open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šklėrių pagrindinė mokykla

**Trakų rajono Šklėrių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Trakų raj., Šklėriuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba ir lenkų kalba. Įstaigos kodas 290672010. Steigėjas Trakų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Veikė pradinė, 1963–2007 m. – pagrindinė mokykla.

2007 m. reorganizuota prijungiant prie Trakų vidurinės mokyklos kaip Šklėrių priešmokyklinio ugdymo skyrius, vėliau visiškai uždaryta.

2023 m. duomenimis, 1-ajame aukšte veikė biblioteka.

## Direktoriai
* 1987-2001 m. Jaroslav Narkevič
* 2002–2007 m. Hanka Gžybovska

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Pedagogė Stanislava Jankauskienė (1933–2017) *traku-zeme.lt*
Vaickūniškių pagrindinė mokykla

**Trakų rajono Vaickūniškių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Trakų raj., Vaickūniškėse, veikusi 1950–2005 m. ir vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190670688, steigėjas – Trakų rajono savivaldybės taryba.

Iki 2011 m. buvo Onuškio vidurinės mokyklos Vaickūniškių skyrius.

## Direktoriai
* Janina Gackienė

## Šaltiniai
Kortina d'Ampecas

**Kortina d’Ampecas** – miestelis Italijoje, Veneto regione, Beluno provincijoje. Miestelis yra pačiame Dolomitinių Alpių centre. Išplėtotas turizmas, kultivuojamos vasaros ir žiemos sporto šakos. 

Viduramžiais Ampecas pateko į Akvilėjos patriarchato ir Šventosios Romos imperijos jurisdikciją. 1420 m. miestą užkariavo Venecijos respublika. Nuo 1508 m. Ampecas didžiąją savo istorijos dalį praleido Habsburgų dinastijos sudėtyje, trumpam patyrė kai kuriuos teritorinius pokyčius valdant Napoleonui, o vėliau buvo grąžintas Austrijos imperijai, kuri valdė miestą iki 1918 m. 

Nuo XIX a. Kortina d'Ampecas tapo žymiu regioniniu amatų centru. Vietos rankų darbo gaminius vertino ankstyvieji britų ir vokiečių poilsiautojai, kai XIX amžiaus pabaigoje pradėjo klestėti turizmas. Tarp miestelio specializacijų buvo medžio baldų gamyba, koklinių krosnių, geležies, vario ir stiklo dirbinių gamyba.

Šiandien vietinė ekonomika klesti dėl turizmo, ypač žiemos sezono metu, kai miesto gyventojų skaičius paprastai padidėja nuo 7 000 iki 40 000. Šv. Filipo ir Jokūbo bažnyčia buvo pastatyta 1769–1775 m. dviejų buvusių tryliktojo ir šešioliktojo amžiaus bažnyčių vietoje; čia įsikūrusi Kortina d'Ampeco parapija ir dekanatas. Mieste taip pat yra Rinaldo Zardini paleontologijos muziejus, įkurtas 1975 m., Mario Rimoldi modernaus meno muziejus ir d’Ampeco etnografijos muziejus.

Miestas populiarus ir tarp filmų statytojų; vieni žymesnių čia nufilmuotų filmų yra „Rožinė pantera“ (1963 m.), „Tik Tavo akims“ (1981 m.) ir „Alpinistas“ (1993 m.).

## Sportas
Nors dėl Antrojo pasaulinio karo Kortina d’Ampecas negalėjo surengti suplanuotų 1944 m. žiemos olimpinių žaidynių, tą pavyko padaryti 1956 m., o vėliau ir daugybę kitų pasaulio žiemos sporto renginių. Žiemos olimpines žaidynes Kortina d'Ampeco rengs antrą kartą, kai kartu su Milanu organizuos 2026 m. žiemos olimpines žaidynes.

Mieste žaidžia aukščiausios lygos profesionali ledo ritulio komanda „SG Cortina“, o Kortina d'Ampecas taip pat buvo kasmetinių istorinių automobilių Dolomitų aukso taurės lenktynių pradžios ir pabaigos taškas.

2021 m. mieste vyko 2021 m. pasaulio kalnų slidinėjimo čempionatas.

## Miestų partnerystė
*  Katolika, Italija (Cattolica)
*  Skardu, Pakistanas

## Šaltiniai

## Literatūra
*
Ukmergės Ryto ugdymo centras

**Ukmergės Ryto ugdymo centras** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergėje, Veterinarijos g. 5, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir neformaliojo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 302849927. 

## Istorija

Pastatas, kuriame buvo įsikūrusi Ukmergės specialioji mokykla, niekada nebuvo praradęs pedagoginės paskirties. Jau nuo XIX amžiaus vidurio jame buvo vykdoma švietiejiška veikla. Šio pastato istorija siekia 1840 m., kuomet buvo baigta statyti ir įkurta mokykla bajorų vaikams. Nuo 1846 m. joje buvo įsikūrusi rusų progimnazija, vėliau – gimnazija. Nuo 1918 m. – lietuvių gimnazija. Nuo 1938 m. – mokytojų seminarija. 1941 m., žlugus Nepriklausomos Lietuvos valstybei, mokytojų seminarija nenutraukė savo veiklos, tik mokytojai ir mokiniai buvo orientuojami į socialistinės sistemos garbinimą. Vokiečių okupacijos metais Mokytojų seminarija veikė, bet vėl su naujomis ideologijomis. Pasitraukus vokiečiams, seminarija buvo pavadinta Vlado Žvirblio pedagogine mokykla. 1956 m. Ukmergės Vlado Žvirblio vardo pedagoginės mokyklos patalpose buvo įsteigta Ukmergės pagalbinė mokykla-internatas. Pirmaisiais 1956 – 1957 mokslo metais mokykloje veikė 3 klasės su 49 mokiniais. 1957 – 1958 mokslo metais jau veikia 5 klasės su 87 mokiniais. 5 klasės išlieka iki 1964 – 1965 mokslo metų. 1962 metais mokyklą baigė pirmoji 17 mokinių laida. Jie baigė 7 klasių kursą ir įgijo siuvėjo ir staliaus amato žinių. 1962 – 1963 mokslo metais įvedamas aštuonmetis mokymas. 1965 m. pastatomas priestatas. Jame įrengti miegamieji kambariai. 1999 metais įvedamas dešimtmetis mokymas. Nuo 2006 metų sausio 16 dienos mokykla vadinasi Ukmergės specialiąja mokykla. Mokyklai vadovavo diretoriai: Henrikas Ambrazaitis (1956–1958), Vladas Amankavičius (1958–1965), Stasys Šimonis (1965–1979), Aleksandras Mackevičius (1979–1987), Eugenija Kliaugienė (1987–2005). Nuo 2005 m. mokyklai vadovauja Elena Šemetienė.

2012 m. rugsėjo 1 d. Ukmergės specialioji mokykla Ukmergės savivaldybės tarybos sprendimu sujungta su Ukmergės specialiojo ugdymo centru „Vyturėlis“ ir tapo Ukmergės „Ryto“ specialiąja mokykla.

