Gothaer Waggonfabrik

**Gothaer Waggonfabrik** (*Gotha*, GWF) – Vokietijos geležinkelio riedmenų gamintojas, įkurtas 1880 m. Gotos mieste. Pirmasis įmonės pavadinimas – „Fritz Bothmann & Glück Maschinenfabrik & Carussellbau-Anstalt“ – apėmė abejų jos įkūrėjų vardus. 1898 m. įmonė pervadinta „Gothaer Waggonfabrik vormals Fritz Bothmann & Glück AG“, 1910 m., persikėlus į Gotos miestą, – „Gothaer Waggonfabrik AG“ (GWF).

Pradžioje įmonė specializavosi geležinkelio įrangos gamyboje, tačiau abiejų pasaulinių karų laikotarpiu taip pat gamino ir lėktuvus.

## Pirmasis Pasaulinis karas

Pirmuosius lėktuvus Gothas pagamino dar prieš I Pasaulinį karą – tai buvo Gotha Taube – 1910 m. pagaminta Etrich Taube licencinė kopija.

Pirmojo pasaulinio karo metais Gotha gamino savo konstrukcijos žvalgybinius, mokymosi ir kitus lėktuvus, taip pat komerciškai labai sėkmingą bombonešių seriją, pagrįstą 1914 m. sukurtu Oskaro Ursinuso projektu, kurį patobulino Hansas Burkhardas.

1917 m. Burkhardo sukurtas stumiančiais propeleriais varomas dvimotoris biplanas bombonešis Gotha G.I tapo pirmuoju sunkesniu už orą orlaiviu, panaudotu strateginio bombardavimo misijai – antpuoliams prieš Anglijos miestus. Kelios dešimtys šių bombonešių buvo sukonstruotos Ursinus projekto pagridu pagamintu Gotha G.I ir vėlesniais Burkhardo suprojektuotais G.II, G.III, G.IV ir G.V. Šis, paskutinis, variantas buvo produktyviausias – vienu metu bombonešių eskadra naudojo net trisdešimt šešias šio tipo mašinas.

Pirmojo pasaulinio karo metais Gotha gaminti orlaiviai:

## Tarpukario metai

Versalio sutartimi Vokietijai uždraudus gaminti karinius orlaivius, Gotha tęsė savo veiklą kaip geležinkelio riedmenų gamintoja. Į valdžią atėjus NSDAP, įmonė greitai greitai atnaujio savo veiklą ir aviacijos srityje.

### Automobilių gamyba, 1921–1928 m

1921 m. Gotha įsigijo įmonę Automobilwerk Eisenach ir pradėjo automobilių gamybą. Vienas modelių, Dixi 3/15 DA-1 tapo vienu automobilių, atvėrusių Vokietijos automobilių rinką mažesnes pajamas turėjusiems pirkėjams. Pasaulinės krizės pradžioje, 1928 m., Gotha susidūrė su likvidumo krize ir Dixi prekės ženklo automobilių verslą pardavė BMW. Atitinkamai Dixi 3/15 DA-1 1928 m. buvo pervadintas į BMW 3/15 DA-2.

1924 m. Gotha prisijungė motociklų ir dviračių automobilių gamintoją Cyklon Maschinenfabrik. Tai suteikė Cyklon prieigą prie perspektyvaus Dixi pardavimo ir platinimo tinklo bei susiprino įmonės ambicijas tapti rimta automobilių gamintoja. 1927–1929 m. įmonė gamino tuo metu pigiausią Vokietijoje parduodamą šešių cilindrų automobilį Cyklon 9/40. Konservatyviai atrodantis automobilis turėjo modernų plieninį kėbulą, kurį gamino Vokietijos plieninių automobilių kėbulų gamybos lyderė Berlyne įsikūrusi įmonė Ambi-Budd. Tai buvo pirmasis visiškai plieninis standartinis automobilio kėbulas, kurį Berlyne pagamino „Ambi-Budd“. Šis kėbulas taip pat buvo naudojamas Adler Standard 6 – galingesniam ir brangesniam šešių cilindrų automobiliui.

„Gothaer Waggonfabrik“ sprendimas parduoti „Dixi“ BMW aporibojo „Cyklon“ prieigą prie pardavimo tinklo, kas netruko pasireikšti likvidumo krize. „Cyklon“ nuvotojo veikti jau 1928 m. pabaigoje, nors oficialiai buvo uždaryta tik 1931 m.

## Antrasis Pasaulinis karas
Pagrindiniu „Gotha“ indėlis į naujosios „Luftwaffe“ kūrimąsi buvo mokymosi lėktuvas „Gotha Go 145“, kurio buvo pagaminti 1 182 vienetai. Įmonė taip pat gamino sklandytuvą Gotha Go 242 ir, pagal licenciją – Messerschmitt Bf 110.

