open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arvydas Cesiulis

**Arvydas Cesiulis** (g. 1957 m. kovo 27 d. Šešuoliuose, Ukmergės raj.) – Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1980 m. baigė Vilniaus universitetą, istorikas. Klaipėdos universiteto Socialinių ir humanitarinių mokslų fakulteto, Viešojo administravimo ir politikos mokslų katedros lektorius, Vakarų Lietuvos verslo kolegijos lektorius.

Nuo 2019 m. Klaipėdos miesto mero pavaduotojas.

2004–2007 m. ir nuo 2015 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narys.

1995–2003 m. Lietuvos liberalų sąjungos, 2003–2014 m. Liberalų ir centro sąjungos Klaipėdos miesto skyriaus, 2014–2018 m. Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio narys.

## Šeima

Sutuoktinė Loreta, vaikai Karolis, Giedrė, Agnė.

## Nuorodos
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

## Išnašos
Kazachijos TSR

**Kazachijos TSR** arba **Kazachstano TSR** (piln. **Kazachijos Tarybų Socialistinė Respublika**) (; ) – viena iš Tarybų Sąjungos narių. 

2.717.300 kvadratinių kilometrų ploto dydžio buvo antra pagal dydį TSRS respublika, po Rusijos TFSR. Jos sostinė buvo Almata. Kazachijos TSR gyvavo nuo 1920 iki 1991 m. Nuo 1991 m. gruodžio 16 d. gyvuoja nepriklausoma Kazachstano Respublika. Per savo egzistavimą, Kazachijos TSR buvo valdoma komunistų partijos.

Pavadinimas kilo nuo to, kad teritorijoje gyvena kazachai, kurie yra buvę tiurkų klajokliai ir patyrę galingą Rusijos ir sovietų dominavimą regione. Šioje respublikoje Sovietų Sąjunga įkūrė kosmodromą, dabar žinomą kaip Baikonuro kosmodromas.
Kazys Paulikas

**Kazys Paulikas** (g. 1964 m. spalio 14 d.) – verslininkas, vienintelis "Nesė Group" įmonių, jungiančių bendroves Nesė UAB, "Sėkmės tiltas", "Pramogų bankas", grupės akcininkas ir savininkas, "Nesė Group" valdybos pirmininkas, žinomas Lietuvos visuomenės veikėjas.

## Biografija

1978 m. baigė Klaipėdos 21-ąją vidurinę mokyklą, 1981 m. baigė Klaipėdos 42-ąją profesinio lavinimo mokyklą. 1981–1983 m. dirbo AB Vakarų laivų remonto įmonėje. 1983–1985 m. tarnavo sovietinėje armijoje. 1985–1987 m. dirbo Klaipėdos liftų priežiūros įmonėje techniniu darbuotoju. 1987–1989 m. dirbo Valstybinėje priešgaisrinėje gelbėjimo tarnyboje ugniagesiu. 1989 m. neakivaizdžiai baigė Šiaulių pedagoginio instituto Klaipėdos fakultetą. 1989–1991 m. plėtojo nuosavą verslą Rusijos rinkoje. 1991 m. Lietuvoje įsteigė „Nesė Group“ įmonę UAB „Nesė“.

1993–1995 m. – Klaipėdos miesto ir apskrities futbolo federacijos prezidentas, 1995–1996 m. – Klaipėdos apskrities sunkiosios atletikos federacijos prezidentas. 2003 m. įsteigė Lietuvos lošimų operatorių asociaciją, 2003–2006 m. – šios asociacijos prezidentas. 

1995 m. Lietuvos liberalų sąjungos narys, Klapėdos skyriaus primininko pavaduotojas, 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Klaipėdos miesto skyriaus narys. 2003–2007 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narys, Turto komiteto pirmininkas. Nėra jokios partijos narys nuo 2010 m.

Klaipėdos miesto futbolo federacijos viceprezidentas.

2009 m. – Klaipėdos prekybos, pramonės ir amatų rūmų viceprezidentas. Asociacijos „Mano miestas Klaipėda" steigėjas ir prezidentas.

Išsiskyręs, vaikai Paulius, Eimantas.

## Nuorodos

* K. Pauliko biografija
Saulius Budinas

**Saulius Budinas** (g. 1964 m. rugpjūčio 19 d. Klaipėdoje) – Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Pradinę mokyklą baigė Tauralaukyje, vėliau mokėsi XII Klaipėdos vidurinėje mokykloje.
1982–1988 m. studijavo Kauno politechnikos institute, tekstilės mašinų inžinierius mechanikas.

1988 m. Klaipėdos kojinių fabriko siuvimo cecho, vėliau – technikos technologijos skyriaus viršininkas. 1992 m. parduotuvės „Sabina“, 1998 m. UAB „Pajūrio Sabina“ (boulingo klubas „Smūgis“) savininkas ir direktorius.

2010–2015 m. laimėjo konkursą ir penkerius metus vadovavo valstybinės įmonės „Regitra“ Klaipėdos filialui.
2015–2019 m. dirbo Klaipėdos miesto savivaldybės administracijos direktoriumi.

2022 m. Liberalų sąjūdžio iškeltas kandidatu į Klaipėdos merus.

Lietuvos liberalų sąjungos, 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Klaipėdos miesto skyriaus narys, 2006 m. skyriaus pirmininko pavaduotojas.

2004–2007 m. ir nuo 2011 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narys.

Klaipėdos boulingo klubo narys.

## Šeima

Sutuoktinė Raimonda, vaikai Rytis, Eglė, Gytis.

## Šaltiniai
Pilkasis sprakšis

**Pilkasis sprakšis** (*Prosternon tessellatum*) – sprakšių (*Elateridae*) šeimos vabalas. Kūnas 9 – 12 mm. Platus, plokščias, tamsiai rudas arba juodas. Viršus apaugęs tankiais, šilkiškais, gelsvais arba pilkšvais plaukeliais, kurie sudaro dėmėtą margą piešinį.

Vabalai skraido gegužės – liepos mėnesiais. Aptinkami ant įvairių augalų.

Lervos grobuoniškos ir fitosaprofaginės (minta pūvančiu augaliniu maistu), vystosi miško dirvožemyje, rečiau trūnijančioje medienoje.

Lietuvoje dažna rūšis.

## Taip pat skaitykite

* Lietuvoje gyvenantys sprakšiai

## Nuotraukos

Image:Prosternon tessellatum underside.JPG|apverstas
Vilija Venckutė

**Vilija Venckutė-Palaitienė** (g. 1975 m. kovo 20 d. Kaune) – Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija

1999 m. baigė Klaipėdos universiteto Socialinių mokslų fakultetą. 2001 m. Klaipėdos universiteto vadybos katedros destytoja, 2004 m. Seimo nario Raimundo Palaičio padėjėja, 2006-2008 m. Vidaus reikalų ministro patarėja valstybinės regioninės politikos, viešojo administravimo politikos klausimais. 2008-2009 m. dirbo Seime, A. Zuoko komandoje. Nuo 2010 m. Vilniaus mero patarėja. Nuo 2011 LR Seimo pirmininko pavaduotojo patarėja.

2000 m. Lietuvos liberalų sąjungos, 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Klaipėdos miesto skyriaus narė.

2003–2007 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narė.
2013-2020 m. Klaipėdos m. savivaldybės informavimo ir e. paslaugų skyriaus vedėja.
2022 m. sausio mėn. Kretingos rajono savivaldybės tarybos sekretorė.

## Šaltiniai
Grambuoliai

}

**Grambuoliai** (*Melolonthidae*) – vabalų (*Coleoptera*) šeima. Jai priklauso stambūs, rudi, ritinio formos vabalai. Kartais liaudiškai vadinami „karkvabaliais“.

Apgraužia įvairių lapuočių medžių ir krūmų lapus. Pavojingi miško ir žemės ūkio augalų kenkėjai.

Lervos stambios, "C" raidės formos. Galva stambi, ruda. Kojos ilgos, rudos. Kūnas baltai gelsvas. Vystosi 3-4 metus lengvoje smėlio ir priesmėlio dirvoje.

