open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pojūtis

**Pojūtis** – išorės pasaulio ir organizmo vidaus reiškinių atspindėjimas psichikoje per organizmo receptorius. Pojūčiais vadinami jutiminio pažinimo procesai, kuriais pažįstamos tikrovės daiktų ir reiškinių savybės, kai jos veikia jutimo organus. Jutimas – tai procesas, kai receptoriai ir nervų sistema apdoroja signalus apie išorinę aplinką. Tai biocheminiai ir neurobiologiniai įvykiai, pradedant receptorinių ląstelių atsaku į adekvatų dirgiklį ir baigiant informacijos apdorojimu pirminėse smegenų žievės srityse ar kitose analogiškose smegenų srityse. Po pojūčio seka suvokimas ir mentalinės būsenos (pvz., „matau žydrą dangų“) susidarymas.

Pojūčių rūšys: regėjimas (80 proc. visos informacijos apie tikrovę); girdėjimas; uodimas; skonio jutimas; lietimo;
temperatūros; skausmo; pusiausvyros (vestibiuliariniai); judėjimo (kinesteziniai) ir t. t.

## Jautrumas ir slenksčiai
Jautrumas – tai jutimo organų ypatybė reaguoti į tam tikros jėgos (intensyvumo) dirgiklį ir jo kitimus.
Ne kiekvienas dirgiklis sukelia pojūtį. Pojūtį sukelia tik tam tikro dydžio dirgiklis. Mažiausias dirgiklio dydis, sukeliąs vos pastebimą pojūtį, vadinamas absoliučiu žemutiniu pojūčio slenksčiu. Dirgikliai, kurių dydis yra žemiau slenksčio, pojūčio nesukelia. Tokie nervų sistemą veikiantys, bet pojūčio nesukeliantys dirgikliai vadinami ikislenkstiniais. Didžiausias dirgiklio intensyvumas, galintis sukelti pojūtį, vadinamas absoliučiu aukštutiniu pojūčio slenksčiu. Mažiausias dirgiklio pokytis, kuris sukelia vos juntamą pojūčių skirtumą, yra pojūčių skyrimo slenkstis.

## Pojūčių klasifikacija
C. Šeringtonas suskirstė pojūčius į tris pagrindines grupes:
* Eksterorecepciniai pojūčiai – atsiranda dėl išorinių dirgiklių poveikio kūno paviršiuje esantiems receptoriams.
** Nuotoliniai (distanciniai):
*** regos
*** klausos
** Sąlytiniai (kontaktiniai):
*** lytėjimo
*** skonio
** Tarpiniai:
*** uoslės
* Propriorecepciniai (kinesteziniai) pojūčiai – juntamas kūno dalių judėjimas ir jų tarpusavio padėtis. Veikia raumenyse, sausgyslėse ir sąnariuose esantys specialūs (propriorecepciniai) receptoriai.
* Interorecepciniai (organiniai) pojūčiai – juntama vidaus organų veikla, fiziologinės būsenos.
*** alkis
*** troškulys
*** miego poreikis
*** deguonies poreikis

## Sąvokos
* Sensibilizacija – dirgiklio sukeltas nervinių centrų jautrumo padidėjimas.
* Adaptacija – jautrumo kitimas, kuris vyksta jutimo organams prisitaikant prie dirgiklių, vadinamas adaptacija.
* Sinestezija – nevalingas dviejų ar daugiau pojūčių atsiradimas, dirginant tik vieno iš tų pojūčių jutimo organą. Labiausiai paplitusi sinestezija – spalvinė klausa: garsas sukelia ne tik klausos, bet ir spalvos pojūtį.

## Nuorodos
* Straipsnis „Pojūtis“ knygoje Psichologijos žodynas. – V., 1993. – 368 psl.
Merkinės pagrindinė mokykla

**Varėnos rajono Merkinės pagrindinė mokykla** – valstybinė internatinė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos raj. Merkinėje, Vilniaus g. 54, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190980135. Steigėjas Alytaus apskrities viršininko administracija.

## Istorija

Mokykla įsteigta 1960 m.

2016 m. reorganizuota – prijungta prie Merkinės Vinco Krėvės gimnazijos.

## Direktoriai
*Bernardas Sakalauskas.

## Išnašos
Dubičių pradinio ugdymo skyrius

**Dubičių pradinio ugdymo skyrius** (buvusi ***Dubičių pagrindinė mokykla***) – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos raj. Dubičiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190107316. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybės taryba.

Įstaiga pertvarkyta į Panočių vidurinės mokyklos Dubičių pradinio ugdymo skyrių, o 2008–2009 m. likviduota.

## Direktoriai

* Irena Malmygienė

## Nuorodos
Mokyklos svetainė
Gudžių pagrindinė mokykla

**Varėnos rajono Gudžių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Gudžiuose (Varėnos raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190107654. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2009 m. Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio vidurinės mokyklos Gudžių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
Pirmoji, Gudžių pradinė mokykla, 1952 m. persikelta iš Geidukonių kaimo. Tais pačiais metais atsidarė ir penktoji klasė. Mokykloje mokėsi 56 mokiniai. Bėgant metams, sparčiai daugėja mokinių, ir jau 1958 m. ji tampa septynmete. 1961 m. atidaryta aštuntoji klasė. 1963 m. liepos 20 d. Varėnos rajono DŽDT Vykdomojo komiteto sprendimu Nr.149 nutarta Geidukonių aštuonmetę mokyklą vadinti Gudžių aštuonmete mokykla.

1964 m. mokykla gauna naują pastatą. 1965 m. atidarytas 26 vietų mokyklos bendrabutis toliau gyvenantiems mokiniams. Mokiniai talkininkavo kolūkyje, rinko metalo laužą, puošė mokyklos aplinką. 1969 m. mokykloje veikė sporto, šokių, choro, turizmo-kraštotyros būreliai. Žymių laimėjimų pasiekta gamtosaugos srityje ir sporte. 1971 m. mokykloje mokėsi 124 mokiniai. Suaktyvėjo žiemos sporto šakos, slidininkai rajono slidinėjimo varžybose iškovojo pirmąją vietą.

Šalia mokyklos jau 1979–1980 m. pastatytas bendrabutis, įrengtas stadionas. 1987 m. mokykla pavadinta Gudžių nepilnąja vidurine, 1988 m. – Gudžių devynmete mokykla. Rugsėjo pirmąją duris atvėrė ir naujas mokyklos priestatas su sporto ir aktų salėmis. 1993 m. suteikiamas pagrindinės mokyklos statusas. 2009 m. Gudžių pagrindinė mokykla tapo Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyriumi.

## Direktoriai
* 1952 m. Vincas Steponavičius
* 1958 m. Monika Zajančkauskienė
* 1960 m. Juozas Baliukynas
* 1975 m. Aldona Česaitienė
* 1976 m. Ona Židanavičienė
* 1987 m. Valentas Antanas Jarmalavičius

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Krivilių pagrindinė mokykla

**Varėnos rajono Krivilių pradinio ugdymo skyrius** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos raj. Kriviliuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190107992. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Krivilių mokykla įkurta 1946 m. Į mokyklą atėjo beveik 100 vaikų. Mokyklos įkūrėjas ir pirmasis mokytojas Vilniaus Vytauto Didžiojo gimnazijos auklėtinis Antanas Šimukonis. Tuo metu beveik visi kaimo žmonės ir aplinkinių kaimų gyventojai kalbėjo „gudų“ kalba. A. Šimukonis patikrino mokinių žinias, suskirstė į keturias klases ir pradėjo dirbti Motiejaus Ivoškos namuose dviem pamainom. 1947 m. į mokyklą atvyko Adelė Kalanavičiūtė-Kareivienė ir Liudas Kareiva. Šie mokytojai dirbo su pradinėmis klasėmis, o A. Šimukonis dėstė visus dalykus penktoje klasėje.

