open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grupenfiureris

**Grupenfiureris** () – SA ir SS karinis laipsnis, atitinkąs armijos generolą leitenantą. Galutinai susiformavusioje SS laipsnių sistemoje kitas vyresnis laipsnis buvo obergrupenfiureris, o jaunesnis – brigadefiureris.

## Laipsnio istorija
Laipsnis pasirodė 1925 m. kaip vienas vyriausių SA laipsnių. 1925 m. jį gavo ir esesininkai, vadovavę *SS grupėms* (), kurios tada buvo pagrindinės SS organizacijos.

1932 m. SS buvo reorganizuota, grupenfiureriai vadovavo SS abšnitams (), o SS oberabšnitams () vadovavo esesininkai su naujai įsteigtasi obergrupenfiurerio laipsniais.

Pradžioje SS grupenfiurerio laipsnis kaip ir SA grupenfiureris buvo prilygintas pilnam Vokietijos generolui (atitinka TSRS ir Rusijos federacijos generolą pulkininką), bet po 1934 m. buvo prilygintas generolui leitenantui.
Antrojo pasaulinio karo metais, kai SS kariuomenė ėmė naudoti grupenfiurerio laipsnį, jis buvo lygus vermachto generolui leitenantui.

Grupenfiureriai, sukūrus SS kariuomenę ir karo metu, užimdavo korpuso vado, armijos vado pavaduotojo pareigas. Centriniame SS aparate grupenfiureriai vadovaudamo departamentams. Pvz., Vyriausiajai imperijos saugumo valdybai iki žuvimo 1942 m. vadovavo Reinhardas Heidrichas, o po jo – obergrupenfiureris Ernstas Kaltenbruneris.

Grupenfiurerio laipsnis galėjo būti praplėstas suteikiant papildomą generolo leitenanto laipsnį:
* Nuo 1933 m. grupenfiureris, paskirtas į policijos tarnybą, gaudavo laipsnį  – 'SS grupenfiureris ir policijos generolas leitenantas'.
* Nuo 1936 m. grupenfiureris, paskirtas į SS kariuomenę, gaudavo laipsnį  – 'SS grupenfiureris ir SS kariuomenės generolas leitenantas'.

## Atskyrio ženklai
1930–1942 m. SS grupenfiurerio atskyrio ženklai buvo tokie patys kaip ir SA – apykaklės antsiuvai su trimis sidabriniais ąžuolo lapais. 1942 m. buvo SS laipsnių sistema buvo modifikuota, ir nuo tada SS grupenfiurerio antsiuvai turėjo tris lapus ir kvadratėlį. SS kariuomenės grupenfiureriai nešiojo vermachto generolo leitenanto antpečius.


Vaizdas:SS-Oberführer Collar Rank.svg|Oberfiureris
Vaizdas:SS-Brigadeführer Collar Rank.svg|Brigadefiureris (nuo 1942 m.)
File:SS-Gruppenführer Collar Rank.svg|Grupenfiureris (nuo 1942 m.)
File:SS-Obergruppenführer collar until 1945.svg|Obergrupenfiureris (nuo 1942 m.)
File:Bundesarchiv Bild 146-1969-054-16, Reinhard Heydrich.jpg|Vyriausios imperijos saugumo valdybos viršininkas grupenfiureris Reinhardas Heidrichas (*Reinhard Heydrich*). Antsiuvai seno pavyzdžio (trys lapai, be kvadratėlio).
File:Bundesarchiv Bild 146-1969-171-29, Karl Wolff.jpg|SS obergrupenfiureris Karlas Volfas (*Karl Wolff*), dar grupenfiureris, su seno pavyzdžio antsiuvais (trys lapai, be kvadratėlio).
File:Bundesarchiv Bild 101III-Alber-096-34, Arthur Nebe.jpg|Obergrupenfiureris Artūras Nebe (*Arthur Nebe*). Antsiuvai naujo pavyzdžio (trys lapai ir kvadratėlis).
File:Heinz Reinefarth.jpg|Obergrupenfiureris Heincas Reinefartas (*Heinz Reinefarth*). Antsiuvai naujo pavyzdžio (trys lapai ir kvadratėlis).
Šeldė

**Šeldė** (, ) – upė Vakarų Europoje. Prasideda šiaurės Prancūzijoje, Aukštutinėje Prancūzijoje, Esno departamente, prie Gui kaimelio. Teka į šiaurės rytus lygumomis, kerta Belgijos teritoriją. Žemupyje smarkiai vingiuoja, sudaro meandras. Pačiame pietvakariniame Nyderlandų pakraštyje įteka į Šiaurės jūrą, sudaro dvi plačias estuarijas – Vakarų Šeldę ir Rytų Šeldę.

Svarbiausi intakai: Skarpas, Dandras, Lisas, Rupelis.

Šeldė kanalų sistema sujungta su Sena, Soma, Masu. Upė vandeninga, žemupyje iki Gento jaučiami jūros potvyniai (amplitudė žiotyse iki 3,8 m). Žemupyje įrengtos nuo potvynių saugančios dambos. Laivuojama nuo Kambrė, o jūrų laivai pasiekia Antverpeną. Prie Šeldės įsikūrę miestai: Kambrė, Valansjenas (Prancūzija), Turnė, Audenardė, Gentas, Dendermondė, Antverpenas (Belgija), Ternauzenas, Flisingenas (Nyderlandai).

Upės pavadinimas kilo iš germanų kalbų, ir reiškia seklią upę. Šeldės delta jau Romos laikais buvo strateginis laivyno postas keliaujant į Britaniją. III a. teritoriją užvaldė frankai ir pradžioje ten veikė kaip piratai. Viduramžiais prie Šeldės iškilo vienas svarbiausių Europos uostų Antverpenas.

## Šaltiniai
Semua

**Semua** () – upė Belgijoje ir Prancūzijoje; Maso dešinysis intakas. Prasideda Ardėnų kalnuose, prie Arlono, netoli Liuksemburgo sienos. Teka į vakarus vaizdingu Ardėnų kalnų slėniu. Žemupyje smarkiai vingiuoja. Paskutinius 26 km teka per Prancūziją (Ardėnų departamentą). Įteka į Masą prie Monermė gyvenvietės.

Upė naudojama vandens turizmui. Prie Semua įsikūrę miesteliai: Šini, Florenvilis, Herbjumonas, Bujonas, Vresas (visi Belgijoje).
Gailis (upė)

**Gailis** (, ) – upė pietų Austrijoje, Tirolio ir Karintijos žemėse; Dravos dešinysis intakas. Prasideda Rytų Tirolyje, Alpėse, netoli Italijos pasienio. Teka į rytus tarpukalnių slėniu (Gailtaliu). Žemupyje sudaro meandras. Įteka į Dravą Filacho apylinkėse.

Didžiausi intakai – Gioseringas, Gailicas. Vidutinis upės debitas 45,08 m³/s, poplūdžių metu pakyla iki 398 m³/s, o didžiausias užfiksuotas – 850 m³/s (1966 m.). Prie Gailio įsikūrę miesteliai: Kiočach Mautenas, Delachas, Hermagoras-Preseger Zi, Forderbergas.

## Šaltiniai
Urtas

**Urtas** () – upė pietryčių Belgijoje, Valonijos regione; Maso dešinysis intakas. Prasideda Ardėnų kalnuose dvejomis ištakomis – Rytų Urtu ir Vakarų Urtu. Jos susilieja į vakarus nuo Houfalico. Teka į šiaurės vakarus Ardėnų priekalnėmis bei lygumomis. Sudaro meandras. Įteka į Masą Lježe.