Lietuvoje rastos 7 rūšys:

Anksčiau Grambuolių šeima buvo priskiriama plokštėtaūsių šeimai.
Melolontha

}

***Melolontha*** – grambuolių (*Melolonthidae*) vabalų gentis. 
Lietuvoje žinomos dvi rūšys:
*Paprastasis grambuolys (*Melolontha melolontha*)
*Miškinis grambuolys (*Melolontha hippocastani*)
## Taip pat skaitykite
*Lietuvoje gyvenantys grambuoliai
Kapų plėšikė Lara Kroft

**Kapų plėšikė Lara Kroft** () – 2001 m. JAV fantastinis nuotykių ir veiksmo filmas, kurio režisierius Simon West. Filmas sukurtas remiantis kompiuterinių žaidimų serija „Tomb Raider“. 2003 m. sukurtas filmo tęsinys „Kapų plėšikė Lara Kroft: gyvybės lopšys“.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Angelina Jolie – *Lara Croft*
* Jon Voight – *Lordas Richard Croft*
* Iain Glen – *Manfred Powell*
* Noah Taylor – *Bryce*
* Daniel Craig – *Alex West*
* Chris Barrie – *Hillary*
* Julian Rhind-Tutt – Ponas *Pimms*
* Leslie Phillips – *Wilson*
* Rachel Appleton – Jauna Lara
Jurbarko Antano Giedraičio-Giedriaus gimnazija

**Jurbarko Antano Giedraičio-Giedriaus gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Jurbarke, Vydūno g. 15, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290917890.

## Istorija
1918 m. įsteigta Jurbarko progimnazija, 1926 m. ji perorganizuota į Saulės draugijos Jurbarko „Saulės“ gimnaziją. 1927 m. išleista pirmoji 19 abiturientų laida. 1931 m. suteiktas valstybinės „Saulės“ gimnazijos vardas ir teisės. 1949 m. performuota į vidurinę mokyklą. 1960 m. mokykla persikėlė į naują tipinį pastatą, kuriame veikia ir dabar. 1992 m. Jurbarko vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos įkūrėjo Antano Giedraičio-Giedriaus vardas.

1995 m. įsteigta JAV verslininko Simo Velonskio 4000 litų piniginė premija dviem geriausiems gimnazistams, kurie tęs mokslą aukštojoje mokykloje. 1996–1997 m. pradėjo veikti dvi kompiuterių klasės, į naujas patalpas persikėlė biblioteka, atidaryta jauki skaitykla.

1998 m. gegužės 28 d. Antano Giedraičio-Giedriaus vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos statusas.

Gimnazistai mokosi humanitarinio (sustiprintas gimtosios ir užsienio kalbų mokymas) bei realinio (sustiprintas matematikos, informatikos mokymas) profilio gimnazijos klasėse.

## Direktoriai

* 1918–1919 m. Antanas Čerkeliūnas;
* 1919–1920 m. Salomėja Stakauskaitė;
* 1920–1921 m. Antanas Giedraitis-Giedrius;
* 1921–1922 m. kun. Leonardas Gižinskas;
* 1922–1924 m. Antanas Giedraitis;
* 1924–1925 m. Saliamonas Antanaitis;
* 1925–1926 m. kun. Julijonas Korsakas;
* 1926–1929 m. Justinas Naujokas;
* 1929–1931 m. Pranas Samulionis;
* 1931–1934 m. Mečislovas Kviklys;
* 1934–1940 m. Bronius Liesis;
* 1940–1941 m. Matas Krikščiūnas;
* 1941–1944 m. Jonas Greičius;
* 1944–1945 m. Vincas Mockus;
* 1945–1946 m. Vaclovas Tuminas;
* 1946–1948 m. Edmundas Dirgintas;
* 1948–1951 m. Titas Dėjus, lietuvių kalbos vadovėlių autorius;
* 1951–1959 m. Alfonsas Skandūnas, nusipelnęs mokytojas;
* 1959–1969 m. Genovaitė Norkaitytė, nusipelniusi mokytoja;
* 1969–1992 m. Antanas Rapolskis;
* 1992–2020 m. Alvydas Januškevičius;
* nuo 2020 m. Vida Greičiūtė

## Žymūs mokytojai
* Petras Babickas;
* Antanas Šarkauskas.

## Žymūs mokiniai
* Vladas Baltrušaitis – lietuvių dainininkas, pedagogas;
* Antanas Šabaniauskas – Lietuvos estrados dainininkas.
* Andrius Pojavis – lietuvių dainininkas.
* Alvydas Nikžentaitis – lietuvių istorikas.

## Literatūra
* Jurbarko Antano Giedraičio-Giedriaus gimnazija: praeitis ir dabartis (sud. Irina Palubeckienė, Danguolė Pavlavičienė). – Kaunas: UAB Artrema, 2004. – 52 p.: iliustr. – ISBN 9955-9456-3-X.

## Nuorodos
* Svetainė;
Bambergo baudžiamasis teisynas

**Bambergo baudžiamasis teisynas** ( - „Bambergo baudžiamoji teisenos tvarka“,  - „Bambergo kriminalinė konstitucija“, sutr. *Bambergensis*) – 1507 m. Limburgo vyskupo Georg III pavedimu Johann Freiherr zu Schwarzenberg sudaryta baudžiamosios teisenos tvarka, baudžiamasis kodeksas Bamberge.

1507 m. išleido Hans Pfeil. 

## Turinys
Baudžiamasis teisynas įtvirtino tiek materialinės, tiek ir procesinės teisės normas, galiojusias Bambergo srityje. Reglamentuota vad. *[[kalavijo teisė]]*, ordalijos, jų taikymas siekiant išgauti prisipažinimą.

## Reikšmė

Bambergo baudžiamąjį teisyną paveikė humanistinės krypties italų teisės mokyklos, romėnų teisė. 

Sąvadas pasitarnavo, kai vėliau buvo rengiamas 1530 m. Karolio V baudžiamasis teisynas (*[[Constitutio Criminalis Carolina]]).

== Nuorodos  ==
* [http://www.uni-mannheim.de/mateo/desbillons/bambi.html Bambergo baudžiamasis teisyno tekstas] 
* *Bambergische Peinliche Halsgerichtsordnung'' (Vokiškieji Vikišaltiniai)
Biva (ežeras)

**Bivos ežeras** (), anksčiau žinomas kaip **Omio ežeras**, yra didžiausias gėlavandenis ežeras Japonijoje, įsikūręs Šigos prefektūroje. Ežeras buvo plačiai aprašomas Japonijos literatūroje.

## Bivos ežero reikšmė

Ežero plotas – apie 670 km², tiek pat kiek ir Avadžio salos. Ežerą maitina daugiau nei 400 mažų upelių. Ežero vanduo naudojamas gerti – tai didžiulis vandens rezervuaras, aprūpinantis geriamuoju vandeniu apie 15 mln. žmonių. Bivos ežeras taip pat yra namai gėlavandenėms žuvims, tokioms kaip upėtakiai.

Pavasarį ir rudenį dėl gausių kritulių ežero paviršius pakyla 3 metrus. Pagrindinė ežero ištaka – Setos upė, Osakos įlankoje įtekanti į Ramųjį vandenyną.

Bivos ežero kanalas, iškastas XIX amžiaus dešimtajame dešimtmetyje ir vėliau Taišio laikotarpiu išplėstas, tapo svarbiu susisiekimo keliu su Kiotu.

## Ežero geologinė istorija

Bivos ežeras laikomas trečiu pagal senumą tarp visų ežerų pasaulyje (po Baikalo ir Tanganikos). Manoma, kad ežeras susidarė prieš 4 mln. metų. Dėl tokio ilgo ežero gyvavimo, čia labai įvairi ekosistema: mokslininkai teigia, kad ežere veisiasi 1100 rūšių gyvių, o 58 rūšys nesutinkamos jokioje kitoje pasaulio vietoje, tik šiame ežere. Ežeras labai svarbus ir vandens paukščiams – kasmet jų apie 5000 aplanko ežerą.

