open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tomašuvo apskritis (Liublinas)

**Liublino Tomašuvo apskritis** () – apskritis rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje. Apskrities centras įsikūręs Liublino Tomašuvo mieste. Apskritis šiaurėje ribojasi su Zamostės, šiaurės rytuose su Hrubiešuvo apskritimi, pietuose su Ukraina ir vakaruose su Bilgorajaus apskritimi. Apskrityje yra 13 valsčių.

## Apskrities valsčiai
Apskrityje yra 13 valsčių:

## Gyventojai

Pagal 2005 m. birželio 30 d. surašymo duomenis:
Imtynės 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**Imtynės 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** buvo rengiamos specialaus *imtynių ir gimnastikos subkomiteto*.

## Varžybų formatas
Visi imtynininkas varžėsi graikų-romėnų imtynių stiliumi. Žaidynėse dalyvavo penki imtynininkai iš keturių šalių. Visi imtynininkai varžėsi vienoje grupėje nepriklausomai nuo jų svorio.

## Rezultatai
Šaudymas 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**Šaudymas 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** – pirmosios šaudymo sporto varžybos olimpinėse žaidynėse, kurios vyko Kalitėjoje esančioje šaudykloje.

## Medalių lentelė

## Medalininkai

## Dalyvaujančios šalys
61 šaulys iš 7 šalių dalyvavo pirmose olimpinėse šaudymo varžybose.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Lenčnos apskritis

**Lenčnos apskritis** () – apskritis rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje. Apskrities centras įsikūręs Lenčnos mieste. Apskritis šiaurėje ribojasi su Parčevo, rytuose su Vlodavos ir Chelmo, pietvakariuose su Švidniko, vakaruose su Liublino ir šiaurės vakaruose su Liubartuvo apskritimi. Apskrityje yra 6 valsčiai.

## Apskrities valsčiai
Apskrityje yra 6 valsčiai:

## Gyventojai

Pagal 2005 m. birželio 30 d. surašymo duomenis:
Anthony Obame

**Anthony Obame** (g. 1988 m. rugsėjo 10 d.) – Gabono tekvondo kovotojas. Pirmasis šalies olimpinis medalininkas.

## Biografija
2012 m. sausio 11 – 12 dienomis Kaire vykusiame Afrikos olimpiniame atrankos turnyre Obame pateko tarp dviejų stipriausiųjų ir pirmą kartą pateko į Londono olimpines žaidynes. 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Obame pateko į finalą, kuriame pralaimėjo italui Carlo Molfetta ir laimėjo sidabro medalį. Sportininkas tapo pirmuoju savo šalies sportininku iškovojusiu olimpinį medlaį.
Obamę treniruoja dukart pasaulio čempionas iš Ispanijos Juan Antonio Ramos.

2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse į pusfinalius nepateko ir medalio neiškovojo.

## Šaltiniai
Plaukimas 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**Plaukimas 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** – pirmosios plaukimo sporto varžybos olimpinėse žaidynėse, kurios vyko Zea įlankoje, Pirėjuje.

## Medalių lentelė

## Medalininkai

## Dalyvaujančios šalys
19 plaukikų iš 4 šalių dalyvavo pirmose olimpinėse plaukimo varžybose.

* 
* 
* 
*
Sunkioji atletika 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**Sunkioji atletika 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** – pirmosios sunkiosios atletikos varžybos olimpinėse žaidynėse, kurios vyko Panathinaiko stadione, Atėnuose.

## Medalių lentelė

## Medalininkai

## Dalyvaujančios šalys
7 sunkiaatlečiai iš 5 šalių dalyvavo pirmose olimpinėse sunkiosios atletikos varžybose.

* 
* 
* 
* 
*
Tenisas 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**Tenisas 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** – pirmosios teniso varžybos olimpinėse žaidynėse, kurios vyko Atėnų vejos teniso klube, Atėnuose.

## Medalių lentelė

## Medalininkai

## Dalyvaujančios šalys
13 tenisininkų iš 7 šalių dalyvavo pirmose olimpinėse teniso varžybose.

* 
* 
* 
* 
* 
*
Baskų pelota

**Baskų pelota** – XIII a. Ispanijoje atsiradęs rakečių sportas. Buvo įtrauktas į 1900 m. vasaros olimpinių žaidynių programą.

Baskų pelota žaidžiama po vieną arba komandomis po 2 žmones. Kamuoliukas mušamas į sieną ir turi būti atmuštas priešininko po pirmojo žemės palietimo. Priešininkui jo neatmušus, skaičiuojami taškai. Siena sužymėta į 10 zonų, kurios nurodo, kur turi stovėti komandos žaidėjai ir iki kurios linijos turi būti atmušamas kamuoliukas. Žaidžiama su medine rakete lenktu pailgu gaubtu. Dėl didelių greičių žaidžiama su galvos ir alkūnių apsaugomis.

## Nuorodos
*Tarptautinė baskų pelotos federacija
Beisbolas 2004 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**Beisbolas 2004 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** vyko rugpjūčio 15 d. – rugpjūčio 25 d. Helliniko stadione.

## Medalininkai

## Komandos

## Rezultatai

### Galutinė rikiuotė
Softbolas 2004 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**Softbolas 2004 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** vyko rugpjūčio 14 d. – rugpjūčio 23 d. Helliniko olimpiniame softbolo stadione.

## Medalininkai

## Komandos

## Rezultatai

## Šaltiniai
Prašna Upanišada

**Prašna Upanišada** () – viena iš vedų kanono brahmaniškųjų komentarų – Upanišadų – dalių. Ši Upanišada priskiriama Atharvavedai ir yra vėliausia iš „pirminių“ Upanišadų.

Šioje Upanišadoje pasakojama kaip šeši brahmanai klausinėjo išminčiaus Pipalados apie pasaulio prigimtį (nuo to ir kilęs pavadinimas – *praśna* reiškia „prašymas, klausimas“). Pipalada pasakoja apie gyvybės sukūrimą, gyvybinį kvėpavimą (praną) bei šio kvėpavimo funkcijas, susijusias su atskirais gamtos reiškiniais, toliau pasakojama apie skirtingą praną būdravimo ir sapno būsenose. Pabaigoje pasakojama apie skiemenį AUM ir žmogų sudarančius dėmenis.

Upanišada sudaryta iš 6 dalių („klausimų“).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Tekstas originalo kalba
Uma (Šumeras)

**Uma** – senovės miestas Šumere, dab. *Tell Jokha* Di Karo muchafazoje, Irake. Tyrinėtojai kol kas nesutaria dėl jo pavadinimo, kuris gali būti tiek šumerų, tiek akadų kilmės. 

Umą saugojo dievas Šara, kai kuriuose šumerų tekstuose minimas kaip Inanos sūnus. Uma geriausiai žinoma ilgalaikiais karais dėl derlingos žemdirbystės zonos pasienyje su Lagašu. Eanatumo vadovaujami lagašiečiai šventė pergalę. Tai buvo vienas seniausių žinomų strateginių mūšių. Miestas buvo suklestėjęs apie 2275 m. pr. m. e., kai valdė Lugalzagesis, kartu kontroliavęs Ūrą ir Uruką. Lugalzagesis buvo laikomas vienu iš didžiausių Umos ensių. III Ūro dinastijos valdymo laikotarpiu Uma tapo svarbiu provincijos centru. Dauguma iš surastų 30 000 dantiraščio lentelių įrašų buvo susiję su miesto administraciniais ir ekonominiais reikalais. Umos Šulgio kalendorius (XXI a. pr. m. e.) tapo Babilonijos kalendoriaus pirmtaku.

