open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Evanescence

**Evanescence** – alternatyvaus roko grupė iš Litl Roko miesto (Arkanzasas, JAV).
Karjeros pradžioje išgarsėjo nacionaliniu mastu. Išleidusi debiutinį albumą „Fallen“ (parduota 14 milijonų kopijų) – ir visame pasaulyje. 2004 m. buvo apdovanota *Grammy* kaip Geriausia nauja grupė. Tais pačiais metais Geriausio „gyvo" sunkiojo roko pasirodymo prizu Evanescence įvertinta už dainą *Bring Me To Life*.

## Istorija
„Evanescence“ įkūrė dainininkė, pianistė ir dainų kūrėja Amy Lee ir pagrindinis gitaristas bei dainų autorius Ben Moody. Jie susitiko jaunimo stovykloje Arkanzase. Moody išgirdo Amy Lee begrojančią „I’d Do Anything for Love (But I Won’t Do That)" pianinu.

Susipažinę jie atrado, kad abu mėgsta Jimi Hendrix'ą ir Björk, ir nutarė pamėginti kartu rašyti dainas (pirmoji – „Solitude“, sukurta Amy Lee, antroji – „Understanding“, parašyta Ben Moody, „Give Unto Me“ parašė Amy Lee, o „My Immortal" – Ben Moody). Amy Lee keitė dainų tekstus ir muziką daugybę kartų, tačiau sutiko, kad dainų autorystė būtų bendra.

Tam tikrą laiką jie negalėjo į grupę pakviesti daugiau profesionalių muzikantų, nes neturėjo tam pakankamai lėšų. Nepaisant to, jie grojo savo muziką gyvai. Kelios dainos, būtent „Understanding“ ir „Give Unto Me“, praskynė kelią į vietinių radijo stočių topus, jų populiarumas augo, o kartu – ir koncertų paklausa. Kai grupė galų gale susiformavo, jie surengė pasirodymą ir tapo vieni iš populiariausių vietinių atlikėjų. Buvo svarstomi keli grupės pavadinimų variantai, tarp jų *Childish Intentions* ir *Stricken*, bet galiausiai apsistota ties **Evanescence**, kas išvertus į lietuvių kalbą reiškia „išnykimą“ arba „išsisklaidymą it dūmas“. Pasak grupės lyderės Amy Lee, ji „dievina šį žodį, nes jis paslaptingas ir niūrus bei palieka pėdsaką kiekvieno jį išgirdusio sąmonėje".

## Diskografija
### Albumai

* *Evanescence EP* (1998)
* *Sound Asleep EP* (1999)
* *Origin * (2000)
* *Fallen* (2003)
* *Anywhere but Home* (2004)
* *[[The Open Door]]* (2006)
* *[[Evanescence (albumas)|Evanescence]]* (2011)
* *Synthesis* (2017)
* *The Bitter Truth* (2021)

### Plokštelės
* Evanescence (1998)
* Whisper\Sound Asleep (1999)
* Mystary – reklaminė medžiaga (promo) (2003)

### Koncertų įrašai – DVD
* 2004: Anywhere but Home – JAV šešis kartus pripažintas platininiu
DVD sudaro: koncertas Paryžiuje, muzikiniai klipai, užkulisinė vaizdo medžiaga ir kt.

## Grupės nariai
Dabartiniai
* Amy Lee – vokalas, pianinas ir arfa (viena iš grupės įkūrėjų; 1995-dabar)
* Terry Balsamo – gitara (nuo 2003 lapkričio)
* Tim McCord – bosiniai (nuo 2006 rugpjūčio)
* Troy McLawhorn – gitara (2007, nuo 2011 birželio)
* Will Hunt – būgnai (2007, nuo 2010 vasario)
Anksčiau buvę
* Ben Moody – pagrindinė gitara (vienas iš grupės įkūrėjų; nuo 1994 liepos iki 2003 spalio)
* David Hodges – klavišiniai, vokalas (nuo 1999 iki 2002 gruodžio)
* William Boyd – bosiniai (nuo 2003 sausio iki 2006 rugpjūčio)
* John LeCompt – gitara (nuo 2002 iki 2007 gegužės)
* Rocky Gray – būgnai (nuo 2002 iki 2007 gegužės)

## Apdovanojimai
**Grammy**

MTV Europos muzikos apdovanojimai

## Nuorodos

* Evanescence.com – oficiali svetainė
Krakių šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia

**Krakių šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Krakių miestelyje, dešiniajame Smilgaičio (dešinysis Nevėžio intakas) krante. Istoristinė, turi neogotikos ir neobaroko bruožų.

## Istorija

Krakių valsčius 1421 m. dovanotas Žemaičių vyskupui (suvalstybintas 1842 m.). Pirmoji bažnyčia pastatyta 1478 m. Klebonas Jurgis Talaitis 1529 m. bažnyčią remontavo. Krakėse 1570–1572 m. klebonavo Mikalojus Daukša, vienas lietuvių raštijos pradininkų. 1579 m. minima parapinė mokykla (veikė ir XIX a. pirmojoje pusėje).

Bažnyčia iki 1649 m. atstatyta. 1692 m. pastatyta medinė Krakių šv. Kotrynos bažnyčia. Nauja medinė bažnyčia pastatyta 1768 m. vyskupo Jono Lopacinskio iniciatyva. 1780 m. įrengta altarija. Ji 1863 m. sudegė ir nebuvo atstatyta.

Dabartinė mūrinė bažnyčia parapijiečių lėšomis pastatyta 1897–1907 m. Klebono Kazimiero Marmos rūpesčiu ji 1931 m. išdažyta. Senoji bažnyčia nugriauta. Maždaug iki 2000 m. veikė Krakių dekanatas.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, turi neogotikos ir neobaroko bruožų, kryžminio plano, su trisiene apside ir aukštu bokštu. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Navas dengia cilindriniai skliautai.

## Galerija

Krakės001.JPG|Fasadas
KrakiuBazn4.jpg
Krakių bažnyčia.JPG
Krakių bažnyčia, apsidė.JPG|Apsidė
Krakių bažnyčia, vargonai.JPG |Interjeras
Krakės, bažnyčios altorius.JPG|Vaizdas į altorių
Krakės. Bažnyčios kryžius.JPG|Bokšto kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
* Krakės. Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia
Klaipėdos šv. Kazimiero bažnyčia

**Klaipėdos šv. Kazimiero bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Klaipėdos šiaurinėje dalyje.

## Istorija

1992 m. kovo 22 d. Telšių vyskupas Antanas Vaičius įsteigė Klaipėdos šv. Kazimiero parapiją ir pirmuoju jos klebonu paskyrė kunigą Boleslovą Jonauską. 1992 m. gegužės 24 d. naujosios bažnyčios statymo vietoje vyskupas A. Vaičius pašventino kryžių, birželio 20 d. – kertinį akmenį. 2007 m. rugsėjo 30 d. Telšių vyskupas Jonas Boruta konsekravo bažnyčią.

## Architektūra

Bažnyčios projekto autoriai – architektas Ričardas Krištapavičius ir dailininkas Adomas Skiesgelas. Bažnyčiai parinkta vieta, kurioje anksčiau driekėsi Prūsijos karaliaus Frydricho Vilhelmo III ir jo žmonos karalienės Luizės rezidencijos bei Karališkos giraitės valdos. Ši aplinkybė, kaip ir parapijos bei bažnyčios dedikacija šv. karalaičiui Kazimierui, rado atgarsį ir bažnyčios architektūroje – bažnyčios bokštų kompozicija sudaro karūnos įspūdį.

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* 
* Vyskupijos informacija
Klaipėdos Švč. Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia

**Klaipėdos Švč. Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Klaipėdos centrinėje dalyje, Baltikalnėje. Kultūros paveldo objektas Nr. 43662.

## Istorija

Jau 1938 m. pradėtos rinkti aukos naujos bažnyčios statybai. Pagal inžinieriaus architekto Juozo Baltrėno projektą už tikinčiųjų paaukotus pinigus 1957–1960 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia, viena retų bažnyčių, kurias leista statyti sovietmečiu.

1961 m. areštuoti bažnyčios statybos organizatoriai: klebonas Liudvikas Povilonis (1910–1990; vėliau arkivyskupas), vikaras Bronislovas Burneikis (1923–1991) ir dar 5 žmonės. Nuteisti kunigai iškalėjo po 4 metus. Bažnyčios pastatą valdžia nusavino. 1963 m. joje įkurtas LTSR filharmonijos filialas. Nugriautas bokštas, išardyti altoriai, įrengta filharmonija. Dailininkas Antanas Kmieliauskas, 1960 m. nutapęs freską didžiajam altoriui, buvo išmestas iš Dailininkų sąjungos (1989 m. A. Kmieliauskas sukūrė naują freską).

1988 m. bažnyčia grąžinta tikintiesiems, paskirtas klebonu ir dekanu monsinjoras B. Burneikis suremontavo bažnyčią ir kleboniją (1988 m. lapkričio 25 d. laikytos pirmos mišios). 1989 m. atstatytas bokštas, lietuvių meistrų Darbėnuose nulietas 3 tonų varpas. JAV lietuviai pranciškonai dovanojo vargonus.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, trinavė. Bokštas 75 m aukščio su apžvalgos aikštele. Šventoriuje palaidotas bažnyčios statytojas monsinjoras B. Burneikis. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia2011.jpg|Bažnyčia 2011 m.
03Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia2011.jpg|Bažnyčia iš priekio 
04Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia2011.jpg|Vartų skulptūra
05Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia2011.jpg|Informacinė lenta tvoros mūre
02Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia2011.jpg|Bažnyčios interjeras
BZNPanenkyMarieTaikosKaralKristus02.JPG|Rūpintojėlio mozaika apsidėje


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
Klaipėdos Kristaus Karaliaus bažnyčia

**Klaipėdos Kristaus Karaliaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Klaipėdoje, į šiaurės vakarus nuo Senamiesčio, dešiniajame Danės krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 43723.

## Istorija

1258 m. Klaipėdoje pastatytos 2 bažnyčios – Klaipėdos katedra ir parapinė Klaipėdos šv. Jono bažnyčia. Jos ne kartą buvo žemaičių sudegintos. Kuršo vyskupas Edmundas 1291 m. leido Klaipėdos gyventojams laidotis katedros kapinėse, kadangi prie Šv. Jono bažnyčios kapinėms vietos nebuvo. 1525 m. bažnyčios atiteko evangelikams liuteronams.

Katalikų bažnyčia pastatyta 1784 m., vėlesnė – 1863 m. kunigo Švarco rūpesčiu. 1944 m. bažnyčia sugriauta. 1945 m. įrengta mūriniuose buvusiuose baptistų maldos namuose. 1945–1988 m. Klaipėdos Kristaus Karaliaus bažnyčia buvo vienintelė katalikų bažnyčia uostamiestyje. Atiteko katalikų parapijai, kai per II pasaulinį karą buvo sugriauta Klaipėdos Švč. Trejybės bažnyčia.

## Architektūra

1997 m. Klaipėdos Kristaus Karaliaus bažnyčia rekonstruota pagal architekto Sauliaus Prikockio projektą pristatant apsidę ir zakrastiją. 2001 m. bažnyčia restauruota, vidus papuoštas Kretingos pranciškonų tapytomis ikonomis. 2001 m. lapkričio 25 d. konsekruota. 2009 m. papuošta Švč. Mergelės Marijos ikona, 2013 m. įstatyti nauji vitražai, 2014–2015 m. pagal atnaujintas interjeras (projekto autorius Henrikas Ratautas).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Vyskupijos informacija
Kyburių Švč. Mergelės Marijos Angeliškosios bažnyčia

**Kyburių Švč. Mergelės Marijos Angeliškosios bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kyburių kaime, 7 km į šiaurę nuo Vaškų.

## Istorija

1762 m. Kyburių dvare pastatyta medinė koplyčia. Kunigą išlaikė dvaras. Po 1831 m. dvaro savininkas ištremtas į Rusiją; žemė perėjo reformatų tikybos dvarininkui, kuris koplyčią nugriovė. Katalikai pasistatė kitą koplyčią Majėnų dvaro kapinėse (3 km nuo Kyburių). Po 1863 m. Majėnų dvaras atiteko liuteronų tikybos dvarininkui. Koplyčia pervežta į Saločių kapines. Per Pirmąjį pasaulinį karą atvežta į Kyburių kapinaites (nugriauta 1928 m.), ją retkarčiais aptarnaudavo Saločių vikaras.

1926 m. kunigui Aleksandrui Štrombergui tarpininkaujant, gautas Žemaičių vyskupo leidimas statyti bažnyčią ir 8 ha žemės sklypas bei 0,5 ha naujoms kapinėms. Statyba rūpinosi Saločių vikaras Juozapas Savukaitis. 1927 m. spalio 18 d. įsteigta parapija. Bažnyčia pastatyta pagal architekto Vytauto Landsbergio-Žemkalnio projektą, gruodžio 4 d. pašventinta.