## Aplinkos įstatymai ežerui išsaugoti

Dėl savo unikalumo ir bioįvairovės, ežerą stengiamasi kaip galima geriau išsaugoti. Pavyzdžiui, 1981 m. priimtas įstatymas, kuriuo bandoma apsaugoti ežerą nuo eutrofikacijos.

## Nuorodos

* Aplinkos ir Bivos ežero departamentas, Šigos prefektūra 
* Bivos ežero tyrimų institutas 
* Ramsaro duomenų bazė 
* Lake Biwa (WWF)
* Live Tiesioginė transliacija
Kapų plėšikė Lara Kroft: gyvybės lopšys

**Kapų plėšikė Lara Kroft: gyvybės lopšys** () – 2003 m. JAV fantastinis nuotykių ir veiksmo filmas, kurio režisierius Jan De Bont. Pagrindinį vaidmenį atliko Angelina Jolie. Tai 2001 m. filmo „Kapų plėšikė Lara Kroft“ tęsinys.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Angelina Jolie – *Lara Croft*
* Gerard Butler – *Terry Sheridan*
* Ciarán Hinds – *Jonathan Reiss*
* Chris Barrie – *Hillary*
* Noah Taylor – *Bryce*
* Djimon Hounsou – *Kosa*
* Til Schweiger – *Sean*
* Simon Yam – *Chen Lo*
* Terence Yin – *Xien*
* Daniel Caltagirone – Nicholas Petraki
* Fabiano Martell – *Jimmy Petraki*
* Jonathan Coyne – *Gus Petraki*
* Robert Cavanah – MI6 agentas *Stevens*
* Ronan Vibert – MI6 agentas *Calloway*
* Lenny Juma – Kaimo vadas
Maksimiliano baudžiamasis teisynas

**Maksimiliano baudžiamasis teisynas** (,  – Tirolio Malefio teisena,  – Tirolio baudžiamoji teiseina) – pirmoji baudžiamosios teisės kodifikacija vokiškai kalbančiose valstybėse. 1499 m. priėmė Tirolio žemės kunigaikštis erchercogas Maksimilianas (*Maximilian I*).

## Turinys

Maksimiliano baudžiamasis kodeksas reguliavo baudžiamąją teiseną, tačiau apėmė ir materialinės (baudžiamosios) teisės normas (nustatytos bausmės už nusikaltimus ir baudžiamuosius nusižengimus).

Baudžiamojoje teisenoje pagrindinis vaidmuo – teisėjo bei prisiekusiųjų. Gynėjo institutas nenumatytas. Perskaičius kaltinamąjį raštą, buvo išklausomas kaltinamasis ir liudytojai. Pagal to meto teisinę sampratą niekas negalėjo būti nubaustas neprisipažinęs. Prisipažinimui išgauti leista kankinti (*[[ordalijos]]*) apklausos (*[[peinliche Befragung]]*) metu.

Atskiri (*[[kalavijo teisė]]s*) teismai dėl kankinimų bei mirties bausmės turėjo gauti vyskupinių miesto bei dvaro teismų leidimą.

Maksimiliano baudžiamasis teisynas vėliau tapo ir Karolio V teisyno (*[[Constitutio Criminalis Carolina]]*) dalimi. Neteko galios 1770 m. įsigaliojus *[[Constitutio Criminalis Theresiana]]*.
Eike von Repgow

**Aikė fon Repgovas** (neteis. rusif. *Rephofas*; , *Eike von Repkow*, *Eike von Repchow*; g. apie 1180 m. – mirė apie 1235 m. Repgow, nuo 1287 m. vad. Reppichau, Kėtenas, Anhaltas) – vokiečių teisininkas (šefenas), Saksų veidrodžio sudarytojas, saksų valdininkas (ministerialis).

Manoma, kad mokėsi Magdeburgo katedros mokykloje (tuo metu valdant vyskupui Wichmann von Seeburg). Mokėjo lotynų kalbą, išmanė kanonų teisę.

Aikė fon Repgovas buvo prisiekusysis teisėjas, šefenų teismo narys (šefenas, *[[Schöffen]]*). Turėjo teisę dalyvauti Grafo teismo (vad. *[[Thing]]*) posėdžiuose ir sėdėti ant šefenų suolelio. Aikė Repgovas taip pat buvo valdininkas (ministerialis), tarnavo kunigaikščiui Heinrich I (Anhaltas). Tarp 1220–1232 m. grafo Hoyer von Falkenstein (Harz) pavedimu Saksonijoje surinko paprotinės, lenų bei dvarų teisės normas, suvedė į rinkinį *[[Sachsenspiegel]]*, vėliau išplitusį Vokietijos imperijoje ir Europoje.

Eike von Repgow taip pat yra Saksų pasaulio kronikos (*Sächsische Weltchronik*) autorius. Kronika yra įvairių šaltinių kompiliacija.

## Atminimas

Žymiojo saksų šefeno atminimas įamžintas paminkluose, stovinčiuose Vokietijos miestuose kaip Magdeburgas, Dessau, Reppichau, Halberstadt, taip pat Falkensteino pilyje (Harcas).

## Išnašos

## Nuorodos
* Biografinis-bibliografinis žinynas biografija
Ašokos ediktai

**Ašokos ediktai** – III a. pr. m. e. išleisti karaliaus Ašokos (sanskrito k.; Pali: *Asoka*) 33 teisiniai tekstai ant laisvai stovinčių stulpų, uolų ir urvų sienų (randama visoje imperijoje).

Ediktai sukurti įvairiomis kalbomis bei užrašyti įvairiais raštais visoje imperijoje. Jais buvo skelbiama „Dharmos viešpatavimas“ (valdymas) karaliaus valdomoje teritorijoje. Rytuose bei Šiaurės Indijos centriniame regione ediktai užrašyti *[[Magadi]]* kalba *[[Brahmi]]* raštu, imperijos vakarinėse dalyse – sanskritu, o šiaurės vakaruose – Charošthi, graikų, aramėjų kalba.

## Literatūra
* Ven. S. Dhammika: *The Edicts of King Asoka: An English Rendering*, The Wheel Publication No. 386/387, ISBN 955-24-0104-6

## Nuorodos
* Ediktų tekstai
Lipit-Ištaro teisynas

**Lipit-Ištaro teisynas**, **Lipit-Eštaro teisynas** (*Codex Lipit-Ištar*, Lipit-Ištar kodeksas, *Codex Lipit-Eštar*) – šumerų kalba parašytas teisės rinkinys, sudarytas *[[Isin]]* epochoje (Mesopotamija) apie 1930 m. pr. m. e. Sukurtas *Isin* dinastijos karaliaus Lipit-Ištaro pavedimu. Išliko tik fragmentiniai šaltiniai.

Tai vienas iš trijų išlikusių II tūkst. pr. m. e. pirmąja puse datuojamų teisynų.

## Struktūra

Teisyno struktūra remiasi ankstesniu *[[Codex Ur-Nammu|Urnamo teisynu]]*:

# Valdovo legitimacija
# – spraga –
# įstatymai (kazuistika): formuluojama "jei…, tuomet… "; išliko apie 40 paragrafų (moderni numeracija)
# įsigaliojimo nuostatos
# apsaugos prakeikimas sunaikinus raštą.

Priešingai nei *Codex Ur-Nammu* struktūra tobulesnė, įsigaliojimo skyrius seka po, o ne prieš įstatymų vardijimą, kas būdinga to laikmečio vėlesniems rinkiniams (Hamurapio teisynas*).

== Citatos ==
***Jei vyras paskolina jautį ir sužaloja jam akį, tuomet jis turi pusę vertės (sidabru) pasverti ir sumokėti.***
* *tukum – bi lu2-u3 gud in-ḫun igi – bi in-ḫul šu – ri – a šam2-ma – kam2 i3-la2-e*

== Šaltiniai ==


== Literatūra ==
* Martha T. Roth: *Law Collections from Mesopotamia and Asia Minor*. Writings from the Ancient World. vol 6. Society of Biblical Literature, 1995, ISBN 0-7885-0126-7
* Heiner Lutzmann: *Aus den Gesetzen des Königs Lipit Eschtar von Isin*. in: *Rechts – und Wirtschaftsurkunden. Historisch – chronologische Texte''. Texte aus der Umwelt des Alten Testaments. Band I, Gütersloher Verlagshaus Gerd Mohn, Gütersloh 1985
Švabų veidrodis

**Švabų veidrodis** () – apie 1275 m. sudarytas teisės rinkinys tuometei Vokietijai (išskyrus Saksoniją). Sudarė nežinomas Augsburgo vienuolis pranciškonas.

