkiškė

**Svirkiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 14 km į rytus nuo Pabradės, tarp Pabradės ir Gelednios miškų, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo įsteigtas Perūno telmologinis draustinis, šiauriau telkšo Acintas. Kaimas kupetinio plano.

## Istorija

Kaimas šaltiniuose minimas nuo 1499 m.

XX a. pr. užusienis buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sviriškės

**Sviriškės** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Suvieko, prie Čičirio ežero, miškelyje. Šalia telkšo Čičiraitis, toliau pietuose – Ilgio ežeras. Yra 1 sodyba.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svirnaviečiai

:: *Apie kaimą Sasnavos seniūnijoje žr. [[Svirnaviečiai (Sasnava)]]*.

**Svirnaviečiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Šunskų. 

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svirnai I

**Svirnai I** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Kavarsko, šalia plento . Rytiniu pakraščiu glaudžiasi prie Svirnų miško, už kurio teka Šventoji. Yra išlikęs Svirnų I dvaras.

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose 1593 m. minimas Svirnų dvaras ir laukas. Tanskams priklausęs dvaras išparceliuotas 1932 m. LTSR metais Aukštieji Svirnai priklausė Staškūniškio tarybiniam ūkiui, Svirnų kolūkiui.

2002 m. vasario 11 d. Vyriausybės nutarimu ***Aukštieji Svirnai*** pervadinti ***Svirnais I***.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Adomas Mataušas Bartoševičius – pedagogas (g. 1794 m.),
* Albertas Griganavičius – gydytojas (g. 1934 m.),
* Marytė Rūta Mikutienė-Štukėnaitė – žurnalistė ir vertėja (g. 1946 m.),
* Zita Butkutė – literatė (g. 1973 m.).

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Svirnaviečiai (Sasnava)

**Svirnaviečiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 5 km nuo Sasnavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svironys

**Svironys** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Savičiūnų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

* Pranciškus Boguševičius (1840–1900), rašytojas, advokatas, poetas

## Šaltiniai

*
Svirniškės

**Svirniškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 12 km į rytus nuo Krokialaukio, 3 km nuo Ūdrijos, šalia kelio . Sudaro kelios naujos sodybos nedidelio miškelio pakraštyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svirplionys

**Svirplionys** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, prie Neprėkštos, 9 km nuo Zūbiškių. Auga saugomas Svirplionių ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kletas Julius Koreva

**Kletas Julius Koreva** (slapyvardis *Skirmuntas*, 1837 m. Panevėžiukas, Kauno valsčius – 1863 m. kovo 21 d. Kaunas) – Lietuvos 1863 m. sukilimo dalyvis.

## Biografija
Gimė ir augo Panevėžiuko dvare. 1859 m. baigė Sankt Peterburgo miškininkystės institutą. Prasidėjus sukilimui, nuo 1863 m. vasario buvo Trakų apskrities karinis viršininkas. Apskrityje organizavo sukilėlių būrius. 1863 m. kovo mėn. pateko į pasalą. Paimtas į nelaisvę. Karo lauko teismo nuosprendžiu sušaudytas. 

## Šaltiniai
Svobiškis (Rokiškis)

**Svobiškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Obelių, 2,5 km nuo Latvijos sienos. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šabiškiai

**Šabiškiai** – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Skėmių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šačkai

**Šačkai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Dugnų, prie kelio , kaimo rytiniu pakraščiu teka Rausvė, vakaruose auga Gurbšilio miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šafarnė (Musninkai)

**Šafarnė** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Musninkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šafarnė (Zibalai)

**Šafarnė** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Zibalų, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svitailiškė

**Svitailiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Vidutinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakaldonys

**Šakaldonys** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Semeliškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakaliai (Kelmė)

**Šakaliai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Liolių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakaliai (Švenčionys)

**Šakaliai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Sarių, prie Girelės miško. Eina kelias , atšaka į Matusonis. Saugomas Šakalių akmuo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakalynė

**Šakalynė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Upytės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakališkė (Strūnaitis)

**Šakališkė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Naujo Strūnaičio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakališkės

:: *Apie kaimą Vilniaus rajone žr. [[Šakališkės (Vilnius)]]*.

