open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anglijos regbio rinktinė

**Anglijos regbio rinktinė** – Anglijai atstovaujanti nacionalinė regbio komanda. Nuo 1883 m. kasmet dalyvauja Šešių Nacijų taurės turnyre, kurį yra laimėjusi 29 kartus ir 10 kartų pasidalinusi pirmąja vieta su kitomis rinktinėmis. Anglija taip pat yra dalyvavusi visuose devyniuose iki šiol vykusiuose pasaulio regbio čempionatuose, o 2003 m. tapo pasaulio regbio čempione.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose
* 1987 – ketvirtfinalis
* 1991 – 2 vieta
* 1995 – 4 vieta
* 1999 – ketvirtfinalis
* 2003 – 1 vieta
* 2007 – 2 vieta
* 2011 – ketvirtfinalis
* 2015 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2019 – 2 vieta
* 2023 – 3 vieta

## Šaltiniai

## Nuorodos
* England Rugby Football Union svetainė 
* England Rugby svetainė
Argentinos regbio rinktinė

**Argentinos regbio rinktinė** – Argentinai atstovaujanti nacionalinė regbio komanda. Argentina yra dalyvavusi visuose devyniuose iki šiol vykusiuose pasaulio regbio čempionatuose, 2007 m. ji turnyre iškovojo aukščiausią – trečiąją vietą. Nuo 2012 m. kasmet dalyvauja Regbio čempionate – keturių stipriausių Pietų pusrutulio regbio rinktinių turnyre. Argentinos rinktinei 1998–2009 m. 44 kartus atstovavo lietuvių kilmės Rimas Alvaresas Kairelis.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose
* 1987 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 1991 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 1995 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 1999 – ketvirtfinalis
* 2003 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2007 – 3 vieta
* 2011 – ketvirtfinalis
* 2015 – 4 vieta
* 2019 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2023 – 4 vieta

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Airijos regbio rinktinė

**Airijos regbio rinktinė** – Airijai ir Šiaurės Airijai atstovaujanti nacionalinė regbio komanda. Nuo 1883 m. kasmet dalyvauja Šešių Nacijų taurės turnyre, kurį yra laimėjusi 14 kartų ir 9 kartus pasidalinusi pirmąja vieta su kitomis rinktinėmis. Airija taip pat yra dalyvavusi visuose devyniuose iki šiol vykusiuose pasaulio regbio čempionatuose, kuriuose 7 kartus pateko į ketvirtfinalius.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose
* 1987 – ketvirtfinalis
* 1991 – ketvirtfinalis
* 1995 – ketvirtfinalis
* 1999 – aštuntfinalis
* 2003 – ketvirtfinalis
* 2007 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2011 – ketvirtfinalis
* 2015 – ketvirtfinalis
* 2019 – ketvirtfinalis

## Šaltiniai
Flash Gordon (albumas)

**„Flash Gordon“** – devintasis studijinis grupės „Queen“ albumas. Tai yra vienas iš dviejų grupės albumų, įrašytų specialiai mokslinės fantastikos filmui tuo pačiu pavadinimu. Tik dvejose albumo dainose yra žodžių.

## Dainų sąrašas
Pirma pusė

# „Flash’s Theme“ Brian May 3:30
# „In the Space Capsule (The Love Theme)“ Roger Taylor 2:21
# „Ming’s Theme (In the Court of Ming the Merciless)“ Freddie Mercury 2:53
# „The Ring (Hypnotic Seduction of Dale)“ Mercury 0:58
# „Football Fight“ Mercury 1:29
# „In the Death Cell (Love Theme Reprise)“ Taylor 2:26
# „Execution of Flash“ John Deacon 1:06
# „The Kiss (Aura Resurrects Flash)“ Mercury 1:47
Antra pusė

# „Arboria (Planet of the Tree Men)“ (pavadinta „Man“ 1982 m. JAV LP, 5E-518-B) Deacon 1:41
# „Escape from the Swamp“ Taylor 1:44
# „Flash to the Rescue“ May 2:47
# „Vultan’s Theme (Attack of the Hawk Men)“ Mercury 1:15
# „Battle Theme“ May 2:20
# „The Wedding March“ („Bridal Chorus“) Richard Wagner, May 0:56
# „Marriage of Dale and Ming (And Flash Approaching)“ May, Taylor 2:04
# „Crash Dive on Mingo City“ May 1:01
# „Flash’s Theme Reprise (Victory Celebrations)“ May 1:39
# „The Hero“ May 3:31

## Pasiekimai topuose

## Šaltiniai
Mazenderano provincija

**Mazenderano provincija** () – provincija Irano šiaurinėje dalyje. Administracinis centras – Saris. Provincija įkurta 1937 m., užima 23 842 km².

## Geografija
Provincija įsikūrusi pietinėje Kaspijos jūros pakrantėje. Pietiniu pakraščiu driekiasi Elburso kalnai, kuriuos daugiausia dengia drėgnieji miškai (Šomalis) bei kalnų stepės. Čia iškilęs ir aukščiausias kalnas šalyje – Demavendas (5621 m). Tarp kalnų ir Kaspijos įsiterpusi pajūrio lyguma. Būdingas subtropinis, drėgnas klimatas, vasarą temperatūra vyrauja apie 25 °C, žiemą – apie 8 °C. Teka daug trumpų, vandeningų upių. Provincija pasižymi dideliais naftos ir gamtinių dujų ištekliais.

## Gyventojai
53,18 % Mazenderano gyventojų gyvena miestuose, 46,82 % kaimuose. Dauguma provincijos gyventojų yra mazenderaniai, kalbantys mazenderanių kalba. Taip pat yra persų, armėnų, turkmėnų, rusų, azerbadžaniečių.

Didžiausi miestai (2016 m.):

* Saris – 309,8 tūkst. gyventojų
* Babolis – 250,2
* Amolis – 237,5
* Kajem Šehras – 204,9
* Behšehras – 94,7
* Čalūsas – 65,1
* Neka – 60,9
* Babolseras – 59,9
* Tonekabonas – 55,4
* Noušehras – 49,4
* Fereidūnkenaras – 38,1
* Ramsaras – 35,9

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 16 šahrestanų:

* Ramsaro šahrestanas
* Tonekabono šahrestanas
* Čaluso šahrestanas
* Noušehro šahrestanas
* Nūro šahrestanas
* Mahmudabado šahrestanas
* Babolio šahrestanas
* Babolsero šahrestanas
* Džuibaro šahrestanas
* Kaemšehro šahrestanas
* Savedkuho šahrestanas
* Sario šahrestanas
* Nekos šahrestanas
* Behšehro šahrestanas


Image:Mazandaran Elburz SoloPeak01.jpg|Vaizdas į Elbursą
Vaizdas:Lake miansheh.jpg|Ežeras ir kalnų miškai
file:Just beautiful.jpg|Ruduo Elburse
file:Imamzadeh Hashem 2006.jpg|Mečetė Amolio šahrestane


## Šaltiniai
Golestano provincija

**Golestano provincija** () – provincija Irano šiaurinėje dalyje. Administracinis centras – Gorganas.

Provincija sudaryta 1997 m., atskyrus rytinę Mazenderano dalį.

Provincijoje stūkso aukščiausia pasaulyje degtų plytų konstrukcija – Gonbade Kavuso bokštas, įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

## Geografija

Provincija įsikūrusi prie pietrytinio Kaspijos jūros kampo. Pietiniu pakraščiu driekiasi Elburso kalnai, kuriuos daugiausia dengia drėgnieji miškai (Šomalis) bei kalnų stepės. Aukščiausia vieta – Šavaro kalnas (3945 m). Tarp kalnų ir Kaspijos įsiterpusi pajūrio lyguma. Būdingas subtropinis, drėgnas klimatas. Šiauriniu pakraščiu teka Atrekas.