Švabų veidrodis – žemės teisės (*[[Landrecht]]*), lenų teisės, taip pat imperijos teisės (*[[Kaiserrecht]]*) normų rinkinys. *Schwabenspiegel* šaltiniai - Biblija, romėnų teisė kanonų teisė, Imperijos įstatymai. Švabų veidrodis sukurtas remiantis kitais "veidrodžiais – tokiais kaip Saksų veidrodis ir Vokietijos veidrodis.

## Turinys
Teisės rinkinyje yra ilgokas skyrius, skirtas apie žydams taikytiną teisę. Švabų veidrodis įtvirtina žydų priesaiką, mini karaliaus globą žydams, draudimą taikyti prievartą žydų atžvilgiu (*Hehlerprivileg*). Rinkinyje minimas iš kanonų teisės perimtas „mišrių santuokų“ draudimo principas (vesti kitos tautybės, religijos, tikėjimo asmenį). Švabų veidrodyje taip pat yra palankios nuostatos misionierystei (*Bekehrung*), specialios normos dėl aprangos. 

## Galiojimas
Švabų veidrodis galiojo dabartinės Šveicarijos, Čekijos, pietų Vokietijos teritorijose. Dalimi teisės rinkinio nuostatų civilinėje ir baudžiamojoje teisėje naudotasi iki XIX a.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rankraščio fotografija (fragmentas)
Civilinis kodeksas

**Civilinis kodeksas** ( 'sąvadas'), civilinis teisynas – civilinės teisės sąvadas, civilines teisines normas kodifikuojantis (sisteminantis) teisės aktas (įstatymas).

Civiliniu teisynu kodifikuojama galiojanti privatinė (civilinė, komercinė) teisė, normos išdėstomos vieninga forma bei viename akte. Teisės aktui būdinga tam tikra tvarka. Remiamasi modernia atitinkamo laikmečio teisės technika bei civiline teisėtyra, ligtoline praktika.

Pagal civilistikos teorija gali būti išskiriama:
* Dualistinės teisės tradicijos kodeksas – jame kodifikuota privatinė teisė (komercinė ir civilinė teisė)
* Monistinės teisės tradicijos kodeksas – susisteminta tik civilinė teisė; komercinė teisė kodifikuojame atskiru sąvadu (*[[Komercinis kodeksas]]*).

## Istorija

Vienas seniausių civilinės kodifikacijos Europoje pavyzdžių – *[[Corpus iuris civilis]]*. Kiti istoriniai sąvadai:

* Hamurapio teisynas (apie 1780 m. pr. m. e.), Mesopotamija
* Saksonijos civilinis kodeksas
* 1756 m. *[[Codex Maximilianeus bavaricus civilis]]*, Bavarija
* 1792 m. *[[Allgemeines Landrecht]]*, Prūsija

Galiojantys civiliniai teisynai, įtakoję Europos valstybių privatinę teisę (Kontinentinė teisė):
* 1804 m. *[[Napoleono kodeksas|Code civil des Français]]* (*Code Napoléon*, *Code civil*), Prancūzija
* 1812 m. *[[Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch]]*, Austrija
* 1900 m. *[[Bürgerliches Gesetzbuch]]*, Vokietija

## Lietuvoje

Lietuvoje galiojo įvairūs privatinės teisės (civiliniai) teisynai:
* Lietuvos statutai (privatinės ir viešosios teisės kodifikacija)
* 1964 m. LTSR civilinis kodeksas (su vėlesniais pakeitimais ir papildymais).

Šiuo metu Lietuvoje veikia 2000 m. Lietuvos Respublikos civilinis kodeksas, priimtas Lietuvos Respublikos Seimo 2000 m. liepos 18 d. Įsigaliojo nuo 2001 m. liepos 1 d.
Estijos baudžiamasis kodeksas

**Estijos Respublikos baudžiamasis kodeksas** () – Estijos nacionalinės teisės aktas (įstatymas), baudžiamasis sąvadas.

Įsigaliojo 2003 m. rugsėjo 1 d.

## Ypatumai
Kodekso koncepcijai bei turiniui įtakos turėjo Vokietijos baudžiamasis kodeksas. Įtvirtinta taip vad. finalinė deliktinė struktūra: nusikaltimo sudėtis - ne pagrindas, bet tik pirmasis pažeidimo sudėties struktūros (objektyvioji sudėtis + subjektyvioji sudėtis) lygis (trečiasis lygmuo - kaltė). Estijos baudžiamasis kodeksas (kaip ir naujasis 2000 m. Lietuvos baudžiamasis kodeksas) įtvirtino juridinio asmens atsakomybę.

Nusikaltimų rūšys:
* nusikaltimas
* baudžiamasis nusižengimas.
Šiaurės pašvaistė (knyga)

**„Šiaurės pašvaistė“** (, Šiaurės Amerikoje taip pat žinoma **Auksinio kompaso** pavadinimu - ) – pirmoji britų rašytojo Filipo Pulmano trilogijos „Jo tamsiosios jėgos“ () knyga, pirmą kartą originalo kalba išleista 1995 m.

## Siužetas

Knygoje pasakojama Oksforde augančios vienuolikametės našlaitės Lairos istorija. Pasaulis, kuriame gyvena Laira, labai panašus į mūsų – ir vis dėlto tai kitas pasaulis, kuriame žmogaus siela turi pavidalą ir gyvena greta, kuriame nėra automobilių ir kompiuterių, kuriame apstu fantastinių būtybių ir stebuklų. Mergaitės gyvenimas nelauktai pasikeičia, kai ji netyčia tampa pasikėsinimo į savo dėdę, galingąjį lordą Asrielį liudininke. Tuo pat metu mieste paslaptingai pradeda dingti vaikai, ir Laira, norėdama atskleisti šią kraupią paslaptį, leidžiasi į pilną nuotykių ir pavojų kelionę. Visi ženklai rodo į šiaurę, kur ledynuose karaliauja šarvuotieji lokiai, padangę valdo skraidančios raganos, o grupelė mokslininkų slapčiomis vykdo kraupius eksperimentus.

## Ekranizacija
2007 m. pagal knygą pastatytas filmas „Auksinis kompasas“.
Kauno technologijos universiteto gimnazija

**Kauno technologijos universiteto gimnazija** – valstybinė mokykla Kaune. Užsiima pagrindiniu, viduriniu ir papildomu ugdymu. Pasižymi neblogais akademiniais pasiekimais, gimnazistai reguliariai pelno medalių tarptautinėse olimpiadose.

## Istorija

1989 m. įsteigta Kauno politechnikos instituto eksperimentinė vidurinė mokykla. 1992 m. tapo gimnazija.

1989–1997 m. veikė KTU Statybos ir architektūros fakulteto patalpose (III a.). 1997 m. perkelta į suremontuotą buvusį KTU studentų bendrabutį.