Po karo su Lagašu į Umą įsiveržė akadų armija, vadovaujama Sargono. Lemiamas mūšis buvo pralaimėtas, Lugalzagesis pateko į nelaisvę ir buvo nužudytas. Umos galybei atėjo galas, miestas prarado reikšmę ir daugiau nebeturėjo didesnės politinės įtakos Mesopotamijoje. 

## Archeologija

Umos archeologinę vietą pirmą kartą aplankė 1854 m.  *William Loftus* ir 1855 m. *John Punnett Peters* iš Pensilvanijos universiteto. Ankstyvaisiais 1900 m. juodojoje antikvariato rinkoje pasirodė nelegaliai iškastos molinės lentelės iš III Ūro dinastijos laikotarpio. Prieš pradedant naujo kelio projektą, 1990-ųjų metų pabaigoje *Tell Jokha* vietovėje pradėjo kasinėti Irako archeologai. 2003 m. prasidėjus Irako karui, Umoje plito masiniai nelegalūs kasinėjimai, teritorijoje akivaizdi jų padaryta žala. 

## Nuorodos

* Umos istorija
* Nelegalių kasinėjimų Umoje nuotraukos
Taitiryja Upanišada

**Taitiryja Upanišada** () – viena iš vedų kanono brahmaniškųjų komentarų – Upanišadų – dalių. Ši Upanišada priskiriama Juodajai Jadžurvedai ir yra siejama su Taitiryjos mokykla, kurios pradininku laikomas rišis Titiris.

Upanišados pradžioje nagrinėjama šikša vedanga – dėstomas teisingas mantrų tarimas, pateikiamas jų interpretavimas, mokytojo priesakai mokiniui. Antrojoje dalyje, vadinamoje „Brahmano palaiminimu“, pasakojama apie Atmano prigimtį, jo kūną gaubiančius kiautus ir palaimą, kurioje pažįstama Jo esmė. Trečiojoje dalyje pasakojama, kaip išminčius Bhrigus mokosi pažinti Brahmano apraiškas.

Taitiryja Upanišada sudaryta iš 3 dalių: Šikša Valli, Brahmananda Valli ir Bhrigu Valli.

Upanišados pradžioje yra viena iš populiaresnių ramybės („šanti“) mantrų:


{| style="background-color: transparent; width: }"

: Sanskritas:
: oṃ śaṃ no mitraḥ śaṃ varuṇaḥ
: śaṃ no bhavatvaryamā
: śaṃ na indro brihaspatiḥ
: śaṃ no viṣṇururukramaḥ
: namo brahmaṇe
: namaste vāyo
: tvameva pratyakṣaṃ bhrahmāsi
: tvāmeva pratyakṣam brahma vadiṣyāmi
: ṝtaṃ vadiṣyāmi
: satyaṃ vadiṣyāmi
: tanmāmavatu
: tadvaktāramavatu
: avatu mām
: avatu vaktāram
: oṃ śāntiḥ śāntiḥ śāntiḥ

: Vertimas:
: *Lai [[Mitra]] bus mums palankus, lai palankus bus [[Varuna]]*
: *Lai [[Arjamanas]] mums bus palankus*
: *Palankus [[Indra]], [[Brihaspatis]]*
: *Lai palankus bus plačiažengis [[Višnus]]*
: *Lenkiuosi [[Brahmanas|Brahmanui]]*
: *Lenkiuosi [[Vajus|Vajau]]*
: *Ir tau – tu apreikštasis Brahmanas*
: *Apie tave kalbėsiu, apreikštąjį Brahmaną*
: *Kalbėsiu deramai*
: *Kalbėsiu tiesą*
: *Tegu tai mane saugo*
: *Tegu saugo kalbantį*
: *Tesaugo tai mane*
: *Tesaugo kalbantį*
: *[[Om|AUM]], ramybė, ramybė, ramybė*

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Tekstas originalo kalba
* Angliškas vertimas
* Vokalinis atlikimas: Šikša dalis, Brahmananda dalis, Bhrigu dalis
Mundaka Upanišada

**Mundaka Upanišada** () – viena iš vedų kanono brahmaniškųjų komentarų – Upanišadų – dalių. Ši Upanišada priskiriama Atharvavedai (Šaunakos redakcijai). Tai viena seniausių eiliuotų Upanišadų. Mundaka Upanišada siejama su nuogųjų asketų (*muṇḍa*) grupe.

Mundaka Upanišadoje aprašomas aukštesniojo ir žemesniojo žinojimo pažinimas, poetinėmis alegorijomis aprašomas Atmanas ir Brahmanas, Atmano pažinimo būdai. Teigiama, kad Atmano pažinimas nepriklauso nuo žinių, išsilavinimo, bet tik nuo paties Atmano pasirinkimo žmogui suteikti žinojimą. Mundaka Upanišadoje pirmą kartą minimos 6 vedangos, iš šios Upanišados paimtas Indijos motto *[[Satyameva Jayate]]* („Tik tiesa laimi“, 3.1.6).

Upanišada sudaryta iš 3 dalių (*adhyāyas*), visą tekstą sudaro 64 posmai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Tekstas originalo kalba
* Angliškas vertimas
* Vokalinis atlikimas
Bilgorajaus apskritis

**Bilgorajaus apskritis** () – apskritis rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje. Apskrities centras įsikūręs Bilgorajaus mieste. Apskritis šiaurėje ribojasi su Liublino ir Krasnistavo, rytuose su Zamostės ir Liublino Tomašuvo, pietuose su Liubačuvo ir Pževorsko, pietvakariuose su Ležaisko, vakaruose su Nisko ir šiaurės vakaruose su Liublino Januvo apskritimi. Apskrityje yra 14 valsčių.

## Apskrities valsčiai
Apskrityje yra 14 valsčių:

## Gyventojai

Pagal 2005 m. birželio 30 d. surašymo duomenis:
Širdies šnabždesys

**Širdies šnabždesys** (, ) – 1995 m. japonų draminis anime filmas, režisuotas Jošifumio Kondo. Scenarijaus autorius – Hajao Mijadzakis. Filmas paremtas to paties pavadinimo Aoi Hiiragi manga motyvais. Pastatytas studijoje „Studio Ghibli“.

Filmo fone nekartą skamba Džono Denverio daina „Country Roads“.

2002 m. buvo išleistas pusiau tęsinys (*[[spin-off]]*) pavadinimu „Katino sugrįžimas“ (*The Cat Returns*), kuriame istorija pasakojama apie antraeilį veikėją, katiną Baroną.

## Siužetas

Pasakojama apie pagrindinės mokyklos mokinę Šidzuku Cukišima, gyvenančią Tokijuje. Mergina dievina skaityti knygas. Vieną vakarą ji pastebi, kad visas jos iš bibliotekos pasiskolintas knygas jau perskaitė asmuo vardu Seidži Amasava ir ją apninka noras sužinoti, kas jis toks. Po keleto dienų mokykloje ji susiduria su vienu vaikinu, kuris nesiliauja jos erzinęs.

Vėliau išaiškėja, kad tas vaikinas ir yra paslaptingasis skaitytojas. Jiedu ima artimiau bendrauti ir tarp jų užsimezga artimas ryšys. Be to, kad jiedu abu turi pomėgį skaityti knygas, jiems taip pat patinka muzika. Šidzuku mėgsta versti bei rašyti įvairius kūrinius, o Seidži, būdamas iš smuikų gamintojų šeimos, mokosi juos gaminti.

Seidži nutaria išvykti į Italijos miestą Kremoną mokytis smuikų gamybos meno, tuo tarpu Šidzuku iškelia sau tikslą – parašyti fantastinį romaną apie Baroną (katino statulėlę), kurį ji pamatė Seidži senelio namuose įkurtoje sendaikčių parduotuvėje...