1934–1938 m. joje klebonavo Vladislovas Kupstas. Jis įrengė bažnyčios vidų (pastatė 3 altorius, sakyklą, suolų, klausyklų), nupirko varpą, apmūrijo šventorių, įsteigė antrąsias kapines, sutvarkė parapijos sodybą. Kunigas Steponas Pelešynas parūpino daugiau liturginių rūbų, remontavo bažnyčią.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano (22×12 m), su keliais priestatais, vienabokštė, su 4 bokšteliais ant bokšto ir ant priestatų. Yra 3 altoriai. Šventoriaus tvora akmens ir betono mūro.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis
Kybartų Eucharistinio Išganytojo bažnyčia

**Kybartų Eucharistinio Išganytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kybartuose.

## Istorija

4 Kybartų kaimo ūkiai 1598 m. dovanoti Virbalio bažnyčiai. Virbalio klebonas kaimo kapinėse 1696 m. pastatė koplyčią, ji po 1795 m. sunyko.

1907 m. įsikūrė „Žiburio“ draugijos skyrius, 1909 m. – Krikščionių darbininkų draugija. 1912 m. įsteigta gimnazija. Jos kapelionas Visgirda pastatė mokinių koplyčią. 1919 m. įsteigta „Žiburio“ progimnazija.

Po Pirmojo pasaulinio karo pamaldos laikytos neveikiančioje Kybartų šv. Aleksandro Neviškio cerkvėje, geležinkelio sandėlyje. Klebono S. Čepulio rūpesčiu pagal architekto Vytauto Landsbergio-Žemkalnio projektą 1927–1928 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Skulptūrų grupę prie altoriaus sukūrė Bronius Pundzius. Per Antrąjį pasaulinį karą apgriauta. Po karo remontuota.

Kybartuose klebonavo kunigas Sigitas Tamkevičius, Tikinčiųjų teisių gynimo komiteto narys; 1978 m. teistas (1988–1989 m. vėl Kybartų klebonas), rengė rekolekcijas. 1978–1980 m. kunigavo Virgilijus Jaugelis (1948–1980; palaidotas šventoriuje), 1974 m. teistas už „Lietuvos katalikų bažnyčios kronikos“ dauginimą.

## Architektūra

Bažnyčia neorenesansinė, stačiakampio plano, vienabokštė. Vidus 3 navų, skliautuotas.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Kirdeikių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Kirdeikių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kirdeikių kaime, pietvakariniame Pakaso ežero krante.

## Istorija

Dalis Linkmenų parapijos su bažnyčia 1920 m. liko Lenkijos okupuotoje teritorijoje. Okupacinė valdžia 1925 m. iškėlė bylą Linkmenų klebonui Juozui Breivai už lietuvių kultūrinę veiklą. Jis pabėgo į Kirdeikius ir pradėjo rūpintis bažnyčios statyba. Lietuvos valdžia skyrė miško medžiagos ir 35 000 litų.

1926–1927 m. medinė bažnyčia buvo pastatyta (projektavo ir statybą prižiūrėjo inžinierius Litas). 1927 m. vyskupas Juozapas Kukta bažnyčią konsekravo. Kirdeikių klebonas J. Breiva stiprino lietuvybę, rėmė lietuvių partizanų judėjimą (mirė 1939 m., palaidotas bažnyčios šventoriuje). Kirdeikiuose gimė lietuvių atgimimo veikėjas, poetas, aušrininkas, kunigas Silvestras Gimžauskas (1844–1897). 1936 m. pašventinti S. Gimžausko parapijos namai.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė (vyrauja gotikos elementų imitacija), su trisiene apside ir priestatais prie jos, 2 bokštais ir išsikišusiu fasadu. Vidus 3 navų, atskirtų kolonomis.

Yra trys neogotikinio stiliaus altoriai: pagrindinis ir du šoniniai. 2009 m. altoriai ir sakykla buvo restauruoti ir naujai paauksuoti, iškilmingas atnaujintų altorių atšventinimas įvyko rugpjūčio 15 d. per Žolinės atlaidus, iškilmes celebravo Molėtų dekanas K. Kazlauskas.

Šventoriaus tvoros pamatas akmeninis su iškilusiomis kolonėlėmis, kurias jungia vietinio kalvio nukalti ažūriniai elementai (tvorelės), vartai taip pat metaliniai.

## Varpai

Viename iš bažnyčios bokštų (varpinėje) kabo du varpai. Didysis „Benediktas“ nulietas 1930 m. Varpas pakrikštytas jo fundatoriaus Benedikto Kindurio vardu (kitur minima, kad fundatorius buvo Benediktas Paukštė). Mažasis varpas su lotyniškais įrašais nulietas XVIII a. Varpas pakrikštytas kaimo gerbiamo žmogaus Jono Maciulevičiaus. Virš apsidės esančiame bokštelyje kabo dar vienas nedidelis varpas.


Sonin.jpg|Šoninis fasadas
Kirdeikiai001.JPG|Bendras vaizdas


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Marijampolės rajono taryba 1990–1995 m.

**[[Marijampolės savivaldybės taryba|Marijampolės rajono taryba]]** – Marijampolės savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d., pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d. Pilnas pavadinimas – **Marijampolės rajono Liaudies deputatų taryba**, nuo 1990 m. balandžio mėn. *Marijampolės rajono taryba*.

## Teisinis pagrindas

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Marijampolės rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

## Tarybos deputatai
* Ilona Aleksienė
* Vidmantas Brazys
* Aldona Čeikauskienė
* Mečislovas Daugiala
* Jonas Kazys Dzirmeika
* Aleksandras Albinas Lenkutis
* Albinas Mitrulevičius
* Gintautas Paškauskas
* Algis Rimas
* Gediminas Vaišnora
* Juozas Vaičiulis   

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Marijampolės rajono savivaldybės taryba 1995–1997 m.

**[[Marijampolės savivaldybės taryba|Marijampolės rajono savivaldybės taryba]]** – Marijampolės rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

## Teisinis pagrindas

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Be to, 1994 m. liepos 19 d. priimtas Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymas.

Lietuvos Respublikos administraciniais vienetais tapo apskritys ir savivaldybės, gyvenamosios vietovės suskirstytos į miesto ir kaimo gyvenamąsias vietoves. Panaikintos savivaldybių pakopos, miesto gyvenamosioms vietovėms priskirti miestai, kaimo gyvenamosioms vietovėms – miesteliai ir kaimai. Savivaldybė sudaroma iš gyvenamųjų vietovių. Jos teritorija gali būti skirstoma į seniūnijų aptarnaujamas teritorijas. Iki 27 sumažintas Marijampolės rajono savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

## Rinkimai

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

### Tarybos nariai

## Veikla

Rajono meru išrinktas Petras Pavilonis, jo pavaduotoju Juozas Vaičiulis. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Jonas Žališkevičius.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Rokoniai (Pakruojis)

**Rokoniai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 1 km į rytus nuo Rozalimo. Šalia teka upė Daugyvenė.

## Etimologija

Kaimo vardas yra kilęs nuo asmenvardžio *Rokas*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Beržinė (Pakruojis)

**Beržinė** – buvęs viensėdis pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 1 km į vakarus nuo Rozalimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kintų Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia

**Kintų Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kintų miestelyje, 1 km į rytus nuo Kuršių marių. Nuo 1997 m. kultūros paveldo objektas Nr. 1637.

