Ciurichas

**Ciurichas** (, , , , ) arba **Ciūrichas** – didžiausias Šveicarijos miestas ir Ciuricho kantono centras. Tai svarbus Šveicarijos mokslo ir ekonomikos centras. Gyventojai daugiausia kalba vokiškai (šveicarišku dialektu).

Miestas, turėdamas didžiausią traukinių stotį Šveicarijoje ir oro uostą, yra stambus transporto mazgas. Jame yra įsikūrę daug bankų ir draudimo kompanijų, dėl to įvardijamas ir kaip finansinių paslaugų miestas. Nemažai žiniasklaidos firmų, tarp kurių „Šveicarijos televizija“ (). Dėl gerai išsilaikiusio senamiesčio ir savito kultūrinio bei naktinio gyvenimo, yra vienas iš turistų traukos centrų šalyje.

## Istorija
### Ankstyvoji istorija ir Viduramžiai

Jau Romos Imperijos laikais šiose vietovėse buvo pasienio stotis, bet tuo metu, šios vietovės dar nebuvo galima laikyti miestu. Ciurichas miestu tapo jau Ankstyvaisiais viduramžiais, o prie Šveicarijos Ciurichas prisijungė 1351 m. Turbūt svarbiausias Ciuricho įnašas į pasaulio istoriją yra Ulricho Cvinglio paskelbta reformacija. 

### [[XVIII a.]] - dabar
Miestas suklestėjo XVIII ir XIX a. įsikūrus tekstilės pramonei. 1846 m. atsirado daug bankų ir draudimo bendrovių, sustiprėjo finansinių paslaugų sektoriai. XX a. pastarosios įstaigos įgavo dar didesnę svarbą.

Nuo XIX a. iki 1970-ųjų m. mieste sparčiai vyko statybos, kurios pavertė Ciurichą didmiesčiu.

## Geografija

Išsidėstęs 408 m aukštyje virš jūros lygio, šalia Ciuricho ežero ir apsuptas miškais apaugusių kalvų. Ciuricho plotas yra 91,88 km². Senamiestis yra išsidėstęs abiejose Limato upės pusėse. Tai didžiausias pagal gyventojų skaičių Šveicarijos miestas, kartu yra Ciuricho kantono centras. Teritorija padalinta į 12 rajonų.

### Klimatas
Klimatas vidutinių platumų;

* Vidutinė metinė temperatūra: +8,5°C.

## Demografija
2006 m. Ciuriche gyveno 370 062 gyventojai, 30 % mieste registruotų gyventojų neturi Šveicarijos pilietybės. Didžiausią užsieniečių dalį sudaro Vokietijos piliečiai (17,4 %), taip pat daug italų ir serbų. Nemažai persikėlėlių iš kitų kantonų. Oficiali ir bendravimo kalba yra vokiečių. Kitos populiarios kalbos: italų, ispanų ir prancūzų.

## Ekonomika
Ciurichas vadinamas Šveicarijos ekonomikos centru, mieste yra daug tarptautinių organizacijų. Ekonomikoje vyrauja paslaugų sektorius (ypač svarbi bankininkystė), kuriame dirba beveik 90 % dirbančiųjų. Savo būstines turi tokie bankai kaip Credit Suisse Group, Šveicarijos nacionalinis bankas () ir kiti. Pramonėje dirba apie 10 %, žemės ūkyje apie 1 % dirbančiųjų.

## Kultūra ir turizmas

Daugiausia turistų lankomų objektų yra senamiestyje. Ne tik pastatai ir paminklai, bet ir miesto išsidėstymas prie Ciuricho ežero yra verti dėmesio – pakrantę mėgsta ir miestiečiai, ir atvykėliai.

### Sportas
Ciuriche įsikūrusi pagrindinė FIFA būstinė. 1954 m. vyko V pasaulio futbolo čempionatas, o 2008 m. – XIII Europos futbolo čempionatas.

Žinomi šie futbolo klubai:
* Grasshopper-Club Zürich
* FC Zürich
* Anglo-American Club Zürich
* FC Blue Stars Zürich
* FC Red Star Zürich
* SC Young Fellows Juventus

## Švietimas
Veikia daug aukštųjų mokyklų, tarp kurių išsiskiria 1833 m. įkurtas Ciuricho universitetas, taip pat aukštoji technikos mokykla (įkurta 1855), konservatorija ir aukštoji muzikos mokykla, muzikos akademija.

## Miestų partnerystė
Ciurichas yra užmezgęs partnerystės ryšius su:
* San Fransisku ()
* Kunmingu ( Kinija)
Taip pat vykdomi mainai su Vinycios () miestu.

## Lietuviai
Mieste nuo XVI a. studijavo LDK gyventojai. 1889 m. lietuvių studentai mieste įsteigė draugiją *Draugystę lietuviškos jaunuomenės*. Nuo 1920 m. iki 1983 m. (iki vicekonsulo Stepono Garbačiausko mirtes) Ciuriche veikė Lietuvos generalinis konsulatas. Po Antrojo pasaulinio karo mieste apsigyveno lietuvių pabėgėlių. 1949 m. Ciuriche buvo įsteigta Pasaulio lietuvių bendruomenės apylinkė, o 1952 m. – Šveicarijos lietuvių bendruomenė. Apie 1962 m. susibūrė lietuvių tautinių šokių grupė „Viltis“ (1982 m. visi jos šokėjai buvo šveicarai). 

1992 m. vietos lietuvių iniciatyva buvo atidaryta tiesioginė oro linija Ciurichas –Vilnius. Dėl Lietuvos biurokratinių kliūčių šie skrydžiai greit nutrūko. 2000 m. tautiškoje veikloje dalyvavo apie 30 lietuvių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* www.stadt-zuerich.ch