open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mūsų kalba

**„Mūsų kalba“** – Lietuvos kalbos kultūros biuletenis, ėjęs 1968–1989 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido 1977–1979 m. Vilniaus universitetas, Paminklų apsaugos ir kraštotyros draugijos kalbos komisija, Aukštojo ir specialiojo vidurinio mokslo ministerijos leidybinė redakcinė taryba, 1980–1989 m. – leidykla „Mokslas“. Iki 1970 m. vadinosi „Lietuvių kalbos sekcijos sąsiuvinis“.

Iki 1974 m. leistas 9, nuo 1974 m. – 6 kartus per metus, iš viso išėjo 148 numeriai. Išleistos 1968–1973 m., 1974–1978 m., 1979–1984 m. straipsnių rodyklės (1976–1986 m.). 1990 m. vietoj jo pradėtas leisti žurnalas „Gimtoji kalba“.

Vyriausiasis redaktorius Aldonas Pupkis.

## Šaltiniai
Mustenių pilkapynas

**Mustenių pilkapynas** – pilkapynas Elektrėnų savivaldybės teritorijoje, tarp Mustenių ir Baubonių kaimų, Semeliškių seniūnija. 

## Tyrimai
Buvo 18 pilkapių, išsidėsčiusių 4 grupėmis, jie nukentėjo 1969 m. per melioraciją ir nuo plėšikų. Pilkapyną tyrė Trakų istorijos muziejus 1970 m. (vadovė D. Andrašiūnaitė) ir 1973 m. (vadovas Algirdas Girininkas). Pilkapių sampilai yra 5–10 m skersmens, aukštis 0,9–1,5 m, supilti iš akmenų ir smėlio. 

1970 m. ištirtas 1 pilkapis, rastas nedegintas mirusysis. Įkapės: antskydis, peilis, žalvarinė diržo sagtis. 1973 m. ištirti 4 pilkapiai: viename mirusiojo ir įkapių nerasta, kituose rasti sudeginti mirusiųjų palaikai tarp akmenų ir duobutėje po pilkapio sampilu. Virš duobutės aptiktos akmenų krūsnys. Įkapės: siauraašmenis pentinis kirvis, žalvarinė apyrankė storėjančiais galais. Kapai datuojami V a. – VII a. Radinius saugo Trakų istorijos muziejus.

## Šaltiniai
Mustenių lobis

**„Mustenių lobis“** – lobis, rastas 1981 m. Musteniuose (dab. Elektrėnų savivaldybės teritorija) automobilio provėžoje kasant pamatus ambulatorijai.

## Lobis
Trakų istorijos muziejus už 1000 rublių įsigijo 3380 monetų. Lobį sudaro XVI a. pabaigoje – XVII a. pabaigoje 88 Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės, 132 Lenkijos, 1633 Rygos, 1397 Švedijos valdomos Livonijos bei dalies Lenkijos, 103 Prūsijos kunigaikštystės, taip pat 1 Danijos, 3 Ispanijos Nyderlandų, 1 Jungtinių Nyderlandų provincijų, 6 Rusijos, 1 Šv. Romos imperijos, 4 Škotijos, 1 Ciešyno monetos.

8 monetos falsifikatai: Rygos 2 Gustavo Adolfo ir 5 Kristinos šilingai, 1 Elbingo Gustavo Adolfo šilingas. Vertingiausia lobio dalis – 6 Rusijos caro Aleksejaus Michailovičiaus (1645–1676 m.) kontrasignuotos jefimkos. Jos padarytos iš šių Vakarų Europos monetų: 1611 m. Hamburgo Ferdinando II talerio, Elzaso Leopoldo talerio, be datos; 1633 m. Ispanijos Nyderlandų Brabanto Pilypo IV patagono, 1641 m. Braunšveigo–Lūneburgo Augusto talerio, Ispanijos Nyderlandų Cvoflės Ferdinando III guldeno; 1654 m. Jungtinių Nyderlandų provincijų Gelderno liūto talerio.,

Manoma, kad lobis užkastas XVII a. antroje pusėje (vėlyviausia moneta – Karolio XI Livonijos šilingas – nukaldinta 1662 m.) tikriausiai per Abiejų Tautų Respublikos ir Rusijos 1654–1667 m. karą. Lobis saugomas Trakų istorijos muziejuje.

## Literatūra
* E. Ivanauskas. Lietuvos pinigų lobiai. Paslėpti 1390–1865 metais, Vilnius, 1995 m.

## Šaltiniai
Hans-Wolfgang Arndt

**Hansas Volfgangas Arndtas** (, g. 1945 m. balandžio 2 d. Prahoje, Čekija) – vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas mokestininkas, Manheimo universiteto profesorius, nuo 2001 m. rektorius, habilituotas teisės mokslų daktaras.

## Biografija
 
Nuo 1964 m. iki 1968 m. studijavo teisės mokslus Tiubingene, Berlyne ir Bochume. Mainco Johannes Gutenberg universiteto teisės katedros mokslo asistentas (vadovas – W. Rudolf). 1972 m. Bochumo universiteto Teisės fakultete apgynė teisės mokslų disertaciją, 1977 m. – habilitaciją. Konstanco universiteto dėstytojas, nuo 1983 m. Manheimo universiteto profesorius, Viešosios teisės ir mokesčių teisės katedros vedėjas, nuo 2001 m. universiteto rektorius (pirmtakui Peteriui Frankenbergui tapus Badeno-Viurtembergo žemės mokslo ministru).

Frydricho Ėberto fondo docentas patikėtinis.

## Nuorodos
* Manheimo universiteto Viešosios teisės ir mokesčių teisės katedros tinklalapis (vokiečių k.)
Ušinskas

* Eugenijus Ušinskas (g. 1959 m.) – policijos komisaras
* Stasys Ušinskas (1905–1974) – dailininkas vitražistas, profesorius
Tijūnaitis

* Stasys Tijūnaitis (1888-1966), pedagogas; 
*Vidmantas Tijūnaitis, Kelmės rajono politikas
*Egidijus Tijūnaitis, Klaipėdos verslininkas
Tamoševičius

*Benediktas Tamoševičius, politinis veikėjas, LR susisiekimo ministras   
*Vaclovas Tamoševičius (1912–1991), kunigas, politkalinys
Tamoševičienė

*Alfreda Tamoševičienė (g. 1949 m.), pedagogė, Telšių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
Sližys

*Balys Sližys (1885–1957), politikas, savanoris
* Bronius Sližys (1920–1987), vargonininkas, choro dirigentas;
*Petras Sližys (1871–1961), vargonininkas ir chorvedys;
*Pranas Sližys (1915–2004), vargonininkas, choro dirigentas,
*Stasys Sližys (g. 1918 m.), choro dirigentas, vargonininkas, pedagogas, kompozitorius.
Tamulionis

*Almantas Tamulionis, futbolininkas, „FK Arnika Druskininkai“ žaidėjas;
* Jonas Tamulionis (1894-1971), vargonininkas, chorvedys.
Eidukaitis

**Eidukaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Eidukaitienė (ištekėjusi moteris) ir Eidukaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algirdas Eidukaitis (g. 1951) – Lietuvos ir Plungės rajono ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas;
* Vytautas Eidukaitis (1923-1989) – lietuvių aktorius;
* Vytautas Eidukaitis (g. 1948) – Lietuvos visuomenės veikėjas, atsargos karo lakūnas, pulkininkas.
Eimutis

**Eimutis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Eimutienė (ištekėjusi moteris) ir Eimutytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Arūnas Eimutis (g. 1956) – Lietuvos ir Neringos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Pranas Eimutis (1897-1919) – Lietuvos karys savanoris.
Eitminavičius

**Eitminavičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Eitminavičienė (ištekėjusi moteris) ir Eitminavičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Boguslavas Eitminavičius (m. 1864) – 1863 m. sukilimo dalyvis, būrio vadas;
* Steponas Eitminavičius (1932–2000) – Lietuvos geologas mokslininkas ir hidrogeologas praktikas, fotografas, visuomenės veikėjas.
Eitutavičius

**Eitutavičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Eitutavičienė (ištekėjusi moteris) ir Eitutavičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Arvydas Eitutavičius (g. 1982) – lietuvių krepšininkas, žaidžiantis įžaidėjo ir atakuojančio gynėjo pozicijose;
* Kazys Eitutavičius (1833-1906) – kunigas, knygnešys.
Endriukaitis

**Endriukaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Endriukaitienė (ištekėjusi moteris) ir Endriukaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algimantas Endriukaitis (g. 1938) – Lietuvos inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras;
* Algirdas Endriukaitis (g. 1936) – Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
Eriksonas

**Eriksonas** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Hakonas Eriksonas (995-1029) – Ladės jarlas, Norvegijos valdovas, Vorčesterio erlas;
* Leifas Eriksonas (980-1020) – normanų keliautojas, pirmasis europietis, pasiekęs Amerikos žemyno krantus;
Ežerskis

**Ežerskis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Ežerskienė (ištekėjusi moteris) ir Ežerskytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Albinas Ežerskis (1956–2020) – agronomas, Lietuvos ir Šilalės rajono visuomenės bei politinis veikėjas;
* Ernestas Ežerskis (g. 1987 m.) – Lietuvos krepšininkas;
* Mindaugas Ežerskis (g. 1977 m.) – imtynininkas, olimpietis.
Eigirdas

**Eigirdas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Eigirdienė (ištekėjusi moteris) ir Eigirdaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Arūnas Eigirdas (g. 1953) – matematikas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas;
* Eduardas Eigirdas (g. 1970) – lietuvių žurnalistas.
Fedaravičius

**Fedaravičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Fedaravičienė (ištekėjusi moteris) ir Fedaravičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
* Algimantas Fedaravičius (g. 1946 m.) – inžinierius elektromechanikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras;
* Felicijonas Konstantinas Fedaravičius (1938–2023) – pedagogas, žurnalistas, poetas.
Fledžinskas

**Fledžinskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Fledžinskienė (ištekėjusi moteris) ir Fledžinskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jonas Fledžinskas (1885–1965) – kooperatininkas, politinis veikėjas;
* Jurgis Fledžinskas (1924–1988) – altininkas, pedagogas, dirigentas;
Franckaitis

**Franckaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Franckaitienė (ištekėjusi moteris) ir Franckaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Alfredas Franckaitis (g. 1921) – evangelikų liuteronų kunigas, vertėjas;
* Romualdas Franckaitis (g. 1943) – inžinierius, Lietuvos ir Joniškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
Frykas

**Frykas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Frykienė (ištekėjusi moteris) ir Frykaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Edmundas Alfonsas Frykas (1876–1944) – Lietuvos inžinierius architektas;
* Edmundas Emilijonas Frykas (1840–1920) – Lietuvos inžinierius, architektas;
Misijos (žurnalas)

**„Misijos“** – Lietuvos mėnesinis iliustruotas katalikų žurnalas, leistas 1930–1940 m. Kaune ir 1931 m. Marijampolėje. 

## Žurnalas
Leido jėzuitai. Spausdino Spindulio spaustuvė Kaune. 1931 m. Marijampolėje išleisti 2–12 nr. Išėjo 128 numeriai. Tiražas – 15 000 egzempliorių. 

Rašė apie Misijų sąjungos veiklą, Bažnyčios problemas misijų kraštuose, misionierių darbą įvairiose pasaulio šalyse. 

Bendradarbiavo P. Beleckas, S. Jakubėnas, Jonas Kubilius, V. Kropas, A. Liauksminas, T. Smilgevičius ir kiti. 

## Redaktoriai
* Jonas Bružikas – 1930–1931 m.
* Jonas Paukštys – 1931–1935 m.
* Romualdas Blažys – 1935–1937 m.
* Antanas Bieliūnas – 1937–1938 m., 1940 m.

## Šaltiniai
Funkas

**Funkas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Funkienė (ištekėjusi moteris) ir Funkaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Arnas Funkas (1898–1957) – inžinierius architektas, vienas funkcionalizmo architektūros Lietuvoje atstovų, spaudos bendradarbis;
* Kazimieras Funkas (1884–1967) – lenkų biochemikas, mitybos tyrinėtojas, 1912 m. atrado vitaminus;
Gabšys

**Gabšys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Gabšienė (ištekėjusi moteris) ir Gabšytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Kęstutis Gabšys (g. 1978) – Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Vilius Gabšys (g. 1979) – Lietuvos krepšininkas;
Gadeikis

**Gadeikis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Gadeikienė (ištekėjusi moteris) ir Gadeikytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Benediktas Gadeikis (1943–2000) – estrados dainininkas;
* Bronius Gadeikis (1926–2005) – gydytojas, Šiaulių miesto Garbės pilietis;
* Liudvikas Gadeikis (g. 1954) – Lietuvos žurnalistas, prozininkas, kritikas;
* Romaldas Gadeikis (g. 1957) – Lietuvos ir Joniškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
Gadliauskas

**Gadliauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Gadliauskienė (ištekėjusi moteris) ir Gadliauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Gintaras Gadliauskas (g. 1966 m.), Joniškio rajono politinis veikėjas;
* Mykolas Gadliauskas (g. 1945 m.), muzikos pedagogas, choro dirigentas;
*Ramūnas Gadliauskas (g. 1967 m.), teisėjas.
Būtingės naftos terminalas

**Būtingės naftos terminalas** – naftos terminalas Baltijos jūroje ir Būtingėje, ties Lietuvos valstybės siena su Latvija, skirtas importuoti ir eksportuoti naftą. Terminalas pradėjo veikti 1999 m. ir šiuo metu priklauso lenkiško kapitalo įmonei „AB ORLEN Lietuva“. 

Šalia talpyklų parko auga saugomas Būtingės ąžuolas.

## Terminalo veikimo principas
Tai vienataškio švartavimosi tipo SPM () naftos terminalas. Tanklaiviai švartuojasi prie SMP plūduro (), plūduriuojančio jūroje apie 7,5 km atstumu nuo kranto. Žarnomis nafta perpumpuojama iš tanklaivio per SPM plūdurą į jūros dugne nutiestą naftos vamzdyną, kuriuo pasiekia terminalo talpas krante.

## Istorija
Būtingės naftos terminalas buvo pradėtas planuoti 1993 m. Terminalui valdyti 1995 m. įkurta atskira bendrovė AB „Būtingės nafta“, kuri, reorganizuojant Lietuvos naftos sektorių, 1998 m. buvo įjungta į AB „Mažeikių nafta“ grupę (šiuo metu „AB ORLEN Lietuva“). Terminalą suprojektavo JAV bendrovė „Fluor Daniel“, statybų ir inžinerijos korporacijos „Fluor Corporation“ padalinys. Statybos rangos darbus atliko ta pati „Fluor Daniel“ bei Vokietijos bendrovė „Preussag Wasser & Rohrtechnik“.

1999 m. liepos 22 d. Būtingės naftos terminalas buvo atidarytas pripildant pirmąjį naftos tanklaivį. Iki 2006 m. liepos mėn. Būtingės naftos terminalas eksportavo rusišką Urals (arba R.E.B.C.O.) naftą. 2006 m. liepos mėn., nutrūkus naftos tiekimui „Draugystės“ vamzdynu, terminalas pradėjo dirbti importo režimu, aprūpindamas Mažeikių naftos perdirbimo gamyklą žaliava. 2013 m. rugpjūčio mėn. aptarnautas tūkstantasis tanklaivis terminalo istorijoje.

## Incidentai
2001 m. kovo 6 d., įvykus avarijai, į jūrą išsiliejo 0,3 t naftos. Tų pačių metų lapkričio 23 d. įvyko didžiausias incidentas per terminalo veiklos istoriją, kai kraunant naftą į Norvegijos tanklaivį „Catherine Knutsen" trūko povandeninė transportavimo žarna. Incidento metu į Baltijos jūrą iš viso išsiliejo 59 t naftos ir buvo užteršta 4 760 m² jūros paviršiaus.

## Charakteristika
Svarbiausius Būtingės naftos terminalo veiklos ir valdymo principus nustato LR Vyriausybės nutarimu patvirtinti Būtingės naftos terminalo nuostatai. Naftos terminalą sudaro:

* 91,5 km ilgio naftotiekis, jungiantis Mažeikių naftos perdirbimo produktų gamyklą su Būtingės terminalu, ir siurblinė Mažeikiuose;
* 63 ha ploto talpyklų parkas Būtingėje, galintis priimti iki 250 tūkst. m³ žalios naftos;
* 7,5 km ilgio jūrinis vamzdynas ir plūduras, prie kurio švartuojasi tanklaiviai.

Per metus terminalas gali eksportuoti iki 14 mln. t, importuoti – iki 12 mln. t naftos, o įmanoma aptarnauti iki 150 000 t talpos tanklaivius. Nuo 2006 m., sustojus naftos tiekimui „Draugystės“ vamzdynu, terminalo krova susieta su Mažeikių naftos perdirbimo gamyklos produkcijos apimtimis. Nuo terminalo atidarymo per pirmuosius keturiolika veiklos metų iš viso jame perkrauta apie 95,4 mln. t naftos.

Pastačius terminalą, jo plūduro apsaugos zona tapo siena, skirianti Lietuvos ir Latvijos teritorinius vandenis. Plaukiant į Latviją plūdurą privaloma aplenkti daugiau nei 15 km spinduliu, o prie plūduro negalima priplaukti arčiau kaip 1 km.

## Šaltiniai
Naftos terminalas

**Naftos terminalas** – speciali teritorija, naftos logistikai skirtas terminalas. Susideda iš priskirtos sausumos teritorijos su joje esančiais pastatais, naftos rezervuarais, vamzdynais bei visais su jais susijusiais įrenginiais ir terminalo akvatorijos su joje esančiais navigaciniais objektais. Naftos terminalo paskirtis – kaupti, saugoti, perpumpuoti ir parengti transportuoti per SPM importuojamus, eksportuojamus arba gabenamus tranzitu žalią naftą bei naftos produktus.

## Naftos terminalai Lietuvoje
Lietuvoje veikia du naftos bei naftos produktų importo ir eksporto paslaugas teikiantys naftos terminalai – Būtingės naftos terminalas ir Klaipėdos nafta.

## Būtingės naftos terminalas

Svarbiausiuosius Būtingės naftos terminalo veiklos ir valdymo principus nustato LR Vyriausybės 1999 m. spalio 27 d. nutarimu patvirtinti Būtingės naftos terminalo nuostatai. Naftos terminalo akvatorijos – terminalo jūrinės dalies rajono – ribas nustato LR susisiekimo ministerija LR Vyriausybės pavedimu.

## Šaltiniai
Terminalas

Žodis **terminalas** ( 'atriboti') gali reikšti:

* terminalas – galutinis įtaisas, prietaisas gavimo grandinėje, pvz., Very Small Aperture Terminal
* terminalas – logistikai skirta teritorija
** terminalas – naftos logistikai skirtas terminalas
* terminalas – priėmimo salė, laukiamasis oro uoste
* Terminalas – filmas
* Terminalas – Asunsjono miesto (Paragvajus) dalis
Primorskas

**Primorsku** vadinami miestai:

## Rusija
* Žuvininkai (Primorskas) Kaliningrado srityje;
* Primorskas Leningrado srityje.

## Ukraina
* Zaporožės srityje.
Samora

**Samora** – Ispanijos miestas to paties pavadinimo provincijoje, Leono ir Kastilijos regione. Praeityje jis buvo svarbus strateginis pasienio miestas. Romėnų laikais Samora stovėjo prie Via de la Plata. Rekonkistos metu čia vyko smarkūs mūšiai. Vėliau miestas sparčiai išsiplėtė už buvusių savo ribų. Senamiestyje išlikę nemažai romaninių bažnyčių.

Mieste yra Pastigo de la Traicion (Išdavikų vartai), kurie įsiterpia į 893 m. Alfonso griuvėsius. Buvusiuose rūmuose dabar yra įsikūręs viešbutis. Joje yra išlikęs herbais papuoštas renesansinis kiemas.

Nuo Samoros 12 km į šiaurės vakarus yra San Pedro de la Nave vestgotų bažnyčia. Ji garsėja kapitelių ir frizių lipdiniais. 33 km nuo Samoros į rytus yra vyndarystės rajono centras – Toro. 

## Samoros katedra

Mieste yra unikali katedra, kuri turi XII a. romaninius ir gotikos elementų. Katedra turi pusrutulinį kupolą. Jos viduje yra Rodrigo Alemano XV a. choro stalės ir mudecharų sakyklos. Muziejaus šoninėse navose yra XV a. flamandų gobelenų kolekcija, kuri yra žinoma Juodųjų gobelenų pavadinimu. Juose vaizduojamos karo ir klasikinės scenos. Samoroje yra įžymiausios XX a. bažnyčios – Iglesia de San Ildefonso ir Iglesia de la Magdalena.

## Šaltiniai
* Kelionių vadovai, Ispanija. Alma littera, Vilnius, 2001 m.
Torwar Hall

**Torwar Hall** – arena Varšuvoje, Lenkijoje. Ji dažniausiai naudojama muzikos koncertams, ledo ritulio varžyboms ir kitoms uždaroms sporto šakoms. Arena atidaryta 1953 m., buvo modernizuota 1999 m. Talpina 5 500 žmonių. Arenoje yra koncertavę Pearl Jam, Iron Maiden, Placebo, Depeche Mode, Jean Michel Jarre, R.E.M., Simply Red, Tokio Hotel, US5, 50 Cent, Snoop Dogg, KoRn, The Cure, Rihanna, Mark Knopfler ir Alicia Keys.
Žiliai (Šiauliai)

**Žiliai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 6 km į pietryčius nuo Papilės, prie kelio , dešiniajame Ventos krante.

## Istorija
Į rytus nuo kaimo XIX–XXI a. buvo Žilių geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Juozapas Baldauskas (1932–2014) – spaudos darbuotojas, žurnalistas, redaktorius.

## Šaltiniai
Hala Wielofunkcyjna

**Arena Łódź** yra universali arena Lodzėje, Lenkijoje. Arena talpina 10 400 žmonių, bet reikalui esant talpą galima padidinti dar 3 000 vietų. Arenoje vyksta įvairūs renginiai – nuo konferencijų ir koncertų iki sporto varžybų (įskaitant krepšinį, tinklinį, atletikos varžybas bei ledo ritulį). 2009 metų liepą Atlas Group nusipirko teises į arenos pavadinimą penkeriems metams.
Gadonas

**Gadonas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Gadonienė (ištekėjusi moteris) ir Gadonaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Liubomiras Gadonas (1831–1908) – teisininkas, lietuvių ir lenkų visuomenės veikėjas, publicistas, istorikas;
* Roaldas Gadonas (1954–2025) – fizikas;
* Vladimiras Gadonas (1775–1842) – Lietuvos 1794 m. ir 1831 m. sukilimų veikėjas.
Raudžiai (Akmenė)

**Raudžiai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, piečiau Alkiškių. Yra Alkiškių geležinkelio stotis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Venta (reikšmės)

**Venta** gali reikšti:

* Venta – viena ilgiausių Lietuvos upių;
* Venta (miestas) – miestas Akmenės rajone;
* Venta (kaimas) – kaimas Akmenės rajone;
* Venta (mokslinis gamybinis susivienijimas) – buvusi mikroschemų gamykla Vilniuje;
* geležinkelio stotis Pumpuruose.