Kiekvienais metais vis prisidėdavo po vieną klasę ir 1952 m. Krivilių septynmetę mokyklą baigė pirmoji jaunųjų abiturientų laida. Septynmetė mokykla buvo įsikūrusi Jono Sukacko ir Jono Jusevičiaus namuose. 1952 m. pastatyti du mediniai mokyklos pastatai Krivilių kaimo centre, o septintame dešimtmetyje išaugo mūrinis priestatas. Į Krivilius atvyko eilė jaunų mokytojų, pagerėjo darbas mokykloje, išaugo mokyklos vaidmuo vietinių ir aplinkinių kaimų gyvenime. Mokykla tapo tikru švietimo ir kultūros židiniu. Vaikai mokykloje mokėsi iš visų aplinkinių kaimų maždaug šešių kilometrų spinduliu, taip pat ir iš Baltarusijos. Dauguma atėję į pirmą klasę nieko nesuprasdavo lietuviškai. Mokykla buvo lietuvybės ugdymo židinys. Mokykloje rinkdavosi kaimo jaunimas. Susirinkę čia dainuodavo lietuvių liaudies dainas, ruošdavo vaidinimus. Tai buvo tikras klojimo teatras. Į tokius vakarėlius susirinkdavo ne tik kriviliškiai, bet ir aplinkinių kaimų jaunimas. Šių renginių iniciatoriai ir dalyviai buvo mokytojai Adelė ir Liudas Kareivos, Adelė Kučinskienė, Elena Banevičienė, Janina Kuliešienė.

Krivilių mokykla garsėjo gerais meno saviveiklos kolektyvais. Nuo 1952 m. veikė moksleivių choras, du šokių rateliai, etnografinis ansamblis. Meno saviveiklai 41 metus vadovavo Adelė Kučinskienė. Mokykla didžiavosi savo gražia, tvarkinga aplinka. Prie mokyklos visada žydėdavo gėlės, vėliau sužaliavo medžiai. Greta mokyklos įkurtas stadionas.

Iki 1986 m. mokykla buvo aštuonmetė, iki 1993 m. devynmetė, nuo 1993 m. – pagrindinė. Nuo 1997 m. sustiprėjo mokyklos materialinė bazė: mokykla turi valgyklą, erdvią sporto salę, stadioną, o 2004 m. įrengta kompiuterių klasė. Krivilių mokykloje yra priešmokyklinio ugdymo klasė. 2006 m. mokykloje mokėsi 48 moksleiviai ir 5 priešmokyklinės grupės ugdytiniai dirbo 14 pedagogų ir 6 aptarnaujančio personalo darbuotojai.

Įstaiga perorganizuota į Panočių vidurinės mokyklos Krivilių pradinio ugdymo skyrių, o 2008–2009 m. likviduota.

## Direktoriai

* 1946 m. Antanas Šimukonis;
* Adelė Kučinskienė;
* 1989 m. Stasė Paulaitienė;
* 1997 m. Algimantas Vitkus.

## Žymūs mokiniai

* Valerijonas Šadreika, teisininkas, Lietuvos Nepriklausomybės akto signataras.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Liškiavos daugiafunkcis centras

**Varėnos rajono Liškiavos daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilkiautinyje (Varėnos raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190109139. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Pirmą kartą Liškiavoje parapijinė mokyklėlė paminėta 1782 m. Ji veikė Liškiavos vienuolyne, joje mokėsi 9 mokiniai. 1819 m. minima, kad Liškiavos parapijos mokykloje mokėsi 34 berniukai. 1821 m. Liškiavos parapijos klebonas Jarmalavičius pranešė valdžiai, kad mokykla veikia buvusiame vienuolyno refektoriume ir joje žiemą mokosi 54 vaikai, o vasarą – 21. Po 1831 m. sukilimo Liškiavos mokykla, kaip ir daugelis Lietuvoje, buvo uždaryta.

1899 m. caro valdžia Liškiavoje pastatė mūrinę mokyklą. Joje dirbo mokytojas rusas ir buvo dėstoma rusų kalba. Veikė keturios klasės. 1915 m. Liškiavą užėmus vokiečiams, šioje mokykloje pradėta vaikus mokyti lietuviškai.

Tarpukario laikais mokytojavo Šidlauskas, Kutienė ir kiti. Tarpukario metais Liškiavos mokykloje mokėsi apie 50 mokinių, veikė ateitininkų, pavasarininkų, jaunųjų ūkininkų būreliai. Mokykla tebeveikė ir užėjus Antrajam pasauliniam karui. 1947 m. ji buvo perorganizuota į septynmetę. 1949 m. mokėsi 58 mokiniai, 1950 m. – 62, 1951 m. mokyklos mokinių skaičius išaugo iki 199 ir ji persikėlė į naujas buvusio vienuolyno patalpas. Į penktą klasę mokiniai atvykdavo baigę aplinkinių kaimų pradines mokyklas. 1954–1955 m. mokykla iš septynmetės pradeda peraugti į vidurinę, atsirado 8 ir 9 klasės, o 1958 m. išleista pirmoji 19 abiturientų laida. Mokykloje tuo metu mokėsi 215 mokinių.

1975 m. greta esančiame Vilkiautinio kaime, kur buvo įsikūręs Liškiavos kolūkio centras, pastatyta nauja vidurinė mokykla. Į ją po 1976 m. žiemos atostogų ir buvo persikelta, išlaikydama senąjį pavadinimą. 1994 m. vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą.

## Direktoriai
* 1946 m. Jonas Ūža, Juozas Mikelionis
* 1964 m. Algimantas Ragauskas
* 2001 m. Irena Baliukonienė
* 2004 m. Vita Barišauskienė

## Mokiniai

Liškiavos vidurinė mokykla išleido 37 abiturientų laidas, ją baigė 538 moksleiviai. Dažniausiai mokyklos auklėtiniai rinkosi techninį, pedagoginį, ekonominį, žemės ūkio išsilavinimą.

## Nuorodos

*
Marcinkonių pagrindinė mokykla

**Varėnos rajono Marcinkonių pagrindinė mokykla** – buvusi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos raj. Marcinkonyse, Miškininkų g. 53, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190109281. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybės taryba. Anksčiau veikė filialas – Varėnos r. Marcinkonių pagrindinės mokyklos Kabelių pradinis skyrius (buvusi Kabelių pagrindinė mokykla).

Tame pačiame pastate įsikūrusi ir Marcinkonių seniūnijos administracija, nuo 2020 m. įsteigtas daugiafunkcis centras.

