open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rasboros

**Rasboros** (*Rasbora*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

Dauguma rūšių smulkios, iki 10 cm ilgio. Paplitusios Afrikos ir Pietryčių Azijos vandenyse. Nemažai rūšių auginama akvariumuose.

Gentyje apie 70 rūšių.
## Rūšys
* *[[Rasbora amplistriga]]*
* *[[Rasbora aprotaenia]]*
* Sidabrinė rasbora (*Rasbora argyrotaenia*)
* *[[Rasbora atridorsalis]]*
* *[[Rasbora aurotaenia]]*
* *[[Rasbora baliensis]]*
* *[[Rasbora bankanensis]]*
* *[[Rasbora beauforti]]*
* Raudonuodegė rasbora (*Rasbora borapetensis*)
* *[[Rasbora borneensis]]*
* *[[Rasbora brittani]]*
* *[[Rasbora bunguranensis]]*
* *[[Rasbora calliura]]*
* Dėmėtauodegė rasbora (*Rasbora caudimaculata*)
* *[[Rasbora caverii]]*
* Dryžagalvė rasbora (*Rasbora cephalotaenia*)
* Auksadryžė rasbora (*Rasbora chrysotaenia*)
* Indinė rasbora (*Rasbora daniconius*)
* *[[Rasbora dorsinotata]]*
* Akiuotoji rasbora (*Rasbora dorsiocellata*)
* *[[Rasbora dusonensis]]*
* Briliantinė rasbora (*Rasbora einthovenii*)
* Elegantiškoji rasbora (*Rasbora elegans*)
* *[[Rasbora ennealepis]]*
* *[[Rasbora gerlachi]]*
* *[[Rasbora gracilis]]*
* *[[Rasbora hobelmani]]*
* *[[Rasbora hosii]]*
* *[[Rasbora hubbsi]]*
* *[[Rasbora jacobsoni]]*
* *[[Rasbora johannae]]*
* *[[Rasbora kalbarensis]]*
* Spalvotoji rasbora (*Rasbora kalochroma*)
* *[[Rasbora kottelati]]*
* *[[Rasbora labiosa]]*
* Dryžoji rasbora (*Rasbora lateristriata*)
* *[[Rasbora laticlavia]]*
* Plonakūnė rasbora (*Rasbora leptosoma*)
* *[[Rasbora meinkeni]]*
* Raudondryžė rasbora (*Rasbora pauciperforata*)
* Stambiažvynė rasbora (*Rasbora paucisqualis*)
* *[[Rasbora paviei]]*
* *[[Rasbora philippina]]*
* Paprastoji rasbora (*Rasbora rasbora*)
* Tinklinė rasbora (*Rasbora reticulata*)
* *[[Rasbora rubrodorsalis]]*
* *[[Rasbora rutteni]]*
* *[[Rasbora sarawakensis]]*
* *[[Rasbora semilineata]]*
* *[[Rasbora septentrionalis]]*
* *[[Rasbora spilocerca]]*
* *[[Rasbora spilotaenia]]*
* *[[Rasbora steineri]]*
* *[[Rasbora subtilis]]*
* *[[Rasbora sumatrana]]*
* *[[Rasbora tawarensis]]*
* *[[Rasbora tobana]]*
* *[[Rasbora tornieri]]*
* *[[Rasbora trifasciata]]*
* Trijuostė rasbora (*Rasbora trilineata*)
* *[[Rasbora tubbi]]*
* *[[Rasbora tuberculata]]*
* Perlinė rasbora (*Rasbora vaterifloris*)
* *[[Rasbora volzii]]*
* *[[Rasbora vulcanus]]*
* *[[Rasbora wilpita]]*


Image:Rasbora borapetensis.jpg|*[[Rasbora borapetensis]]*
Image:Rasbora einthovenii.jpg|Briliantinė rasbora (*Rasbora einthovenii*)
Image:Rasbora spilocerca.jpg|*[[Rasbora spilocerca]]*
Image:Rasbora_rasbora_Day.png|Paprastoji rasbora (*Rasbora rasbora*)
Image:Rasbora trilineata.jpg|Trijuostė rasbora *[[Rasbora trilineata]]*


## Nuorodos
Akiuotoji rasbora

**Akiuotoji rasbora** (*Rasbora dorsiocellata*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų rūšis. Populiari akvariuminė žuvis.

## Paplitimas

Paplitusi Pietryčių Azijoje: Malaizijoje ir Sumatroje. 

## Aprašymas

Kūnas iki 6,5 cm. Taiki žuvis, laikosi būreliais.

## Nuorodos
Zakai

**Zakai** (*Zacco*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Zacco chengtui]]* 
* *[[Zacco koreanus]]* 
* *[[Zacco pachycephalus]]* 
* Paprastasis zakas (*Zacco platypus*)
* *[[Zacco sieboldii]]* 
* *[[Zacco taiwanensis]]* 
* *[[Zacco temminckii]]* 
 

Image:Numamutsu1.jpg|*[[Zacco sieboldii]]*
Image:Nipponocypris_temminckii.jpg|*[[Zacco temmincki]]*
Raudonuodegė rasbora

**Raudonuodegė rasbora** (*Rasbora borapetensis*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvis.

Kūnas iki 5 cm ilgio. Paplitusi Tailande ir Malaizijos vakarinėje dalyje.

Auginama akvariumuose. Tai taiki žuvis, laikosi būreliais.

## Nuorodos
Raudonoji eglė

**Raudonoji eglė** (*Picea rubens*) – pušinių (*Pinaceae*) šeimos, eglių (*Picea*) genties visažalis spygliuotis medis. Paplitusi Šiaurės Amerikos rytuose (Kvebeke, Adirondako kalnuose, Naujojoje Anglijoje, Apalačuose iki Šiaurės Karolinos).

Aukštis apie 18-40 m. Kamieno skersmuo 0,6 m, nors pasitaiko medžių, kurių kamieno skersmuo 1,3 m. Spygliai 12-15 mm ilgio, gelsvai žali. Kankorėžiai cilindriški, 3-5 cm ilgio, nuo šakos nusvirę žemyn.

Raudonoji eglė artima juodajai eglei, ir tarpusavyje kryžminasi.

Raudonoji eglė yra Naujosios Škotijos provincijos (Kanada) simbolis. Medis naudojamas medienos, popieriaus pramonėje, muzikos instrumentų gamybai.
Sachalininė eglė

**Sachalininė eglė** (*Picea glehnii*) – pušinių (*Pinaceae*) šeimos, eglių (*Picea*) genties visažalis spygliuotis medis. Paplitęs Japonijoje (Hokaide) ir Rusijos Sachalino saloje.

## Išnašos
Dvispalvė eglė

**Dvispalvė eglė** (*Picea alcockiana* sin. *Picea bicolor*) – pušinių (*Pinaceae*) šeimos, eglių (*Picea*) genties visažalis spygliuotis medis. Paplitęs Japonijos kalnuose.

Aukštis 30 m. Spygliai prie šakos balti, galai – tamsiai žali. Kankorėžiai 6–12 cm ilgio.

## Porūšiai
* *Picea alcoquiana* var. *alcoquiana*
* *Picea alcoquiana* var. *acicularis* (Maxim. ex Beissn.) Fitschen
* *Picea alcoquiana* var. *reflexa* (Shiras.) Fitschen

## Nuorodos
* theplantlist.org / ''Picea alcoquiana'' <small>(H.J.Veitch ex Lindl.) Carrière
* conifers.org / Picea alcoquiana
* szyszki.com.pl / www.szyszki.com.pl
Briliantinė rasbora

**Briliantinė rasbora** (*Rasbora einthovenii*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvis.

Kūnas iki 9 cm ilgio. Paplitusi Malaizijos pusiasalyje ir Indonezijoje.