## Manga
*Mimi o Sumaseba* manga komiksus parašė Aoi Hiiragi. Juos 1989 m. rugpjūčio–lapkričio mėnesiais žurnale „Ribon“ platino leidykla „Shueisha“. 1990 m. buvo išleistas vienintelis tomas. Antroji to paties autoriaus manga pavadinimu *Mimi o Sumaseba: Shiawase na Jikan* pasirodė 1995. Filmo tęsinys „The Cat Returns“ (*Baron: Neko no Danshaku*) buvo adaptuotas į manga komiksus tokiu pačiu pavadinimu autoriaus Aoi Hiiragi.
Toho

**Toho Co., Ltd.** () – Japonijos kino kompanija, platinanti kino filmus. Būstinė įsikūrusi Čijodoje (Tokijas). Tai viena pagrindinių bendrovių, sudarančių „Hankyu Hanshin Toho Group“ konglomeratą.

Užsienyje bendrovė žinoma kaip *[[kaiju]]* (monstrų) ir *[[tokusatsu]]* (specialiųjų efektų) filmų, televizijos serialo apie superherojus *Chouseishin*, Akira Kurosavos ir „Studio Ghibli“ anime filmų leidėja. „Toho“ sukūrė visame pasaulyje žinomą milžiniško padaro Godzilos personažą, taip pat ir *Mothra*, *King Ghidora*h, *Mechagodzilla* ir *Rodan*.

## Istorija
Bendrovę 1932 m. įkūrė *Hankyu* geležinkelio steigėjas Ičizo Kobajašis (*Ichizo Kobayashi*). Tuomet bendrovė vadinosi „Tokyo-Takarazuka Theater Company“ (東京宝塚劇場株式会社 *= Tōkyō Takarazuka Gekijō Kabushiki-kaisha*). „Toho“ kartu su „Shochiku“ dominavo Tokijo kino teatrų versle. Bendrovei priklausė Tokijo Takarazuka ir Imperatoriškojo sodo kino teatrai, taip pat dauguma kabuki teatrų.

XX a. 6-ajame dešimtmetyje bendrovė atidarė Toho teatrą Los Andžele (JAV), taip ji pati galėjo pristatyti savo produkciją, vietoje leidybos teisių pardavimo kitai bendrovei. Vėliau atidarė teatrus San Fransiske ir Niujorke 1963 m. „Shintoho“ kompanija, egzistavusi iki 1964 m., buvo pavadinta „naująja Toho“, kadangi atsiskyrė nuo originaliosios „Toho“ kompanijos.

## Šaltiniai
Jurgis Gimberis

**Jurgis Gimberis** (1938 m. lapkričio 5 d. Kaune – 2018 m. gruodžio 31 d.) – Lietuvos satyrikas, prozininkas, vertėjas.

## Biografija
Gimė Žemuosiuose Šančiuose, Ringuvos gatvėje. 1957 m. baigė vidurinę mokyklą. Nuo 1963 m. dirbo Statybos ir architektūros institute laborantu. Nuo 1990 m. Lietuvos rašytojų sąjungos narys.

## Kūryba
Kūrinius pradėjo spausdinti 1979 m. „Kauno tiesoje“, vėliau „Nemune“. Išleido humoreskų rinkinių, dalį pats ir iliustravo. Parašė pjesių vaikams („Vėžliuko namas“, „Ragana ir sliekas“, „Vieną šaltą žiemos naktį“), radijo pjesę „Slieko galva“. Iš rusų kalbos išvertė Aleksandros Marininos, Viktoro Pelevino, Liudmilos Ulickajos, Michailo Bulgakovo, Ilfo ir Petrovo romanų.

Humoreskoms būdinga paradokso poetika. Komizmo efekto siekiama supriešinant realybę su fantazija, pasakojimo turinį su forma, veikėjo charakterį su jo vardo semantika. Žanro požiūriu humoreskos artimos anekdotui. Išjuokiami mąstymo stereotipai, biurokratiniai santykiai, nenatūralus sovietinio žmogaus atsiribojimas nuo vakarietiškos kultūros.

## Bibliografija
* Dar pastebėjau: humoreskos (piešiniai autoriaus). – Vilnius: Vaga, 1985. – 84 p.: iliustr.
* Tai nereiškia: humoreskos (piešiniai autoriaus). – Vilnius: Vaga, 1988. – 167 p.: iliustr. – ISBN 5-415-00106-9
* Pusplikių šeimos laikų kronika: humoreskos. – Vilnius: Vaga, 1991. – 126 p.: iliustr. – ISBN 5-415-00751-2
* Barakų bliuzas: melodrama (iliustr. Edmundas Saladžius). – Kaunas: Nemunas, 1993. – 113 p.: iliustr.
* Iki pusės: melodramos…: pasakojimai apie senovę…: iš laikraščių… (iliustr. Henrikas Vaigauskas). – Kaunas: Eridanas, 1997. – 207 p.: iliustr. – ISBN 9986-36-026-9
* Kaliausė (dail. Andrius Cvirka). – Vilnius: Šluota, 1997. – 63 p.: iliustr. – ISBN 9986-679-07-9
* Misės, mano boba ir kiti reikalai. – Kaunas: Eridanas, 1999. – 174 p. – ISBN 9986-97-030-X
* Mišiugino dienoraštis (iliustracijos autoriaus). – Kaunas: Santara, 1999. – 89 p.: iliustr. – ISBN 9986-868-20-3
* Dar galima gyvent: humoreskos (piešiniai autoriaus). – Kaunas: Santara, 2000. – 111 p.: iliustr. – ISBN 9986-868-29-7
* Meilė bei kiti fundamentalieji mokslai: humoreskos. – Vilnius: Lietuvos raš. sąjungos leidykla, 2005. – 149 p. – ISBN 9986-39-399-X
* Urbi et liurbi: Felikso Žertvos savaitės prakalbos: humoreskos. – Kaunas: Jotema, 2006. – 215 p. – ISBN 9955-13-060-1
* Papashos testamentas: humoreskos. – Kaunas: Jotema, 2008. – 157 p. – ISBN 978-9955-13-164-9
* Jūs turite teisę tylėti…: humoro ir satyros rinktinė (sud. Rūta Marcinkevičienė). – Vilnius: Versus aureus, 2009. – 163 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-34-205-2
* …yra papildomų sąlygų…: skaitiniai (iliustracijos autoriaus). – Kaunas: Jotema, 2011. – 125 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-13-278-3

## Įvertinimas
* 1989 m. Augustino Griciaus premija
* 1999 m. Lietuvos rašytojų sąjungos Kauno skyriaus Vieno lito literatūrinė premija
* 2005 m. Kauno meno kūrėjų asociacijos premija 
* 2008 m. Kauno miesto savivaldybės Kultūros ir meno premija 
* 2011 m. Įsimintiniausias Kauno menininkas
* 2014 m. Petro Cvirkos literatūrinė premija

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Jurgis Gimberis, ''tekstai.lt''
* Jurgis Gimberis // Kauno diena, 2003-11-03
Polas

**Polas** () – komandinis sportas, kuris jungia riedulio ir žirgų sporto elementus. Vienas seniausių komandinių sportų.

Žaidimo metu dvi komandos po keturis raitus žaidėjus lazdomis mušinėja kamuolį. Aikštės ilgis 274 m., plotis 146 m (su sienele) arba 183 m (be sienelės). Tikslas – riedmušomis įvaryti riedulį į varžovų vartus. Žaidžiama 4 arba 8 kėliniai po 7,5 minutes. Tarp kėlinių būna 35 minučių pertraukos. Žaidėjai gali keisti žirgus rungtynių ir pertraukų metu.

## Istorija
Vienu iš šiuolaikinio polo pirmtakų laikomas Azijoje kilęs raitelių žaidimas čouganas.

Polas kilo senovės Tibete ir išplito likusioje Azijos dalyje; esama įrodymų, kad jis egzistavo Persijoje jau 525 m. prieš Kristų. Šiuolaikinį polą išgarsino Jungtinė Karalystė ir Indija, o vėliau jis labai paplito Argentinoje, JAV, pietvakarių Europoje.