Panašūs:
* FK Venta Kuršėnai – futbolo klubas
* „Venta-1“ – pirmasis Latvijos palydovas
Miškininkystė (žurnalas)

**„Miškininkystė“** – Lietuvos miškų instituto ir Aleksandro Stulginskio universiteto mokslinis žurnalas, leidžiamas Kaune nuo 1989 m.

## Žurnalas
Leidžiamas du kartus per metus. Įkurtas vietoj tęstinio leidinio „Lietuvos miškų ūkio mokslinio tyrimo instituto darbai“, ėjusio 1956–1988 m. 1989–1993 m. ėjo pavadinimu „Miškų ūkis“. 

Žurnale spausdinami straipsniai miškotyros, miško ekologijos, genetikos, miškų atkūrimo, miško tipologijos, dirvotyros, hidrologijos, miškų ūkio ekonomikos, miškų apsaugos, entomologijos ir medžioklėtyros klausimais lietuvių, rusų ir anglų kalbomis. Tiražas 500 egzempliorių. 

**Vyriausieji redaktoriai:**
* Leonardas Kairiūkštis – 1989–1995 m.
* Stasys Karazija – nuo 1996 m.

## Šaltiniai
Miškinis (Švenčionių r.)

**Miškinis** – ežeras Švenčionių rajono savivaldybės teritorijoje, 11 km į šiaurę nuo Švenčionių, prie Ignalinos rajono savivaldybės teritorijos ribos, į rytus nuo plento , Sirvėtos regioniniame parke.

Ežero plotas 50,6 ha. Ilgis iš šiaurės į pietus 1,82 km, didžiausias plotis 0,52 km. Paviršiaus altitudė 161,2 m. Didžiausias gylis 11,7 m, vidutinis gylis 5,1 m. Ežeras rininės kilmės. Baseino plotas 5,2 km². Kranto linija vingiuota. Krantai aukšti, statūs, ardomi, apjuosti medžių ir krūmų juosta, tik pietinis krantas žemas ir pelkėtas. Pakrantėse plyti pievos ir dirbami laukai, šiaurėje ir vakaruose ir pietryčiuose auga miškeliai. Įteka upelis pietinėje dalyje, vakaruose išteka upelis į Šventės upę (Kretuono ežero baseinas). Ežeras priklauso Žeimenos baseinui. Ežero pratakumas 55 %. Atabradas siauras, smėlingas.

Prie ežero įsikūrę Juršėnų, Rakštelių ir Didžiasalio kaimai. Šiaurinėje pakrantėje stūkso Rakštelių piliakalnis, įrengta Miškinio ežero poilsiavietė.

## Šaltiniai
Miškinių miškas

**Miškinių miškas** arba *Užtrakių miškas* – miškas Trakų rajono savivaldybės teritorijoje, abipus Vilniaus–Marcinkonių geležinkelio ir plento Trakai – Rūdiškės, 4 km į pietus nuo Trakų.

## Geografija
Plotas 3090 ha, mišku apaugę 2850 ha. 60 % miškų yra valstybės reikšmės, priklauso Trakų miškų urėdijai. Paviršius banguotas. Miško augavietės – nederlingos ir vidutinio derlingumo, normalaus drėgnumo, vietomis laikinai įmirkusios. 99 % miškų yra ūkiniai, 1 % – apsauginiai.

## medynai
Kultūrinės kilmės medynų 31 %. Pušynų yra 71 %, eglynų – 25 %, beržynų – 3 %, ąžuolynų, juodalksnynų ir baltalksnynų – 1 %. Jaunuolynai sudaro 28 %, pusamžiai medynai 36 %, bręstantys 19 %, brandūs 17 %. Medynų vidutinis amžius 57 m., bonitetas 11,0, skalsumas 0,79 m., tūris 245 m³/ha. Brandžių medynų vidutinis tūris 384 m³/ha. Yra brandžių pušų ir eglių medynų. Šiaurės vakarų dalyje įrengtos 3 miško poilsiavietės.

## Istorija
1944–1950 m. veikė Didžiosios Kovos apygardos rinktinės ir Dainavos apygardos Lietuvos partizanai. Nedideli būriai ir pavieniai kovotojai šiuose miškuose išsilaikė iki 1949–1950 m.

## Šaltiniai
Miškotyra

**Miškotyra** – miškininkystės mokslo kryptis, nagrinėjanti miško tyrimo pagrindus, metodus, procedūras, priemones ir miško prigimtį, medžių ir medynų augimo sąlygas, miško auginimo ir naudojimo technologijas, miškų ūkio organizavimo tvarką.

## Objektas
Miškotyros objektas yra miško ekologija, miškininkystė, miško eksploatacija, medienos naudojimas, miško ekonomika ir politika. Dėl gamtos sąlygų įvairovės ir su ja susijusių miško ūkio tvarkymo ypatumų atsirado taigos miškotyra, stepių miškotyra, kalnų miškotyra. Svarbiausi miškotyros klausimai: medžiagų ir energijos apykaita miške, medžių ir medynų biologinės savybės, jų formavimosi dėsniai, miško tipologija, zoniškumas, rūšių kaita, miškų rajonavimas, kartografavimas, miškotvarka ir tvarkymas, miškininkavimo moksliniai pagrindai. 

## Šaltiniai
Japonijos mokslas

**Japonija** yra viena lyderiaujančių valstybių pagal mokslinius tyrimus, ypač automobilių gamybos, energijos taupymo, robotų technikos ir biomedicinos srityse.

Mokslinei tiriamajai veiklai, kurioje dirba 700 000 mokslininkų, skiriama 130 mlrd. US$ biudžetas, trečias iš didžiausių pasaulyje. Dabar žymiausias indėlis į technologijas pastebimas elektronikos, automobilių, mašinerijos, pramoninės robotikos, optikos, chemijos ie puslaidininkių srityse. Japonija visame pasaulyje pirmauja robotų gamyba ir panaudojimu, valdydama daugiau kaip pusę viso pasaulio pramoninių robotų, naudojamų gamyboje. Čia taip pat gaminami garsieji QRIO, ASIMO ir AIBO modeliai. Japonija pasaulyje taip pat pirmauja automobilių gamyboje, čia įsikūrę net 6 iš 15 didžiausių pasaulyje automobilių gamintojų ir kol kas 7 iš 20 pasaulyje didžiausių puslaidininkių gamintojų.

Japonija taip pat turi planų kosmoso tyrimų srityje, įskaitant 2030 m. žadama bazės Mėnulyje pastatymą.

## Nuorodos
Žandikaulio išnirimas

**Žandikaulio išnirimas** – apatinio žandikaulio nukrypimas nuo normalios padėties: kai žandikaulio sąnario paviršiai nebekontaktuoja, apatinis žandikaulis (dažniausiai abiejose pusėse) pasislenka į priekį ir žmogus nebegali susičiaupti. Jei išnirimas trunka ilgiau negu kelias sekundes – pacientas jaučia skausmą, kurį dažnai lydi smarkūs raumenų spazmai. 