**Šakališkės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Arnionių I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakališkės (Vilnius)

**Šakališkės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakališkiai (Marijampolė)

**Šakališkiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Igliaukos. Stūkso Šakališkių piliakalnis.

## Istorija

## Gyventojai

## Galerija

Kapinių akmuo, Šakališkiai.JPG|Senųjų kapinių akmuo
Atminimo lentelė, Šakališkiai.JPG|Atminimo lentelė


## Šaltiniai
Šakaliai (Rokiškis)

**Šakaliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Kazliškio, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakaliai (Skuodas)

**Šakaliai** – kaimas vakarinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurę nuo Daukšių, prie kelio Skuodas–Daukšiai ir Erlos upės.

## Istorija

Kaimas susiformavo XVI a., minimas nuo 1668 m. XVII–XIX a. priklausė Salantų dvarui. Priklausė Mosėdžio parapijai. 

## Gyventojai

1846 m. buvo 13 dūmų, 1923 m. – 43 ūkiais.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šakaliai: Skuodo krašto enciklopedija
* Šakalių miškas: Skuodo krašto enciklopedija
Šakališkiai (Molėtai)

**Šakališkiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žalvarių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakaraistis

**Šakaraistis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Naujojo Daugėliškio, 1 km į rytus nuo Paringio, prie pelkėtos lomos.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžių *šakà* ‘medžio, krūmo ar šiaip kokio augalo stiebo atauga, išauga’ ir *[[raistas|raĩstas]]* ‘klampi vieta, apaugusi krūmais ar medžiais, pelkė, lieknas’.

## Istorija

XIX a. pabaigoje Šakaraistis (Šakariškis) priklausė Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui ir dvaro valdai, Zabelinos seniūnijai.

XX a. tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakarniai (viensėdis)

**Šakarniai** – viensėdis Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Saločių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakeliškė

**Šakeliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Tverečiaus, tarp Dysnos upės (kuria eina siena su Baltarusija) ir Padysnio pelkės. Pasiekiama keliuku nuo Būkliškės.

## Etimologija
Priesagos *-išk-* vedinys iš asmenvardžio *Šakelis*.

## Istorija
Vietovė minima nuo 1755 m.

XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui.

Nuo 1950 m. – Ignalinos rajono Šakeliškės apylinkės centras, vėliau priklausė Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakimas (Pabradė)

**Šakimas** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 16 km į vakarus nuo Pabradės, mišku apaugusiame Asvejos pusiasalyje. Yra pora sodybų.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakimas (Sariai)

**Šakimas** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Šutų. Įsikūręs Daumilų miško erčioje, netoliese plento .

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakiniai

:: *Apie kaimą Vėžaičių seniūnijoje žr. [[Šakiniai (Vėžaičiai)]]*.

**Šakiniai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Gargždų. Vakaruose praeina kelias . Išlikusios kapinaitės, buvusi mokykla.

## Etimologija
1736 m. ūkyje *Kiecken Matz* užfiksuotas asmuo Jurgis Šakinis (*Jurg Schackin*), taigi kaimo vardas kilęs iš pavardės *Šaki̇̀nis*. Ji Klaipėdos krašte buvo paplitusi Dauparų-Kvietinių ir Dovilų seniūnijose. Tai populiari žemaitiška pavardė iš žodžio *šaki̇̀nis* ‚iš šakų, panašus į pagalį‘ ir kt.

Pavadinimas *Kiecken Matz* kilęs iš vardo *Matz* ir pavardės *Kekỹs* ar panašios.