## Istorija

1943 m. įsteigta pradžios mokykla , 1944–1949 m. progimnazija, 1949–1954 m. septynmetė, 1954–2001 m. vidurinė, nuo 2001 m. Marcinkonių pagrindinė mokykla. 2020 m. rugsėjo 1 d. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* 1941 m. Petras Serenčikas;
* 1943 m. Marytė Kulakaitė–Černiauskienė;
* 1944 m. Antanas Zalys;
* 1945 m. Petras Serenčikas;
* 1951 m. Vladas Krukonis;
* 1957 m. Jonas Garnevičius;
* 1960 m. Antanevičiūtė – Blaževičienė;
* 1962 m. Justina Janulaitytė;
* 1971 m. Vladas Dvareckas;
* 1986 m. Julija Vygelienė;
* 1987 m. Kęstutis Rekerta;
* 1995 m. Jonas Žieminykas.

## Žymūs mokiniai
* Socialinių mokslų daktaras Jonas Miškinis, 1949 m.;
* Profesorius, habilituotas mokslų daktaras Jonas Grigas, 1956 m.;
* Socialinių mokslų daktaras Jonas Tamulevičius, 1958 m.;
* Profesorius, socialinių mokslų daktaras, tarptautinės informatikos akademijos akademikas Albinas Marčinskas, 1963 m.;
* Socialinių mokslų daktaras Algirdas Miškinis, 1971 m.;
* Gamtos mokslų daktarė Onutė Grigaitė, 1980 m.;
* Istorijos mokslų daktaras Virginijus Pugačiauskas, 1984 m.
* Humanitarinių mokslų daktarė Danutė Valentukevičienė, 2024  m.

## Šaltiniai

* Mokyklos svetainė
Gyvenimas (žaidimas)

**Gyvenimas** - matematiko John Horton Conway 1970 m. aprašytas ląstelinis automatas.

## Modelio taisyklės
Gyvenimo erdvė - begalinis languotas lapas.

Langelis turi dvi būsenas: tuščias arba apgyvendintas.
Paprastai gyvybė žymima tašku.

Kiekviename gyvenimo cikle gyvybės atsiranda arba žūsta pagal šias taisykles:
# Jei tuščias langelis turi tris gyvus kaimynus, tuomet jame atsiranda gyvybė.
# Jei apgyvendintas langelis turi du arba tris gyvus kaimynus, tuomet jis toliau gyvena.
# Jei apgyvendintas langelis turi mažiau nei du gyvus kaimynus, tuomet jis miršta (nuo vienatvės).
# Jei apgyvendintas langelis turi daugiau kaip tris gyvus kaimynus, tuomet jis miršta (uždūsta).

## Gyvenimo pavyzdžiai

### Nekintančios figūros
Pagrindinė nekintanti figūra yra kvadratą sudarantys keturi taškai.
Kiekvienas iš jų turi po tris kaimynus, todėl nė vienas iš jų nežūsta.
Visi aplinkiniai langeliai turi ne daugiau, kaip du gyvus kaimynus, todėl nauja gyvybė aplinkui neatsiranda.

### Ciklinės figūros
Yra tokie gyvų ląstelių išsidėstymai, kurie kinta ir po tam tikro kartų skaičiaus sugrįžta į pradinę būseną.

### 23/3

### Judančios formos
Tai tokie gyvybės išdėstymai, kurie keičiasi ir periodiškai atsikartoja pasislinkę erdvėje.

Žinomiausia ir turbūt paprasčiausia tokia figūra yra „sklandytuvas“.
Jis siūlomas naudoti Hakerių kultūros simboliu.

*(Visos gyvybės erdvėje yra lygiavertės. Spalvomis tik dėl vaizdumo pažymėtos kartos.)*

### Sklandytuvų šautuvas
Tai gyvybės išsidėstymas, kuris transformuojasi periodiškai sugrįždamas į savo pradinę būseną bei kiekviename periode į erdvę išskrenda po sklandytuvą.

## Šaltiniai
Varėnos specialioji mokykla

**Varėnos specialioji mokykla** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos mieste, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190987457. Steigėjas Alytaus apskrities viršininko administracija. Mokykloje ugdomi nežymaus, vidutinio ir žymaus protinio atsilikimo vaikai ir jaunuoliai nuo 7 iki 21 m. amžiaus.

## Istorija

Rudnioje mokykla įsteigta 1925 m. kaip pradinė. 1946 m. reorganizuota į progimnaziją. Kaip specialioji mokykla savo veiklą pradėjo 1981 m. Mokyklos patalpose 2005 m. gegužės mėnesį pradėjo veikti Viešosios interneto prieigos taškas. 2013 m. Rudnios specialioji mokykla persikėlė iš Rudnios kaimo į Varėną, 2014 m. atitinkamai pakeistas mokyklos pavadinimas.

## Direktoriai
* Birutė Švagždienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Valkininkų sanatorijos mokykla

**Varėnos rajono Valkininkų sanatorijos mokykla** – buvusi valstybinė sanatorinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Naujuosiuose Valkininkuose (Varėnos raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba ir rusų kalba lėtinėmis kvėpavimo sistemos ligomis sergantiesiems vaikams. Įstaigos kodas 195328699. Alytaus apskrities viršininko administracija. 

## Istorija
Mokykla savo veiklą pradėjo 2005 m. Į mokyklą priimami visi į VšĮ Valkininkų vaikų ligoninę „Pušelė“ atvykę mokyklinio amžiaus vaikai iki 16 metų, besimokantys lietuvių ir rusų kalbomis. 2018 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Alfonsas Bačinskas

## Šaltiniai
Perlojos mokykla-daugiafunkcis centras

**Varėnos rajono Perlojos daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos raj. Perlojoje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290108180. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija

Perlojiečiai mokyklą atmena nuo 1908 metų, kai įsteigta valdiška pradinė mokykla. Užsiėmimai vyko Juozo Lukšio troboje. Mokoma buvo rusų kalba. Pirmuoju mokytoju dirbo V. Kačinauskas. Mokslo metai prasidėdavo lapkričio 1 d. ir baigdavosi balandžio mėnesį. 1909 m. Į Perloją atvyko nauja mokytoja, Merkinės popo duktė O. Christačevskaja. Tuo metu mokykla buvo kilnojama iš vienos trobos į kitą. Mokymas tebevyko rusų kalba, lietuviškai buvo mokoma slaptoje lietuviškoje mokykloje anapus Merkio. Lietuvių kalbos mokymu rūpinosi kunigas Čaplikas. Nuo 1915 m. Perlojoje dirbo Karolina Misevičiūtė–Čiplienė. 

Po pirmojo pasaulinio karo mokykla buvo pas Adomą Navicką. Pamokos vyko lietuvių kalba. 1922 m. pradėta statyti mokykla. Pirmasis mokytojas buvo A. Verbickas. Trūkstant lėšų, esant dideliems statybos darbų trūkumams, mokykla buvo statoma ir remontuojama iki 1928 m. Pagal 1922 m. spalio 6 d. priimtą Pradžios mokyklų įstatymą Perlojoje veikė 4 skyrių pradžios mokykla, kurioje mokėsi 7–14 m. vaikai. Perlojos pradžios mokyklos mokytojų personalas nuolat keitėsi. Čia dirbo Verbelytė, Jakaitis, Buzaitytė, Ryliškis, Rapkauskas. Tik mokytojas Aravičius Perlojoje dirbo 1927–1939 m. Mokinių skaičius nebuvo stabilus, nuo 90 iki 139 mokinių. 1928 m. mokykla persikėlė į didesnes suremontuotas patalpas. Po Antrojo pasaulinio karo pradžios mokykloje mokėsi apie 100 mokinių.

