open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antanas Viskantas (1959)

**Antanas Viskantas** (g. 1959 m. birželio 14 d. Spurganų k., Mažeikių raj.) – tautodailininkas, medžio drožėjas, Mažeikių krašto kultūros premijos laureatas.

## Biografija

Vidurinį išsilavinimą įgijo Tirkšlių mokykloje. 1976 m. įsidarbino liaudies kūrybos gaminių įmonėje „Minija“, kurioje gamino serijinius darbus. Vėliau dirbo įvairiose organizacijose dailininku – atliko darbus su medžiu. Nuo 1980 m. – Lietuvos tautodailininkų sąjungos narys. 

Šeimoje ir tėvas, ir senelis buvo medžio meistrai. A. Viskantas ėmė drožinėti nuo vaikystės. Medžio drožiniuose vyrauja religinė tematika – koplytstulpiai, stogastulpiai, kryžiai, koplytėlės, šventųjų skulptūros. Vien kryždirbystės galėtų būti per 50 didesnių darbų. Taip pat medžio drožėjas yra restauravęs nemažai senųjų meistrų darbų, sukūręs įvairių suvenyrų ir kitos paskirties gaminių. Darbai pasklidę daugiausia po Mažeikių rajoną, Žemaitiją. Meistras dalyvauja įvairiose parodose, pleneruose, švenčių metu demonstruoja drožybos amatą. Žymesni darbai:

* Mangusto parko pažintinis takas prie Virvytės upės: 15 didelių pasakų personažų (Mažeikių raj.)
* Altoriaus kryžius Geidžių Šv. Onos koplyčioje 
* Koplytėlė su Šv. Jurgiu mažeikiškių stovėjimo vietoje Baltijos kelyje Puškonių kaime (Pasvalio raj.)
* Stogastulpis prie Tirkšlių J. Vitkaus-Kazimieraičio pagrindinės mokyklos
* Kryžius Užvenčio bažnyčiai
* Šv. Florijono skulptūra Viekšniuose
* Koplytstulpis Viekšnių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios šventoriuje (2013)
* Rūpintojėlis stalinizmo aukoms atminti Tirkšlių kapinėse (2016)
* Koplytstulpis prie rašytojos Šatrijos Raganos muziejaus Židikuose (2018)
* Sąjūdžio 30-mečio „Laisvės varpas“, pastatytas Mažeikių senamiestyje (2018)
* Koplytstulpis su keturiais šventaisiais Šerkšnėnuose (2021)

## Apdovanojimai

* 2015 m. Užgavėnių kaukių paroda Plateliuose – III vieta 
* 2015, 2016 m. Liaudies dailės paroda-konkursas „Aukso vainikas“ – II vieta kryždirbystės srityje
* 2019 m. Tautodailininkų apdovanojimo „Aukso vainiko“ laureatas, geriausias šalies liaudies meistras–kryždirbys
* 2021 m. Mažeikių krašto kultūros premija

## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Antanas Viskantas (*facebook.com*)
Bajorai (Skiemonys)

**Bajorai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Skiemonių. Buvusi šiaurinė Bajorų (Molėtų rajonas) kaimo dalis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kusų valsčius

**Kusų valsčius** () – Rytų Prūsijos administracinis teritorinis vienetas, gyvavęs 1874–1945 m. dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje. Priklausė Pilkalnio apskričiai. Valsčiaus centras buvo Kusuose.

## Istorija
Suformuotas 1874 m. pagal 1872 m. priimtus „Apskričių nuostatus Prūsijos, Brandenburgo, Pomeranijos, Poznanės, Silezijos ir Saksonijos provincijoms“ iš 7 kaimo bendruomenių ir 2 dvaro apygardų. 1928 m. Kusų dvaro apygarda prijungta prie Kusų kaimo bendruomenės. 1928–1940 m. valsčių sudarė 7 kaimo bendruomenės (Bružų, Budžiūnų, Kusų, Račių, Urblaukių, Valindžių, Vasantkiemių) ir Kalbasų dvaro apygarda, kuri 1940 m. pertvarkyta į vietinės policijos apygardą (*Ortspolizeibezirk*).

Valsčius buvo pietinėje apskrities dalyje, Stalupėnų ir Gumbinės apskričių paribyje. Valsčiumi tekėjo Būdupė, Kusupė, Draugupė ir Eimenys, pietryčiuose telkšojo nedidelės Budžiūnų ir Tyrbalio pelkės.

1905 m. valsčiuje buvo 1848 gyventojai, iš jų 10 lietuvių (0,5 %). Daugiausia lietuvių gyveno Urblaukiuose (6 %). Didžiausia gyvenvietė 1939 m. buvo valsčiaus centras ir bažnytkaimis Kusai (662 gyv.).

## Šaltiniai
Dirvonai (Kurkliai)

**Dirvonai** (arba ***Dirvonai II***) – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Kurklių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eidrigoniai

**Eidrigoniai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Traupio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gargažynės

:: *Apie buvusį kaimą Rokiškio rajone žr. [[Gargažynė]].*

**Gargažynės** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Svėdasų, šalia kelio , prie Šventosios upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viskantas

**Viskantas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Viskantienė (ištekėjusi moteris), Viskantaitė (mergautinė pavardė), Viskantė (neutrali forma).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Viskantas (1877–1940) – kunigas, religotyrininkas 
* Antanas Viskantas (g. 1959) – tautodailininkas, medžio drožėjas
* Feliksas Viskantas (1934–1995) – choro dirigentas, pedagogas

Panašūs:
* Viskanta
Gargažynė

:: *Apie buvusį kaimą Anykščių rajone žr. [[Gargažynės]]*.

**Gargažynė** – buvęs kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Juodupės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girelė (Troškūnai)

**Girelė** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km į rytus nuo Troškūnų, prie kelio .

Veikė pradžios mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grauželės

**Grauželės** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 12 km į pietryčius nuo Troškūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Guobė

**Guobė** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Troškūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klumpė (Anykščiai)

**Klumpė** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Troškūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kačiakiškis

**Kačiakiškis** (arba ***Kačiokiškis***) – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kondratuvka

**Kondratuvka** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Traupio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gliese 367 b

**Gliese 367 b** – egzoplaneta, skriejanti apie raudonąją nykštukę Gliese 367 (GJ 367), nuo Žemės nutolusią 31 šviesmetį (9,5 parseko); Gliese 367 sistema yra Burių žvaigždyne. Gliese 367 b orbitos periodas vienas trumpiausių iš visų atrastų egzoplanetų: apie savąją žvaigždę ši egzoplaneta apskrieja per 7,7 valandos.

Gliese 367 b yra uolėta planeta, apytikriai 70 % didesnė už Žemę ir 55 % už ją masyvesnė. Gliese 367 b aptikta NASA tranzitinių egzoplanetų tyrimų palydovu (*TESS*); juo planetų ieškoma taikant vadinamąjį „tranzito metodą“. Stebėjimai, atlikti „TESS“ palydovu, parodė, kad Gliese 367 b orbitos periodas ypač trumpas, be to, buvo nustatytas planetos dydis. Paskui planeta buvo tiriama didelio tikslumo radialinio greičio planetų paieškos prietaisu „HARPS“ (*High Accuracy Radial Velocity Planet Searcher*). Remiantis „HARPS“ prietaisu atliktais matavimais, apskaičiuota egzoplanetos masė.

Kadangi planeta skrieja labai arti savo žvaigždės, ją pasiekia 500 kartų daugiau spinduliuotės nei Žemė gauna iš Saulės. Nuolat apšviestoje planetos pusėje temperatūra siekia apytikriai 1500 °C.

Viena Gliese 367 b pusė veikiausiai visąlaik atgręžta į žvaigždę, apie kurią ši planeta skrieja. Dėl itin aukštos temperatūros atmosferos ši planeta neturi. Gliese 367 b branduolys tikriausiai sudarytas iš geležies ir nikelio (tuo jis panašus į Merkurijaus branduolį); be to, planetos branduolio tankis ypač didelis, branduolys sudaro didžiumą planetos masės.

## Išnašos
Lakinės

**Lakinės** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Andrioniškio, dešiniajame Šventosios krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražina Brašiškytė

**Gražina Brašiškytė** (g. 1920 m. spalio 19 d. Šiauliuose – m. 1983 m. gegužės 10 d. Maskvoje) – pirmoji Lietuvos profesionali dailininkė-statytoja, laikoma viena svarbiausių lietuviškos animacijos kūrėjų. 1949–1981 m. dirbo studijoje „Sojuzmultfilm“, kur sukūrė 24 animacinius filmus.

## Biografija

Gimė 1920 m. Šiauliuose, kur baigė gimnaziją. 1937 m. įstojo į Kauno meno mokyklą. Prasidėjus II pasauliniam karui, su šeima atsidūrė Almatoje, kur įstojo į laikinai iš Maskvos išsikėlusio Kinematografijos instituto meno fakulteto Multiplikacijos skyrių. 1948 m. baigė šiuos mokslus jau Maskvoje. Grįžusi į Lietuvą nesulaukė palaikymo, tad vėl išvyko į Maskvą. Čia ją priėmė „Sojuzmultfilm“ studija, kurioje G. Brašiškytė kelerius metus dirbo dailininko-statytojo asistente, kartu su kūrybine komanda kūrė animacinius filmus: „Raudonoji gėlelė” (1952), „Drąsusis Pakas” (1954), „Auksinė antilopė” (1954) ir kt. 1955 m. debiutavo kaip dailininkė-statytoja filme „Užburtas berniukas” (pagal S. Lagerliof pasaką „Nilso kelionės”).

1959 m. su lietuvių komanda sukūrė filmą „Gintarinė pilis”, kur parodyta legenda Jūratė ir Kastytis. 1961 m. jos statytas filmas „Drakonas” (Pietryčių Azijos pasakų motyvais) Indijos tarptautiniame festivalyje buvo apdovanotas aukščiausiu – „Sidabrinio lotoso” – prizu. 1963 m. sukurtas filmas „Tarakonas” buvo įvertintas „Geriausio metų filmo” prizu (geriausias TSRS multiplikacinis filmas). Kasmet išleisdama po 1–2 filmus, G. Brašiškytė iš viso sukūrė 24 animacinius filmus: „Norų išsipildymas” (1957), „Tolimosios salos paslaptis” (1958), „Mes ieškome juodulio” (1969), „Pasaka ne pasaka” (1970) ir kt.

Nors aplinkybės vertė menininkę dirbti Rusijoje, ji visą gyvenimą nenutraukė ryšių su Lietuva ir kasmet joje lankydavosi. G. Brašiškytė pamėgo kūrinius, kuriems vaizdinės medžiagos reikėjo ieškoti muziejuose, parodose, senose knygose ir tiesiog gyvenime. Taip pat kūrė siužetus satyriniam kino žurnalui „Fitilis“. G. Brašiškytė, „Žinijos“ draugijos pakviesta, skaitė paskaitą apie animaciją, surengė susitikimą su žiūrovais. Dar kartą siūlė savo paslaugas tuometiniams LTSR kino studijos vadovams, tačiau pritarimo nesulaukė. Paklausta, kokią svajonę norėtų įgyvendinti, ji atsakė: „Norėčiau kurti lietuvišką multiplikaciją...“

Mirė 1983 m. Maskvoje.

## Filmografija

* „Užburtas berniukas“ (1955)
* „Verlioka“ (1957)
* „Norų išsipildymas“ (1957)
* „Tolimosios salos paslaptis“ (1958)
* „Gintarinė pilis“ (1959)
* „Drakonas“ (1961)
* „Žalioji gyvatė“ (1962)
* „Tarakonas“ (1963)
* „Galima ir negalima“ (1964)
* „Sveikas, atomai!“ (1965)
* „Ar Jūs pirkote skėtį?“ (1965)
* „Pažįstami veidai“ (1966)
* „Šturmas“ (1967)
* „Jonvabalis Nr. 8“ (1968)
* „Mes ieškome juodulio“ (1969)
* „Pasaka ne pasaka“ (1970)
* „Svetimi pėdsakai“ (1971)
* „Didžioji svajonė“ (1972)
* „Novelės apie kosmosą“ (1973)
* „Ponis bėga ratu“ (1974)
* „Aš atsimenu...;)“ (1975)


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Personalijų žodynas: Gražina Brašiškytė. Lietuvos intergali muziejų informacinė sistema, Limis.lt
* Gražina Brašiškytė: paroda „Gražina ir drakonas“. 2021-12-06, Lzs.lt
* Grazhina Brashishkite. Imdb.com
Margiai (Kurkliai)

**Margiai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Kurklių, šalia kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Spraguitis

**Spraguitis** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Leliūnų.

## Istorija

1986 m. Spraguičio kaimas prijungtas prie Pilviškių kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sungaila (Anykščiai)

**Sungaila** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Skiemonių.

## Etimologija

Kaimo vardas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *Sungaila*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ustronė (Traupis)

**Ustronė** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Traupio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užubaliai (Anykščiai)

**Užubaliai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Šeimyniškių, prie kelio , dešiniajame Šventosios upės krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šukiavietė

**Šukiavietė** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Debeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakai (Troškūnai)

**Trakai** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Troškūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Valandiškiai

**Valandiškiai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Leliūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Varundiškiai

**Varundiškiai** (arba ***Ignatuvka***) – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Trumbatiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sven Nordqvist

**Svenas Nordkvistas** (; 1946 m. balandžio 30 d. Helsingborge) – Švedijos vaikų literatūros rašytojas, iliustruotojas. Labiausiai išgarsėjo knygų serija apie dėdulę Petsoną ir jo katiną Findusą.

## Biografija

Lundo universitete studijavo architektūrą, ten kurį laiką dėstė. Profesionalaus dailininko karjerą pradėjo 1983 m. laimėjęs iliustracijų konkursą. Žymiausia pasakų serija – „Petsonas ir Findusas“. Tarp žymesnių knygų – paveikslėlių knyga „Kur mano sesutė?“ (2007). Teigiama, kad S. Nordkvisto knygų siužetai pasižymi dinamika ir komizmu, iliustracijose žaidžiama daiktų ir augalų dydžių disproporcijomis, detalių gausa vaiką skatina tyrinėti ir analizuoti pavaizduotą gamtos ir buities pasaulį. Iliustravo rašytojos J. Wieslander knygas apie Mamulę Mū.

## Petsonas ir Findusas

S. Nordkvistas labiausiai išgarsėjo paveikslėlių knygų ciklu apie dėdulę Petsoną ir jo katiną Findusą.

## Šaltiniai
Aispurvė

**Aispurvė** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Slimaniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandrava (Biržai)

**Aleksandrava** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Vabalninko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žabališkiai

**Žabališkiai** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Traupio.

## Etimologija

Aplink kaimą buvo miškai, juose veisėsi daug stambių musių, vadintų „žabaliais“, todėl manoma, kad nuo to ir kilęs kaimo pavadinimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolytė (Širvėna)

**Ąžuolytė** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Kratiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažugariniškis

**Ažugariniškis** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, Dirvoniškių miško pašonėje, 5 km į vakarus nuo Papilio.

Minimas 1802 m. Papilio dvaro inventoriaus suvestinėje. 1923 m. buvo 2 ūkiai. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolytė (Pačeriaukštė)

**Ąžuolytė** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Juostaviečių, pasienyje su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pabarškos

**Pabarškos** – buvęs kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Viekšnių.

## Istorija

XX a. prasidėjus melioracijai ir naikinant vienkiemius, Pabarškų gyventojai išsikėlė į aplinkines gyvenvietes ir kaimas sunyko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čižiūnai (Biržai)

**Čižiūnai** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Papilio.

Minimas 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose. 1923 m. buvo 1 ūkis. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būgiai

**Būgiai** – buvęs kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Palnosų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dvaržiškiai

**Dvaržiškiai** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Geidžiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dzerkalynė

**Dzerkalynė** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Smaltiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mankonys

**Mankónys**  (, ) – kaimas Gudijoje, Vitebsko srities Pastovių rajone, 9 km į pietus nuo Pastovių.

## Istorija

XIX a. buvo miestelis, iki XX a. veikė Mankonių valsčius.

## Šaltiniai
Mankonių valsčius

**Mankonių valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Mankonys.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1872 m. prijungtas Gruzdavo valsčius (ar jo dalis). Mankonių valsčius panaikintas 1927 m. balandžio 1 d. – vietoje jo atkurtas Gruzdavo valsčius, dalis Mankonių valsčiaus atiteko Kabilninko valsčiui ir Lučiojaus valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 2892 || 261 kiemas  || || 41
|-
| 1874 m. || || 5242 || 424 kiemai  || 8 seniūnijos || 72
|-
| 1880 m. || || 5258 || 424 kiemai  || 8 seniūnijos || 72
|-
| 1885 m. || || 7374 || 424 kiemai  || 8 seniūnijos || 78
|-
| 1890 m. || || 8248 || 424 kiemai  || 8 seniūnijos || 73
|}

## Vadovai
* O. Borisas, nuo 1886 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Aradninkai *(Агароднікі)*, k.
* Aukštoji Tešilava *(Цешылаў Горны)*, dv.
* Aulasai *(Аўласы)*, k.
* Ažarava *(Ажарава)*, k.
* Ažarcai *(Ажарцы)*, k.
* Ažudievis *(Задзеўе)*, k., dv.
* Baltoji *(Белая)*, k.
* Baranava *(Бараново)*, k.
* Batvinai *(Боцьвіны)*, k.
* Berviakava *(Бервяково)*, k.
* Bijučiai *(Біюці)*, k.
* Čalėjai *(Чалеи)*, k.
* Černiotai *(Черняты)*, k.
* Daščynkos *(Дашчынкі)*, k.
* Dauža *(Доўжа)*, asada
* Diuškai *(Дюшки)*, k.
* Dzeraviankos *(Дзеравянкі)*, k.
* Falkava *(Фальково)*, k.
* Gladava *(Глодово)*, k.
* Gruzdavas *(Груздава)*, mstl.
* Hutarai *(Гутары)*, k.
* Jakubaucai *(Якубовцы)*, kolonija
* Juchnava *(Юхнов)*, dv.
* Kaduškos *(Кадушки)*, k.
* Kaliejaucai *(Калееўцы)*, k.
* Kalviai *(Кавалі)*, k.
* Kašycai *(Кашыцы)*, k.
* Kobailai *(Кобайлы)*, kolonija
* Kubarkai *(Кубаркі)*, kolonija, dv.
* Kučynščyna *(Кучинщина)*, k.
* Kulakava *(Кулакова)*, k.
* Kurilavičiai *(Курылавічы)*, k.
* Kursevičiai *(Курсевічы)*, k.
* Latva *(Лотва)*, k.
* Linksmoji *(Вясёлая)*, k.
* Lukašava *(Лукашова)*, k.
* Makarevičiai *(Макараўцы)*, k.
* Mančenėtai *(Манчаняты)*, k.
* Mankonys *(Манькавічы)*, kolonija, dv.
* Miastečka *(Мястэчка)*, k.
* Michničai *(Міхнічы)*, k.
* Mikitkos *(Микитки)*, k.
* Miltai *(Милты)*, k.
* Minskija *(Мінскія)*, k.
* Paharcai *(Пагарцы)*, k.
* Paraskai *(Параскі)*, k.
* Piatrauščina *(Пятроўшчына)*, vs.
* Plaksai *(Плаксы)*, k.
* Puchaukai *(Пухаўкі)*, k.
* Radkos *(Радьки)*, k.
* Rylkai *(Рылькі)*, k.
* Rusinai *(Русіны)*, k.
* Sakalai *(Сакалы)*, kolonija
* Saraponai *(Сарапоны)*, k.
* Saročyna *(Сарочына)*, k.
* Savičiai *(Савічы)*, k.
* Selkava *(Сельково)*, k.
* Simonai *(Сіманы)*, k.
* Simonėliai *(Сіманькі)*, k.
* Slabkauščyna *(Слабковщина)*, k.
* Sližava *(Сліжова)*, kolonija
* Smyčė *(Смыч)*, dv.
* Šabanai *(Шабаны)*, k.
* Šalkauščyna *(Шалковщина)*, k.
* Ščekotai *(Щекоты)*, k.
* Šynauščyna *(Шынаўшчына)*, kolonija
* Širkos *(Шыркі)*, kolonija
* Užubalis *(Забалацце)*, k.
* Varohai *(Вороги)*, k.
* Varonos *(Вароны)*, k.
* Vaukai *(Ваўкі)*, kolonija
* Vieštartai *(Вештарты)*, k.
* Zacharauščyna *(Захараўшчына)*, k.
* Zanė *(Занье)*, k.


## Šaltiniai
Gruzdavo valsčius

**Gruzdavo valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Gruzdavas.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1872 m. panaikintas (tikriausiai prijungiant prie Mankonių valsčiaus). 1927 m. balandžio 1 d. Gruzdavo valsčius atkurtas vietoje Mankonių valsčiaus, prie jo prijungta dalis Medilo valsčiaus ir Žosnos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 3687 || 267 kiemai  || || 42
|}

## Šaltiniai
Žosnos valsčius

**Žosnos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Žosna, vėliau – Slabada.

## Istorija

Įkurtas 1870 m. Vilniaus gubernijoje. 1873 m. jam perduota dalis Zariežės valsčiaus (Gelijanavos, Krasnėnų ir Staržynos seniūnijos). 1927 m. balandžio 1 d. dalis Žosnos valsčiaus perduota Vilkaloto valsčiui ir Mankonių valsčiui, o Žosnos valsčiui priskirta dalis Medilo valsčiaus ir dalis Vilkaloto valsčiaus. 1929 m. balandžio 1 d. dalis valsčiaus (5 gyvenvietės) perduota Kryvičų valsčiui.

|-
| 1874 m. || || 2541 || 277 kiemai  || 6 seniūnijos || 22
|-
| 1880 m. || || 2689 || 277 kiemai  || 6 seniūnijos || 24
|-
| 1885 m. || || 3884 || 277 kiemai  || 6 seniūnijos || 24
|-
| 1890 m. || || 4476 || 329 kiemai  || 6 seniūnijos || 23
|}

## Vadovai
* O. Lukjanecas, nuo 1878 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Bajorai *(Баяры)*, k.
* Bakačai *(Бакачы)*, k.
* Degiliai *(Дзягілі)*, k., dv.
* Domoslavė *(Домославье)*, k.
* Gelijanava *(Гелияново)*, dv.
* Guliai *(Гулі)*, k.
* Harbai *(Гарбы)*, k.
* Izmailava *(Измайлово)*, plv.
* Jaciūnai *(Яцыны)*, k.
* Kalviai *(Ковали)*, dv., k.
* Krasnėnai *(Красняны)*, k., dv.
* Kuzmičiai *(Кузьмічы)*, k.
* Leičiai *(Лейцы)*, k.
* Mailava *(Майлова)*, k.
* Malyškos *(Малышкі)*, k.
* Mastavyjos *(Маставыя)*, girininkija
* Naujoji Žosna *(Новая Жосна)*, plv.
* Naujosios Habos *(Новыя Габы)*, k.
* Navasiolkos *(Навасёлкі)*, k.
* Puhačai *(Пугачы)*, k.
* Senoji Žosna *(Старая Жозна)*, dv.
* Senosios Habos *(Старыя Габы)*, k.
* Slavičai *(Славічы)*, k.
* Staržyna I-III *(Старжино I-III)*, kolonija
* Teresdvaris *(Тэрэздвор)*, dv.
* Užprūdė *(Запруддзе)*, kolonija
* Zavrutkos *(Заврутки)*, k.
* Žosnos Slabada *(Слабада Жаснянская)*, k.


## Šaltiniai
Žosna

**Žosna** () – buvusi gyvenvietė dabartinėje Baltarusijoje, 15 km į šiaurės rytus nuo Medilo, ties dabartine Hulių gyvenviete.

## Istorija

XIX a. buvo du palivarkai – Naujoji Žosna ir Senoji Žosna. XIX–XX a. veikė Žosnos valsčius.

## Šaltiniai
Slabada (Medilas)

**Slabadà**  (, ) – agromiestelis Baltarusijoje, į šiaurės rytus nuo Medilo, 2 km į šiaurę nuo buvusios Žosnos gyvenvietės.

## Istorija

Seniau vadinosi ***Žosnos Slabada***. XIX a. buvo kaimas Vileikos apskrities Žosnos valsčiuje. XX a. buvo Žosnos valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Dunilovo valsčius

**Dunilovo valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Dunilovas.

## Istorija

Įkurtas XIX a. viduryje Vilniaus gubernijoje. 1873 m. prijungta dalis Zariežės valsčiaus (Zariežės seniūnija). 1927 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Lučiojaus valsčiaus ir dalis Norycos valsčiaus, o dalis Dunilovo valsčiaus priskirta Norycos valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 1944 || 159 kiemai  || || 17
|-
| 1874 m. || || 2048 || 208 kiemai  || 6 seniūnijos || 22
|-
| 1880 m. || || 2589 || 209 kiemai  || 6 seniūnijos || 25
|-
| 1885 m. || || 2590 || 209 kiemai  || 6 seniūnijos || 23
|-
| 1890 m. || || 3050 || 209 kiemai  || 6 seniūnijos || 24
|}

## Vadovai
* T. Svirkovičius, nuo 1885 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Antežeriai *(Надазёры)*, plv.
* Asinikai *(Асіннікі)*, k.
* Bajarščyna *(Баяршчына)*, vs.
* Dunilovas *(Дунілавічы)*, mstl., dv.
* Dunilovo Ankudai *(Анкуды Дунілавіцкія)*, k.
* Hinkai *(Гінькі)*, k.
* Hlinščyna *(Гліншчына)*, k.
* Kalitos *(Калиты)*, asada
* Kalitos *(Каліты)*, k.
* Krykalai *(Крыкалы)*, dv.
* Liambauka *(Лямбоўка)*, vs.
* Luhai *(Лугі)*, k.
* Malkavičiai *(Малькавічы)*, k.
* Myškos *(Мышкі)*, k.
* Navasiolkos *(Навасёлкі)*, k.
* Pachauščina I-II *(ПахоўшчынаI I-II)*, plv.
* Parnevičiai *(Парневічы)*, plv.
* Petravičiai *(Пятровічы)*, k.
* Ramzava *(Рамзова)*, vs.
* Sarokos *(Сарокі)*, k., plv.
* Sasenicha *(Сасеніха)*, vs.
* Senieji Jasnevičiai *(Старыя Ясневічы)*, plv.
* Sergiejevičiai *(Сяргеевічы)*, k.
* Serhos *(Сергі)*, k.
* Svidna *(Свідна)*, kolonija
* Zariežė *(Зарэжжа)*, kolonija
* Žarstvenka *(Жарсцвянка)*, k.


## Šaltiniai
Norycos valsčius

**Norycos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Noryca, vėliau – Lasica.

## Istorija

Įkurtas XIX a. viduryje Vilniaus gubernijoje. 1873 m. prijungta dalis Zariežės valsčiaus (Mikailavos seniūnija). 1927 m. balandžio 1 d. apsikeista nedidelėmis dalimis su Dunilovo valsčiumi. 1929 m. balandžio 1 d. dalis Norycos valsčiaus perduota Gluboko valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 1534 || 162 kiemai  || || 22
|-
| 1874 m. || || 1782 || 169 kiemai  || 3 seniūnijos || 25
|-
| 1880 m. || || 3613 || 343 kiemai  || 5 seniūnijos || 34
|-
| 1885 m. || || 4012 || 343 kiemai  || 5 seniūnijos || 34
|-
| 1890 m. || || 3807 || 343 kiemai  || 5 seniūnijos || 34
|}

## Vadovai
* I. Kasperas, 1885–1888 m.
* I. Sčastnas, nuo 1888 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Aukštieji Dėdenkai *(Дзядзёнкі Горныя)*, kolonija
* Belevičiai *(Белевічы)*, k.
* Chomsko Petravičiai *(Пятровічы Хомскія)*, k.
* Drazdai *(Дразды)*, k.
* Drazdauščyna *(Драздоўшчына)*, k.
* Hinionkai *(Гінёнкі)*, k.
* Hinkai *(Гінькі)*, k.
* Hulidava *(Гулідава)*, plv.
* Husakava *(Гусакова)*, k.
* Kreivoji *(Крывое)*, k.
* Kristava *(Хрыстова)*, k., plv.
* Lapiškės *(Лапішкі)*, k.
* Lasica *(Ласіца)*, dv.
* Mažieji Petravičiai *(Петровичи Малые)*, k.
* Noryca *(Норыца)*, kolonija, dv.
* Padkrajauščyna *(Падкраеўшчына)*, k.
* Perasleha *(Пераслега)*, k.
* Rudakava *(Рудакова)*, k.
* Siadliarauščyna *(Сядляроўшчына)*, k.
* Stanilevičiai *(Станілевічы)*, k.
* Valkai *(Валкі)*, k.
* Veraciejai *(Верацеі)*, k.
* Zalaukos *(Залаўкі)*, k.
* Ždanai *(Жданы)*, k.
* Žemieji Dėdenkai *(Дзядзёнкі Дольныя)*, kolonija
* Žukava *(Жукава)*, k.


## Šaltiniai
Knivšelodenas

**Knivšelodenas** () – kyšulys Mageriojos saloje, Trumso ir Finmarko fiulkėje, šiaurės Norvegijoje, 4,5 km į šiaurės vakarus nuo Nordkapo. Išsikišęs į Barenco jūrą. Norvegijos ir Europos šiauriausias taškas (neskaitant Svalbardo ir kitų Norvegijos valdų). Tundros augmenija.

Pasiekiamas 8 km ilgio pėsčiųjų taku iš stovėjimo aikštelės E69 kelyje, esančios už 7 km į pietus nuo Nordkapo. XVIII a. pab. – XIX a. pr. Knivšelodene stodavo laivai išleisti į Nordkapą vykstančių turistų. 1795 m. kyšulyje lankėsi prancūzų princas Pilypas su palyda.

## Šaltiniai
Lucko valsčius

**Lucko valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Luckas.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. spalio 7 d. reformuotas į Kazlouščynos valsčių.

|-
| 1869 m. || || 3470 || 305 kiemai  || || 38
|-
| 1874 m. || || 3870 || 358 kiemai  || 5 seniūnijos || 43
|-
| 1880 m. || || 5348 || 358 kiemai  || 5 seniūnijos || 44
|-
| 1885 m. || || 5820 || 358 kiemai  || 5 seniūnijos || 44
|-
| 1890 m. || || 6301 || 358 kiemai  || 5 seniūnijos || 44
|}

## Vadovai
* A. Vertinskis, nuo 1886 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Epibatidinas

**Epibatidinas** – alkaloidas, išskiriamas Ekvadore paplitusios nuodingosios varlės *[[Epipedobates tricolor]]*.

Savo struktūra šis alkaloidas panašus į nikotiną ir anabaziną, jam būdingas analogiškas poveikis. Epibatidinas gerokai labiau nei nikotinas sumažina kūno temperatūrą. Taip pat pasižymi nuskausminamuoju poveikiu – ~100 kartų stipresnis už morfiną, tačiau skiriasi šių medžiagų poveikio mechanizmas (epibatidinas nesijungia prie centrinės nervų sistemos opioidinių receptorių).

## Išnašos
Luckas (Pastovys)

**Luckas** (, ) – kaimas Baltarusijoje, 2 km į šiaurės rytus nuo Kazlouščynos.

## Istorija

XIX a. buvo katalikiškas miestelis, Dysnos apskrities Lucko valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Kazlouščyna (Pastovys)

**Kazlòuščyna**  (; arba ***Kozlovščina***, ) – kaimas Baltarusijoje, 43 km į šiaurės rytus nuo Pastovių. Apylinkės centras.

## Istorija

XIX a. čia buvo Kozlovsko dvaras, palivarkas, kaimas Dysnos apskrityje. 1927 m. įkurtas Kazlouščynos valsčius.

## Šaltiniai
Noryca

**Noryca** (, ) – kaimas šiaurės Baltarusijoje, 31 km nuo Pastovių, prie Norycos ežero. Išlikęs vienas seniausių Baltarusijos parkų, įkurtas dar XVIII a.

## Istorija

Anksčiau buvęs miestelis, XIX a. dvarvietė. XIX–XX a. buvo Norycos valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Lasica

**Lasica** (, ) – kaimas šiaurės Baltarusijoje, 35 km nuo Pastovių. Yra stačiatikių cerkvė.

## Istorija

XIX a. buvo miestelis ir palivarkas. XX a. kurį laiką buvo Norycos valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Gluboko valsčius

**Gluboko valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Glubokas.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 11 d. Gluboko valsčiui perduota dalis Norycos valsčiaus. 1929 m. balandžio 11 d. prie Gluboko valsčiaus prijungta dalis Dokšicos valsčiaus, Porpliščos valsčiaus ir Verchniajės valsčiaus, o dalis Gluboko valsčiaus priskirta Plisos valsčiui, Porpliščos valsčiui, Ažugirės valsčiui ir naujam Halubičų valsčiui. 1933 m. lapkričio 10 d. kelios Gluboko valsčiaus gyvenvietės, buvusios šalia miesto, prijungtos prie Gluboko.

|-
| 1869 m. || || 7714 || 833 kiemai  || || 47
|-
| 1874 m. || || 7807 || 889 kiemai  || 13 seniūnijų || 96
|-
| 1880 m. || || 8935 || 878 kiemai  || 13 seniūnijų || 95
|-
| 1885 m. || || 11 715 || 1120 kiemų  || 13 seniūnijų || 95
|-
| 1890 m. || || 12 625 || 1120 kiemų  || 13 seniūnijų || 95
|}

## Vadovai
* A. Šarabaika, 1882–1888 m.
* A. Blyška, 1888–1889 m.
* I. Pietuchas, nuo 1889 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Vilkaloto valsčius

**Vilkaloto valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Vilkalotas.

## Istorija

Įkurtas XIX a. viduryje Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. apsikeista valsčių dalimis su Žosnos valsčiumi.

|-
| 1869 m. || || 3902 || 384 kiemai  || || 43
|-
| 1874 m. || || 3588 || 400 kiemų  || 5 seniūnijos || 58
|-
| 1880 m. || || 3535 || 376 kiemai  || 3 seniūnijos || 52
|-
| 1885 m. || || 5149 || 352 kiemai  || 3 seniūnijos || 52
|-
| 1890 m. || || 6144 || 352 kiemai  || 3 seniūnijos || 52
|}

## Vadovai
* V. Bdičius, 1885–1887 m.
* M. Bobrovičius, nuo 1887 m.

## Suskirstymas

1873–1874 m. greta jau buvusių 3 seniūnijų sudarytos dar 2 (*Дятловское* ir *Волколатское*).

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Ancyperai *(Анцыперы)*, k.
* Asavokas *(Асавок)*, k.
* Asinauščyna *(Асінаўшчына)*, k.
* Ausianinkai *(Аўсянікі)*, k.
* Budzičai *(Будзічы)*, k.
* Charaškos *(Харашкі)*, k.
* Cynkai I-II *(Цынкі I-II)*, k.
* Dubrauka *(Дубраўка)*, k.
* Firkauščyna *(Фіркаўшчына, Свіркаўшчына)*, k., dv.
* Gaidukai *(Гайдукі)*, k.
* Haradziščia *(Гарадзішча)*, k.
* Haranauščyna *(Гаранаўшчына)*, k.
* Hihalai *(Гігалы)*, k.
* Hlinskija *(Глінскія)*, k.
* Hvazdai *(Гвазды)*, k.
* Jabloncai *(Яблонцы)*, k.
* Jančiukai *(Янчукі)*, k.
* Janukai *(Янукі)*, k.
* Jasenevičiai *(Ясяноўцы)*, k.
* Kimstačava *(Кімстачава)*, k.
* Kiseva I-II *(Кісева I-II)*, k.
* Kurylavičai *(Курылавічы)*, k.
* Kuziomščyna *(Кузёмшчына)*, k.
* Maciušonkos *(Мацюшонкі)*, k.
* Maliakava *(Малякова)*, k.
* Martinelevičiai *(Марцінелевічы)*, k.
* Martuliai *(Мартулі)*, k.
* Mateikiai *(Мацейкі)*, k.
* Naujoji Zauličia *(Заўлічча Новае)*, k.
* Petreliava I-II *(Петрелево I-II)*, k.
* Platiečna *(Платэчна)*, k.
* Pleškūnai *(Плешкуны)*, k.
* Prudziščia *(Прудзішча)*, k.
* Rakitauščyna *(Ракітаўшчына)*, k.
* Repyščia *(Репище)*, kolonija
* Sasnauščyna *(Сасноўшчына)*, k.
* Semianilava *(Семянілава)*, k.
* Senieji Zavuličai *(Завулічы Старыя)*, k.
* Senkauščyna *(Сенькаўшчына)*, k.
* Slabada *(Слабада)*, k.
* Stanislaucai *(Станіслаўцы)*, k.
* Strukiai *(Струкі)*, k.
* Šylkiai *(Шылькі)*, k.
* Trafimava *(Трафімава)*, k.
* Vilkalotas *(Валкалата)*, mstl., dv.
* Viržai *(Віржы)*, k.
* Višniaucai *(Вішнёўцы)*, k.
* Zahacė *(Загацце)*, k.
* Zamoša *(Замошша)*, k.


## Šaltiniai
Saskačevano vėliava

**Saskačevano vėliava** – vienas oficialių Saskačevano simbolių. Vėliava – stačiakampis, sudarytas iš dviejų horizontalių juostų. Viršutinė juosta žalia, o apatinė juosta auksinė. Vėliavos kairėje – Saskačevano skydas, o dešinėje – filadelfinė lelija. Įteisinta 1969 m. rugsėjo 22 d.

## Istorija

1968 m. provincijos valdžia paskelbė konkursą sukurti vėliavą Saskačevanui. Iš viso pateikta apie 4 tūkst. skirtingų dizainų. Konkursą laimėjo Antonis Dreikas, mokytojas iš JK, laikinai persikėlęs į provinciją. 1969 m. rugsėjo 22 d. naujoji vėliava pirmąkart iškelta Redžainoje.

## Simbolika
Žalia spalva simbolizuoja provincijos miškus, auksinė spalva – Saskačevano pietuose auginamus grūdus. Vėliavos dešinėje esanti filadelfinė lelija – Saskačevano simbolis.

## Šaltiniai
Vilkalotas

**Vil̃kalotas**   (, ) – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 25 km į šiaurės vakarus nuo Dokšicos. Stovi Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia, senoji karčema.

## Istorija

Minimas nuo 1524 m., kai buvo Mikalojaus Radvilos II našlės Elžbietos valda. XIX a. buvo miestelis, Vileikos apskrities Vilkaloto valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Kryvičų valsčius (Vileika)

**Kryvičų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Kryvičai.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1926 m. sausio 1 d. prijungta dalis naikinamo Rečkų valsčiaus. 1929 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Žosnos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 3278 || 353 kiemai  || || 50
|-
| 1874 m. || || 3160 || 323 kiemai  || 12 seniūnijų || 44
|-
| 1880 m. || || 3229 || 329 kiemai  || 11 seniūnijų || 44
|-
| 1885 m. || || 3304 || 339 kiemai  || 12 seniūnijų || 53
|-
| 1890 m. || || 4760 || 364 kiemai  || 12 seniūnijų || 53
|}

## Vadovai
* K. Garaninas, nuo 1884 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Asinauka *(Осиновка)*, plv.
* Asiukava *(Осюково)*, kolonija
* Baravykai *(Боровики)*, k.
* Berkauščina *(Берковщина)*, dv.
* Chamistrauka *(Хомистровка)*, k.
* Chamutnė *(Хомутное)*, k.
* Denisava *(Денисово)*, kolonija
* Dubanosai *(Дубоносы)*, k.
* Elžulkai *(Эльжульки)*, chutoras
* Filipkos *(Филипки)*, chutoras
* Franopolė *(Франополь)*, plv.
* Januševa *(Янушево)*, kolonija
* Jaznos *(Язни)*, kolonija
* Jelnica *(Ельница)*, kolonija
* Kalviai *(Ковали)*, k.
* Kapustičiai *(Капусцічы)*, k.
* Kaštaunia *(Коштовня)*, chutoras
* Kiržena *(Киржено)*, k.
* Klesinas *(Клесино)*, chutoras
* Kliarianava *(Клярянов)*, plv.
* Korenišai *(Корениши)*, k.
* Kostevičai *(Костевичи)*, dv.
* Kryvičai *(Крывічы)*, mstl., plv.
* Lazavyjos *(Лозовые)*, k.
* Leonava *(Леоново)*, plv.
* Liaskauščyna *(Лясковщина)*, plv.
* Lotkai *(Лотки)*, k.
* Manichai *(Манихи)*, k.
* Motykai *(Мотыки)*, dv., k.
* Nevieriai *(Неверы)*, k.
* Pakūtė *(Покутье)*, dv.
* Pankratai *(Панкраты)*, k.
* Papauka *(Поповка)*, k.
* Parobkai *(Паробки)*, kolonija
* Petrauščyna *(Петровщина)*, plv.
* Plašina *(Плашино)*, k.
* Prudninkai *(Прудники)*, k.
* Puzyriai *(Пузыри)*, k.
* Rakučiai *(Ракути)*, k.
* Rusačkai *(Русачки)*, k.
* Sivcai *(Сивцы)*, k.
* Slabada *(Слобода)*, k.
* Slabadka *(Слободка)*, plv.
* Stankai *(Станки)*, k.
* Subačiai *(Субочи)*, kolonija
* Šilinė *(Боровое)*, k.
* Tamkavičiai *(Томковичи)*, k.
* Tereškos *(Терешки)*, kolonija
* Tereškų Navasiolkos *(Навасёлкі)*, k.
* Ustronė *(Устронь)*, dv.
* Vyhalavičai *(Выгалавічы)*, kolonija
* Vytreskai *(Вытрески)*, kolonija
* Volčkai *(Волчки)*, plv.
* Vosava *(Восава)*, chutoras
* Zadubė *(Задубье)*, vs.
* Zadubenė *(Задубенье)*, kolonija
* Zaliesė *(Залессе)*, k.
* Zaliesės Navasiolkos *(Навасёлкі)*, k.
* Zariečė *(Заречье)*, k.


## Šaltiniai
2022 m. Erovnuli Liga

**2022 m. [[Erovnuli Liga]]** – Sakartvelo (Gruzijos) aukščiausioji futbolo lyga. Sezonas prasidėjo 2022 m. vasario 25 d., baigėsi 2022 m. gruodžio 3 d.

## Pokyčiai
* Dalyvavo 10 komandų. 

## Komandos

## Galutinė lentelė

## Pereinamosios rungtynės
----

----

* Samtredia nugalėjo varžovus bendru dviejų rungtynių rezultatu 3:0 ir pateko į aukščiausią lygą.
* Bolnisio „Sioni“ prarado vietą stipriausioje šalies lygoje ir iškrito į žemesnį divizioną.
----
----

----

* Kovoje dėl išlikimo FC Spaeri
----

## 2022 m. Erovnuli Liga 2
* **Erovnuli Liga 2** – antros pakopos futbolo pirmenybės šalyje.
* Dalyvavo 10 komandų.

### Galutinė lentelė

### Pereinamosios rungtynės

----

* *[[FC WIT Georgia]] nugalėjo bendru dviejų rungtynių rezultatu 1–0 ir išsaugojo vietą lygoje.*
-------------------
----

----

**[[FC Rustavi|Rustavi]] pralaimėjo bendru dviejų rungtynių rezultatu 0–2 ir buvo perkelti į žemesnį divizioną.*
-----

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Bainos valsčius

**Bainos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Baina.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1926 m. perduotas Breslaujos apskričiai.

|-
| 1869 m. || || 6330 || 594 kiemai  || || 66
|-
| 1874 m. || || 4289 || 528 kiemai  || 6 seniūnijos || 64
|-
| 1880 m. || || 5492 || 521 kiemas  || 6 seniūnijos || 65
|-
| 1885 m. || || 5600 || 524 kiemai  || 6 seniūnijos || 65
|-
| 1890 m. || || 5776 || 529 kiemai  || 6 seniūnijos || 65
|}

## Vadovai
* V. Migrikas (V. Migrinas?), 1884–1890 m.
* P. Pučinskis, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Čeresų valsčius

**Čeresų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Čeresai.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. panaikintas, jo teritorija perduota Leonpolės valsčiui, Naujojo Paguosčio valsčiui ir Miorų valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 3213 || 342 kiemai  || || 56
|-
| 1874 m. || || 2687 || 386 kiemai  || 1 seniūnija || 55
|-
| 1880 m. || || 4298 || 336 kiemai  || 1 seniūnija || 59
|-
| 1885 m. || || 4335 || 336 kiemai  || 1 seniūnija || 55
|-
| 1890 m. || || 4543 || 351 kiemas  || 1 seniūnija || 55
|}

## Vadovai
* F. Matyženokas, 1883–1885 m.
* F. Stepuženokas, 1885–1888 m.
* Šamšuras, 1888–1889 m.
* D. Sitkovičius, nuo 1889 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Naujojo Paguosčio valsčius

**Naujojo Paguosčio valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Naujasis Paguostis.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Čeresų valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 3619 || 551 kiemas  || || 73
|-
| 1874 m. || || 3716 || 499 kiemai  || 5 seniūnijos || 60
|-
| 1880 m. || || 5182 || 458 kiemai  || 5 seniūnijos || 64
|-
| 1885 m. || || 5201 || 373 kiemai  || 5 seniūnijos || 63
|-
| 1890 m. || || 5387 || 379 kiemai  || 5 seniūnijos || 63
|}

## Vadovai
* N. Citovičius, 1884–1886 m.
* I. Kuncevičius, nuo 1886 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Leonpolės valsčius

**Leonpolės valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Leonpolė.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Čeresų valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 3243 || 326 kiemai  || || 45
|-
| 1874 m. || || 3889 || 392 kiemai  || 6 seniūnijos || 60
|-
| 1880 m. || || 4791 || 393 kiemai  || 7 seniūnijos || 63
|-
| 1885 m. || || 5124 || 734 kiemai  || 8 seniūnijos || 63
|-
| 1890 m. || || 5390 || 739 kiemai  || 8 seniūnijos || 63
|}

## Vadovai
* I. Pirogas, 1881–1889 m.
* O. Belousas, nuo 1889 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Jodų valsčius

**Jodų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Jodai.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. dalis teritorijos perduota Perbrado valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 4358 || 514 kiemų  || || 62
|-
| 1874 m. || || 4483 || 544 kiemai  || 8 seniūnijos || 78
|-
| 1880 m. || || 4602 || 544 kiemai  || 8 seniūnijos || 78
|-
| 1885 m. || || 5810 || 544 kiemai  || 8 seniūnijos || 78
|-
| 1890 m. || || 6189 || 557 kiemai  || 8 seniūnijos || 78
|}

## Vadovai
* A. Mašniulis (A. Mašniukas?), 1884–1890 m.
* I. Janulevičius, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Miorų valsčius

**Miorų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Miorai.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Čeresų valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 2438 || 280 kiemų  || || 50
|-
| 1874 m. || || 2882 || 193 kiemai  || 13 seniūnijų || 48
|-
| 1880 m. || || 3143 || 191 kiemas  || 13 seniūnijų || 53
|-
| 1885 m. || || 3422 || 192 kiemai  || 13 seniūnijų || 52
|-
| 1890 m. || || 3561 || 195 kiemai  || 13 seniūnijų || 52
|}

## Vadovai
* G. Labukas, 1883–1889 m.
* B. Zavadskis, nuo 1889 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Plisos valsčius

**Plisos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Plisa.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 11 d. prie Plisos valsčiaus prijungta dalis Gluboko valsčiaus, dalis Prazarokų valsčiaus ir dalis Čarnevičų valsčiaus, o nedidelė dalis Plisos valsčiaus priskirta Prazarokų valsčiui ir naujam Halubičų valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 3446 || 350 kiemų  || || 53
|-
| 1874 m. || || 4756 || 496 kiemai  || 13 seniūnijų || 79
|-
| 1880 m. || || 6132 || 517 kiemų  || 13 seniūnijų || 74
|-
| 1885 m. || || 7258 || 517 kiemų  || 13 seniūnijų || 74
|-
| 1890 m. || || 7380 || 556 kiemai  || 13 seniūnijų || 80
|}

## Vadovai
* M. Jackovskis, 1885–1889 m.
* M. Bielas, nuo 1889 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Galiniai (Biržai)

**Galiniai** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Papilio, netoli kelio . 

Paminėtas 1802 m. Papilio dvaro inventoriaus suvestiniuose dokumentuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gojiškis (Biržai)

**Gojiškis** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Ramongalių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Griauželiai (Biržai)

**Griauželiai** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Biržų, šalia kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Perbrado valsčius

**Perbrado valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Perbradas, kurį laiką – Linkauščyna.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Jodų valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 4072 || 411 kiemų  || || 76
|-
| 1874 m. || || 3485 || 490 kiemų  || 6 seniūnijos || 96
|-
| 1880 m. || || 4299 || 450 kiemų  || 5 seniūnijos || 86
|-
| 1885 m. || || 3380 || 489 kiemai  || 5 seniūnijos || 88
|-
| 1890 m. || || 3574 || 291 kiemas  || 5 seniūnijos || 53
|}

## Vadovai
* I. Šarkevičius, 1883–1885 m.
* D. Glodas, nuo 1885 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Pliusų valsčius

**Pliusų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Pliusos.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo ir priklausė Breslaujos apskričiai Lenkijoje.

## Šaltiniai
Griaužiai (Parovėja)

**Griaužiai** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Medeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jaudzemai

**Jaudzemai** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Slimaniškių, pasienyje su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jaunzemė

**Jaunzemė** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Smilgių, prie sienos su Latvija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodenėliai

**Juodenėliai** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Kirdonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškis (Biržai)

**Kalniškis** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, Kvetkų pietiniame pakraštyje.

Minimas 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose. Tarpukariu priklausė Rokiškio apskrities Panemunio valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kateliškiai (Pabiržė)

**Kateliškiai** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Klausučių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kieliškiai

**Kieliškiai** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Pačeriaukštės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuodiškis

**Kuodiškis** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Meilūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antanas Deveikis

**Antanas Deveikis** (1937 m. liepos 8 d. Panevėžio rajone – 2021 m. gruodžio 6 d. Vilniuje) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1956 m. baigė Panevėžio politechnikumą. 

1974 m. baigė Kauno politechnikos institutą, įgijo inžinieriaus statybininko specialybę.

1962–1965 m. dirbo Panevėžio vietinio ūkio valdybos inžinieriumi. 

1966–1968 m. buvo Panevėžio vietinio ūkio valdybos viršininko pavaduotojas.

1975–1990 m. užėmė Komunalinio ūkio ministerijos vyriausiosios butų ūkio valdybos viršininko pareigas. 

1990–1999 m. Komunalinio ūkio ir paslaugų departamento prie Valdymo reformų ir savivaldybių reikalų ministerijos direktorius.

1999 m. liepos 1 d. paskirtas IX Lietuvos Respublikos vyriausybės kanceliarijos vadovu (Vyriausybės sekretoriumi).

## Šaltiniai
Šarkauščina

:: *Apie viensėdį Astravo rajone žr. [[Šarkauščina (Astravas)]]*.

**Šarkáuščina**  (; arba ***Šarkovščina***, ) – miesto tipo gyvenvietė Gudijos šiaurėje, Vitebsko srityje. Šarkauščinos rajono centras.

## Istorija

XIX a. buvo 2 miesteliai – Senoji Šarkauščina ir Naujoji Šarkauščina, kurios buvo Dysnos apskrities Ihumenavo valsčiuje.

## Šaltiniai
Šarkauščinos valsčius

**Šarkauščinos valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Šarkauščina.

## Istorija

Valsčius įkurtas po I pasaulinio karo. 1929 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Kazlouščynos valsčiaus, Jodų valsčiaus ir Naujojo Paguosčio valsčiaus. 1929 m. balandžio 11 d. dar prijungta dalis Armanavičių valsčiaus ir apsikeista teritorijomis su Ažugirės valsčiumi.

## Šaltiniai
Verchniajės valsčius

**Verchniajės valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Verchniajė.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 1 d. dalis valsčiaus perduota Kazlouščynos valsčiui. Netrukus, 1929 m. balandžio 11 d. Aukštosios valsčius panaikintas, jo teritorija prijungta prie Gluboko valsčiaus, Ažugirės valsčiaus ir Kazlouščynos valsčiaus. 

|-
| 1869 m. || || 3563 || 324 kiemai  || || 39
|-
| 1874 m. || || 4012 || 327 kiemai  || 4 seniūnijos || 39
|-
| 1880 m. || || 4770 || 324 kiemai  || 4 seniūnijos || 42
|-
| 1885 m. || || 5686 || 324 kiemai  || 4 seniūnijos || 39
|-
| 1890 m. || || 5882 || 375 kiemai  || 4 seniūnijos || 39
|}

## Vadovai
* O. Romančukas, nuo 1878 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Čarnevičų valsčius

**Čarnevičų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Čarnevičai, kurį laiką – Ananyčiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 11 d. panaikintas, jo teritorija prijungta prie Jaznos valsčiaus, Lužkų valsčiaus, Plisos valsčiaus ir Prazarokų valsčiaus. 

|-
| 1869 m. || || 1300 || 116 kiemų  || || 16
|-
| 1874 m. || || 1091 || 113 kiemų  || 1 seniūnija || 37
|-
| 1880 m. || || 1080 || 127 kiemai  || 1 seniūnija || 39
|-
| 1885 m. || || 1792 || 127 kiemai  || 1 seniūnija || 36
|-
| 1890 m. || || 1820 || 127 kiemai  || 1 seniūnija || 39
|}

## Vadovai
* S. Korzenokas, 1884–1887 m.
* A. Petrovskis, nuo 1887 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Ažugirės valsčius

**Ažugirės valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Ažugirė.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 11 d. prie jo prijungta dalis Gluboko valsčiaus, dalis Šarkauščinos valsčiaus ir dalis Verchniajės valsčiaus, o dalis Ažugirės valsčiaus perduota Šarkauščinos valsčiui. 

|-
| 1869 m. || || 4341 || 373 kiemai  || || 77
|-
| 1874 m. || || 4209 || 884 kiemai  || 7 seniūnijos || 77
|-
| 1880 m. || || 5261 || 384 kiemai  || 7 seniūnijos || 77
|-
| 1885 m. || || 5600 || 384 kiemai  || 7 seniūnijos || 77
|-
| 1890 m. || || 6210 || 479 kiemai  || 7 seniūnijos || 77
|}

## Vadovai
* Z. Orechva, nuo 1869 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai