open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pasigailėk mūsų

**Pasigailėk mūsų** – 1978 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas meninis filmas Vytauto Radaičio apysakos „Mano Galilėjus“ motyvais. Istorinė drama. Spalvotas, plačiaekranis. Filmo trukmė – 68 min.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius – Vytautas Radaitis;
* Režisierius statytojas – Algirdas Araminas;
* Operatorius – Jonas Marcinkevičius;
* Kostiumų dailininkas – Linas Kriščiūnas;
* Kompozitorius – Bronius Kutavičius;
* Garso operatorius – Juozas Širvinskas;
* Montažo režisierė – Vanda Survilienė;
* Dailininkas statytojas – Algirdas Ničius.

## Vaidina
* Algirdas Latėnas – Algis Narbutas;
* Henrikas Kurauskas – jo tėvas;
* Tatjana Majorova – jo motina;
* Antanas Gabrėnas – mokyklos direktorius;
* Dmitrijus Mirgorodskis – kapelionas Jomantas;
* Gediminas Karka – mokytojas Gentvainis;
* Raimonda Buivydavičiūtė – Irena;
* Saulius Bareikis – Gediminas (Digas);
* Algimantas Masiulis – jo tėvas, savisaugos bataljono karininkas;
* Remigijus Vilkaitis – Gustas;
* Justinas Šeibokas – mokytojas Bendorius;
* Vytautas Eidukaitis – mokytojas Valiušis;
* Eugenija Šulgaitė – Jomanto motina;
* Vytautas Barkauskas – vyskupas;
* Valdas Jatautis – kardinolas;
* Liubomiras Laucevičius – SS karininkas;
* Vladas Bagdonas – policininkas;
* Juozas Meškauskas – kapinių sargas;
* Vytautas Paukštė – daktaras;
* taip pat Feliksas Einas, Povilas Gaidys, Edgaras Savickis, Nelė Savičenko, Valentinas Klimas, Vytautas Tomkus, Regina Varnaitė ir kiti.

## Siužetas
Kaunas, 1943 metai. Kapelionas Jomantas – vienos iš vokiečių okupuoto miesto gimnazijos dvasininkas ir abiturientų draugas. Gimnazistas Algis Narbutas – pats rimčiausias, tačiau anaiptol ne paklusniausias jo mokinys. Nacistai suima klasės mokinius ir išsiunčia į koncentracijos stovyklą. Kapelionas, bandęs priešpastatyti savivalei moralės principus, pralaimi. Jis bejėgis išgelbėti mokinius ir siekia pasivyti traukinį su įkalintais gimnazistais, kad galėtų juos bent paskutinį kartą palaiminti.

## Nuorodos
* Filmo ištraukos
Ežerė (ežeras)

**Ežerė** – ežeras Lietuvoje, Molėtų rajone, 6 km į pietus nuo Molėtų, į vakarus nuo kelio . Išsidriekęs rytų-vakarų kryptimi 0,91 km, didžiausias plotis 0,29 km. Altitudė 153,2 m. Giliausia ežero vieta yra pietinėje dalyje ir siekia 10 m. Krantai statūs, aukšti, apaugę medžiais ir krūmais. Kranto linijos ilgis 2,4 km. Ežerą supa dirbami laukai, pietryčiuose auga miškelis. Ežerės ežeru iš pietų į šiaurę prateka Puntos upelis (Šventosios baseinas).

Prie Ežerės įsikūrę Žvirbliškių, Raupiškio, Šiaudiškių ir Laumėnų kaimai.

Pavadinimas kilęs nuo žodžio *ežeras*.

## Šaltiniai
Čedasų apylinkė

**Čedasų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Panemunio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pandėlio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Paliepio apylinkės, dalis Panemunio apylinkės ir dalis Naujasodės apylinkės, o dalis Čedasų apylinkės prijungta prie Pandėlio rajono Suvainiškio apylinkės ir Rokiškio rajono Onuškio apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Onuškio apylinkės, o dalis Čedasų apylinkės prijungta prie Panemunio apylinkės. 1977 m. prijungta mažoji dalis Žiobiškio apylinkės, 1981 m. – mažoji dalis Panemunio apylinkės. 1988 m. birželio 22 d. Čedasų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Pandėlio apylinkės ir Rokiškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Čedasų“ ir „Pirmyn“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 64,6 || 1348 () || „Čedasų“ kolūkis, „Pirmyn“ kolūkis  || 1 miestelis, 31 kaimas
|-
| 1970-01  || || 1034 || || 1 miestelis, 27 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 79,7 || || Čedasų kolūkis, Maineivos kolūkis  || 1 miestelis (Čedasai), 23 kaimai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 14 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 795 || || 1 miestelis, 18 kaimų, 1 viensėdis, 3 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Čedasų kolūkis, Suvainiškio kolūkis  || Čedasai, Kalniečiai, Suvainiškis ir kt.
|}

## Šaltiniai
Juodupės apylinkė

**Juodupės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje, pasienyje Latvija.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Juodupės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rokiškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Čeičių apylinkės, 1963 m. – dalis Onuškio apylinkės ir dalis Didsodės apylinkės, 1988 m. – dalis Lukštų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Žvaigždės“ kolūkis ir Juodupės vilnonių audinių fabrikas „Nemunas“  || 
|-
| 1959 m.  || 41,36 || 2758 () || „Žvaigždės“ kolūkis, M. Melnikaitės kolūkis  || 19 kaimų, 4 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2251 || || 43 kaimai, 7 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 116,7 || || M. Melnikaitės kolūkis, „Tikruoju keliu“ kolūkis, Onuškio tarybinis ūkis  || 30 kaimų, 4 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 40 kaimų, 4 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2109 || || 40 kaimų, 4 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || „Tikruoju keliu“ kolūkis, Onuškio tarybinis ūkis, Juodupės girininkija  || Didsodė, Onuškis, Raišiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2106 || || 51 kaimas, 3 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Jūžintų apylinkė