## Istorija

Evangelikų liuteronų bažnyčia pastatyta 1705 m. Pasakojama, kad tuo metu Ventėje buvo paplauta bažnyčia ir tarp gyventojų kilo ginčas, kur turėtų stovėti naujieji maldos namai. Pasak legendos, iš kraštutinių kaimų – Ventės ir Kiošių – vienu metu buvo išsiųsti 2 žygūnai ir nutarta, kad vietoje, kur jie susitiks, bus statoma naujoji bažnyčia. Jie rankas paspaudę būtent Kintuose.

1905 m. bažnyčia suremontuota. Iki Pirmojo pasaulinio karo buvo apie 5000 parapijiečių, daugiausia lietuvių. Pamaldos laikytos lietuvių ir vokiečių kalbomis. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčia uždaryta, kurį laiką buvo grūdų sandėliu, sovietmečiu restauruota, įkurta parodų ir koncertų salė. 1990 m. bažnyčia atiduota katalikams. 2015 m. iš dalies restauruota.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, bebokštė, su apside.

XX a. 1-ojoje pusėje šalia bažnyčios stovėjo paminklas I pasaulinio karo aukoms atminti, vėliau išardytas.

## Galerija

Kintų bažnyčia.JPG|thumb|Galinis fasadas
Kintų mažoji bažnyčia.JPG|thumb|Klebonija (dabartinė liuteronų bažnyčia)
Kintai liuteronu baznycios.JPG|Mažoji liuteronų bažnyčia (kairėje) ir buvusioji liuteronų, dabartinė katalikų bažnyčia (dešinėje)


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Kintų evangelikų liuteronų parapijos puslapis
Lazdijų rajono savivaldybės taryba 2000–2003 m.

**[[Lazdijų rajono savivaldybės taryba]]** – Lazdijų rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2000 m. kovo 19 d.

## Rinkimai

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

### Tarybos nariai

## Veikla

Rajono meru išrinktas Jonas Matulevičius.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Zigmantiškiai

**Zigmantiškiai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Rozalimo. Stūkso Zigmantiškių akmuo su Marijos pėda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilkinė (Pakruojis)

**Vilkinė** – viensėdis pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurę nuo Rozalimo. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Moniūnai (Rozalimas)

**Moniūnai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Rozalimo. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butnalaukis

**Butnalaukis** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Rozalimo. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Meldiniai

:: *Apie kaimą Utenos rajone žr. [[Meldiniai (Utena)]]*.

**Meldiniai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietus nuo Rozalimo.

## Gyventojai
Pirmojo visuotinio Lietuvos gyventojų surašymo 1923 m. duomenimis, Meldinių k. buvo 33 sodybos su 207 gyventojais, 1939 m. – 41 sodyba. Dabar kaime yra 24 sodybos.

### Žymūs žmonės
* Leonardas Pranas Aleksiejūnas (1939–2024) – imtynininkas, žurnalistas.

## Galerija

Meldiniai, netoli malūno.JPG|Sodyba netoli malūno
Meldiniai, malūnas.JPG|Senasis malūnas
Meldiniai, buvęs malūnas.JPG|Malūnas – prastos būklės
Meldiniai, ženklas.JPG|Riboženklis kelyje 


## Šaltiniai
Simaniškiai (Pakruojis)

**Simaniškiai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietryčius nuo Rozalimo.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Romualdas Čarna (1939–2026) – grafikas.

## Šaltiniai
Žvirbloniai

**Žvirbloniai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Rozalimo. Seniūnaitijos centras. Yra pradinė mokykla (Rozalimo mokyklos skyrius), biblioteka, maisto prekių parduotuvė, valgykla, sporto salė, kirpykla, medicinos punktas, Žvirblonių žemės ūkio bendrovės administracija. Išlikęs lopšelis-darželis (vienas iš trijų veikiančių apskrities kaimuose).

Žvirbloniai 1997 ir 2008 m. paskelbti gražiausia gyvenviete Šiaulių apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Išaiškintos 2008 metų geriausios sodybos ir gyvenvietės
* Žvirblonių bendruomenės svetainė
Medikoniai

**Medikoniai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 7 km į pietvakarius nuo Rozalimo. Seniūnaitijos centras. Buvusio „Žalgirio“ kolūkio (dabar „Žalgirio ŽŪB“) centrinė gyvenvietė. Yra laisvalaikio salė, medicinos punktas, Pakruojo J. Paukštelio bibliotekos filialas, Žalgirio bendruomenės namai. Iki 2009 m. veikė pagrindinė mokykla, (nuo 2005 m. Rozalimo vidurinės mokyklos filialas, nuo 2007 m – skyrius).

## Gyventojai

## Literatūra
* Vilius Tribulas. *Mūsų Žalgiris (Medikonių seniūnaitijos praeitis ir dabartis)*. Šiauliai, 2014. ISBN 978-609-95277-6-5
* Kas knygon nesudėta : Medikonių seniūnaitija: vietos, įvykiai, žmonės/ sudarytojas Vilius Tribulas. – Vilnius : Litera, 2016. – 220 p. : iliustr. – ISBN 978-609-8144-37-6

## Šaltiniai
Derveliai

**Derveliai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į vakarus nuo Medikonių, tarp Ežerėlės ir Dubysėlės upelių. Kertasi keliai  ir . Yra mūrinis pakelės kryželis.

## Istorija

1936 m. Derveliuose įkurta pradinė, 1949 m. – septynmetė, 1962 m. – aštuonmetė mokykla.

1945 m. vasarą kaimo gyventojai nutarė kolektyviai atsidėkoti stribus išvariusiems partizanams ir miške prie Ežerėlės upelio surengė šventę su vaišėmis, dainomis, dovanomis.

Derveliai kurį laiką buvo Dervelių apylinkės centru. Sovietiniais metais – „Žalgirio“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dinaburkas

**Dinaburkas** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Medikonių, Žalgirio miško pakraštyje, netoli kelio . Šalia prasideda Nemuno upelis (Daugyvenės baseinas).

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs nuo vokiško Daugpilio pavadinimo *Dinaburg*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapgirys

**Lapgirys** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 13 km į vakarus nuo Rozalimo, prie kelio , šalia Kauksnujų miško. Prateka Vėzgė. Kaime yra gamtos paminklas – Lapgirio ozas (Krištopaičio kalnas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ruklaukis

**Ruklaukis** – buvęs kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 3 km nuo Stačiūnų, 1 km į šiaurės vakarus nuo Jasvilaičių, Kvartos miške.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vismantai

**Vismantai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 6 km į vakarus nuo Medikonių. Stovi Vismantų koplyčia (pastatyta 1755 m.).