## Direktoriai
* 1989−2014 m. Bronislovas Burgis
* Nuo 2015 m. Tomas Kivaras

## Žinomi mokiniai

* Audrius Alkauskas – fizikas, profesorius, mokslo populiarintojas
* Giedrius Alkauskas – matematikas, muzikologas, kompozitorius, fizinių mokslų daktaras
* Doc. dr. Kęstutis Lukšys – matematikas, KTU matematikos ir gamtos mokslų fakulteto dekanas
* Nerijus Mačiulis (g. 1979 m.) – ekonomistas
* Tomas Vytautas Raskevičius, politikas
* Liutauras Ulevičius – ryšių su visuomene specialistas, teisininkas, tinklaraštininkas
* Salomėja Zaksaitė – šachmatininkė (WIM), teisininkė
* Giedrimas Jeglinskas – politikas
* Rytis Jasiūnas – buriuotojas, olimpietis
* Justinas Liaudinskas – Lietuvos krepšinio lygos vykdomasis direktorius

## Pasiekimai

### Tarptautinėse olimpiadose
Tarptautinėse mokinių olimpiadose gimnazijos atstovai yra iškovoję 154 medalius ir 25 pagyrimo raštus, iš jų:
* Gamtos mokslų − 47 medaliai (5 aukso, 25 sidabro, 17 bronzos)
* Chemijos − 27 medaliai (5 aukso, 11 sidabro, 11 bronzos) ir 2 pagyrimo raštai
* Debatų − 7 medaliai (3 aukso, 1 sidabro, 3 bronzos)
* Informatikos − 26 medaliai (12 sidabro, 14 bronzos) 1 pagyrimo raštas
* Matematikos − 16 medalių (1 aukso, 2 sidabro, 13 bronzos) ir 14 pagyrimo raštų
* Fizika ir astronomija − 11 medalių (1 aukso, 2 sidabro, 8 bronzos) ir 7 pagyrimo raštai
* Biologijos − 10 medalių (1 sidabro, 9 bronzos)
* Geografija – 6 medaliai (1 aukso, 4 sidabro, 1 bronzos)
* Istorija ir filosofija – 2 medaliai (1 aukso, 1 bronzos) 1 pagyrimo raštas
* Ekonomika − 2 medaliai (1 sidabro, 1 bronzos)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Svetainė
Kauno Santaros gimnazija

**Kauno „Santaros“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Baltų pr. 51, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190139844. Steigėjas Kauno miesto savivaldybės taryba.

Kauno „Santaros“ gimnazija Vilniaus universiteto partnerė ir UNESCO asocijuotų mokyklų tinklo narė, vykdanti gabių mokinių ugdymo projektą.

## Istorija
1989 m. duris atvėrė 51-oji vidurinė mokykla. 1997 m. 51-oji vidurinė mokykla pavadinta „Santaros“ vardu. 2001 m. „Santaros“ vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos statusas. Nuo 2015 metų gimnazija tapo išgryninta – pradėta įgyvendinti tik pagrindinio ugdymo antrosios dalies ir vidurinio ugdymo programas.

## Direktoriai
* 1989–1994 m. Alfredas Brezgys
* 1994–2014 m. Violeta Gedgaudaitė
* nuo 2015 m. Asta Karlienė

## Žymūs mokytojai
* Sada Eidikytė Bukšnienė, kūno kultūros mokytoja, greitojo ėjimo rekordininkė.
* Juozas Kvietinskas, dailės mokytojas, tapytojas.
* Daiva Škelevaitė - teatro mokytoja, Nacionalinio Kauno dramos teatro aktorė. 

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kauno Juozo Naujalio muzikos gimnazija

**Kauno Juozo Naujalio muzikos gimnazija** – valstybinė meninio profilio, muzikinio ugdymo mokykla Kaune, Kęstučio g. 85, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190994640.

## Istorija
Tarpukaryje gimnazijos pastate veikė Kauno žydų realinė gimnazija. Muzikos gimnazija išaugo iš dešimtmetės muzikos mokyklos, įkurtos 1945 m. 1965 m. ji sujungta su Vidurine dailės mokykla ir pavadinta Vidurine meno mokykla. 1969 m. švenčiant Juozo Naujalio 100-ąsias gimimo metines, mokyklai suteiktas šio Lietuvos muzikos patriarcho vardas. 1969–1991 m. mokykloje veikė choreografijos skyrius. 1990 m. įkurtos dvi savarankiškos Kauno Muzikos ir Dailės vidurinės mokyklos. 1994 m. Juozo Naujalio muzikos vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos statusas.

## Direktoriai
* 1945 m. Aleksas Motiekaitis;
* 1947 m. Jurgis Karnavičius;
* 1948 m. Antanas Karosas;
* 1950 m. Aleksandras Bogdanas;
* 1952 m. Mykolas Zasčiurinskas;
* 1955 m. Birutė Minkevičienė;
* 1960 m. Aleksandras Bogdanas;
* 1965 m. Algirdas Dūda;
* 1979 m. Raimondas Šurka;
* 1984 m. Aveniras Ūsas.
* 2013 m. Raimundas Simanavičius

## Mokiniai
Gimnaziją yra baigę daugiau kaip 800 gimnazistų. Tarp jų:

## Išnašos

## Nuorodos
* Gimnazijos svetainė
Google Maps

**Google Maps** (anksčiau buvo žinomas kaip *Google Local*) – „Google“ plėtojama internetinė žemėlapio svetainė bei „Android“, „iOS“ programėlės, kurių pagalba galima rasti maršrutą bei stebėti eismo informaciją, o „Google Street View“ dėka galima žiūrėti įvairių šalių miestų gatves. „Google“ taip pat talpina palydovines fotografijas, kurių senumas skiriasi nuo mėnesio iki keleto metų.

„Google Maps“ žemėlapių atvaizdavimui naudoja variantą, kuris yra artimas Merkatoriaus projekcijai.

Žemėlapį galima integruoti ir į trečiųjų šalių svetaines per „Google Maps“ API. Taip pat yra galimybė kiekvienam redaguoti žemėlapius per paslaugą „Google Map Maker“ – prisijungus prie „Google“.

## Palydovinės fotografijos

Dauguma pasaulio miestų ir gyvenviečių turi aukštos rezoliucijos palydovines fotografijas. Nemažai vyriausybių pareiškė, kad palydovinės fotografijos gali būti panaudotos teroristiniams tikslams, todėl Google išėmė teritorijos kuriuose vaizduojami svarbūs objektai (daugiausia JAV)

Ne visos teritorijos yra padengtos vienodos rezoliucijos fotografijomis. Kai kurios teritorijos gali slėptis po debesimis. Nors Google vartoja žodį „palydovinė fotografija“, bet dauguma aukščiausios kokybės nuotraukų yra darytos iš žemiau skraidančių lėktuvų.

## Maršruto radimas

Per Google Maps galima rasti maršrutą iš taško A į tašką B, paspaudus nuorodą „Gauti nuorodas“. Galima pasirinkti iki keturių keliavimo būdų – viešuoju transportu, pėsčiomis, dviračiu arba nuosavu transportu. Nors ir galima gauti maršrutą, kuris kerta valstybės sieną, bet dar yra valstybių, kurios apsiriboja tik savo arba artimiausių kaimyninių valstybių teritorija.

## Google Street View

: *Pagrindinis straipsnis – [[Google Street View]]*

2007 m. startavo Street View, visiškai nauja funkcija, kuria buvo galima stebėti gatves 360° panoraminius vaizdus. Iš pradžių projektas apėmė tik didžiausius JAV miestus, bet dabar galima žiūrėti tūkstančius vietovių visame pasaulyje.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Kauno Varpo gimnazija

**Kauno Varpo gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Gričiupyje (Kaunas), Varpo g. 49, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas.

## Istorija

1981 m. įkurta Kauno 43–oji vidurinė mokykla. 1987 m. įkurtas Tautinis klubas, Jaunojo pedagogo klubas „Šviesą neškime visiems“. 1988 m. įsteigta mokinių taryba, mokykloje mokėsi nuo žemės drebėjimo Armėnijoje nukentėję vaikai. 1989–1990 m. mokykloje prasidėjo eksperimentai, įvesta 5 dienų darbo savaitė, 40 minučių pamokos trukmė, profilinis mokymas, atidaryta I kompiuterių klasė. 1991 m. mokykla pavadinta „Varpo“ vardu. 1992 m. Lietuvos kultūros ir švietimo ministerijos kolegija patvirtino realinės gimnazijos statusą, įkurta mokinių mokslinė draugija. 1993 m. išleista 1-oji gimnazistų laida, gimnazijos vadovai įvertinti aukščiausia vadybine kategorija, įsteigta gimnazijos paveikslų galerija, kurioje nuolat rengiamos profesionalių dailininkų ir tautodailininkų darbų parodos. 1994 m. Šv. Antano bažnyčioje pašventinta gimnazijos vėliava, kurią sukūrė ir pagamino darbų mokytoja D. Bazarienė, įkurtas gimnazijos muziejus - skaitykla. 1996 m. pradėta rinkti gimnazijos varpų kolekcija. 1997 m. atidaryta 2-oji kompiuterių klasė, mokinių taryba pavadinta gimnazijos mokinių savivaldos seimu, sukurta gimnazistų uniforma. 1998 m. suprojektuotas gimnazijos ženkliukas ir emblema, įvestas modulinis mokymas.

