Pokarbiai

**Pokarbiai** (arba ***Pokarviai, Pakarviai***; , nuo 1935 m. vasario 6 d. *Brandenburg*, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ***Ušakovas***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities vakarinėje dalyje, Gurjevsko rajone, Aistmarių pakrantėje prie Prėskingos upės žiočių. Nuo 2008 m. birželio 30 d. Novomoskovskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Notangos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos kilmės. Kaimo vietoje stovėjo sena notangų gyvenvietė ir pilis, kurią sudegino Vokiečių ordinas. 1261 m. sausio 22 d. per Didįjį prūsų sukilimą prie kaimo įvyko Pokarvio mūšis, jame notangai, kuriems vadovavo Herkus Mantas, nugalėjo vokiečių ir jiems į pagalbą atvykusių riterių kariuomenę. Netrukus Brandenburgo markgrafas Otonas III Brandenburgietis Pokarvyje pastatė medinę pilį, ją sunaikinus varmių vado Glapo sukilėliams, Otonas su didele kariuomene sugrįžo į Prūsiją ir toje pat vietoje 1267 m. pastatydino mūrinę Brandenburgo pilį. Pilį 1454–1456 m. apgriovė Lenkijos kariuomenė, 1520 m. ji sudegė, netrukus atstatyta. 1525–1752 m. pilyje rezidavo Brandenburgo apskrities viršininkas, 1776 m. ji apleista. Išliko pilies ir bažnyčios, statytos 1320–1340 m. griuvėsiai. 1729 m. Brandenburgas gavo turgaus teises, tačiau miestu netapo. Pokarviai ir Brandenburgas dėl tautinės sudėties visą laiką išlaikė atskirų administracinių vienetų statusą. Sovietmečiu kaimas sunyko.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Šventapilės apskrities kaimas.  1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kenigsbergo rajono (), vėliau Gurjevsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Novomoskovskojės apylinkės kaimas.

|}

## Gyventojai
### Pokarvių gyventojai

### Brandenburgo gyventojai

## Parapija

Brandenburgo parapijai priklausė 16 aplinkinių gyvenviečių. Nuo Reformacijos pradžios joje dirbo kunigai:

* Johann Ulrich, 1543
* Caspar Kurau, 1545
* Johann Schwartz, 1546–1573
* Andreas Kaufmann, 1569–1570
* Johann Gangolphus, 1570–1576
* Tobias Schweichel, nuo 1576
* Salomo Hübner, 1584
* Laurentius Kopfnagel, 1592–1600
* Georg Löselius, 1600–1609
* Petrus Nicolai, 1609–1617
* Heinrich Crusius, 1617–1620
* Johann Halbach von der Pforte, 1621–1639
* Georg Mylius, 1639–1640
* Daniel Nicolai, 1640–1661
|width="40%" valign="top"|
* Valentin Schultz, 1661–1682
* Heinrich Pusch, 1682–1688
* Sigmund Frommhold Ring, ab 1688
* Tobias Schweichel, 1693–1704
* Georg Hein, 1705–1740
* Johann Daniel Tapcken, 1739–1757
* Johann Christoph Wessel, 1758–1761
* Gottfried Sommer, 1761–1789
* Johann Gottlieb Meier, 1789–1830
* Franz Leopold Kopplius, 1852–1856
* Friedrich Otto Hoffmann, 1856–1882
* Carl Gustav Marter, 1882–1885
* Carl Heinrich A.J. Dreschhoff, 1886–1897
* Gottfried Hermann Julius Podlech, 1898–1927
* Fritz Schiweck, 1927–1945


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.