**Jūžintų apylinkė** (arba ***Južintų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Jūžintų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Dusetų rajonui. 1954 m. prijungtos Kulių apylinkė, dalis Dauliūnų apylinkės ir dalis Mažionių apylinkės, 1963 m. – dalis Minkūnų apylinkės, 1988 m. – Ragelių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kibirkšties“ ir „Paryžiaus Komunos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 62,42 || 2632 () || „Kibirkšties“ kolūkis, „Paryžiaus Komunos“ kolūkis  || 1 miestelis, 36 kaimai
|-
| 1970-01  || || 2274 || || 1 miestelis, 53 kaimai, 11 viensėdžių, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 125,6 || || Minkūnų kolūkis, „Žaliosios salos“ kolūkis, Jūžintų tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Jūžintai), 45 kaimai, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 45 kaimai, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 1650 || || 1 miestelis, 43 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1986 m. || || || Jūžintų kolūkis, Rokiškio žuvininkystės ūkis, Girios girininkija  || Bajoriškės, Čivyliai, Gačionys, Jūžintai, Štaronys ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2819 || || 1 miestelis, 69 kaimai, 3 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Kamajų apylinkė

**Kamajų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kamajų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rokiškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Laukagalių apylinkės, dalis Žliubų apylinkės ir dalis Rūdžių apylinkės, 1963 m. – Duokiškio apylinkė, Mickūnų apylinkė ir Verksnionių apylinkė, o dalis Kamajų apylinkės prijungta prie Panemunėlio apylinkės. 1986 m. prijungta Salų apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Lenino keliu“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 47,07 || 4014 () || „Lenino keliu“ kolūkis  || 1 miestelis, 24 kaimai, 3 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 3410 || || 2 miesteliai, 65 kaimai, 17 viensėdžių 
|-
| 1972-10-01  || 160 || || Duokiškio kolūkis, „Gegužės 1-osios“ kolūkis, Kamajų kolūkis, Mičiurino kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Sartų“ žuvininkystės ūkis  || 2 miesteliai (Duokiškis, Kamajai), 55 kaimai, 15 viensėdžių
|-
| 1976-07-01  || || || || 2 miesteliai, 55 kaimai, 15 viensėdžių 
|-
| 1979-01-17  || || 2859 || || 2 miesteliai, 55 kaimai, 15 viensėdžių 
|-
| 1986 m. || || || Duokiškio kolūkis, „Gegužės 1-osios“ kolūkis, Kamajų kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis, Salų tarybinis ūkis, Kamajų girininkija  || Duokiškis, Kalviai, Kamajai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3059 || || 3 miesteliai, 62 kaimai, 11 viensėdžių, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Lukštų apylinkė

**Lukštų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rokiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Obelių rajonui. 1954 m. prijungta Neršionių apylinkė, o dalis Lukštų apylinkės prijungta prie Obelių rajono Skemų apylinkės ir Rokiškio rajono Rokiškio apylinkės. 1963 m. prijungta Kairelių apylinkė. 1988 m. birželio 22 d. Lukštų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Juodupės apylinkės ir Obelių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Lukštų“ ir „Spartuolio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 47,92 || 2082 () || „Lukštų“ kolūkis, „Spartuolio“ kolūkis  || 24 kaimai, 5 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1600 || || 31 kaimas, 7 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 84,2 || || Kairelių kolūkis, Lukštų kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 21 kaimas
|-
| 1976-07-01  || || || || 21 kaimas 
|-
| 1979-01-17  || || 1135 || || 21 kaimas 
|-
| 1986 m. || || || Kairelių kolūkis, Lukštų kolūkis  || Gediškiai, Lukštai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Obelių apylinkė (Rokiškis)

**Obelių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Obelių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Obelių rajonui. 1957 m. sausio 2 d. panaikinta. Atkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Aleksandravėlės apylinkės, Antanašės apylinkės, Barkiškio apylinkės, Užukriaunio apylinkės ir dalies Audronių apylinkės. 1988 m. prijungta dalis Lukštų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Rokiškio tarybinio ūkio Obelių skyrius, Obelių MTS ir Obelių girininkija  || 
|-
| 1959-01-15 || || 5736 () || || 
|-
| 1970-01  || || 4354 || || 137 kaimai, 30 viensėdžių 
|-
| 1972-10-01  || 207,3 || || „Aušros“ kolūkis, „Bendrosios žemės“ kolūkis, „Draugystės“ kolūkis, Kraštų kolūkis, „Naujosios sodybos“ kolūkis, „Šviesos“ kolūkis, Ždanovo kolūkis, Obelių tarybinis ūkis  || 133 kaimai, 16 viensėdžių, 1 gel. stoties gyvenvietė
|-
| 1976-07-01  || || || || 133 kaimai, 16 viensėdžių, 1 gel. stoties gyvenvietė 
|-
| 1979-01-17  || || 3222 || || 1 miestelis, 121 kaimas, 10 viensėdžių, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || „Aušros“ kolūkis, „Naujosios sodybos“ kolūkis, „Šviesos“ kolūkis, Andrejaus Ždanovo kolūkis, Obelių tarybinis ūkis, Obelių girininkija  || Aleksandravėlė, Antanašė, Pakriauniai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2797 || || 1 miestelis, 126 kaimai, 8 viensėdžiai, 1 gel. stoties gyvenvietė, 6 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Pandėlio apylinkė

**Pandėlio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės rytuose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pandėlio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pandėlio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Buivydžių apylinkės, dalis Panemunio apylinkės, dalis Paliepio apylinkės, dalis Gudelių apylinkės ir dalis Kazliškio apylinkės, o dalis Pandėlio apylinkės prijungta prie Raikėnų apylinkės. 1963 m. prijungtos Raikėnų apylinkė, Abelių apylinkė ir Gudelių apylinkė, 1981 m. – didžioji dalis Panemunio apylinkės, 1988 m. – dalis Čedasų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Puodžialaukės“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 27,89 || 4084 () || „Puodžialaukės“ kolūkis  || 13 kaimų, 3 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 3285 || || 87 kaimai, 28 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 186,6 || || Gerkonių kolūkis, „Lėvens krantų“ kolūkis, Puodžialaukės kolūkis, „Pušyno“ kolūkis, „Tarybinės žemės“ kolūkis, „Tiesos“ kolūkis  || 83 kaimai, 23 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 81 kaimas, 23 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2570 || || 80 kaimų, 17 viensėdžių, 3 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Gerkonių kolūkis, „Lėvens krantų“ kolūkis, „Pušyno“ kolūkis, „Tarybinės žemės“ kolūkis, „Nemunėlio“ tarybinis ūkis, Pandėlio girininkija  || Apaščia, Martynonys, Panemunis, Sriubiškiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2956 || || 2 miesteliai, 99 kaimai, 18 viensėdžių, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Panemunėlio apylinkė

:: *Netoliese buvo ir [[Panemunėlio stoties apylinkė]]*.