## Paplitimas
Ši patologija dažniau pasitaiko moterims, nes jų žandikaulio sąnarinis gumburėlis yra mažesnis negu vyrų. 

## Klasifikacija
Žandikaulio išnirimas gali būti:  
* vienpusis arba abipusis (viename ar abiejuose smilkininio apatinio žandikaulio sąnariuose);
* ūmus arba lėtinis (t. y. vienkartinis ar dažnai pasikartojantis);
* priekinis (kai sąnarinė galvutė fiksuojama priekiniame priekinio sąnarinio gumburėlio paviršiuje) ir užpakalinis (sąnarinė galva įstringa tarp ylinės ir speninės ataugų). 
* trauminis (kai lūžta apatinis žandikaulis), patologinis (dėl įvairių lėtinių žandikaulio sąnario ligų) ir gimdyminis (įvykęs ir nediagnozuotas gimdymo metu). 

## Priežastys
Žandikaulis dažniausiai išsinarinamas, kai žmogus smarkiai žiovauja, pernelyg daug išsižioja (pvz., kąsdamas didelį vaisių) arba gauna antausį.
Jei žandikaulio išnirimas kartojasi dažnai, tai gali būti žandikaulio sąnario sutrikimų signalas.

## Atstatymas
Pagrindiniai ūminio žandikaulio išnirimo atstatymo metodai:
* Hipokrato metodas;
* Atstatymas pagal Blackmaną.

## Taip pat skaitykite
*Ką daryti išsinarinus žandikaulį 

*Apie žandikaulio sąnario gydymo specialistę
Žvangutis

**Žvangutis** – 1974 m. Lietuvos kino studijoje TSRS Centrinės televizijos užsakymu sukurtas meninis filmas K. Sajos pasakos motyvais. Spalvotas. Filmo trukmė – 80 min.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius – Kazys Saja
* Režisierius statytojas – Gytis Lukšas
* Operatorius – Rimantas Juodvalkis
* Dailininkė – Juzefa Čeičytė
* Kostiumų dailininkė – Irena Vabalienė
* Kompozitorius – Giedrius Kuprevičius
* Garso operatorius – Petras Lipeika.
 

## Vaidina
* Emilija Danilevičiūtė – *Grigienė*
* Elžbieta Laucevičiūtė – *Cecilija Grigaitė*
* Juozas Kisielius – *Vilimas*
* Viktoras Šinkariukas – *Ulis*
* Nijolė Oželytė – *Ievutė*
* Juozas Jaruševičius – *Uldukis, dievdirbys*
* Leonas Zmirskas – *Valiulis*
* Regina Varnaitė – *Valiulienė*
* Valdas Žilėnas – *kaimo muzikantas*
* taip pat Robertas Vaidotas, Aras Lukšas, Jonas Pakulis, Stasys Paska, Vladas Tautkevičius, R. Binkytė, A.Žygas ir kiti.

## Išnašos

## Nuorodos
* Filmo svetainė
Japonijos sveikatos apsaugos sistema

**Japonijoje sveikatos apsaugos sistemoje** sveikatos apsaugos paslaugas, įskaitant tam tikrų ligų tyrimus ir infekcinių ligų kontrolę teikia valstybinė ir vietinė valdžia. Mokestis už asmenines medicinines paslaugas yra dengiamas universalios sveikatos apsaugos draudimo sistemos, kuri užtikrina santykinę paslaugų prieinamumo lygybę; mokesčius už paslaugas nustato vyriausybinis komitetas. Asmenys, kurie nėra apdrausti per savo darbdavius gali dalyvauti nacionalinėje sveikatos draudimo programoje, kurią administruoja vietos savivalda. Pacientai gali laisvai rinktis medikus ir medicinos įstaigas.
Miškotvarka

**Miškotvarka** – miškų ūkio planavimo sistema, apimanti miškų inventorizaciją ir apskaitą, miškų būklės, naudojimo ir ūkinės veiklos analizę, miškų ūkio organizavimo ir plėtros projektų rengimą.

## Istorija
Miškotvarka pradėta kurti Vokietijoje XVIII a. – XIX a. ėmus racionaliau organizuoti miško ūkį ir reguliuoti miško kirtimą. Lietuvoje pirmieji miškotvarkos darbai atlikti 1801–1816 m. Klaipėdos krašte ir Užnemunėje.

Miškotvarka padeda garantuoti tvarų ir suderintą su valdos savininko reikmėmis miško išteklių naudojimą, aprūpina miškų politikos formavimo ir valdymo institucijas nuolat atnaujinama informacija apie visų miško išteklių būklę ir jų naudojimo galimybes. Miškotvarkai keliami nauji uždaviniai: įvertinti miškų biologijos įvairovę, išskirti ir kartografuoti pagrindines buveines, nemedienines miško funkcijas, ekonomiškai pagrįsti miškotvarkos projektus.

## Miškotvarka Lietuvoje
Lietuvoje miškotvarka įteisinta 2001 m. Miškų įstatymu. Kiekvienoje valdoje miškotvarka sprendžia inventorizacijos, ūkinių priemonių projektavimo, analizės ir kontrolės uždavinius. Iš dalinių miškotvarkos uždavinių svarbiausi yra nustatyti metines miško kirtimo normas. Miškotvarkos darbai finansuojami valstybės, miško savininkų ir valdytojų lėšomis. Valstybinių miškų miškotvarką atlieka Miškotvarkos institutas, privačių valdų – ir privatūs vykdytojai, turintys šio darbo licenciją.

Miškotvarkos darbai nuo 1966 m. atliekami augaviečių pagrindu, naudojamos miškų aerofotonuotraukos (nuo 1954 m.). Miškotvarkos informacija naudojama valstybės miškų ir žemės kadastrams. Miškotvarkos kartografinė medžiaga (bazinis miškų žemėlapis M 1:10 000, teminiai žemėlapiai M 1:25 000, M 1:20 000, apžvalginiai žemėlapiai M 1:50 000, M 1:10 000, kvartalų žemėlapių albumai M 1:10 000) rengiama Lietuvos topografinių žemėlapių pagrindu, naudojama ir geografinė informacinė sistema.

## Šaltiniai
Miškų revizija

**Miškų revizija** – Lietuvos Didžiosios kunigaikštytės valstybinių miškų (girių) patikrinimas ir aprašymas, darytas 1559 m. per Valakų reformą. 

## Istorija
1558 m. Lietuvos didysis kunigaikštis Žygimantas Augustas paliepė Mscibogavo (dab. Mscibava, Valkavisko rajonas) seniūnui Grigaliui Valavičiui revizuoti Lietuvos Didžiosios kunigaikštytės valstybinius miškus, nustatyti jų ir privačių miškų ribas, sutvarkyti valstybės miškų apsaugą, galimybę juose kurti miestus, miestelius, kaimus ir surašyti jau esančius, parinkti vietas apsistoti per medžioklę didžiajam kunigaikščiui, nustatyti žvėrių perėjas; visa tai pažymėti žemėlapyje. 

Miškų revizijos vadovas Grigalius Valavičius atliko Dniepro ir Nemuno baseinų reviziją: aprašė Pietų Ukrainos, Pietų ir Vakarų Baltarusijos, Pietų Lietuvos (Gardinas, Alytus, Merkinė, Prienai, Birštonas, Darsūniškis, Rumšiškės, Kaunas, Veliuona, Skirsnemunė ir Jurbarkas) miškus. Ją ribas pažymėjo žemėlapyje (XIX a. antroje pusėje jo jau nerasta), nurodė atstumus iki artimesnių vietovių, surašė įsikūrusiuosius miškuose, kad būtų galima sužinoti, kuo remdamiesi savininkai valdo žemes, kiek tokių yra ir kokios jų prievolės. Jo atliktą miškų reviziją, kaip labai svarbų to laikotarpio dokumentą, 1867 m. (1873 m. – su minimų vietovių, pavardžių abėcėline rodykle) publikavo Vilniaus archeografijos komisija pavadinimu „Ревизия пущ и переходов звериных в бывшем Великом Княжестве Литовском“.

