Ventos mūšis

**Ventos mūšis** () – 1915 m. gegužės 22 – birželio 13 d. (pagal Grigaliaus kalendorių) į pietus nuo Šiaulių vykusi Vokietijos imperijos ir Rusijos imperijos karinių pajėgų kautynių serija, Šiaulių mūšio dalis, vienas Pirmojo pasaulinio karo mūšių Rytų fronte.

Kuršėnų mūšyje Dubysą forsavusias Rusijos pajėgas stabdžiusiai 6-ajai kavalerijos divizijai į pagalbą Vokietijos karinė vadovybė permetė 1-ąją atsargos diviziją. Netrukus po kautynių prie Dubysos Vokietijos pajėgų vadas generolas Kurtas fon Morgenas () gegužės 19 d. nusprendė jas suvienyti ir dislokuoti linijoje Širminiai – Pamockė (apie 6 km ilgio fronto linija).

Rusijos pajėgoms veržiantis į pietvakarius per Kuršėnus, generolas fon Morgenas nusprendė kontratakuoti dešiniuoju sparnu, mišku į šiaurę nuo Beržynės. Gegužės 22 d. naktį, apie 1 val. 30 val. 6-oji kavalerijos divizija kartu su 1-aja atsarga divizija pradėjo puolimą. Po neilgų kautynių Rusijos pajėgos buvo nustumtos į vakarus ir į šiaurę nuo Kuršėnų. Vokiečiai paėmė per 1000 belaisvių ir septynis kulkosvaidžius. Toliau tęsti puolimą vokiečiai nepajėgė, nors suvestinėse nurodoma, kad gegužės 24 d. jie paėmė 2 tūkst. belaisvių. Gegužės 26 d., Rusijos pajėgos kontratakavo ir atstūmė 6-osios kavalerijos divizijos dešinįjį sparną į liniją Bubių ežeras-Kurtuvėnai-Bulėnai. Rusijos pajėgos judėjo lėtai:„*Laimei, kad mano kolega, (Rusijos) XIX-ajam korpusui vadovavęs [[generolas]], buvo labai atsargus žmogus. Jis įtarė, kad kiekvienas mano pajėgų dalies atsitraukimas buvo spąstai. Jis visada judėjo atsargiai, įsigilino į visas aplinkybes ir puldavo tik po to, kai pilnai išskleidė visas savo pajėgas. Tai laimėjo mums laiko, ir toks buvo mano užduoties tikslas*.“Gegužės 31 d. „Morgen“ korpusas prie Bajorų () buvo sustiprintas papildomais daliniais – 1-osios atsargos divizijos 72-osios atsargos brigados vado Zanke vadovaujamu būriu, taip pat 18-uoju atsargos pėstininkų pulku, gvardijos šaulių batalionu.

Birželio 1 d. Vokietijos pajėgos surengė nesėkmingą ataką per Ventos-Dubysos kanalą. Kovos tęsėsi ir birželio 3 d. Birželio 5 d. Rusijos pajėgos taip pat nesėkmingai kontratakavo. Birželio 6 d. pulkininko Groß vadovaujamas 18-asis atsargos pėstininkų pulkas () įsiveržė į Bubius. Prie šių pajėgų prisijungė pulkininko leitenanto Modrow vadovaujamas 59-asis atsargos pėstininkų pulkas (). Vokiečių šaltiniuose nurodoma, lkad rusai tą dieną šiame fronto ruože neteko 3340 žuvusių.

Birželio 8 d. vokiečiai užfiksavo Rusijos kariuomenės atsitraukimą. Savo ruožtu vokiečiai sujungė 1-ąją atsargos diviziją ir ir 6-ąją kavalerijos diviziją, į vieną korpusą, pavadintą jos vado Eberhardo fon Šmetovo ) vardu. Šis dalinys kovojo prieš Rusijos kariuomenės Usūrų kavalerijos brigados, 4-ąją kavalerijos divizijos ir kazokų divizijos dalinius. Prie jų prisijungė Šiauliuose įsikūręs 3-asis Sibiro armijos korpusas, vadovaujamas generolo leitenanto Trofimovo. Nepaisant to, birželio 12 d. vokiečiai šturmavo ir užėmė Kužius, birželio 13 d. 1-oji atsargos divizija užėmė Kurtuvėnus.

Lygiagrečiai Rusijos karinė vadovybė stprino savo pajėgas: prie 3-iojo Sibiro armijos korpuso prisijungė iš Kaukazo ir Turkmėnijos perkelti daliniai. Užėmusi Kurtuvėnus 6-oji kavalerijos divizija, spaudžiama pranašesnio priešo, turėjo atsitraukti iki 1-osios atsargos divizijos pozicijų. Vokiečių vadovybė birželio mėn. nesvarstė puolimo tęsimo galimybės. Puolimą vokiečiai atnaujino tik liepos viduryje, platesnio, Šiaulių puolimo kontekste. *„Prie Šiaulių rusams padarėme didelių kruvinų nuostolių ir paėmėme 13 000 belaisvių. Mūsų vyrai atrodė kaip nykštukai šalia aukštų, tvirtų rusų. Tačiau jais buvo galima pasikliauti. 1914-ųjų entuziazmą pakeitė pareigos jausmas*.“

## Išnašos

## Literatūra

* Illustrierte Geschichte des Weltkrieges 1914/15, The digital State Library of Upper Austria.
* Kurt von Morgen: *Meiner Truppen Heldenkämpfe.* Berlin 1920.
* Ein russisches Reiterregiment aufgerieben, Großes Hauptquartier, 22. Mai. 1915.
* Mai 1915, Die wichtigsten Ereignisse seit Ausbruch des Krieges : Januar 1915 – Juni 1916 , 1915