Nuo 1900 m. iki 1936 m. polas buvo Olimpinė sporto šaka. Nuo 1949 m. vyksta Pasaulio polo čempionatai.

## Šaltiniai
Agnė Grudytė

**Agnė Grudytė** (g. 1986 m. liepos 9 d. Šiauliuose) – Lietuvos aktorė, TV laidų ir renginių vedėja.

## Biografija
Lankydama vaikų darželį, dalyvavo dainų konkurse „Dainų dainelė“, tapo laureate. Vėliau dainavo ir Vadimo Kamrazelio vadovaujamame ansamblyje „En-den-du“. Aktyviai į veiklą įsitraukusiai merginai vadovas patarė mokytis „Juventos“ mokykloje. Be dainavimo čia taip pat mokėsi groti pianinu ir kanklėmis. Vienuoliktą ir dvyliktą klases baigė Šiaulių universiteto gimnazijoje.
Šiaulių universitete baigė estrados meno specialybę. Šiaulių televizijoje vedė kelias laidas. Buvo renginių vedėja.

Sukūrė (vieną iš pagrindinių) Elenos (Eli) vaidmenį seriale „Naisių vasara“ (2010 m.), filmavosi gruzinų ir lietuvių televizijos seriale „Vyno kelias“, Kristė filme „Valentinas Vienas“ (Editos Kabaraitės režisuoto „Geriausių draugų“ epizodo aktorė kartu su Mantu Jankavičiumi) ir kt.
 
Vedė TV projektus: su Deiviu „Šeimų dainos“ (2010 m.) , „Auksiniai svogūnai 2010“, „Vaikų balsas 2010“, kelias laidas pavadavo atostogaujančią Jurgitą Jurkutę projekte „Šok su manimi“ (vedė kartu su su aktoriumi Vytautu Šapranausku).

## Šaltiniai
Kroketas

**Kroketas** – sporto šaka, kurioje žaidėjas plaktuku turi nuridenti kamuoliukus pro lankelius naudojant medinius plaktukus.

## Istorija

Ši sporto šaka kildinama iš Anglijos. Anksčiau tai laikyta aristokratų sportu. 1868 m. buvo įkurtas Visos Anglijos kroketo klubas. 1900 m. kroketas įtrauktas į olimpinę programą, bet po vienos olimpiados pašalintas.

## Taisyklės
Pievelėje sustatomi 9 iš vielos ar medžio pagaminti lankeliai. Pradžioje ir gale pastatomi papildomi lankeliai, kurie žymi trasos pradžią ir pabaigą. Už lankelių pastatoma lazdelė, į kurią būtina pataikyti pravarius pro paskutinius dvigubus vartelius. Žaidėjai pasirenka savo kamuoliuko spalvą ir turi savo kamuoliuką pervaryti pro visus vartelius pagal laikrodžio rodyklę. Kamuoliai mušami specialiais plaktukais. Galima išmušti priešininko kamuoliuką toliau nuo vartų. Laimi tas, kuris pravaro kamuoliuką pro visus vartelius ir pataiko į lazdelę, įsmeigtą paskutinių, dvigubų vartelių gale. Žaidžiamas dviese arba dviejų komandų 24–90 m ilgio, 13,5–45 m pločio aikštėje arba vejoje.

## Tarptautinė kroketas bendruomenė

Tarptautiniu mastu kroketą prižiūri pasaulinė kroketo federacija (, WCF), kuri nuo 1986 m. organizuoja pasaulio čempionatus, skatina žaidimo plėtrą ir palaiko ryšius su savo nariais. 1989 m. Londone įvyko pirmasis pasaulio čempionatas. Federacija vienija nacionalines asociacijas, atsakingas už kroketą savo šalyse, ir siekia skatinti žaidimo populiarumą bei plėtrą visame pasaulyje.

## Kroketas Lietuvoje

Nors kroketas nėra plačiai paplitęs Lietuvoje, yra šaltinių kad kroketas buvo žinomas ir žaidžiamas Lietuvoje jau XX a. pradžioje. Šiuo metu kroketas Lietuvoje nėra plačiai praktikuojamas kaip sporto šaka.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Pasaulinė kroketo federacija
Thomas Curtis

**Thomas Curtis** (g. 1873 m. sausio 9 d. San Fransiske – m. 1944 m. gegužės 23 d. Nahante) – JAV lengvaatletis. Pirmasis olimpinis barjerinio bėgimo čempionas.

## Biografija
Curtis studijuodamas Masačusetso technologijos institute ir priklausydamas Bostono atletikos asociacijai išvyko į pirmąsias 1896 m. vasaros olimpines žaidynes.

Pirmąją olimpiados dieną Curtis laimėjo savo 100 m atrankos bėgimą su 12,2 s ir pateko į finalą, bet iš varžybų pasitraukė, kad galėtų pasiruošti 110 m barjerinio bėgimo varžyboms. 110 m barjerinio bėgimo finale po paskutinio barjero Curtis buvo antroje vietoje, bet galiausiai laimėjo vos 5 cm skirtumu. Jo užfiksuotas laikas buvo 17,6 s.

## Šaltiniai
Skrudintuvas

**Skrudintuvas** – virtuvinis prietaisas, kuris skirtas duonos gaminiams skrudinti, skrebučiams gaminti.

1919 m. amerikiečių išradėjas Charles Strite užpatentavo pirmąjį duonos skrudinimo prietaisą su automatiniu duonos išmetimu ją baigus skrudinti. 1925 m. patobulintą Strite skrudintuvo modelį pradėjo gaminti *Waters Genter* kompanija. Tiesa, skrudintuvas tada dar negreitai paplito virtuvėse, greičiausiai dėl to, kad rankomis raikoma duona buvo per stora ir prireikė laiko, kol buvo sukurta duonos raikymo mašina.

## Galerija

Vaizdas:Toaster, Model 584-N, made by Saluta of Germany, c. 1930, Wolfsonian-FIU Museum.JPG|Besisukantis skrudintuvas, 1930 m.
Vaizdas:Broodrooster.jpg|Skrudintuvas su išimamais laikikliais
Vaizdas:Four-slot toaster from Original Gourmet.jpg|Skrudintuvas su keturiomis angomis


## Šaltiniai
Walt Disney Pictures

**Walt Disney Pictures** – JAV kino kampanija, platinanti pilnametražius vaidybinius ir animacinius filmus. Kompaniją valdo „The Walt Disney Company“ konglomerato padalinys „Walt Disney Studios“. Bendrovė dominavo XX a. animacijos srityje.

Bendrovei taip pat priklauso „Walt Disney Feature Animation“ ir „Pixar“ studijos. Šių ir kitų studijų filmus platina „Walt Disney Studios Motion Pictures“ padalinys su „Walt Disney Pictures“ prekiniu ženklu.

## Logotipas
Bendrovės logotipe vaizduojama Disneilendo Miegančiosios gražuolės pilis. 2006 m. Naujosios Zelandijos studija „Weta Digital“ sukūrė naują kompiuterinės grafikos (CGI) logotipo versiją, kuri pirmąkart pristatyta 2006 m. filme „Karibų piratai: numirėlio skrynia“.
Januvo apskritis

**Liublino Januvo apskritis** () – apskritis rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje. Apskrities centras įsikūręs Liublino Januvo mieste. Apskritis šiaurėje ribojasi su Krašniko ir Liublino, pietryčiuose su Bilgorajaus, pietvakariuose su Nisko ir vakaruose su Stalova Volos apskritimi. Apskrityje yra 7 valsčiai.

