Čangano kraštovaizdis

**Čangano kraštovaizdžio kompleksas** () − UNESCO Pasaulio paveldo objektas Vietname, Ninbinio provincijoje. Į pasaulio paveldo sąrašą įtrauktas 2014 m. dėl savo istorinės, kultūrinės ir gamtinės vertės. Tai – pirmasis mišrus pasaulio paveldas Pietryčių Azijoje.

Kompleksas apima 6026 ha natūralios gamtos teritoriją Raudonosios upės deltos pietiniame pakraštyje, per kurį teka Ngodongo (), Hoanglongo ir kitos upės. Lygumose stūkso vaizdingi smiltainio kalnai, apaugę miškais, tarp jų įsiterpę upeliai ir šlapynės, yra daug urvų. Čia yra ir senosios X–XI a. Vietnamo sostinės Hoalu () likučiai su šventyklomis ir pagodomis. Gyvena apie 14 tūkst. gyventojų, kurie verčiasi žemės ūkiu. Objektas gausiai lankomas turistų.

## Gamta
Išskirtinį reljefą per milijonus metų suformavo karstiniai reiškiniai. Smiltainio bokštų pavidalo kalnai skiriami šlapynių ir vandens kelių, kurių dalis yra naviguojami plokščiadugnėmis valtimis. Dėl savo kraštovaizdžio panašumo su Halongo įlanka, vietovė dar vadinama „Sausumos Halongu“.

Visame regione išsimėtę gausūs urvai, tarp kurių žinomiausi yra Tamkokas () ir Bikdongas ().

Čanganas yra puikus drėgnųjų atogrąžų miškų pavyzdys su didžiule biologine įvairove. Vietinėje ekosistemoje aptinkama daugiau nei 600 augalų, 200 gyvūnų rūšių, ir dauguma yra retos. Tarp 310 rūšių retųjų augalų yra cikai, juodmedžiai, orchidėjos, jamsai ir kt.

Limestone_mountain_near_Hoa_Lu.jpg|
Hoa_Lu_landscape.jpg|
Tam_Coc_Rice_Valley_(8756354342).jpg|Tamkoko ryžių slėnis
Ninh_Binh-Tam_Coc_Grotte.jpg|Tamkoko urvas
Tour boats at Trang An Landscape Complex, Ninh Binh Province, Vietnam, 20240202 1446 5308.jpg|Turistiniai laivai
Vietnam,_Ninh_Binh,_Trang_An_Cave.jpg|Turistiniai laivai urve
Tam_Coc_by_Tuan_Mai_"007"_(8888350545).jpg|Tamkoko slėnis pribrendus ryžiams
Trang_An_-_05.jpg|Turistai laiveliuose


## Istorija

Archeologiniai radiniai parodo, kad vietovė yra gyvenama apie 30 tūkst. metų. Čia klestėjo seniausia žinoma Šiaurės Vietname Čangano kultūra. Priešistorinių radinių randama ne viename urve, kurie atspindi paleolito, neolito ir bronzos amžiaus laikotarpius. Vietos gyventojai gaminosi įrankius iš smiltainio, žiedė keramiką ir mokėjo prisitaikyti prie svyruojančio jūros lygio.

Šiame krašte pirmąją Vietnamo sostinę Hoalu įkūrė Din dinastija, kuri valdė Šiaurės Vietnamą (Daikovieto valstybę) nuo 968 m. Vieta pasirinkta neatsitiktinai, nes dėl sudėtingo reljefo ji buvo sunkiai prieinama priešams. Vėliau, 980 m., čia įsitvirtino Ankstyvoji Le dinastija, kuri čia valdė iki 1010 m., kuomet sostinė buvo perkelta į Tanglongą.

Pirmoji Vietnamo sostinė užėmė apie 300 ha ir buvo apjuosta didelių gynybinių sienų, kurių aukštis siekė 10 m, o plotis – 15 m. Dabar šioje vietovėje nėra išlikę seniausių statinių, tačiau yra daug vėlesnių laikų šventyklų, kuriose garbinami čia valdę valdovai, tokie kaip Din Tienhoangas () ar Le Daihanas (). Yra vaizdingi statiniai, tokie kaip Baidinio pagoda, Taivi šventykla ir kt. Čan dinastijos valdovai pasirinko šį regioną pastatyti Vulamo pilį, kuri tarnavo kaip strateginis postas ginantis nuo Mongolų imperijos (Juan dinastijos). Vėlesni valdovai čia statydino šventyklas ir pagodas.

Hoalu senosios sostinės vieta nėra gyvenama, tačiau restauruota, ir čia kasmet vyksta Hoalu sostinės festivalis, kuriame atkurtos senovinės X–XI a. Daikovieto rūmų ceremonijos.

Codohoalu2010k1.jpg|Hoalu sostinės vartai
Caudong.jpg|Hoalu gatvės tiltas
Chua_Bai_Dinh_X8.JPG|Baidinio pagoda
Codohoalu2010k4.jpg|Vartai į Din Tienhoango šventyklą
Temple commémoratif au roi Dinh Tien Hoang (Hoa Lu) 3.jpg|Ežeras šventykloje
Đền_Lê_Đại_Hành,_chính_điện.JPG|Le Daihaniui skirta šventykla
Chuanhattru239.jpg|Nhatču pagoda
Lehoidendinh.jpg|Hoalu sostinės festivalis
Festival of Dinh and Le kings at Hoa Lu.JPG|Sostinės festivalis
|Sostinės festivalis


## Susiję pasaulio paveldo objektai
*  Halongo įlanka-Katba salynas (1994)
*  Puerto Prinsesos požeminės upės nacionalinis parkas (1999)
*  Pietų Kinijos karstiniai dariniai (2007)

## Nuorodos