## Šaltiniai

* Tomas Čelkis. Privačios žemėvaldos ribų nustatymas ir žymėjimas XV-XVI a. Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje // Istorijos šaltinių tyrimai. 2011, t. 3. p. 31-58.
* Библио PDF: 1867. Ревизия пущ и переходов звериных в бывшем Великом Княжестве Литовском.
Hebronas

**Hebronas** (), arba **al Chalilis** () – miestas Palestinoje, Vakarų Krante, 30 km į pietus nuo Jeruzalės. Muchafazos centras. Apie 200 tūkst. gyventojų (daugiausia palestiniečiai). Vienas seniausių pasaulio miestų, antrasis pagal svarbą po Jeruzalės judaizme.

2017 m. Hebrono senamiestis įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

## Sportas
* Al-Ahli Hebrón futbolo klubas; vadinamas Al-Ahli Hebrón, o angliškuose šaltiniuose Ahli Al-Khaleel.
* Hussein Bin Ali stadionas, kurio talpa 8 000 žiūrovų.

## Nuorodos
* www.hebron-city.ps
* Photographs of Hebron
*  english Hebron.com – English
Holonas

**Holonas** (arba **Cholonas**) – miestas pietų Izraelyje, Guš Dano metropolijoje. Pramonės centras.

## Sportas
* Hapoel Tzafririm Holon FC (futbolas)
Teterivas

**Teterivas** () – upė vidurio Ukrainoje; Dniepro dešinysis intakas. Prasideda prie Nosivkų kaimo, ties Žitomyro ir Vinicos sričių sandūra. Teka į šiaurės rytus Žitomyro ir Kijevo sritimis. Iki Radomyšlio tėkmė greita, yra nedidelių slenksčių, žemupyje tėkmė tampa ramesnė, upė ten teka Polesės žemuma, slėnis išsiplečia iki 4 km. Įteka į Dniepro upės Kijevo tvenkinį ~30 km į pietryčius nuo Černobylio.

Svarbiausi intakai: Gnilopliatė, Guiva, Lesnaja Kamenka, Irša, Zdvižas.

Ant upės įrengta keletas užtvankų. Prie Teterivo įsikūrę miestai ir didesnės gyvenvietės: Žitomyras, Korostyševas, Radomyšlis, Čiudnyvas, Ivankyvas.

## Šaltiniai
Gaidamavičiutė

**Gaidamavičiutė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (mergautinė pavardė).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Gaidamavičienė (ištekėjusi moteris).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Gaidamavičius.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Dalia Norkienė-Gaidamavičiutė (g. 1934) – choro dirigentė ir pedagogė;
Gaidys (reikšmės)

**Gaidys**:

* Gaidys, vištų (*Gallus*) genties, įskaitant namines vištas (*Gallus gallus domesticus*), patinas;
* Gaidys (simbolis), senovinis simbolis, reiškiantis aušros, prabudimo, budrumo, šaukimo atgimti ir šaukimo kovai šauklį;
* Gaidys (ežeras), ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 6 km į šiaurės vakarus nuo Adutiškio;
*Gaidys (akmuo), riedulys Jonavos rajone;
* Gaidys (kasta) kalėjimo kasta, susijusi su seksualiniais santykiais tarp kalinių;
* Gaidys (žvaigždynas), buvęs žvaigždynas.

**Gaidys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Gaidienė (ištekėjusi moteris) ir Gaidytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Gaidys – Lietuvos filosofas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras;
* Jonas Gaidamavičius-Gaidys – Lietuvos gydytojas, prozininkas, Varšuvos lietuvių studentų draugijos „Lietuva“ įkūrėjas, varpininkas;
* Povilas Gaidys – Lietuvos teatro režisierius, teatro ir kino aktorius;
* Saulius Gaidys – Lietuvos ir Utenos rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Vladas Gaidys – Lietuvos sociologas, socialinių mokslų daktaras.
Giumiušchanė

**Giumiušchanė̃ ** – miestas šiaurės vakarų Turkijoje, 65 km į pietvakarius nuo Trabzono; provincijos centras. 46,7 tūkst. gyventojų (2000 m.).
Gailevičius

* Alfonsas Gailevičius – sovietinis administracinis ir saugumo veikėjas
* Bonaventūra Gailevičius – kunigas
* Emerikas Gailevičius – kompozitorius, kapelmeisteris
* Petras Gailevičius – gydytojas dermatovenerologas
* Stasys Gailevičius – chorvedys, kompozitorius
* Steponas Gailevičius – skulptorius, tautodailininkas, liaudies menininkas
Muziejai ir paminklai

**Muziejai ir paminklai** – Lietuvos muziejininkystės, kraštotyros ir paminklotyros tęstinis leidinys, ėjęs 1966–1970 m. ir 1979–1991 m. Vilniuje.

## Istorija
1966–1970 m. – LTSR dailės muziejaus tęstinis leidinys. Skelbė straipsnius apie muziejininkystę, kultūros paminklų apsaugą, konservavimą, tautodailę, spausdino mokslinių ekspedicijų tyrimų medžiagą, literatūros sąrašus. Išėjo 5 sąsiuviniai. Tiražas 2000 egzempliorių.

1979–1980 m. leido LTSR paminklų apsaugos ir kraštotyros draugija, 1982–1987 m. – LTSR kultūros ministerija, LTSR mokslų akademijos Istorijos institutas, Paminklų apsaugos ir kraštotyros draugija, 1991 m. – Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras. Išėjo 9 straipsnių rinkinių numeriai. Tiražas 1000–2000 egzempliorių.

## Šaltiniai
Smilgevičius

*Ignotas Smilgevičius, kunigas, Panoterių klebonas
* Jonas Smilgevičius (1870–1942), bankininkas, signataras
* Jonas Smilgevičius (1894-1984), inžinierius hidroenergetikas
* Valerijus Smilgevičius (g. 1948 m.), fizikas
Smilgevičiūtė

*Aistė Smilgevičiūtė-Radzevičienė (g. 1977 m.), dainininkė 
*Kristina Smilgevičiūtė, pedagogė, Plungės Saulės gimnazijos direktoriaus pavaduotoja
Voljeras

**Voljeras** - atitverta aikštelė, kurios dalis dažnai pridengta stogu, sujungta su greta esančiais narvais, būdomis ar nameliais, skirta  gyvūnams (šunims, triušiams, kailiniams žvėreliams ir kt.) laikyti. Voljerai naudojami žvėrininkystės ūkiuose, zoologijos soduose, gyvūnų parodose. Paukščiams laikyti skirti voljerai būna tinklu uždengti iš viršaus. Voljerai su gyvūnais naudojami ir kaip parkų elementas. 

Voljerai neleidžia gyvūnams pabėgti, bet apima pakankamai didelį plotą, kuriame gyvūnai gali judėti. Pastogė apsaugo juos nuo nepalankaus oro (lietus, sniegas, vėjas, saulėkaita, šaltis). Voljerai paprastai taip įrengiami, kad į jų vidų galėtų lengvai įeiti prižiūrintys žmonės ir saugiai juos valyti, šerti gyvūnus.
Kėdainių rajono apylinkės teismas

**Kėdainių rajono apylinkės teismas** – apylinkės teismas Lietuvoje, Kauno apskrityje. Dirba 7 teisėjai. Etatų skaičius – 9; laisvi 2 etatai (2009 m. rugsėjo mėn.). Adresas – Didžioji g. 64, Kėdainiai, LT-57273.
Kėdainių rajono apylinkės teismo išnagrinėtas baudžiamąsias ir civilines bylas apeliacine instancija peržiūri Panevėžio apygardos teismas.

## Istorija
Teismo pirmtakas – Kėdainių rajono liaudies teismas. Sovietų okupacijos metais veikė teismo antstolių kontora prie Kėdainių rajono apylinkės teismo (l.e.p. vyresnioji teismo antstolė – R. Leonavičienė). Dirbo 4 antstoliai. Kontora nustojo veikti 2003 m. sausio 1 d.

2008 m. teismas išnagrinėjo 2988 civilinių ir 360 baudžiamųjų bylų.

## Vadovybė, teisėjai
Teismo pirmininkas (nuo 2003 m. birželio 23 d.) – Vitalijus Kondratjevas (g. 1967 m.).

Teismo teisėjai – Henryta Gerdvilė, Algimantas Brigadierius, Audra Kriščiūnienė, Jūratė Petraškienė, Laima Šablevičienė, Ramyna Šidlauskienė, Bronius Varsackis.

## Išnašos
Panevėžio apygardos administracinis teismas

**Regionų administracinio teismo Panevėžio rūmai** – vienas iš 5 administracinių teismų rūmų Lietuvoje. Adresas - Respublikos g. 62, Panevėžys, LT-35158.

Nagrinėja administracines bylas, kuriose bent viena iš šalių yra valstybė, savivaldybė arba valstybės ar savivaldybės institucija, įstaiga, tarnyba, tarnautojas. Taip pat bylas dėl administracinių teisės pažeidimų, kuriose nutarimus yra priėmę valstybės įgaliotų institucijų pareigūnai. Įkurtas 1999 m. (kaip ir kiti administraciniai teismai Lietuvoje).

## Teisėjai
Teismo pirmininkas - Ramūnas Gadliauskas (g. 1967 m.). Dirba 4 teisėjai.

## Išnašos
Ramūnas Gadliauskas

**Ramūnas Gadliauskas** (g. 1967 m. rugsėjo 28 d. Keblonyse, Anykščių rajonas) – teisininkas, teisėjas, Panevėžio apygardos administracinio teismo vadovas, buvęs Anykščių rajono apylinkės teismo pirmininkas.

## Biografija
1985 m. baigė Anykščių Jono Biliūno vidurinę mokyklą. Nuo 1985 m. iki 1992 m. (su pertrauka tarnybai sovietinėje kariuomenėje) Vilniaus universiteto Teisės fakultete studijavo teisę, įgijo teisininko kvalifikaciją.

Nuo 1991 m. birželio mėn. iki 1993 m. lapkričio mėn. Anykščių rajono apylinkės prokuratūros (Nusikaltimų tyrimo departamentas prie LR generalinės prokuratūros) stažuotojas, tardytojas, nuo 1993 m. lapkričio mėn. Anykščių rajono apylinkės teismo teisėjas, nuo 1996 m. teismo pirmininkas, nuo 1999 m. balandžio mėn. Panevėžio apygardos administracinio teismo pirmininkas.

Lietuvos teisininkų draugijos narys (nuo 1993 m.), Lietuvos teisėjų asociacijos valdybos narys (nuo 2006 m.).

Anykščių Jono Biliūno gimnazijos Garbės galerijos narys (nuo 2006 m.).

Vedęs. Žmona Daiva Vasiulytė-Gadliauskienė (g. 1967 m.), teisininkė, teisėja. Sūnus Žilvinas (g. 1990 m.). Duktė Rugilė (g. 1997 m.).

Moka rusų bei anglų kalbas.

## Šaltiniai
Belgijos futbolas 2008–2009 m.

**[[Belgija|Belgijos]] futbolo varžybos [[2008]]–[[2009]] m.**
*  prasidėjo 2008 m. rugpjūčio 16 d., baigėsi 2009 m. gegužės 15 d.
* s turnyras prasidėjo 2008 m. liepos 27 d., finalas įvyko 2009 m. gegužės 23 d.

## 2008–2009 m. Jupiler Pro League
* Čempionais tapo Standard Liege.

### Galutinė lentelė

|}

### Auksinės rungtynės

| Anderlecht Bruxelles || Standard Liege || 1-1 || 0-1
|}

### Pereinamasis turnyras

Atrankos etapas:

|-
| RFC Antwerp || RFC Tournai || 0-0 || 2-0
|-
| Red Star Waasland || KSK Lier || 1-1 || 2-3
|}

Finalinė grupė:
# KSV Roeselare (13)
# Verbroedering Denderleeuw (8)
# KSK Lier (6)
# RFC Antwerpen (5)

## 2008–2009 m. [[Belgijos futbolo taurė]]
**[[Belgijos futbolo taurė]]** – pagrindinis Belgijos taurės turnyras.

### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## [[Belgijos futbolo supertaurė]]
* **[[Belgija|Belgijos]] futbolo supertaurė** – futbolo turnyras, kuriame dėl taurės kasmet varžosi  ir  nugalėtojai. 
* Jeigu abu šiuos turnyrus laimi ta pati komanda, su ja dėl supertaurės varžosi taurės finalininkas.
* Trofėjų iškovojo Standard Liege.

## Išnašos

## Nuorodos
* Rsssf.com
* Soccerway.com
* Foot.dk archyvas (arch.)
Kauno rajono apylinkės teismas

**Kauno rajono apylinkės teismas** – apylinkės teismas Lietuvoje. Dirba 9 teisėjai. Adresas – Kęstučio g. 29, Kaunas, LT-44312.
Kauno rajono apylinkės teismo išnagrinėtas baudžiamąsias ir civilines bylas apeliacine instancija peržiūri Kauno apygardos teismas. 2013 m. sausio 1 d. kartu su Kauno miesto apylinkės teismu sujungtas į bendrą Kauno apylinkės teismą.

## Istorija
Teismo pirmtakas – Kauno rajono liaudies teismas. Sovietų okupacijos metais veikė Teismo antstolių kontora prie Kauno rajono apylinkės teismo (vyresnioji teismo antstolė – Lina Šafronienė). Iš viso dirbo 5 antstoliai. Kontora nustojo veikti 2003 m. sausio 1 d.

## Teisėjai
* Teismo pirmininkas (nuo 1995 m.) – Virginijus Kalkauskas (g. 1962 m.).
* Teismo pirmininko pavaduotojas – Algerdas Urbšys.
* Kiti teisėjai – Aušra Bubienė, Audronė Levinskienė, Algirdas Remeika, Irena Sabaitienė, Danė Vogulienė.

## Išnašos
Smilgevičienė

*Kazimiera Smilgevičienė (g. 1937 m.), tautodailininkė
*Virginija Smilgevičienė (1953–2005), advokatė, verslo teisininkė
Motiejus Miškinis

**Motiejus Miškinis** (1898 m. sausio 8 d. Juknėnai, Daugailių valsčius – 1974 m. kovo 3 d. ten pat, palaidotas Vajasiškyje, Zarasų rajonas) – Lietuvos literatūrologas, vertėjas.

## Biografija
Brolis rašytojas Antanas Miškinis. 1915 m. įstojo į Maskvos universitetą, bet studijas sutrukdė Pirmasis pasaulinis karas. Nepriklausomybės kovų savanoris. Vėliau dirbo administracinį ir diplomatinį darbą, 1928 m. baigė Lietuvos universiteto Humanitarinių mokslų fakultetą.

1924–1931 m. dirbo mokytoju Kaune, Marijampolėje, Raseiniuose. 1931–1936 m. moksleivių žurnalo „Šviesos keliai“ redaktorius. 1931–1940 m. dirbo Švietimo ministerijoje. 1941–1943 m. Vilniaus universitete dėstė rusų literatūrą. 1964–1974 m. Juknėnų mokykloje dėstė prancūzų kalbą.