2023 m. rugpjūčio 24 d.  pervadinta į *Ukmergės "Ryto" ugdymo centras.*

## Direktoriai
* Elena Šemetienė
* Agnė Talalienė 

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Ukmergės Dukstynos pagrindinė mokykla

**Ukmergės Dukstynos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergėje, Vaižganto g. 44, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba akliesiems ir silpnaregiams, judesio ir padėties sutrikimų, kalbos ir kitų komunikacijos sutrikimų bei intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190342499. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Ukmergės 5-oji vidurinė mokykla atidaryta 1977 m. rugsėjo 1 d. 1977–1978 m. mokėsi 1205 mokiniai, dirbo 47 mokytojai. 1990 m. pradėta sustiprintai dėstyti lietuvių kalba, 1992 m. ir anglų kalba. 1997 m. mokykla įsigijo pirmuosius kompiuterius, įrengta kompiuterių klasė. 2000 m. mokyklai suteiktas Dukstynos vardas. 2001 m. rugsėjo 1 d. mokykla reorganizuota į Dukstynos pagrindinę mokyklą.

2004 m. mokykla renovuota.

2010–2011 m.  vieneriems metams prijungiamas Rečionių pradinio ugdymo skyrius.

## Direktoriai
* 1977 m. V. Amankavičius
* 1984 m. A. Palidauskas
* nuo 2002 m. vasario 14 d. Daiva Liumparienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Senųjų Trakų Kęstučio progimnazija

**Senųjų Trakų Kęstučio progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Trakų raj., Senuosiuose Trakuose, Trakų g. 66a, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191817949. Steigėjas Trakų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Senųjų Trakų lietuviškos mokyklos pradžia – 1967 m., kai lenkų pagrindinėje mokykloje įkurtos lietuviškos pradinės klasės. Lietuviškos klasės veikė iki 1973 m., vėliau jos buvo panaikintos, atkurtos 1980 m., o 1991 m. įkurta lietuviška pagrindinė mokykla.

1992 m. dalis klasių perkeltos į VAF „Nesta" administracinį pastatą. 1995 m. lapkričio 8 d. Trakų rajono savivaldybės sprendimu Nr. 179 mokyklai suteiktas Ldk Kęstučio vardas. 1996 m. mokykla reorganizuota į vidurinę, po metų rajono savivaldybė nupirko mokyklai AB „Nesta“ administracinį pastatą. 2000 m. Trakų INP iniciatyva prie įvažiavimo į mokyklą pastatyta Kęstučio ir Birutės skulptūra. 2001 m. mokykla reorganizuota iš vidurinės į pagrindinę.


Senieji Trakai, Kęstučio mokykla, logo.jpeg|Pagrindinės mokyklos emblema


## Direktoriai
* L.e.p. Indrė Pigulevičienė

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Ukmergės Pašilės progimnazija

**Ukmergės Pašilės progimnazija** – dieninė bendrojo lavinimo mokykla Ukmergėje, Pašilės mikrorajone, Pašilės g. 19, vykdanti pradinio, pagrindinio ugdymo pirmosios dalies programas, atsižvelgiant į mokinių poreikius ir gebėjimus.

## Direktoriai
* Danutė Jaselienė nuo 2000 iki 2025 m.
* Dovilė Janulienė nuo 2025 m. kovo 3 d.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė

## Šaltiniai
Jakutiškių pagrindinė mokykla

**Ukmergės rajono Jakutiškių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Jakutiškiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191654313. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Jakutiškiuose 1912–1950 m. veikė pagrindinė mokykla, 1950–1993 m. – septynmetė, aštuonmetė, devynmetė. Vėliau Jakutiškių mokykla tapo Deltuvos mokyklos skyriumi, o apie 2015 m. buvo uždaryta.

## Direktoriai
* Rimutė Jaskutėlienė

## Išnašos
Pabaisko pagrindinė mokykla

**Pabaisko pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Pabaiske, Pergalės g. 6, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190338458. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Ukmergės Užupio pagrindinė mokyklos skyrius.

Filialas – Ukmergės rajono Pabaisko pagrindinės mokyklos Kulniškių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Pirmoji mokykla Pabaiske buvo pradinė keturklasė Skapiškių mokykla, pastatyta maždaug 1906 m. dvarininko Olšausko išskirtame žemės sklype.

1919 m. mokykla taip pat veikė. Pirmieji mokytojai buvo: vedėjas Blusys ir mokytojas Stipinas. Po jų, maždaug nuo 1921 m. vedėju dirbo mokytojas Vladas Laska ir mokytoja Ona Lanskarauskaitė.

Nuo 1936 m. buvo pradėta statyti nauja šešiaklasė mokykla. 1949 m. buvo atidaryta septynmetė - priaugančioji mokykla, tais pačiais metais atidaryta VIII klasė. Mokyklos direktoriumi dirbo K. Kavaliauskas. Mokinių skaičius buvo nevienodas, 1954–1955 m. mokėsi 194 mokiniai. 1955–1956 m. mokėsi 229 mokiniai, atidaryta IX klasė. 1957–1958 m. mokykla tapo vidurine mokykla. Direktore dirbo Elena Penkauskienė. 1964 ir 1976 m. pastatyti nauji priestatai.

1990–1991 m. mokykla tapo  devynmete, nuo 1992–1993 m. pagrindine mokykla. 2020 m. prijungta prie Ukmergės Užupio pagrindinė mokyklos.

2022 m. mokyklos skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* Janina Jastčembskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Žemaitkiemio pagrindinė mokykla

**Ukmergės rajono Žemaitkiemio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Žemaitkiemyje, Mokyklos g. 2, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190340142. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Želvos gimnazijos skyrius.

Filialas: Ukmergės rajono Žemaitkiemio pagrindinės mokyklos Valų pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Mokyklą 1777 m. miestelyje įsteigė jėzuitai. 1781 m. ją lankė 26 mokiniai (3 – šlėktų, 4 – miestelėnų ir 19 – valstiečių vaikai). Vėliau ši mokykla buvo surusinta. 1865 m. pradėjo veikti valdinė pradžios mokykla. Iki 1949 m. mokykla buvo pradinė, 1949–1993 m. – septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, o 1993–2012 m. – pagrindinė. 2012 m. prijungta prie Želvos gimnazijos kaip skyrius.

2013 m. skryius išregistruotas.

## Direktoriai
* Reimontas Devenis
* Stasys Misiūnas

## Šaltiniai
Balelių pagrindinė mokykla

**Ukmergės rajono Balelių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Baleliuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba kalbos ir kitų komunikacijos sutrikimų, intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190335729. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba.

2009 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai

*Ramutė Liubomirskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Senųjų Trakų Andžejaus Stelmachovskio pagrindinė mokykla

**Trakų rajono Senųjų Trakų Andžejaus Stelmachovskio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Senųjų Trakų kaime (Trakų raj.), Trakų g. 39, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 190671594. Steigėjas Trakų rajono savivaldybės taryba.

2025 m. išregistruota.

## Direktoriai
* Romuald Gžybovski

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Naryno sritis

**Naryno sritis** () yra sritis Kirgizstane. Srities administracinis centras yra Narynas. Sritis užima 45 200 km² plotą ir yra didžiausia šalyje.

## Istorija

Sukurta 1939 m. kaip ***Tianšanio sritis***. 1962 m. išformuota, bet 1970 m. atkurta Naryno srities pavadinimu. 1988–1990 m. buvo prijungta prie Isyk Kulio srities.

## Geografija

Sritis išsidėsčiusi vidinėje Tianšanio kalnų sistemos dalyje. Aukščiausia vieta – 5982 m (Kokšaltau kalnagūbryje, Kinijos pasienyje). Vakarinį pakraštį sudaro Ferganos kalnagūbris. Klimatas ryškiai žemyninis; vidutinė sausio temperatūra nuo -10 °C šiaurėje iki -27 °C pietuose, liepą atitinkamai nuo +21 °C iki +9 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis – ~250 mm. Svarbiausios upės – Narynas, Ču, Aksajus. Telkšo Songkiolio, Čatyrkiolio ežerai. Būdinga kalnų stepių ir pusdykumių augalija.

## Ekonomika

   
Verčiamasi daugiausia ganykline gyvulininkyste, ypač avių auginimu. Slėniuose – drėkinamoji žemdirbystė (grūdinės, pašarinės kultūros). Veikia Atbašo HE.

## Etninė sudėtis
* kirgizai – 99,24 %
* uzbekai – 0,22 %
* dunganai – 0,17 %
* uigūrai – 0,13 %
* kiti – 0,24 %

## Administracinis suskirstymas

Rajonai:
* Ak Talos rajonas
* At Bašo rajonas
* Žumgalo rajonas
* Kočkoro rajonas
* Naryno rajonas

2009 m. srityje buvo 1 miestas (Narynas), 2 miesto tipo gyvenvietės (Dostukas, Min Kušas) ir 134 kaimai.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Deltuvos pagrindinė mokykla

**Ukmergės rajono Deltuvos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Deltuvoje, Vytauto g. 36, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190343829. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba. Filialas: Ukmergės rajono Deltuvos pagrindinės mokyklos Atkočių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

1865 m. įsteigta pradinė mokykla. 1946 m. Deltuvos pradinė mokykla peraugo į progimnaziją. Jos direktoriumi dirbo Juozas Lapkus.

1947 m. įkurta septynmetė mokykla, 1957 m. reorganizuota į vidurinę mokyklą. Vidurinės mokyklos direktoriumi buvo Algimantas Tamelis. 1966 m. vidurinė mokykla persikėlė į naujas patalpas. Nuo 1972 m. įvesta kabinetinė sistema. Nuo 1973 m. mokyklai vadovavo Albinas Strazdas, nuo 1984 m. – Adelė Sakalauskienė, nuo 1991 m. – Saulius Skiudulas.

Per 1957-2001 m. laikotarpį vidurinę mokyklą baigė 40 abiturientų laidų. Pirmoji 20-ties mokinių laida mokyklą baigė 1960 m., o 2001 m. išleista paskutinė abiturientų laida, kurią sudarė 9 mokiniai.

2001 m. Deltuvos vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Nuo 2004 m. mokyklai vadovavo Dalia Žuklienė.

2014 m. Deltuvos mokyklai priklausė Jakutiškių skyrius.

2026 m. direktore dirbo Janina Jastčembskienė. Mokykloje mokėsi 105 mokiniai: 84 mokiniai 1-9 klasėse ir 14 vaikų lankė ikimokyklinio ugdymo mišrią grupę ir 6 vaikai – priešmokyklinio ugdymo grupę. Dirbo 19 pedagogų iš jų 2 metodininkai, 15 vyr. mokytojų, 2 mokytojai. Mokykloje vykdoma 11 neformaliojo švietimo programų.

## Himnas

Kur į Šventąją skuba grakšti Armona,
Virpa kelio styga link pajūrio.
Čia vaikystės manosios miela mokykla
Mūs gyvenimo kelią sukūrus.
 
Čia kilniausios svajonės ir viltys lydėjo,
Ir meilė nušvito pirma
Čia išaugo sparnai, nepalaužiami vėjo,
Kad lydėtų sėkmė visada.
 
Atsakau aš už tavo laimingą rytojų,
Kad šiandieną aš džiaugtis galiu.
Tu dirbt ir gyventi išmokei, brangioji,
Ilgiausių tau metų, šviesių!

(Mokytojos A. Valušienės žodžiai)

## Direktoriai
* Janina Jastčembskienė

## Žymūs mokiniai

* Algimantas Astrauskas, ortopedas, verslininkas
* Aldona Matulevičiūtė-Kvedarienė, žurnalistė, redaktorė
* Ona Kreivytė-Naruševičienė, dailininkė keramikė
* Vaclovas Tričys, chemikas, profesorius
* Jonas Varnas, Seimo atstovas

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Deltuvos pagrindinė mokykla
Šešuolių pagrindinė mokykla

**Ukmergės rajono Šešuolių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Šešuoliuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190339026. Steigėjas – Ukmergės rajono savivaldybės taryba.

Buvęs filialas – Ukmergės rajono Šešuolių pagrindinės mokyklos Liaušių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Mokyklos įkūrimą galima sieti su miestelio ir bažnyčios įsteigimo data 1572 m., kadangi tuomet klebonas buvo įpareigotas išlaikyti mokytoją ir mokyklą. XIX a. carinėje Lietuvoje Šešuoliai turėjo daraktorinę mokyklą, veikusią Dvarninių kaime be pastovios vietos (pamokos vyko pas valstiečius, kurių vaikai mokėsi).

1903 m. įkurta oficialioji rusiška mokykla. Tam caro valdžia išnuomojo pusę J. Gutmano namo. Mokykla turėjo elementorių, iš kurio mokiniai mokėsi rusiškai skaityti ir rašyti. 1909 m. pastatyta nauja pradinė mokykla (lankė 30 mokinių, buvo 1 mokytojas). 1919 m. atnaujintoje mokykloje dirbo jau 2 mokytojai, mokę keturių skyrių vaikus lietuvių kalbos, aritmetikos, istorijos, geografijos ir kitų dalykų. Mokslas buvo nemokamas. 1940 m. dėl politinių neramumų nuverstas mokyklos kieme stovėjęs Laisvės paminklas. II pasaulinio karo metu mokiniai ne tik mokėsi, bet ir rengė sporto varžybas, vakarones. 1945–1949 m. dėl trėmimų, sovietų ir partizanų susirėmimų mokykla skurdo – trūko suolų, vadovėlių, mokytojai buvo verčiami skatinti mokinius stoti į pionierius. 1949 m. ūkininko Damulio dvaro pastate įsikūrė septynmetė mokykla, kuri 1962 m. pertvarkyta į aštuonmetę, 1990 m. – į devynmetę, o nuo 1993 m. – į pagrindinę mokyklą.

2012 m. prijungta prie Ukmergės Šilo pagrindinės mokyklos kaip skyrius, vėliau uždarytas.

## Direktoriai
* M. Vavilovienė;
* Rima Ramanauskienė;
* Ramunė Dudėnienė.

## Žymūs mokiniai
*Bronys Stundžia (chemikas, jūrų skautas);
*Henrikas Zabulis (politikas, rašytojas).

## Šaltiniai
Ošo sritis

**Ošo sritis** () yra sritis pietvakarių Kirgizstane. Srities administracinis centras – Ošas, kuris taip pat turi srities statusą. Srities plotas – 29 200 km².

## Istorija

Sritis sudaryta 1939 m. Tarybiniais laikais sritis buvo didesnė, nes į Ošo sritį įėjo dabartinė Batkeno sritis ir Džalal Abado sritis.

## Geografija
Sritis išsidėsčiusi Tianšanio ir Pamyro Alajaus kalnuose. Svarbiausi kalnagūbriai yra Ferganos, Alajaus ir Užalajės. Pastarajame stūkso aukščiausia Ošo srities vieta – Lenino (Avicenos) viršukalnė (7134 m). Klimatas ryškiai žemyninis; vidutinė sausio temperatūra 500–1100 m aukštyje yra -3 °C, liepos +24–27 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis – ~500 mm. Svarbiausios upės – Karadarja, Kyzylsu. Būdinga pusdykumių augmenija besimainanti su kalnų stepėmis. Iki 2000 m aukščio auga riešutmedžių miškai, aukščiau – subalpinės ir alpinės pievos.

## Ekonomika

Išgaunama nafta, gamtinės dujos, gyvsidabris, akmens anglys. Metalurgijos, metalo apdirbimo pramonė. Veikia Učkurgano HE. Slėniuose vystoma drėkinamoji žemdirbystė – auginami kviečiai, miežiai, tabakas, medvilnė, vynuogės, vaismedžiai. Verčiamasi šilkininkyste, gyvulininkyste.

## Etninė sudėtis

Ošo srityje daugiausiai Kirgizstane gyvenančių uzbekų. Tarp jų ir kirgizų kyla ginkluoti konfliktai.

Tautinė sudėtis (be Ošo):
* kirgizai – 68,65 %
* uzbekai – 27,95 %
* uigūrai – 1,01 %
* turkai – 0,99 %
* tadžikai – 0,61 %
* azerbaidžaniečiai – 0,29 %
* rusai – 0,14 %
* kiti – 0,36 %

## Administracinis suskirstymas

Rajonai:
* Alajaus rajonas
* Aravano rajonas
* Kara Kuldžos rajonas
* Kara Su rajonas
* Nokato rajonas
* Uzgeno rajonas
* Čon Alajaus rajonas

2009 m. srityje buvo 3 miestai (Nokatas, Uzgenas, Kara Su), 2 miesto tipo gyvenvietės (Naimanas, ?) ir 474 kaimai.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Vidiškių pagrindinė mokykla

**Ukmergės rajono Vidiškių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Vidiškiuose, Ukmergės g. 42, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190343590. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba. Filialas: Ukmergės rajono Vidiškių pagrindinės mokyklos ikimokyklinio ugdymo skyrius, Šventupėje, A. Vienuolio g. 4.

## Istorija

Vidiškiuose parapijos mokykla įsteigta XVIII a. 1883 m. spaudos draudimo laikais, Vidiškiuose veikė slapta mokykla, kurioje mokėsi 12 moksleivių. Mokyklos daraktore buvo O. Skanavičienė. 1894 m. Vidiškiuose įsteigta vienkomplektė trijų skyrių pradžios mokykla. Mokėsi apie 30 vaikų, visi dalykai buvo dėstomi rusų kalba, pirmasis mokytojas - Foma Romanovič Molevka. Tik nuo 1899 m. pradėta šiek tiek mokyti lietuviškai, įvestos lietuvių kalbos pamokos. 1901 m.įsteigta pirmoji pradinė mokykla, kuri veikė iki 1949 m. Mokytojai K. Šičkus, R. Veselauskas, M. Serapinas ir E. Kukuoška. 

1949 m. rugsėjo mėn. mokykla perorganizuota į septynmetę, 1955 m. ji tapo priaugančia vidurine mokykla, nuo 1958 m. vidurinė mokykla. 1959 m. išleista I abiturientų laida. Išleidusi 42–ąją abiturientų laidą, Vidiškių vidurinė mokykla nuo 2001 m. rugsėjo 1 d. tapo Vidiškių pagrindine mokykla.

## Direktoriai
*1945 m. J. Radzevičius;
*1954 m. D. Juknienė;
*1955 m. S. Klimavičius;
*1957 m. V. Vėbra;
*Laimutė Strelčiūnienė.

## Žymūs mokiniai
* Janina Galiauskienė, Ukmergės rajono politikė
* Alvydas Gervinskas, Anykščių rajono politikas
* Alfonsas Svarinskas, kunigas, disidentas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Ukmergės Senamiesčio progimnazija

**Ukmergės Senamiesčio progimnazija** – dieninė, bendrojo lavinimo mokykla Ukmergėje, Sodų g. 7, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190341810. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba.

Filialas – Ukmergės Senamiesčio progimnazijos Laičių pagrindinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Rašytiniai dokumentai liudija, kad 1927–1930 metais mokytojas Stasys Baltrušis organizavo būsimos mokyklos statybos darbus. Iškilo tuo metu didžiausia Ukmergės mieste dvylikos komplektų mokykla, pradėjusi veikti nuo 1930 metų rugsėjo 1 d. Iki 1940 metų birželio 3 d. jai vadovavo įkūrėjas mokytojas Stasys Baltrušis. Nuo įkūrimo pradžios iki dabar mokykla ne kartą keitė savo statusą ir pavadinimą: Ukmergės pradžios mokykla Nr. 1, Ukmergės 1-oji progimnazija, Ukmergės 2-oji progimnazija, Ukmergės 3-oji vidurinė (mokoma rusų kalba), Ukmergės Senamiesčio vidurinė (mišri), nuo 2002 metų – Ukmergės Senamiesčio pagrindinė mokykla, 2019–2020 mokslo metus įstaiga pradėjo kaip progimnazija. 2018 m. prijungta Ukmergės rajono Dainavos pagrindinė mokykla.

2019 m. vasario 1 d. Lietuvoje kuriamo fondo švietimui prie VšĮ „Global Lithuanian Leaders“ idėjos autoriai ir steigėjai – visuomenininkas, verslininkas dr. Vladas Lašas bei švietimo inovatorius Lukas Benevičius – Ukmergės technologijų ir verslo mokykloje organizavo renginį „Švietimo inovacijų dirbtuvės Ukmergėje“. Jo metu pristatyta idėja atkurti Ukmergės Senamiesčio progimnazijos observatoriją sulaukė daugiausiai pasisekimo. Mokykla įsipareigojo atlikti visus būtinus remonto darbus: įrengti naujus laiptus į observatorijos aikštelę, sumontuoti koloną teleskopui bei specialią pakylą aplink ją, restauruoti observatorijos kupolą. Teleskopą Celestron CPC 1100 Ukmergės Senamiesčio progimnazijai nupirko ir padovanojo dr. Vladas Lašas.

2025 m. Gegužės 27 d. buvo atidarytas atnaujintas mokyklos stadionas.

## Direktoriai
*Jelena Kovalenko
*Audra Uselienė 
*Arūnas Kerza 
*Nina Lilia Galickė 

## Šaltiniai

* Mokyklos svetainė
Ukmergės specialiojo ugdymo centras Vyturėlis

**Ukmergės specialiojo ugdymo centras „Vyturėlis“** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergėje, Veterinarijos g. 5, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba kurtiesiems ir neprigirdintiesiems, judesio ir padėties sutrikimų, kalbos ir kitų komunikacijos sutrikimų, intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190324857. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

2012 m. rugsėjo 1 d. Ukmergės specialiojo ugdymo centras „Vyturėlis“ prijungtas prie Ukmergės „Ryto“ specialiąja mokykla.

## Direktoriai
*Janina Sližienė;
*Elena Šemetienė.

## Šaltiniai
Talaso sritis

**Talaso sritis** () yra Kirgizstano sritis. Srities administracinis centras – Talasas. Srities plotas – 11 400 km². Tai mažiausią plotą turinti sritis šalyje.

Vėlyvaisiais tarybiniais laikais Talaso sritis buvo prijungta prie Ču srities.

## Geografija
Sritį iš šiaurės ir vakarų supa Kazachstanas, o iš pietvakarių Uzbekistanas. Kaimynines sritis – Ču ir Džalal-Abado nuo Talaso srities skiria Talaso Alatau kalnai.

Talaso sritis yra Tianšanio masyvo vakaruose, Naryno ir Talaso tarpupyje. Aukštis iki 4482 m. Klimatas žemyninis; vidutinė sausio temperatūra -6 °C, liepos +20 °C. Per metus vidutiniškai iškrenta ~300 mm kritulių.

## Ekonomika
Verčiamasi daugiausia ganykline gyvulininkyste (avys, galvijai, arkliai), slėniuose – drėkinamąja žemdirbyste (kviečiai, miežiai, tabakas). Veikia Kirovo hidroelektrinė. Kasamos polimetalų rūdos.

## Tautinė sudėtis

* kirgizai – 91,9 %
* kurdai – 2,45 %
* rusai – 1,92 %
* kazachai – 1,34 %
* uzbekai – 0,78 %
* turkai – 0,68 %
* kiti – 0,95 %

## Administracinis suskirstymas

Rajonai:
* Bakai Atos rajonas
* Kara Buro rajonas
* Manaso rajonas
* Talaso rajonas

2009 m. srityje buvo 1 miestas (Talasas), 1 miesto tipo gyvenvietė (Maimakas) ir 90 kaimų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Talaso srities administracijos oficiali svetainė
Rečionių pagrindinė mokykla

**Ukmergės rajono Rečionių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Rečionyse, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba kalbos ir kitų komunikacijos sutrikimų, intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190338839. Steigėjas – Ukmergės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Uždaryta 2010 m.

## Direktoriai
* Vanda Ginaitienė

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė .
Lyduokių pagrindinė mokykla

**Ukmergės rajono Lyduokių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Lyduokiuose, Taikos g. 6, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290338110. Steigėjas Ukmergės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Apie Lyduokiuose veikusią mokyklą yra žinių, kad 1781 m. joje mokėsi 15, 1782 m. – 24 mokiniai (4 šlėktos, 8 miestiečiai ir 12 valstiečių), 1798 m. – 6. Spaudos draudimo laikais atokesniuose apylinkės kaimuose kūrėsi vadinamos daraktorių mokyklos.

Dabartinę Lyduokių mokyklą 1911 m. kovo mėn. įkūrė grafas Kosakovskis. Prie mokyklos buvo mažas klojimas ir tvartelis. 1931 m. mokykla persikėlė į Lyduokių dvaro rūmus. Senas medinis pastatas jau nebetiko, tapo avariniu. Dvaras iki 1934 m. priklausė valstybei, o 1934 m. jį nupirko latvis inžinierius Karolis Reisonas. Tais pačiais metais pradėta statyti dabartinė mūrinė mokykla, o iš dvaro patalpų mokykla perkelta į Adolfo Motuzo privatų namą. Šia patalpa mokykla naudojosi dvejus metus. Mokyklos patalpos buvo medinės, sporto aikštelės nebuvo. Iš viso tuo metu mokykloje mokėsi apie 100 mokinių. Mokykla turėjo apie 4 ha žemės sklypą.

1936 m. pastatyta nauja mūrinė Lyduokių mokykla, pašventinta rugsėjo 27 d. Įrengta aikštė, kiemas, pastatytas pagalbinis ūkinis pastatas. 1937 m. pradinėje mokykloje jau dirbo 5 mokytojai, buvo 4 klasės, kuriose mokėsi virš 100 mokinių. 1944 m. šalia pradinės mokyklos įsisteigė progimnazija.

1952 m. mokykla tapo vidurine, tačiau dėl vaikų nedidelio skaičiaus perorganizuota į aštuonmetę. 1981 metais pastatytas naujas mokyklos priestatas. 1986 m. mokykla pavadinta nepilnąja vidurine, 1989 m. devynmete, o 1994 m. – pagrindine. 2005 m. mokykloje mokėsi 92 mokiniai. 2010 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Laimonas Latvys

## Šaltiniai
Gvatemalos vėliava

**[[Gvatemala|Gvatemalos]] [[vėliava]]** – vėliava sudaryta iš 2 spalvų – mėlynos ir baltos. Mėlyna spalva, kuri yra dešiniame ir kairiame šone, žymi du šalį juosiančius vandenynus, o balta spalva – ramybę.
Dadra ir Nagar Havelis

**Dadra ir Nagar Havelis** (, ) buvo sąjunginė teritorija Indijoje, Konkano regione. Teritorijos kaimynės yra Gudžarato ir Maharaštros valstijos. Teritorija neturi priėjimo prie Arabų jūros. Dadros ir Nagar Havelio sostinė – Silvasa.

2020 m. sausį Dadra ir Nagar Havelis sujungtas su Damanu ir Diu į bendrą sąjunginę teritoriją.

## Istorija
Dadra ir Nagar Havelis nuo 1779 iki 1954 metų buvo portugalų kolonija. Nuo 1954 iki 1961 m. teritorija turėjo savo vyriausybę, administracija vadinosi Varišta Panchajat Laisvosios Dadros ir Nagar Havelio.  Sąjungine teritorija tapo 1961 metais , ją tiesiogiai valdė Indijos parlamentas, Žemieji Rūmai (Lok Sabha) ir Aukštieji rūmai (Radžja Sabha).

## Šaltiniai
Utenos Aukštakalnio progimnazija

**Utenos Aukštakalnio progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Utenoje, Taikos g. 44, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290182540. Steigėjas Utenos rajono savivaldybės taryba.
## Istorija

Utenos 6-oji vidurinė mokykla savo veiklą pradėjo 1982 m. rugsėjo 1 d., Aukštakalnio mikrorajone pastačius naują mokyklos pastatą.

Optimizuojant rajono mokyklų tinklą ir šalia pastačius naują Adolfo Šapokos gimnaziją, buvusi vidurinė mokykla 1996 m. kovo 29 d. Utenos rajono savivaldybės tarybos sprendimu nuo 1996 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota į Aukštakalnio pagrindinę mokyklą. Tai buvo viena pirmųjų šalyje mokyklų, teikianti pagrindinį išsilavinimą mokiniams tik nuo 5 iki 10 klasės. 2004-2005 mokslo metais mokėsi 867 mokiniai, sudarantys 33 klasių komplektus. Mokyklos pastato renovacija atlikta 2003 m., dalyvaujat Mokyklų tobulinimo programoje (MTP). 2011 m. spalio 27 d. Utenos rajono savivaldybės tarybos sprendimu mokykla tapo Utenos Aukštakalnio progimnazija.

Utenos rajono savivaldybės tarybos 2016 m. birželio 30 d. sprendimu Nr. TS-210 „Dėl Utenos „Žiburio“ pradinės mokyklos reorganizavimo ir Utenos Aukštakalnio progimnazijos nuostatų patvirtinimo“ nuo 2016 m. rugpjūčio 31 d. Utenos „Žiburio“ pradinė mokykla tapo progimnazijos „Žiburio“ skyriumi.

Mokykloje yra:
* Didelė sporto salė
* Etnografijos muziejus
* A. ir M. Miškinių centrinės bibliotekos Aukštakalnio filialas
* Valgykla
* Du informatikos kabinetai
*Tolerancijos ugdymo centras

## Direktoriai

* Minius Žiulys (1982-1996 m.)
* Arvydas Šilinskas (1996-2021 m.)
* Jolita Kaziliūnė (nuo 2021 m.)

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
* Oficiali facebook paskyra
Utenos Krašuonos progimnazija

**Utenos Krašuonos progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Utenoje, Krašuonos mikrorajone V. Kudirkos g. 5, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190182692. Steigėjas Utenos rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
* Utenos Krašuonos progimnazijos Tauragnų Eugenijos Šimkūnaitės skyrius (nuo 2010 m.)
* Utenos Krašuonos pagrindinės mokyklos Biliakiemio skyrius (iki 2012 m.)
* Utenos Krašuonos progimnazijos Kuktiškių skyrius (nuo 2012 m.)

## Istorija

Utenos 7-oji vidurinė mokykla pastatyta 1990 m., pradėjo veikti 1991 m. kovo 1 d. 1992–1993 m. 47 klasėse mokėsi 1022 mokiniai, veikė 23 būreliai. 1994 m. mokykla pavadinta Krašuonos vidurine mokykla. 1995 m. mokėsi 948 mokiniai.

Aktyvėjo kultūrinis ir sportinis mokyklos gyvenimas, įkurtas mokyklos etnografinis muziejus (istorijos mokytojos Vanda Baranauskienė ir Lilija Jovarienė). 1996 m. sukurta mokyklos emblema. 1997 m. mokyklą baigė paskutinė 5-oji abiturientų laida. Nuo 1997 m. rugsėjo 1 d. mokykla reorganizuota į Krašuonos pagrindinę mokyklą. 2009 m. pradėta mokyklos rekonstrukcija. 2012 m. rugsėjo 1 d. tapo progimnazija. 2021 m. prijungta Saldutiškio pagrindinė mokykla kaip skyrius.

## Direktoriai
* 1990 m. Povilas Simanavičius
* 1994 m. Rolandas Gruodinskas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Eurovizija (reikšmės)

**„Eurovizija“ vadinami šie konkursai:**
* Eurovizijos dainų konkursas;
* Eurovizijos šokių konkursas;
* Vaikų Eurovizijos dainų konkursas.

**Taip pat skaitykite:**
* Eirodziesma − „Eurovizijos“ dainų konkurso Latvijos nacionalinė atranka.
Utenos Rapolo Šaltenio progimnazija

**Utenos Rapolo Šaltenio progimnazija** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Utenoje, J. Basanavičiaus g. 32, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190181786. Steigėjas Utenos rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
* Utenos pagrindinės mokyklos Pačkėnų skyrius
* Utenos pagrindinės mokyklos Antalgės skyrius, Kaštonų g. 10
* Utenos pagrindinės mokyklos Pakalnių skyrius, Taikos g. 18

## Istorija

1944 m. „Saulės“ gimnazijos patalpose įkurta mergaičių gimnazija. 1945 m. ji pavadinta 2-ąja mergaičių gimnazija, o nuo 1949 m. Utenos 2-ąja vidurine mokykla. 1953 m. 2-oji vidurinė perkelta į dabartines patalpas J. Basanavičiaus gatvėje, kur nuo 1936 m. veikė pradžios mokykla, o šalia esančiame pastate nuo 1938 m. žydų mokykla. 1957–1971 m. atvežtame tremtinių name veikė mokyklos bendrabutis. 1962 m. prie pagrindinio pastato išaugo priestatas. 1963–1964 m. įrengtas mokyklos sporto aikštynas. Sporto salėje užsiėmimai vyksta nuo 1968 m.

1998 m. išleista paskutinė 52-oji dvyliktokų laida, o 2-oji vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę. 2007 m. prijungta Pakalnių pagrindinė mokykla kaip skyrius. 2008 m. spalio mėn. Utenos pagrindinei mokyklai oficialiai suteiktas mokytojo Rapolo Šaltenio (1908–2007) vardas. 2012 m. gegužės 31 d. Utenos rajono savivaldybės tarybos sprendimu Nr. TS-173 Utenos Rapolo Šaltenio pagrindinė mokykla tapo progimnazija. 2020 m. imtasi iniciatyvos uždaryti mokyklą, tam priešinosi mokyklos bendruomenė, tačiau 2021 m. pavasarį mokykla vis tiek uždaryta.

## Direktoriai
* 1944 m. G. Petronienė
* 1945 m. Rapolas Šaltenis
* 1946 m. J. Kuliešienė, S. Šermukšnienė, B. Skukauskienė, S. Zabulionienė, S. Kačkaitė, O. Statulevičienė, D. Jarašūnienė, A. Stalionis, J. Ivanovas
* Vidas Ruzgus
* nuo 1998 m. Milda Survilienė

## Žymūs mokiniai
* Vanda Aramavičiūtė, socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė, VU profesorė.
* Irena Budriūnienė-Jurgelėnaitė, chorvedė ir pedagogė.
* Vida Marija Čigriejienė, gydytoja, Seimo narė.
* Ramutė Aleksandra Jasudytė, dailininkė tekstilininkė.
* Alvydas Katinas, Utenos rajono savivaldybės meras.
* Bronius Martinėnas, fizinių mokslų daktaras.
* Vytautas Račickas, rašytojas, žurnalistas.
* Jolita Stasiulionytė-Radušienė, biologė.
* Dalius Ribokas, istorikas archeologas.
* Antanas Ryliškis, biologas.
* Arvydas Šaltenis, tapytojas, profesorius.
* Jonas Šimonėlis, dailininkas.
* Milda Telksnytė, žurnalistė, redaktorė.
* Nijolė Zabukienė, pedagogė.
* Minius Žiulys, pedagogas.

## Šaltiniai
Andamanų jūra

**Andamanų jūra** – Indijos vandenyno dalis, plytinti Bengalijos įlankos pietryčiuose, Mianmaro pietuose, Tailando vakaruose ir Andamanų salų rytuose. Andamanų jūros ilgis apie 1200 kilometrų (šiaurė – pietūs), plotis apie 650 kilometrų (rytai – vakarai), plotas apie 797 700 km². Vidutinis gylis apie 870 metrų, giliausia vieta apie 3777 metrų. Pietryčiuose Andamanų jūra susiaurėja ir pereina į Malakos sąsiaurį, skiriantį Malajos pusiasalį ir Sumatrą.

Vandens druskingumas – nuo 20-25 ‰ šiaurėje iki 30-33 ‰ pietuose. Vidutinė vandens temperatūra – 26-29 °C. Jūros potvyniai vyksta kas pusę paros, jų aukštis iki 7,2 m.

## Gyvūnija

Jūros vandenys palei Malakos pusiasalį yra palankūs augti moliuskams, čia gyvena apie 280 valgomųjų žuvų rūšių, kurios priklauso 75 šeimoms. Iš jų 232 rūšys (69 šeimos) yra randamos mangrovėse, o 149 rūšys (51 šeimos) gyvena jūrų žolėse. Jūra yra prieglobstis ir pažeidžiamoms rūšims: diugoniui, keletui delfinų rūšių, ir keturioms vėžlių rūšims: sparčiai nykstantiems kietaodžiui vėžliui ir bisai, bei gresiantiems išnykti žaliajam vėžliui ir ridlėjai. Andamanų jūroje iš viso yra apie 150 diugonių, kurie yra išsibarstę Ranongo ir Satuno provincijose. Šios rūšys yra labai jautrios jūrų žolių nykimui.

## Galerija

File:Ko Lanta Thailand-6.jpg|thumb|
File:Ko Lanta Thailand-7.jpg|thumb|
File:Ko Lanta Thailand-17.jpg|thumb|
File:Beach house Ko Lanta (22212524722).jpg|thumb|


## Taip pat skaitykite
* Andamanų salos
* Andamanų ir Nikobarų salos
* Kra sąsmauka
* Mjeiko salos

## Šaltiniai
Ošas

**Ošas** () – antras pagal gyventojų skaičių miestas Kirgizijoje, Ferganos slėnyje, pietinėje šalies dalyje.

Ošas tapo Ošo srities administraciniu centru nuo 1939 m., o atgavus nepriklausomybę tapo srities statusą turinčiu miestu (panašiai kaip Biškekas). 255 900 (2012 m.) gyventojų turintis miestas etniškai įvairialypis, jame gyvena kirgizai, uzbekai, rusai ir tadžikai.

Oše yra didžiausias ir labiausiai sausakimšas lauko turgus visoje Vidurinėje Azijoje. Ošo pramonė, sukurta Tarybų Sąjungos laikotarpiu, nuskurdo po Tarybų Sąjungos žlugimo, bet vėliau atsigavo. Kadangi Ošas yra prie Uzbekistano sienos, iškilo rimtų kliūčių prekybai ir ekonomikos augimui, kurios atsiliepia ir dabar. Yra oro uostas, kuriuo susisiekiama su sostine Biškeku.

## Istorija
Ošas yra vienas seniausių miestų Centrinėje Azijoje, žinomas nuo VIII a. kaip šilko gamybos centras šalia Šilko kelio.

Babūras, Mogolų dinastijos pradininkas ir Timūro palikuonis, gimė šalia Andižano (Uzbekistanas), Ferganos slėnyje ir čia pradėjo šiaurės Indijos nukariavimo žygius.

Miestą 1876 m. buvo okupavusi Rusija, besivaržanti su Britanijos Imperija dėl dominavimo Vidurinėje Azijoje.

## Turizmas

Mieste yra keli paminklai, tarp jų pietų Kirgizijos „carienės“ Kurmanžanos Datkos ir Lenino statulos, rusų-ortodoksų cerkvė (vėl atidaryta po Tarybų Sąjungos griūties), taip pat kelios mečetės. Nuo populiaraus Suleimano kalnas atsiveria Ošo panorama; kalne yra urvas, šalia jo – muziejus, saugantis archeologines, geologines ir istorines kolekcijas, čia galima rasti informacijos apie vietinę florą ir fauną.

## Sportas
* FK Alay futbolo klubas
* FC Kaganat futbolo klubas; ankstesniais metais žinomas kaip Akademija Oš futbolo akademija/futbolo komanda.

## Miestų partnerystė

*  Stambulas, Turkija
*  Sankt Peterburgas, Rusija
*  Džida, Saudo Arabija

## Galerija

Osh 03-2016 img26 view from Sulayman Mountain.jpg|Miesto panorama
OshMarket.jpg|Sekmadienio turgus


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Informacija apie Ošą šio miesto Medicinos Instituto tinklalapyje  (anglų k.)
* Oficiali Medicinos Instituto, Valstybinio universiteto svetainė   (anglų k.)
* Ošo miesto oficiali svetainė  (rusų k.)
Vaikų Eurovizijos dainų konkursas

: *Apie šių metų vaikų „Euroviziją“ skaitykite straipsnyje [[Vaikų Eurovizijos dainų konkursas ]]*.
‎
**„Vaikų Eurovizijos“ dainų konkursas** (, Lietuvoje dar žinoma kaip **„Mažoji Eurovizija“**) – kasmet vykstantis tarptautinis dainų konkursas, kuriame gali dalyvauti vaikai nuo 9 iki 14 metų amžiaus.

Kasmet nuo 2003 m. rengiamas konkursas turi daug panašumų su „Eurovizijos“ dainų konkursu, iš kurio ir kilęs jo pavadinimas. Kiekvienas dalyvaujantis transliuotojas deleguoja vieną originalią dainą, trunkančią daugiausiai tris minutes, kad galėtų varžytis su kitais dalyvaujančiais kūriniais. Konkurso rezultatus nulemia žiūrovų ir komisijos balsavimas. 2017 m. konkurso metu buvo pristatytas internetinis ir nemokamas balsavimas. 

Pagrindiniai skirtumai nuo suaugusiųjų „Eurovizijos“ yra tai, kad „Vaikų Eurovizjoje“ bent dalis dainos privalo būti atliekama atstovaujamos šalies kalba, o žiūrovai gali balsuoti už savo šalį. Paskutinė konkurso nugalėtoja yra prancūzė Zoé Clauzure, kuri laimėjo 2023 m. konkursą Nicoje (Prancūzija) su daina „Coeur“.

## Formatas
* Kiekviena dalyvaujanti valstybė kokiu nors būdu išsirenka jai atstovaujantį atlikėją ar grupę;
* Visi dalyviai po vieną kartą gyvai atlieka savo konkursinę dainą;
* Kiekvienoje šalyje konkursą transliuoja tos šalies nacionalinis transliuotojas;
* Pasirodžius visoms dainoms, konkurso žiūrovai internetu gali balsuoti už tris dainas (įskaitant ir savo šalies dainą);
* Kiekvienos šalies balsų pranešėjas paskelbia už ką balsavo jo šalies komisija (50% balsų);
* Paskelbiami internetinio balsavimo rezultatai (50% balsų);
* Daugiausiai balsų surinkusi valstybė tampa konkurso nugalėtoja;
* Nugalėjusi valstybė gauna teisę rengti konkursą kitais metais.

## Dalyvavimas

Konkurse gali dalyvauti visi aktyvūs EBU transliuotojai, nors konkursas kai kuriais metais buvo transliuojamas ir keliose nedalyvaujančiose šalyse. Nyderlandai yra vienintelė šalis, kuri kasmet dalyvauja nuo pirmojo konkurso 2003 m.

Bent kartą konkurse dalyvavo 41 šalis. Žemiau išvardintos visos konkurse dalyvavusios šalys kartu su metais, kurių metų konkurse jos debiutavo:

## Nugalėtojai

## Lietuva „Vaikų Eurovizijoje“

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali vaikų „Eurovizijos“ svetainė
* Oficiali Lietuvos „Eurovizijos“ svetainė
Košinecu regionas

**Košinecu** () – Japonijos regionui Čiūbu priklausantis subregionas, į kurį įeina Jamanašio, Nagano ir Nijigatos prefektūros. Regiono pavadinimas kilo iš Kajaus, Šinano ir Ečigo žemių abreviatūros.

## Šaltiniai
Rapolas Šaltenis

**Rapolas Šaltenis** (1908 m. spalio 24 d. Klevėnuose, Anykščių raj.– 2007 m. spalio 12 d. Utenoje) – literatūros tyrinėtojas, vertėjas, Lietuvos nusipelnęs mokytojas, Utenos miesto Garbės pilietis.

## Biografija
Mokėsi Panevėžio gimnazijoje, kur jo mokytojas buvo rašytojas kunigas Julijonas Lindė-Dobilas. 1940 m. baigė Vytauto Didžiojo universiteto humanitarinių mokslų fakultetą, baigdamas parašė diplominį darbą apie J. Lindę-Dobilą.

1932–1942 m. Kaišiadorių gimnazijos lietuvių kalbos mokytojas, 1942 m. Ukmergės gimnazijos mokytojas. 1943–1944 m. Anykščių gimnazijos direktorius. 1944–1945 m. Skiemonių vidurinės mokyklos, 1945–1946 m. Utenos vidurinės mokyklos, 1946–1975 m. Utenos gimnazijos, Utenos suaugusiųjų vidurinės mokyklos, Utenos neakivaizdinės vidurinės mokyklos direktorius, Utenos švietimo skyriaus inspektorius.

## Kūryba
Mokyklose jo žinios, autoritetas, jautrumas uždegė meilę literatūrai, teatrui pačių Šaltenių vaikus. Jo mokiniais buvo Irena Gansiniauskaitė-Gudavičienė, Algirdas Gaižutis, Valdas Mykolas Jatautis ir daug kitų būsimųjų literatūros ir meno kūrėjų.

Bendradarbiavo žurnale „Naujoji Romuva“, 1931–1933 m. savaitraščio „Šiaurės Lietuva“ redaktoriaus pavaduotojas. 1934–1935 m. dirbo žurnalisto darbą laikraščio „Mūsų kraštas“ redakcijoje, paskelbė daug straipsnių kultūros, švietimo, literatūros klausimais. Literatūrines apžvalgas ir recenzijas spausdino „Lietuvos aidas“, „Naujoji Romuva“, „Akademikas“, „Jaunoji Lietuva“ ir kt leidiniai.  Išvertė Vydūno, Liudviko Rėzos vokiškų veikalų.

Pensininko metų jėgas paskyrė lietuvių literatūros milžinų Antano Baranausko ir Antano Vienuolio-Žukausko biografijų ir jų kūrybos tyrinėjimams, paskelbdamas biografines apybraižas.

Tarpukario metais buvo šaulys, Tautininkų sąjungos, Vilniui vaduoti sąjungos narys. Apdovanotas LDK Gedimino V laipsnio ordinu, LR Švietimo ministro, Prezidento padėkos raštais, Atgimimo sąjūdžio dalyvio medaliu.

## Šeima
Motina rašytojo Antano Vienuolio-Žukausko sesuo, vaikai: dailininkas Arvydas Šaltenis, rašytojas Saulius Šaltenis, informatikai Vydūnas Šaltenis ir Virgilijus Šaltenis, elektronikė Rima Šaltenytė.

## Bibliografija
* Gimnazijos kasdienybė. Pjesė. 1944 m.
* A. Vienuolio gyvenimo pėdsakais: biografinė apybraiža. – Vilnius: Vaga, 1982.
* Mūsų Baranauskas. Vilnius: Vaga, 1985.
* Tarp dangaus ir žemės (Julijonas Lindė-Dobilas). 1990 m.
* Tikras netikras A. Vienuolis. apybraiža. – Kaunas: Spindulys, 1994.

**Memuarai:**
* Jau skleidės burės. 1991 m.
* Gaudeamus igitur. 1993 m.
* Aš – mokytojas: dienoraščiai, laiškai, prisiminimai. – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2007. – 488 p. – ISBN 978-9955-624-84-4
* Plačiašakis ąžuolas: atsiminimai apie Rapolą Šaltenį (sud. Romualdas Valančiūnas). – Utena: Utenos kraštotyros muziejus, 2008. – 248 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-9815-3-4

## Šaltiniai
Antalgės pagrindinė mokykla

**Utenos rajono Antalgės pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Antalgėje (Utenos raj.), Kaštonų g. 10, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190184939. Steigėjas Utenos rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2007 m. Utenos Rapolo Šaltenio progimnazijos Antalgės skyrius.

## Istorija
1924 m. įkurta Antalgės pradžios mokykla. Tuo metu mokykloje mokėsi 45 mokiniai. Vedėja Eugenija Oželienė-Kazlauskienė. 1939 m. mokykloje buvo 2 mokinių komplektai, mokėsi apie 70 mokinių. 1950 m. pradėtas statyti dabartinės mokyklos priekinis pastatas. Pagausėjus mokinių skaičiui, padidėjo mokytojų kolektyvas. 1952 m. reformuota į septynmetę, 1961 m. – į aštuonmetę. Šalia mokyklos užveistas sodas, įrengtas gėlynas. 1970–1971 m. m. mokykloje mokėsi 100 mokinių, dirbo 10 mokytojų, 1977–1978 m. m. mokėsi didžiausias mokinių skaičius per visą mokyklos istoriją – 159 mokiniai. 1987 m. mokykla reformuota į devynmetę.

1990 m. mokykla pasipuošė tautine atributika. Liaudies meistras S. Karanauskas išdrožė skulptūrų ansamblį „Mokslas“. 1992 m. prie mokyklos prijungtas vaikų darželis, į jo patalpas persikėlė dvi pradinukų klasės. Nuo 1993 m. vadinosi Antalgės pagrindine mokykla. Utenos rajono savivaldybės tarybos 2007 m. gegužės 31 d. sprendimu Nr. TS-86 kaip juridinis asmuo baigė savo veiklą, prijungta ją prie Utenos pagrindinės mokyklos ir nuo 2007 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota į Utenos pagrindinės mokyklos Antalgės skyrių. Mokykla kartu yra ir kaimo kultūros centras.

## Direktoriai
* 1952–1955 m. Valė Milašiūnaitė-Matulienė
* 1955–1956 m. Edvardas Zitikis
* 1956–1957 m. Janina Šileikaitė
* 1957–1969 m. Zofija Valiulienė
* 1969–1978 m. Regina Mitalienė
* 1978–1993 m. Žaneta Kibickienė
* 1993–1998 m. Milda Survilienė
* 1998–2007 m. Daiva Širvelienė

## Šaltiniai
Vaikų Eurovizijos dainų konkursas 2007

**2007 m. vaikų Eurovizijos dainų konkursas** − 5-asis vaikų Eurovizijos dainų konkursas, vykęs 2007 m. gruodžio 8 d. Roterdame (Nyderlandai). Lietuva šiame konkurse dalyvavo pirmąkart, jai atstovo trylikametė solistė iš Kauno Lina Jurevičiūtė, daugelio konkursų Lietuvoje ir užsienyje laimėtoja.

Prieš šį konkursą buvo pakeistos dalyvių amžiaus ribos − nuo 2007 m. jame gali dalyvauti vaikai nuo 10 iki 15 metų (anksčiau − nuo 8 iki 15 metų).

Konkursą laimėjo Baltarusijos atstovas su daina „S druzjami“, tik 1 tašku aplenkęs Armėnijos atstovus. Tai yra jau antra Baltarusijos pergalė vaikų Eurovizijoje. Be to, 2007 m. konkurse jau treti metai iš eilės laimi paskutiniuoju numeriu dainavęs atlikėjas.

## Dalyviai
Miss Kittin

**Miss Kittin** (tikrasis vardas **Caroline Hervé**, g. 1973) – prancūzų diskžokėja, elektroninės muzikos kūrėja ir atlikėja, dainininkė.

Diskžokėjos karjerą pradėjo būdama 22 metų kartu su Mike Dearbon. Grojo klubuose Prancūzijoje, Rusijoje (Maskvoje), JAV (Čikagoje). 2001 m. kartu su kitu atlikėju The Hacker išleido pirmąjį albumą, taip ir pavadintą – „Pirmasis albumas“ (*The First Album*). Pora dainų iš šio albumo susilaukė ypač didelio populiarumo electroclash scenoje, tai – *Frank Sinatra* ir *1982*.

Taip pat yra dirbusi kartu su įvairiais kitais atlikėjais: Golden Boy („Rippin Kittin“, 2002), Felix da Housecat, Chicks on Speed, Ellen Allien, Sven Vath ir kt.

Pirmąji savo solo albumą išleido 2004 m., ir jis vadinosi *I Com*. Kaip ir ankstesniuose Miss Kittin darbuose, čia labiausiai išsiskyrė electro funk ir electroclash žanrai, tačiau buvo daugiau eksperimentų ir skirtumų nuo ankstesnio atlikėjos stiliaus.

## Nuorodos

* Oficialus puslapis su autobiografija
* Interviu