1949 m. pradinė mokykla reorganizuota į septynmetę, 1962 m. į aštuonmetę. 1967 m. pastatytas naujas mokyklos pastatas. 1986 m. aštuonmetė mokykla reorganizuota į nepilną vidurinę mokyklą, 1987 m. į devynmetę. 1987-1988 m. pastatytas mokyklos priestatas su didele sporto sale, erdvia valgykla, dirbtuvėmis, chemijos-fizikos kabinetu. 1992 m. devynmetė mokykla reorganizuota į Perlojos pagrindinę mokyklą. 2000 m. išleista pirmoji dešimtokų laida. 2007 m. Perlojos mokyklą baigė 57 moksleivių laida.

## Direktoriai
*1949 m. Jurgis Pakala;
*1952-1969 m. Kizelis, S. Vaitekūnas, J. Krivickas, J. Garnevičius, Albertas Grinkevičius;
*1969 m. Č. Klimčiauskas;
*1979 m. G. Vaitekūnas;
*1982 m. Virginijus Klimčiauskas.

## Žymūs mokytojai
* Petronėlė Česnulevičiūtė, dramaturgė
* Milda Telksnytė, žurnalistė, redaktorė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė.
Vydenių pagrindinė mokykla

**Varėnos rajono Vydenių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos raj. Vydeniuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190108560. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1952 m. nuošaliai nuo Vydenių kaimo centro, miške, įkurta septynmetė mokykla. 1959 m. į Vydenių mokyklą perkelta Kamorūnų septynmetė mokykla. 1961 m. mokykla reorganizuota į Vydenių aštuonmetę mokyklą, 1967 m. į Vydenių vidurinę mokyklą. Pirmoji ir kartu paskutinė abiturientų laida išleista 1970 m. 1970 m. mokykla liko vėl aštuonmete, vėliau buvo nepilna vidurinė, aštuonmetė, devynmetė, nuo 1994 m. – Vydenių pagrindinė mokykla. Į naujas patalpas mokykla įsikėlė 1997 m. sausio 24 d.

2020 m. rugsėjo 1 d. mokykla likviduota.

2021 m. mokykloje įkurdinti nelegalūs migrantai.

## Direktoriai
* 1966–1969 m. A. Navickaitė;
* 1975–1978 m. J. Perednienė;
* 1979–1982 m. A. Miškinis;
* 1982 m. Lina Baranauskaitė.

## Žymūs mokytojai
* Aleksandra Bartoševičienė-Leonavičiūtė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Vilkaviškio Ąžuolo progimnazija

**Vilkaviškio „Ąžuolo“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilkaviškio raj. Vilkaviškyje, J. Basanavičiaus g. 17, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190488066. Steigėjas Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba. Filialas: Vilkaviškio pagrindinės mokyklos Pūstapėdžių skyrius. 

## Direktoriai
*Vidmantas Buzaitis
*Arūnas Serneckas (nuo 2016-01-04).
*Gileta Naujokienė (nuo 2018-05-14).

## Istorija

Vilkaviškio miesto savivaldybė 1934 m. pradėjo naujos mokyklos statybą Vilkaviškio miesto dalyje – Naujamiestyje, mokyklai skirtame sklype.

1935 – 1936 m. m. į naujas, tuo metu modernias patalpas, buvo perkelti 9 komplektai, kuriuose mokėsi 433 mokiniai. Dirbo 9 mokytojai. 1936-1944 m. pradinė mokykla. 1936 – 1937 m.m. buvo atidarytas šeštas skyrius – 10-tas komplektas, mokėsi 510 mokinių. Dirbo 10 mokytojų. 1938 – 1939 m.m. spalio mėnesį šios mokyklos 2 klasių komplektai su mokytojais ir 110 mokinių buvo perkelti į kitas naujai pastatytas patalpas Maironio gatvėje.

1936 m. rugsėjo 1d. iškilmingai atidaryta ir pašventinta pirmoji Vilkaviškyje 6 komplektų pradinė mokykla

1944-1946 karo ligoninė

1944 m. žiemą mokykloje įsikūrė karo ligoninė. Karas paliko pastatą gerokai nusiaubtą, todėl vidurinė iš buvusios „Žiburio" gimnazijos patalpų čia galėjo persikelti tik 1946 m.

1946-1969 m. S. Nėries vidurinė mokykla

1969 m. Vilkaviškyje pastačius naują mokyklą ir į ją perkėlus S. Nėries vidurinę mokyklą, ši mokykla tampa aštuonmete.

1969-1986 aštuonmetė mokykla

1986 m. pavadinta nepilna vidurine mokykla

1986-1989 nepilna vidurinė mokykla

1989 m. pavadinta devynmete mokykla

1989-1999 devynmetė mokykla

1999 m. pavadinta pagrindine mokykla

2002 m. Pūstapėdžių pradinė mokykla tapo Vilkaviškio pagrindinės mokyklos skyriumi

2008 m. uždarytas Pūstapėdžių skyrius.

Vilkaviškio pagrindinei mokyklai vadovavę direktoriai:

A. Čėsna,

A. Banionis,

J. Dapkūnas,

J. Paukštys,

J. Bielevičius,

O.Vaitkevičienė,

P. Šulskaitė,

P. Romanenkienė,

V. Štarolis,

L. Kumpys,

M. Lisauskas,

V. Buzaitis,

A. Serneckas,

Dabartinė mokyklos direktorė - Gileta Naujokienė (nuo 2018 m. gegužės 3 d.)

## Mokyklos himnas
MOKYKLOS HIMNAS

Rugsėjo saulė nušvietė dangų, Pražydo šypsena veide. Pro seną parką langai jau moja- Sveika, mieloji mokykla!

Pried.: Ašara akyse, Nerimas širdyje veda gyveniman tave. Gera svajot ir augt, Gera mylėt ir laukt, Gera vaikystės šalyje.

Mus kantriai  veda mokytojas laiptais Ten, kur pasaulis nuostabus. Žinių sukrovę brangų kraitį, Jaunystėn keliame sparnus.

Pried.: Ašara akyse ...

Mokyklos dienos skuba greitai, Lyg Šeimenos gaivus vanduo. Čia sodo žiedus skleidžia žaibas, Takus nuauksina ruduo.

Pried.: Ašara akyse, Nerimas širdyje Veda gyveniman tave. Tik neskubėk užaugt, Juokis, svajok ir lauk - Nieko gražesnio juk nėra.

## Šaltiniai
Alvito mokykla-daugiafunkcis centras

**Vilkaviškio rajono mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Maldėnuose (Vilkaviškio raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190488251. Steigėjas Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1685 m. prie Alvito bažnyčios įkurta parapijinė mokykla. 1938–1944 m. veikė šešiametė mokykla. 1945–1950 m. klasės buvo ūkininkų namuose ir Alvito dvare. 1951 m. mokykla persikėlė į buvusį Alvito valsčiaus pastatą (dabar Alvito bendruomenės namai). Nuo 1959 m. iki 1986 m. mokykla buvo pertvarkoma aštuonmete, devynmete mokykla. 1965 m. pastatytas dabartinis mokyklos pastatas. 1980 m. pastatytas mokyklos priestatas su sporto sale, valgykla, technologijų, gamtos mokslų kabinetais. 1986 m. mokykla tapo dešimtmete, nuo 1993 m. mokykla vadinosi Alvito pagrindinė mokykla. 2004 m. rugsėjį prie mokyklos prijungtas Alvito vaikų darželis „Diemedėlis“. 2013 m. rugsėjį prijungtas Paežerių darželis-mokykla „Ežerėlis“. 2018 m. rugsėjo 1 d. pakeistas mokyklos pavadinimas – Alvito mokykla-daugiafunkcis centras.