**Panemunėlio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Panemunėlio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rokiškio rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. apylinkė performuota – buvusi jos teritorija prijungta prie naujos Nemunėlio apylinkės, o naujoji Panemunėlio apylinkė sudaryta iš Roblių apylinkės, dalies Panemunėlio stoties apylinkės ir dalies Rūdžių apylinkės. 1963 m. prijungta Šetekšnų apylinkė, Nemunėlio apylinkė, dalis Kamajų apylinkės ir dalis Moškėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis ir Panemunėlio MTS  || 
|-
| 1959 m.  || 45,04 || 4182 () || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis, „Žalgirio“ kolūkis  || 22 kaimai, 6 vienkiemiai, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 3529 || || 1 miestelis, 65 kaimai, 6 viensėdžiai, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė, 1 kolūkio ferma, 1 kolūkio valdyba 
|-
| 1972-10-01  || 153,11 || || „Atžalyno“ kolūkis, „Jaunosios gvardijos“ kolūkis, Šetekšnos kolūkis, Panemunėlio tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Panemunėlis), 56 kaimai, 1 viensėdis, 2 gel. stočių gyvenvietės, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 58 kaimai, 1 viensėdis, 2 gel. stočių gyvenvietės, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2683 || || 1 miestelis, 57 kaimai, 1 viensėdis, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || „Atžalyno“ kolūkis, Panemunėlio tarybinis ūkis  || Augustinava, Panemunėlio GS, Panemunėlis ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2118 || || 1 miestelis, 46 kaimai, 1 viensėdis, 1 gel. stoties gyvenvietė, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Ragelių apylinkė

**Ragelių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Ragelių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rokiškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Laibgalių apylinkės, o dalis Ragelių apylinkės prijungta prie Mickūnų apylinkės. 1963 m. prijungta Sėlynės apylinkė ir dalis Buniuškių apylinkės. 1988 m. birželio 22 d. Ragelių apylinkė prijungta prie Jūžintų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || L. Giros vardo ir „Ragelių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 48,17 || 2181 () || „Ragelių“ kolūkis, L. Giros vardo kolūkis  || 14 kaimų, 7 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2057 || || 37 kaimai, 8 viensėdžiai, 3 kaimų dalys, 1 tuberkuliozės sanatorija 
|-
| 1972-10-01  || 96,2 || || L. Giros kolūkis, Ragelių tarybinis ūkis  || 29 kaimai, 2 viensėdžiai, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 29 kaimai, 2 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1703 || || 28 kaimai, 2 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Liudo Giros kolūkis  || Laibgaliai, Rageliai, Sėlynė ir kt.
|}

## Šaltiniai
Rokiškio apylinkė (Rokiškis)

**Rokiškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rokiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rokiškio rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Baraišių apylinkės, dalis Laibgalių apylinkės, dalis Deksnių apylinkės, dalis Lukštų apylinkės ir dalis Vyžeičių apylinkės, 1963 m. – Skemų apylinkė, dalis Audronių apylinkės, dalis Didsodės apylinkės ir dalis Moškėnų apylinkės, 1988 m. – dalis Čedasų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo, „Pergalės“ kolūkiai, Rokiškio MTS ir Rokiškio tarybinio ūkio Rokiškio skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 59,06 || 3616 () || „Pergalės“ kolūkis, Rokiškio tarybinio ūkio Šilaikių, Dargių, Iciūnų ir Rokiškio skyriai  || 25 kaimai, 13 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 3893 || || 73 kaimai, 9 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 135,7 || || Lenino kolūkis, Moškėnų tarybinis ūkis, Rokiškio paukštininkystės tarybinis ūkis  || 54 kaimai, 5 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 55 kaimai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3761 || || 60 kaimų, 6 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Lenino kolūkis, Žiobiškio kolūkis, Moškėnų tarybinis ūkis, Rokiškio paukštininkystės tarybinis ūkis, Vyžuonos girininkija  || Bajorai, Kavoliškis, Lauciūnai, Miliūnai, Skemai, Žiobiškis ir kt.
|-
| 1989-01  || || 5158 || || 1 miestelis, 86 kaimai, 3 viensėdžiai, 15 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Kazliškio apylinkė

**Kazliškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės rytuose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pandėlio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pandėlio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Buivydžių apylinkės, o dalis Kazliškio apylinkės prijungta prie Pandėlio apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Moškėnų apylinkės, 1977 m. – didžioji dalis Žiobiškio apylinkės, 1981 m. – mažoji dalis Panemunio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kazliškio“ kolūkis, Šakalių ir Kazliškio tarybiniai ūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 56,33 || 1108 () || „Kazliškio“ kolūkis, Kazliškio tarybinis ūkis  || 27 kaimai, 22 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 977 || || 24 kaimai, 18 viensėdžių, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 49 || || Kazliškio tarybinis ūkis  || 20 kaimų, 4 viensėdžiai, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 20 kaimų, 4 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1138 || || 30 kaimų, 6 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Kazliškio kolūkis, Konstantinavos vidurinės profesinės technikos mokyklos ūkis  || Kazliškis, Konstantinava, Sičiūnai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1432 || || 38 kaimai, 4 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Kriaunų apylinkė

**Kriaunų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Bajorų apylinkės, Mielonų apylinkės ir dalies Antazavės apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Minkūnų apylinkės ir dalis Buniuškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || P. Cvirkos vardo, „Sartų“ kolūkiai ir Rokiškio tarybinio ūkio Kriaunų skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 53,32 || 3154 () || Sartų tarybinis ūkis  || 18 kaimų, 5 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2311 || || 41 kaimas, 3 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 111,5 || || „Laimės“ kolūkis, „Švyturio“ kolūkis, „Sartų“ tarybinis ūkis  || 27 kaimai, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 27 kaimai, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 1740 || || 27 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1986 m. || || || „Laimės“ kolūkis, „Sartų“ tarybinis ūkis  || Kriaunos, Lašai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1305 || || 26 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Salų apylinkė