Didžiausi intakai: Amblevas, Vezdras (dešinieji). Prie Urto įsikūrę miestai: Ardėnų la Rošė, Hotonas, Durbua, Hamas, Esno, Liežas.

## Išnašos
Sambras

**Sambras** (, ) – upė Prancūzijoje ir Belgijoje; Maso kairysis intakas. Prasideda šiaurės vakariniame Ardėnų pakraštyje, Aukštutinėje Prancūzijoje, Esno departamente, prie Le Nuvjon en Tjerašo kaimo. Teka į šiaurės rytus lygumomis, per seniau buvusį labai svarbų Belgijos – Prancūzijos anglies baseiną. Įteka į Masą Namiūre.

Sambras kanalu sujungtas su Uazo upe. Upė laivuojama beveik per visą ilgį. Prie Sambro įsikūrę miestai: Mobežas (Prancūzija), Tiunas, Šarlerua, Namiūras (Belgija).

Pirmojo pasaulinio karo metais prie Sambro vyko intensyvios kovos (Šarlerua, Sambro mūšiai).

## Šaltiniai
Jiesia (Kaunas)

**Jiesia** – Kauno miesto teritorija, esanti miesto pietuose, į rytus nuo Birutės. Išsidėsčiusi Nemuno kairiajame krante ties Jiesios žiotimis. Stūkso Jiesios piliakalnis (Napoleono kalnas), yra Jiesios tiltas (pastatytas 1936 m., rekonstruotas 2011 m.), buvusi Jiesios plytinė.

## Etimologija

Vietovės pavadinimas – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo čia pratekančio Jiesios upės (kairysis Nemuno intakas) vardo.

## Istorija

XVI–XVII a. už 5–6 km nuo Jiesios žiočių veikė popieriaus fabrikas, iš kurio telikęs žymus žemės pylimas.

1812 m. užklupus prancūzmečiui, kai Napoleono Didžioji armija ties Kaunu kėlėsi per Nemuną, miestas buvo nuniokotas net du kartus. Iš pradžių Napoleonas apsistojo birželio 23 d. Aleksote, tuomet ištyrinėjo kur geriausia bus perkelti kariuomenę per upę, ir birželio 25 d. maždaug ties Aukštąja Panemune per tris plūduriuojančius tiltus perkelė savo armiją į Žemuosiuose Šančiuose esančią lygumą. Pasakojama, kad kariaunos perkėlimą jis stebėjęs prie Jiesios žiočių, nuo Jiesios piliakalnio, vėliau imto vadinti Napoleono kalnu.

XIX a. Jiesioje buvo medinė koplyčia, priklausiusi Garliavos parapijai, bet sudegusi I pasaulinio karo metais. Iki XX a. vidurio veikė Jiesios geležinkelio stotelė. Apie 1936 m. planuotas statyti cemento fabrikas. 1959 m. rugsėjo 30 d. Jiesios kalkinė prijungta prie Kauno miesto. XX a. veikusi Jiesios kalkinė uždaryta apie 1960–1965 m.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Dalia Mikoliūnaitė

**Dalia Mikoliūnaitė** (g. 1974 m. gruodžio 27 d. Biržuose) – aktorė, „Teatriuko" trupės įkūrėja ir administracijos vadovė.

## Biografija
1993 m. baigė Biržų „Atžalyno" vidurinę mokyklą ir Biržų vaikų muzikos mokyklą. Nuo 1993 m. iki 1997 m. studijavo Vilniaus universiteto Filologijos fakultete, mokėsi „Keistuolių teatro" studijoje. 2006 m. Vilniaus dailės akademijoje baigė kultūros vadybos ir kultūros politikos magistrantūros studijas.

1998 m. su kurso draugais įkūrė „Teatriuką". VšĮ „Teatriukas" administracijos vadovė nuo 1999 m.. Nuo 1998 m. iki 2000 m. „Mažoji studija” laidos vaikams redaktorė, nuo 1998 m. iki 2002 m. Vaikų ir jaunimo vasaros stovyklos „Lietuvos Atgaja” muzikos vadovė.

## Šaltiniai
Marakešo trasa

**Marakešo trasa** – laikina 2,971 km ilgio miesto trasa Marakešo mieste Maroke. 2009 m. šioje trasoje buvo surengtos pasaulio standartinių automobilių lenktynės. Jos tapo pirmosiomis tarptautinėmis lenktynėmis Maroke nuo 1958 m. 2010 m. šioje trasoje buvo surengtos Formulės 2 lenktynės. Nuo 2016 iki 2019 m. trasoje vyko Formulės E čempionato lenktynės.

## Šaltiniai
Simona Oliškevičiūtė-Cicėnienė

**Simona Oliškevičiūtė-Cicėnienė** (g. 1981 m. kovo 24 d. Šiauliuose) – teisininkė, verslo teisės advokatė, Europos ir Lietuvos jaunųjų advokatų asociacijų (EYBA, LJJA) vadovė.

## Biografija
1999 m. baigė Šiaulių Didždvario gimnaziją. Nuo 1999 m. iki 2004 m. studijavo Vilniaus universiteto (VU) Teisės fakultete (TF), teisės magistrė (specializacija – Komercinė teisė). 2002 m. ir 2003 m. kartu su VU TF komanda dalyvavo IX ir X Willem C. Vis Tarptautinio Arbitražo Teismo proceso inscenizacijų varžybose (Vienoje, Austrija). 2003–2004 m. m. rudens semestro metu pagal ERASMUS mainų programą studijavo *[[Université Paris-X Nanterre]]* (Paryžius, Prancūzija). Nuo 2005 m. iki 2006 m. – Anglijos ir Velso teisės koledže (Jungtinė Karalystė), kuriame gavo praktikos diplomą tarptautinės jungtinės veiklos ir bendrų įmonių srityje (). 2007 m. stažavosi verslo teisės advokatų kontoroje „Clyde & Co“ Londone (J. Karalystė).

Nuo 2002 m. iki 2003 m. rugpjūčio mėn. 31 d. Informatikos teisės centro prie VU Teisės fakulteto administratorė, nuo 2001 m. advokatų kontoros „Lideika, Petrauskas, Valiūnas ir partneriai“ (LPVP) teisininko asistentė, nuo 2004 m. liepos 1 d. LPVP (nuo 2005 m. kovo 31 d. – „Lideika, Petrauskas, Valiūnas ir partneriai LAWIN“) iki 2007 m. birželio 20 d. advokato padėjėja, nuo 2007 m. birželio 21 d. advokatė; advokatų kontoros asocijuota teisininkė. Praktikos sritys – įmonių susiliejimai ir įsigijimai, jungtinė veikla ir bendrosios įmonės, privatizavimas, įmonių valdymas, kiti įmonių veiklos klausimai.

Mykolo Romerio universiteto (MRU) Teisės fakulteto Verslo teisės katedros asistentė, dėstytoja.

Nuo 2006 m. Europos jaunųjų advokatų asociacijos (EYBA), didžiausios jaunųjų advokatų asociacijos pasaulyje (vienijančios per 200 000 narių), vykdomojo komiteto narė, nuo 2007 m. gegužės 26 d. EYBA viceprezidentė, nuo 2008 m. gegužės 31 d. EYBA prezidentė ; LJJA LJAA valdybos narė, generalinė sekretorė, nuo 2009 m. LJJA prezidentė.

Moka anglų, prancūzų, rusų kalbas.

Ištekėjusi; vyras Emilis Cicėnas.

## Publikacijos
* Lithuania // *Legal Aspects of Doing Business in Europe. Kluwer Law & Taxation Publishers* (atnaujinamas kasmet), bendraautorė.
* Bendrovių valdymas (žinynas). „Verslo žinios“ (nuo 2003 m., atnaujinamas kasmet), bendraautorė (redaktorius Rolandas Valiūnas, redaktoriaus pavaduotoja Dovilė Burgienė).
* Verslo vertės valdymas (žinynas); (atnaujinamas kasmet). „Verslo žinios“, bendraautorė.

## Narystė
* ELSA narė (1999–2004), ELSA Vilnius prezidentė
* Lietuvos advokatūra, narė (nuo 2007 m.)
* Lietuvos jaunųjų advokatų asociacija (LJAA), narė (nuo 2004 m.), vykdomojo komiteto narė, prezidentė (nuo 2009 m.)
* Europos jaunųjų advokatų asociacija (EYBA), narė (nuo 2004 m.).

## Šaltiniai
Lipniškės

**Lìpniškės**  (, ) – agromiestelis Baltarusijoje, 25 km į šiaurės rytus nuo Lydos, 20 km nuo Lietuvos sienos, Gaujos upės dešiniajame krante. Lipniškių apylinkės centras. Veikia vaikų darželis, vidurinė mokykla, kultūros namai, ligoninė, ryšių skyrius, yra parduotuvių.

## Istorija

Lipniškės įsikūrusios etninėse lietuvių žemėse, kuriose 20 km į pietus ir 50 km į rytus nuo jų iki XIX a. vidurio kalbėta lietuviškai. 1411 m. kunigaikščio Žygimanto Kęstutaičio įsakymu Mikalojus Gožkovskis Lipniškėse pastatė pirmąją bažnyčią, ji sudegė per 1700–1721 m. Šiaurės karą. 1521 m. Ldk Žygimantas Senasis Lipniškes ir Geranainis padovanojo Vilniaus vaivadai ir LDK kancleriui Albertui Goštautui. 1528 m. už Polocko apsiausties pralaužimą ir taikos su totoriais sudarymą perdavė jas Vaitiekui Goštautui. 1666 m. Lipniškės kartu su Geranainiais atiteko Mykolui Kazimierui Pacui. 1610 m. Lietuvos didysis kunigaikštis Vladislovas Vaza Lipniškėms suteikė Magdeburgo teisę, Ldk Stanislovas Augustas Poniatovskis ją 1792 m. patvirtino su miesto herbu – Vyčiu raudoname fone; skirtingai nuo LDK herbo, raitelis laiko ne kardą, o vėliavą.

1700 m. miestelyje įvyko LDK bajorų suvažiavimas, kuris nutarė sunaikinti didikų Sapiegų giminę (Valkininkų konfederacija). 1781 m. čia veikė parapinė mokykla, nuo 1835 m. pertvarkyta į dviklasę. 1795 m. Lipniškės atiteko Rusijos imperijai, tapo Rusijos imperijos kanclerių valda. 1804 m. Lipniškių bažnyčia buvo perstatyta, 1890 m. ji vėl sudegė. 1835–1866 m. valdant M. Volskiui veikė daugiau kaip 20 parduotuvių, 16 įvairių įstaigų ir įmonių – 3 kepyklos, aludės, 2 vaistinės, restoranas, viešbutis ir kt. XIX a. pabaigoje buvo miestelis, Ašmenos apskrities Lipniškių valsčiaus centras, buvo bažnyčia, 3 sinagogos, ligoninė, mokykla, vandens malūnas.

1894 m. Juzefas Pilsudskis Lipniškėse išleido 6 laikraščio „Polski rabotniczy“ numerius. 1900–1927 m. kunigų J. Makreckio ir Paukštos bei Lipniškių valdytojo A. Volskio rūpesčiu pastatyta Šv. Kazimiero mūrinė bažnyčia, nuo XX a. 2-osios pusės Baltarusijos architektūros paminklas. Nuo 1920 m. Lipniškės priklausė vadinamajai Vidurinei Lietuvai, 1922–1939 m. buvo valdomos Lenkijos. Nuo 1939 m. pabaigos priklauso Baltarusijai.


Lipniški, Śviatoha Kazimiera. Ліпнішкі, Сьвятога Казімера (1900).jpg|Statoma bažnyčia (1900 m.) 
Lipniški, Rynak, Kaplica. Ліпнішкі, Рынак, Капліца (1916).jpg|Turgaus aikštė Pirmojo pasaulinio karo metu
Lipniški, Lidzkaja. Ліпнішкі, Лідзкая (1917).jpg|Lydos gatvė (1917 m.) 
Lipniški, Rynak. Ліпнішкі, Рынак (1915-18) (2).jpg|Aikštė per Pirmąjį pasaulinį karą
Lipniški, Krachmalnik. Ліпнішкі, Крахмальнік (1938).jpg|Prie krautuvėlės durų (1938 m.)


## Šaltiniai
Rupelis

**Rupelis** () – upė šiaurės Belgijoje, Antverpeno provincijoje; Šeldės dešinysis intakas. Nors ji tik 12 km, bet vandeninga, nes susidaro susiliejus 3 gan ilgoms upėms: Deilei, Netui ir Rumstui. Teka į šiaurės vakarus. Įteka į Šeldę ties Rupelmondu, į pietus nuo Antverpeno.

Upė laivuojama per visą ilgį, priklauso Briuselio kanalų sistemai. Jūros potvyniai sukelia Rupelio vandens lygio svyravimus. Prie Rupelio esantys miestai: Rumstas, Bomas, Nilas.
Netas

**Netas** (, ) – upė šiaurės Belgijoje, Antverpeno provincijoje; viena Rupelį (Šeldės baseinas) sudarančių upių. Susidaro ties Lyru susiliejus **Didžiajam Netui** (*Grote Nete*) ir **Mažajam Netui** (*Kleine Nete*). Didysis Netas prasideda Limburgo provincijoje, prie Hečelio-Ekselio. Mažasis Netas prasideda prie Reto. Teka vakarų kryptimi. Netas ties Bomu susilieja su Deile ir sudaro Rupelį.

Prie Didžiojo Neto ir Neto įsikūrusios upės: Gelis, Vesterlas, Heist op den Bergas, Lyras, Diufelis.

## Išnašos
Namibo dykuma

**Namibo dykuma** – dykuma Afrikos pietvakarinėje pakrantėje. Driekiasi Namibijos ir Angolos teritorijose; iš šiaurės į pietus iki Oranžinės upės. Užima 95 034 km² plotą.

Namibo dykuma yra žymi dėl savo smėlio kopų, kurios priklausomai nuo saulės padėties ir drėgmės, intensyviai keičia savo spalvą. Taip pat ypatingos kopos yra tarp Svakopmundo ir Volvis Bėjaus. Jos yra vienos aukščiausiųjų kopų pasaulyje.
Jurgita Judickienė

**Jurgita Judickienė** (g. Prienuose) – teisininkė, verslo teisės advokatė, Vilniaus universiteto (VU) Teisės, Ekonomikos fakulteto lektorė, Advokatų profesinės bendrijos Judickienė ir partneriai JUREX steigėja ir vadovė.

## Biografija
1996 m. su pagyrimu baigė Prienų „Žiburio“ gimnaziją. Nuo 1996 m. iki 2001 m. VU Teisės fakultete studijavo teisę, įgijo teisininko kvalifikaciją.

Nuo 1998 m. nekilnojamojo turto įmonės teisininkė, nuo 1999 m. teisininkė verslo konsultacijų bei paslaugų įmonėse (UAB „Arx legis” juristė, UAB „Verslo sfera” teisininkė), 2000 m. VšĮ „Teisės patarėjai” (KŪB) teisininkė, nuo 1999 m. iki 2000 m. Vilniaus m. 1–osios advokatų kontoros advokato Kęstučio Virbicko asmeninė padėjėja, nuo 2001 m. birželio 28 d. iki 2002 m. lapkričio 21 d. Stasio Šedbaro advokatų kontoros advokato padėjėja, nuo 2002 m. lapkričio 21 d. iki 2006 m. vasario 23 d. advokatė, nuo 2006 m. vasario 24 d. advokatė yra advokatų kontoros „Judickienė ir partneriai JUREX“ steigėja ir seniūnė. Praktikos sritys – ginčų sprendimas ir jų prevencija, įmonių veikla ir valdymas, komercijos teisė, viešieji pirkimai, konkurencijos teisė, darbo ir valstybės tarnybos santykiai. 

Nuo 2001 m. 9 metus VU Teisės fakultete vedė praktinius užsiėmimus, VU Ekonomikos fakultete skaitė kursą „Civilinė ir darbo teisė“. Paskelbė mokslinių publikacijų, yra mokymo programų bendraautorė. Teikia teisinius komentarus žiniasklaidai, publikuoja straipsnius verslo teisės temomis (pvz., verslo dienraštyje „Verslo žinios”). Dalyvauja Lietuvos jaunųjų advokatų asociacijos veikloje. Skaitė pranešimus įvairiose tarptautinėse bei mokslinėse konferencijose, vedė ir veda seminarus bei įvairius mokymus verslo teisės klausimais, dalyvauja jaunųjų vadovų klubų veikloje. Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto „Alumni“ draugijos įgyvendinamo projekto „Mentoringas jauniesiems teisininkams“ (MJT) dalyvė, taip pat nuo 2015 m. jaunųjų verslininkų mentorė.

Moka rusų, prancūzų ir anglų kalbas.

## Įvertinimai
* 2008 m. žurnalo „Veidas“ atliktos apklausos duomenimis Jurgita Judickienė buvo išrinkta tarp 10 geriausių civilinių bylų advokatų Lietuvoje.
* 2013 m. žurnalo „Veidas“ atliktos teisėjų, prokurorų, universitetų teisės departamentų ir įmonių vadovų apklausos duomenimis Jurgita Judickienė išrinkta tarp 20 geriausių Lietuvos advokatų.
* 2015 m. naujienų portalo DELFI atliktos apklausos duomenimis Jurgita Judickienė pateko tarp įtakingiausių Lietuvos teisininkų.
* Jurgitą Judickienę verslo ginčų sprendimo srityje rekomenduoja tarptautiniai teisės žinynai „Legal 500“, „Chambers and Partners“.

## Narystė
* Lietuvos advokatūra, narė
* Lietuvos teisininkų draugija, narė
* Lietuvos darbo teisės ir socialinės apsaugos draugija, narė
* Žinių ekonomikos forumas, narė.

## Bibliografija
* Trišalės partnerystės įgyvendinimo problemos Lietuvoje. Mokslo darbai: Teisė, Nr. 40, 2001.
* Darbo ginčų nagrinėjimas socialinio ir trišalio bendradarbiavimo principų įgyvendinimo aspektu. Mokslo darbai: Teisė. Nr.47, 2003.

## Šaltiniai
Vait Riveris

**Vait Riveris** arba ***Baltoji upė*** () – upė JAV (Arkanzaso ir Misūrio valstijose). Misisipės dešinysis intakas. Ilgis 1126 km, baseino plotas 73 000 km². Prasideda Bostono kalnuose, teka per Ozarko plynaukštę. Aukštupyje yra Bal Šolco HE ir tvenkinys. Žemupys laivuojamas.

Didžiausias intakas: Blak Riveris (kairysis).

## Šaltiniai
Siauralapė velniapupė

**Siauralapė velniapupė**, dar žinoma kaip **sena** (*Senna alexandrina*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos nedidelių krūmų rūšis. Natūraliai paplitusi šiaurės rytų Afrikoje (Egipte, ypač Nubijoje, bei Sudane). Taip pat auginama Somalyje, Indijoje.

Tai 0,5 – 1 m (retai iki 2 m) aukščio krūmas, tiesiomis, stačiomis šakomis. Plačiai išsišakoja. Lapai sudėtiniai, sudaryti iš 5 porų lapelių. Žiedynai geltoni, susidaro stiebų galuose. Vaisius – plokščia ankštis, su 6 sėklomis.

Siauralapė velniapupė turi laisvinamųjų glikozidų, todėl jos lapų arbata nuo seno vartojama kaip laisvinamasis preparatas. Žaliavos tiekimu nuo seno užsiima beduinai.
Beverberis

**Beverberis** ( – 'pretendentas, 'kandidatas', 'prašytojas') – SS laipsnis, naudotas 1942 m.-1945 m. Tai buvo žemiausias laipsnis, priskiriamas asmenims, kurie numatyti kandidatais į SS eiles. Laipsnį paprastai naudojo *Allgemeine-SS*, skirdami jį būsimiems SS anverteriams ().

Bendrojoje SS (*Allgemeine-SS*) žodį *beverberis* paprastai naudojo kaip pavadinimą žmonėms, kurių praeitis ir ryšiai tikrinami aiškinantis, ar jis gali tapti SS nariu. Paprastai tikrindavo kriminalinę praeitį, politinį patikimumą, „rasinę kilmę“.

Beverberio laipsnį retkarčiais naudodavo ir SS kariuomenė (*Waffen-SS*), taip vadindavo SS naujokus, kurie dar nepradėjo pradinio apmokymo. SS beverberiai paprastai neturėdavo jokios uniformos ar atskyrio ženklų. Retkarčiais beverberiai gaudavo uniformą, bet be skiriamųjų ženklų.
Velniapupė

**Velniapupė** (*Senna*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos, *[[Caesalpinioideae]]* pošeimio augalų gentis. Ją sudaro ~250 žolių, krūmų ir medžių rūšys, paplitusios daugiausia tropikuose.

Daugelis rūšių auginamos kaip dekoratyviniai augalai, dalis rūšių naudojamos tirštiklių, dažiklių, medicininių preparatų gamybai.

## Rūšys
* Siauralapė velniapupė (*Senna alexandrina*)
* Sparnuotoji velniapupė (*Senna alata*)
* Bukalapė velniapupė (*Senna obtusifolia*)
* Šiaurinė velniapupė (*Senna septemtrionalis*)
* Gumburiuotoji velniapupė (*Senna sophera*)
* Ausytoji velniapupė (*Senna auriculata*)
* Tikroji velniapupė (*Senna tora*)
* Vakarinė velniapupė (*Senna occidentalis*)
* ir kt.
Viskonsinas (upė)

**Viskonsinas** – upė JAV (Viskonsino valstijoje). Misisipės kairysis intakas. Ilgis 690 km, baseino plotas – 31 450 km². Vidutinis debitas žemupyje – 250 m³/s. Daug hidroelektrinių. Laivuojamas nuo Portidžo. Didžiausias miestas prie upės – Viskonsin Rapidsas.

## Šaltiniai
Osinkų piliakalnis

**Osinkų piliakalnis** () – moreninė kalva šiaurės rytų Lenkijoje: Palenkės vaivadijos Seinų apskrities Suvalkų valsčiuje, prie Osinkų kaimo. III–IV m. e. amžiuje čia buvo vienas iš jotvingių genties centrų. Archeologiniai tyrinėjimai patvirtina, kad kalvos viršūnėje stovėjusi pilaitė, kuri ne tik gynė gretiimo kaimelio gyventojus, bet ir buvo genties vadų gyvenamoji vieta. Piliakalnio apačioje stovėjusiame kaimelyje gyveno 20-30 šeimų, kurios gretimuose laukuose augino kviečius, rugius, kitas kultūras. Gyventojai buvo laidojami gretimo Šveicarijos kaimo kapinėse. Žemdirbių kapuose rasti pjautuvai ir žemės ūkio kultūrų liekanos. Pilies gyventojų – genties vadų – kapavietėse aptikti sidabriniai papuošalai, kardai ir moliniai indai.

Pro piliakalnį eina  *žaliasis turistinis pėsčiųjų maršrutas*, teka upė Kamionka.

## Šaltiniai
* Osinkos (lenk.)

## Nuorodos
* Osinkų piliakalnis Suvalkijos turistiniame žemėlapyje
Arabinis dusūnas

**Arabinis dusūnas** arba **Katas** (lot. *Catha edulis*) – smaugikinių (*Celastraceae*) šeimos augalų genties žydintis augalas. Jis auga rytų Afrikoje bei Arabijos pusiasalyje.

Kato sudėtyje yra alkaloidų junginių, kurie veikia kaip amfetamino stimuliantai. Jie gali sukelti apetito praradimą ir euforiją. 1980 m. Pasaulinė sveikatos organizacija priskyrė katą prie narkotikų, kurie sukelia psichologinę priklausomybę. Kai kuriose šalyse kato augalai yra uždrausti, tačiau kitose jis naudojamas atvirai.

Katas pasiekia nuo 1,5 iki 20 m aukštį, priklausomai nuo vietos ir lietingumo. Lapų skersmuo siekia 5-10 cm, o jų plotis - 1-4 cm. Augalo žiedai būna 4-8 cm ilgio. 

.
Lesas

**Lesas** () – upė pietryčių Belgijoje, Liuksemburgo ir Namiūro provincijose; Maso dešinysis intakas. Prasideda Ardėnų kalnuose, netoli Libramono-Ševinji. Teka į šiaurės vakarus. Netoli Hano prie Leso upė teka po žeme per kalkakmenio urvus. Įteka į Masą netoli Dinano.

Prie Leso įsikūrę miestai: Daverdisas, Hanas prie Lesės, Hujė, Anzeremas.

## Šaltiniai
Twitter

**„X“** – nemokama mikrotinklaraščių bei socialinių tinklų paslauga, leidžianti jos vartotojams siųsti ir skaityti trumpus įrašus (). Šis socialinis tinklas buvo sukurtas 2006 m., o jo idėją sumanė Džekas Dorsis, o Evanas Viljamsas iš pradžių didžiąja dalimi finansavo verslą.

2023 m. visame pasaulyje „X“ naudojosi daugiau kaip 666 mln. aktyvių vartotojų.

„X“ yra vienas iš 10 lankomiausių interneto puslapių pasaulyje. O prie to žymiai prisidėjo sparčiai augantis „X“ žinučių skaičius. Pavyzdžiui, „Twitter“ pranešimų kiekvieną dieną 2010 m. buvo nusiunčiama tik 50 mln. o 2013 m. šis skaičius išaugo iki 500 mln.

2022 m. balandžio 25 d. įmonės valdyba sutiko už 44 milijardus JAV dolerių parduoti „Twitter“ Ilonui Maskui. Šis pardavimas buvo patvirtintas 2022 m. spalio 27 d.

2023 m. birželio 5 d. organizacijos vadove paskirta Linda Yaccarino.

2023 m. liepos 23 d. E. Maskas paskelbė, kad „Twitter“ keičia savo logotipą į „X“ ženklą.

## Ypatumai

„Sučiulbėjimas“, „sučirenimas“ () – tekstinė iki 280 (iki 2017 m. 140) simbolių žinutė, parodoma autoriaus puslapyje ir nusiunčiama jo prenumeratoriams, dar žinomiems kaip sekėjai (). Autoriai gali apriboti žinučių matomumą iki savo draugų rato arba leisti žinutes matyti visiems. Vartotojai gali siųsti ir gauti žinutes per „X“ svetainę, SMS arba išorines programas. Nors pati paslauga nemokama, žinučių gavimas per SMS yra mokamas – kainos nustatytos paslaugų tiekėjų.

140 simbolių limitas buvo nustatytas siekiant suderinamumo su SMS žinutėmis. Toks apribojimas į „X“ svetainę atnešė sutrumpinimus, kurie iki tol paprastai buvo naudojami tik SMS žinutėse. Limitas taip pat paskatino nuorodų trumpinimo svetainių naudojimą (pvz., tinyurl.com, bit.ly). Dabar „X“ automatiškai sutrumpina visas nuorodas su savo nuorodų trumpinimo paslauga t.co.

Pagrindiniai „X“ skiriamieji bruožai, nors jie ir prigijo iš interneto pasikalbėjimo kultūros – @ bei # ženklai – buvo įvesti pačių vartotojų ir tik vėliau tapo oficialia „X“ paslaugų dalimi. @ ženklas skirtas atsakyti kitam „X“ naudotojui arba juos paminėti buvo oficialiai įvestas 2007 m. gegužės mėnesį, o # ženklas (grotos) skirtas pažymėti raktažodžius bei temas – žodžių junginiai, kurie rašomi neatskirai – buvo įvestas 2009 m. liepos mėnesį. Pranešimo persiuntimo pasirinktis () taip pat atsirado tik vėliau, 2009 m. lapkričio mėnesį.

## Literatūra
* Hatching Twitter: A True Story of Money, Power, Friendship, and Betrayal

## Išnašos

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Bronius Urbanavičius

**Bronislovas** (**Bronius**) **Urbanavičius** (1918 m. kovo 27 d. Senoje Pašaminėje, Švenčionių rajonas – 1993 m. rugsėjo 8 d. Vilniuje) – sovietinių partizanų būrio vadas.

## Biografija
1940–1941 m. administracinis darbuotojas Vilniuje. Raudonojoje armijoje nuo 1941 m. vasaros. Tų pačių metų gruodžio mėn. perkeltas į formuojamą 16-ąją lietuviškąją diviziją. Mokėsi partizanų sprogdintojų mokykloje, nuo 1942 m. vasario pats joje ruošė grupes diversiniam darbui.

1943 m. balandžio mėn. permestas į Lietuvos teritoriją, vadovavo sovietinių partizanų būriams „Vilnius“ ir „Kostas Kalinauskas“ (nuo 1944 m.). Ataskaitose nurodoma, kad jam vadovaujant nuo bėgių nuleisti 37 vokiečių ešelonai. 1944 m. artėjant Raudonajai armijai, su partizanų brigada išstūmė vokiečius iš Ignalinos. 1945 m. liepos 2 d. už kovinių užduočių atlikimą partizanų būriuose Lietuvoje ir Baltarusijoje suteiktas Sovietų Sąjungos didvyrio vardas.

1944–1957 m. partinių, sovietinių, valstybinių, sporto įstaigų darbuotojas Vilniuje. 1957 m. baigė Aukštąją partinę mokyklą prie SSKP CK. 1947–1955 m. LSSR AT deputatas. Parašė atsiminimų knygą. Palaidotas Antakalnio karių kapinėse.

## Bibliografija
* Liaudies keršytojai. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1954. – 392 p.
* Liaudies keršytojai. – Vilnius: Vaga, 1975. – 372 p.
* Liaudies keršytojai. – Vilnius: Mintis, 1981. – 373 p.

## Šaltiniai
Katekinė areka

**Katekinė areka** (*Areca catechu*), dar vadinama **arekine palme, betelio palme** – palmių (*Arecaceae*) rūšis auganti tropinėse Azijos, Ramiojo vandenyno salų srityse, vietomis Rytų Afrikoje.

Tai iki 20 m užaugantis medis tiesiu liemeniu. Jo skersmuo 10–15 cm. Lapai 1,5-2 m ilgio, pirštuoti. Palmės vaisius – oranžimis, pailgas arekinis riešutas. Jo sėklose yra alkaloido arekolino, turinčio narkotinių savybių. Sėklas drauge su betelio lapais (vadinama *Paan*) kramto Pietryčių, Rytų Azijos gyventojai. Dėl sėklose esančių dažančiųjų medžiagų kramtytojų burnos nusidažo plytiškai raudona spalva. Seniau dėl to areka buvo naudojama audinių dažymui.

Katekinės arekos ekstratas turi antidepresinį poveikį, tačiau sukelia priklausomybę.

## Šaltiniai


Image:Palm Fruit I IMG 2100.jpg|Vaisiai
Image:Beetle palm with nut bunch.jpg|Lapija
Image:Areca_catechu_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-014.jpg|Požymiai
1988 m. Formulės 1 sezonas

**1988 m. Formulės 1 sezonas** – 39-tasis FIA organizuotas Formulės 1 sezonas. Jis prasidėjo balandžio 4 d., o po 16 lenktynių baigėsi lapkričio 13 d. Šiame sezone buvo kovojama dėl abiejų titulų - čempionu tapo brazilas Ayrton Senna, konstruktorių įskaitą nesunkiai laimėjo McLaren Honda ekipa.

## Sezono apžvalga

Visą sezoną dominavo McLaren ekipa, naudojusi Honda variklius. Iš 16 etapų ekipos lenktynininkai nugalėjo net 15-oje. Vienintelę pergalę šventė italų Ferrari ekipa, triumfavusi namų Italijos GP.

McLaren ekipai atstovavo prancūzas Alainas Prostas ir brazilas Ayrtonas Senna. Jie abu visose lenktynėse kovojo tarpusavyje ir sezono pabaigoje juos skyrė vos 3 taškai (čempionu tapo brazilas). 8 pergales pelnė A. Senna, 7 - A. Prostas, 1 - Gerhardas Bergeris. McLaren ekipa galutinėje įskaitoje artimiausią varžovę aplenkė net 134 taškais.

## Tvarkaraštis

## Čempionato įskaitos
### Pilotų įskaita

* Lenktynininkai taškus gaudavo už pirmas 6 finišo vietas atitinkamai - 9-6-4-3-2-1.
* Tik geriausių 11 lenktynių rezultatai skaičiuojami į bendrąją įskaitą.

## Komandinė įskaita

## Nuorodos
*1988 m. sezono apžvalga

## Šaltiniai
Gardino istorijos ir archeologijos muziejus

**Gardino valstybinis istorijos ir archeologijos muziejus** () – muziejus Gardine, įkurtas 1920 m. Juzefo Jadkovskio iniciatyva, atidarytas 1922 m., nuo 1945 m. veikia Aukštutinėje (Gardino Senoji pilis) pilyje ir Stepono Batoro rūmuose (Gardino Naujoji pilis). 

## Veikla
Muziejuje yra Gardino istorijos, gamtos ir dailės skyriai. Muziejuje sukaupta daugiau kaip 130 tūkst. eksponatų ir daugiau kaip 20 tūkst. retų spaudinių. Saugomi XV a. – XVII a. dokumentų kolekcija, XVII a. – XIX a. dailės kūriniai, XVIII a. Gardino ekonomijos manufaktūrų dirbiniai. Gardino muziejus turi daug archeologijos rinkinių, tarp kurių yra pergamente senovės baltarusių kalba rašytų dokumentų. 

Ekspozicijose pristatoma Gardino ir jo apylinkių priešistorė, Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos laikotarpio istorija, 1863–1864 m. sukilimo dokumentai, partizaninis karas per TSRS-Vokietijos karą, dailės kūriniai, augalija ir gyvūnija.

Gardino muziejus nuo 1990 m. leidžia dokumentų ir tyrimų rinkinius „Краязнаўчыя запіскі“ (*Kraštotyros užrašai*) ir „Гістарычны альманах“ (*Istorijos almanachas*) 

File:GLASS CARAFE huta Urečča ROEMERS huta of Tyzenhaus in HRODNA MUSEUM.jpg|
File:1534 Zestaw HUTA NIEMEN 1926 STOLLE HRODNA MUSEUM Photo by TANYA MARKINA.jpg| 1910 — 1939 
File:Antique glassware in Hrodna New Castle photo by Tania Markina.jpg|
File:Michał Kleofas Ogiński Kielich huta Urečča HRODNA MUSEUM.jpg|
File:Гродна (2018). ГДГАМ. Графін. Урэцка-налібоцкая мануфактура. XVIII ст.jpg|thumb|


## Šaltiniai
1987 m. Formulės 1 sezonas

**1987 m. Formulės 1 sezonas** – 38-as FIA organizuotas Formulės 1 sezonas. Lenktynės prasidėjo balandžio 12 d., baigėsi lapkričio 15 d. po 16 lenktynių. Čempionu tapo brazilas Nelson Piquet, o komandinėje įskaitoje triumfavo Williams-Honda ekipa.

## Sezono apžvalga

Nors daugiausiai pergalių (6) sezone pasiekė britas Nigelas Mansellas, brazilas N. Piquet net 11 kartų finišavo ant podiumo, iš jų pelnęs vos 3 pergales, ir bendroje įskaitoje britą aplenkė 12 taškų.

Williams ekipa pasiekė 9 pergales ir aplenkė McLaren bei Lotus ekipas.

## Tvarkaraštis

## Čempionato įskaitos
### Pilotų įskaita
Taškai lenktynininkai gaudavo už finišą pirmose 6 vietose atitinkamai 9-6-4-3-2-1.

## Komandinė įskaita

## Nuorodos
*1987 m. sezono apžvalga 

## Šaltiniai
Puoriai (Panevėžys)

**Puoriai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Naujamiesčio, prie Taurulio upelio, netoli kelio Naujamiestis–Krekenava.

## Istorija

Buvęs gatvinis kaimas, per 1922 m. žemės reformą pasklidęs į vienkiemius. Vyraujančios pavardės Adomaičiai, Grigai, Mužai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Osovos piliakalnis

**Osovos piliakalnis** () – moreninė kalva šiaurės rytų Lenkijoje: Palenkės vaivadijos Seinų apskrities Suvalkų valsčiuje, prie Osovos kaimo. Lenkų archeologo Jano Jaskanio vaovaujama ekspedicija 1956 m. nustatė, kad piliakalnyje esančiose vad. *Pagonių kapinėse* III-V m. e. amžiuose čia buvo laidojami jotvingiai. Mirusiuosius laidojo iš akmenų krautuose pilkapiuose. Rasti metaliniai ginklai ir kt. gaminiai. Netoliese plyti Akmenio ežeras.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Jan Jaskanis. Sprawozdanie z badań w 1956 r. na cmentarzysku kurhanowym w miejscowości Osowa, pow. Suwałki

## Nuorodos
* Osovos kaimas Suvalkijos turistiniame žemėlapyje
Travian Games

**Travian Games** (GmbH) – vokiečių žaidimų kompanija, kuri kuria ir leidžia naršyklinius žaidimus. Kompanija savo darbą pradėjo 2004 metais ir turi apie 100 darbuotojų Vokietijoje. Šiuo matu kompanija yra sukūrusi keturis naršyklinius žaidimus.

## Žaidimai
* Travianas, išleistas 2004 m. pabaigoje ir buvo pirmasis kompanijos žaidimas. Jis laimėjo superžaidimų pirmosios vietos apdovanojimą 2006 m. Žaidėjai čia stato gyvenvietes ir plečia savo imperiją.
* Travians, originalo pavadinimas – Travianer, turi resursų gavybos temą, paveldėtą iš Traviano, bet visgi labiau yra sukoncentruotas į bendravimą. Šis žaidimas laimėjo keturis apdovanojimus.
* Wewaii buvo išleistas 2009 m. Žaidėjai čia tampa viešbučio vadybininkais.
* Imperion – Traviano alternatyva. Tokiu pačiu principu pagrįstas žaidimo veiksmas, tačiau veiksmas čia vyksta kosmose ir „ateityje“.
Pietų Korėjos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Pietų Korėja|Pietų Korėjos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 50 000 000 (2010 m. spalio mėn.) 

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.:* 16,8 %
* *15-64 m.:* 72,3 %
* *65 m. ir vyresni:* 10,8 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
* *bendras:* 37,3 m.
* *vyrų:* 36 m.
* *moterų:* 38,5 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,266 % (2009 m. apsk.)

**[[Gimstamumas]]:** 8,93 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Mirtingumas]]:** 5,94 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Migracijos indeksas]]** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -0,33 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 81 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 0,6 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,07 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,1 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1,04 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,67 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 1 vyras vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 4,26 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 78,72 m.
* *vyrų:* 75,45 m.
* *moterų:* 82,22 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
* *bendras:* 97,9 %
* *vyrų:* 99,2 %
* *moterų:* 96,6 % (2002 m.)

## Šaltiniai

* CŽV pasaulio faktų knyga: Pietų Korėja (angliškai)
Sirijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Sirija|Sirijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 20 178 485 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 35,9 %
**15-64 m.:* 60,8 %
**65 m. ir vyresni:* 3,4 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 21,7 m.
**vyrų:* 21,6 m.
**moterų:* 21,9 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** + 2,129 % (2009 m. apsk.)

**[[Gimstamumas]]:** 25,9 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Mirtingumas]]:** 4,61 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 54 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 3,1 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių santykis**:
**Gimimo metu:* 1,06 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,06 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 1,05 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,89 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 1,05 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 25,87 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 71,19 m.
**vyrų:* 69,8 m.
**moterų:* 72,68 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 79,6 %
**vyrų:* 86 %
**moterų:* 73,6 % (2003 m. apsk.)

## Šaltiniai
*Puslapis apie šalį CŽV pasaulio faktų knygoje (angliškai)
Irano demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Iranas|Irano]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 66 429 284 (2009 m. apskaičiavimai) ir 2016 metais pasiekė apie 80 milijonų. Įvairios studijos vertina, kad 2050 metais gyventojų skaičius bus apie 100 milijonų.
**Etninės grupės:**
*51 % persų
*24 % azerbaidžaniečių
*7 % kurdų
*8 % gilakių ir mazandaranių
*3 % arabų
*2 % turkmėnų
*2 % lurų
*2 % beludžių
**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 21,7 %
**15-64 m.:* 72,9 %
**65 m. ir vyresni:* 5,4 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 27 m.
**vyrų:* 26,8 m.
**moterų:* 27,2 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,883 % (2009 m. apsk.)

**[[Gimstamumas]]:** 17,17 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Mirtingumas]]:** 5,72 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Migracijos indeksas]]** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -2,62 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 68 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 2,1 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių santykis**:
**Gimimo metu:* 1,05 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,05 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 1,02 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,92 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 1,02 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 35,78 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 71,14 m.
**vyrų:* 69,65 m.
**moterų:* 72,72 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 77 %
**vyrų:* 83,5 %
**moterų:* 70,4 % (2002 m. apsk.)

## Šaltiniai
*Puslapis apie šalį CŽV pasaulio faktų knygoje (angliškai)
Malkava

**Málkava**  (arba ***Málkova***, , ) – kaimas rytų Baltarusijoje, Mscislavo rajone.

## Istorija

Malkava buvo įkurta 1886 m., kitais duomenimis – 1885 m. daugiausia iš Linkmenų ir jų apylinkių atsikėlusių lietuvių Malkavos dvaro vietoje. Kolonistai iš Rusijos valdžios gavo valstybės paskolą 40 metų.

1927–1938 m. Malkavoje veikė septynmetė lietuvių mokykla. 1930 m. įsteigtas „Raudonojo traktoriaus“ lietuvių kolūkis, 1935 m. pervadintas Vinco Mickevičiaus-Kapsuko vardu.

1931 m. liepos 8 d. Malkavoje įsteigta Latvių nacionalinė kaimo taryba, kuri 1937 m. pervardyta į Lietuvių nacionalinę kaimo tarybą, bet 1939 m. prijungta prie Dauguvos kaimo tarybos, nes XX a. ketvirto dešimtmečio pabaigoje daug Malkavos gyventojų, daugiausia lietuvių, sovietų valdžios buvo įkalinta ar ištremta į Sibirą.

Po Antrojo pasaulinio karo daugelis Malkavos lietuvių kėlėsi į Lietuvą. 1952 m. Malkavoje likę lietuviai sudarė atskirą kolūkio „Udarnik“ brigadą. Malkavos lietuvių tarmę 1956–1965 m. tyrė M. Sivickienė. XX a. pabaigoje – XXI a. pradžioje Malkavos lietuviai aktyviai dalyvavo Baltarusijos lietuvių bendruomenės veikloje, Malkavos lietuvių delegatai dalyvaudavo visuotiniuose Baltarusijos lietuvių suvažiavimuose. Gyventojai dar išlaikė kai kurias lietuviškas tradicijas, pvz., duonos kepimo. XXI a. pradžioje Malkavoje rugpjūčio pabaigoje kasmet vyksta lietuvių forumas laisvės dienai pažymėti. 1929 m. Malkavoje buvo apie 400 (beveik visi lietuviai), 1956 m. – apie 250 (dauguma – lietuviai).. 2015 m. kaime liko 3 lietuviai.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Malkavos beržyno šviesa: istorija, atsiminimai, tautosaka (sud. Gražina Kadžytė). – Vilnius: Spauda, 2004. – 179 p.: iliustr. – ISBN 9986-485-45-2
Lelė

**Lelė** – gyvenvietė Estijos šiaurės vakarinėje dalyje. Geležinkelio stotis. Ties Lele išsišakoja geležinkelis iš Talino į Pernu ir Viljandį.


Lelle õigeusu kirik.jpg|
Lelle jaamahoone (04-2012).jpg|
Lelle jaama veetorn.jpg|


## Sportas
### Futbolas
* FC Lelle
* Lelle SK
Bosvelija

**Bosvelija** (*Boswellia*) – burserinių (*Burseraceae*) šeimos medžių gentis. Paplitusi Afrikoje, Arabijoje, Indijoje.

Augalas garsus dėl iš jo sakų gaminamų smilkalų (ladano arba olibano). Šie smilkalai naudoti senovės Egipte, Izraelyje. Pagrindinis jų gavybos regionas – pietų Arabija (Omanas, Jemenas). Į Europą atkeliavo kryžiaus žygių metu. Bosvelijos sakai naudojami aromaterapijoje, kvepalų gamyboje, iš jų gaminami eteriniai aliejai. Smilkalai naudoti žydų religiniuose ritualuose. Plačiausiai komerciškai naudojama rūšis – smilkalinė bosvelija. Tuo tarpu pluoštinė bosvelija naudojama ajurvedoje gydant artritą. Kitos rūšys taip pat pasižymi aromatinėmis bei gydomosiomis savybėmis.

## Rūšys
* Afrikinė bosvelija (*Boswellia frereana*)
* Kvapioji bosvelija (*Boswellia papyrifera*)
* Smilkalinė bosvelija (*Boswellia sacra*)
* Pluoštinė bosvelija (*Boswellia serrata*)
* ir kt.
2009 m. meteoritas Latvijoje

**2009 metų meteoritas Latvijoje** buvo Švedijos bendrovės Tele 2 padalinio Latvijoje viešųjų ryšių akcija, kurios metu paskelbta, kad į Latvijos šiaurinę dalį nukrito meteoritas, o vėliau išaiškėjo, kad tai yra klastotė. 

2009 m. spalio 25 d. pranešta, kad šiaurės Latvijoje, netoli Mazsalacos nukrito meteoritas ir išmušė kraterį. Ant kojų buvo sukelta gaisrinė, policija ir armija. Taip pat buvo nufilmuotas mėgėjiškas klipas, kur studentas Ancis Steinbergs su draugais įvykio vietoje šneka apie meteoritą. Šis klipas įdėtas į Youtube, vėliau rodytas žinių laidose, naujienų portaluose. 

Atvykę specialistai aptiko 9-10 m skersmens ir 2-3 m gylio kraterį su termito liekanomis. Nors pirmasis atvykęs geologijos specialistas Uldis Nulle pareiškė, kad krateris greičiausiai meteoritinės kilmės, tačiau detalesniais tyrimais nustatyta, kad tai žmonių iškasta duobė, kurioje išlydytas termitas. 

Spalio 27 d. bendrovė Tele-2 paskelbė, kad tai jos surengtas pokštas, siekiant išblaškyti krizės kamuojamus Latvijos gyventojus. Bendrovė pažadėjo atlyginti nuostolius.  

## Šaltiniai
Mažoji Mažeikava

**Mažoji Mažeikava** () – miestelis Nemuno intako Lebedos dešiniajame krante, į pietvakarius nuo Lydos, Lydos rajonas, Gardino sritis, Baltarusija. Apie 800 gyventojų. Yra spirito gamykla.

## Architektūra
Yra Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės gynybinio tipo mūrinė gotikinė cerkvė, statyta XV a. pabaigoje – XVI a. pirmoje pusėje, po 1822 m., 1872 m. rekonstrukcijų pristatytas bizantiškojo stiliaus prieangis su imitaciniais apskritais kampiniais bokšteliais. Ji stačiakampio plano su pusapskrite apside, kampuose neaukšti apskriti bokštai su įvijais laiptais ir 3 eilių šaudymo angomis. Trinavę halinę vidaus erdvę su puošniais susipinančių nerviūrų žvaigždiniais ir krištoliniais skliautais remia 4 aštuonkampės kolonos. Fasadai ir bokštai turi daug negilių, daugiausia suporintų, pusapskritės formos nišų, pagrindinė vakarinio fasado centre – apskritas romanikai ir gotikai būdingas langas. Stogas status, su 3 tarpsnių pusapskritėmis nišomis suskaidytu frontonu. Netoli – XIX a. Romerių buvusio dvaro sodybos pastatai. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Romerių buvusio dvaro sodybos kompleksas
Anverteris

**Anverteris** ( 'kandidatas'), *kandidatas* – pavadinimas, Vokietijoje reiškiantis kandidatą į tam tikrą darbo vietą, į karines pareigas ir pan.

## Kandidatai šiuolaikinėje Vokietijoje
Dabartinėje Vokietijoje žodžiu *Anwärter* paprastai vadina:
* besikreipiančius, pretenduojančius dirbti tam tikrose pareigose.
* bundesvero kariškius, kurių kandidatūros svarstomos į vadovavimo pareigas.


File:Anwaerter.jpg|Brandenburgo žemės (Vokietija) gaisrininko kandidato (anverterio) antpetis
File:Brandmeister-Anwärter_BF_LSA.jpg|Saksonijos-Anhalto žemės (Vokietija) gaisrininko kandidato (anverterio) antpetis


## Trečiasis Reichas

Hitlerinėje Vokietijoje anverteris buvo NSDAP ir SS laipsnis.

### NSDAP
Hitlerinėje Vokietijoje anverterio laipsnį gaudavo priimti į valstybės tarnybą. Buvo du šio laipsnio variantai – vienas NSDAP (nacionalsocialistų) partijos nariams, kitas – nepartiniams.

Anverteris buvo žemiausias laipsnis NSDAP partijoje, pirmas žingsnis sudėtingoje nacionalsocialistų partijos laipsnių sistemoje, kurios aukščiausi laipsniai buvo gauleiteris ir reichsleiteris.

NSDAP narių anverterių skiriamasi ženklas buvo apykaklės antsiuvas su ereliu ir ženkliukas su svastika.

### SS
SS anverterio laipsnį gaudavo žmonės, pateikę prašymą priimti į SS narius ir praeinantys bandomąjį laikotarpį. Po sėkmingo bandomojo laikotarpio anverteriai tapdavo esesmanais. Pirmą kartą SS anverterio laipsnis paminėtas 1932 m., o kaip paprastas, neformalus pavadinimas šis žodis naudotas nuo 1925 m.

Bendrojoje SS (*Allgemeine-SS*) perėjimas iš anverterio į esesmaną trukdavo gana ilgai, paprastai daugiau kaip metus. Per tuos metus jis būdavo mokomas, ruošiamas ideologiškai, lygiagrečiai būdavo tikrinamas jo rasinis, politinis ir bendras tinkamumas. Bandomajam laikotarpiui pasibaigus anverteriui sudėtingoje ceremonijoje suteikdavo esesmano laipsnį.

Po 1941 m. anverterio laipsnį ėmė naudoti ir SS kariuomenėje, bet daug rečiau negu bendrojoje SS. SS kariuomenėje anverteris būdavo rekrūtas, kuris jau buvo priimtas į SS kariuomenę, bet dar nepradėjęs pagrindinio ruošimo. Prasidėjus pagrindiniam ruošimui anverteris automatiškai gaudavo šiucės ((SS šaulio) laipsnį .

SS anverteriai laipsnio skiriamųjų ženklų neturėjo.

Pradedant 1942 m. egzistavo dar žemesnis beverberio laipsnis.
Vietnamo demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Vietnamas|Vietnamo]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 86 967 524 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 24,9 %
**15-64 m.:* 69,4 %
**65 m. ir vyresni:* 5,7 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 27,4 m.
**vyrų:* 26,4 m.
**moterų:* 28,5 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,977 % (2009 m. apsk.)

**[[Gimstamumas]]:** 16,31 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Mirtingumas]]:** 6,17 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Migracijos indeksas]]** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -0,36 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 28 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 3,1 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių santykis**:
**Gimimo metu:* 1,07 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,08 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 0,99 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,63 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,98 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 22,88 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 71,58 m.
**vyrų:* 68,78 m.
**moterų:* 74,57 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 90,3 %
**vyrų:* 93,9 %
**moterų:* 86,9 % (2002 m. apsk.)

## Šaltiniai
*Puslapis apie šalį CŽV pasaulio faktų knygoje (angliškai)