## Direktoriai
* 1948–1949 m. Vytautas Valatka
* 1949–1950 m. Viktorija Zakarevičienė
* 1950–1952 m. Vytautas Jurgelevičius
* 1952–1953 m. Anelė Dambrauskienė
* 1953–1954 m. Stasys Bakšys
* 1954–1960 m. Stasys Rinkevičius
* 1960–1964 m. Eugenijus Miniotas
* 1964–1968 m. Marija Rėklaitytė
* 1968–1969 m. Jonas Ciganas
* 1969–1997 m. Danutė Gudaitienė
* 1997–2011 m. Valentinas Piečiukaitis
* nuo 2011 m. Rolandas Bulkauskas

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Giedrių pagrindinė mokykla

**Vilkaviškio rajono Giedrių jaunimo ir suaugusiųjų moklykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilkaviškio raj. Giedriuose, Mokyklos g.3, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190488632. Steigėjas Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Pradėjo veikti 1965 m. rugsėjo viduryje kaip Geležinkelio stoties aštuonmetė mokykla. 1986 m. mokykla tapo devynmete. Mažėjant mokinių skaičiui, 1993 m. greta įprastinių atsirado ir jaunimo klasės. 2008 m. suteiktas jaunimo mokyklos statusas, 2010 m. įstaiga tapo  Giedrių jaunimo ir suaugusiųjų mokykla.

1965 m. mokėsi 222 mokiniai, 2015 m. – 133.

## Direktoriai
* Jonas Perliuba

## Išnašos

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Kybartų Saulės progimnazija

**Vilkaviškio rajono Kybartų „Saulės“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kybartuose (Vilkaviškio raj.), J. Basanavičiaus g. 90, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 295471890. Steigėjas Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
* Vilkaviškio rajono Kybartų „Saulės“ progimnazijos Matlaukio skyrius;
* Vilkaviškio rajono Kybartų „Saulės“ progimnazijos Vilkupių skyrius.

## Istorija

1997 m. Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba prėmė sprendimą pradėti naujos mokyklos Kybartuose projektavimo darbus. Mokykla numatyta statyti prie seno 1938 m. pastato. Naujasis korpusas pradėtas statyti 1998 m.

2002 m. įsteigta Kybartų pagrindinė mokykla vietoje vidurinės mokyklos, numatant, kad Kybartų Kristijono Donelaičio vidurinė mokykla taps Kybartų Kristijono Donelaičio gimnazija. 2002 m. rugsėjo 1 d. perduotas I korpusas, 2003 m. antrasis, 2004 m. – trečiasis korpusas ir pilnai renovuotas senasis korpusas. Nuo 2012 m. sausio 1 d. Kybartų „Saulės“ progimnazija.

## Direktoriai
* Arvydas Judickas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Keturvalakių mokykla-daugiafunkcis centras

**Vilkaviškio rajono Keturvalakių mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Keturvalakiuose (Vilkaviškio raj.), Keturvalakių g. 39, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190489549. Steigėjas Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Vilkaviškio raj. Keturvalakių mokyklos Karklinių skyrius. Nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. Keturvalakių pagrindinė mokykla pertvarkyta į Vilkaviškio r. Keturvalakių mokyklą-daugiafunkcį centrą. Taip pat nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. įsteigta ikimokyklinio ugdymo grupė.

## Istorija
Pirmoji parapinė mokykla Keturvalakiuose įsteigta 1781 m., po 8 metų uždaryta. 1872 m. įsteigta rusiška pradžios mokykla. 1873 m. žiemą joje mokėsi 30 mokinių, vasarą – 10 mokinių. Vėliau ir ši mokykla buvo uždaryta. 1878 m. pastatyta nauja mokykla, 1895 m. sudegė. Toliau mokykla glaudėsi V. Palioko name.

Nuo 1949 m. - 1960 m. Keturvalakiuose pradėjo veikti septynmetė mokykla. 1960 m. mokykla tapo aštuonmete. 1985–1988 m. vadinosi nepilna vidurine mokykla, vėliau tapo devynmete, nuo 1994 m. pagrindine mokykla. 2001–2002 m. m. prie mokyklos įrengtas stadionas. Nuo 2005 m. veikia kompiuterių klasė ir tais pačiais metais mokykla tampa finansiškai savarankiška.

## Direktoriai
* Neringa Jankauskienė

## Mokytojai
* Renata Gustaitytė, disko metikė, olimpietė

## Mokiniai
* Pijus Bielskus, kunigas, filosofas
* Vidmantas Brazys, zooinžinierius, Marijampolės politikas
* Vidas Cikana, tautodailininkas, Šakių politikas
* Juozas Tysliava, poetas, žurnalistas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Difuzinis ūkas

**Difuzinis ūkas** – terminas, apibrėžiantis apšviestųjų ūkų klasę. Astronomijoje yra išskiriami trys difuzinių ūkų tipai: atspindžio ūkas, emisinis ūkas ir supernovos liekana.

Terminas padeda atskirti kitą, nedifuzinių ūkų – tamsiųjų debesų klasę, kurioje ūką sudarančios dalelės yra labiau susikoncentravusios, mažiau pasklidusios erdvėje.
Paežerių pagrindinė mokykla

**Vilkaviškio rajono Paežerių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Paežeriuose (Pilviškių seniūnija, Vilkaviškio raj.), S. Ankevičiaus g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190489015. Steigėjas Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Vilkaviškio Salomėjos Nėries pagrindinės mokyklos skyrius.

## Istorija

Trijų skyrių Paežerių kaimo mokykla įsteigta 1868 m. valsčiaus namo patalpose. Pirmasis mokyklos pastatas iki mūsų dienų neišliko. Paežerių valsčiaus mokykla tuo metu buvo viena pirmųjų apskrityje. 1892 m. Paežeriuose pastatyta nauja mokykla su butu mokytojui ir paskirtas margas žemės sodui ir daržui.

1939 m. Paežeriuose numatyta steigti septynmetę mokyklą. 1944 m. liepos mėn. besitraukdami vokiečiai apgadino mokyklos pastatą. 1959–1964 m., vadovaujant A. Černeckiui, įrengta 12 vietų metalo-medžio dirbtuvės, įkurtas mokomasis-bandomasis sklypas. 1965 m. prasidėjo naujosios mokyklos statyba, užveistas sodas prie jos, pasodinta dekoratyvinių krūmų, medžių sodinukų, gautų iš įvairių Lietuvos vietų. 1997 m. pradėjo veikti mokyklos muziejus. Nuo 1998 m. mokykla turi savo himną, herbą ir vėliavą.

2019 m. Paežerių mokykla prijungta prie Vilkaviškio S. Nėries pagrindinės mokyklos, o 2022 m. – išregistruota.