**Salų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kamajų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rokiškio rajonui. 1954 m. prijungta Vaitkūnų apylinkė ir dalis Rūdžių apylinkės. 1986 m. spalio 20 d. Salų apylinkė prijungta prie Kamajų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Už taiką“, „Artojo“ kolūkiai ir Rokiškio tarybinio ūkio Petrošiškio skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 55,77 || 1841 () || „Artojo“ kolūkis, „Už taiką“ kolūkis  || 1 miestelis, 19 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1522 || || 1 miestelis, 17 kaimų, 3 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 52,6 || || „Už taiką“ kolūkis, Salų tarybinis ūkis-technikumas  || 1 miestelis (Salos), 11 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 12 kaimų 
|-
| 1979-01-17  || || 1083 || || 1 miestelis, 12 kaimų 
|-
| 1985 m. || || || || Nevieriai, Salos ir kt.
|}

## Šaltiniai
Gudelių piliakalnis

**Gudelių piliakalnis**, *Pilikė* – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Gudelių kaimo, Pakražančio seniūnija. Pasiekiamas nuo Kryžkalnio pro Rėzgalius arba Petroškalnį keliu Stulgiai – Karyznos, sankryžoje į Šikšnius pasukus į kairę vakarų kryptimi lauko keliuku, pavažiavus 600 m ir pasukus į dešinę šiaurės kryptimi, yra už 140 m priekyje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Ančios kairiajame krante esančiame aukštumos kyšulyje. Šoniniai piliakalnio šlaitai statūs, 12-13 m aukščio. Iš šiaurės rytų ir šiaurės vakarų jį juosia bevardis upelis, iš pietvakarių – Ančios upė. Iš pietryčių prieina gretimos aukštumos. Aikštelė keturkampė, pailga rytų – vakarų kryptimi, 8 m ilgio ir 8 m pločio. Jos rytiniame krašte supiltas 3 m aukščio, 14 m pločio pylimas. Rytinėje pašlaitėje iškastas 5,5 m pločio, 2 m gylio griovys, už kurio supiltas antras 1,5 m aukščio, 6 m pločio pylimas. Jo išorėje iškastas antras 5 m pločio, 0,5 m gylio griovys, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas kyla į trečią 1,2 m aukščio, 6 m pločio pylimą. Už šio pylimo dar iškastas trečias 4 m pločio, 1 m gylio griovys.

Vakariniame aikštelės gale supiltas 0,5 m aukščio, 9 m pločio pylimas. 3 m žemiau jos krašto, šiaurės vakarų šlaite yra 4 m pločio, 0,5 m gylio griovys, už kurio esanti siauro ožnugario dalis sutvirtinta net penkiais pylimais ir tarp jų esančiais grioviais. Už griovio supiltas 0,5 m aukščio, 8 m pločio antras pylimas. Šio pylimo išorinis 6 m aukščio šlaitas leidžiasi į 5 m pločio, 1,5 m gylio antrą griovį, už kurio kyla trečias 0,3 m aukščio, 3 m pločio pylimas. Už šio pylimo iškastas trečias 2 m pločio, 0,2 m gylio griovys, už kurio supiltas ketvirtas 0,3 m aukščio, 3 m pločio pylimas. Už pastarojo pylimo yra ketvirtas 2 m pločio, 0,3 m gylio griovys ir supiltas penktas 0,5 m aukščio, 3 m pločio pylimas. Už jo toliau  penktas 2 m pločio, 0,3 m gylio griovys ir 1,5 m aukščio, 12 m pločio šeštas pylimas, esantis jau ožnugario V krašte.

Pylimai aikštelės kraštuose apardyti duobių, rytinis išorinis pylimas nuskleistas. Piliakalnis apaugęs smarkiai išretintais lapuočiais.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia.

## Šaltiniai

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.127.
* Konstantinas Avižonis. Kelios istorinės Lietuvos vietos. Kaunas, 1927. P.11-12.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.100. P.100-105.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Stambialapis fikusas

**Stambialapis fikusas** (*Ficus elastica*) – šilkmedinių (*Moraceae*) šeimos, fikusų (*Ficus*) genties sumedėjęs visžalis augalas. Natūraliai auga Indijos valstijoje Asame ir Javos bei Sumatros salose Indonezijoje.

Natūralioje aplinkoje užauga iki 30-40 m, kartais ir 60 m aukščio. Vyniojasi ant kitų augalų, liana. Lapai dideli, stambūs, blizgantys, 10-35 cm ilgio ir 5-15 cm pločio. Paprastai žali, bet būna ir margalapių formų. Žiedus apdulkina *[[Agaonidae]]* šeimos vapsvos. Vaisius – nedidelė figa.

Lietuvoje stambialapis fikusas labai dažnai auginamas kaip dekoratyvinis kambarinis augalas.
Kalniškių piliakalnis (Vaiguva)

**Kalniškių piliakalnis** – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Kalniškių kaimo, Vaiguvos seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Vaiguva – Karklėnai per Burčiškę Kiloniuose pasukus į kairę pietryčių kryptimi link Akmenių, pavažiavus 650 m ir už miško kairėje pasukus į kairę rytų kryptimi lauko keliuku 500 m – yra 100 m į šiaurę nuo naujo karjero, keliuko dešinėje į rytus.

## Piliakalnis

Knituojos dešiniojo kranto slėnio. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 45x33 m dydžio, kiek nelygiu viršumi. Šlaitai vidutinio statumo-statūs, 10-20 m aukščio. Šiaurinis šlaitas viršutinėje 4 m aukščio dalyje gana nuolaidus, primena trikampę 50 m ilgio terasą. Piliakalnis anksčiau buvo miške, kuris iškirstas ir iš naujo atsodintas eglaitėmis. 