## Istorija
1785 m. minimas kaip mišrus kaimas, 4 sodybos. Buvo įsikūręs pasienyje su LDK. Mokykla įkurta 1842 m., 1912 m. pastatytas naujas pastatas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakiškės

**Šakiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Medininkų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakiškiai

**Šakiškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Piniavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakimas

**Šakimu** vadinami kaimai:

* Molėtų rajone;
* Švenčionių rajone:
** Pabradės seniūnijoje,
** Sarių seniūnijoje.
Šakupis

**Šakupis** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 15 km į pietvakarius nuo Vabalninko.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalkiškės

**Šalkiškėmis** vadinami kaimai:

* Širvintų rajone;
* Vilniaus rajone:
** Lavoriškių seniūnijoje,
** Medininkų seniūnijoje.
Šalkiškės (Širvintos)

**Šalkiškės** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Širvintų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalkiškės (Lavoriškės)

**Šalkiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Lavoriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalna (reikšmės)

**Šalna** vadinama:

* šalna, gamtos reiškinys;
* kaimai:
** Pasvalio rajone;
** Zarasų rajone.
* pavardė:
** Algimantas Šalna – Lietuvos biatlonininkas, pasaulio ir olimpinių žaidynių čempionas.
Šalna (Zarasai)

**Šalna** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Stelmužės, prie pat sienos su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalniškė

**Šalniškė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, abipus Pilvės upelio, 4 km į pietus nuo Kazlų Rūdos.

Pirmoji Kazlų Rūdos miškų urėdijos buveinė, nuo 1920 metų iki 1938 rugsėjo. Vėliau, iki 1945 metų, čia buvo Kazlų Rūdos girininkija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaltamalkiai

:: *Apie kaimą Antalieptės seniūnijoje žr. [[Šaltamalkiai (Antalieptė)]]*.

**Šaltamalkiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Jasų. Buvęs Padustėlio dvaro palivarkas.

## Gyventojai

Kaime 1924 m. gimė pedagogas, poetas, Antalieptės himno žodžių autorius Petras Guntulis. Mirė 2001 m. gruodžio 23 d. Palaidotas Varėnoje.

## Šaltiniai

* Vytautas Indrašius "Papasakok apie Antalieptę..."1995,Vilnius.psl.91-94.
Šalteniai (Kupiškis)

**Šalteniai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Subačiaus. Teka Marnaka ir jos intakai Marnaka ir Marnakėlė. Yra valstybės saugomas kultūros paveldo objektas – Šaltenių kaimo senosios kapinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaltiniai

**Šaltiniais** vadinama:

* trykštantys vandenys;
* kaimai:
** Anykščių rajone;
** Elektrėnų savivaldybė;
** Ignalinos rajone
** Kalvarijos savivaldybėje:
*** Juodieji Šaltiniai,
*** Šaltieji Šaltiniai;
* Šalteniai Kelmės rajone;
* Raudonieji Šaltiniai Marijampolės savivaldybėje;
* Šalčininkų rajone;
** Gudijoje:
*** Ašmenos rajone;
*** Varanavo rajone;
*** Valažino rajone.
Šaltiniai (Anykščiai)

**Šaltiniai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, prie kelio , 6 km į pietvakarius nuo Svėdasų. Aptikti 3 pilkapiai. Prie Šventosios kranto atsiveria šaltiniai, suteikę kaimui vardą.

## Etimologija

Manoma, kad kaimo pavadinimas kilęs nuo šaltinių, trykštančių iš po žemės, gausos. Kadaise kaime būta ir gyventojų pavarde *Šaltinis*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalnakandžiai

**Šalnakandžiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Aukštupėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalnynė

**Šalnynė** – viensėdis Šakių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kriūkų. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaltiniai (Elektrėnai)

**Šaltiniai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Pastrėvio, tarp Elektrėnų tvenkinio ir kelio . Dunkso Šaltinių miškas.

## Istorija
XX a. pr. buvo Kriničnos užusienis Trakų apskrities Vievio valsčiuje, grafo Pliaterio valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaltiniai (Ignalina)

**Šaltiniai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Dūkštelių.

## Istorija

Seniau kaimas vadintas ***Ivanovu*** ().