2001 m. įkurtas gimnazijos informacinis centras. 2003 m. pradėtas vykdyti Lietuvos Švietimo ir mokslo ministerijos integruoto užsienio kalbų ir dalykų mokymo projektas, direktorei M. Gedminienei Vasario 16-osios d. proga įteiktas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino medalis už nuopelnus Lietuvos Respublikai. 2005 m. kovo 3 d. Kauno miesto savivaldybės taryba sprendimu Nr. T-125 patvirtino gimnazijos reorganizavimą į keturmetę gimnaziją nuo 2008 m. 2022 m. prijungta buvusi Kauno Antano Smetonos gimnazija.

## Direktoriai
* 1981 m. A. Klimavičius;
* 1986 m. Marija Alfreda Gedminienė;
* nuo 2015 m. rugpjūčio Ilmantė Bagdonė

## Mokiniai
* Julius Garnelis (g. 1991 m.) –  šachmatininkas
* Armandas Kelmelis (g. 1998 m.) - irkluotojas

## Nuorodos
* Svetainė
Daura

**Daura** () – miestas šiaurinėje Nigerijoje, Kacinos valstijos šiaurės rytuose, prie pat Nigerio sienos. Kartu tai – istorinis hausų miestas valstybė, šventasis miestas.

25 151 gyventojų (1972).

## Istorija

Daura – viena iš hausų miestų valstybių, klestėjusi Sahelio civilizacijoje. Ji priklausė septynių svarbiausių miestų grupei – *Hausa Bakvai*. Jos valdovai, kaip ir kituose hausų miestuose, titulavosi *sarkin*. XV a. čia paplito islamas.

Daura hausų pasaulyje buvo plačiai žinoma kaip religinis centras, mat čia, pasak legendos, po kelionės per Sacharą apsistojo hausų protėvis Bajadžida. Legenda teigia, kad šiame mieste jis nužudė gyvatę Sarki, kuri nuodijo šulinio vandenį, ir už tai vedė vietos karalienę Dauramą. Su ja susilaukė sūnaus Bavo, kurio šeši sūnūs tapo šešių hausų valstybių dinastijų pradininkais (įskaitant Bajadžidos pirmagimį Biramą, gimusį nuo kitos moters, susidaro septyni pradininkai, užvaldę septynis miestus – *Hausa bakvai*). Šulinys, prie kurio Bajadžida nužudė gyvatę dabar yra muziejuje ir yra gausiai turistų lankoma vieta.

XIX a. pradžioje Usman dan Fodio vadovaujama armija sukūrė Sokoto kalifatą, kuriam priklausė ir Daura. Čia suformuotas Dauros emyratas, valdomas fulbių dinastijos, pavaldus Sokotui. Valdančios hausų dinastijos, besipriešindamos fulbiams, atskilo nuo Dauros, suformuodami nepriklausomus trumpaamžius emyratus Zango, Baurėje bei Magarijoje.

1903 m. Daura, kaip ir kiti emyratai, atiteko britams ir įjungta į Nigerijos sudėtį. 1906 m. prie jos buvo prijungti atskilę emyratai.

Daura Nigerijoje išlaikė vietinę dinastiją. Dabartinis jos sarkinas yra Muhammadu Bashar dan `Umaru, valdantis nuo 1966 m.
Pionas

**Pionas** (**pi mezono** trumpinys) – bendras trijų subatominių dalelių pavadinimas: π0, π+ ir π−. Pionai yra lengviausi mezonai ir vaidina svarbų vaidmenį apibūdinant žemos energijos stipriosios sąveikos savybes.

Pionai sudaryti iš pirmos kartos kvarkų.

Pionų skilimo schema:
: \pi^+\to \mu^+ +\nu_{\mu},
: \pi^0\to 2\gamma.

Pionų gyvavimo trukmė, s yra \pi^{\pm}=2.6\cdot 10^{-8}s ;\;\pi^0=0.9\cdot 10^{-16}s.

Pionai neturi sukinio (jų sukinys **0**), bet turi *izotopinį sukinį* **1**.

## Hipotezė ir atradimas

1935 m. japonų fizikas H. Jukava iškėlė hipotezę, kad nukleonai branduolyje sąveikauja keisdamiesi ypatingomis dalelėmis, kurių masė 200–300 kartų didesnė už elektronų masę.

## Šaltiniai
Hadedžija

**Hadedžija** () – miestas šiaurinėje Nigerijoje, Džigavos valstijoje, prie Hadedžia upės. Kartu tai – istorinis hausų miestas valstybė, seniau vadintas **Biramu**.

47 400 gyventojų (1991).

## Istorija

Biramas (Hadedžia) – viena iš hausų miestų valstybių, klestėjusi Sahelio civilizacijoje. Jis priklausė septynių svarbiausių miestų grupei – *Hausa Bakvai*. Jos valdovai, kaip ir kituose Hausų miestuose, titulavosi *sarkin*. XV a. čia paplito islamas.

Nors anot legendos, kitų *Hausa bakvai* dinastijų įkūrėjai buvo kilę iš hausų protėvio Bajadžida santuokos su karaliene Daurama, tik Biramo dinastijos pradininkas buvo kildinamas iš pirmagimio jo sūnaus, gimusio iš Bornu karalienės.

XIX a. pradžioje Usman dan Fodio vadovaujama armija sukūrė Sokoto kalifatą, kuriam atiteko ir Biramas. 1808 m. jis buvo pervardintas į Hadedžia ir čia suformuotas Hadedžia emyratas, valdomas fulbių dinastijos, pavaldus Sokotui.

1903 m. Hadedžia, kaip ir kiti emyratai, atiteko britams ir įjungtas į Nigerijos sudėtį.

Hadedžia Nigerijoje išlaikė vietinę dinastiją. Dabartinis jos sarkinas yra Adamu Abubakar Maje, valdantis nuo 2002 m.
Taja

**Taja** (tikras vardas **Erika Klimenko**, g. 1982 m. balandžio 17 d. Vilniuje) – Lietuvos dainininkė.

## Muzikinė biografija
2003 m. balandžio mėnesį įrašė debiutinę dainą „Angelas baltas“, o gegužės mėnesį pasirašė sutartį su „Koja Records Group“. Birželį Taja pasirodė realybės šou „Holivudas“ bei pristatė antrą dainą „Rytas“. 2003 m. rugpjūtį nufilmuotas pirmasis Tajos vaizdo klipas „Jūra“. Taja kartu su grupe „Merlin“ dalyvavo 2004 m. Eurovizijos atrankoje su daina „How About You“. 2004 m. sausį buvo išleistas pirmasis Tajos albumas, pavadintas pagal pirmąją dainą „Angelas baltas“. 2004 m. balandį Aukštaitijos muzikiuose apdovanojimuose atlikėja pripažinta geidžiamiasia Aukštaitijos regiono atlikėja. 2005 m. sausio mėnesį pirmasis Tajos albumas „Angelas baltas“ tapo auksiniu, kai perkopė 10 tūkstančių parduotų egzempliorių ribą. Tą patį mėnesį surengtuose Radiocentro muzikiniuose apdovanojimuose Taja buvo išrinkta Metų atlikėja. Kovo mėnesį tą patį apdovanojimą Taja iškovojo ir Aukštaitijos muzikiniuose apdovanojimuose. 2005 m. gruodį buvo išleistas antrasis albumas „Tu mano širdyje…“.