## Gyventojai

Dauguma provincijos gyventojų yra turkmėnai, taip pat čia gyvena mazenderaniai, persai, kurdai, azerbaidžaniečiai, beludžiai, armėnai, kazachai, gruzinai. Golestane gyvena daug tiek musulmonų šiitų, tiek sunitų. Taip pat gyvena nedidelė bahajų mažuma.

Didžiausi miestai (2016 m.):
* Gorganas – 350,6 tūkst. gyventojų
* Gonbade Kavusas – 151,9
* Bender Torkemanas – 53,9
* Aliabadas – 52,8
* Azadšehras – 43,7
* Kordkūjis – 39,8
* Kalalehas – 36,1
* Ak Kala – 35,1

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 12 šahrestanų:

* Aliabado šahrestanas
* Azadšehro šahrestanas
* Bender Torkemano šahrestanas
* Kalalės šahrestanas
* Gorgano šahrestanas
* Gonbad e Gabuso šahrestanas
* Kordkujo šahrestanas
* Galikešo šahrestanas
* Minudešto šahrestanas
* Ramiano šahrestanas
* Bender Gazo šahrestanas
* Akkalos šahrestanas


Image:Aliabad-e Katul City 03.jpg|Kraštovaizdis Aliabado apylinkėse 
file:Kaboud val Waterfall.jpg|Kabudo krioklys
file:Gonbad-e Qabus.JPG|Gonbade Kavuso bokštas


## Šaltiniai
Šiaurės Chorasano provincija

**Šiaurės Chorasano provincija** () – provincija Irano šiaurės rytinėje dalyje. Administracinis centras – Bodžnurdas.

Provincija sudaryta 2004 m. padalinus Chorasano provinciją.

## Geografija

Provincija įsikūrusi Chorasano istoriniame regione, Turkmėnistano pasienyje. Yra ežerų, versmių. Svarbiausia upė – Atrekas.

## Gyventojai

Dauguma provincijos gyventojų yra persai, taip pat čia gyvena turkmėnai, kurdai ir kt. Kalbama persų, kurdų, turkmėnų, Chorasano tiurkų kalbomis.

Didžiausi miestai (2016 m.):
* Bodžnurdas – 228,9 tūkst. gyventojų
* Širvanas – 82,6
* Isfarajenas – 59,4
* Džadžarmas – 19,5

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 7 šahrestanus:

* Bodžnurdo šahrestanas
* Farudžo šahrestanas
* Germės šahrestanas
* Isfarajeno šahrestanas
* Džadžarmo šahrestanas
* Manė ir Samalkano šahrestanas
* Širvano šahrestanas

## Šaltiniai
Rezavio Chorasano provincija

**Rezavio Chorasano provincija** () – provincija Irano šiaurės rytinėje dalyje. Administracinis centras – Mešchedas.

Provincija sudaryta 2004 m. padalinus Chorasano provinciją.

## Geografija

Provincija įsikūrusi Chorasano istoriniame regione, Turkmėnistano ir Afganistano pasienyje. Paviršius kalnuotas, šiauriniu pakraščiu driekiasi Kopetdagas. Aukščiausias provincijos taškas – Binaludas (3211 m). Pietuose siekia Dešte Keviro dykumą. Būdingos karštos vasaros (25-30 °C), vėsios žiemos (0-10 °C) ir nedidelis kritulių kiekis. Svarbiausios upės – Atrekas, Gerirudas, Kešefrudas, Džamas.

## Gyventojai

Dauguma provincijos gyventojų yra persai, taip pat čia gyvena turkmėnai, kurdai, turkai, pabėgeliai iš Afganistano ir kt. Kalbama persų, kurdų, turkmėnų, Chorasano tiurkų kalbomis.

Didžiausi miestai (2016 m.):
* Mešchedas – 3001,1 tūkst. gyventojų
* Nišapūras – 264,3
* Sebzevaras – 243,7
* Torbate Heidarija – 140,0
* Kašmaras – 102,2
* Kučanas – 101,6
* Torbate Džamas - 100,4
* Tajabadas – 56,5
* Čenaranas – 53,8
* Sarachsas – 42,1
* Gonabadas – 40,7

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 27 šahrestanus:


Image:Gharasoo Waterfalls (Khorasan, Iran) – surroundings 002.jpg|Kraštovaizdis
Image:Ferdowsi tomb4.jpg|Firdousi kapas Tuse
Image:Ligna moskeo ĉe Nejŝaburo (Irano) 001.jpg|Medinė mečetė Nišapūre
file:Goharshad2.jpg|Gohardšado mečetė Mešchede


## Šaltiniai
Australijos regbio rinktinė

**Australijos regbio rinktinė**, dar vadinama **Wallabies ** – Australijai atstovaujanti nacionalinė regbio komanda. Nuo 1996 m. kasmet dalyvauja Regbio čempionate – keturių stipriausių Pietų pusrutulio regbio rinktinių turnyre (iki 2012 m. turnyro – *Trijų Nacijų taurė*), kurį yra laimėjusi 4 kartus. Australija taip pat yra dalyvavusi visuose devyniuose iki šiol vykusiuose pasaulio regbio čempionatuose, o 1991 m. ir 1999 m. ji tapo turnyro nugalėtoja.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose
* 1987 – 4 vieta
* 1991 – 1 vieta
* 1995 – ketvirtfinalis
* 1999 – 1 vieta
* 2003 – 2 vieta
* 2007 – ketvirtfinalis
* 2011 – 3 vieta
* 2015 – 2 vieta
* 2019 – ketvirtfinalis

## Šaltiniai
Semnano provincija

**Semnano provincija** () – provincija Irano šiaurinėje dalyje. Administracinis centras – Semnanas.

Provincijos plotas – 96 ​​000 km² ir tai sudaro 5,6% Irano ploto.

## Geografija

Šiaurinė provincijos dalis kalnuota (Elburso kalnai), apaugusi senovinėmis giriomis. Pietinę pusę užima sausringa lyguma, kurią daugiausia užima Dešte Keviro dykuma.

## Gyventojai

Provincijoje kalba persų, mazenderanių kalbomis, semnanių, sangsarių tarmėmis.

Didžiausi miestai (2016 m.):
* Semnanas – 185,1 tūkst. gyventojų
* Šahrudas – 150,1
* Damganas – 59,1
* Garmsaras – 48,2
* Mehdišehras – 24,4

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 5 šahrestanus:

* Damgano šahrestanas
* Garmsaro šahrestanas
* Mehdišehro šahrestanas
* Semnano šahrestanas
* Šahrudo šahrestanas


Image:Alborz in Semnan Province of Iran.jpg|Vaizdas į Elbursą
Vaizdas:Nezami-Village.jpg|Nezamio kaimas Semnano šahrestane
file:Almahdi mahdishahr.jpg|Mečetė Mehdišehre
file:Cloud forest.jpg|Miškai Elburso šlaituose


## Šaltiniai
Pietų Chorasano provincija

**Pietų Chorasano provincija** () – provincija Irano rytinėje dalyje. Administracinis centras – Birdžendas.

Provincija sudaryta 2004 m. padalinus Chorasano provinciją.

## Geografija

Provincija įsikūrusi Chorasano istoriniame regione, Afganistano pasienyje. Paviršius kalnuotas, vakarinę pusę užima Dešte Keviro dykuma. Yra karštųjų versmių, ežerų. Būdingas karštas ir sausas klimatas – vasarą temperatūra paprastai viršija 30 °C, žiemą atvėsta iki 5-10 °C (būna šalnų). Per metus iškrenta 40-50 mm kritulių.

## Gyventojai

Dauguma provincijos gyventojų yra persai, taip pat čia gyvena puštūnai, arabai, beludžiai, pabėgėliai iš Afganistano.

Didžiausi miestai (2016 m.):
* Birdžendas – 203,6 tūkst. gyventojų
* Kajenas – 42,3
* Tabasas – 39,6
* Firdousas – 28,6
* Nehbandanas – 18,3
* Bošrūjė – 16,4

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 8 šahrestanus:

* Birdžendo šahrestanas
* Bošrujės šahrestanas
* Darmiano šahrestanas
* Firdouso šahrestanas
* Kaeno šahrestanas
* Nehbandano šahrestanas
* Sarajano šahrestanas
* Sarbišės šahrestanas


Image:Ferdows Religious School Side View.JPG|Firdouso medresė
Image:Band Darreh Birjand Sizdah Be-dar.JPG|Bandarės tvenkinys prie Birdžendo 
Image:Furg citadel Darmian County birjand iran 1.jpg|Furgo citadelė


## Šaltiniai
Stasys Ruzgaila

**Stasys Ruzgaila** (1922 m. gruodžio 22 d. Pelėkiuose, Darbėnų valsčius, Kretingos apskritis – 2019 m. sausio 15 d.) – Lietuvos pedagogas, krepšinio treneris, Kretingos rajono garbės pilietis.

## Biografija
Užaugo Palangoje. Nuo 1931 m. mokėsi Palangos pradžios mokykloje, nuo 1934 m. gimnazijoje, 1939–1943 m. Šventosios Vytauto Didžiojo gimnazijos Palangos skyriuje. Susitikimas su Feliksu Kriaučiūnu ir Pranu Lubinu paskatino domėtis krepšiniu. Su kitais vaikinais subūrė Palangos krepšinio komandą „Švyturys“, kuri 1942–1944 m. buvo stipriausia Vakarų Lietuvoje.

1943–1945 m. medžio apdirbėjas Palangos lentpjūvėje. 1945–1947 m. Kretingos apskrities sporto komiteto pirmininkas. 1947–1951 m. neakivaizdiniu būdu studijavo Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute. 1947–1967 m. Kretingos I-os vidurinės mokyklos fizinio lavinimo mokytojas.

1967–1992 m. Kretingos sporto mokyklos krepšinio treneris, Pranciškonų vidurinės mokyklos kūno kultūros mokytojas. Jo išugdyti Lietuvos krepšininkai: Gintaras Krapikas , Gintaras Einikis, Romanas Brazdauskis, Alvydas Pazdrazdis , Vilmantas Matkevičius, treneris Algirdas Paulauskas.

Bendradarbiavo laikraščiuose „Sportas“, „Švyturys“, „Pajūrio naujienos“.

Nuo 2008 m. Kretingos sporto mokykla rengia tradicinius Lietuvos nusipelniusio krepšinio trenerio Stasio Ruzgailos vardo turnyrus.

## Įvertinimas
* 1980 m. Lietuvos trenerio ženklas
* 1981 m. LTSR nusipelnęs treneris
* 1989 m. Kretingos rajono garbės pilietis
* 1992 m. Lietuvos nusipelnęs treneris
* 2002 m. KKSD aukso medalis „Už nuopelnus Lietuvos sportui“ 
* 2003 m. medalis „FIBA Europe Eurobasket september 5-14 Sweden“
* 2008 m. medalis „Už nuopelnus Lietuvos sportui“
* 2008 m. Sporto garbės kryžius 

## Šaltiniai
A Kind of Magic

**„A Kind of Magic“** – 12-as studijinis grupės „Queen“ albumas. Išleistas 1986 m. birželio 2 d. Šis albumas buvo paskutinis, po kurio sekė koncertinis turas, dar esant gyvam grupės vokalistui Freddie Mercury. Po albumo išleidimo praėjus metams Mercury buvo diagnozuota AIDS, o 1991 m. jis mirė nuo šios ligos. Taip pat pirmą kartą savo istorijoje grupė leido filmuoti albumo įrašymą.

Šio albumo daina „Princes of the Universe“ tapo filmo „Highlander“ titulinė daina. Tokiu būdu tai buvo antrasis albumas, panaudotas filmui po „Flash Gordon“.

„A Kind of Magic“ pasiekė pirmą vietą UK Albums Chart tope, kuriame išsilaikė 63 savaites. Per pirmąją savaitę šio albumo kopijų buvo parduota virš 100 000. Trys albumo dainos, išleistos singlų pavidalu: „A Kind of Magic“, „One Vision“ ir „Friends Will Be Friends“ tapo hitais ir pasiekė aukščiausias singlų topų vietas.

1994 m. Gineso visų laikų geriausių 1000 albumų sąraše, šis albumas užėmė 171 vietą. „A Kind of Magic“ laikomas vienu geriausių Queen devinto dešimtmečio albumų.

## Dainų sąrašas
Pirma pusė

# „One Vision“ Queen 5:10
# „A Kind of Magic“ Roger Taylor 4:24
# „One Year of Love“ John Deacon 4:26
# „Pain Is So Close to Pleasure“ Deacon, Freddie Mercury 4:21
# „Friends Will Be Friends“ Deacon, Mercury 4:07
Antra pusė

# „Who Wants to Live Forever“ Brian May 5:15
# „Gimme the Prize (Kurgan’s Theme)“ May 4:34
# „Don’t Lose Your Head“ Taylor 4:38
# „Princes of the Universe“ Mercury 3:32

## Pasiekimai topuose

## Šaltiniai
Hot Space

**„Hot Space“** – 10-as studijinis grupės „Queen“ albumas, išleistas 1982 m. gegužės 21 d. Šiame albume grupė panaudojo daugiau sau neįprastų muzikos stilių – disko, pop, R&B ir šokių muzikos. Dėl šių eksperimentų tarp grupės roko gerbėjų šis albumas nebuvo toks populiarus, kaip kiti albumai.

Bendras „Queen“ darbas su David Bowie, daina „Under Pressure“, tapo antruoju grupės singlu, pasiekusiu pirmąją vietą UK Singles Chart tope. Didžioji dalis albumo buvo įrašyta Vokietijoje, Miunchene.

Šiame albume, kaip ir albume „The Game“, grupė panaudojo sintezatorių.

## Dainų sąrašas

Pirma pusė

# „Staying Power“ Freddie Mercury 4:10
# „Dancer“ Brian May 3:46
# „Back Chat“ John Deacon 4:31
# „Body Language“ Mercury 4:29
# „Action This Day“ Roger Taylor 3:33
Antra pusė

# „Put Out the Fire“ May 3:15
# „Life Is Real (Song for Lennon)“ Mercury 3:39
# „Calling All Girls“ Taylor 3:53
# „Las Palabras de Amor (The Words of Love)“ May 4:26
# „Cool Cat“ Deacon, Mercury 3:26
# „Under Pressure“ (with David Bowie) David Bowie, Deacon, May, Mercury, Taylor 4:02

## Pasiekimai topuose

## Šaltiniai
The Works

**„The Works“** – 11-as grupės „Queen“ studijinis albumas, išleistas 1984 m. vasario 27 d. Kitaip nei prieš tai išleistame „Hot Space“ albume, grupė grįžo prie sau būdingo roko stiliaus. Tai buvo pirmasis „Queen“ albumas išleistas CD formatu.

## Dainų sąrašas
Pirma pusė

# „Radio Ga Ga“ Roger Taylor 5:44
# „Tear It Up“ Brian May 3:28
# „It’s a Hard Life“ Freddie Mercury 4:08
# „Man on the Prowl“ Mercury 3:28
Antra pusė

# „Machines (Or 'Back to Humans')“ May, Taylor 5:10
# „I Want to Break Free“ John Deacon 3:20
# „Keep Passing the Open Windows“ Mercury 5:21
# „Hammer to Fall“ May 4:28
# „Is This the World We Created…?“ Mercury, May 2:13

## Pasiekimai topuose

## Šaltiniai
Tranzas (1997 albumas)

**Tranzas** – antrasis Andriaus Mamontovo solinis albumas, kuriame dominuoja eksperimentinė-elektroninė [techno] muzika.

## Dainos
# Balalaika (Давай) - 3:51
# Dancebergis - 6:24
# Baltame Name (This House Is White) - 4:18
# T.I.V.(Pompa) - 3:22
# The War - 4:20
# Messages From Heaven (featuring - Bhaktivedanta S.Prabhupada) - 5:18
# Lost *Summertime* - 6:30
# Азия - 5:32
# Tranzas city - 5:06

* Andrius Mamontovas – Muzika, Balsas(1,3,4,6 dainose),Klavišiniai, Prodiusavimas(1,3,4,6 dainos) 
* Andrius Lukošius – Balsas (4,7,8,9 dainose)
* Artūras Šidlauskas – Redagavimas (4 daina)
* Artūras Pugačiauskas – Masteringas, Redagavimas, Miksavimas, Balsas
* Baby UAB Justas Mamontovas – Vokalai (4 daina)
* Jonas Dainius Beržanskis – Prodiusavimas (2,3 dainos)
* Raimondas Trilikauskis – Redagavimas (2,6 dainos)

* Išleista: Koja Records – KJMC 048
* Formatas: Audio kasetė (MC)
* Išleidimo metai: 1997
* Žanras: Elektronika
* Stilius: Techno
Liuminiforas

**Liuminiforas** – medžiaga turinti liuminiscencinių savybių. Tai medžiagos, kurios spinduliuoja šviesą, kurios kilmė nėra šiluma. Ši šviesa atsiranda dėl cheminių reakcijų, elektros energijos, atominių virsmų ar kristalų įtampų.

Liuminiforai skirstomi į:
* *fluoroforus* – (fluorescencija) vienos šviesos bangos absorbavimas ir kitos bangos išspinduliavimas. Pvz., fluoroscenciniai dažai, švytintys ultravioletinėje šviesoje) ir
* *fosforus* – medžiagos, švytinčios dėl elektronų ar kitų elementarių dalelių smūgių, kristalų gardelės kitimo, cheminių reakcijų.
Struktūrizuota finansinė priemonė

**Struktūrizuoti produktai** – sintetiniai investavimo instrumentai, kuriami derinant įprastus finansinius instrumentus ir išvestines finansines priemones. Tokių struktūrizuotų produktų pavyzdžiai yra: obligacijos suteikiančios teisę įsigyti įmonės akcijų; obligacijos, susietos su kito finansinio instrumento verte ir kt. Lietuvoje struktūrizuotų produktų ar struktūrizuotų vertybinių popierių pavyzdžiais galėtų būti bankų leidžiamos ir platinamos su indeksais, akcijomis ar produktų kainomis susietos obligacijos.

## Nuorodos
* [ftp://193.219.82.230/Urbsiene/Tarptautinio verslo finansavimas Neakivaizdines Studijos/4 tema/Strukturizuoti VP.pdf Struktūrizuoti vertybiniai popieriai]
Krasnoznamensko miesto gyvenvietė

**Krasnoznamensko miesto gyvenvietė** () – miesto gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Krasnoznamensko rajone. Centras – Krasnoznamenskas.

## Istorija
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. Ribojasi šiaurėje su Aleksejevkos, rytuose ir pietryčiuose su Dobrovolsko, pietvakariuose su Vesnovo kaimo gyvenvietėmis.

Kaliningrado srities įstatymu Nr. 256. Krasnoznamensko miesto gyvenvietę sudaro: 
* Krasnoznamenskas, miestas,
* Chlebnikovas, gyvenvietė,
* Samarskojė, gyvenvietė.

## Šaltiniai
Karalių Kanjono nacionalinis parkas

**Karalių Kanjono nacionalinis parkas** arba ***Kingso kanjono nacionalinis parkas*** () – saugoma gamtos teritorija Jungtinėse Amerikos Valstijose, Kalifornijos rytuose, Siera Nevados kalnuose. Jo plotas 1869,2 km². Parkas įkurtas dėl natūraliai išlikusių pasaulyje vienų masyviausių pasaulyje medžių – didžiųjų mamutmedžių giraičių, kurios užima 1300 hektarų teritoriją, ir įspūdingų kalnų slėnių apsaugos. Parkas pietuose ribojasi su Sekvojų nacionaliniu parku. Abu jie bendrai administruojami nacionalinės parkų tarnybos.

Parko kalnų viršūnės daugiau kaip 3000 m aukščio; aukščiausios – Darvino (4215 m), Godardo (4144 m), Pinčoto (4113 m), Klarens Kingo (3933 m). Šlaitai išraižyti kanjonų; Kingso upės kanjonas – giliausias Jungtinėse Amerikos Valstijose (2438 m). Upėse daug krioklių (Grizlio, 30 m aukščio, Roaringo, Misto). Šlaituose veši spygliuočių miškai (pušys, mamutmedžiai, kėniai). Parke gyvena juodieji lokiai, rudosios lūšys, pilkosios lapės, įvairūs elniai, snieginiai avinai, pumos, kalnų mėlynpaukščiai (*Sialia currucoides*) ir kiti gyvūnai.

Įkurtas 1890 m. kaip Generolo Granto parkas, nuo 1940 m. – nacionalinis parkas.

## Galerija


Vaizdas:Kings_Canyon_National_Park_03.jpg|Karalių Kanjono nacionalinio parko panorama
Vaizdas:ParadiseValley.JPG|Rojaus slėnis
Vaizdas:Zumwalt_Meadow_Morning.jpg|Zumvalto lanka (*Zumwalt Meadow*)
Vaizdas:Kings Canyon Grizzly Falls P4280978.jpg|Grizlio krioklys (*Grizzly Falls*)
Vaizdas:General_Grant_Tree_in_Kings_Canyon_National_Park.jpg|Generolo Granto medis
Mt. Mendel and Mt. Darwin reflected in Sapphire Lake, Evolution Basin, High Sierra, California.jpg|Darvino kalnas, atsispindintis Safyrų ežere



## Šaltiniai

## Nuorodos
* nps.gov / Sequoia & Kings Canyon. A Land of Giants (Sekvojų ir Karalių kanjono nacionalinių parkų bendra interneto svetainė) | *[[Anglų kalba|Anglų k.]]*
* nationalparks.org / The Giants of the Sierras. Sequoia and Kings Canyon National Parks | *Anglų k.*
* britannica.com / Kings Canyon National Park | *Anglų k.*
* goingtocalifornia.com / Karalių Kanjono nacionalinio parko vieta Kalifornijos žemėlapyje | *Anglų k.*
Enciclopedia Libre Universal en Español

**Enciclopedia Libre Universal en Español** – nepriklausomas ispaniškos Vikipedijos klonas, atsiskyręs nuo jos apie 2002 metus.

Enciklopedija remiasi GFDL bei naudoja MediaWiki. Rašoma ispanų kalba. 2003 metais projektas pagal turinį lenkė Vikipediją, ir 2004 metais tebebuvo rimtas varžovas. Tačiau šiuo metu ispaniška Vikipedija turi keliolika kartų daugiau straipsnių nei *Enciclopedia Libre*.

Serverį enciklopedijai nemokamai suteikė Sevilijos universitetas.

## Bendruomenės skilimo priežastys
*Enciclopedia Libre* nėra nepriklausoma iniciatyva, ji atsirado suskilus ispaniškosios Vikipedijos bendruomenei, pasitraukus iš jos ženkliam narių skaičiui. Pagrindinės skilimo priežastys:

* Skilimo metu buvo labai rimtai svarstoma reklamos pateikimo Vikipedijoje galimybė. Perėję nariai teigė nenorintys nemokamai dirbti projekte, kuris uždirba pinigus jo vadovybei.
* Nacionalinėse Vikipedijose buvo naudojamos senesnės MediaWiki versijos ir apskritai šie projektai techniškai buvo prasčiau remiami. Nacionalinėms grupėms pasiūlius programavimo ir administravimo pagalbą, jos buvo atsisakyta.
* Galimas Internetu atsisiųsti visos Vikipedijos turinys buvo labai senas.
* Vikipedija naudojo ne .org kaip dabar o .com vardo domeną.

Vėliau, padėčiai pastebimai pagerėjus, sumažėjo ir nepriklausomo projekto motyvacija, todėl jis ilgainiui ėmė atsilikinėti. 2003 metais Vikipedijoje buvo iniciatyva vėl sujungti turinį, tačiau *Enciclopedia Libre* atsisakė nė nespėjus oficialiai to pasiūlyti. Skilimo iniciatoriai šiuo metu pripažįsta jog *Enciclopedia Libre* nėra pavykęs ir aktyvus projektas, tačiau tebėra įsitikinę, jog jis rimtai darė įtaką Vikipedijos raidai, padėdamas jai tapti tokia, kokia ji buvo 2011 metais.

## Nuorodos
Osciloskopas

**Osciloskopas** ( 'siūbuoju' +  'stebiu'), dar žinomas kaip **oscilografas**, **skopas** – elektros signalo formos stebėjimo ir matavimo prietaisas. Signalas dažniausiai stebimas kaip dviejų matavimų grafikas, kur 'Y' ašis rodo tiriamo signalo amplitudę, o horizontali 'X' ašis rodo laiko reikšmę. Nors 'Y' ašis rodo elektros įtampos reikšmę, panaudojus paprastas priemones, bet koks tiriamas parametras gali būti konvertuojamas į įtampą. Dažniausiai osciloskopai naudojami tirti besikartojančius signalus, tačiau šiuolaikiniai skaitmeniniai osciloskopai leidžia tirti ir vienetinį impulsą ar nesikartojančią signalų seką.

**Oscilografas** ( 'siūbuoju' +  'rašau') termino kilmė kilo iš to, kad pirmieji osciloskopai rezultatus rašydavo į fotojuostą ar fotopopierių. Taigi, signalas buvo „užrašomas“. Šis terminas naudojamas rusų kalboje (осцилограф) ir dėl to labai prigijo ir Lietuvoje.

Osciloskopai naudojami daugelyje mokslo, medicinos ir pamonės šakų. Standartiniai osciloskopai dažniausiai naudojami elektronikoje. Tačiau yra ir specializuoti osciloskopai kurie naudojami medicinoje- registruoti kardiogramas ar encefalogramas, mechanikoje- stebėti vibracijas.

Pirmasis osciloskopo prototipas – XIX a. sukurtas galvanometras.

## Konstrukcija
Senoviškas, klasikinis osciloskopas buvo gaminamas panaudojant kineskopą kaip pagrindinę rodymo ir atminties detalę. Elektronų spindulys dažniausiai valdomas elektrostatiniu lauku su keturiom plokštelėm, po porą kiekvienai ašiai. 'X' ašis valdoma pjūklo formos signalu, o į 'Y' ašį siunčiamas sustiprintas tiriamas signalas. Kineskopo priekinė sienelė padengiama specialiu liuminiforu kuris turi kiek ilgesnį švytėjimo laiką, todėl prabėgęs spindulys palieką švytinčią liniją kuri atitinka signalo formą. Specialios elektrinės grandinės atlieka signalo sinchronizacijos, spindulio gesinimo ir pjūklo signalo valdymo funkcijas. Sinchronizuotas osciloskopas rodo besikartojantį signalą toje pačioje ekrano vietoje, todėl matomas ryškus ir stabilus signalo vaizdas.

Šiuolaikinis, skaitmeninis osciloskopas gaminamas visai kitaip. Sustiprintas bei normalizuotas tiriamas signalas skaitmenizuojamas su greitu analogas-kodas keitikliu (ADC) ir rezultatas įrašomas į operatyvinę atmintį. Vėliau duomenys apdorojami kompiuteriu ir rezultatas rodomas ekrane.

## Šaltiniai
Bielsko valsčius

**Bielsko valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Centras – Bielskas. Ribojasi su Bočkų, Bransko, Čižės, Juchnoveco Košcelnių, Narevo, Orlios, Vyškų ir Zabluduvo valsčiais.

## Istorija

Įkurtas 1934 m. spalio 1 d. iš dalies Dubiažyno valsčiaus, Lubino valsčiaus, Pasynkų valsčiaus ir Vyškų valsčiaus. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Bielsko rajonui. 1941–1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai, 1952 m. panaikintas. 1952–1954 m. ir 1973–1976 m. dalis valsčiaus kaimų priklausė Augustovo, Chrabolų, Dobromilo ir Vidovo valsčiams, 1954–1973 m. valsčius buvo panaikintas. Iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 430,14 km², iš kurių:
* ariama žemė: 74 %
* miškai: 19 %
* vandens telkiniai: 7 %

Valsčius sudaro 31,05 % Bielsko apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1173,13 zlotai.

### Tautinė sudėtis

2002 m. gyveno 7 715 žmonės:
* Lenkai – 51,1 % (3 947);
* Gudai – 46,6 % (3 601);
* Ukrainiečiai – 1,2 % (94);
* Kiti – 0,94 % (73).

## Administracinis suskirstymas
* Augustovas, Bankai, Biala, Bielanovščizna, Bolestai, Bžešcianka, Chrabolai, Deniskai, Dobromilas, Dubiažinas, Dvuras, Gajas, Graboviecas, Hačkai, Hendzelas, Holodai, Hrineviče Duže, Hrineviče Male, Husakai, Jaceviče, Knoridai, Knoridi Gurne, Knoridi Podlešne, Knoridi Šredniai, Knorozai, Korpačas, Košarka, Kotlai, Kozlai, Kožinas, Kožino Male, Kživa, Levkai, Loknica, Lubin Košcelnai, Lubin Rudoltai, Malinovas, Mienkiše, Mokre, Na Branskiejas, Nalogai, Ogrodnikai, Orlanka, Ožechoviče, Parcevas, Pasinkai, Pietžikovo Golombkai, Pietžikovo Viškai, Pilikai, Pilipkai, Ploskai, Plutiče, Podbiele, Proneviče, Raikai, Raiskas, Sakai, Serakovizna, Skžipki Duže, Skžipki Male, Sobotčizna, Sobutka, Stolovačas, Strikai, Stupnikai, Šastalai, Ševele, Treščotkai, Truskai, Užikai, Vidovas, Voroniai, Zavadai, Zubovas ir Žepnevas.

## Šaltiniai
Fidžio regbio rinktinė

**Fidžio regbio rinktinė** – Fidžiui atstovaujanti nacionalinė regbio komanda. Fidžis yra dalyvavęs aštuoniuose pasaulio regbio čempionatuose, kur 1987 ir 2007 m. pateko į ketvirtfinalius.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose
* 1987 – ketvirtfinalis
* 1991 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 1999 – aštuntfinalis
* 2003 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2007 – ketvirtfinalis
* 2011 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2015 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2019 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2023 – ketvirtfinalis

## Šaltiniai
Italijos regbio rinktinė

**Italijos regbio rinktinė** – Italijai atstovaujanti nacionalinė regbio komanda. Nuo 2000 m. kasmet dalyvauja Šešių Nacijų taurės turnyre, tačiau laimėti šio turnyro jai dar nepavyko. Italija taip pat yra dalyvavusi visuose devyniuose iki šiol vykusiuose pasaulio regbio čempionatuose.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose
* 1987 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 1991 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 1995 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 1999 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2003 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2007 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2011 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2015 – nepateko į atkrintamąsias varžybas
* 2019 – nepateko į atkrintamąsias varžybas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Federazione Italiana Rugby oficiali svetainė
Vilniaus universiteto Šiaulių akademijos Botanikos sodas

**Vilniaus universiteto Šiaulių akademijos Botanikos sodas** – Vilniaus universiteto Šiaulių akademijos padalinys, jauniausias bei mažiausias plotu botanikos sodas Lietuvoje. Sodo plotas – 6,54 ha. Įkurtas 1997 m. Šiaulių pedagoginio instituto Agrobiologinės stoties bazėje.

Botanikos sode yra 5 skyriai:
* Augalų sistematikos ir geografijos skyrius
* Dendrologijos skyrius
* Gėlininkystės skyrius
* Kalninių augalų skyrius
* Lietuvos floros skyrius

Botanikos sode sukauptos gausios rododendrų, taip pat dekoratyvinių, vaistinių ir vietinių augalų kolekcijos. Sode auginami beveik 2000 rūšių ir veislių augalai. Mokslinių tyrimų pagrindinės sritys – bioįvairovės tyrimai *in situ* ir *ex situ*, dekoratyvinių ir kitų ekonomiškai svarbių augalų introdukcija bei aklimatizacija. Sodas bendradarbiauja su pasaulio botanikos sodais (~400), vykdo sėklų mainus, kaupia auginamų augalų sėklų fondą.

Nuo 2003 metų BGCI (*Botanic Gardens Conservation International*) ir Planta Europa narys; Lietuvos universitetų botanikos sodų asociacijos (LUBSA) narys. Prie sodo veikia Šiaulių universiteto Botanikos sodo draugų klubas.

Atviras lankytojams darbo dienomis, o nuo gegužės iki spalio mėnesio – ir savaitgaliais. Teikiamos ekskursijos, nuomos ir edukacinės paslaudos.

Adresas: Paitaičių g. 4, LT-77175, Šiauliai.

## Istorija
1962 m. buvo įsodintas vaismedžių sodas, Biologinės stoties teritorija apsodinta 2-3 eilių medžių ir krūmų juostomis. Įkurtas Kolekcinis skyrius. Augalų įsigyta iš Vilniaus botanikos sodo, Dotnuvos žemdirbystės mokslinio tyrimo instituto, Vilniaus šiltnamių.

Šiaulių pedagoginio instituto (ŠPI) Agrobiologijos stoties bazėje – ŠPI edukaciniame ir gamtosauginiame padalinyje 1997 m. rugsėjo 1 dieną doc. K. K. Vilkonio pastangomis įkurtas Šiaulių universiteto Botanikos sodas. Agrobiologinės stoties pavadinimas pakeistas į Botanikos sodo.

## Direktoriai
* Nuo 2000 m. iki 2006 m. – prof. habil. dr. Vida Motiekaitytė
* Nuo 2006 m. rugsėjo mėn. iki 2007 m. balandžio mėn. – Kęstutis Aukselis
* Nuo 2007 m. iki 2016 m. – prof. dr. Asta Klimienė
* Nuo 2016 m. – dr. Martynas Kazlauskas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vilniaus universiteto Šiaulių akademijos Botanikos sodas
Citizendium

**Citizendium** – laisvoji enciklopedija, prasidėjusi kaip Vikipedijos šaka, tačiau šiuo metu turinti savo nepriklausomą turinį. Citizendium projektą 2006 m. rugsėjo mėn. pradėjo Larry Sanger, vienas buvusių Vikipedijos įkūrėjų.  Projektas kuriamas anglų kalba.

Pagrindinė šio skilimo priežastis buvo reakcija į to meto Vikipedijos kritiką, esą ji rašoma nespecialistų ir jos turiniu negalima remtis rimtuose tyrimuose ar studijose. Visų Citizendium autorių vardai, pavardės ir apytikriai mokslinė kompetencija yra žinomi, priimant bei atmetant keitimus į šią kompetenciją atsižvelgiama. Naudotojo sukūrimui reikalingas patvirtinimas, nors šiaip jau jis nelabai sunkiai gaunamas, ir kreiptis gali kiekvienas panorėjęs lankytojas. Dėl tokių taisyklių Citizendium beveik nėra vandalizmo.

Citizendium iš pradžių turėjo visų Angliškosios Vikipedijos straipsnių kopijas, tačiau vėliau buvo nuspręsta, jog projektui tai nepadeda, ir šiuo metu turi tik savo originalų turinį. Citizendium taip pat turi „patvirtintų“ straipsnių, kuriuos patikrino neabejotinas dalyko specialistas, tačiau tokių nelabai daug. Patvirtintų straipsnių laisvai redaguoti nebegalima. Palyginus su Vikipedija, Citizendium straipsnių skaičius nėra didelis (2011 m. buvo apie 16 000), tačiau nauji straipsniai tebekuriami.

## Išnašos

## Nuorodos
* Citizendium projekto tinklalapis
The Miracle

**„The Miracle“** – 13-as studijinis grupės „Queen“ albumas, išleistas 1989 m. gegužės 22 d. Albumas buvo įrašinėjamas tik grupėms nariams žinant apie vokalisto Freddie Mercury sirgimą AIDS. Albumo įrašai truko lygiai metus.

Pagal pirminę mintį albumas turėjo vadintis „The Invisible Man“, tačiau likus trims savaitėms iki išleidimo grupė nusprendė pakeisti pavadinimą į „The Miracle“. Albumas pasiekė pirmą vietą JK, Austrijos, Vokietijos, Olandijos ir Šveicarijos albumų topuose.

1989 m. išleisti penki singlai iš šio albumo – „I Want It All“, „Breakthru“, „The Invisible Man“, „Scandal“ ir „The Miracle“.

## Dainų sąrašas
Pirma pusė

# „Party“ John Deacon, Brian May, Freddie Mercury 2:24
# „Khashoggi’s Ship“ Queen 2:47
# „The Miracle“ Mercury, Deacon 5:02
# „I Want It All“ May 4:40
# „The Invisible Man“ Roger Taylor 3:55
Antra pusė

# „Breakthru“ Mercury (intro), Taylor 4:07
# „Rain Must Fall“ Deacon (Music), Mercury (Lyrics) 4:20
# „Scandal“ May 4:42
# „My Baby Does Me“ Deacon, Mercury 3:22
# „Was It All Worth It“ Mercury 5:45
Papildomos CD versijos dainos
 
# „Hang on in There“ Queen 3:46
# „Chinese Torture“ Taylor 1:46
# „The Invisible Man (12“ Version)" 5:29

## Pasiekimai topuose

## Šaltiniai
Načkus Ginvilaitis

**Načkus Ginvilaitis** (mirė po 1455 m.) – LDK didikas.

## Biografija

Horodlėje gavo herbą „Doliwa“. Pirmąkart minimas 1413 m. Horodlėje. Tėvas – Ginvilas. Žmona – Ona Bagdona, Kareivos duktė. Sūnūs – Andrius, Mykolas, Jokūbas, Jonas. Giminystė su Petru Leliušu: tas pats herbas, kurį, beje, vieną kartą – 1434 m. Leliušas prikabino už Načkų.

Nuoroda į Načkaus Ginvilaičio valdas yra Žąslių bažnyčios fundacija, žinoma iš jo sūnų Mykolo ir Jono patvirtinimų. Turėjo namą Vilniuje. Iš didžiųjų kunigaikščių gavo gausias valdas Palenkėje, kurios, išmirus vyriškajai giminės linijai, grįžo valdovams.

## Valstybės tarnyba

1433–1446 m. – Brastos seniūnas. 1452 m. – Vitebsko vietininkas. 1452–1455 m. – Trakų kaštelionas.

1446 ir 1453 m. dalyvavo pasiuntinybėse į Lenkiją. Įtakingas Lietuvos didikas Žygimanto Kęstutaičio laikais.

1440 m. rėmė Mykolą Žygimantaitį, tačiau šio kunigaikščio pralaimėjimas Načkaus karjerai nepakenkė.

Rėmė Žąslių vienuolyną.

|-

## Šaltiniai
Rimvydas Petrauskas. Lietuvos Diduomenė XIV a. pabaigoje – XV a. – 236 psl.
Aleksejevkos kaimo gyvenvietė

**Aleksejevkos kaimo gyvenvietė** () – administracinis vienetas kaimo gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Krasnoznamensko municipaliniame rajone. Centras – Timofejevas.

## Istorija
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. Ribojasi šiaurėje Nemunu su Pagėgių savivaldybės Vilkyškių seniūnija, Jurbarko rajono savivaldybės Viešvilės seniūnija, Smalininkų seniūnija, rytuose su Šakių rajono savivaldybės Sudargo seniūnija, pietryčiuose su Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko, pietuose su Krasnoznamensko miesto, Vesnovo kaimo gyvenvietėmis, pietvakariuose su Nemano rajono Lunino kaimo ir Nemano miesto gyvenvietėmis.

2010 m. Rusijos gyventojų surašymo duomenimis buvo 3007 gyventojai.

## Gyvenvietės

Kaliningrado srities įstatymu Nr. 256. Aleksejevkos kaimo gyvenvietę sudaro gyvenvietės: 
* Abramovas,
* Aleksejevka,
* Bobrovas,
* Dolgojė.
* Dolžanskojė,
* Ilovaiskojė,
* Kalačejevas,
* Krainejė,
* Lagernojė,
* Livenskojė,
* Nemanskojė,
* Nikolskojė,
* Petropavlovskojė,
* Pograničnas,
* Polianskojė,
* Pugačiovas,
* Sadovojė,
* Timofejevas
* Zarečnojė
* Zelenodoljė,
* Zelenolesjė.

**Kitos gyvenamosios vietovės:**
* Malojė Zarečnojė
* Udarnojė

## Turizmas

Dolžanskojės kaime yra medžioklės namai, Nikolskojėje – poilsio namai „Elnio vartai“ (*Оленьи врата*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Orlios valsčius

:: *Apie buvusį valsčių Baltarusijos teritorijoje žr. [[Arlios valsčius]]*.

**Orlios valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Centras – Orlia. Ribojasi su Bielsko, Bockų, Čyžų, Dubičės Cerkevnės ir Kleščelių valsčiais.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Gardino gubernijoje (). Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1934 m. spalio 1 d. prijungtos dalys Dubiažyno valsčiaus ir Pasynkų valsčiaus, o dalis Orlios valsčiaus perduota Hainuvkos valsčiui ir Kleščelių valsčiui. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Bielsko rajonui. 1941–1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai, iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|-
| 1877 m. || || 4068 || 553 kiemai  || 14 seniūnijų || 21
|}

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 159,68 km², iš kurių:
* ariama žemė: 80 %
* miškai: 12 %
* vandens telkiniai: 8 %
Valsčius sudaro 11,53 % Bielsko apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1120,86 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Antonovas, Baranovce, Čechi Zablotne, Didule, Gredele, Gredele Kolonija, Gregorovce, Košele, Koškai, Kriviatiče, Kruhle, Malinikai, Maliniki Kolonija, Miklaše, Moskievce, Olekše, Orla, Paškovščizna, Pavlinovas, Redutai, Spičkai, Ščiti Dzencolovas, Ščiti Novodvorai, Šerniai, Topčikalai, Vulka ir Vulka Vigonovska.

## Šaltiniai
Rudkos valsčius

**Rudkos valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Centras – Rudka. Ribojasi su Bransko, Cechanoveco, Grodzisko ir Kliukovo valsčiais.

## Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo, 1919–1934 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1934 m. spalio 1 d. panaikintas, jo teritorija perduota Bransko valsčiui, Cechanoveco valsčiui ir Grodzisko valsčiui.

1952 m. atkurtas, iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 70,21 km², iš kurių:
* ariama žemė: 51 %
* miškai: 42 %
* vandens telkiniai: 7 %

Valsčius sudaro 5,07 % Bielsko apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1485,38 zlotai.

## Administracinis suskirstymas
* Juzefinas, Karpas, Koce Borove, Nemije Jarnontai, Nemije Nove, Nemije Sklodai, Nemije Stare, Nemije Zombkai, Olendai ir Rudka.

## Šaltiniai
Vyškų valsčius

**Vyškų valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Centras – Vyškos. Ribojasi su Bielsko, Bransko, Juchnoveco, Posventnės ir Suražo valsčiais.

## Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo, 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1934 m. spalio 1 d. dalis teritorijos perduota Bielsko valsčiui, o Vyškų valsčiui perduotos dalys Lubino valsčiaus ir Topčevo valsčiaus. 1919–1934 m. ir 1952–1954 m. dalis valsčiaus kaimų priklausė Topčevo valsčiui. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Bielsko rajonui. 1941–1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1952 m. liepos 1 d. dalis valsčiaus grąžinta atkurtam Domanovo valsčiui. Iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 206,5 km², iš kurių:
* ariama žemė: 71 %
* miškai: 22 %
* vandens telkiniai: 7 %

Valsčius sudaro 14,91 % Bielsko apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1501,69 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Boguše, Budlevas, Buinovas, Falkai, Filipai, Gavinai, Godzebai, Gurskiai, Ignatkai, Kalinuvka, Kamieni Dvuras, Kočmierai, Kovale, Kožuškai, Lapciai, Lise, Lubice, Lučaje, Maleše, Miešukai, Miežvin Dužai, Miežvin Malai, Moskvinas, Mulaviče, Nevino Borove, Nevino Kamienskiai, Nevino Lešne, Nevino Poplavskiai, Nevino Stare, Nove Baginskiai, Olšanica, Ostruvekas, Osuvka, Piežchalai, Pulše, Samulki Duže, Samulki Male, Sasinai, Seškai, Staceviče, Stare Baginskiai, Stare Zalesiai, Strabla, Ščepanai, Špakai, Topčevas, Tvorkai, Tžeščkovas, Varpechi Nove, Varpechi Stare, Viktožinas, Vipichai, Viškai, Vodžkai, Vulka Pietkovska, Vulka Zaleska, Zakževas, Zalesiai ir Zdrojkai.

## Šaltiniai
Drohičino valsčius

**Drohičino valsčius** () – kaimo-miesto valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Semiatyčių apskrityje. Centras – Drohičinas. Ribojasi su Grodzisko, Jablona Lackos, Korčevo, Perlejevo, Plateruvo, Repkų ir Semiatyčių valsčiais.

## Istorija

Įkurtas 1934 m. spalio 1 d. iš dalies Naroikų valsčiaus, Semiatyčių valsčiaus ir Skužeco valsčiaus. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės sričiai. 1941–1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1952–1954 m. dalis valsčiaus kaimų priklausė Ostrožanų ir Šledzianuvo valsčiams. 1945–1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 207,96 km², iš kurių:
* ariama žemė: 81 %
* miškai: 10 %
* vandens telkiniai: 9 %

Valsčius sudaro 14,25 % Semiatičės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1285,37 zlotai.

### Tautinė sudėtis

2002 m. gyveno 7 120 žmonės:
* Lenkai – 97,8 % (6 968);
* Gudai – 0,16 % (12);
* Kiti – 1,9 % (140).

## Administracinis suskirstymas
* Arbasi Duže, Arbasi Male, Brikai, Bujakai, Bužiskai, Chechlovas, Chrolovice, Chutkovice, Drohičinas, Klepače, Klizuvka, Kočerai, Lisovas, Lisovo Januvekas, Lopuše, Milevas, Milkovice Jankai, Milkovice Mačkai, Milkovice Paškai, Milkovice Stavkai, Minčevas, Narojkai, Obniže, Ostrožanai, Putkovice Nadolne, Putkovice Nagurne, Pžeseka, Rotkai, Runice, Sadai, Sekierkai, Senevice, Sitkai, Skiervinai, Smarklice, Smorčevas, Šledzianuvas, Tonkiele, Viežchuca Nadbužna, Viežchuca Nagurna, Vulka Zamkova ir Zajenčnikai.

## Šaltiniai
Grodzisko valsčius

**Grodzisko valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Semiatyčių apskrityje. Centras – Grodziskas. Ribojasi su Bransko, Cechanoveco, Drohičino, Dziadkovicės, Perlejevo, Rudkos ir Semiatyčių valsčiais.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Gardino gubernijoje (). Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1931 m. spalio 1 d. dalis valsčiaus perduota Kontų valsčiui. 1934 m. spalio 1 d. prijungtos dalys Kontų valsčiaus, Naroikų valsčiaus, Rudkos valsčiaus, Semiatyčių valsčiaus, Skužeco valsčiaus ir Vidzgovo valsčiaus. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Bresto srities Semiatyčių rajonui. 1941–1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1954 m. buvo panaikintas, apie 1975 m. atkurtas, iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|-
| 1877 m. || || 4301 || 551 kiemas  || 22 seniūnijos || 41
|}

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 203,21 km², iš kurių:
* ariama žemė: 65 %
* miškai: 29 %
* vandens telkiniai: 6 %

Valsčius sudaro 13,92 % Semiatičės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1241,98 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Aleksandrovas, Biševas, Boguše Litevka, Čaje, Čarna Cerkievna, Čarna Šrednia, Čarna Vielka, Dobrogoščas, Dolubovo Virembai, Drochlinas, Grodziskas, Jaščoltai, Kamiankai, Koricinai, Kosianka Borutai, Kosianka Lešna, Kosianka Trojanuvka, Kozlovas, Krakuvki Dombkai, Krakuvki Vlodkai, Krakuvki Zdzichai, Krinki Bialokunkai, Krinki Borove, Krinki Jarkai, Krinki Miklasai, Krinki Sobole, Luboviče, Makarkai, Mališčinas, Miežinuvka, Može, Neviarovo Pžibkai, Neviarovo Sochai, Nove Sipniai, Požezini Gientkai, Požezini Mendle, Ribaltai, Semionai, Stadnikai, Stara Kosianka, Stare Boguše, Stare Sipniai, Targoviskas, Žalė, Žeri Bistre, Žeri Čubikai ir Žeri Pilakai.

## Šaltiniai
Bockų valsčius

**Bockų valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Centras – Bockai. Ribojasi su Bielsko, Bransko, Dziadkovicės, Kleščelių, Mileičycių ir Orlios valsčiais.

## Istorija

Įkurtas 1934 m. spalio 1 d., jam priskirtos buvusios dalys Dubiažyno valsčiaus, Kontų valsčiaus, Lubino valsčiaus, Mileičycių valsčiaus ir Vidzgovo valsčiaus. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Bielsko rajonui. 1941–1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945–1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. m. duomenis valsčiaus plotas yra 232,06 km², iš kurių:
* ariama žemė: 73 %
* miškai: 20 %
* vandens telkiniai: 7 %

Valsčius sudaro 16,75 % Bielsko apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1100,32 zlotai.

### Tautinė sudėtis

2002 m. gyveno 5 104 žmonės:
* Lenkai – 91,3 % (4 661);
* Gudai – 8,1 % (414);
* Ukrainiečiai – 0,35 % (18);
* Kiti – 0,21 % (11).

## Administracinis suskirstymas
* Andrijankai, Bočkai, Bodačkai, Bodakai, Bistre, Chranibori Drugiai, Chranibori Piervše, Dubnas, Dzecine, Havrilkai, Jakubovskiai, Krasna Viešas, Mliniskas, Moločkai, Nužecas, Olševas, Pasieka, Piotrovo Kživokolai, Piotrovo Trojanai, Pži Ostašachas, Sasinai, Sedlece, Seklukai, Selcas, Skalimovas, Solnikai, Staroviešas, Šešilai, Šnežkai, Šumkai, Torule, Vandalinas, Vandalinekas, Viercenas, Vigonovas, Vilanas, Vojtkai ir Žoločkai.

## Šaltiniai
Melniko valsčius

**Melniko valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Semiatyčių apskrityje. Centras – Melnikas. Ribojasi su Konstantinuvo, Nužeco Stacjos, Sarnakų, Semiatyčių valsčiais ir Gudija.

## Istorija

Įkurtas 1934 m. spalio 1 d. iš dalies Radziviluvkos valsčiaus. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos Baltarusijos TSR. 1941–1945 m. priklausė Trečiajam reichui. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1952 m. panaikintas, bet atkurtas apie 1975 m. Iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 196,24 km², iš kurių:
* ariama žemė: 35 %
* miškai: 59 %
* vandens telkiniai: 6 %

Valsčius sudaro 13,44 % Semiatičės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 2105,06 zlotai.

### Tautinė sudėtis

2002 m. gyveno 2 781 žmonės:
* Lenkai – 94,9 % (2 641);
* Gudai – 4,1 % (116);
* Ukrainiečiai – 0,68 % (19);
* Kiti – 0,17 % (5).

## Administracinis suskirstymas
* Adamovas, Graboviecas, Homotai, Konskie Gurai, Koterka, Kudeliče, Mačkoviče, Mentna, Mielnikas, Moščona Krulevska, Nemiruvas, Oksiutiče, Oslovas, Pavloviče, Porembai, Radziviluvka, Sutnas, Tokarai, Vaikuvas ir Vilanovas.

## Šaltiniai