## Istorija

Seniau kaime gyveno Vismantų latviai. Iki XX a. tarpukario buvo Vismantų dvaras.

### Pokariu
1945 m. vasarą civiliais rūbais persirengę keturi partizanai prasmuko į mokykloje vykusį sovietinių valdininkų susitikimą su pusšimčiu vietos ūkininkų. Auditorijai nenoriai klausantis komunistų partijos propagandos atstovo apie Leniną, Staliną ir teisinant nepakeliamą pyliavą, įsiterpė ginkluotas partizanas, žodžiais sugėdinęs agitatorius, kurie ėmė prisiekinėti nežinoję apie komunistų nusikaltimus ir tuoj pat nutrauksiantys savo veiklą.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vismantuose gimė filosofas, politologas, vertėjas, visuomenės veikėjas, humanitarinių mokslų daktaras Vytautas Radžvilas (1958–).

## Šaltiniai
Pavėzgiai

**Pavėzgiai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurės rytus nuo Kauksnujų, šalia Vėzgės upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažeikių rajono taryba 1990–1995 m.

**[[Mažeikių rajono savivaldybės taryba|Mažeikių rajono taryba]]** – Mažeikių rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d., pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d., tačiau kai kuriose rinkimų apygardose rinkimai neįvyko. Pilnas pavadinimas – **Mažeikių rajono Liaudies deputatų taryba**, nuo 1990 m. balandžio mėn. *Mažeikių rajono taryba*.

## Teisinis pagrindas

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Mažeikių rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

## Tarybos deputatai
* Gintaras Berenis
* Algimantas Čepys
* Antanas Dainius
* Jonas Jurkus
* Irena Macijauskienė
* Pranas Noreika
* Vytautas Prialgauskas
* Juozas Rozga
* Audrius Stankevičius
* Saulius Šiurys
* Antanas Tenys

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Bitaičiai

**Bitaičiai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į vakarus nuo Lygumų, prie kelio . Išlikę kai kurie dvaro pastatai. Prie kaimo yra Bitaičių tvenkinys, susidaręs užtvenkus Kruoją. Per kaimą eina nacionalinė dviračių trasa.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo brolių Dovydo ir Stanislovo Bitaičių, valdžiusių kaimą XVIII a. viduryje, pavardės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Peluodžiai

**Peluodžiai** – kaimas šiaurės vakarinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 3 km į vakarus nuo Pašvitinio, prie kelio . Pro kaimą teka Virčiuvis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažeikių rajono savivaldybės taryba 1995–1997 m.

**[[Mažeikių rajono savivaldybės taryba]]** – Mažeikių rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

## Teisinis pagrindas

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Be to, 1994 m. liepos 19 d. priimtas Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymas.

Lietuvos Respublikos administraciniais vienetais tapo apskritys ir savivaldybės, gyvenamosios vietovės suskirstytos į miesto ir kaimo gyvenamąsias vietoves. Panaikintos savivaldybių pakopos, miesto gyvenamosioms vietovėms priskirti miestai, kaimo gyvenamosioms vietovėms – miesteliai ir kaimai. Savivaldybė sudaroma iš gyvenamųjų vietovių. Jos teritorija gali būti skirstoma į seniūnijų aptarnaujamas teritorijas. Iki 27 sumažintas Mažeikių rajono savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

## Rinkimai

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

### Tarybos nariai

## Veikla

Rajono meru išrinktas Sigitas Kaktys, jo pavaduotoju Bronius Kryžius. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Petras Rubežius. S. Kakčiui tapus Seimo nariu, rajono meru išrinktas Jonas Mažeikis.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Gaubiai

**Gaubiai** – kaimas šiaurės vakarinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Pašvitinio, prie kelio  ir Švitinėlio upelio. Yra kultūros paveldo objektas – dubenuotas akmuo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Binėnai

**Binėnai** – kaimas šiaurės vakarinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, apie 5 km į pietvakarius nuo Pašvitinio, prie Virčiuvio aukštupio. Praeina kelias . Binėnų kaimo sodybose išlikę du dubenuotieji akmenys – valstybinės reikšmės paminklai. Yra tradicinės architektūros statinių. Binėnuose yra viena gatvė – Ąžuolų.

## Istorija

Binėnai istoriniuose šaltiniuose minimi nuo 1585 m.

Seniau būta atskirų Binėnų kaimo ir viensėdžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusleliai

**Rusleliai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 4 km į vakarus nuo Lygumų.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Rusliai (Pakruojis)

**Rusliai** – kaimas pietinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietvakarius nuo Lygumų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Noršoniai

**Noršoniai** – kaimas šiaurės vakarinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 1 km į pietus nuo Pašvitinio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražaičiai (Pakruojis)

**Gražaičiai** – kaimas šiaurės vakarinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Pašvitinio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė menotyrininkas, filologas Skirmantas Valiulis (1938–2011).

## Šaltiniai
Galvok ir būk turtingas

**Mąstyk ir būk turtingas** () – bestseleris sėkmės tematika.

Autorius – Napoleonas Hilas. Knyga parašyta Endriu Karnegio užsakymu: ištyrinėjus daugiau nei 500 JAV sėkmės sulaukusių verslininkų, buvo suformuluoti sėkmės dėsniai, kurių laikantis, galima tapti turtingu.

Visame pasaulyje knyga sulaukė per keliasdešimt leidimų, išleista daugiau nei keliais milijonų egz.
Niūrai

**Niūrai** – kaimas šiaurės vakarinėje Pakruojo rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Pašvitinio. Gretimame miške saugomas mitologinis Buletiškio akmuo, kurio legendoje minimas Niūrų dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tubiniai

**Tubiniai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Bučiūnų. Netoliese įsikūrę Mažieji Tubiniai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Molėtų rajono taryba 1990–1995 m.

**[[Molėtų rajono savivaldybės taryba|Molėtų rajono taryba]]** – Molėtų rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d., pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d. Pilnas pavadinimas – **Molėtų rajono Liaudies deputatų taryba**, nuo 1990 m. balandžio mėn. *Molėtų rajono taryba*.

## Teisinis pagrindas

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Molėtų rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

## Tarybos deputatai
# Stasys Bajerčius
# Dalius Daškevičius
# Vladzė Gribėnienė
# Vladas Pusvaškis
# Bronislovas Žemaitis
# Stasys Žvinys

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Molėtų rajono savivaldybės taryba 2000–2003 m.

**[[Molėtų rajono savivaldybės taryba]]** – Molėtų rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2000 m. kovo 19 d.