## Šeima
Taja augina du sūnus: vyresnysis Nedas gimęs 2000 m., jaunesnysis Domas gimė 2007 m. birželio 12 d.

## Diskografija
* *Angelas baltas* (2004 m.)
* *Tu mano širdyje…* (2005 m.)
* *Lopšinės* (2008 m.)

## Nuorodos

*
Lietuvos baudžiamasis statutas

**[[1919]] m. Lietuvos Respublikos baudžiamasis statutas** (**LR BS**) – istorinis Lietuvos baudžiamosios teisės šaltinis, XX a. pirmoje pusėje galiojęs baudžiamasis kodeksas.

## Istorija
Po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo 1918 m., Lietuvos Valstybės Tarybos Prezidiumas 1919 m. sausio 16 d. priėmė Laikinąjį Lietuvos teismų ir jų darbo sutvarkymo įstatymą (Vyriausybės žinios, 1919, Nr. 2-3), kuriuo buvo recepuotas 1903 m. Rusijos baudžiamasis statutas. Jį įvedant galioti Lietuvoje, buvo panaikinti iš esmės visi straipsniai, kurie numatė mirties bausmę, išskyrus 108 straipsnį (valstybės išdavimas). Tačiau ir pagal jį mirties bausmė negalėjo būti taikyta, nes įvedamomis įstatymo nuostatomis buvo nustatyta, jog vietoje mirties bausmės yra skiriamas sunkiųjų darbų kalėjimas.

Iki 1940 m. birželio 15 d. sovietinės okupacijos buvo keistas ir papildytas 30 kartų – įtraukti daugiau nei keli šimtai naujų straipsnių ir punktų. 1919 m. Baudžiamasis statutas rėmėsiklasikinės mokyklos principais, vienas iš šiuolaikiškesnių XX a. pradžioje parengtų baudžiamųjų teisynų.

Lietuvos baudžiamasis statutas buvo taikomas iki 1940 m., kai Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą, Respublikos teritorijoje buvo įvestas RSFSR baudžiamasis kodeksas.

## Literatūra
* Baudžiamasis statutas su papildomais baudžiamaisiais įstatymais ir komentarais. Kaunas, 1934.
* Andriulis V. Nusikaltimų prevencijos patirtis Lietuvoje 1918–1940 m.: antologinė apžvalga. Vilnius: Justitia, 2000. 286 p.
* Alvydas Umbrasas. Lietuvos Respublikoje (1918–1940) veikusio Baudžiamojo statuto vertimų teisės terminijos skirtybės 78.
Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos baudžiamasis kodeksas

**1961 m. Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos baudžiamasis kodeksas** – sovietų okupacijos laikotarpiu priimtas baudžiamasis teisynas, Lietuvos teritorijoje taikytas baudžiamosios teisės sąvadas (baudžiamasis kodeksas). Parengtas kaip TSRS modelinis kodeksas, patvirtintas TSRS respublikose.

## Istorija
1940 m. birželį Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą, Respublikos teritorijoje gruodžio 1 d. buvo įvestas galioti RTFSR Baudžiamasis kodeksas. Okupacinėms struktūroms buvo reikalinga turėti „nacionalinius“ įstatymus, kurie būtų priderinti atitinkamos okupuotos valstybės teritorijoje, būtų laikomi kaip „savi“, nacionaliniai, o ne ir toliau galiotų centrinių TSRS institucijų priimti norminiai teisės aktai.

1961 m. birželio 26 d. buvo priimtas naujasis – LTSR Baudžiamasis kodeksas. Šis baudžiamasis teisynas XX a. Lietuvos teritorijoje galiojo ilgiausiai. Jame griežčiausia – mirties bausmė – buvo numatyta už 18 valstybinių, kitų nusikaltimų bei 16 karinių nusikaltimų.

1990 m. kovo 11 d. atkūrus Lietuvos nepriklausomybę, buvo paliktas galioti sovietinis Baudžiamasis kodeksas (recepuotas), tačiau buvo ne kartą tobulintas vėlesniais pakeitimais ir papildymais.

2000 m. rugsėjo 26 d. Seimo priimtu įstatymu įsigaliojo naujasis Baudžiamasis kodeksas. Senasis kodeksas neteko galios.

## Šaltiniai
* Dėl Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos baudžiamojo kodekso patvirtinimo
Pionas (reikšmės)

Žodis **pionas** gali reikšti:

* pionas – elementarioji dalelė fizikoje;
* pionas – papūginių šeimos paukščių genties atstovas.
* 2S7 Pion ( 'bijūnas') – TSRS, dabar Rusijos stambaus kalibro (203 mm) savaeigė.


Vaizdas:Quark structure pion.svg|Piono sandara
Vaizdas:Pionusmenstruus.JPG|Mėlyngalvis pionas ('Pionus menstruus'')
Image:2s7 pion.jpg|Savaeigė 2S7 Pion
Zamfara

**Zamfara** () – istorinė hausų valstybė, egzistavusi dabartinės Nigerijos Zamfaros valstijoje.

## Istorija
Zamfara - viena iš hausų valstybių, klestėjusi Sahelio civilizacijoje. Ji buvo įkurta apie XI a. tarp seniausių hausų valstybių - Gobiro ir Kacinos, o kartais jos įtaka išsiplėsdavo ir dab. pietų Nigeryje. Nepaisant jos ilgos istorijos, Zamfara priklausė septynių antrinių valstybių (*Banza bakvai*) grupei, tačiau jos valdovai senųjų miestų pavyzdžiu titulavosi *sarkin*.

Zamfara ne kartą keisdavo sostines. Seniausia jos sostinė buvo Duci, o vėliau perkelta į Birnin Zamfara. XVIII a. pirmojoje pusėje ši sostinė buvo sugriauta, o Zamfaros teritorijos prijungtos prie Gobiro. Šios valstybės (vėliau - Sokoto kalifato) valdžioje Zamfara išliko iki XIX a. antros pusės. Tačiau valdovų dinastija išliko, ir XIX a. įsitvirtino Ankoje, kuri tapo naująja sostine.

1903 m. Zamfaros teritorija buvo padalinta tarp britų (įjungta į Nigerijos sudėtį) ir prancūzų (įjungta į Nigerio sudėtį).

Zamfaros emyratas Nigerijoje išlaikė vietinę dinastiją. Dabartinis emyras yra Muhammad Attahiru Ahmad, valdantis nuo 1993.
## Zamfaros sarkinai
* Usuman dan Muhammadu na Makaka
* 1715 Babba dan Muhammadu na Makaka
* Ya`qubu dan Babba
* Jirau dan Babba
* iki 1734  Faskare dan Ya`qubu
* 1734 Babba dan Jirau
* 1734 - 1739  Ya`qubu dan Faskare
* 1739 - 1741  Gigama dan Ya`qubu
* 1741 - 1748  Malo dan Ya`qubu
* 1748 - 1754  Gado dan Gigama
* 1754 - 1764  Maroki dan Malo
* 1804 - 1805  Dan Bawa dan Gado
* 1805 - 1815  Abarshi dan Maroki
* 1815 Fari dan Maroki
* 1815 - 1824  Dan Bako dan Abarshi
* 1824 Dan Gado dan Abarshi
* 1824 - 1825  `Abdu Tukudu dan Fari
* 1825 - 1829  `Abdu Fari dan Abarshi
* 1829 - 1853  Abu Bakar Bawan Adam dan Dan Bako
* 1853 - 1877  Muhammadu Dan Gigala dan Dan Bako
* 1877 - 1896  Hasan dan Muhammadu Dan Gigala
* 1896 - 1899  Muhammadu Farin Gani dan Abi Bakar Bawan Adam
* 1899 - 1904  `Abd Allahi Gado dan Muhammadu Dan Gigala
* 1904 - 1916  `Abdu Caccabi dan Muhammadu Dan Gigala
* 1916 - 1928  Muhammadu Katar dan Hasan
* 1928 - 1946  Muhammadu Fari dan Muhammadu Farin Gani
* 1946 -19??  Ahmadu Barmo dan Maynassara
* 1976 - 2002  Muhammadu Maynassara
* nuo 2002 Atiku Dangalatima
* nuo 1993 Muhammad Attahiru Ahmad
Latvijos herbas

**Latvijos herbas** – Latvijos valstybės simbolis. Patvirtintas Konstituciniame susirinkime 1921 m. liepos 16 d. Jo autorius ir grafikas – Vilhelmas Kruminas ir Richardas Zarinis.

