Simono Daukanto memorialinis muziejus

**Simono Daukanto memorialinis muziejus** – Akmenės krašto muziejaus padalinys, veikiantis Papilėje, skirtas istoriko, švietėjo  Simono Daukanto (1793–1864) atminimo įamžinimui. Muziejuje rengiami istoriko gimimo ir mirties metinių minėjimai, knygų pristatymai, parodos, kameriniai vakarai, tradicinė Lakštingalų nakties poezijos šventė, kiti įvairūs renginiai. Be memorialinio muziejaus, svečiams siūloma aplankyti Daukanto paminklą miestelio aikštėje ir kapą Papilės piliakalnio kapinėse, kitas Papilės žymias vietas.

## Istorija

Muziejus 1986 m. įkurtas buvusiame klebono Ignoto Vaišvilos name, stovinčiame šalia Papilės bažnyčios šventoriaus. Manoma, kad Daukantas, padedamas globėjo I. Vaišvilos, čia praleido paskutinius savo gyvenimo metus 1861-1864 m. Tradicinė žemaitiška troba buvo pastatyta XIX a., restauruota 1980-1983 m. ir 1999 m. Nuo 1993 m. memorialinis muziejus įrašytas į Kultūros vertybių registrą.

So­viet­me­čiu senojoje altarijoje bu­vo nu­ma­ty­ta įkur­ti LSSR ateizmo muziejaus fi­lia­lą Pa­pi­lė­je. Tačiau  Są­jū­džio iš­va­ka­rė­se šioje vie­to­je atidarytas mu­zie­jus Daukantui. Są­jū­džio me­tais mu­zie­jus ta­po at­gi­mi­mo ir kul­tū­ros cent­ru. 1989 m. ra­di­jui paskelbus, kad Vasario 16-ajai pa­mi­nė­ti rei­kia so­din­ti ąžuo­lus, prie mu­zie­jaus pa­so­din­tas Dau­kan­to ąžuo­liu­kas. 1990 m. kie­me Są­jū­džio gru­pė at­sta­tė kry­žių – se­no­jo nu­vers­to kry­žiaus vie­to­je. Muziejus išaugino tra­di­ci­ją per Dau­kan­to gi­mi­mo me­ti­nes nuei­ti prie jo ka­po – taip gi­mė Dau­kan­ti­nės.

## Ekspozicija

Ekspozicijoje pristatomi pagrindiniai Daukanto gyvenimo ir mokslinės veiklos etapai, jo vieta Lietuvos mokslo, literatūros ir kultūros raidoje. Eksponuojami „Lietuvos istorijos pirmasis leidinys 1893 m.“, antrasis „Būdo senovės lietuvių, kalnėnų ir žemaičių“ leidimas, įvairi dokumentinė medžiaga, dokumentų faksimilės ir kopijos, fotografijos. 

Pristatomi dailininkų A. Každailio, R. Šakalio, A. Surgailienės, papiliškio A. Švažo ir kitų kūrėjų ofortų ir raižinių rinkiniai, įvairių šalių ekslibrisų kolekcija, skirta istoriko 200 metų gimimo jubiliejui. Prie išskirtinių eksponatų priskiriami Juros periodo Papilės  atodangoje rastos fosilijos ir kapinyno radiniai.

Kurį laiką muziejus turėjo paties Daukanto sumeistrautą kėdę iš obels šakų. Apie šią kėdę liudijo 1930-aisias papiliškis Šliauteris, kuriam tuomet jau buvo 83 metai. Eksponatas perduotas į „Aušros" muziejų.

Muziejaus kiemelyje saugoma pirmoji Daukanto antkapinė plokštė su lietuvišku įrašu: „D. D. G. Cze Gul Kunas Symona Daukąta Rasztinika Warga Pieles Gimuse Metuse 1793 Miruse 1864 M. Sijkie 6 Dienoi“. Jos li­ki­mas ap­sup­tas mi­tų ir mis­ti­kos. Ak­muo nuo ka­po bu­vo iš­vež­tas į Kauno ka­ro mu­zie­jų, kurio so­de­ly­je prie Dau­kan­to bius­to pa­dė­tas 1927 m. Kai so­de­lis bu­vo naikinamas, ak­muo įce­men­tuo­tas į grin­di­nį. Pri­ke­liant mu­zie­jaus ap­lin­ką, ak­muo vėl bu­vo ap­tik­tas.

Kiek toliau nuo trobos stovi klėtelė, kurioje įrengta etnografinė ekspozicija. Už muziejaus teritorijos plyti Lakštingalų slėnis, XVIII a. akmeninis takelis, vedantis prie Ventos upės. 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Akmenės krašto muziejus. S. Daukanto memorialinis muziejus Papilėje
* Žemaitijos paveldas. Papilės S. Daukanto muziejui –30 metų