## Rinkimai

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

### Tarybos nariai

## Veikla

Rajono meru išrinktas Valentinas Stundys, jo pavaduotoju Vaclovas Seniūnas. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Saulius Jauneika.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Pakruojo rajono savivaldybės taryba 1995–1997 m.

**[[Pakruojo rajono savivaldybės taryba]]** – Pakruojo rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

## Teisinis pagrindas

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Be to, 1994 m. liepos 19 d. priimtas Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymas.

Lietuvos Respublikos administraciniais vienetais tapo apskritys ir savivaldybės, gyvenamosios vietovės suskirstytos į miesto ir kaimo gyvenamąsias vietoves. Panaikintos savivaldybių pakopos, miesto gyvenamosioms vietovėms priskirti miestai, kaimo gyvenamosioms vietovėms – miesteliai ir kaimai. Savivaldybė sudaroma iš gyvenamųjų vietovių. Jos teritorija gali būti skirstoma į seniūnijų aptarnaujamas teritorijas. Iki 25 sumažintas Pakruojo rajono savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

## Rinkimai

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

### Tarybos nariai

## Veikla

Rajono mere išrinkta Marija Šerienė, jos pavaduotoju Vaclovas Stapušaitis. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Jonas Svečiulis.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Pakruojo rajono savivaldybės taryba 1997–2000 m.

**[[Pakruojo rajono savivaldybės taryba]]** – Pakruojo rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d.

## Rinkimai

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

### Tarybos nariai

## Veikla

Rajono meru išrinktas Jonas Juozapaitis, jo pavaduotoju Vaclovas Stapušaitis. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Juozapas Vaitelis.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Amerikinės peiliažuvės

**Amerikinės peiliažuvės** (*Sternopygidae*) – elektražuvių (*Gymnotiformes*) būrio kaulinių žuvų šeima. Paplitusios Centrinės ir Pietų Amerikos gėluose vandenyse.

Šeimoje 5 gentys, 28 rūšys.

## Gentys
* *[[Archolaemus]]*
* Diskinės peiliažuvės (*Distocyclus*)
* Žaliosios peiliažuvės (*Eigenmannia*)
* Ilgauodegės peiliažuvės (*Rhabdolichops*)
* *[[Sternopygus]]*

## Nuorodos
* Family Sternopygidae – Glass knifefishes
* Amerikinių peiliažuvių (''Sternopygidae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Mažosios peiliažuvės

**Mažosios peiliažuvės** (*Hypopomidae*) – elektražuvių (*Gymnotiformes*) būrio kaulinių žuvų šeima.

Šeimoje yra 7 gentys, 16 rūšių.

## Gentys
* *[[Brachyhypopomus]]*
* *[[Hypopomus]]*
* *[[Hypopygus]]*
* *[[Microsternarchus]]*
* *[[Racenisia]]*
* *[[Steatogenys]]*
* *[[Stegostenopos]]*

## Nuorodos
* Family Hypopomidae
* Mažųjų peiliažuvių (''Hypopomidae'') šeimos žuvų iliustracijos ir rūšių sąrašas
Šeduvos technologijų ir verslo mokykla

**[[Radviliškio technologijų ir verslo mokymo centras|RTVMC]] Šeduvos technologijų ir verslo mokymo skyrius** – profesinė mokykla, įsikūrusi Raudondvaryje, Radviliškio raj., šalia buvusio barono Teodoro fon Ropo XIX a. Šeduvos dvaro teritorijos. Kitoje kelio pusėje yra Šeduvos aerodromas.

Pradedant XX a. 6 dešimtmečiu, buvo pastatyti modernūs mokomieji korpusai su 34 kabinetais bei laboratorijomis, 4 mokomosios dirbtuvės, bendrabučiai, žirgynas su uždaru maniežu, šiltnamiai, sporto ir treniruoklių salės.

Adresas: Jaunimo g. 12, Raudondvaris, Radviliškio rajonas, LT-92213.

## Istorija
1940 m. dvaras buvo nacionalizuotas, karo metais nukentėjo meno vertybės. 1959 m. dvare įsikūrė Žemės ūkio technikumas. Pirmuoju jo direktoriumi buvo paskirtas L. Pilkauskas. 1969 m. technikumas perorganizuotas į Šeduvos tarybinį ūkio technikumą. 1991 m. tapo Aukštesniąja žemės ūkio mokykla.

2011 m. išregistruota.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* RTVMC Šeduvos technologijų ir verslo mokymo skyrius
Mažeikių dekanatas

**Mažeikių dekanatas** – Telšių vyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 16 parapijų Mažeikių rajone.

## Istorija

Įkurtas 1958 m.

1993 m. jam priklausė 18 bažnyčių – Akmenės bažnyčia, Klykolių bažnyčia, Laižuvos bažnyčia, Leckavos bažnyčia, Mažeikių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia, Pievėnų bažnyčia, Pikelių bažnyčia, Renavo bažnyčia, Rubikų bažnyčia, Sedos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia, Sedos šv. Jono Nepomuko bažnyčia, Tirkšlių bažnyčia, Ukrinų bažnyčia, Užlieknės bažnyčia, Ventos bažnyčia, Viekšnių bažnyčia, Žemalės bažnyčia, Židikų bažnyčia. 2003 m. dekanatui priklausė 15 parapijų (Laižuvos, Leckavos, Mažeikių, Pievėnų, Pikelių, Renavo, Rubikų, 2 Sedos, Tirkšlių, Ukrinų, Užlieknės, Žemalės, Židikų, Viekšnių).

## Parapijos

|-
| Dauginių šv. vyskupo Stanislovo parapija || Dauginių šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia ||
|-
| Laižuvos Švč. Trejybės parapija || Laižuvos Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Leckavos šv. Lauryno parapija || Leckavos šv. Lauryno bažnyčia ||
|-
| Mažeikių Švč. Jėzaus Širdies parapija || Mažeikių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia ||
|-
| Mažeikių šv. Pranciškaus Asyžiečio parapija || Mažeikių šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia ||
|-
| Pievėnų Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Pievėnų Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Pikelių Švč. Trejybės parapija || Pikelių Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Renavo šv. Izidoriaus parapija || Renavo šv. Izidoriaus bažnyčia ||
|-
| Rubikų šv. Roko parapija || Rubikų šv. Roko bažnyčia ||
|-
| Sedos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Sedos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia || Sedos šv. Jono Nepomuko bažnyčia,  Grūstės šv. Marijos Magdalenos koplyčia
|-
| Tirkšlių Kristaus Karaliaus parapija || Tirkšlių Kristaus Karaliaus bažnyčia || Geidžių šv. Onos koplyčia,  Lėlaičių šv. Roko koplyčia
|-
| Ukrinų šv. Antano Paduviečio parapija || Ukrinų šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Užlieknės šv. Marijos Magdalietės parapija || Užlieknės šv. Marijos Magdalietės bažnyčia ||
|-
| Viekšnių šv. Jono Krikštytojo parapija || Viekšnių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Žemalės Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai parapija || Žemalės Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia ||
|-
| Židikų šv. Jono Krikštytojo parapija || Židikų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Mažeikių šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia

**Mažeikių šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia** – nauja katalikų bažnyčia Mažeikiuose.

Senosios bažnyčios, nugriautos 1984 m., vietą ženklina Bažnyčios ir Vyšnių gatvių kampe pastatytas ir 1992 m. birželio 6 d. pašventintas atminimo paminklas (koplyčia): „Čia 1905-1984 m. stovėjo pirmoji Mažeikių bažnyčia, pašvęsta Viešpaties ir Šv. Pranciškaus Asyžiečio garbei“.