Vienu garsiausių Antrojo pasaulinio karo laikotarpio Gotha gaminių buvo taip ir nespėtas priimta į tarnybą Horten Ho 229. Tai buvo egzotiškas brolių Hortenų sukurtas reaktyviniais varikliais varomas „skraidančio sparno“ tipo naikintuvas. Hortonų įmonei neturint pakankamų pajėgumų gaminti šiuos orlaivius, pirmieji ikiserijiniai pavyzdžiai buvo pagaminti Gotha fabrikuose. Iš keleto pagamintų prototipų skrydžiai buvo atlikti su dvejais; iš jų antrasis egzempliorius, su įmontuotais varikliais sudužo trečiojo skrydžio metu. Trečiasis prototipas, pagamintas su modifikacijomis, atsižvelgiant į bandymų metu sukauptą patirtį, karo pabaigos dieną buvo beveik baigtas, o dar keturi buvo įvairiuose gamybos etapuose. Karo pabaigoje trečiasis modelis „Ho 229 V3“ pateko į amerikiečių rankas ir šiuo metu yra laikomas JAV Nacionaliniame oro ir kosmoso muziejuje (NASM) „Udvar-Hazy“ centre, rengiamas restauravimui.

1944 m. vasario 22 d. JAV bombonešių eskadrilė iš Didžiosios Britanijos skrido bombarduoti Gotha gamyklos, tačiau dėl prastų oro sąlygų misija buvo atšaukta jiems nepasiekus Gotos. Grįžtant atgal kaip alternatyvus taikinys buvo subombarduotas Nyderlandų pasienio miestas Neimegenas, žuvo šimtai civilių.

1944 m. vasario 24 d. 239 bombonešiai B-24 iš JAV 2-osios aviacijos divizijos dalyvavo antskrydyje prieš GW gamyklą Gotoje. Pagrindinio bombonešio šturmanas dėl sugedusios deguonies sistemos patyrė anoksiją ir klaidingai pagrindiniu taikiniu palaikė karinės riekšmės neturėjusį Eizenacho miestą. Juo pasekė kiti 43 kiti B-24. Kontratakavus Liuftvafės naikintuvams buvo numušti 34 B-24 ir 29 apgadinti; 3 amerikiečių pilotai žuvo, 6 buvo sužeisti ir 324 buvo pripažinti dingusiais be žinios.

Antrojo pasaulinio karo metais Gotha gaminti orlaiviai:

## Pokaris

Po karo Gota vėl grįžo prie pirminės veiklos – Rytų Vokietijoje atitekusiose nacionalizuotose gamyklose statė tramvajus ir lengvojo geležinkelio transporto priemones. Tramvajų gamyba baigėsi 1967 m., Rytų Vokietijai pradėjus importuoti ČKD-Tatra tramvajus iš Čekoslovakijos.

Nuo 1983 m. Gotha gamino dalis Wartburg 535 / 1.3 automobiliams. 1990 m. nutraukus Wartburg gamybą įmonė gamino sunkvežimių priekabas. 1997 m. bendrovė buvo padalinta ir privatizuota, ją įsigijo Treuhandanstalt.

Šiandien vienas įmonės įpėdinių – *Schmitz Cargobull Gotha GmbH* (Schmitz Cargobull AG gamykla) per metus pagamina apie 4000 sunkvežimių priekabų. Antrasis Gotha pėdinis yra *Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH*, gaminanti stiebo elementus mobiliesiems kranams ir kitus suvirintus metalinius komponentus.

## Literatūra

* (DE) Autorenkollektiv: Aus der Geschichte des Betriebes anlässlich des 75jährigen Bestehens (1898–1973). Hrsg.: VEB Luft- und Kältetechnik Gotha. Selbstverlag, Gotha 1973, S. 88.
* Flugzeuge der GWF. Gothaer Waggonfabrik AG. In: Flieger-Buchreihe. Reihe A: Werkschroniken. Band 9. Luftfahrt-Verlag Walter Zuerl, 1968, ZDB-ID 595617-1.
* (DE) Hälbig, Eberhard: Gothaer Waggonfabrik A.-G. Gotha, Germany 1944–1945. Rockstuhl, Bad Langensalza 2017, .
* (DE) Nowarra, Heinz J. *Die deutsche Luftrüstung 1933–1945.* Band 2,  (Band 2), , 1993. (DE) Lommel, Horst: *Sonderkonstruktionen und kaum bekannte Lastensegler. DFS 230 „Hochbein, Robbe“, DFS 331 und Ka 430.* (=Luftfahrt History Band 11), Lautec, Siegen, S. 28–45.
* (DE) 
* (DE) Siegmund, Marion: Gothaer Waggonfabrik, vorm. Fritz Bothmann & Glück Actien-Gesellschaft. In: Schriftenreihe des URANIA Kultur- und Bildungsvereines Gotha e. V. zur Firmengeschichte der Stadt Gotha. Band 13, 1–3. URANIA Kultur- und Bildungsverein Gotha, 2000, ZDB-ID 2382765-8.
* (DE) Stasjulevics, Heiko: Gotha, die Fliegerstadt. Rockstuhl, Bad Langensalza 2001, .
* (DE) Vogel, Jekaterina: Die Gothaer Waggonfabrik – 100 Jahre eines Unternehmens. In: Gothaer Museumsheft. Gotha 1998, S. 23–37..

## Išnašos