## Aprašymas
Didžiojo valstybės herbo skydo laukas padalytas horizontaliai, o apatinė dalis – vertikaliai. Viršutinėje mėlynoje dalyje matyti tekanti auksinė saulė su trikampiais spinduliais, kurių pamatai nukreipti nuo saulės centro. Apatinėje heraldiškai dešinėje šviesiai pilkoje (sidabrinėje) pusėje stovi į heraldinę kairę pasisukęs raudonas liūtas (Kuržemė ir Žemgala); apatinėje heraldiškai dešinėje stovi į heraldinę dešinę pasisukęs sidabrinis grifonas su sidabriniu kalaviju dešinėje letenoje (Vidžemė ir Latgala).

Virš skydo esančios 3 auksinės penkiakampės žvaigždės simbolizuoja Kuržemę, Vidžemę ir Latgalą (taip buvo padalinta Latvijos teritorija cariniais laikais) ir jų vienybę. Skydą laiko raudonas liūtas iš kairės ir sidabrinis grifonas iš dešinės.

Po skydu – stilizuotas ąžuolo lapų pynimas ir raudonai baltai raudona juosta valstybės vėliavos proporcijomis.

### Simboliai
* Tekanti saulė su 19 spindulių – simbolizuoja atgimstančią Latviją ir jos 19 apskričių (senuose piešiniuose švietė 17 spindulių, nes tada buvo 17 apskričių).
* Raudonasis liūtas sidabriniame fone paimtas iš ankstesnio Kuršo ir Žiemgalos kunigaikštystės herbo ir simbolizuoja Kuržemę bei Žemgalę. Paprastai herbuose liūtas reiškia jėgą, stiprumą, ištvermę.
* Sidabrinis grifas su kalaviju letenoje yra ankstesnės Uždaugavės hercogystės herbas. Jis dabar simbolizuoja Vidžemę ir Latgalą. Paprastai herbuose grifonas reiškia išmintį bei veiklumą.

Herbui papuošti panaudotos ąžuolo šakos – senas latvių vyriškumo ir ištvermės simbolis.

## Šaltiniai
Burzum

**Burzum** – žymus norvegų black metal solo projektas pradėtas Varg Vikernes 1991 metais. Pavadinimas išvertus iš Tolkino sukurtos Juodosios kalbos reiškia „tamsa“. 1997 ir 1999 metų albumai yra *dark ambient* stiliaus, kadangi Varg Vikernes buvo įkalintas ir neturėjo galimybių kurti black metal muziką. 2009 metais paleistas iš kalėjimo lygtinai, Varg Vikernes įrašė albumą „Belus“, kuriame grįžo į *black metal* žanrą. 2018 metų birželio 1 dieną savo YouTube kanale Vikernesas pranešė, jog nutraukia veiklą kaip Burzum.

## Diskografija
### Studijiniai albumai
* *[[Burzum (album)|Burzum]]* (1992 m. kovas)
* *[[Det Som Engang Var]]* (1993 m. rugpjūtis)
* *[[Hvis Lyset Tar Oss]]* (1994 m. balandis)
* *[[Filosofem]]* (1996 m. sausis)
* *[[Dauði Baldrs]]* (1997 m. spalis) 
* *[[Hliðskjálf]]* (1999 m. balandis)
* *[[Belus]]* (2010 m. kovas)
* *[[Fallen (Burzum albumas)|Fallen]]* (2011 m. kovas)
* *[[Umskiptar]] ([[2012]] m. gegužė)*
* *[[Sôl austan, Mâni vestan]] ([[2013]] m. gegužė)*
* *[[The Ways of Yore]] ([[2014]] m. birželis)*

### Singlai/EP
* *[[Aske]]* [EP] - (1993 m.)

## Nuorodos
*
Jūrinis klimatas

**Jūrinis klimatas** – vienas iš dviejų klimato tipų, kurio charakteristikos (temperatūra ir krituliai) daugiau priklauso nuo vandenynų poveikio nei nuo žemynų. Vandenynų ir žemynų šiluminė sąveika su atmosfera skiriasi dėl skirtingų termodinaminių savybių – šiluminės talpos, albedo ir kt.

Jūriniam klimatui būdingas nedidelis (lyginant su žemyniniu klimatu) skirtumas tarp aukščiausios ir žemiausios temperatūros (temperatūros amplitudė), iki 20 °C; reikalingas ilgas 40 – 60 dienų laikotarpis pasiekti aukščiausias (vasarą) ir žemiausias (žiemą) temperatūras; didelis oro drėgnumas, debesuotumas ir kritulių kiekis; pavasaris paprastai vėsesnis nei ruduo. Po saulėgrįžų šilčiausi ir šalčiausi būna pirmas ir antras mėnuo.

Kartais dar išskiriamas *ryškus jūrinis* klimatas, kai temperatūros amplitudė mažesnė nei 10 °C.

Lietuvos klimatas varijuoja tarp jūrinio ir žemyninio.

### Jūrinis vakarinis klimatas
Jūriniu vakariniu klimatu vadinamas jūrinis klimatas, vyraujantis vakarinėse visų žemynų vidutinių platumų pakrantėse, bei pietryčių Australijoje. Panašus klimatas taip pat būdingas atogrąžose – pakrančių aukštumose bei pavėjinėse kalnynų pusėse.

Pagal Köppen klimato klasifikaciją jūrinis klimatas paprastai atitinka *Cfb* arba *Cwb* kategorijas. Jūriniam klimatui būdingos palyginus šiltos žiemos, vėsios vasaros bei siauresnis metinių temperatūrų diapazonas nei būdingas kitiems panašių platumų klimatų tipams.

Kritulių kiekis gan pastovus ištisus metus, išskyrus kai kuriuos atogrąžų regionus, kuriems būdingos sausesnės žiemos, taip pat šiaurės vakarų pakrantę Šiaurės Amerikoje bei pietinę ir centrinę Čilės dalį, kur žiemos drėgnos ir sausos vasaros.

Temperatūrų charakteristikos skirtinguose regionuose skiriasi, šilčiausia vidutinė temperatūra neviršija 22&nbsp;°C (pagal Köppen klimato klasifikaciją) ir bent 4 mėnesius vidutinė temperatūra yra aukštesnė nei 10&nbsp;°C.

## Šaltiniai
Žemyninis klimatas

**Žemyninis klimatas** – vienas iš dviejų klimato tipų, kurio charakteristikas labiau veikia ne vandenynų, o žemynų šiluminė sąveika su atmosfera.

Šiam klimato tipui būdinga didelė metinės ir paros temperatūrų amplitudė; reikalingas neilgas, 20 – 30 dienų laikotarpis pasiekti aukščiausias (vasarą) ir žemiausias (žiemą) temperatūras; sausumas (mažas oro drėgnumas, debesuotumas bei kritulių kiekis. Metinės temperatūros amplitudė gali siekti 100&nbsp;°C, kai ji viršija 40&nbsp;°C, klimatas vadinamas *ryškiai žemyniniu*.

Pagal Köppen klimato klasifikaciją žemyninis klimatas atitinka klimato kategorijas *Dfa*, *Dwa*, *Dfb*, *Dwb*.

Žemyninis klimatas vyrauja arba regionuose, nutolusiuose nuo vandenynų, arba kur dominuoja kontinentiniai vėjai. Kritulių kiekis paprastai mažesnis lyginant su jūriniu klimatu bei gausesnis vasarą nei žiemą, o žiemai būdingos pakankamai pastovios žemos temperatūros, dėl ko išsilaiko sniegas. Temperatūros vasarą – tarp 21&nbsp;°C ir 32&nbsp;°C dieną, tarp 10&nbsp;°C ir 18&nbsp;°C naktį. Vidutinė žiemos temperatūra svyruoja tarp −12&nbsp;°C ir 7&nbsp;°C dieną bei tarp −23&nbsp;°C ir −4&nbsp;°C naktį.

## Šaltiniai