## Istorija

1992 m. susikūrė grupė, kurios tikslas buvo pastatyti mieste antrąją katalikų bažnyčią ir atkurti parapiją naujoje miesto dalyje. 1993 m. sausio 16 d. buvo sudaryta tarpžinybinė komisija naujų maldos namų vietai parinkti. 1994 m. birželį būsimosios bažnyčios vietoje pašventintas kryžius. 1996 m. gegužės 12 d. naujosios bažnyčios statybos teritorijoje, virš iškilusių būsimojo centrinio altoriaus pamatų, buvo laikomos pirmosios šv. Mišios, kurias laikė Telšių vyskupas Antanas Vaičius. Tą pačią dieną buvo pašventintas ir šios bažnyčios kertinis akmuo. 2004 m. bažnyčios statybas 650 000 litų suma parėmė bendrovė AB „Mažeikių nafta“.

Bažnyčios projekto autorius – architektas Henrikas Štaudė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Vyskupijos informacija
Bliuzas

**Bliuzas** () – JAV vokalinis, vokalinis–instrumentinis, o vėliau ir instrumentinis žanras, kurio formavimuisi didžiausios įtakos turėjo vergų, gyvenusių pietinėse valstijose, ypač prie Misisipės deltos, dažniausiai liūdnos darbo dainos ir religinės giesmės (spiričiueliai, gospelai).

Bliuzas išsiskiria savo muzikine forma: posmelį sudaro 3 eilučių posmas, kurio antra eilutė tiksliai atkartoja pirmąją, kiekvienai eilutei skirti 4 muzikos taktai, taigi iš viso susidaro 12 taktų muzikinė–harmoninė struktūra. Kiekvienoje eilutėje vokalisto partija užima šiek tiek daugiau nei du taktus, o likusi dalis paliekama instrumento „atsakymui“ (instrumentalistas dažniausiai improvizuoja), todėl bliuzas – tai nuolatinis dialogas tarp vokalinės bei instrumentinės partijų.

Bliuzo improvizaciškumas turėjo lemiamos įtakos improvizacijų džiazo muzikoje atsiradimui. Bliuzui būdinga ir specifinė dermė, kurioje ypač intonuojami III ir VII- tas laipsniai bei sinkopinis ritmas ir ryškiai pabrėžiamos silpnosios takto dalys.

## Žymiausi atlikėjai

* Ray Charles
* Jimi Hendrix
* Eric Clapton
* Robert Johnson
* Muddy Waters
* John Lee Hooker
* B. B. King
* Buddy Guy
* Stevie Ray Vaughan
* Gertrūda „Ma“ Rainey
* Bessie Smith
* Robert Cray

## Nuorodos
* RELAX FM – Vienintele radijo stotis Lietuvoje, intensyviai grojanti bliuzo muziką
* Blues radijo stotys 
* Blues Matters – Jungtinės Karalystės bliuzo žurnalas
* Blues In Britain žurnalas
* Blues & Rhythm žurnalas
* Bliuzo fondas
Švenčionių rajono savivaldybės taryba 1997–2000 m.

**[[Švenčionių rajono savivaldybės taryba]]** – Švenčionių rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. birželio 29 d. Dėl šiurkščių savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo pažeidimų, Vyriausiosios rinkimų komisijos 1997 m. kovo 29 d sprendimu Nr. 149 1997 m. kovo 23 d. rinkimų rezultatai šioje apygardoje pripažinti negaliojančiais, o 1997 m. balandžio 3 d sprendimu Nr. 162 pakartotiniai rinkimai įvyko 1997 m. birželio 29 d.

## Rinkimai

### 1997 m. [[kovo 23]] d. rinkimuose dalyvavusios partijos

### 1997 m. [[birželio 29]] d. rinkimuose dalyvavusios partijos

### Tarybos nariai
Išrinkti 1997 m birželio 29 d. d 

## Veikla

Rajono meru išrinktas Vytautas Vigelis, jo pavaduotoja Ana Jurkevič. Savivaldybės administratore paskirta Vida Urbanavičiūtė.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Naujojo Sibiro salos

**Naujojo Sibiro salos** () – archipelagas Rytų Sibiro šiaurinėje pakrantėje, tarp Laptevų ir Rytų Sibiro jūrų. Įeina į Jakutijos Respublikos sudėtį. Bendras plotas – apie 38 tūkst. km².

## Geografija

Naujojo Sibiro saloms priklauso Anžu salos, kurių plotas maždaug apie 29 000 km², jos susideda iš:
* Kotelno sala (о. Коте́льный) 11 700 km² ir
* Fadejevo sala (о. Фадде́евский) 5300 km²
** Kurios taip pat vadinamos Bungės Žemė (земля́ Бу́нге) 6200 km² (kartais apsemiamos jūros)
* Naujojo Sibiro sala (о. Но́вая Сиби́рь) 6200 km²
* Belkovo sala (о. Бельковский) 500 km²
Į pietus ir arčiau Sibiro žemyninės dalies išsidėsčiusios Liachovo salos (6100 km²):
* Didžioji Liachovo sala (о. Большо́й Ля́ховский) 4600 km²
* Mažoji Liachovo sala (о. Ма́лый Ля́ховский) 1325 km²
* Stolbovojaus sala (о. Столбово́й) 170 km²
* Semionovo sala (о. Семёновский) 5 km²
Mažosios De Longo salos (228 km²) išsidėsčiusios Naujojo Sibiro šiaurės rytuose:
* Žanetos sala (о. Жанне́тты)
* Henrietos sala (о. Генрие́тты)
* Beneto sala (о. Бе́ннетта)
* Vilkickio sala (о. Вильки́цкого)
* Žochovo sala (о. Жо́хова)

## Reljefas

Dauguma iš archipelago salų yra gana žemai ir susideda iš blogai sukibusių nuosėdinių uolienų. Jo vakarinė dalis susideda iš klinčių ir skalūno. Aukščiausias taškas – 374 m (Malakatin Taso kalnas, Kotelno saloje). Klimatas yra arktinis ir atšiaurus. Sniegas paviršių dengia 9 mėnesius per metus.

## Klimatas

* Vidutinė temperatūra sausį: nuo −28&nbsp;°C iki −31&nbsp;°C
* Temperatūra liepą: pakrantėse Ledinis arktinis vanduo padaro temperatūra reliatyviai žemą. Vidutinė maksimali temperatūra yra: nuo +8&nbsp;°C iki +11&nbsp;°C Ir vidutinė žemiausia temperatūra: nuo -3&nbsp;°C iki +1&nbsp;°C.
Salų viduje vidutinė maksimali temperatūra liepą yra: nuo +16&nbsp;°C iki +19&nbsp;°C ir vidutinė žemiausia: nuo +3&nbsp;°C to +6&nbsp;°C.

Krituliai: iki 132 mm per metus

Amžinasis įšalas ir požeminis ledas labai paplitę po visą teritoriją. Salų paviršius yra padengtas arktinės tundros augmenija ir gausybe ežerų.

Pirmoji žinia apie Naujojo Sibiro salų egzistavimą buvo atnešta Kozako Jakovo Permiakovo XVIII a. pradžioje. 1712 m. kazokas, lydimas M. Vagino pasiekė Didžiąsias Liachovo salas XIX a. pradžioje salos buvo ištyrinėtos Jakovo Sannikovo, Matvėjaus Gedenschtromo ir kitų.

## Šaltiniai
Šilalės rajono savivaldybės taryba 1997–2000 m.

**[[Šilalės rajono savivaldybės taryba]]** – Šilalės rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d.

## Rinkimai

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

### Tarybos nariai

## Veikla

Rajono meru išrinkta Zita Lazdauskienė, jos pavaduotoju Vaidotas Kiniulis. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Virginijus Kvederys.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
JOnAS

**JOnAS** (angl. **J**ava **O**pe**n** **A**pplicatio**n** **S**erver) – atviro kodo serveris sudėtingoms interneto sistemoms kurti (Java EE). JOnAS vysto ObjectWeb konsorciumas, kurį įkūrė ir palaiko keletas stambių Prancūzijos kompanijų (Inria, Grouppe Bull, France Telecom ir kitos). Tai buvo pirmasis atviro kodo serveris, nemokamai gavęs oficialų J2EE sistemos sertifikatą iš Sun. JOnAs platinamas su LGPL licencija.

Tai buvo pirmasis J2EE serveris, kuris veikė išimtinai vien atviro kodo aplinkoje (Fedora Linux + GNU Classpath + JOnAS) 

## Nuorodos
JOnAS tinklalapis
Mikolaičiūnai

**Mikolaičiūnai** – kaimas centrinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į vakarus nuo Joniškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuisiai (Joniškis)

**Kuisiai** – kaimas centrinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Joniškio, prie Kuisupio (Sidabros intakas). Šalia kaimo praeina kelias , toliau rytuose – geležinkelis Rygon.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kuisiuose gimė rašytoja, dailininkė Jolita Skablauskaitė (1950–2018).

## Šaltiniai
Borisas Berezovskis

**Borisas Abramovičius Berezovskis** (rus. *Борис Абрамович Березовский*; 1946 m. sausio 23 d. Maskvoje – 2013 m. kovo 23 d.) – Rusijos žydų kilmės matematikas, verslininkas, taip vad. oligarchas.

## Biografija

Berezovskis studijavo elektrotechniką ir matematinę mechaniką. 1973 m. baigė studijas *[[Lomonosovo universitetas|Lomonosovo universitete]]*. *Mokslų akademijos* *Valdymo technikos institute * baigė aspirantūrą, apgynė disertaciją 1983 m. (sprendimų priėmimo teorija).

Po studijų iki 1987 m. Berezovskis dirbo valdymo, automatizavimo, vadybos sistemų institutuose

Nuo 1973 m. dirbo automobilių koncerne *AutoVAZ* (Lada), kuriam savo institute plėtojo programinę įrangą.

Sugriuvus TSRS užsiėmė verslu ir greitai tapo milijardieriumi.

Nuo 2000 m. gyveno D. Britanijoje, savo pasisakymuose kritikavo V. Putiną dėl vykdyto karo Čečėnijoje.

## Literatūra

* Paul Klebnikow: *Der Pate des Kreml: Boris Beresowski und die Macht der Oligarchen*. Econ, München 2001, ISBN 3-430-15475-8

## Nuorodos

* Boris Beresowski
Padirvoniai

**Padirvoniai** – kaimas centrinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Joniškio.

## Istorija

1591 m. minimas Padirvonių dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalnelis

**Kalnelis** (seniau ***Gurkiai***) – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Joniškio, prie kelio , Sidabros ir Vilkiaušo santakoje. Seniūnaitijos centras. Yra Kalnelio koplyčia, veikia Kalnelio pagrindinė mokykla, stūkso Kalnelio piliakalnis.

## Istorija

Šiauriniame pakraštyje stūkso Kalnelio piliakalnis. XIII a. jame stovėjo žiemgalių Sidabrės pilis, ilgai išsilaikiusi kovoje su kalavijuočiais, bet 1289–1290 m. sudeginta. Prie Sidabros ir Vilkiaušio santakos buvo antras piliakalnis, sunaikintas kasant žvyrą.

XVI a. pradžioje Joniškis buvo įkurtas dabartinio Kalnelio kaimo vietoje, čia buvo pastatyta pirmoji Joniškio bažnyčia, prie jos įrengtos kapinaitės. Joniškis perkeltas į dabartinę vietą po 1594 m. gaisro.

1903 m. įsteigta valdinė pradžios mokykla, nuo 1950 m. septynmetė, nuo 1976 m. aštuonmetė, nuo 1985 m. devynmetė, nuo 2003 m. Kalnelio pagrindinė mokykla.

1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Laisvoji ekonominė draugija

**Laisvoji ekonominė draugija** ( arba *Императорское Вольное экономическое общество*) – seniausia mokslininkų organizacija Rusijoje.

Įsteigta 1765 m. Peterburge. Buvo nutraukusi veiklą 1918 m., kurią atkūrė 1982 m.

## Literatūra
* «Очерки истории Императорского Вольного экономического общества», Ходнев (1865)
* «Очерки истории Императорского Вольного экономического общества», Бекетов (1890)
* Шинкаренко П. В. «Возрождённый Феникс: очерки деятельности Вольного Экономического общества России 1765–2005» – М., 2005. ISBN 5-94160-031-3

## Nuorodos:
* Oficiali svetainė 
* LEB medaliai