## Apskrities valsčiai
Apskrityje yra 7 valsčiai:

## Gyventojai

Pagal 2010 m. gruodžio 31 d. surašymo duomenis:
Krasniko apskritis

**Krasniko apskritis** () – apskritis rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje. Apskrities centras įsikūręs Krasniko mieste. Apskritis šiaurės rytuose ribojasi su Liublino, pietuose su Liublino Januvo ir Stalova Volos, pietvakariuose su Sandomiero, vakaruose su Opatuvo ir šiaurės vakaruose su Liublino Opolės apskritimi. Apskrityje yra 10 valsčių.

## Apskrities valsčiai
Apskrityje yra 10 valsčių:

## Gyventojai

Pagal 2005 m. birželio 30 d. surašymo duomenis:
Belaris

**Belaris** arba **Balaris** (, ) – miestas pietų Indijoje, Karnatakoje, į šiaurę nuo Bangaloro, Dekano plokščiakalnyje. Rajono centras. Geležinkelių ir plentų mazgas. Prekyba medvilne centras. Metalo apdirbimo ir plieno gamybos, tekstilės, maisto (ryžių) pramonė. Veikia šiluminė elektrinė.

Yra išlikusi miesto tvirtovė, keletas hinduistų šventyklų, miesto parkas, zoologijos sodas, muziejus. 70 km nuo Belario yra Hampio gyvenvietė su į UNESCO pasaulio pavedą įtrauktu šventyklų kompleksu.

## Šaltiniai
Opolės apskritis (Liublinas)

**Liublino Opolės apskritis** () – apskritis rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje. Apskrities centras įsikūręs Liublino Opolės mieste. Apskritis šiaurėje ribojasi su Pulavų, rytuose su Liublino, pietryčiuose su Krašniko, pietvakariuose su Opatuvo, vakaruose su Lipsko ir šiaurės vakaruose su Zvoleno apskritimi. Apskrityje yra 7 valsčiai.

## Apskrities valsčiai
Apskrityje yra 7 valsčiai:

## Gyventojai

Pagal 2005 m. birželio 30 d. surašymo duomenis:
Suomijos Didžioji Kunigaikštystė

**Suomijos Didžioji Kunigaikštystė** (, , ) – autonominė Rusijos imperijos teritorija, egzistavusi nuo 1809 iki 1917 m. Valdyta Rusijos imperatoriaus, kaip didžiojo kunigaikščio.

Po Rusijos-Švedijos karo 1809 m. Suomijos teritorija buvo prijungta prie Rusijos kaip Suomijos Didžioji Kunigaikštystė. 1809 m. rugsėjo 17 d. sudaryta personalinė unija. 1812 m. prie kunigaikštystės prijungta Karelija (arba *Senoji Suomija*). 1899 m. vasario 15 d. Rusijos imperatorius priėmė manifestą dėl Rusijos įstatymų pirmenybės prieš suomių. 1917 m. gruodžio 6 d. paskelbta Suomijos nepriklausomybė nuo Rusijos.

Sostinė – Turku (nuo 1809 iki 1812 m), Helsinkis (nuo 1812 iki 1917 m). Plotas (1910 m) – ~360 000 km².

Buvo suskirstyta į 8 provincijas (, , ): Turku ir Porio, Kuopijo, Vasos, Ūsimos, Mikelio, Hemės, Oulu ir Vypurio.
Terespolio valsčius

**Terespolio valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Terespolis. Ribojasi su Kodenio, Piščaco, Rokitno, Zalesių valsčiais, Terespolio miestu ir Baltarusija. Nuo 2013 m. pradėtas naudoti Terespolio valsčiaus herbas.

## Paviršiaus struktūra

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 141,31 km², iš kurių:
* ariama žemė: 73 %
* miškai: 14 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 13 %
Valsčius sudaro 5,13 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas

Bohukalai, Dobratiče Kolonija, Kobilanai, Kolpin Ogrodnikai, Koroščinas, Kukurikai, Kužavka, Lebiedzevas, Lechuti Dužė, Lechuti Malė, Lengai, Lobačev Dužai, Lobačev Malai, Malaševičė, Malaševiče Dužė, Malaševiče Malė, Michalkuvas, Muraviecas, Neplė, Podolanka, Polatičė, Samovičė, Stažinka, Zastavekas ir Žukai.

## Šaltiniai
Balenio salos

**Balenio salos** () – grupė negyvenamų salų Ramiojo vandenyno pietuose, netoli Antarktidos krantų. Salos vulkaninės kilmės, aukštis siekia 1524 m (Braun Pykas, Strudžo s.). Salų grupę sudaro 3 didelės salos – Jango sala (225,4 km²), Baklio sala (123,6 km²) ir Strudžo sala (437,4 km²) – apsuptos smulkių salelių ir uolų. Salas dengia ledynai.

Balenio salos atrastos 1839 m. anglų banginių medžiotojo John Balleny. Salos priskiriamos Roso teritorijai (Naujosios Zelandijos pretenzija).

## Šaltiniai
Ukrainos TSR herbas

**Ukrainos TSR herbas** – vienas Ukrainos TSR valstybinių simbolių, kuris buvo patvirtintas 1919 m. kovo 14 d. ir su nežymiais pakeitimais naudotas iki 1992 m. Juostos, juosiančios kviečių varpas, centre, ukrainietiškai parašyta „Ukrainos TSR“ (), o kraštuose – „Visų kraštų proletarai, vienykitės!“ ().

## Ukrainos TSR herbo istorija
Ukrainos TSR Konstitucijoje, patvirtintoje Ukrainos Tarybų suvažiavime 1919 m. kovo 10 d. ir 1919 m. kovo 14 d. galutinai Centrinio vykdomojo komiteto priimtoje Konstitucijos redakcijoje herbas aprašytas 34-ame straipsnyje:
 
„U.T.S.R. herbas susideda iš vaizdo raudoname skyde – auksinio pjautuvo ir kūjo saulės spinduliuose, apjuosto kviečių vainiku ir užrašu rusų ir ukrainiečių kaba: 1) U.T.S.R.; 2) Visų kraštų proletarai, vienykitės!.“

1929 m. Konstitucijoje (80 straipsnis) herbas stipriai nepakito. Viršutinėje raudono skydo dalyje buvo pridėta santrumpa „U.S.T.R.“ (Ukrainos Socialistinė Tarybų Respublika).

„Stalinistinė“ Konstitucija nežymiai pakeitė Ukrainos TSR herbą. Herbe atsirado santrumpa „UTSR“, šiek tiek pakito piešinys – padaugėjo saulės spindulių.

1947 m. vasarą, Ukrainos komunistų partija aptarė klausimą dėl Ukrainos TSR herbo suvienodinimo su TSRS herbo standartu: viršutinėje dalyje buvo nuspręstą pridėti žvaigždę, pakeisti užrašų išdėstymą. remiantis Ukrainos TSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo nurodymu, nuo 1949 m. lapkričio 21 d. ir įstatymu, priimtu Ukrainos TSR Aukščiausiosios Tarybos 1950 m. liepos 5 d., viršutinėje Ukrainos TSR herbo dalyje pridėta raudona penkiakampė žvaigždė, vietoje devizo herbo apačioje buvo užrašytas Respublikos pavadinimas ukrainiečių kalba, o devizas, rusų ir ukrainiečių kalbomis perkeltas ant raudonos juostos vainiko kraštuose.

## Aprašymas
Valstybinis Ukrainos TSR herbas susideda iš auksinio pjautuvo ir kūjo, pavaizduotų raudoname skyde, apšviestų saulės spinduliais ir įrėmintų javų varpomis, raudonos juostos su užrašu: vainiko apačioje „Ukrainos TSR“, dešinėje pusėje rusiškai „Visų valstybių proletarai, vienykitės!“ ir kairėje tas pats užrašas ukrainiečių kalba. Herbo viršuje penkiakampė žvaigždė. Herbo aprašymas pateiktas Ukrainos TSR Konstitucijos 124 straipsnyje.

## Galerija

Vaizdas:Emblem of the Ukrainian SSR (1929-1937).png|1929-1937 m. Ukrainos TSR herbas
Vaizdas:Emblem of the Ukrainian Soviet Socialist Republic (1937–1949).svg|1937-1949 m. Ukrainos TSR herbas
Vaizdas:Coat of arms of Ukrainian SSR.svg|1950-1992 m. Ukrainos TSR herbas
Vaizdas:COA Ukrainian SSR 1967 Rus.jpg|Ukrainos TSR herbas su oficialiu aprašymu
Balchašo-Alakolio dubuma

**Balchašo-Alakolio dubuma** () – plokščia, uždara tektoninė dubuma rytų Kazachstane, kurios didesniąją dalį užima Balchašo ežeras. Į šią įdubą taip pat patenka Sasykolio ir Alakolio ežerai. Dubuma nusidriekusi per 700 km, būdingas aukštis 342–600 m.

Būdinga pusdykumių ir dykumų augalija, auga saksaūlai, džuzgunai, kiečiai, druskės. Yra druskoežerių, druskožemių.

## Šaltiniai
Saksaūlas

**Saksaūlas** (*Haloxylon*) – burnotinių (*Amaranthaceae*) šeimos medžių gentis. Auga sausringose Vidurinės Azijos, Irano, Artimųjų Rytų srityse.

Tai krūmai ar nedideli medžiai, užaugantis nuo 1,5 iki 12 m aukščio. Kamienas trumpas, kreivas, dažnai su atramomis, laja plati. Lapai labai smulkūs, siauri, kieti, primena spyglius. Žiedai dvinamiai. Vaisius – sparnavaisis. Šaknų sistema labai išvystyta, pasiekia 10 m gylį. Mediena naudojama kurui, popieriaus gamybai.

Išskiriamos 7 (kartais 10) rūšys:
* baltasis saksaūlas (*Haloxylon persicum*)
* juodasis saksaūlas (*Haloxylon ammodendron*)
* ir kt.
Karibos rajonas

**Kariba** – vienas iš šešių rajonų Vakarų Mašonalando provincijoje, Zimbabvėje. Rajono administracinis centras – Kariba.

Rajone esantis Karibos tvenkinys sudaro sieną tarp Zimbabvės ir Zambijos.
Zalesio valsčius

**Zalesio valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Zalesis. Ribojasi su Palenkės Bialos, Piščaco, Rokitno ir Terespolio valsčiais.

## Geografija

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 147,16 km², iš kurių:
* ariama žemė: 61 %
* miškai: 34 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 5 %
Valsčius sudaro 5,34 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas
* Berezuvka, Derečanka, Dobrin Dužai, Dobrin Kolonija, Dobrin Malai, Horbuvas, Horbuv Kolonija, Kijoviecas, Kijoviec Kolonija, Kijoviec PGR, Kloda Duža, Kloda Mala, Kočukuvka, Lachuvka Duža, Lachuvka Mala, Malova Gura, Mokrani Novė, Mokrani Starė, Novosiulkai, Vulka Dobrinska, Zalesiai.

## Šaltiniai
Mburukujos nacionalinis parkas

**Mburukujos nacionalinis parkas** () – saugoma gamtos teritorija Argentinoje, Korienteso provincijoje, 150 km nuo Korienteso, Iberos pelkynų teritorijoje. Apima 176,6 km² teritoriją.

Parke saugomi svarbūs šlapynių, vandens telkinių plotai bei tipiniai regiono kraštovaizdžiai. Mburukuja skirstoma į 3 gamtinius regionus: rytinį Čiaką, Paranos džiungles ir dygių krūmokšnių sąžalynus. Rytų Čiako dalyje auga miškai, palmių giraitės, plyti pievos ir šlapynės. Būdingi medžiai yra siauralapis raudonmedis, baltasis kvebrachas, astronis (*Astronium balansae*), ruprechtija (*Ruprechtia salicifolia*). Žemesnėse vietose auga algarobai ir *[[Trithrinax]]* genties palmės. Paranos džiunglėse auga paprastosios kiaulpalmės, rintausės (*Enterolobium contortisiliquum*) ir lauramedžiai. Dygių krūmynų srityje plyti miglinių pievos su kserofitų krūmynais.

Parko teritorijoje sutinkama ~150 paukščių rūšių, įvairių kitų gyvūnų (kapibara, žakarė, lapė, šarvuočiai, jaguarundis, šiaurinis rudasis staugūnas). Yra retų, nykstančių rūšių – karčiuotasis vilkas, ilgauodegė ūdra, balinis elnias. Upėse veisiasi braziliniai doradai, šamai rėksniai.

## Nuorodos
* Nacionalinių parkų administracija
Konstantinuvo valsčius

**Konstantinuvo valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Konstantinuvas. Ribojasi su Palenkės Januvo, Palenkės Lešnos, Mielniko, Sarnakų ir Stara Kornicos valsčiais.

## Paviršiaus struktūra

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 87,06 km², iš kurių:
* ariama žemė: 69 %
* miškai: 25 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 6 %
Valsčius sudaro 3,16 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas

Antolinas, Gnojnas, Komarnas, Komarno Kolonija, Konstantinuvas, Konstantinuv Kolonija, Solinkai, Vandopolis, Vichovičė, Vitolduvas, Vulka Polinovska, Zakalinkai, Zakalinki Kolonija ir Zakanalė.

## Šaltiniai
Kubaba

**Kubaba, Kug-Bau** – III Kišo dinastijos  valdovė (~ XXV a. pr. m. e.), vienintelė žinoma valdovė moteris šumerų sudarytame Karalių sąraše, atėjusi į valdžią po nugalėto Mario dinastijos valdovo Šarum-itero. Kitose versijose ji tapatinama su IV Kišo dinastija, perėmusia valdžią iš Akšako karalystės. 

Prieš tapdama monarche, Kubaba tebuvo smuklės šeimininke. Apie jos iškilimą užsimenama *Veidnerio kronikoje*. Jos sostą perėmė sūnus Puzur-Suenas ir anūkas Ur-Zababa iš IV KIšo dinastijos, pagal vienus šaltinius, kaip tiesioginiai paveldėtojai, pagal kitus – įsimaišant Akšako dinastijos atstovams. Ur-Zubaba dar žinomas kaip valdęs Šumerą dar esant jaunam Sargonui Akadiečiui, netrukus iškilusiam su savo karinėmis pergalėmis.

## Deivės kultas

Visoje Mesopotamijoje buvo pastatyta šventyklų Hubabos garbei. Huritų eroje ji gali būti tapatinama su Kebat, arba Hepat, tituluojama deive Motina Hanana. Kubaba tapo senovės Sirijos miesto Karkemišo aukštutiniame Eufrate sergėtoja (vėlyvasis huritų – ankstyvasis hetitų laikotarpis). Ji minima luvių, mažiau – hetitų tekstuose, daugiausiai – huritų ritualų aprašymuose. Vėliau jos kultas plito ir pagrindinės deivės vardas buvo pritaikomas po hutitų iškilusiose Anatolijos regiono karalystėse. Vėliau Frygijos motinos (*Matar Kubileya*) atvaizdas su įrašais vaizduojamas iš akmens iškaltose skulptūrose. Lydijoje Hubaba buvo vadinama Kuvav ar Kufav, vėliau helenizuota į kitas panašias formas.

