Robert Rauschenberg

**Robertas Raušenbergas** (, tikr. *Miltonas Raušenbergas*, 1925 – 2008 m.) – XX a. JAV tapytojas, grafikas, dizaineris, skulptorius. Vienas popmeno srovės įkvėpėjų.
## Biografija

Miltonas Raušenbergas gimė 1925 m. spalio 22 d. Port Arture Teksaso valstijoje JAV. Buvo vienu iš dviejų šeimos vaikų, tėvai priklausė fundamentalistinei religinei Kristaus Bažnyčios sektai. Tėvas dirbo vietos energetikos kompanijoje. M. Raušenbergas mokėsi farmakologijos Teksaso universitete Ostine, buvo pašauktas į JAV kariuomenę ir dirbo neuropsichiatrijos techniko pareigose San Diego karinio laivyno medikų padalinyje, susidomėjo daile. 1947 m. Raušenbergas užsiregistravo mokslams Kanzas Sičio dailės institute ir keliavo į Paryžių, kur 1948 m. mokėsi Žiuljano akademijoje ir joje sutiko Susan Weil, būsimą žmoną. Jis pasikeitė vardą į Roberto dėl labiau tinkančio menininkui skambesio. 1948 m. pabaigoje grįžo į JAV, mokėsi vadovaujamas Jozefo Alberso Black Mountain koledže Š. Karolinoje su pertraukomis iki 1952 m. Šiuo laikotarpiu R. Raušenbergas susitiko kompozitorių Džoną Keidžą ir choreografą Mersą Kaningemą, su kuriais vėliau bendradarbiavo. Trumpai mokėsi Niujorko Dailės studentų lygoje, tapė monochromatinius baltus ir juodus paveikslus. 1951 m. Betty Parsons galerijoje Niujorke įvyko pirmoji R. Raušenbergo personalinė paroda, jis susilaukė sūnaus Kristoferio. 1952 m. dėl išryškėjusio menininko biseksualumo R. Raušenbergas išsiskyrė su žmona ir jų santuoka 1953 m nutraukta oficialiai.

1952 m. pabaigoje R. Raušenbergas su draugu, menininku Sai Tvombliu, kurį sutiko Dailės studentų lygoje, keliavo po Europą, po to − vienas po Šiaurės Afriką iki 1953 m. pavasario. Kelionėje kūrė mažų koliažų ir asambliažų serijas, dėžučių meninius objektus, kuriuos eksponavo Romoje ir Florencijoje. Grįžęs į Niujorką R. Raušenbergas baigė seriją juodos spalvos paveikslų, kuriuos nutapė ant laikraščių, ir pradėjo kurti skulptūras iš medžio, akmenų ir kitų medžiagų, kurias rasdavo gatvėje. Šiuo metu sukurti keli koncepciniai paveikslai, kuriais R. Raušenbergas pradėjo garsėti: „Ištrintas De Koningo piešinys“ (pratrintas V. de Koningo piešinys) ir „Automobilio padangos antspaudas“ (padangos rašto antspaudas ant 20 popieriaus lapų). 1953 m. R. Raušenbergas pradėjo „raudonųjų paveikslų“ seriją. Šiuose kūriniuose į tapybos erdvę buvo įkomponuotos laikraščių, audinių skiautės, įvairūs objektai. 1953 m. pabaigoje R. Raušenbergas sutiko Džasperą Džonsą ir abu menininkai tapo meno judėjimo, nukreipto prieš abstrakčiojo ekspresionizmo dailės rimtumą, reikšmingiausiomis asmenybėmis. Jų studijos buvo netoli viena nuo kitos ir menininkai keitėsi idėjomis iki 1961 m. Savo specifinius kūrinius, sudarytus iš įvairių objektų, medžiagų ir dažų ant plokščio paviršiaus, R. Raušenbergas pavadino terminu *Combines*. 

Tarp 1954 ir 1964 m. R. Raušenbergas dirbdavo kartu su Dž. Keidžu ir M. Kaningemu. Pastarojo šokių projektams kurdavo kostiumus, scenos dekoracijas, apšvietimo sprendimus. 1963 m. įvyko pirmoji R. Raušenbergo retrospektyvinė paroda Žydų muziejuje Niujorke ir 1964 m. menininkas buvo apdovanotas Didžiuoju prizu už tapybą Venecijos bienalėje. Dirbo įvairiuose bendruose projektuose grafikoje, choreografijoje, pasirodymuose, kūrė scenos dekoracijas, meno ir technologijų kūrinius. 1970 m. menininkas, protestuodamas prieš JAV karą Vietname, pasitraukė iš Venecijos bienalės. Šiais metais įkūrė studiją ir apsigyveno Keptivos saloje Floridoje, Ly apygardoje. Kūrė atspaudus ant šilko tekstilės audinių. 1976 ir 1978 m. po JAV keliavo kilnojamoji R. Raušenbergo retrospektyvinė paroda. 1977 m. R. Raušenbergas, Džonas Keidžas ir Mersas Kaningemas kartu vėl bendradarbiavo po 13 metų pertraukos ties M. Kaningemo šokio spektakliu.

1980 m. R. Raušenbergas savo kūriniams pradėjo naudoti paties fotografuotas nuotraukas. Įvyko parodos Floridoje ir Paryžiuje, kuriose pademonstruotos dar 1950-aisiais menininko kurtos juodai-baltos nuotraukos, bei naujesnės, fotografuotos įvairiuose JAV miestuose. 1981 m. R. Raušenbergas pradėjo „1/4 mylios“ arba „Dviejų furlongų kūrinys“, ties kuriuo dirbo iki mirties. Šiame ilgame kūrinyje menininkas fiksavo įvairias savo kūrybos technikas ir idėjų chronologiją. R. Raušenbergas daug keliavo po pasaulį, buvo įkūręs organizacijų, skatinančių ir remiančių menininkus, meno internacionališkumą. Jis dirbo įvairiomis medžiagomis, tarp jų su metalais, freska, augalinės kilmės dažais. 2002 m. menininką ištiko insultas, paralyžavęs jo dešiniąją kūno pusę. Robertas Raušenbergas mirė 2008 m. gegužės 12 d. Keptivos saloje Floridoje.

## Kūrinių galerijos

* R. Raušenbergo fondas
* R. Raušenbergo kūriniai Niujorko šiuolaikinio meno muziejaus svetainėje
* wikiart.org
* artnet.com

## Šaltiniai
* guggenheim.org/ 
* Edward Lucie-Smith. *Lives of the Great 20th-century Artists*. Thames and Hudson, 1999, p. 317–320
* Encyclopaedia Britannica