## Direktoriai
* 1950 m. A. Mičiulis
* 1964 m. V. Grinius
* Lina Bikienė
* 1990 m. Donatas Dambrauskas
* nuo 1995 m. Vida Petkevičienė

## Žymūs mokiniai
* Jonas Andziulis, Kazimieras Bieliukas, Antanas Kriščiukaitis, Vincas Kudirka, Algirdas Margeris, Antanas Petrika, Juozas Rimša, Petras Rimša

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
IDM

**IDM** ('I**ntelligent **D**ance **M*'usic*, intelektuali šokių muzika) – elektroninės muzikos žanras, išsivystęs iš XX a. 9–10 dešimtmečių šokių muzikos. Būdingi IDM bruožai yra keisti, neįprasti garsai bei nekonkretus ritmas, kitų žanrų (drum and bass, ambient, house, techno ir kt.) elementų panaudojimas. Nepaisant pavadinimo, pagal šią muziką šokti sunku arba neįmanoma.

Žanro pavadinimas kildinamas iš 1993 m. rugpjūčio mėn. sukurtos „Intelligent dance music“ el. pašto grupės, skirtos aptarti daugiausiai Rephlex Records ir Warp Records įrašų kompanijos leidžiamą muziką. Manoma, kad grupės pavadinimas buvo įkvėptas 1992 m. išleisto rinkinio „Artificial Intelligence“ („Dirbtinis intelektas“), kuriame buvo atlikėjų, siejamų su IDM, kūriniai. Vėliau terminas išplito apibūdinant įvairią eksperimentinę šokių muziką.

IDM ankstyvuoju laikotarpiui buvo dažniausiai kuriamas naudojantis ritmo mašinas, sintezatorius ir kitus elektroninius muzikos instrumentus, kontroliuojamus MIDI protokolu, o vėliau vis dažniau pasitelkiant kompiuterines muzikos programas, kaip kad Cubase, Reaktor, Renoise, Logic Pro ir kt.

Žinomiausi atlikėjai, kuriems taikytas šis terminas, yra Aphex Twin, Future Sound of London, Orbital, The Orb, Boards of Canada, Autechre, Apparat, B12, LFO, Bjork ir kiti.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Artificial Intelligence – rinkinys, įkvėpęs IDM žanro pavadinimą
Klampučių pagrindinė mokykla

**Vilkaviškio rajono Klampučių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klampučiuose (Vilkaviškio raj.), Klampučių g. 5A, vykdžiusi ikimokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190488828. Steigėjas Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2013 m. Vilkaviškio rajono Gražiškių gimnazijos Klampučių skyrius, o 2014 m. išregistruota.

## Istorija
Mokykla įkurta Klampučių dvaro sodybos teritorijoje. 1946 m. įsteigta pradinė, 1950 m. septynmetė, 1951 m. aštuonmetė, 1986 m. nepilnoji vidurinė, 1987 m. devynmetė, nuo 1992 m. pagrindinė mokykla. 2013 m. Klampučių pagrindinė mokykla prijungta prie Gražiškių gimnazijos.

## Direktoriai
* 1950–1952 m. Valentinas Bindokas
* 1952–1954 m. Antanina Parazinskienė
* 1954–1958 m. Antanas Petrauskas
* 1958–1985 m. Anelė Mensevičiūtė-Orintienė
* 1985–2002 m. Edmundas Puskunigis
* 2002–2012 m. Donatas Dambrauskas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Starbucks

**„Starbucks“** – tarptautinis kavinių tinklas, 1971 m. įkurtas Vašingtono valstijoje (JAV). Tai yra didžiausias kavinių tinklas pasaulyje, 70-yje šalių valdantis daugiau nei 24 000 kavinių. Starbucks pardavinėja paruoštą kavą, karštus ir kitus gėrimus, užkandžius, taip pat kitus produktus - kavos pupeles, puodelius, termosus. Taip pat parduodamos knygos, filmai, muzikiniai CD.

Kompanijos pavadinimas paimtas iš knygos „Mobis Dikas“.

## Istorija
Pirmoji „Starbucks“ kavinė atidaryta Sietle, Vašingtone, 1971 m. kovo 30 d. Jos įkūrėjai – buvę trys San Francisko universiteto studentai: anglų kalbos mokytojas Jerry Baldwin, istorijos mokytojas Zev Siegl ir rašytojas Gordon Bowker. Iš pradžių jie prekiavo kavos pupelėmis ir kavos aparatais. 1982 m. prie jų prisijungė verslininkas Howard Schultz, kuris po kelionės į Italiją pasiūlė partneriams neapsiriboti prekyba kavos pupelėmis, o imtis ir espresso ir kitų rūšių kavos pardavimo. Šis pasiūlymas buvo atmestas, nes savininkai manė, kad tai bus tik trikdis pagrindinei veiklai, juolab kad manė, jog kavą reikėtų virtis namuose. 1984 m. pirmieji savininkai nusprendė parduoti Starbucks kompaniją Howard Schultz, kuris ją pavertė kavinių tinklu.

Nuo pat įkūrimo „Starbucks“ visą laiką plėtėsi. 1990–2000 m. kompanija vidutiniškai kiekvieną darbo dieną atidarydavo po naują parduotuvę.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali „Starbucks“ svetainė
Kuktiškių pagrindinė mokykla

**Utenos rajono Kuktiškių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kuktiškėse (Utenos raj.), Tauragnų g. 16, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190185845. Steigėjas Utenos rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2012 m. Utenos Krašuonos progimnazijos Kuktiškių skyrius.

## Istorija
1781 m. Kuktiškėse veikė parapijinė mokykla, mokėsi 23 mokiniai. 1868 m. privačiuose namuose įsteigta rusiška pradžios mokykla, nuo 1905 m. mokykloje dėstoma lietuvių kalba, mokytojas lietuvis. Nuo 1910 m. dviklasė mokykla, 1920 m. keturių klasių pradinė. 1938 m. mokykloje įsteigta 5 klasė, 1939 m. ir 6-oji. 1944 m. Kuktiškėse įsteigta progimnazija. 1944 m. užėjus frontui mokykla sudegė. Klasės buvo privačiuose namuose.

Po karo ūkininkų Araminų šeimą iš Ignotiškio ištrėmus į Sibirą, jų gyvenamas namas buvo išardytas, mediena atvežta į Kuktiškes, o iš jų 1948 m. pastatytas pirmasis naujos mokyklos pastatas, vadinamoji „kalninė“ mokykla, 1949 m. – antrasis mokyklos pastatas, vadinamoji „pakalninė“ mokykla. 1950 m. ji tapo septynmetė mokykla, 1960 m. – aštuonmetė, 1982 m. – devynmetė, 1988 m. – nepilna vidurinė. 1966 m. pastatyta mūrinė mokykla, o 1987 m. prie mokyklos pastatytas priestatas su sporto, aktų salėmis, valgykla. Nuo 1993 m. mokykla veikia kaip pagrindinė. 1995 m. mokyklos patalpose įsikūrė medicinos punktas, 2001 m. Kuktiškių seniūnijos biblioteka, įrengtos patalpos ikimokyklinei grupei. 2012 m. rugsėjo 1 d. Kuktiškių pagrindinė mokykla prijungta prie Utenos Krašuonos progimnazijos.

