Panevėžio Švč. Trejybės bažnyčia

**Panevėžio Švč. Trejybės bažnyčia** (anksčiau ***Panevėžio pijorų bažnyčia, Panevėžio marijonų bažnyčia***) – neparapinė bažnyčia, stovinti Panevėžyje, centrinėje miesto dalyje. Kultūros paveldo objektas Nr. 4707. Būdingas klasicizmas ir istorizmas.

## Istorija

1727 m. Vilniaus kapitulos kanauninkas Kristupas Belozaras ir Bernatonių seniūnas Kristupas Domaskis su žmona Konstancija įkurdino pijorų vienuolius, dovanojo jiems Pauslavo dvarą su 6 kaimais ir įpareigojo įsteigti ir išlaikyti gimnaziją. 1727–1728 m. pastatyta medinė bažnyčia, vienuolynas ir mokykla. 1741 m. pijorai dar gavo Daumėnų dvarą su 6 kaimais; 1743 m. skirta daugiau žemių.

1790 m. bažnyčia, vienuolynas, mokykla ir ūkiniai trobesiai sudegė. Po gaisro pastatytas mūrinis vienaaukštis vienuolynas, 1803 m. – nauja bebokštė akmenų mūro bažnyčia. Iš pradžių ji aptarnavo tik vienuolyną ir mokyklą. Sudegus Upytės bažnyčiai, pijorai turėjo aptarnauti ir dalį Upytės parapijiečių, rašyti metrikus. Bažnyčia buvo per maža, todėl kapinėse pastatyta nedidelė medinė bažnytėlė (koplyčia), skirta vienuoliams ir jų mokiniams.

Po 1831 m. sukilimo Rusijos administracija pijorų vienuolyną, bažnyčią ir gimnaziją uždarė. Buvo suimti keli kunigai. Vienuolyno žemės atiduotos stačiatikių parapijai, rūmai paimti kariuomenės reikalams, knygynas ir bažnytiniai reikmenys perduoti Ukmergės bažnyčiai. Atimtoji bažnyčia nenaudota, 1847 m. paversta cerkve. Miesto gyventojai naudojosi kapinių koplyčia, bet 1864 m. pijorų kapinės iš katalikų buvo atimtos, koplyčia uždaryta. 1872 m. koplyčia nugriauta, ant jos pamatų 1892 m. pastatyta cerkvelė. Per Pirmąjį pasaulinį karą vokiečiai bažnyčioje buvo įrengę karo belaisvių stovyklą.

1918 m. bažnyčia grąžinta katalikams. Katalikai suremontavo (įrengė 3 altorius, pervežtus iš Klovainių, vargonus, nugriovė cerkvės bokštelius). Remonto ir įrengimo darbais daugiausia rūpinosi gimnazijos kapelionas kunigas Juozapas Ruškys. 1919 m. laikytos pirmosios katalikų pamaldos. Atnaujintoji bažnyčia daugiausia buvo skirta moksleiviams ir kariams. Kurį laiką pamaldos dar laikytos ir klebonijoje įrengtoje koplyčioje. 1927 m. Panevėžio vyskupas perdavė bažnyčią marijonams. Rektorius marijonas kunigas Jurgis Tilvytis išpuošė bažnyčios vidų. Bažnyčią konsekravo Panevėžio vyskupas Kazimieras Paltarokas. 1936 m. išdažytas vidus.

1944 m. bažnyčia gerokai sužalota. Po karo rektorius kunigas Stasys Mažeika bažnyčią suremontavo, sutvarkė altorius, pakabino daug paveikslų. Netrukus bažnyčią valdžia uždarė, vėliau buvo perduota Panevėžio miesto kultūros namams, kurie buvusioje bažnyčioje ruošė jaunimo pasilinksminimo vakarus-šokius, o 1973 m. buvo perduota Panevėžio miesto muziejui ir naudota kaip parodų salė. Nuo 1989 m. vėl veikia.

## Architektūra

Bažnyčia vienabokštė, turi 5 altorius.

## Galerija

Church of the Holy Trinity in Panevėžys, converted into an Eastern Orthodox Church, photographed in 1915-1918.jpg|Bažnyčios, paverstos į cerkvę, vaizdas, nutofografuotas tarp 1915-1918 m.
BZN Svc Trejybes curch.JPG
Panevėžio Švč. Trejybės bažnyčia, interjeras.JPG|Interjeras
Panevėžio Švč. Trejybės bažnyčia, altorius.JPG|Altorius
Panevėžio Švč. Trejybės bažnyčia, vargonai.JPG|Vargonai


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Kazimieras Paltarokas. ''Panevėžio bažnyčios''. Panevėžys, 1936 m.