## Nuorodos

* Šumero karalių sąrašas
* Veidnerio kronika apie Kubabą
Svastikos Sukitės Greitai

**Svastikos Sukitės Greitai** arba **SSG** – alternatyvaus roko muzikos grupė, apie 1989 m. įkurta dviejų Vilniaus Universiteto studentų Dariaus Karvelio ir Algio Ramanausko. Pradžioje grupė vadinosi „Lenin The Crime“ ir grojo įvairiuose studentų festivaliuose (FiDi, ekonomistų ir kt.).

## Istorija
Apie 1992 m. grupė dalyvavo Dovydo Bluvšteino organizuojamame „Blogiausių grupių festivalyje“, kuriame tapo festivalio laureate. Festivalyje grupė dalyvavo jau kaip „Svastikos Sukitės Greitai“. Pavadinimas atsirado perfrazavus modernisto Francis Picabia paveikslo „Mašina, sukitės greitai“ pavadinimą.
 
Po sėkmės „Blogiausių grupių festivalyje“ grupė buvo kviečiama filmuotis televizijoje, dalyvavo įvairiuose koncertuose (pvz.: „Rokas prieš diktatūrą“), sukūrė dainos „Mokykla“ vaizdo klipą. Kartu su grupėmis Bix ir Už Tėvynę dalyvavo koncertiniame ture po Lietuvą.

## Kūryba
Grupės muzika išsiskyrė originaliais, šokiruojančiais tekstais ir „gitarinio triukšmo“ skambesiu. Grupės muzikos stilių galima būtų priskirti prie noise rock, indie rock, post-punk. Įtaką darė tuo metu populiarios grupės Sonic Youth, Pixies, The Jesus and Mary Chain. Muzikos ritminę dalį formavo tuo metu pasaulyje atsiradusi, ypač populiari house muzika.

Grupės dainos: „Mokykla“, „Mano katė mėgsta šaudyt“, „Savaime išsikasančios duobės“, „Gražioji lavonė“.

## Diskografija

### Albumai

***„Radioshow“ (1994)***

# Gitaristų Pervarymas Iš Vienos Vietos Į Kitą
# Discotheqoj Groja UFO
# Mano Katė Mėgsta Šaudyt
# Cola
# Vilnius (su Nėriumi Pečiūra)
# Death Comes To Lithuania (su Zyghm The Snowman)
# Gražioji Lavonė
# Mama
# Lietuva Tėvyne Mūsų
# Kaunas, 1926
# Laisvė
# Mėnulis
# Atbėgo Kariūnai
# DJ Įgeidžiai
# Mėgstamiausia Mano Draugo Suknelė
# Policija
# 100 Qunigų Quataliqų
# Panevėžio Stiklo Fabriko Reklama
# Noise (The End)

***„Gyvai“ (2009)***

# Egoistas (Dovydas)
# Song For Love
# Biure
# Runkelis
# 1000 Metų
# Atbėgo Kariūnai, Sušaudė Brazauską
# Sukėliau Aš Muštynes
# Vadas Greitai
# Gėda Pelėda
# Kažkodėl Mes Tai Vadinam Rap’u
# Tvarka Y Teisingumas
# Ventukai Kažkur Keliauja Su Daina
# Šūdbliuzis #1
# Šūdbliuzis #2
# Audi 100
# Eurovision Is My Decision
# Angelai Sargai
# Su Alaus Bokalais
# Geriausia Lėlė
# Bliuzo Karaliaus Žmona
# Aš Noriu Tau Papasakoti Viską
# Su Kitu Bachūru
# Gėda Pelėda
# Egoistas (Algis)
# Promenade (su Asmik Grigorian ir Rafailu Karpiu)
# 1000 Metų (su Jurga Šeduikyte)

## Literatūra

* Mindaugas Peleckis. Lietuvos rokas. Ištakos ir raida. Mintis. Vilnius. 2011. P. 342–346
Šaudymas iš lanko olimpinėse žaidynėse

**Šaudymas iš lanko olimpinėse žaidynėse** pirmą kartą pasirodė 1900 m. vasaros olimpinėse žaidynėse. Visos varžybos vyksta tik su viena skriemulinių olimpine lankų klase. Varžybas rengia Pasaulio šaudymo iš lanko federacija.

## Istorija
Šaudymas iš lanko į olimpinę programą buvo įtrauktas dar II olimpinėse žaidynėse 1900 m., bet vėliau po 1920 m. vasaros olimpinių žaidynių šio sporto olimpinėje programoje nebeliko.

1931 m. Kijeve įkurta Pasaulio šaudymo iš lanko federacija, kuri 1972 m. pasiekė, kad šaudymas iš lanko vėl grįžtų į olimpinę programą. Po 1988 m. vasaros olimpinių žaidynių Pietų Korėjoje ši šalis pradėjo dominuoti šaudymo iš lanko sporte ir laimėjo daugiausiai aukso medalių. Tai viena sėkmingiausių sporto šakų Azijos kontinento šalims.

Lietuva olimpinėse žaidynėse nėra turėjusi nei vieno šaulio iš lanko.

## Medalių lentelė

## Šaltiniai
Rokitno valsčius

**Rokitno valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Rokitnas. Ribojasi su Palenkės Bialos, Palenkės Januvo, Terespolio valsčiais ir Baltarusija.

## Paviršiaus struktūra

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 140,82 km², iš kurių:
* ariama žemė: 61 %
* miškai: 33 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 6 %
Valsčius sudaro 5,11 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas

Celešnica, Celešnica PGR, Derlas, Holodnica, Klonovnica Duža, Kolčinas, Kolčin Kolonija, Lipnica, Michalkai, Michalki Kolonija, Olšinas, Pokinianka, Pratulinas, Rokitnas, Rokitno Kolonija, Začopkai, Začopki Kolonija.

## Šaltiniai
Palenkės Januvo valsčius

**Palenkės Januvo valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Palenkės Januvas. Ribojasi su Palenkės Bialos, Konstantinuvo, Palenkės Lešnos, Rokitno valsčiais ir Baltarusija.

## Paviršiaus struktūra

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 135 km², iš kurių:
* ariama žemė: 75 %
* miškai: 17 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 8 %
Valsčius sudaro 4,9 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas

Bloniai, Bubel Grana, Bubel Lukoviska, Jakuvkai, Palenkės Januvas, Kajetanka, Klonovnica Mala, Klonovnica Placas, Novi Pavluvas, Ostruvas, Peredilas, Polinuvas, Romanuvas, Stare Bučicė, Stari Bubelis, Stari Pavluvas, Verchlišas, Voroblinas ir Vigoda.

## Šaltiniai
Ki Bo-Bae

**Ki Bo-Bae** (g. 1988 m. vasario 20 d.) – Pietų Korėjos šaulė iš lanko. Olimpinė čempionė.

## Biografija
2012 m. vasaros olimpinių žaidynių komandinės rungties atrankoje Ki Bo-Bae kartu su Pietų Korėjos komanda pirmavo surinkusio 1993 taškus. Ketvirtfinalyje Pietų Korėjos rinktinė 11 taškų persvara įveikė Daniją, o pusfinalyje 15 taškų pranašumu įveikė Japoniją. Kovoje dėl aukos Pietų Korėja po dramatiškos kovos vos vienu tašku įveikė Kinijos rinktinę ir apgynė čempionių titulą. Individualios rungties atrankoje KiBo-Bae pirmavo jau po atrankinio šaudymo ir finale įveikusi šaulę iš Meksikos Aída Román pelnė antrąjį aukso medalį.

## Šaltiniai
Nicolas Maiques

**Nicolas Maiques** (g. 1981 m. balandžio 16 d. Buenos Airese) – Argentinos aktorius, dainininkas ir prodiuseris. Žinomas visame pasaulyje dėl savo vaidmens seriale „Floricienta“.

## Filmografija
### Televizija

### Kinas

## Teatras
Kodenio valsčius

**Kodenio valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Kodenis. Ribojasi su Terespolio, Piščaco, Slavatičės, Tučnos valsčiais ir Baltarusija.