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaltiniai (Šalčininkai)

**Šaltiniai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Jurgelionių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaltiniškiai

**Šaltiniškiai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Išlaužo, prie kelio  ir jo atšakos į Čiudiškius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Miesto kohortos

**Miesto kohortos** () – senovės Romos karinės pajėgos Romos miesto vidaus tvarkai palaikyti. Jas įkūrė imperatorius Augustas, norėdamas atsvaros vis didesnę įtaką įgyjančiai pretorionų gvardijai. Miesto kohortoms vadovavo miesto prefektas.

## Pareigos
Jų pagrindinė paskirtis buvo policinė tarnyba Romoje ir kova su gaujomis, kurios dažnai viešpatavo Romos gatvėse respublikos laikais. Miesto kohortos veikė kaip sunkiosios policijos pajėgos, galinčios malšinti maištus. Tuo tarpu jų kolegos vigilai kasdien patruliuodavo gatves ir užsiimdavo priešgaisrine apsauga.

Kaip treniruotos sukarintos pajėgos miesto kohortos retais atvejais būdavo naudojamos ir kaip karinės pajėgos, bet taip būdavo tik labai sunkiose situacijose.

Skirtingai negu vigilai, kurie daugiausiai veikdavo naktimis kaip gatvių sargai bei gaisrininkai, miesto kohortų nariai buvo laikomi legionieriais, bet gaudavo didesnes algas negu karinių legionų legionieriai, bet mažesnes, negu pretorionai. Miesto kohortų legionieriai gaudavo ir šiek tiek didesnius donativus nei paprasti legionieriai, bet mažesnius negu pretorionai.

Miesto kohortas sudarė devynios kohortos po maždaug tūkstantį žmonių. Jose tarnauti galėjo tik Romos piliečiai.

## Organizacija
Pradžioje Romoje buvo trys miesto kohortos, kiekvienai kohortai vadovavo vienas tribūnas ir šeši centurionai. Flavianų laikais kohortų skaičius padidėjo iki keturių. Kiekvieną kohortą sudarydavo apie 500 vyrų. Kohortose tarnauti galėdavo tik Romos piliečiai.

Vėliau miesto kohortos buvo sudarytos ir Romai priklausančiuose Kartaginos mieste bei Lione.

## Nuorodos
Klevynas

**Klevynas** – miškas, medynas, kuriame vyrauja klevai (*Acer*).

## Lietuvoje
Lietuvoje savaime auga tik paprastieji klevai. XXI a. pradžioje buvo 1506 ha klevų medynų. Vidutinis jų amžius – apie 45 m., apie 30 ha klevynų yra vyresni kaip 120 m. Grynų klevynų pasitaiko retai. Daugiausia klevai auga su kitais medžiais sausgirio ir baltmiškio tipo miško augavietėse. Gerai auga puriuose derlinguose, neįmirkusiuose priemolių ir priesmėlių dirvožemiuose. 

## Šaltiniai
Edesa

**Edesa** – miestas šiaurinėje Graikijoje. Turizmo centras. Garsėja vandens kriokliais. Jie liejasi žemyn nuo miesto į apačioje esančią lygumą. Didžiausio Karano krioklio vanduo krinta iš 24 m aukščio. Už šio krioklio yra ola.

## Istorija

Miestą maždaug III a. pr. m. e. įkūrė Seleukas I.

## Sportas
* Edessaïkós AS (futbolas)
Kesarianis

**Kesarianis** – miestas Graikijoje, 7 km į rytus nuo Atėnų. Yra gimnazija, vienuolynas.

## Istorija

Miestas įkurtas 1922 m. kaip pabėgėlių iš Mažosios Azijos stovykla. 1934 m. gavo atskiros gyvenvietės statusą (iki tol priklausė Atėnams).

## Sportas
* Ethnikós Astéras GAO (futbolas)