Galilėjus

**Galileo Galilėjus** (; 1564 m. vasario 15 d. – 1642 m. sausio 8 d.) – italų astronomas, matematikas, filosofas ir fizikas.

Galilėjus prisidėjo prie teleskopo tobulinimo, astronominių atradimų, palaikė Mikalojaus Koperniko idėjas.

## Biografija

### Pirmieji metai
Galilėjus 1564 m. vasario 15 d. gimė Vincento Galilėjaus ir Džiulios Amanati šeimoje Italijoje, Pizos mieste. Buvo vyriausias iš septynių vaikų. Šeima priklausė mažajai Florencijos bajorijai ir vertėsi prekyba Pizoje. Tėvas Vincentas Galilėjus buvo liutnininkas, muzikantas ir dainininkas.

Vaikystėje Galilėjus labai anksti pasižymėjo puikiais rankų darbo įgūdžiais, pavyzdžiui, jam patiko gaminti pamatytų mašinų modelius.

Iki 10 metų mokėsi tėvų namuose, po to šeima persikėlė į Florenciją, kur mokėsi pas vietinį kunigą Jacopą Borginį (*Jacopo Borghini*). Vėliau Galilėjus įstojo į *Santa Maria de Vallombrosa* vienuolyną, maždaug 30 km į pietryčius nuo Florencijos. Tačiau bažnytinė karjera tęsėsi neilgai, kadangi tėvas, pasinaudojęs sūnaus akių liga, 1579 m. grąžino jį į Florenciją.

### Mokslinė karjera
1581 m. septyniolikmetis Galilėjus Pizos universitete tėvo prašymu pradėjo studijuoti mediciną. Tačiau jauną studentą labiau domino Aristotelio idėjos, o ne medicinos mokslas.

1583 m. Galilėjus susitiko su Toskanos dvaro matematiku ir susižavėjo matematika. Tada universitete jis pradėjo lankyti ne medicinos, o matematikos paskaitas. Tačiau jo tėvas nesutiko keisti profesijos ir 1585 m. Galilėjus paliko Pizos universitetą be diplomo. 1591 m. mirė jo tėvas ir jis turėjo rūpintis savo jaunuoju broliu Mikelanjolu (*Michelagnolo*).

1592 m. Galilėjus persikėlė į Paduvos universitetą, kur iki 1610 m. dėstė geometriją, mechaniką ir astronomiją. Palaikė Koperniko heliocentrinę teoriją, dėl ko buvo kritikuotas nemažos dalies astronomų. Galilėjaus teorija dėl scholastinės Aristotelio fizikos neigimo buvo pasmerkta inkvizicijos – 1615 m. ši paskelbė, kad heliocentrizmo teorija yra „kvaila, absurdiška ir eretiška“, mat ji prieštarauja bibliniam kreacionizmui. Į tai atsakydamas, Galilėjus 1632 m. išleido knygą „Dialogas apie dvi svarbiausias pasaulio sistemas – Ptolemajo ir Koperniko“, kurioje gynė savo požiūrį, kritikavo popiežių Urboną VIII. Galilėjus taip atstūmė tiek popiežių, tiek jėzuitus, iki tol rėmusius jo požiūrį. Tais pačiais metais Galilėjui teko stoti prieš inkvizicijos teismą. Iš pradžių priverstas tylėti, vėliau, grasinamas kankinimais, atsisakė savo pažiūrų. Nuo 1633 m. iki mirties gyveno kaime namų arešto sąlygomis prie Florencijos. 1638 m. išleido veikalą „Du nauji mokslai“, kuriame išdėstė savo pagrindinius mechanikos atradimus per keturių dešimtmečių laikotarpį.

### Paskutinieji metai
Savo gyvenimo pabaigoje Galilėjus buvo visiškai aklas. Mirė 1642 m. sausio 8 d. Arčetryje, netoli Florencijos. Palaidotas Šventojo Kryžiaus bazilikoje Florencijoje.

## Galileo Galilėjaus raštai
* 1610 m. aprašė savo atradimus knygoje „Žvaigždžių pasiuntinys“, kuri tapo viena iš skaitomiausių knygų Italijoje ir kitose šalyse.
* 1612 m. paskelbė darbą „Svarstymai apie kūnus, kurie yra vandenyje, ir apie tuos, kurie jame plaukia“.
* 1638 m. Olandijoje buvo išleistas jo veikalas „Pokalbiai ir matematiniai įrodinėjimai apie dvi naujas mokslo šakas“, kuris padėjo pamatus medžiagų mechanikos mokslui.

## Išradimai
Galilėjui klaidingai priskiriama teleskopo išradėjo garbė, tačiau jis buvo vienas pirmųjų efektyviai panaudojusių teleskopą dangui stebėti. Naudodamasis 1608 m. Nyderlanduose išrasto teleskopo brėžiniais, jis pats susikonstravo aštuonis kartus didinantį teleskopą, o vėliau jį patobulino – naujasis teleskopas vaizdą galėjo didinti iki 20 kartų. Galilėjus 1610 m. atrado keturis didžiausius Jupiterio palydovus (Galilėjaus palydovai), Mėnulio kalnus, Veneros fazių kaitą, taip pat buvo vienas pirmųjų europiečių, stebėjusių Saulės dėmes (kinai dėmes stebėjo žymiai anksčiau). Pirmasis pasisakė prieš manierizmą. Idėjų semtis siūlė iš realaus gyvenimo.

Atrado švytuoklės švytavimo dėsnį ir sukonstravo hidrostatines svarstykles kietujų kūnų tankiui matuoti. 1589 m. tapęs matematikos profesoriumi, pasvirusiame Pizos bokšte tyrė laisvojo kritimo dėsnį. Jo konfliktas su Katalikų Bažnyčia įkvėpė daugelį žymių rašytojų (pavyzdžiui., Bertoldą Brechtą). Praėjus daugiau kaip trims amžiams po Galilėjaus mirties, popiežius Jonas Paulius II Bažnyčios vardu pripažino, kad su Galilėjumi buvo elgtasi neteisingai.

Kiti Galilėjaus išradimai:
* 1597 m. išrado termoskopą, tačiau jis nebuvo labai tikslus matuojant temperatūrą, kadangi rodmenys labai priklausė nuo atmosferos slėgio.
* 1624 m. – mikroskopas. Nors 1609 m. Galilėjus jau buvo išradęs mikroskopą nepriklausomai nuo olandų, tačiau 1624 m. jam pavyko jį gerokai patobulinti.

## Palikimas ir atminimo įamžinimas

Anot astrofiziko Stiveno Hokingo, Galilėjaus prisidėjimas prie modernaus mokslo gimimo turbūt ženklesnis nei bet ko kito. Albertas Einšteinas Galilėjų vadino modernaus mokslo tėvu.

Galilėjaus garbei pavadintas asteroidas nr. 697, krateris Mėnulyje, Jungtinių Amerikos Valstijų erdvėlaivis Jupiteriui ir jo palydovams tirti, teleskopas Palmos astronomijos observatorijoje Ispanijoje, pagreičio matavimo vienetas galas. Taip pat Galilėjaus vardas suteiktas nuo 2016 m. veikiančiai palydovinei navigacinei sistemai, .

2009 m. Galilėjui pagerbti išleistas pašto ženklas Lietuvoje. Mokslininko vardas minimas ir populiariosios kultūros kūriniuose, pavyzdžiui., britų roko grupės „Queen“ dainos „Bohemijos rapsodija“ () operinėje dalyje.

## Šaltiniai

## Literatūra
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*