## Paviršiaus struktūra

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 150,33 km², iš kurių:
* ariama žemė: 65 %
* miškai: 27 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 8 %
Valsčius sudaro 5,46 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas

Dobratičė, Dobromišlis, Elžbiecinas, Kontai, Kodenis, Kopituvas, Kopituv Kolonija, Kostomlotai, Kožanuvka, Okčinas, Olšankai, Šostakai, Zablociai, Zablocie Kolonija, Zagaciai, Zalevšė.

## Šaltiniai
Piščaco valsčius

**Piščaco valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Piščacas. Ribojasi su Terespolio, Kodenio, Palenkės Bialos, Tučnos, Lomazų ir Zalesių valsčiais.

## Paviršiaus struktūra

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 169,92 km², iš kurių:
* ariama žemė: 68 %
* miškai: 24 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 8 %
Valsčius sudaro 6,17 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas

Borovė, Chmielnė, Chotiluvas, Čvorakai, Dombrovica Mala, Dobrinka, Hulčė, Januvka, Piščaco Kolonija I, Piščaco Kolonija II, Piščaco Kolonija III, Košcenevičė, Novi Dvuras, Nove Poloskai, Ortel Krulevski Drugai, Ogrodnikai, Ortel Krulevski Piervšai, Parcela, Piščacas, Piščaco Kolonija, Piščac Drugai, Podtoremas, Podpoloskai, Poloskai, Popielas, Puhari A, Stare Poloskai, Trojanuvas, Vulka Košcenevicka, Vičulkai, Vološkai, Zahoruvas, Zalutinas ir Zatoremas.

## Šaltiniai
Georges Rouget

**Žoržas Ružet** (; 1781 m. rugpjūčio 26 d. Paryžiuje, Prancūzija – 1869 m. balandžio 9 d. Paryžiuje) – prancūzų neoklasicizmo tapytojas.

## Gyvenimas

Po studijų dailės mokykloje, 1797 m. Roget įstojo į garsaus dailininko Žako Lui Davido studiją ir greitai tapo mylimiausiu jo studentu Jis pradėjo savo profesinę karjerą, kaip pagrindinis meistro asistentas ir tęsė ją iki Ž. L. Davido emigracijos į Briuselį. Roget bendradarbiavo su Davidu, šiam tapant paveikslus: *„Napoleonas Didžiojoje San – Bernaro perėjoje“*, *„Napoleono karūnavimas“* (kurio kopiją, pasirašytą Davido nutapė būtent Roget), *„Leonidas prie Termopilų“*, taip pat vieną iš trijų *„popiežiaus Pijaus VII portreto“* kopijų. Nors laimėjęs 1803 m. Antrąjį Romos prizą, visgi tris kartus pralaimėjo stengdamasis iškovoti Pirmąją vietą.

Jis nutapė daugybę paveikslų Pirmajai Prancūzijos imperijai ir Bonapartų šeimai, kaip kad, pavyzdžiui, *„Napoleono ir Marijos Luizos vestuvės“* 1811 m. Mažasis tapytojas skyrė visą savo karjerą tapydamas didžiuosius Prancūzijos istorijos paminklus. Daugelis iš jo paveikslų papuošė musée de Versailles (Versalio muziejų), atidarytą 1837 m. karaliaus Liudviko Pilypo.

Palaidotas Père-Lachaise kapinėse (61e division), Paryžiuje.

## Šaltiniai
* Alain Pougetoux, *Georges Rouget, élève de Louis David* (exhibition catalogue), Musée de la Vie romantique, ed. Paris Musées Paris 1995, ISBN 2-87900-234-6
* Notice sur Abel de Pujol, peintre d’histoire,… Valenciennes impr. de E. Prignet, 1861 Gallica
Palenkės Mendzyžeco valsčius

**Palenkės Mendzyžeco valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Palenkės Mendzyžecas. Ribojasi su Dreluvo, Hušlevo, Palenkės Bialos, Konkolevnicos, Olšankos, Tžebiešuvo ir Zbučino valsčiais bei Palenkės Mendzyžeco miestu. Valsčius turi savo Palenkės Mendzižeco valsčiaus herbą.

## Paviršiaus struktūra

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 261,58 km², iš kurių:
* ariama žemė: 66 %
* miškai: 26 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 8 %
Valsčius sudaro 9,5 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas

Bereza, Dolholenka, Halasai, Jelnica, Kolonija Volanska, Košelikai, Kožuškai, Kževica, Kžimošicė, Lubai, Lukoviskas, Lunevas, Maniai, Misiai, Pošcišė, Pžichodai, Pžilukai, Puchačė, Rogožnica, Rogožnica Kolonija, Rogožnička, Rudnikai, Žečica, Savkai, Sitnas, Stžaklai, Tlušcecas, Tuliluvas, Utruvka, Vulka Kžimovska, Visokiai, Žabcė, Zašciankai, Zasiadkai ir Zavadkai.

## Šaltiniai
Palenkės Lešnos valsčius

**Palenkės Lešnos valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Palenkės Lešna. Ribojasi su Palenkės Bialos, Palenkės Januvo, Hušlevo, Konstantinuvo ir Stara Kornicos valsčiais.

## Paviršiaus struktūra

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 97,69 km², iš kurių:
* ariama žemė: 79 %
* miškai: 15 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 6 %
Valsčius sudaro 3,55 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas

Abisinija, Bukovicė, Bukovice Kolonija, Droblinas, Jagodnica, Klukovščizna, Palenkės Lešna, Ludvinuvas, Marijampolis, Nosuvas, Nosuv Kolonija, Nova Bordziluvka, Osuvka, Osuvka Kolonija, Stara Bordziluvka, Vitulinas, Vitulin Kolonija, Vorgulė ir Zaberbečė.

## Šaltiniai
Palenkės Bialos valsčius

**Palenkės Bialos valsčius** () – kaimietiškas valsčius rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Palenkės Bialos apskrityje. Centras – Palenkės Biala. Ribojasi su Dreluvo, Hušlevo, Palenkės Januvo, Palenkės Lešnos, Lomazų, Palenkės Mendzyžeco, Rokitno, Piščaco ir Zalesių valsčiais bei Palenkės Bialos miestu.

## Paviršiaus struktūra

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 324,76 km², iš kurių:
* ariama žemė: 66 %
* miškai: 27 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 7 %
Valsčius sudaro 11,79 % apskrities teritorijos.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

## Administracinis suskirstymas

Celuikai, Cicibur Dužai, Cicibur Malai, Čosnuvka, Dokuduv Drugai, Dokuduv Piervšai, Franopolis, Grabanuvas, Grabanuv Kolonija, Grabarka, Hola, Hrudas, Hulanka, Husinka, Januvka, Jažvinai, Julkuvas, Kaliluvas, Kamieničnė, Kempa, Kijoviecas, Košlavė, Kozula, Kžimovskiai, Lisai, Lukovcė, Michaluvka, Mlinecas, Novi Slavacinekas, Ogrodnikai, Ortel Ksionženci Drugai, Ortel Ksionženci Piervšai, Perkovicė, Planova, Podlonka, Podšosa, Pojelcė, Pulkas, Porosiukai, Rakoviska, Roskošas, Sitnikas, Smolne Piecė, Stari Slavacinekas, Stižinecas, Surmačė, Svorai, Sicina, Sicina Kolonija, Terebela, Terebela Kolonija, Tolusinas, Vilčinas, Vozareckie Pienkai, Vulka Plebanska, Voronecas, Voskženice Dužė, Voskženice Duže Kolonija, Voskženice Malė, Voskženice Male Kolonija, Zablociai, Zagura, Zelonė ir Zacišė.

## Šaltiniai