## Direktoriai
* 1961–1998 m. Julius Meškauskas
* 1998–2007 m. Gintaras Bakanas
* 2007 m. Gražina Indriūnienė
* 2007–2012 m. Vidmantas Kutka

## Mokiniai
* Juozas Bakšys, kunigas, visuomenės veikėjas
* Antanas Čiužas, socialinių mokslų daktaras
* Pranas Daunys, pianistas, rayštojas
* Bronė Kazlauskienė-Valiulytė, tautosakininkė
* Mečislovas Treinys, politinis ir visuomenės veikėjas

## Šaltiniai
Kybartų specialioji mokykla

**Vilkaviškio rajono Kybartų „Rasos“ specialioji mokykla** – specialieji vaikų auklėjimo ir globos namai bei internatinė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilkaviškio raj. Kybartuose, Darvino g. 4, vykdanti pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190987642. Steigėjas Vilkaviškio rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija

1950 m. Kybartų pradinė mokykla. 1972 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota į Kybartų specialiąją internatinę mokyklą.

1993 m. mokykloje įkurtos vaikų globos grupės. Nuo 2006 m. Kybartų specialioji mokykla. 2007 m. sausio 26 d. Vilkaviškio rajono  savivaldybės tarybos sprendimu Vilkaviškio rajono Kybartų specialioji mokykla skaidymo būdu reorganizuota padalijant į du atskirus juridinius asmenis: Vilkaviškio rajono Kybartų „Rasos“ specialiąją mokyklą ir Vilkaviškio rajono Kybartų vaikų globos namus.

## Direktoriai
*1994 m. Jonas Jonytis;
*2003 m. Lilija Žilinskienė.

## Šaltiniai
Pauosupė

**Pauosupė** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Rudnios, Dainavos girioje, netoli Ūlos ir Uosupio santakos, dešiniajame Ūlos krante. Prie upės yra stovyklavietė. Kaime stūkso rašytojo A. Matučio drevė-muziejus. Į Pauosupę veda miškų keliai nuo Zervynų ir Varėnos–Katros plento.

## Etimologija
Kaimas pavadintas pagal *Uosupio* upelį.

## Gyventojai

XIX a. pab. Pauosupė buvo užusienis Lydos apskrities Kaniavos valsčiuje, Rudnios apylinkėje. Pateko į Rudnios dvaro valdas.

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 37 žmonės, iš kurių visi užsirašė lietuviais.

## Šaltiniai
Pakalnių pagrindinė mokykla

**Utenos rajono Pakalnių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakalniuose (Utenos raj.), Taikos g. 18, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190185998. Steigėjas Utenos rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Utenos Vyturių progimnazijos skyrius.

## Istorija

Pakalnių mokykla įkurta 1916 m. Iki 1926 m. dirbo mokytoja Liubartienė. 1922–1923 m. mokykloje mokėsi apie 50 įvairaus amžiaus mokinių. 1937 m. mokykla persikėlė į mūrinį pastatą (dabar čia kultūros namai). 1940 m. mokytoją Liubartienę pakeitė V. Devindauskas. Po jo dirbo E. ir K. Pileckai, juos 1946 m. pakeitė A. ir L. Babrauskai. 1948–1949 m. Pakalnių pradinėje mokykloje dirbo mokytojai V. Bilevičius, A. ir L. Babrauskai.

Nuo 1950 m. mokykla tapo septynmete. Direktorius S. Matulionis. Pradinių klasių mokiniai mokėsi mažame mediniame pastate (dab. paštas), o vyresnių klasių mokiniai persikėlė į buvusio Pakalnių dvaro patalpas. 1950–1960 m. dirbo mokytojai: R. Valančiūnas, A. Valančiūnienė-Lasytė, G. Voverienė-Tiškauskaitė, Slavinskienė-Garunkštytė, V. Slavinskas, V. Vanagaitė, O. Vilutytė-Matulionienė. Mokykloje mokėsi per 100 mokinių.

1967 m. pastatyta dviejų aukštų nauja mokykla. 1972 m. dirbo 11 mokytojų (A. Babrauskienė, J. Sokolovienė, O. Kezienė, A. Aidukienė, S. Nikštuvienė, S. Šapoka, A. Kavaliauskas, N. Kavaliauskienė, N. Šikovec, G. Mumėnienė, D. Kvedarienė), mokėsi nuo 70 iki 100 mokinių. 1986 m. aštuonmetė mokykla tapo devynmete. Mokykloje mokėsi: 1974–1975 m. – 120, 1980–1981 m. – 105, 1999–2000 m. – 69 mokiniai.

1994 m. mokykla pavadinta Pakalnių pagrindine mokykla. Nuo 1995 m. mokykla turi 70 vietų valgyklą, sporto salę. 2005 m. Mokytojų dienos proga pasirodė mokyklos elektroninis laikraštis „Vidinkstukas“. Nuo 2007 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota į Utenos Rapolo Šaltenio mokyklos Pakalnių skyrių, nuo 2021 m. – Utenos Vyturių progimnazijos skyrius.

## Direktoriai
* 1950 m. S. Matulionis
* 1965–1971 m. A. Jatautis
* 1972 m. J. Sokolovienė
* 1973 m. E. Girdžiušienė
* 1980 m. V. Šapokienė
* 1990–2007 m. Nijolė Kavaliauskienė

## Šaltiniai
Gajanos vėliava

**[[Gajana|Gajanos]] vėliava** – iš 2 trikampių (iš raudonos ir geltonos su fimbromis) padaryta vėliava. Vėliava sukurta 1966 metais Dr. Whitney Smith.

## Išnašos
Vaikų Eurovizijos dainų konkursas 2006

**2006 m. vaikų Eurovizijos dainų konkursas** − 4-asis vaikų Eurovizijos dainų konkursas, vykęs 2006 m. gruodžio 2 d. Bukarešte (Rumunija). Konkurso nugalėtojomis tapo Rusijai atstovaujančios seserys Tolmačiovos. Lietuva 2006 m. konkurse nedalyvavo (Lietuvos debiutas − VEDK 2007).

## Dalyviai
Saldutiškio pagrindinė mokykla

**Utenos rajono Saldutiškio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Utenos raj., Saldutiškyje, Liepų g. 9, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190183641. Steigėjas – Utenos rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Utenos Krašuonos progimnazijos skyrius.

Filialas – Saldutiškio pagrindinės mokyklos Kirdeikių skyrius.

## Istorija
Kaime pas Antaną Trinkūną 1909–1917 m. veikė pradžios mokykla, kurioje mokytojavo Juozas Ramanauskas. Mokyklą išlaikė tėvai. 1917 m. mokykla perkelta į Saldutiškio dvaro klebonijos namelį, Pirmojo pasaulinio karo metu – į vokiečių pastatytas kareivines. Kunigui Švėgždai už patalpas kasmet mokėta 3000 litų. 

Saldutiškio pradžios mokykla pradėjo veikti 1921 m. Antoni Boževič Jeloveckij dvaro rūmuose. Iki 1933 m. buvo keturklasė, 1934 m. atidarytas 5 skyrius, nuo 1935 m. – 6 skyrius. 1944 m. Saldutiškio mokykla reorganizuota į progimnaziją, o 1949 m. į vidurinę. Mokykla veikė dvaro pastatuose, kol 1975 m. buvo pastatytas specialus mokyklos pastatas. 2001 m. mokykla išleido paskutinę dvyliktokų laidą. 2001 m. rugsėjo 1 d. vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę. 2021 m. prijungta prie Utenos Krašuonos progimnazijos.