Iki TSRS okupacijos aktyviai reiškėsi kaip literatūros kritikas ir tyrinėtojas. Bendradarbiavo laikraštyje „Literatūros naujienos“, leidiniuose „Darbai ir dienos“, „Pjūvis“. Rašė apie B. Sruogos, F. Kiršos, V. Mykolaičio–Putino, A. Vienuolio kūrybą.

Išvertė L. Tolstojaus (Vaikystė. Paauglio metai. Jaunystė, 1947 m.), N. Gogolio (Raštai, 1953–1954 m. 5 t., t. 4 – su A. Griciumi), L. Leonovo (Rusų miškas, 1956 m.) F. Dostojevskio (Broliai Karamazovai, 2 t. 1960 m.), I. Bunino, M. Gorkio ir kitų rusų rašytojų kūrinių.

## Bibliografija
* Didžiųjų rašytojų siluetai, 1936 m.
* Lietuvių literatūra, vadovėlis, d. 1, 1939 m., d. 2 1990 m.

## Šaltiniai
RFC Tournai

**RFC Tournai** – Belgijos futbolo klubas iš Turnė miesto.

## Istorija

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
Kazokinis kadagys

**Kazokinis kadagys** (*Juniperus sabina*) – kiparisinių (*Cupressaceae*) šeimos plikasėklis augalas. Kaip dekoratyvinis augalas auginamas želdynuose, soduose, kapinėse. Šis augalas vertinamas dėl jo prisitaikymo vegetuoti ir puikiomis, ir prastomis sąlygomis. Kazokinis kadagys auga kone visų tipų dirvožemyje (išskyrus drėgnų, pelkėtų vietovių), atlaiko karštį, šaltį, ilgas sausras, toleruoja miesto taršą. Kazokinis kadagys vis dažniau auginamas bonsai stiliumi. Tokiu būdu šiuo augalu galima puošti ir nedideles erdves patalpose.

## Morfologija ir anatomija

Daugiametis, visada žaliuojantis, paprastai dvinamis, iki 1,5 m aukščio (išimtinai iki 4 m) užaugantis, palei žemę besidriekiantis krūmas. Kalnuose ima augti nuo ~400 m aukščio ir tęsiasi iki miško zonos ribos. Jauni spygliški lapai yra 5–10 mm ilgio, vėliau tampa trumpi, aštrūs ir šakoti. Vaisius – 5–9 mm skersmens uogą primenantis melsvai juodas rutuliškas kankorėžis (makrostrobilas), kuris apdulkinamas vyriškų mikrostrobilų. Kankorėžyje bręsta po 1–3 (retai 4 ar 5) sėklas.

Visos augalo dalys nuodingos. Tačiau, tyrimai patvirtino silpnas kazokinio kadagio eteriniame aliejuje randamų medžiagų antibakterines, antivirusines, fungicidines ir antivėžines savybes.

## Augalo paplitimas
Savaime auga Vidurio ir Pietų Europos, Kaukazo, Tolimųjų Rytų kalnuose, Sibire, Kamčiatkoje, Kurilų salose, Šiaurės Korėjoje, Japonijoje, Mandžiūrijoje, Pietvakarių Azijoje. Europoje kazokinis kadagys imtas veisti XIX a. viduryje. 

## Augalo patogenai
Kazokinis kadagys yra itin atsparus nepalankioms sąlygoms, tačiau pažeisti individai neretai neatsilaiko prieš parazitus, kenkėjus ir įvairius ligų sukėlėjus. Kone žinomiausias ir labiausiai paplitęs Lietuvoje kenkėjas yra grybas kriaušinė gleivėtrūdė (*Gymnosporangium sabinae*). Kadagiai šiuo atveju yra tarpiniai šeimininkai, kurių audiniuose žiemoja parazitinių rūdgrybių sporos.
Pavasarį, lietingu laikotarpiu grybai ant kadagio šakų formuoja vaisiakūnius, kurie brandina pirmines sporas, galimai paplisiančias ant gretimai augančių kriaušių. Ant šių vaismedžių lapų antroje vasaros pusėje ima augti iškilos, gelsvai oranžinės dėmės su tamsiais taškeliais viduryje. Šių darinių formuojamų eciosporų spalva mena rūdis, iš to kilo grybų klasės pavadinimas. Kazokiniams kadagiams didelės žalos kriaušinė gleivėtrūdė nekelia, tačiau apkrėstos kriaušės prastai dera, augina neptrauklius arba ant medžio pūvančius vaisius.

Vaizdas:Gymnosporangium sabinae 02.jpg|Kriaušinės gleivėtrūdės vaisiakūniai ant kazokinio kadagio
Vaizdas:Ruhland, Grenzstr. 3, Birnengitterrost auf Birnenblättern, Sommer, 02.jpg|Rūdgrybio pažeisti kriaušės lapai
Vaizdas:Pear Rust - Gymnosporangium sabinae on Pyrus cf. pyraster (43781814460).jpg|Pažeistas lapas iš apatinės pusės


## Šaltiniai
Virgininis kadagys

**Virgininis kadagys** (*Juniperus virginiana*) – kiparisinių (*Cupressaceae*) šeimos plikasėklis augalas. Auga Šiaurės Amerikoje į rytus nuo Didžiųjų lygumų.

Daugiametis, visada žaliuojantis, 5–20 m aukščio krūmas arba medis. Kamieno skersmuo 30–100 cm. Jauni spygliški lapai yra 5–10 cm, vėliau susiskaido, tampa trumpi (2–4&nbsp;mm), aštrūs, šakoti. Kankorėžiai 3–7 cm ilgio, padengti žydros spalvos minkštimu, todėl primena uogas. Juose yra 1-4 sėklos.

Virgininis kadagys – pionierinis augalas, auga skurdžiuose dirvožemiuose, gaisravietėse, kalvų pašlaitėse, senose ganyklose. Lietuvoje auginamas kaip dekoratyvinis augalas.

## Šaltiniai
S.K. Beveren

**Sportkring Beveren**, o trumpai žinomas kaip **SK Beveren**, o ankstesniais metais vadintas **Bevereno „Waasland“** – Belgijos futbolo klubas iš Bevereno.

## Istorija
Klubo užuomazgos 1936–ieji. Ilgus dešimtmečius klubas buvo vadinamas „Red Star“. 2010 metais susijungus dviem klubams tapo „Waasland-Beveren“.

2021–2022 m. rungtyniavo Pirmojo diviziono B grupje. Ekipa liko trečioje vietoje.

2022 m. birželio mėn. klubas pranešė, kad pasiektas susitarimas su K.S.K. Beveren dalintis tapatybe (dėl klubo įsikūrimo) bei planus Waasland-Beveren vadinti *SK Beveren* nuo 2022 m. liepos mėn.

## Emblema

Vaizdas:Logo-Waasland-Beveren.png|Logotipas nuo 2010 m.
Vaizdas:Waasland-Beveren_logotipas.png|Naujasis logo


## Sezonai

|}

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia geltona mėlyna apranga. 

; Aprangų gamintojai 
: 2021–2022 m. aprangų gamintojai – Uhlsport

## Sudėtis
Atnaujinta: 2017 m. lapkričio 2 d.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
Sint Niklasas

**Sint Niklasas** – miestas šiaurės vakarų Belgijoje, į vakarus nuo Antverpeno. Didžiausia šalyje turgaus aikštė. Stovi Šv. Mykolo bažnyčia (XIII a., pagal ją ir miestas pavadintas), Šv. Juozapo koplyčia (XVII a.), rotušė, Merkatoriaus muziejus.

## Sportas
* KV Red Star Waasland (futbolas)