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 2004 m. atlikęs Bronius Dakanis aikštelės šiaurinėje ir pietinėje dalyse ištyrė bendrą 8 m² dydžio plotą, rado 20 cm storio kultūrinį sluoksnį su brūkšniuota keramika. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Papušynio piliakalnis

**Papušynio piliakalnis su gyvenviete**, *Kubilių piliakalnis, Birutės kalnas, Birutkalnis* – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, tarp Papušynio ir Kubilių kaimų, Tytuvėnų seniūnija. Pasiekiamas iš plento  už Dubysos, prieš Mosteikius pasukus į kairę šiaurės kryptimi, pavažiavus 1,3 km, už Gryžuvos pavažiavus į dešinę, iki sodybos – yra į kairę, į vakarus nuo jos.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas kranto kyšulyje, Dubysos kairiajame ir Gryžuvos dešiniajame krantuose, ties upių santaka. Iš vakarų jį juosia Dubysos slėnis, iš pietų – Gryžuvos upė, iš šiaurės – griova, kuria teka Molkasio upelis. Iš rytų prieina gretima aukštuma, nuo kurios piliakalnį skiria gana gili dauba. Šlaitai statūs, natūralūs, iki 24 m aukščio. Aikštelė keturkampė, pailga pietų – šiaurės kryptimi, 78x43 m dydžio, apjuosta iki 1 m aukščio, 15 m pločio pylimu. 2 m žemiau jos šiaurės vakarų kampo yra 0,5 m pločio terasa, dar 2 m žemiau – antra 12 m pločio terasa.

Piliakalnis apardytas arimų, pirmoji terasa – apkasų, pietinis šlaitas – į jį įsirėžusio kelio. Dirvonuoja, šlaitai apaugę lapuočiais, kurie gerokai prakirsti.

Vakarinėje papėdėje 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1967 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.

## Šaltiniai

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p. 128.
* P. Jagminas. Birutės piliakalnis // Komunistiniu keliu (Tytuvėnai).- 1958 birželio
* V. Rimkus. Kubilių piliakalnis // Bičiulis (Kelmė).- 1992 birželio 20 d.
* V. Rimkus. Kubilių piliakalnis mena karžygę Birutę // Tiesa.- 1993 sausio 7 d.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Frezija

**Frezija** (*Freesia*) – vilkdalginių (*Iridaceae*) šeimos daugiamečių svogūninių augalų gentis.

Kilusi iš Kapo regiono pievų (Pietų Afrikos Respublika), dabar auginamos visame pasaulyje kaip dekoratyvinės gėlės. 

Gentį sudaro 14-16 rūšių. Lietuvoje kartais auginama kvapioji frezija (*Freesia refracta*).

## Šaltiniai
Šilgalio piliakalnis

**Šilgalio piliakalnis**, *Pilikė* – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Šilgalio kaimo, Kražių seniūnija. Pasiekiamas keliu Kražiai – Kaltinėnai Karyznose, už Ančios pasukus į dešinę šiaurės kryptimi, buvusiu bandokeliu pavažiavus iš viso 800 m iki naujos sodybos kalne, nuo jos pasukus į kairę vakarų kryptimi ir vos žymiu lauko keliu – 350 m, yra nusileidus nuo antros kalvos dešinėje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Ringio dešiniajame krante esančioje atskiroje kalvoje, pelkėto slėnio pakraštyje. Šlaitai vidutinio statumo, 6-7 m aukščio. Aikštelė ovali, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 23x15 m dydžio. Apaugęs lapuočiais.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1967 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kutūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.126

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Kvapioji frezija

**Kvapioji frezija** (*Freesia refracta*) – vilkdalginių (*Iridaceae*) šeimos daugiametė gėlė.

Kilusi iš Pietų Afrikos Respublikos, Kapo regiono. 

Lapai linijiški, panašūs į kardelio. Žiedai kvapnūs, baltos ar geltonos spalvos, taip pat išvesta daug įvairiaspalvių hibridinių veislių. Auginamos gėlininkystės įmonėse, skirtos skynimui.

## Šaltiniai
Smulkusis fikusas

**Smulkusis fikusas** (*Ficus pumila*) – šilkmedinių (*Moraceae*) šeimos, fikusų (*Ficus*) genties sumedėjęs visžalis augalas. Natūraliai auga Rytų Azijoje.

Lapai dideli, stambūs, blizgantys, 60-80 cm ilgio. Vaisiai dideli, Taivane, Singapūre naudojami želė gamybai.

Smulkusis fikusas dažnai auginamas kaip dekoratyvinis kambarinis augalas. Šiltesnio klimato šalyse auginamas lauke, sudaro gyvatvores, gali tapti invaziniu augalu.
Papilalio piliakalnis

**Papilalio piliakalnis**, *Pilė, Pilalė, Pilis, Kilonių piliakalnis* – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Papilalio kaimo, Vaiguvos seniūnija. Pasiekiamas keliu Kelmė – Kilonys Papilalio šiaurinėje dalyje pasukus į kairę pietvakarių link, lauko keliuku pavažiavus 1,3 km – yra kelio dešinėje, šiaurėje, miške.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, buvusio Pilies ežero (dabar pelkės) šiaurės vakarų krante, jį iš pietų ir pietryčių juosia Gelinkos upelis ir užpelkėjęs jo slėnis, iš kitų pusių daubos. Šlaitai statūs, 5–11 m aukščio. Aikštelė apvali, 35 m skersmens, iš visų pusių apjuosta pylimu, kuris geriausiai išlikęs šiaurinėje pusėje, kur yra 1,3 m aukščio, 15 m pločio. Piliakalnio šiaurės – šiaurės rytų papėdėje, 6 m žemiau aikštelės iškastas 15 m pločio, 1 m gylio griovys, už kurio likęs piliakalniui nepanaudotas 24 m ilgio, 30 m pločio kalvos kraštas, sudarąs tarsi papilį, nes jį juosia dauba.

Piliakalnis apardytas arimų, trianguliacijos bokšto. Medžiai nuo jo nukirsti, auga atžalos.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1903 m. atliko Liudvikas Kšivickis, 1967 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.