## Direktoriai
* 1933 m. – Stasys Dievulis, mokyklos vedėjas;
* 1949–1951 m. – Petras Šepetys;
* 1951–1954 m. – Julius Gaidelis;
* 1954–1956 m. – Vladimiras Melnikovas;
* 1956–1959 m. – Pranas Kuliešius;
* 1959–1962 m. – Vaclovas Juknys;
* 1962–1965 m. – Vanda Laurinavičienė;
* 1965–1971 m. – Vytautas Mieželis;
* 1971–1974 m. – Juozas Miškinis;
* 1974–1982 m. – Vytautas Zabarauskas;
* 1986–1992 m. – Kazimiera Grašienė;
* 1992–2008 m. – Gintautas Dičius.
*2008–2009 m. – Edita Ramelienė
*nuo 2009 m.  – Valentas Paukštė

## Šaltiniai

## Literatūra
* Saldutiškio mokykla (sud. Dainius Guobis, Romualdas Šinkūnas) - Utena: Utenos spaustuvė, 2006. - 260 p.: iliustr. - ISBN 9955-626-73-9
* Sugrįžkim į Saldutiškio mokyklą (sud. Danutė Grašienė) - Utena: Utenos Indra, 2017. - 262 p. -iliustr.. – ISBN 978-609-455-373-8

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Dolomitinės Alpės

**Dolomitai**, **Dolomitinės Alpės** – Pietinių Klintinių Alpių kalnų (Rytinės Alpės) grandinė dviejose šiaurės Italijos regionuose – Trentino-Pietų Tirolio ir Veneto. Kalnai yra tarp Rendenos slėnio vakaruose, Piavos slėnio rytuose ir Pustertalio šiaurėje, administraciškai padalinti beveik lygiomis dalimis tarp Pietų Tirolio, Beluno ir Trentino provincijų.

Kalnai pavadinti žymaus prancūzų minerologo Déodat Gratet de Dolomieu vardu. Jis pirmasis aprašė uolieną dolomitą, kuris suteikia šiems kalnams būdingas formas ir spalvas.

Dolomitai nesudaro aiškios kalnų grandinės, o susideda iš atskirų uolų grupių, kurias skiria gilūs slėniai ir perėjos. Skirtinguose šaltiniuose skirtingai nurodomos ir Dolomitų ribos. Pagal tradicinį supratimą šiaurinė Dolomitų riba yra Pusterio slėnis, rytinė – Sekstenas, Kroicbergzatelis ir Piavė, pietinė – vėlgi Piavė, linija Feltrė-Genebe/Enego ir Suganos slėnis, vakaruose Adidžės ir Aizako slėniai. Už Adidžės slėnio vakaruose yra Dolomitams priskiriama Brentos grupė.

Pagal *Alpenvereinseinteilung der Ostalpen* vakarinės, šalia Adidžės esančios kalnų grupės – Fleimstalerio Alpės ir Vizentino Alpės nelaikomos tikraisiais Dolomitais.

## Turizmas
Dolomitai yra populiari slidinėjimo ir laipiojimo vieta. Pagrindiniai tokio sporto ir turizmo centrai yra: Rocca Pietore Veneto regione, šalia aukščiausios Dolomitų viršūnės Marmolados, Alleghe, Auronzo, Cortina d'Ampezzo, Arabba, Ortisei ir San Martino di Castrozza. Dolomituose yra vienas nacionalinis ir keli regioniniai parkai. Veikia klimato kurortai. Vasarą Dolomituose lankosi mėgėjai vaikščioti kalnų takais ir lipti į kalnus stačiais maršrutais su įrengtomis grandinėmis ir trosais.

## Istorija
Pirmojo pasaulinio karo metu fronto linija tarp Italijos ir Austrijos-Vengrijos pajėgų ėjo per Dolomitines Alpes. Čia išliko šio karo laikų karinių pastatų, tunelių, šiuo metu lankomų turistų. Šie maršrutai pirmą kartą buvo nutiesti Pirmojo pasaulinio karo metais. Kortina d’Ampece 1956 m. įvyko VII žiemos olimpinės žaidynės.

## Geomorfologija
Tikroji Dolomieu aprašyta uoliena bei joje esantis mineralas dolomitas sudaro tik nedidelę kalnų dalį. Dėl didelio magnio kiekio ši uoliena yra gelsvos spalvos. Didžiąją kalnų dalį sudaro balkšvai pilkos klintinės nuosėdos su nedideliu kiekiu dolomito, kas būdinga ir šiaurinėms Klintinėms Alpėms. Pasitaiko ir vulkaninės kilmės uolienų pėdsakų. Anksčiau bent kelios kalnų grupės buvo dengiamos ledynų, tačiau šiuo metu vienintelis didesnis ledynas yra Marmolados ledynas. Kalnuose paplitę spygliuočiai.

## Kalnų grupės ir viršūnės
Aukščiausia Dolomitų viršūnė yra Marmolada (3 342&nbsp; m). Kiti žinomiausi masyvai yra Trys Cinos Sekstenerio Dolomituose, Sela, Catinaccio (vokiškai *Rosengarten*), Geizlerio grupė, Langkofelio grupė.

Svarbiausios Dolomitų kalnų grupės:

## Aukščiausios viršūnės

## Pagrindinės perėjos

## Šaltiniai
Vaikų Eurovizijos dainų konkursas 2003

**2003 m. vaikų Eurovizijos dainų konkursas** − 1-asis vaikų Eurovizijos dainų konkursas, vykęs 2003 m. lapkričio 15 d. Kopenhagoje (Danija). Konkurso nugalėtoju tapo Kroatijai atstovaujantis Dino Jelusić. Lietuva 2003 m. konkurse nedalyvavo (Lietuvos debiutas − VEDK 2007).

## Dalyviai
Mohačo mūšis

**Mohačo mūšis** įvyko 1526 m. rugpjūčio 29 d. prie Mohačo, Vengrijoje. Šiame mūšyje Vengrijos karalystės pajėgos, vadovaujamos karaliaus Liudviko II, patyrė lemiamą pralaimėjimą prieš Osmanų imperijos kariuomenę, vadovaujamą sultono Suleimano Puikiojo. Mūšis užbaigė nepriklausomos Vengrijos karalystės laikotarpį: centrinė ir pietinė Vengrijos dalys atiteko tiesiogiai Osmanų imperijai, rytinė dalis atsiskyrė kaip vasalinė Transilvanijos kunigaikštystė Osmanų imperijos sudėtyje, o likusioji dalis pateko į Habsburgų įtaką.

Vengrų gretose kovėsi 25 000–30 000 vyrų, turėjo apie 80 patrankų. Osmanų kariuomenė turėjo 60 000–70 000 karių, iki 200 patrankų. Žuvo apie 18 000 vengrų ir iki 2 000 osmanų karių.

## Šaltiniai
Ansarai

**Ansarai** () − Medinos (buvusios Jasribo (*Yāthrib*) gyvenvietės) musulmonai, tapę Pranašo Mahometo pagalbininkais: suteikę prieglobstį pirmiesiems musulmonams, priverstiems 622 m. palikti Meką, ir padėję jiems kurti pirmąją musulmonų bendruomenę.

## Šaltiniai
Vaikų Eurovizijos dainų konkursas 2004

**2004 m. vaikų Eurovizijos dainų konkursas** − 2-asis vaikų Eurovizijos dainų konkursas, vykęs 2004 m. lapkričio 20 d. Lilehameryje (Norvegija). Konkurso nugalėtoja tapo Ispanijai atstovaujanti María Isabel. Lietuva 2004 m. konkurse nedalyvavo (Lietuvos debiutas − VEDK 2007).

## Dalyviai