Auginama akvariumuose.

## Nuorodos
*Rasbora  einthovenii
Paprastoji rasbora

**Paprastoji rasbora** (*Rasbora rasbora*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvis.

Kūnas iki 13 cm ilgio. Paplitusi Indijoje, Pakistane, Bangladeše. Auginama akvariumuose.

## Nuorodos
Picea purpurea

***Picea purpurea*** („purpurinė eglė“) – pušinių (*Pinaceae*) šeimos, eglių (*Picea*) genties visžalis spygliuotis medis. Paplitęs Kinijoje, Sičuanio ir Gansu provincijų kalnuose, 2600-3800 m aukštyje.

Iš jaunų *Picea purpurea* ūglių gaminama arbata.

## Šaltiniai
Ikšvakų dinastija (Andhra)

*Šis straipsnis yra apie dinastiją, valdžiusią Andhros valstybę III a. Apie senovinę [[Košala|Košalos]] dinastiją, žiūrėkite straipsnį [[Ikšvakų dinastija]]*

**Ikšvakų dinastija** (sanskritas: इक्श्वाकू, Telugų kalba:) - Andhros valstybės Pietų Azijoje dinastija, valdžiusi apie III a., ir pakeitusi satavahanų dinastiją. Jos valdomos teritorijos koncentravosi ties Krišnos upe.

Kad atskirti nuo kitų ikšvakų atšakų, jie dar vadinami *'šriparvatijais*.

Ši dinastija valdė Tamsiaisiais amžiais, kuomet vidurio Indija buvo valdoma daugybės vietinių dinastijų. Kitos to meto dinastijos buvo Čutai Karnatakoje, abhirai Maharaštroje ir daugybė kitų.

Dinastijos sostinė buvo Vidžajapuras.

## Istorija
Daugybė įrašų teigia, kad Andhros Ikšvakai buvo atšaka garsios Ikšvakų dinastijos, kadaise valdžiusios Košalą. Legendos teigia, kad šios dinastijos palikuonys laivais migravo į pietus, ir, sužavėti šių kraštų grožio, išsilaipino Andhroje ir čia apsigyveno.

Metraščiai teigia, kad dinastija valdė 100 metų ir jai priklausė 7 valdovai, tačiau tik keturių jų vardai yra žinomi. Valdovai titulavosi *mahatalavara*. Jų valstybė ne kartą kovojo su abhirais vakaruose, ir gali būti, kad šie ir sunaikino šią dinastiją apie 278 m. Vėliau teritorijoje įsigalėjo brihatpalajanai.

## Kultūros pasiekimai
Nors ikšvakai valdė telugų gyvenamas sritis, valstybėje naudojama kalba buvo sanskritas.

Valdovai buvo budizmo propaguotojai. Ypač čia pasižymėjo karališkosios dinastijos moterys, kurios pastatydino šventyklų ir vienuolynų kompleksus sostinėje. Tuo metu Andhra tapo svarbiu budizmo centru ir per savo uostus palaikė glaudžius santykius su Šri Lanka.

## Žinomi valdovai
* Santamula I
* Virapurušadata
* Santamula II
* Ruorapurušadata
Picea balfouriana

***Picea balfouriana*** – pušinių (*Pinaceae*) šeimos, eglių (*Picea*) genties visažalis spygliuotis medis. Paplitęs centrinėje Kinijoje.

*Picea balfouriana* artima kininei eglei *(Picea likiangensis*).
Brihatpalajanų dinastija

**Brihatpalajanų dinastija** – trumpalaikė dinastija, valdžiusi pajūrio teritorijas dabartiniame Andhra Pradeše III a.

Ši dinastija pakeitė Ikšvakų dinastiją. Jos valdomos teritorijos koncentravosi pajūryje, ties Krišnos upe. Dinastijos sostinė buvo *Koduru* (dab. Krišnos rajonas).

Ši dinastija valdė Tamsiaisiais amžiais, kuomet vidurio Indija buvo valdoma daugybės vietinių dinastijų. Kitos to meto Andhros dinastijos buvo Anandagotrikai ir kt.

## Istorija
Vienintelis dinastijos valdovas buvo Džajavarma, kuris vedybiniais ryšiais buvo susigiminiavęs su Ikšvakais. Jam mirus, karalystė buvo padalinta tarp Anandagotrikų (į pietus nuo Krišnos upės) ir Salankajanų (į šiaurę).
Trijuostė rasbora

**Trijuostė rasbora** (*Rasbora trilineata*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvis.

Tai viena iš didesniųjų rasborų rūšių. Tiek akvariume, tiek gamtoje retai kada išauga iki maksimalaus dydžio. Kūnas iki 15 cm ilgio.

Paplitusi Malaizijoje, Borneo ir Sumatroje. Auginama akvariumuose.

## Nuorodos
Višnukundinų dinastija

**Višnukundinų dinastija** () kilmės dinastija, valdžiusi teritorijas dab. Andhra Pradeše 420-620 m.

Ši dinastija iš pradžių atsirado kaip Vakatakų vasalė rytiniame pajūryje. 514 m. Vakatakų valdos sumažėjo iki dabartinės Telanganos teritorijos. Višnukundinų valdomos teritorijos koncentravosi pajūryje tarp Krišnos ir Godavario upių, bet vėliau jai pavyko išplėsti teritorijas ir sukurti stiprią valstybę.

Ši dinastija valdė Tamsiaisiais amžiais, kuomet vidurio Indija buvo valdoma daugybės vietinių dinastijų. Kitos to meto Andhros dinastijos buvo Anandagotrikai, Palavai ir kitos.

Pirmoji dinastijos sostinė buvo *Indrapalanagara* (dab. Nalgondos rajonas).

## Istorija
Pirmasis valdovas Indra Varma dar buvo traktuojamas kaip Vakatakų vasalas, tačiau įsitvirtinęs Indrapalanagaroje, jis tapo vis labiau nepriklausomas. Tuo metu toje vietoje susidarė vakuumas, kadangi čia nesiekė palavų galybė pietuose (ji buvo tik iki Krišnos upės) ir Vakatakų galybė pajūryje. Apie du vėlesnius dinastijos valdovus Madhav Varma I ir Govinda Varma žinoma nedaug, greičiausiai jie išlaikė Indra Varma turėtas teritorijas ir jas šiek tiek praplėtė.

V a. viduryje dinastija pradėjo savo ekspansiją valdant sėkmingiausiam dinastijos valdovui Madhav Varmai (461-508). Apie pusę amžiaus trukęs Madhav Varmos valdymas laikomas Višnukundinų dinastijos aukso amžiumi, mat šis valdovas susigiminiavo su Vakatakais, o vėliau nugalėjo priešus Anandagotrikus į pietus nuo Krišnos upės (jie buvo Palavų vasalai). Padaręs sostine Amaravatį, jis nugalėjo kaimynus šiaurėje Salankajanus ir taip įsitvirtino pajūrio ruože.

Valdant Vikramendra Varmai II (555–569), valstybė įsigalėjo Kalingoje ir apsigynė nuo Palavų. Stipri valstybė sugebėjo išsilaikyti iki VII a. I pusės, kol buvo nukariauta Badamio Čalukjų iš Karnatakos.

## Kultūra
Višnukundinai buvo pirmieji valdovai, kurie Andhroje ėmė vartoti vietinę telugų kalbą, o ne sanskritą, nors šiam dar buvo skiriamas didžiulis dėmesys.

Nors pirmieji dinastijos valdovai buvo budistai, nuo Madhavvarmos laikų suklestėjo višnuizmas ir šivaizmas. Buvo įsteigta daugybė mokyklų vedų studijoms, pastatyta daug puikių šventyklų, tokių kaip Undavalio olos.