## Šaltiniai

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.129.
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas. 1928. P. 205 ir 156 (Kilonys).
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.68. P.251-263.
* Povilas Višinskis. Keli žodžiai apie kelis piliakalnius // Raštai.- V.,1964. P.398-399.
* Vytenis Rimkus. Pilalė // Bičiulis (Kelmė).- 1992 m. gegužės 27 d.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Aleksandrijos apylinkė

**Aleksandrijos apylinkė** (iki 1949 m. ***Truikinų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje, pasienyje su Latvija.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Truikinų vardu. 1949 m. buvo Skuodo valsčiuje, vėliau tais metais pervadinta Aleksandrijos apylinke. 1950 m. priskirta naujam Skuodo rajonui. 1954 m. prijungta Klauseikių apylinkė, 1963 m. – Apuolės apylinkė ir dalis Gėsalų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aleksandrijos“ ir „Klauseikių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 42,21 || 3210 () || „Aleksandrijos“ kolūkis, „Klauseikių“ kolūkis  || 6 kaimai
|-
| 1970-01  || || 2594 || || 22 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 99,6 || || Aleksandrijos kolūkis, Klauseikių kolūkis, „Kovo 8-osios“ kolūkis, „Pabaltijo“ kolūkis, Šarkės kolūkis  || 22 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 22 kaimai 
|-
| 1979-01-17  || || 2003 || || 22 kaimai 
|-
| 1987 m. || || || Aleksandrijos kolūkis, Apuolės kolūkis, „Pabaltijo“ kolūkis  || Aleksandrija, Apuolė, Gėsalai, Kalnėnai, Kaukolikai, Klauseikiai, Šarkė ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1862 || || 20 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Barstyčių apylinkė

**Barstyčių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Barstyčių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Sedos rajonui. 1954 m. prijungtos Gudalių apylinkė, Paparčių apylinkė ir Puokės apylinkė, 1963 m. – dalis Prialgavos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Černiachovskio vardo ir „Pirmūno“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 75,82 || 2258 () || Černiachovskio vardo kolūkis, „Pirmūno“ kolūkis  || 1 miestelis, 12 kaimų
|-
| 1970-01  || || 2033 || || 1 miestelis, 11 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 75,6 || || „Pavasario ryto“ kolūkis, Barstyčių tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Barstyčiai), 11 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 11 kaimų 
|-
| 1979-01-17  || || 1634 || || 1 miestelis, 11 kaimų 
|-
| 1987 m. || || || Barstyčių kolūkis  || Barstyčiai, Kančaičiai, Padegimė, Paparčiai, Puokė ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1263 || || 1 miestelis, 11 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Ylakių apylinkė

**Ylakių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Ylakių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Sedos rajonui. 1954 m. prijungta Gedrimų apylinkė, Kalvaičių apylinkė, Stripinių apylinkė ir dalis Gailaičių apylinkės, 1963 m. – Vaičaičių apylinkė, Trumplaukės apylinkė ir dalis Gėsalų apylinkės, 1988 m. – Pašilės apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Lenino keliu“ ir „Pergalės dienos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 59,64 || 5142 () || „Lenino keliu“ kolūkis, „Pergalės dienos“ kolūkis  || 1 miestelis, 12 kaimų
|-
| 1970-01  || || 4438 || || 1 miestelis, 36 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 153,5 || || „Kelio į ateitį“ kolūkis, „Lenino keliu“ kolūkis, „Pergalės dienos“ kolūkis, Skliaustės kolūkis, Žemaitės kolūkis, Trumplaukės tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Ylakiai), 35 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 35 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 3547 || || 1 miestelis, 33 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || „Kelio į ateitį“ kolūkis, „Lenino keliu“ kolūkis, Trumplaukės tarybinis ūkis  || Gedrimai, Girdeniai, Ylakiai, Nausėdai, Trumplaukė, Vižančiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3964 || || 1 miestelis, 41 kaimas 
|}

## Šaltiniai
Lenkimų apylinkė

**Lenkimų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis šiaurės vakarų Lietuvoje, pasienyje su Latvija.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Lenkimų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skuodo rajonui. 1954 m. prijungta Večių apylinkė, Žemytės apylinkė ir dalis Paluknės apylinkės, 1963 m. – dalis Skuodo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Kalinino vardo, „Naujo gyvenimo“ ir „Žemytės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 63,71 || 2656 () || „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Žemytės“ kolūkis, Kalinino vardo kolūkis  || 1 miestelis, 15 kaimų
|-
| 1970-01  || || 2095 || || 1 miestelis, 16 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 86,9 || || Lenkimų tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Lenkimai), 16 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 16 kaimų 
|-
| 1979-01-17  || || 1577 || || 1 miestelis, 14 kaimų 
|-
| 1987 m. || || || Lenkimų atraminis parodomasis tarybinis ūkis, Lenkimų girininkija  || Kalviai, Lenkimai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1278 || || 1 miestelis, 13 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Mosėdžio apylinkė

**Mosėdžio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Mosėdžio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skuodo rajonui. 1954 m. prijungta dalis Šerkšnių apylinkės ir dalis Budrių apylinkės, 1959 m. – mažoji dalis Bargalio apylinkės ir mažoji dalis Erlėnų apylinkės, 1963 m. – dalis Užluobės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Mosėdžio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 28,9 || 3732 () || „Mosėdžio“ kolūkis  || 1 miestelis, 12 kaimų
|-
| 1970-01  || || 3389 || || 1 miestelis, 21 kaimas, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 90,2 || || „Aušros“ kolūkis, Čiapajevo kolūkis, Mosėdžio kolūkis  || 1 miestelis (Mosėdis), 21 kaimas, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 21 kaimas, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3450 || || 1 miestelis, 25 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || „Aušros“ kolūkis, Mosėdžio Tarybų Lietuvos 40-mečio kolūkis  || Krakės, Mosėdis, Šatraminiai, Šaukliai, Tauzai, Udraliai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3180 || || 1 miestelis, 27 kaimai 
|}

## Šaltiniai
Pagryžuvio piliakalnis

**Pagryžuvio piliakalnis su gyvenviete**, Kalvinų kalnas, Pilies kalnas – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Pagryžuvio kaimo, Tytuvėnų seniūnija. Pasiekiamas iš plento , pasukus į kairę šiaurės kryptimi, į Pagryžuvį, už 130 m  – yra dešinėje rytuose, prieš Gryžuvą. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Gryžuvos kairiajame krante esančiame aukštumos kyšulyje. Iš šiaurės, šiaurės vakarų ir rytų jį juosia Gryžuvos upė ir jos slėnis. Iš pietų prieina gretima aukštuma. Šlaitai statūs, 12-13 m aukščio. Aikštelė netaisyklingo ovalo formos, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 11 m pločio, 18 m ilgio (buvo apvali). Ją žiedu juosė pylimas, geriausiai išlikęs pietvakarių pusėje, kur yra 3,5 m aukščio, 27 m pločio. Jo išorinis 4,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 7 m pločio, 0,5 m gylio griovį. Šiaurės rytiniame aikštelės krašte pylimas yra 0,8 m aukščio, 6 m pločio, nuplauta išorine dalimi.