## Valdovai
* Indra Varma
* Madhav Varma I
* Govinda Varma
* Madhav Varma (461-508)
* Vikramendra Varma I (508–528)
* Indra Bhattaraka Varma (528–555)
* Vikramendra Varma II (555–569)
* Govinda Varma II (569–573)
* Janssraya Madhav Varma IV (573-621)
* Madhav Varma IV (621-624)
Salankajanų dinastija

**Salankajanų dinastija** – trumpalaikė dinastija, valdžiusi pajūrio teritorijas dab. Andhra Pradeše 300–440 m.

Ši dinastija pakeitė brihatpalajanų dinastiją, pasidalindama ją su anandagotrikais. Salankajanų valdomos teritorijos koncentravosi pajūryje, į šiaurę nuo Krišnos upės, kuri skyrė nuo anandagotrikų. Dinastijos sostinė buvo Vengi (dab. Neloro rajonas).

Ši dinastija valdė Tamsiaisiais amžiais, kuomet vidurio Indija buvo valdoma daugybės vietinių dinastijų. Kitos to meto Andhros dinastijos buvo brihatpalajanai, anandagotrikai, višnukundinai ir kt.

Beveik visą savo gyvavimo laikotarpį salankajanai buvo tamilų palavų dinastijos vasalai. Dinastija pasibaigė, kraštą nukariavus višnukundinams iš vakarų.
Islandijos ledynai

**Islandijos ledynai** dengia apie 11 % Islandijos sausumos ir turi didelį poveikį kraštovaizdžiui.

Daug Islandijos ledynų yra virš ugnikalnių. Aktyviausi ir žymiausi ugnikalniai yra po didžiausiu Vatnajokudlio ledynu. Tai *Grímsvötn* ir *Bárðarbunga* ugnikalniai. Ugnikalnio išsiveržimo metu ištirpęs didelis kiekis vandens gali sukelti ledyninio ežero išsiveržimo potvynį (LEIP) islandiškai vadinamą *jökulhlaup*.

## Didžiausi ledynai pagal plotą
Tindfjalajokudlis

**Tindfjalajokudlis** (*Tindfjallajökull*) yra stratovulkanas Islandijos pietuose, dengiamas 19 km² ploto ledyno. Jo aukščiausia viršūnė vadinama Ymiru, pagal milžiną iš Skandinavijos mitologijos. Paskutinis išsiveržimas vyko holocene.
Ejafjadlajokudlis

**Ejafjadlajokudlis** (, TFA: [ˈɛɪjaˌfjatl̥aˌjœkʏtl̥]) – 78 km² dydžio Islandijos pietuose po ledynu esantis stratovulkanas. Ejafjadlajokudlis yra į vakarus nuo didesnio, Mirdalsjokudlio ledyno.

Ejafjadlajokudlio ledynas dengia ugnikalnį, kurio paskutiniai išsiveržimai vyko 2010 m. kovo ir balandžio mėn. Prieš tai ugnikalnis buvo išsiveržęs nuo 1821 m. iki 1823 m. Ugnikalnio krateris yra 3-4 km skersmens.

Pietinis kalno pakraštys anksčiau buvo Atlanto pakrantė. Dabar jūra pasitraukė 5 km, buvusios pakrantės vietoj palikdama stačius skardžius su daugybe krioklių, geriausiai žinomas iš jų yra Skogafosas. Esant didesniam vėjui, mažesnių krioklių vanduo gali netgi tekėti į kalną.

## 2010 m. išsiveržimas

2009 m. pabaigoje ugnikalnio apylinkėse pasireiškė seisminis aktyvumas. Pirmasis išsiveržimas prasidėjo 2010 m. kovo 20 d. Vėliau sekė trumpa pertrauka. Balandžio 14 d. išsiveržimas buvo sprogstamojo pobūdžio, dideli kiekiai ištirpusio ledyno vandens upėmis pasileido link vandenyno, ~800 žmonių evakuota. Išsiveržęs Ejafjadlajokudlis į atmosferą paskleidė didelį vulkaninių pelenų debesį, dėl kurio nuo balandžio 15 d. iki 20 d. didžiojoje dalyje Europos uždaryta oro erdvė, nutraukti lėktuvų skrydžiai. Dėl Ejafjadlajokudlio aktyvumo skrydžiai kai kuriose Europos valstybėse buvo trumpam nutraukti ir 2010 m. gegužę.

Prognozuota, kad Ejafjadlajokudlis gali iššaukti gretimo, daug galingesnio, Katlos ugnikalnio išsiveržimą, nes nustatyta, kad jau keletą kartų po Ejafjadlajokudlio sekė Katlos išsiveržimas.

## Nuorodos
* Ugnikalnio vaizdo kamera

## Šaltiniai
Barzdotasis ragasnapis

**Barzdotasis ragasnapis** (*Aceros undulatus*) – ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Kūnas iki 100 cm ilgio, uodega balta. Abiejų lyčių paukščių nugara, sparnai ir pilvas juodi, patinų galva rausva. Patelių galva ir kaklas juodi. Akių rainelė raudona.

Skleidžia trumpą, pasikartojantį, kimų, panašų į šuns lojimą, balsą.

Paplitęs Pietų Azijoje.
Rausvasis ragasnapis

**Rausvasis ragasnapis**, arba **rausvasis kalao** (*Aceros subruficollis*) – ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Patino kūnas 86-89, patelės 76-84 cm ilgio.

Paplitęs Malaizijoje, Tailande, sausuose subtropikų ir tropikų miškuose, taip pat drėgnesniuose tropikų žemumų miškuose. Nyksta dėl savo natūralių buveinių naikinimo.
Šalmuotasis ragasnapis

**Šalmuotasis ragasnapis**, arba **sulavesinis kalao** (*Aceros cassidix*) – ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Plunksnų danga juoda, snapas geltonas, uodegos plunksnos baltos, aplink akis blankios mėlynos spalvos plikos odos ploteliai. Kojos tamsios, gurklio oda tamsiai mėlynos spalvos. Patinų kaklas ir galvos dalis raudonai rudos spalvos, akys raudonos. Snapo viršutinė dalis su aukštu raudonu kyliu. Patelių galva ir kaklas juodos spalvos, akys rudos.

Paplitęs Indonezijoje (endeminė rūšis).

Šalmuotasis ragasnapis yra Pietų Sulavesio provincijos simbolis.

## Nuorodos
Koja (reikšmės)

Lietuvių kalboje žodis ***koja*** reiškia:
* koja – stuburinio ar nariuotakojo galūnė, kuri palaiko gyvūno kūną virš paviršiaus, ant kurio stovi, ir kurios dėka gyvūnas vaikšto, bėgioja, šokinėja. Kojai būdingi sąnariai;
* koja – gyvūnų judėjimui naudojama išauga, kitokios sandaros (pvz., neturi sąnarių) negu stuburinių ar nariuotakojų kojos;
* koja – baldo ar kitokio negyvo objekto strypo formos ar panaši atrama, ant kurios objektas stovi;
* koja, kitaip šunkojis – dalgio dalis, tokia rankena.
* Koja (kalnas) – Japonijos kalnynas.

## Susiję terminai
* kojelė – maža koja;
* kojelė – akinių dalis, laikanti akinius užkabintus už ausų;
* kojena – oda ar kailis, nunertas nuo gyvūno kojų;
* kojinė – aprangos dalis, užmaunama ant pėdų arba ant pėdų ir blauzdų, arba ant pėdų, blauzdų ir šlaunų;
* kojakelnės – aprangos dalis;
* kojašluostis – audeklo gabalas, skirtas kojoms šluostytis (rankšluosčio analogas);
* kojūgalis – lovos galas, kur dedamos kojos;
* kojūkai – medinės lazdos su lentelėmis, su kuriomis vaikštoma stovint ant lentelių.

## Kitas naudojimas
* Koja Records – įrašų bendrovės Bomba dukterinės įmonės UAB „Koja“ naudojamas prekinis ženklas.
Amūro sritis

**Amūro sritis** () – sritis pietryčių Rusijoje. Sritis ribojasi su Jakutija šiaurėje, Chabarovsko kraštu ir Žydų autonomine sritimi rytuose, Kinija, ir Čitos sritimi vakaruose. Administracinis centras – Blagoveščenskas, tradicinis prekybos ir auksų kasyklų centras. Prie miesto gauna prieigą du geležinkeliai, Transsibiro geležinkelis ir Baikalo-Amūro magistralė.

## Geografija

Srities plotas yra 363 700 km² ir yra 14 pagal dydį sritis Rusijoje. Šiauriniu pakraščiu driekiasi Stano kalnynas (aukštis iki 2312 m), pietuose – Zėjos-Burėjos lyguma ir Amūro-Zėjos plynaukštė. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra nuo -24&nbsp;°C iki -33&nbsp;°C, liepos mėnesio +18-21&nbsp;°C. Vidutinis metinis kritulių kiekis ~850 mm. Pietiniu pakraščiu teka Amūras, o per sritį jo intakai – Zėja, Burėja, Selemdža. Šiaurės vakarinį pakraštį siekia Lenos baseinas (Oliokma). Paviršių dengia mandžiūrinio tipo spygliuočių ir mišrieji miškai.

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis
* rusai – 92,04 %
* ukrainiečiai – 3,49 %
* baltarusiai – 0,87 %
* totoriai – 0,5 %
* armėnai – 0,4 %
* kinai – 0,4 %
* ir kt.

### Miestai

Didžiausi miestai 2002 m. (> 25 tūkst. gyventojų):
# Blagoveščenskas
# Belogorskas
# Svobodnas
# Tynda
# Zėja

## Gubernatoriai

* 1991 — Albertas Krivčenka
* 1993 — Aleksandras Suratas
* 1993 — Vladimiras Polevanovas
* 1994 — Vladimiras Djačenko
* 1996 — Jurijus Liaško
* 1997 — Anatolijus Belonogovas
* 2001 — Leonid Korotkov
* 2007 — Nikolajus Kolesovas
* 2008 — Oleg Kozhemyako
* 2015 — Aleksandras Kozlovas
* 2018 — Vasilijus Orlovas
Trikona

**Trikona** – Sanskrito žodis, reiškiantis trikampį, dažnai naudojamą Rytų šalių meditacijose ir tantrinėse jantrose.

Dvi sujungtos trikonos simbolizuoja kuriančią energiją.

## Šaltiniai
* Anna Dhallapiccola - *Dictionary of Hindu Lore and Legend* (ISBN 0-500-51088-1)
Azijinis ragasnapis

* *Aceros comatus* (Raffles, 1822)

**Azijinis ragasnapis** (*Berenicornis comatus*) – ragasnapinių paukščių (*Bucerotiformes*) būrio, ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukščių rūšis. 

Gana dideli paukščiai, kūno ilgis 83–102 cm, svoris apie 1,3–1,5 kg. Ant galvos yra baltų pūkelinių plunksnų kuodas.

Paplitę Pietryčių Azijos Sumatros ir Borneo salų bei Malakos pusiasalio pietinės dalies žemumose ir iki 600 m aukštumose. Gyvena natūraliuose pusiaujo, ir iš dalies subekvatorinio klimato juostų lietaus miškuose.

Minta įvairiais vaisiais, driežais, nariuotakojais, lervomis.

## Šaltiniai
Mindanao ragasnapis

**Mindanao ragasnapis** (*Aceros leucocephalus*) - ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Paplitęs Mindanao ir kitose Filipinų salyno salose. Gyvena visžaliuose miškuose, augančiuose iki 1000 m aukštyje virš jūros lygio. Gresia išnykimas.
Juoko joga

**Juoko joga** – dr. Madan Kataria sukurta jogos technika, padedanti nuraminti ir atpalaiduoti žmogaus savijautą. Juoko joga susideda iš kvėpavimo pratimų, asanų, rankų plojimo ir garso "ha - ha - ha - ha" tarimo, priartinančio prie tikrojo juoko. Juoko jogos mankšta trunka apie 20-30 minučių. Šiuo metu pasaulyje yra apie 5000 juoko jogos klubų, išsibarsčiusių po 40 šalių.

## Nuorodos
* Laughter Yoga International - Oficialus puslapis
Valdeno ragasnapis

**Valdeno ragasnapis** (*Aceros waldeni*) - ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis. 

Užima natūralias medžių dreves, kuriose krauna savo lizdą.

Paplitęs Filipinų salose. Pavadintas ornitologo Viskonto Valdeno garbei. Rūšiai gresia išnykimas, kadangi populiaciją sudaro tik apie 160 paukščių.

## Nuorodos
The Fray

**The Fray** – amerikiečių roko grupė iš Denverio, kurią 2002 m. įkūrė mokyklos draugai Isaac Slade ir Joe King. Debiutinis grupės albumas „How To Save A Live“ išleistas 2005 m. rugsėjį. Populiarumo grupė susilaukė su singlu „How to Save a Life“, kuris JAV „Billboard Hot 100“ reitinge užėmė trečiąją vietą, o Kanadoje, Australijoje, Airijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje pateko į reitingų penketukus. 2024 m. duomenimis, grupė yra išleidusi keturis studijinius albumus, iš kurių naujausiasis, „Helios“, išleistas 2014 m. vasarį.

## Grupės nariai
**Dabartiniai nariai**
* Joe King – vokalas , ritminė gitara , bosinė gitara , pritariamasis vokalas  
* Dave Welsh – solinė gitara , bosinė gitara 
* Ben Wysocki – būgnai, perkusija, pritariamasis vokalas, elektronikos programavimas 

**Koncertinė grupė**
* Kai Welch – klavišiniai, pritariamasis vokalas 
* Dane Poppin – bosinė gitara, pritariamasis vokalas 

**Buvę nariai**
* Isaac Slade – vokalas, pianinas  ritminė gitara  perkusija 
* Mike Ayars – solinė gitara 
* Zach Johnson – būgnai 
* Caleb Slade – bosinė gitara 
* Graham Vanderbilt – bosinė gitara 
* Dan Battenhouse – bosinė gitara 

**Buvę koncertinės grupės nariai**
* Jimmy Stofer – bosinė gitara 
* Dan Lavery – bosinė gitara 
* Jeremy McCoy – bosinė gitara 
* Jason Hardin – bosinė gitara 
* Jeff Linsenmaier – klavišiniai, pritariamasis vokalas 
* Einar Pedersen – bosinė gitara, pritariamasis vokalas, ritminė gitara, klavišiniai 

## Diskografija
* *How to Save a Life* (2005)
* *[[The Fray (albumas)|The Fray]]* (2009)
* *Scars & Stories* (2012)
* *Helios* (2014)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Nepalinis aceras

**Nepalinis aceras** (*Aceros nipalensis*) – ragasnapinių paukščių (*Bucerotiformes*) būrio, ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukščių rūšis.

Paplitę Butane, Indijoje, Tibete, Kinijoje, Tailande, Laose ir Vietname.

Populicija nuolat mažėja; dabar belikę apie 10 tūkst. paukščių.

## Šaltiniai
Atlantos Thrashers

**Atlantos „Thrashers“** () – nebeegzistuojanti NHL Rytų konferencijos Pietryčių pogrupio ledo ritulio komanda iš Atlantos, JAV.

## Istorija

1997 m. Nacionalinė ledo ritulio pranešė, kad Atlantos miestui suteikta vieta NHL. Suburta komanda 1999 m. pradėjo dalyvauti NHL lygoje. 2011 m. gegužės 31 d. klubą nusipirko „True North Sports and Entertainment“ investuotojų grupė. Naujieji savininkai komandą perkėlė į Vinipegą, taip atgaivindami anksčiau gyvavusią Vinipego „Jets“ komandą.

## Sezonai

## Šaltiniai
Papuasinis ragasnapis

**Papuasinis ragasnapis**, **kokomo** (*Aceros plicatus*) - ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Kūnas iki 91 cm ilgio. Patino galva aukso spalvos, plunksnos juodos, akių rainelė ruda, uodega balta. Aplink akis plikos odos plotelis yra šviesiai mėlynas. Patelė juoda, su baltos spalvos gurkliu ir uodega.

Minta vaisiais, vabzdžiais ir smulkiais gyvūnais.

Paplitęs Naujojoje Gvinėjoje, Saliamono, Molukų salose.
Sumbos ragasnapis

**Sumbos ragasnapis** (*Aceros everetti*) - ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Maždaug 70 cm ilgio, juodokas ragasnapis. Patinas turi didelį gelsvą snapą. Patelės plunksnos juodos.

Monogaminė rūšis. Paplitęs Indonezijoje.

Minta vaisiais. Rūšiai gresia išnykimas.
Raukšlėtasis ragasnapis

**Raukšlėtasis ragasnapis** (*Aceros corrugatus*) - ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis. Anksčiau buvo priskirimas Rhyticeros genčiai.

Kūnas apie 70 cm ilgio, turi labai galingą snapą. Plunksnos juodos, galva spalvinga, uodega baltos ir geltonos spalvos. Patinų ir patelių snapai skirtingi. 

Paplitęs Malaizijoje ir Indonezijoje.

## Nuorodos
Narkondamo ragasnapis

**Narkondamo ragasnapis** (*Aceros narcondami*) – ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Endeminė Indijos rūšis. Paplitęs subtropikų ir tropikų drėgnuose žemumų miškuose. Nyksta dėl natūralių buveinių naikinimo.
Acerai

**Acerai** (*Aceros*) – ragasnapinių paukščių (*Bucerotiformes*) būrio, ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukščių gentis.

Tarptautinė ornitologų sąjunga pasaulio paukščių sąrašo *v11.2* versijoje išskiria vieną rūšį.:
* *[[Aceros nipalensis]]* (Hodgson, 1829) – Nepalinis aceras; gyvena šiaurės rytų Indijoje, vakariniame Tailande ir šiaurės vakarų Vietname.

## Šaltiniai
Edvardas Adamkavičius

**Edvardas Adamkavičius** (Adomkevičius, Adamkevičius, 1888 m. kovo 30 d. Pikeliuose, Židikų valsčius – 1957 m. gegužės 10 d. Vorčesteryje, JAV) – Lietuvos karinis veikėjas, divizijos generolas.

## Biografija

Brolis Ignas Adamkavičius.

Baigęs Liepojos gimnaziją, nuo 1910 m. studijavo Peterburgo universitete. 1914 m. Sankt Peterburge baigė Vladimiro karo mokyklą. 1912–1918 m. tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje, štabskapitonas. 1918 m. vasario-balandžio mėn. Rovno lietuvių bataliono vadas.

Nuo 1918 m. spalio 23 d. Lietuvos kariuomenės savanoris. Nuo 1918 m. gruodžio mėn. Krašto apsaugos ministerijos Rikiuotės skyriaus viršininkas. 1919 m. kovo-gegužės mėn. ir rugsėjo mėn. ėjo Generalinio štabo viršininko pareigas. Nuo 1919 m. spalio mėn. Kauno bataliono, nuo 1919 m. gruodžio mėn. 7-ojo pėstininkų pulko vadas. Dalyvavo kovose su Raudonąja armija, bermontininkais ir Lenkijos kariuomenės daliniais. 1921–1922 m. ypatingųjų reikalų karininkas prie kariuomenės vado. 1922–1928 m. Biržų ir Biržų apskrities karo komendantas. 1928–1930 m. 9-ojo pėstininkų pulko vadas. 1930 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus. 1930–1935 m. 3-osios, nuo 1935 m. 2-osios divizijos vadas. 1937 m. divizijos generolas.

Sovietams okupavus Lietuvą 1940 m. paleistas į atsargą. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. 1949 m. atvyko į JAV.

## Įvertinimas
* 1921 m. 1-ojo laipsnio Vyties Kryžius Nr.1044
* 1928 m. Kariuomenės kūrėjų-savanorių medalis Nr.189
* 1928 m. DLK Gedimino 3-ojo laipsnio ordinas
* 1929 m. Latvijos Išsivadavimo karo 10-mečio medalis
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3-ojo laipsnio ordinas
* 1934 m. Šaulių žvaigždės ordinas
* 1935 m. Latvijos Trijų žvaigždžių 2-ojo laipsnio ordinas
* 1936 m. "Artimui pagalbon" 1-ojo laipsnio kryžius
* 1939 m. Šaulių žvaigždės medalis
* 1939 m. Latvijos Aizsargų nuopelnų kryžius

## Šaltiniai
Paleckis

**Paleckis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Paleckienė (ištekėjusi moteris) ir Paleckytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algirdas Paleckis (g. 1971) – žurnalistas, politikas;
* Justas Paleckis (g. 1899) – žurnalistas, politikas;
* Justas Vincas Paleckis (g. 1942) – politikas, diplomatas;
* Rimvydas Paleckis – žurnalistas, Lietuvos televizijos vadovas;
* Vaclovas Peleckis – bokso treneris;
* Vidas Paleckis (g. 1961) – Lietuvos imtynininkas ir treneris;

* **Paleckis** – Lietuvos laisvės armijos partizano Vladas Vaitiekūnas slapyvardis.
Borisas Adomavičius

**Borisas Adomavičius** (1870 m. lapkričio 15 d. – 1936 m. kovo 22 d. Sarajeve) – lietuvių kilmės Rusijos imperijos karinis veikėjas, generolas leitenantas.

## Biografija
Kilęs iš Poltavos gubernijos bajorų.1890 m. baigęs karo mokyklą tarnavo Keksholmo gvardijos pulke Varšuvoje. Dalyvavo Japonijos-Rusijos kare. 1904–1905 m. Kijevo karo mokyklos bataliono vadas, vėliau Vilniaus karo mokyklos viršininkas. Per Pirmąjį pasaulinį karą Keksholmo pulko, vėliau 3-osios gvardijos pėstininkų brigados vadas, ypatingųjų reikalų generolas prie Rusijos karo ministro, inspektavo karo mokyklas.

Per 1918–1920 m. Rusijos pilietinį karą tarnavo baltagvardiečių Savanorių armijoje. Po karo emigravo į Serbų, kroatų ir slovėnų karalystę, Rusų kadetų korpuso direktorius. Parašė darbų apie karo muziejus ir karinių dalinių istoriją .

## Šaltiniai
Kazys Ališauskas

**Kazys Ališauskas** (1898 m. kovo 29 d. Meškučiai, Šunskų valsčius, Marijampolės apskritis – 1979 m. sausio 16 d. Čikaga) – Lietuvos karininkas, pulkininkas leitenantas, istorikas.

## Biografija

Baigęs Marijampolės gimnaziją, 1919 m. stojo savanoriu į Lietuvos kariuomenę. Dalyvavo nepriklausomybės kovose. 1919 m. liepos 6 d. baigęs Karo mokyklą, tarnavo 2-ajame pėst. pulke, 1926 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus. Studijavo Vytauto Didžiojo universiteto Teisių fakultete. 1934 11 23 suteiktas majoro laipsnis, 1939 11 23 pakeltas į pulkininkus leitenantus.

1944 m. pabaigoje su žmona Marija Triponaite (1912 - 2005) sūnumi Rimgaudu ir dukra Aldona pasitraukė iš Lietuvos, gyveno Vokietijoje, nuo 1949 m. Čikagoje, JAV. „Lietuvių enciklopedijos“ Karybos skyriaus redaktorius.

**Apdovanojimai**

* Vyties kryžius (1920 01 23)
* DLK Gedimino IV laipsnio ordinas (1928)
* Savanorių kūrėjų ir Lietuvos nepriklausomybės medaliai (1928)
* Latvijos išsivadavimo kovų 10-čio medalis (1929)

## Bibliografija
* 2-as pėstininkų Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Algirdo pulkas kautynėse ties Giedraičiais. 1928 m.
* Pirmieji nepriklausomybės kovų žygiai. 1939 m.
* Kovos dėl Lietuvos nepriklausomybės. 1972 m.
* Parengė „Laisvės kovų istorijos“ l dalį.

## Šaltiniai
Jonas Andrašūnas

**Jonas Andrašūnas** (1896 m. kovo 22 d. Belazariškis, Panevėžio apskritis – 1994 m. rugpjūčio 9 d. Vilnius, palaidotas Petrašiūnų kapinėse, Kaunas) – dailininkas, Lietuvos karininkas, pulkininkas.

## Biografija
1915 m. baigęs Naugardo realinę gimnaziją mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę. 1916 m. baigė Sankt Peterburgo karo mokyklą, vėliau Kaune – Aukštuosius karininkų kursus.

1919 m. Lietuvos kariuomenės savanoris. Tarnavo Panevėžio batalione ir 4-ajame pėstininkų pulke, bataliono vadas. Nepriklausomybės kovų dalyvis. 1922 m. Vietinės brigados štabo viršininkas, vėliau Kauno karo komendanto padėjėjas. Kurį laiką buvo Telšių, Trakų, Panevėžio ir Klaipėdos karo komendantas, 6-ojo pėstininkų pulko vadas. 1938 m. pulkininkas.

1944 m. pasitraukė į Vokietiją. 1949 m. apsigyveno JAV.

Lietuvoje tapybą studijavo pas J. Vaitį, P. Tarabildą, E. Kulvietį. Viurcburge (Vokietija) mokėsi pas P. Kaupą, Č. Jonušą, V. Dobužinskį. Buvo JAV lietuvių bendruomenės, „Ramovės“, Dailiųjų menų klubo narys. 1994 m. grįžo į Lietuvą.

## Įvertinimas
* 1928 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Mikalojus Abrahamovičius

**Mikalojus Abrahamovičius** (, 1590 m. – 1651 m. vasario mėn.) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valstybinis veikėjas, artilerijos generolas.

## Biografija
Tėvas – Smolensko vaivada Jonas Abrahamovičius. Manoma, kad Abrahamovičius 1605–1606 m. studijavo artilerijos meną ir inžineriją Leipcigo universitete.

### Karinė  karjera

Po tėvo mirties 1603 metais buvo atiduotas auklėjimui į Biržų Radvilų rūmūs. Abiejų Tautų Respublikos valdovas Vladislovas Vaza 1634 m. jį paskyrė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės patrankų prižiūrėtoju. 1638 m. pareigybė įvardyta kaip artilerijos generolas, pirmasis 1634–1651 m. ėjo šias pareigas. XVII a. trečiojo dešimtmečio pirmojoje pusėje dalyvavo kare prieš švedus Kurliandijoje ir Livonijoje Kristupo Radvilos armijoje, kur buvo artilerijos vadu. 1625 metais pasižymėjo Rygos priemiesčio paėmime, 1626 metais – Gnevo mūšyje, kur faktiškai pakeitė negabų Jonušą Tiškevičių. 1626–1627 metais dalyvvo kariniuose veiksmuose prieš švedus Pomeranijoje ir Prūsijoje. Smolensko karo metu nuo 1633 metų sausio vadovavo Radvilos grupuotės pėstininkų pulkui, nuo 1634 m. – artilerijos vadas (nuo 1640 m. LDK ši pareigybė pradėta vadinti artilerijos generolu). Buvo komisaru sudarant Polianovkos taiką.

### Politinė karjera
1636–1647 metais Mikalojus Abrahamovičius tarnavo Starodubo seniūnu, po to Miadelio seniūnu. Ne kartą buvo išrinktas pasiuntiniu į seimus ir Lietuvos tribunolo deputatu. 1638–1640 metais tarnavo taurininku, 1640–1643 – Mstislavlio komendantu, 1643–1647 – Mstislavlio vaivada, 1647–1651 – Trakų vaivada.

|-

## Šaltiniai
Juozas Andrius

**Juozas Andrius** (1900 m. sausio 1 d. Panevėžyje – 1988 m. liepos 7 d. Los Andžele, JAV) – Lietuvos kartografas, topografas, karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas.

## Biografija
1919 m. Lietuvos kariuomenės savanoris. 1919 m. Kaune baigė Karo mokyklą. 1926–1940 m. dirbo Lietuvos kariuomenės štabo Karo topografijos skyriuje, kurį laiką buvo jo viršininkas. 1930–1934 m. dėstė Karo mokykloje. 1931 m. baigė Aukštųjų karininkų kursų Topografijos skyrių. Iki 1940 m. dirbo trianguliacijos darbus ir ruošė Lietuvos žemėlapius. Voketijos okupacijos metais kalintas. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją.

Nuo 1953 m. dirbo Bostone (JAV), „Lietuvių enciklopedijos“ Kartografijos ir geodezijos skyriaus redaktorius. Sudarė daug Lietuvos istorinių, etninių ir religinių žemėlapių. 1968 m. žurnalo „Lietuvių dienos“ Los Andžele redaktorius. Buvo aktyvus lietuvių spaudos bendradarbis ir lietuvių išeivių visuomenės veikėjas.

## Žymesni darbai
* Lietuvos žemėlapis, 1956 m.
* Lietuvos etninių sienų žemėlapis

## Šaltiniai
Baltrus Atkočiūnas

**Baltrus Atkočiūnas** (1885 m. vasario 10 d. Titoniuose, Linkuvos valsčius – 1974 m. liepos 15 d. Čikagoje, JAV) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas, gydytojas.

## Biografija
Baigė Tartu universitetą. 1914 m. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę. Pirmojo pasaulio karo fronto gydytojas. 1919 m. lapkričio 5 d. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę. Paskirtas į Sanitarijos skyrių. 1921–1923 m. Pirmojo atskirojo lazareto vyr. ordinatorius, vyr. gydytojo padėjėjas.

1923–1935 m. dirbo Karo ligoninėje. 1932 m. pulkininkas. 1935 m. paskirtas asmeniniu Respublikos Prezidento Antano Smetonos gydytoju. Nuo 1936 m. atsargos karininkas. 1937–1939 m. Raudonojo Kryžiaus ligoninės Vidaus ligų skyriaus vedėjas. 1944 m. balandžio – gegužės mėn. Vietinės rinktinės karo sanitarijos tarybos narys.

1944 m. pasitraukė į Vokietiją, Hanau pabėgėlių stovyklos ligoninės gydytojas. 1949 m. emgiravo į JAV. Dirbo Čikagos Manteno valstybinėje ligoninėje.

## Įvertinimas
* 1926 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1930 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1937 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Jonas Augevičius

**Jonas Augevičius** (1883 m. sausio 20 d. Šeduva – 1953 m. lapkričio 29 d. Vilis, Šveicarija) – gydytojas, Lietuvos karinis veikėjas. Pulkininkas leitenantas.

## Biografija
1909 m. baigė Maskvos universiteto Medicinos fakultetą. Per Pirmąjį pasaulinį karą Rusijos imperijos kariuomenės gydytojas. 1915 m. pateko į vokiečių nelaisvę. 1917 m. grįžęs dirbo Tartu, Tverėje. 1918 m. grįžo į Lietuvą. Likęs lenkų okupuotame Vilniuje dirbo Vilniaus lietuvių komitete, kitose lietuvių organizacijose. 1922 m. išsiųstas į Lietuvą.

Dirbo Kaune ir Kėdainiuose dislokuotuose kariniuose daliniuose. 1927 m. pulkininkas leitenantas. 1927–1931 m. 2-ojo artilerijo pulko gydytojas, 1931–1940 m. 2-osios pėstininkų divizijos gydytojas.

TSRS okupavus Lietuvą, 1940 m. spalio 27 d. pašalintas iš 29-ojo šaulių teritorinio korpuso. 

1941–1944 m. Kauno valstybinis sanitarijos inspektorius. 1941 m. Birželio sukilimo dalyvis. 1941 m. Kauno komendantūros sanitarijos valdybos viršininkas, Lietuvos apsaugos dalių gydytojas.

1944 m. pasitraukė į Šveicariją. Duktė Irena Augevičiūtė-Kaestli – Šveicarijos lietuvių bendruomenės aktyvistė.

## Įvertinimas
* 1931 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Vytautas Augustauskas (1884)

**Vytautas Augustauskas** (1884 m. rugpjūčio 26 d. Kaunas – 1944 m. rugpjūčio 24 d. ten pat) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas.

## Biografija
1915 m. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę, kariuomenės valdininkas, 1919 m. rugsėjo 30 d. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę.

1919–1920 m. dirbo Generaliniame štabe. 1920 m. paskirtas Tiekimų valdybos ūkio dalies, 1922 m. Krašto apsaugos ministerijos ūkio dalies viršininku. Vienas Ekonominės karių bendrovės steigėjų. 1921 m. jo rūpesčiu ir pastangomis įsteigta pirmoji kariuomenėje ugniagesių komanda. 1926 m. pulkininkas leitenantas. 1933–1944 m. Kulautuvos kurorto direktorius.

Per Birželio sukilimą 1941 m. organizavo partizanų būrį, jam vadovavo. 1941 m. organizavo Vietinės apsaugos štabą, ėjo jo komendanto pareigas.

## Įvertinimas
* 1921 m. Vyčio kryžiaus 2 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1931 m. Vytauto Didžiojo 4 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Palavų dinastija

**Palavų dinastija** (tamilų k. பல்லவர்) buvo tamilų kilmės dinastija, valdžiusi valstybę Pietų Indijoje (dab. Tamilnado šiaurėje ir Andhros pietuose, iki Krišnos upės. Ji klestėjo IV-IX amžiais, o didžiausios ekspansijos laikotarpiu VII a. vid. valdė didžiumą Vidurio Indijos.

Į pietus nuo Palavų Tamilnadą valdė Pandijų dinastija (vėliau Čola imperija), o į vakarus buvo Karnataka, valdoma Čalukjų (vėliau – Raštrakutų). Šiaurėje jos svarbiausi kaimynai buvo Višnukundinai (vėliau – Rytų Čalukjai).

Palavų sostinė buvo Kančipuramas.

## Istorija
Palavų istorija skirstoma į ankstyvuosius ir vėlyvuosius.

Ankstyvųjų palavų istorija atsekama nuo pat III a. Ši dinastija susikūrė žlugus Satavahanų imperijai ir visoje Pietų Azijoje prasidėjus anarchijos laikotarpiui. Yra teorijų, kad palavų dinastijos protėviai buvo persai (t. y. *pallava* kildinamas nuo žodžio *pahlava*, t. y. persų įvardijimo Indijoje), tačiau tai nėra įrodyta iki galo.

Ankstyvųjų valdovų laikais palavai įsitvirtino pajūrio regione, iki dabar vadinamame *Palunadu* (t. y. palavų kraštas), tarp Penaro ir Krišnos upių. Jie buvo viena pagrindinių jėgų tuometinėje Pietų Indijoje. IV a. viduryje jie laikinai buvo nusiaubti Samudraguptos kariuomenės, o vėliau aktyviai kovojo su kaimynais višnukundinais.

V a. pabaigoje prasidėjo dinastijos krizė, kurios metu jos sritis užėmė Kadambų valdoma Karnataka. Tačiau atgimimas prasidėjo VI a. viduryje sulig vėlyvųjų Palavų atėjimu. VII a. II pusėje, valdant Narasimhavarmanui ir Paramešvaravarmanui buvo didžiausias valstybės karinis suklestėjimas, kuomet palavai užvaldė didžiąją dalį Vidurio Indijos.

## Kultūra

Palavai propagavo hinduizmą, ir jų įrašai buvo daromi sanskritu.

Jų valstybėje buvo sukurti puikūs architektūros šedevrai, tokie, kaip Mahabalipuramas netoli nuo sostinės Kančipuramo. Jie buvo pirmieji brandūs dravidų architektūros pavyzdžiai, vėliau darę įtaką visai Indijos architektūrai.

## Valdovai
Ankstyvieji palavai
* Simhavarmanas I 275–300
* Skandavarmanas
* Višnugopa 350–355
* Kumaravišnus I 350–370
* Skandavarmanas II 370–385
* Vyravarmanas 385–400
* Skandavarmanas III 400–436
* Simhavarmanas II 436–460
* Skandavarmanas IV 460–480
* Nandivarmanas I 480–510
* Kumaravišnus II 510–530
* Budhavarmanas 530–540
* Kumaravišnus III 540–550
* Simhavarmanas III 550–560
Vėlyvieji palavai
* Simhavišnus 555–590
* Mahendravarmanas I 590–630
* Narasimhavarmanas I (Mamalla) 630–668
* Mahendravarmanas II 668–672
* Paramešvaravarmanas I 672–700
* Narasimhavarmanas II (Radža Simha) 700–728
* Paramešvaravarmanas II 705–710
* Nandivarmanas II (Pallavamalla) 732–796
* Thandivarmanas 775–825
* Nandivarmanas III 825–869
* Aparadžitha Varmanas 882–901

## Šaltiniai
Kazys Babickas

**Kazys Babickas** (1901 m. gegužės 7 d. Laukminiškiuose, Panevėžio valsčius – 1968 m. spalio 18 d. Čikagoje) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas, inžinierius elektrotechnikas.

## Biografija
Brolis Petras Babickas, sesuo Unė Babickaitė. Nuo 1919 m. vasario 6 d. Lietuvos kariuomenės savanoris. 1919 m. baigė Kauno karo mokyklą, 1925 m. – Aukštuosius karo technikos kursus.

Nuo 1919 m. Elektrotechnikos bataliono karininkas. 1920 m. liepos mėn. Lietuvos kariuomenei išlaisvinus Vilnių, su V. Endziulaičiu sujungė Kauną ir Vilnių telegrafo bei telefono ryšiu. 1926–1931 m. Ryšių bataliono mokomosios kuopos vadas. 1932–1936 m. dėstė Karo mokykloje. 1934 m. pulkininkas leitenantas. 1937–1940 m. Autorinktinės vadas.

SSRS okupavus Lietuvą 1940 m. birželio 25 d. paleistas į atsargą mokytojavo. 1944 m. spalio mėn. pasitraukė į Vokietiją, Viurcburgo karo pabėgėlių stovyklos aprūpinimo viršininkas. 1949 m. emigravo į JAV .

## Bibliografija
* Karo ryšiai ir transmisijos. 1934 m.
* Karo mokyklos vidaus tvarkos statutas. 1935 m.

## Įvertinimas
* 1934 m. Vytauto Didžiojo 5 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Alfonsas Bajoras

**Alfonsas Bajoras** (g. 1940 m. rugpjūčio 5 d. Grubos, netoli Čedasų) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1959–1962 m. mokėsi Vilniaus universitete, 1963–1966 m. mokėsi Vilniaus radiotechnikos mokykloje, 1970–1974 m. studijavo Priešlėktuvinės apsaugos karo vadų akademijoje Kalinine.

1966–1989 m. TSRS kariuomenės karininkas. 1974–1979 m. Prieškarpatės karinės apygardos kosmoso žvalgybos brigados štabo viršininko vyr. padėjėjas, pavaduotojas. 1979–1989 m. dėstė Vilniaus radioelektronikos karo vadų mokykloje.

Nuo 1990 m. dalyvavo kuriant Lietuvos Respublikos Krašto apsaugos departamentą, 1990–1992 m. pirmasis departamento Žvalgybos skyriaus viršininkas. 1991 m. pulkininkas. Nuo 1992 m. tarnavo Krašto apsaugos ministerijoje. 1994–1997 m. ministerijos Ginkluotųjų pajėgų Generalinės inspekcijos vyr. inspektorius, generalinio inspektoriaus pavaduotojas.

## Įvertinimas
* Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis

## Šaltiniai
Vėtrūnas Izidorius Balašaitis

**Vėtrūnas Izidorius Balašaitis** (1941 m. rugpjūčio 14 d. Slabada, Komija) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
Gimė tremtinių šeimoje. 1965 m. baigė Aukštąją motorizuotųjų šaulių mokyklą Blagoveščenske (Amūro sritis), 1967–1972 m. mokėsi Karinės cheminės apsaugos akademijoje Maskvoje.

1965–1991 m. tarnavo TSRS kariuomenėje, nuo 1972 m. Vilniuje. 1972–1980 m. geležinkelininkų brigados cheminės tarnybos viršininkas. Nuo 1980 m. tarnavo Respublikiniame civilinės gynybos štabe, 1983–1991 m. štabo Cheminės ir radiacinės apsaugos skyriaus viršininkas. Dalyvavo likviduojant Pagėgių, Jonavos, Černobylio avarijų padarinius.

1991–1993 m. Lietuvos Respublikos Krašto apsaugos ministerijos Civilinės saugos departamento cheminių ir radiacinių tyrimų laboratorijos vedėjas. 1993–1997 m. SKAT Respublikinio mokymo centro vyr. specialistas, centro viršininkas, 1994 m. pulkininkas. 1997–1998 m. Vilniaus apskrities Civilinės saugos mokymo centro viršininkas. Vilniaus apskrities Civilinės saugos departamento Parengimo skyriaus vyresnysis specialistas.

Mirė 2022 m. kovo 24 d. Palaidotas Vilniaus Rokantiškių kapinėse.

## Šaltiniai
Eduardas Balbachas

**Eduardas Balbachas** (1889 m. Kybartai – 1943 m. rugpjūčio 1 d. Kaunas) – Lietuvos aukšto rango karininkas (pulkininkas), teisėjas.

## Biografija
Baigė teisę Rusijoje. 1919 m. kovo mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę, paskirtas krašto apsaugos viceministro adjutantu. Nuo 1920 m. Armijos teismo 3-osios nuovados, nuo 1923 m. ypatingai svarbių bylų tardytojas. 1927 m. pulkininkas. 1929 m. paleistas į atsargą. 1929-1933 m. Kauno apygardos teismo, 1933 m. rugsėjo 18 d.-1940 m. liepos 5 d. Apeliacinių rūmų teisėjas.

1940 m. TSRS okupavus Lietuvą, buvo suimtas ir kalintas, kol gavo teisę repatrijuoti į Vokietiją. 1941 m. birželio mėn. prasidėjus TSRS-Vokietijos karui grįžo į Lietuvą. Nusižudė (žmona buvo žydė).

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Kazimieras Antanavičius (1908)

**Kazimieras Antanavičius** (1908 m. Didviečiai prie Plungės – 1947 m. balandžio 9 d. Žvirblaičiai, Alsėdžių valsčius) – Lietuvos partizanų vadas. Lietuvos kariuomenės kapitonas.

## Biografija
1931 m. baigė Pirmojo Lietuvos Prezidento karo mokyklą. Buvo paskirtas į 1-ąjį pėstininkų pulką. 1938 m. suteiktas kapitono laipsnis. 

1940 m. rugsėjo 5 d. paskirtas į Raudonosios armijos 29-ojo šaulių teritorinio korpuso štabą, o rugsėjo 24 d. – 184-osios šaulių divizijos štabo operacijų skyriaus karininku. 1941 m. Vokietijai įsiveržus į Sovietų Sąjungą, iš armijos pasitraukė.

Vokiečių okupacijos metais dirbo Plungės burmistru.

Nuo 1944 m. Lietuvos laisvės armijos Plungės kuopos vadas (slapyvardis *Tauras*), nuo 1946 m. rugsėjo 24 d. Žemaičių apygardos vadas. Sovietinių baudėjų apsuptas žuvo kartu su broliu Povilu, karo lakūnu – nenorėdamas gyvas pasiduoti iššaudęs visus šovinius nusižudė peiliu.

1990 m. perlaidotas Lėbartų kapinėse.

1999 m. Vyčio kryžiaus 3 laipsnio ordinas, dimisijos pulkininkas (abu po mirties).

## Šaltiniai
Vincas Asevičius

**Vincas Asevičius** (1896 m. liepos 27 d. Viščiakaimis, Alvito valsčius – 1942 m. kovo 6 d. Kaunas) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas.

## Biografija
1917 m. baigė Veiverių mokytojų seminariją. 1919 m. liepos 4 d. pradėjo tarnybą Lietuvos kariuomenėje. 1919 m. baigė Karo mokyklą, 1924 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus.

1919 m. paskirtas į 1-ąjį atsargos batalioną, 1920 m. perkeltas į formuojamą šarvuočių būrį, vėliau paskirtas šarvuočio „Šarūnas“ komendantu. 1924 m. perkeltas į Šarvuočių rinktinę. 1927 m. paskirtas tankų bataliono vadu, vėliau Šarvuočių rinktinės vadu. 1935 m. perkeltas į kariuomenės intendantūrą, 1936 m. į Priešlėktuvinės apsaugos rinktinę, paskirtas technikos skyriaus viršininku. 1939 m. suteikus pulkininko leitenanto laipsnį išėjo į atsargą.

## Įvertinimas
* 1928 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1931 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Janis Baluodis

**Janis Baluodis** (, 1881 m. vasario 20 d. Trikata – 1965 m. rugpjūčio 8 d. Saulkrastai) – Latvijos valstybės ir karinis veikėjas. Nuo 1920 m. generolas.

## Biografija

Nuo 1898 m. tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje, 1902 m. baigė Vilniaus karo mokyklą, karininkas. 1904–1905 m. Japonijos – Rusijos karo ir Pirmojo pasaulinio karo dalyvis. 1915 m. vasario 20 d. pateko į vokiečių nelaisvę. 1918 m. grįžo į Latviją.

Vienas Latvijos kariuomenės kūrėjų, nuo 1919 m. liepos mėn. Kuršo divizijos vadas, nuo 1919 m. spalio mėn. Latvijos kariuomenės vyriausiasis vadas. Jam vadovaujant Latvijos kariuomenė sėkmingai kovėsi su bermontininkais. Pasibaigus nepriklausomybės kovoms atsistatydino. 1925 m. išrinktas Saeimos nariu.

1931–1940 m. karo ministras. Vienas 1934 m. valstybės perversmo organizatorių. Nuo 1934 m. ministro pirmininko, nuo 1936 m. ir prezidento pavaduotojas. TSRS 1940 m. birželio mėn. okupavus Latviją suimtas, tik 1952 m. nuteistas, iki 1956 m. pabaigos kalintas.

## Įvertinimas
* 1920 m. Lačplėsio karo ordinas
* Vytauto Didžiojo ordino Didysis kryžius

## Šaltiniai