Aikštelės rytinė dalis ir šiaurinis šlaitas nuplauti Gryžuvos. Piliakalnis apaugęs lapuočiais, pomiškis iškirstas, aikštelė dirvonuoja.

Pietvakarinėje piliakalnio papėdėje 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė.
Vaizdas:Pagryžuvio piliakalnis, ženklas.JPG|Informacinė lenta
Vaizdas:Pagryžuvio piliakalnis.JPG|Nuo kelio  pusės


## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1967 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia.

## Šaltiniai

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.128.
2. P. Jagminas. Pagrįžuvio piliakalnis // Komunistinis rytojus (Kelmė).- 1958 birželio 22 d.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Living Proof

**„Living Proof“** – 25-asis amerikiečių dainininkės/aktorės Cher studijinis albumas, išleistas „Warner Bros. Records“ ir „WEA Records“ įrašų kompanijų 2001 m. lapkritį Europoje ir 2002 m. vasarį JAV. Pirmasis albumo singlas Europoje buvo „The Music’s No Good Without You“, o JAV – „Song for the Lonely“.

## Albumo informacija
Pirmasis albumo singlas Europoje ir Australijoje buvo „The Music’s No Good Without You“, o JAV – „Song for the Lonely“. „The Music’s No Good Without You“ sulaukė vidutiniškos sėkmės Jungtinėje Karalystėje, o „Song for the Lonely“ pasiekė 85 Billboard Hot 100 topo vietą ir 1-ą vietą Billboard Hot Dance Music/Club Play tope (viena iš 3 albumo dainų pasiekusių aukščiausią vietą JAV dance tope). Taip pat ji išbuvo 21 savaitę 1-oje topo Maxi-Singles vietoje. „Song for the Lonely“ tapo hitu dėl savo prasmingų žodžių ir sąsajos su rugsėjo 11 d. atakomis, pavaizduotomis muzikiniame klipe. Ji pateko į top 40 visuose kituose JAV topuose. „Alive Again“ ir „A Different Kind of Love Song“ buvo kiti singlai. „A Different Kind of Love Song“ pasiekė aukščiausią Billboard Hot Dance Music/Club Play topo vietą, o Hot 100 tope tepasiekė 105-ąją. „Alive Again“ nepavyko patekti į jokį topą, išskyrus singlų pardavimų. Nepaisant to, kad nebuvo išleista kaip singlas, daina „When the Money’s Gone“ užėmė 112-ąją vietą Hot 100 tope.

Trečiasis singlas (tik JAV) buvo „When the Money’s Gone/Love One Another“. Už „Love One Another“ Cher buvo nominuota „Grammy“ apdovanojimui.

Cher laimėjo daug muzikinių apdovanojimų, tarp kurių Pasaulio Muzikos apdovanojimas (Metų Dance/Club Play atlikėja) ir apdovanojimas už Gyvenimo indėlį į muzikos industriją.

Po albumo išleidimo buvo surengtas Cher turas „Living Proof: The Farewell Tour“.

Albume taip pat buvo 3 bonuso dainos: „You take it all“, „The Look“ ir „When You Walk Away“.

## Albumo dainos

### JAV leidimas

### Tarptautinis leidimas

## Sudėtis

* Cher – pagrindinis vokalas
* Tracie Ackerman – pritariantysis vokalas
* Clark Anderson – pritariantysis vokalas
* Sue Ann Carwell – pritariantysis vokalas

### Produkcija
* Rob Dickins – prodiuseris
* Chapman – prodiuseris
* Stargate – prodiuseris
* Eric Thorenburg – inžinierius
* Randy Wine – inžinierius

### Dizainas
* Jeri Heiden – meninis apipavidalinimas
* Barrie Goshko – meninis apipavidalinimas
* Michael Lavine – fotografija
* Kevyn Aucoin – makiažas
* Serena Radaeli – šukuosena

## Pozicijos ir pardavimai

## Išleidimo datos

### Pastabos
* 1 2002 metų topas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali Cher svetainė 
* Warner oficiali svetainė
Notėnų apylinkė

**Notėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Platelių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Salantų rajonui. 1954 m. prijungta Vindeikių apylinkė, dalis Prialgavos apylinkės ir dalis Laivių apylinkės, 1963 m. – dalis Prialgavos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Švyturio“ ir „Tarybinės žemės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 66,55 || 3111 () || „Švyturio“ kolūkis, „Tarybinės žemės“ kolūkis  || 12 kaimų
|-
| 1970-01  || || 2327 || || 18 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 90,67 || || L. Adomausko kolūkis, Vindeikių tarybinis ūkis  || 18 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 18 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 1746 || || 15 kaimų, 3 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Liudo Adomausko kolūkis, Vindeikių tarybinis ūkis  || Baidotai, Derkinčiai, Kulaliai, Notėnai, Prialgava, Šliktinė, Vindeikiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1481 || || 13 kaimų, 3 kaimų dalys 
|}

## Vadovai
* A. Gricius, pirmininkas apie 1950 m.

## Šaltiniai
Pašilės apylinkė

**Pašilės apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Kelmės rajone;
* Sedos rajone;
* Skuodo rajone;
* Smėlių rajone;
* Ukmergės rajone;
* Varnių rajone.
Pašilės apylinkė (Skuodas)

**Pašilės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje, į rytus nuo Skuodo.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Ylakių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Sedos rajonui. 1954 m. prijungtos Margininkų apylinkė, dalis Luobos apylinkės ir dalis Račalių apylinkės, o dalis Pašilės apylinkės prijungta prie Luobos apylinkės. 1959 m. gruodžio 7 d. Pašilės apylinkė prijungta prie Luobos apylinkės ir Židikų apylinkės, tačiau vėliau atkurta. 1988 m. birželio 22 d. prijungta prie Ylakių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || J. Janonio vardo ir „Artojo“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 30,52 || 2073 () || „Artojo“ kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis  || 5 kaimai
|-
| 1970-01  || || 1616 || || 8 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 62,8 || || Augzelių kolūkis, Luobos kolūkis, Pašilės kolūkis  || 8 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 8 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 1246 || || 8 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || Pašilės kolūkis  || Augzeliai, Luoba, Pašilė, Vaičaičiai, Viliotės Užpelkis ir kt.
|}

## Šaltiniai
Potomakas

**Potomakas** () – upė šiaurės rytų JAV. Susidaro susiliejus Šiaurės Potomako ir Pietų Potomako upėms, prasidedančioms Apalačų kalnuose, Virdžinijos ir Vakarų Virdžinijos valstijose. Teka Atlanto vandenyno žemuma į pietryčius Merilando, Virdžinijos valstijų ir Kolumbijos apygardos ribomis. Įteka į Atlanto vandenyno Česapyko įlanką; sudaro estuariją.

Didžiausias intakas – Šenandoa (kairysis), Vašingtono mieste – Anakostija (kairysis). 22 km aukščiau Vašingtono upėje yra Didysis krioklys. Upė intensyviai laivuojama, jūriniai laivai pasiekia Vašingtoną. Slenksčių ruožuose įrengti apiplaukimo kanalai, jungiasi su Kamberlando upe. Pagrindiniai miestai prie Potomako: Vašingtonas, Arlingtonas, Aleksandrija.

## Šaltiniai
Barzdų apylinkė

**Barzdų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Barzdų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Naumiesčio rajonui. 1954 m. prijungtos Baltrušių apylinkė, Žečkalnių apylinkė, Miknaičių apylinkė ir dalis Stugučių apylinkės, o dalis Barzdų apylinkės prijungta prie Sparvinių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo kelio“ ir „Sūduvos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 70,3 || 1947 () || „Naujo kelio“ kolūkis, „Sūduvos“ kolūkis  || 1 miestelis, 27 kaimai
|-
| 1970-01  || || 1708 || || 1 miestelis, 28 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 70,2 || || Barzdų kolūkis, „Naujo kelio“ kolūkis, Sūdavos kolūkis  || 1 miestelis (Barzdai), 25 kaimai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 25 kaimai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1372 || || 1 miestelis, 25 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Barzdų kolūkis, „Naujo kelio“ kolūkis  || Baltrušiai, Barzdai, Geruliai, Opšrūtai, Žardeliai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1287 || || 1 miestelis, 24 kaimai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Skuodo apylinkė

**Skuodo apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Skuodo valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skuodo rajonui. 1954 m. prijungta Puotkalių apylinkė ir dalis Paluknės apylinkės, 1963 m. – Pakalniškių apylinkė ir dalis Užluobės apylinkės, o dalis Skuodo apylinkės prijungta prie Lenkimų apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1977 m. prijungta Daukšių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Vienybės“ ir „Luknės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 59,33 || 3873 () || „Luknės“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 11 kaimų, 2 glžk. stotys
|-
| 1970-01  || || 3538 || || 17 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 101,65 || || „Bartuvos“ kolūkis, „Laisvės“ kolūkis, Luknės kolūkis, Narvydžių kolūkis, Užluobės kolūkis  || 17 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 17 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 3709 || || 24 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || „Laisvės“ kolūkis, Luknės kolūkis, Užluobės kolūkis, Daukšių tarybinis ūkis, Skuodo girininkija  || Daukšiai, Didieji Rūšupiai, Kernai, Kulai I, Luknės, Mažieji Rūšupiai, Narvydžiai, Puodkaliai, Užluobė ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3332 || || 25 kaimai 
|}

## Šaltiniai
Šačių apylinkė

**Šačių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Mosėdžio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skuodo rajonui. 1954 m. prijungta Vabalių apylinkė ir dalis Erslos apylinkės, 1963 m. – visa Erslos apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo ir „Šatės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 48,36 || 2656 () || „Šačių“ kolūkis, K. Požėlos vardo kolūkis, „Linksūdės“ kolūkis  || 10 kaimų
|-
| 1970-01  || || 2265 || || 14 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 81,4 || || Lyksūdės kolūkis, „Pergalės“ kolūkis, „Pirmūno“ kolūkis, K. Poželos kolūkis, Šačių kolūkis  || 14 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 14 kaimų 
|-
| 1979-01-17  || || 1786 || || 14 kaimų 
|-
| 1987 m. || || || „Pergalės“ kolūkis, Šačių kolūkis  || Ersla, Rukai, Šatės, Vabaliai, Žebrokai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1497 || || 15 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Griškabūdžio apylinkė

**Griškabūdžio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Griškabūdžio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Naumiesčio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Katilių apylinkės, Antabūdžio apylinkė, dalis Bliuviškių apylinkės ir dalis Stugučių apylinkės, 1963 m. – Sparvinių apylinkė. 1988–1989 m. laikinai buvo prijungta Jankų apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Griškabūdžio“, „Katilių“ ir „Šviesos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 69,8 || 4224 () || „Griškabūdžio“ kolūkis, „Katilių“ kolūkis, „Šviesos“ kolūkis  || 1 miestelis, 26 kaimai
|-
| 1970-01  || || 3899 || || 1 miestelis, 50 kaimų, 3 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 135,32 || || Griškabūdžio kolūkis, J. Janonio kolūkis, Katilių kolūkis, „Pažangos“ kolūkis, „Šviesos“ kolūkis  || 1 miestelis (Griškabūdis), 46 kaimai, 4 viensėdžiai, 5 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 46 kaimai, 4 viensėdžiai, 7 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3287 || || 1 miestelis, 43 kaimai, 3 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Griškabūdžio kolūkis, Juliaus Janonio kolūkis, „Pažangos“ kolūkis, „Šviesos“ kolūkis  || Bliuviškiai, Degutinė, Griškabūdis, Paluobiai, Patašinė, Rygiškiai, Sparviniai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 4250 || || 1 miestelis, 86 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Būblelių apylinkė

**Būblelių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietvakariuose.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1963 m. sausio 12 d. iš dalies Žvirgždaičių apylinkės, dalies Keturnaujienos apylinkės ir dalies Šilgalių apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 1746 () || || 
|-
| 1970-01  || || 1837 || || 31 kaimas, 5 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 76,8 || || V. Kudirkos kolūkis, Kudirkos Naumiesčio žemės ūkio technikumo mokomasis ūkis, „Šešupės“ tarybinis ūkis  || 29 kaimai, 1 viensėdis, 8 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 29 kaimai, 1 viensėdis, 8 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1624 || || 25 kaimai, 1 viensėdis, 9 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Kudirkos Naumiesčio tarybinis ūkis, „Šešupės“ tarybinis ūkis  || Bajoraičiai, Būbleliai, Kasikėnai, Panoviai, Turčinai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1831 || || 27 kaimai, 9 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai