open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gražiškių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Gražiškių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gražiškių miestelyje, prie kelio .

## Istorija

Apie 1600 m. dvarininkas Vaitiekus Gintautas pastatė medinę bažnyčią. 1614 m. jai dovanoti 6 valakai Gražiškių kaimo žemės, malūnas su tvenkiniu ir Sebastijoniškių, arba Gražupio, palivarkas su 3 valakais žemės. 1623 m. minima parapinė mokykla (1781 m. atkurta). Po 1745 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia (konsekravo Vygrių vyskupas Mykolas Pranciškus Karpavičius). Sunykusi bažnyčia 1865 m. nugriauta, iš Šunskų atvežta ir pastatyta laikina.

1877–1881 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia, ją 1886 m. konsekravo pavyskupis Juozapas Holiakas. Bažnyčios vidų išpuošė kunigas Jokūbas Rutkauskas. 1894 m. sudegė klebonija. 1900 m. bažnyčia remontuota, išdažyta. 1907 m. įsikūręs „Žiburio“ draugijos skyrius (pirmininkas kunigas P. Abromavičius) įsteigė biblioteką-skaityklą. 1925 m. įkurta pavasarininkų biblioteka-skaitykla.

1926 m. klebonu paskirtas K. Augustaitis. Jam 1931 m. išvykus į Gelgaudiškį, trejus metus Gražiškiuose klebonavo V. Aleksandravičius. 1934 m. jį pakeitė A. Uoginta, o šį 1964 m. – Vytautas Vaitauskas. Jo iniciatyva 1969 m. buvo atliktas bažnyčios remontas ir pastatyta klebonija.

1985 m. klebonu tapo Gintautas Steponaitis. Išbuvęs Gražiškių parapijoje 17 metų, jis buvo iškeltas į Krokialaukį, į jo vietą atėjo kunigas Petras Kanapka. 2005 m. parapijos klebonu buvo paskirtas Dainius Gurevičius. 2018 m. jį pakeitė Kęstutis Sprangauskas.

## Klebonai

Bažnyčioje klebono pareigas ėję kunigai:

* 1623–? m. – Pranciškus Rozelevičius
* 1708–1715 m. – Jonas Kazimieras Sabaliauskas
* 1740–1742 m. – Pranciškus Ditbauskas
* 1742–1775 m. – Jonas Hlebickis Juozupovičius
* 1775–1803 m. – Mykolas Pranciškus Karpavičius
* 1803–1818 m. – Jonas Klemensas Gološevskis
* 1820–1847 m. – Martynas Feliksas Milkauskas
* 1848–1860 m. – Andrius Oleka
* 1860–1862 m. – Juozas Šypauskas
* 1863–1876 m. – Vincas Miškelis
* 1876–1893 m. – Ambroziejus Lukoševičius
* 1893–1914 m. – Adomas Šukvietis-Šukys
* 1914–1927 m. – Pijus Abramavičius (1870–1940)
* 1927–1930 m. – Konstantinas Justinas Augustaitis (1890–1954)
* 1930–1933 m. – Vincentas Aleksandravičius (1865–1952)
* 1933–1950 m. – Antanas Uogintas (1878–1964)
* 1950–1951 m. – Pranas Gerbutavičius (1919–1977)
* 1952–1956 m. – Klemensas Kačergis (1907–1966)
* 1956–1969 m. – Pranciškus Lingys (1904–1975)
* 1969–1984 m. – Vytautas Jonas Vaitauskas (1930–1997)
* 1984–1985 m. – Alfonsas Sadauskas (1924–1990)
* 1985–2002 m. – Gintautas Steponaitis (g. 1947)
* 2002–2005 m. – Algirdas Petras Kanapka (g. 1960)
* 2005–2018 m. – Dainius Gurevičius (g. 1976)
* nuo 2018 m. – Kęstutis Sprangauskas


## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su pristatyta žema krikštykla ir zakristija. Apsidė pusapvalė. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais.

## Galerija

Gražiškiai, bažnyčia.JPG|2014 m.
Gražiškių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia - vaizdas iš prekio.jpg|Bažnyčia iš prekio
Gražiškių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia - bokštai.jpg|Bažnyčios bokštai


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Grūžių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia

**Grūžių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Grūžių kaime, 9,5 km į šiaurę nuo Joniškėlio.

## Istorija

Kunigas Antanas Gelžinis gyvenamajame name įrengė altorių ir 1913 m. laikė pamaldas. Per Pirmąjį pasaulinį karą į Grūžius atvyko kunigas Mikalojus Šeižys-Dagilėlis, jo rūpesčiu paremontuotas buvusio Kalneliškių (Didžiųjų Grūžių) dvaro svirnas ir jame laikytos pamaldos. Kunigo Juozapo Mazūro iniciatyva 1921–1924 m. pastatyta medinė bažnyčia pagal Juozo Skripkaus (1870–1937) projektą.

1928–1932 m. įrengti altoriai. Parapijos administratoriaus kunigo Vincento Švagždžio rūpesčiu 1937 m. įrengtas didysis altorius (meistras Vladas Čižauskas), 1938 m. – nauji vargonai (iki 1944 m. liepos vidurio vargonininkavo Jonas Juška), pakabinti 2 varpai. Klebonas Alfonsas Kadžius 1949 m. rugsėjo 4 d. suimtas, kalintas Vorkutoje, į Lietuvą grįžo 1957 m.

1996 m. rugpjūčio 25 d. bažnyčia sudeginta. Nauja bažnyčia įrengta nebaigtuose statyti kolūkio kultūros namuose 200 m² ploto su metaliniu 30 m aukščio bokštu (architektas Algirdas Mikėnas). Pagrindiniame altoriuje kryžiaus formos vitražus sukūrė dailininkas Artūras Rimkevičius. 2001 m. rugpjūčio 12 d. bažnyčią pašventino Panevėžio vyskupas Juozapas Preikšas.

## Architektūra

Senoji bažnyčia turėjo neogotikos bruožų, stačiakampio plano, vienabokštė. Joje 3 altoriai. Ant kraigo – bokštelis. Šventoriaus tvora metalinė, ant mūrinių pamatų.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis
Gudelių Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia

**Gudelių Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gudelių miestelyje, 6 km į pietryčius nuo Igliaukos. Parapijai priklauso ir Riečių Švč. Trejybės bažnyčia.

## Istorija

Balbieriškio savininkas Tiškevičius Ivoniškyje (2 km į rytus nuo dabartinės bažnyčios) apie 1700 m. pastatė koplyčią. Ji 1791 m. atnaujinta, pradėtos rašyti metrikų knygos. 1803 m. koplyčia tapo Balbieriškio parapijos filija. Ivoniškio (Gudelių) dvaro savininkė Liudvika Petravičiūtė-Tiškevičienė jai dovanojo įvairaus turto. 1822 m. veikė parapinė mokykla. 1844 m. bažnyčia sudegė.

1847–1849 m. pastatyta nauja medinė. Apie 1851 m. pastatyta medinė varpinė. 1859–1871 m. Gudeliuose kunigavo religinių giesmių vertėjas į lietuvių kalbą Hiliaras Stelmakauskas (1809–1877). Klebono Antano Vilkutaičio rūpesčiu ir parapijiečių lėšomis 1893–1895 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia, 1898 m. dar nebuvo įrengta.

Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčia suremontuota. 2015 m. prijungta Riečių parapija.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, dvibokštė, su apside ir bokšteliu. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Šventoriaus tvora medinių statinių.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Gudžiūnų Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia

**Gudžiūnų Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gudžiūnų miestelyje, į vakarus nuo kelio .

Atlaidai:
* Švenčiausios Jėzaus Širdies atlaidai – keliama į trečiąjį sekmadienį po Sekminių.
* Švč. Mergelės Marijos Vardo atlaidai – rugsėjo 12 d. (keliama į artimiausią sekmadienį).

## Istorija

Gudžiūnuose apie 1812 m. pastatyta koplyčia, joje retkarčiais laikytos pamaldos. 1909 m. patvirtintas naujos bažnyčios projektas (architektas Stanislovas Kačkovskis). Kunigo Antano Masiulio iniciatyva iš koplyčios 1910–1911 m. pastatyta medinė bažnyčia, ji buvo Vosiliškio parapijos filija. Iki 1927 m. įsteigta parapija.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, kryžminio plano, su bokštu, iškilusiu virš kraigo, ir bokšteliais šonuose bei nava nišoje. 
Gudžiūnuose gimusio kunigo Pauliaus Rabikausko atminimui šventoriuje pastatytas koplytstulpis.

## Galerija

Gudžiūnų bažnyčia, interjeras.JPG|Bažnyčios interjeras
Gudžiūnai, bažnyčia.JPG|Bažnyčios fasadas
Gudžiūnų bažnyčia.JPG|Galinė dalis
Gudžiūnų bažnyčia, altorius 2.JPG|Kairysis šoninis altorius
Gudžiūnų bažnyčia, altorius.JPG|Dešinysis šoninis altorius
Gudžiūnų bažnyčia, vargonai.JPG|Originalus vargonų choras
Gudžiūnų bažnyčia, atrama.JPG|Interjero detalė


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
Gulbinėnų šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia

**Gulbinėnų šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gulbinėnų kaime, 7 km į rytus nuo Krinčino. Kultūros paveldo objektas Nr. 2359. Viena iš katalikiškos piligrimystės vietų Panevėžio vyskupijoje.

Parapijoje yra Motiejūnų koplyčia.

## Istorija

Gulbinėnų dvaro savininkas, generolas Kazys Ladyga (1893–1941) dvaro rūmuose 1936 m. įrengė koplyčią. 1939 m. pabaigoje įkurta parapija. Po Antrojo pasaulinio karo dvaro rūmai su koplyčia nacionalizuoti. Dabartinė bažnyčia įrengta 1948 m. mūriniame ūkiniame pastate.

Šventoriuje palaidotas bažnyčios statytojas kunigas Antanas Valančiūnas (1915–2000).

## Kunigai

Parapijoje tarnavo:
* Ignas Šiaučiūnas (1938–1940 m., pirmasis parapijos klebonas, pradėjo vesti parapijos metrikų knygas)
* Jonas Bagdonas (1940–1943 m.)
* Antanas Valančiūnas (1947–1950, 1984–2000 m., bažnyčios statytojas)
* Sigitas Uždavinys (1973–1980 m., sutvarkė apleistą bažnyčią ir kleboniją, aptvėrė šventorių)
* Vilmantas Gutauskas (2000–2002 m.)
* Algimantas Petkūnas (2002–2017 m.)
* Saulius Keras (nuo 2017 m.)

## Architektūra

Bažnyčia ilgo stačiakampio plano. Ant kraigo pastatytas medinis bokštelis. Stogas dvišlaitis, skardinis. Yra trisienė presbiterija. Langai stačiakampiai. Vidus halinis, vienos navos. Lubos įlenktos su stacijų reljefais. Apkalta presuotu kartonu su tulpių, kryžių tapytais motyvais. 

Įrengti trys mediniai altoriai. Jų mensos skrynios formos, retabulai vieno tarpsnio. Didžiojo altoriaus retabulo viduje niša su glorijos viršūne ir Kristaus skulptūra, o šonuose laukeliai laužta gotikine arka, trikampiu frontonu. Altoriuose įkomponuoti paveikslai „Šv. Antanas“ ir „Jėzaus Širdis“. Šventieji tradicinės ikonografijos, ryškių rausvų spalvų, profesionalaus darbo. Šoninių altorių retabulai su pusapskrite arka, trikampiu frontonu. Juose įkomponuotos gipsinės serijinio darbo šv. Juozapo (dešinės pusės) ir Švč. Mergelės Marijos su vaikeliu Jėzumi skulptūros. Jos tradicinės ikonografijos, profesionalaus darbo. Medinė neobarokinė sakykla šešiakampė su profiliuota atrama, laiptais šone. Sienelėse yra drožtas dekalogas, kryžius.

Šventoriaus tvora metalinė.

## Galerija

Gulbinėnų bažnyčia.JPG|Bažnyčios priekis
Gulbinėnai, bažnyčia.JPG|Šoninis fasadas
Gulbinėnų bažnyčia, kryžius.JPG|Bokštelio kryžius
Gulbinėnai. Bažnyčia, A. Valančiūnas.JPG|Kun. A. Valančiūno kapas


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis 
* Gulbinėnų bažnyčia (''pasvalia.lt'')
* Gulbinėnų bažnyčia (''ziemgala.lt'')
* Sąrašas:Švč. Mergelės Marijos apsireiškimų vietos Lietuvoje
Skruzdėlynė (Pasvalys)

**Skruzdėlynė** – viensėdis šiaurės rytinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Saločių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalnaičiai

**Šalnaičiai** – kaimas šiaurės rytinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurę nuo Saločių. Stovi Baltijos kelio atminimo ženklas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dmytro Firtašas

**Dmytro Firtašas** (, g. 1965 m. gegužės 2 d., Bohdanivkos km., Rytų Ukrainoje) – ukrainiečių verslininkas. Jis buvo labai įtakingas Ukrainos prezidentų Viktoro Juščenkos ir Viktoro Janukovyčiaus administracijose. Būdamas tarpininku tarp rusų kompanijos „Gazprom“ ir turėdamas artimus ryšius su Kremliumi, D. Firtašas finansuodavo prorusiškų partijų kampanijas Ukrainoje.

## Biografija
Dmytro Firtašo motina buvo cukraus gamyklos buhalterė, tėvas – vairuotojas. Nuo pat vaikystės įprato daug dirbti: tuometinėje Vakarų Ukrainoje dauguma žmonių greta pagrindinio darbo turėjo ir „nedarbinių“ pajamų (verslų, ūkinės veiklos ar kt.). Dmytro nuo 6 metų amžiaus keldavosi 4 valandą ryto ir dirbdavo iki vėlaus vakaro.

Būdamas 17 metų amžiaus pradėjo savarankišką gyvenimą. 1984 m. baigė Donecko geležinkelių technikumą. 1986–1988 m. atliko karinę tarnybą. 1989 m. dirbo gaisrininku Černivciuose.

1988–1989 m. vieno sėkmingo stambaus sandorio dėka susikrovė pradinį verslo kapitalą (50 000 JAV dol.) – įtikino gamyklos direktorių jam parduoti 4 000 t sauso pieno (miltelių) ir, davęs garbės žodį, pas pažįstamą bankininką pasiskolino 5 mln. rublių, o nupirktą produkciją nugabeno į Uzbekistaną, kur už ją gavo medvilnės, kurią iš Odesos uosto, po derybų su uosto direktoriumi, jam pavyko eksportuoti į Honkongą. Per 8 mėn. buvo gauta 1,2 mln. JAV dol. pajamų, iš kurių Firtašui liko 50 tūkst. kaip atlyginimas už tarpininkavimą.

Nuo 1990 m. užsiima verslu, valdo įmones Ukrainoje, Rusijoje, Jungtinėje Karalystėje, Vengrijoje, Turkmėnistane, Estijoje. Viena stambesnių – Centragas. Yra Rosukrenergo bendrasavininkis.

### Įtarimai finansiniais nusikaltimais
Jungtinių Valstijų teisingumo departamentas įtaria D. Firtašą Rusijos finansinių nusikaltimų organizavimu. 2014 m. kovą Austrijoje D. Firtašas buvo suimtas ir iki šiol kovoja prieš ekstradiciją į JAV. 2019 m. D. Firtašas pasamdė JAV advokatus, susijusius su tuometiniu prezidentu Donaldu Trampu, kurie jį gynė nuo galimybės išsiųsti į JAV. JAV kaltinimai buvo susiję su 18,5 milijardų JAV dolerių kyšiu, siekiant įsigyti titano gavybos licencijas Indijoje.

2021 m. birželio 18 d. Ukrainos nacionalinio saugumo ir gynybos taryba įvedė sankcijas prieš D. Firtašą, kaltinant jį per titano gavybos kompanijas finansuojant Rusijos pramoninius-karinius kompleksus.

2021 m. rugpjūčio 4 d. iki tol verslininkui priklausiusi titano ir magnio gavybos įmonė Zaporožėje buvo grąžinta į valstybės nuosavybę. Zaporožės srities teismas apkaltino D. Firtašą nesilaikius savo 2013 m. įsipareigojimo šiai gamyklai skirti 110 milijonų JAV dolerių investicijų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dmytro Firtašas: Aš viską pasiekiau pats straipsnis bei interviu apie verslą 
* Financial Times про Дмитра Фірташа та РосУкрЕнерго Financial Times apie D. Firtašą (ukrainiečių k.)
Duran Duran

**Duran Duran** – New Wave stiliaus britų popmuzikos grupė. Jos muzika priskiriama 80-ųjų rokui. Žinoma lengvai įsiminamomis, sintezatorių garsų prisodrintomis dainomis ir nuotaikingais muzikos klipais.
Duran Duran yra viena iš *[[New Romantic]]* grupių, sulaukusių komercinės sėkmės. Dažnai vadinama devintojo dešimtmečio grupe, nepaisant to, kad jie sėkmingai įrašinėjo naujas dainas, kurios neblogai pasirodydavo topuose tris dešimtmečius.

## Diskografija

### Albumai
* *[[Duran Duran (albumas)|Duran Duran]]* (1981 m. birželio 15 d.)
* *[[Rio (albumas)|Rio]]* (1982 m. gegužės 10 d.)
* *[[Seven and the Ragged Tiger]]* (1983 m. lapkričio 21 d.)
* *[[Arena (albumas)|Arena]]* (1984, live)
* *[[Notorious (albumas)|Notorious]]* (1986 m. lapkričio 18 d.)
* *[[Big Thing]]* (1988 m. spalio 18 s.)
* *[[Liberty (albumas)|Liberty]]* (1990 m. rugpjūčio 20 d.)
* *[[Duran Duran (1993 albumas)|Duran Duran]]* (1993 m. vasario 23 d.)
* *[[Thank You (Duran Duran albumas)|Thank You]]* (1995 m. kovo 27 d.)
* *[[Medazzaland]]* (1997 m. spalio 14 d.)
* *[[Pop Trash]]* (2000 m. birželio 19 d.)
* *[[Astronaut (albumas)|Astronaut]]* (2004 m. spalio 11).
* *[[Red Carpet Massacre (albumas)|Red Carpet Massacre]]* (2007 m.).
* *[[All You Need Is Now (albumas)|All You Need Is Now]]* (2010 m.).
* *[[Paper Gods]]* (2015 m.).
* *Future Past* (2021 m.).

## Nuorodos
* 
* Grupės istorija ir chronologija
Aston Villa FC

**Aston Villa** – Anglijos futbolo klubas iš Birmingamo. 

## Istorija
Vienas iš Futbolo Lygos įkūrėjų 1888 m. ir *Premier* Lygos įkūrėjų (1992 m.). 

2016 m. gegužės mėn. 100 proc. klubo akcijų įsigijo Kinijos holdingo bendrovė "Recon Group", kuria valdo Tony Jiantong Xia .

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## [[UEFA]] varžybos

|}

## Žymūs fanai
*D.Britanijos Princas Viljamas;

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė
Panevėžio miesto savivaldybės taryba 1995–1997 m.

**[[Panevėžio savivaldybės taryba|Panevėžio miesto savivaldybės taryba]]** – Panevėžio miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

## Teisinis pagrindas

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Buvo panaikintos savivaldybių pakopos, iki 31 sumažintas savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla

Meru išrinktas Tomas Josas, jo pavaduotoju Raimondas Alekna. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Vidmantas Legas.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Panevėžio miesto savivaldybės taryba 1997–2000 m.

**[[Panevėžio savivaldybės taryba|Panevėžio miesto savivaldybės taryba]]** – Panevėžio miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d. vadovaujantis 1996 m. gruodžio 23 d. pakeistu Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Taip pat buvo pakeista Konstitucija, tarybų kadencija prailginta iki 3 metų.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla

Meru išrinktas Vitas Matuzas, jo pavaduotoju Petras Luomanas. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Juozas Rimantas Mikėnas.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Josvainių Visų Šventųjų bažnyčia

**Josvainių Visų Šventųjų bažnyčia** – mūrinė bažnyčia Josvainių miestelyje, kairiajame Šušvės krante. Josvainių parapijai taip pat priklauso Šaravų Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia.

## Istorija

Josvainių dvare XVI a. buvo koplyčia. Klebono Motiejaus Kobilinskio rūpesčiu 1590 m. pastatyta medinė bažnyčia, konsekruota 1604 m. Jai dovanoti Juodkaimių, Kunionių ir Macelių kaimai (30 valakų). Kanauninkas M. Kobilinskis iškėlė daug bylų evangelikams reformatams, reikalaudamas grąžinti bažnyčias. Manoma, kad bažnyčia 1655 m. buvo sunaikinta, nes tik 1665 m. konsekruota. 1818 m. bažnyčiai pakeisti sienojai, 1855 m. – pristatytos dvi šoninės koplyčios, 1858 m. – pastatyta mūrinė koplyčia.

1897 m. patvirtintas naujos mūrinės bažnyčios projektas (architektas Florianas Vyganovskis; jis prižiūrėjo ir statybą). Bažnyčia pradėta statyti 1898 m. Altorius 1905 m. darė A. Zaborskas, bažnyčią 1907 m. dekoravo Petras Vaitkevičius. Žemaičių vyskupas Pranciškus Karevičius 1920 m. ją konsekravo.

1910–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius, kuris 1913 m. Josvainiuose surengė pirmą viešą lietuvišką vaidinimą. 1909–1914 m. parapijos klebonu dirbo lietuvybės rėmėjas Liudvikas Šiaučiūnas. 1912–1915 m. čia vikaraujant kunigui Adomui Vilimavičiui-Vilimui, parapija tapo lietuviškesnė. Kunigas Pranciškus Vasiliauskas po 1920 m. įsteigė pavasarininkų judėjimą, nupirko jiems orkestro instrumentus, pastatė parapijos salę, įruošė senelių prieglaudą, įsteigė Blaivybės ir kitas organizacijas, rėmė smulkaus kredito, pieninės steigimo darbus. Bendradarbiavo spaudoje.

1941 m. bažnyčia apgriauta.

## Architektūra

Ši didelė mūrinė kryžminio plano bažnyčia yra neogotikinio stiliaus. Ji stovi galu į Šušvės upę, kur vandeny atsispindi visu aukščiu. Tarp dviejų fasadinių bokštų iškyla trikampis frontonas, suskaidytas į daug siaurų nišų. Viršutinis bokštų tarpsnis yra aštuoniasienis su žemais įžambiais kontraforsais ir aštuoniais trikampiais frontonėliais. Virš arkinio portalo matomas dar didesnis trijų dalių langas su bendra apjungiančia arka. Fasado ir šoninių sienų kontraforsai laiptiškai siaurėja. Sienų paviršiai plytiniai, netinkuoti. Transeptų stogai nuolaidūs, valminio tipo, lydaus aukščio su vidurine nava.

Aukšti navų skliautai sujungti smailiomis arkomis, suskaidyti nerviūromis. Piliastrai ir pilioriai padabinti siauromis kaneliūromis. Tai yra vertikalūs grioveliai, būdingi gotikos stiliui. Sudaro lengvą, grakštų įspūdį sunkioje mūro statyboje. Didysis altorius gotiškai išpuoštas statulomis, drožiniais ir pinakliais.

## „Betleikos“

Josvainietis rašytojas Česlovas Grincevičius apie Josvainų bažnyčią rašo:

## Galerija

Josvainiai, bažnyčia 2.JPG|2015 m. kovo mėn.
Josvainiai, bažnyčia.JPG|Šoninis fasadas
Fasadas. Josvainių bažnyčia.JPG|Priekis
Josvainiai. Bažnyčios kryžius.JPG|Bokšto kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* 
* Arkivyskupijos informacija
Igliaukos šv. Kazimiero bažnyčia

**Igliaukos šv. Kazimiero bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Igliaukos miestelyje, 1500 m į šiaurę nuo magistralinio kelio .

## Istorija

Prienų seniūnas grafas Mykolas Butleris 1781 m. pradėjo statyti bažnyčią. Statybą tęsė jo įpėdinis Kazimieras Sapiega. 1783 m. bažnyčia tapo Marijampolės parapijos filija. 1823 m. Igliaukoje gyveno 2, o 1844 m. – 3 marijonai kunigai. Vėliau marijonai pasistatė dviaukštį namą. Marijonas kunigas Juozapas Gegužinskas (1821–1887) apkaltintas lankęs miške sukilėlių būrį, už tai 1863 m. areštuotas, 1864 m. ištremtas į Sibirą, jam 1871 m. leista grįžti į Kuršą. Valdžia 1864 m. vienuolyną uždarė, jo pastatas 1915 m. sudegė.

1882–1884 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia, ją 1884 m. konsekravo pavyskupis Juozapas Olekas. 1906 m. pabaigoje įsikūrė „Žiburio“ draugijos skyrius (pirmininkas kunigas Jonas Katilius), 1907 m. įsteigęs mokyklą, biblioteką-skaityklą, nuo 1909 m. rengęs viešus lietuviškus vakarus su vaidinimais. 1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius, kuris taip pat rengdavo viešus vakarus. Nuo 1909 m. klebonu tarnavo Juozas Sriuoginis.

1915 m. bažnyčia sudegė, susprogdintas jos bokštas. Po 1921 m. bažnyčia suremontuota (rūpinosi kunigas K. Tumosa), atstatytas žemesnis bokštas. Vienuolyno rūmai suremontuoti, paversti klebonija. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčią (iki 1976 m.) suremontavo klebonas Alfonsas Svarinskas. Įdėtos naujos grindys, įvestas šildymas.


Igliaukos_baznycios_altorius_1916_12.jpg
Igliaukos_baznycios_griuvesiai_1916_12.jpg


## Architektūra

Bažnyčia neogotikinė, lotyniško kryžiaus plano, vienabokštė. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Ignalinos Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia

**Ignalinos Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Ignalinoje, miesto centrinėje dalyje.

## Istorija

1929 m. Ignalinoje pastatyta medinė koplyčia, priklausiusi Vidiškių parapijai. 1938 m. pradėtą bažnyčios statybą nutraukė karas. Po jo neužbaigtą bažnyčią rajono valdžia nusavino ir pavertė kultūros namais, vėliau – biblioteka. 1961 m. bažnyčia įrengta gyvenamajame name.

Pagal architekto R. Krištapavičiaus ir dizainerio V. Dineikos projektą 1989 m. lapkričio 11 d. pradėta statyti nauja mūrinė (kertinį akmenį ir pamatus pašventino Vilniaus arkivyskupas Julijonas Steponavičius). 1990 m. įsteigta parapija. 1996 m. rugpjūčio 18 d. pašventinta koplyčia apatiniame naujojo pastato aukšte, 1999 m. pabaigoje arkivyskupas Audrys Juozas Bačkis pašventino ir visą bažnyčią.

## Architektūra

Pastatas modernistinis. Bažnyčios interjere yra S. Kuzmos skulptūros.

1961 m. įkurta bažnyčia buvo tradicinio gyvenamojo namo formos, stačiakampio plano, su bokšteliu. Greta stovėjo dvistulpė varpinėlė. Šventoriaus tvora lentinė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Parapijos informacija
Ilguvos Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia

**Ilguvos Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Ilguvos kaime, kairiajame Nemuno krante prie Nykos žiočių. Liaudies architektūros formų. Bažnyčia yra architektūros paminklas Nr. 1612.

## Istorija

1765 m. Upytės seniūnas Pranciškus Grincevičius pastatė bažnyčią, ji buvo Veliuonos parapijos filija. 1794 m. įkurta parapija. 1813 m. į bažnyčią trenkė žaibas, ji sudegė.

Julijonas Grincevičius 1814 m. pastatė dabartinę medinę bažnyčią, ją 1822 m. konsekravo pavyskupis Augustinas Polikarpas Marcejevskis. 1907–1909 m. veikė „Žiburio“ draugijos skyrius, turėjęs biblioteką.

Po Antrojo pasaulinio karo ilgai klebonavęs Jonas Rakauskas bažnyčią suremontavo.

## Architektūra

Ji liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su 2 šoniniais priestatais, apside ir 3 bokšteliais. Vidus 3 navų, atskirtų kolonomis. Šventorius aptvertas medinių statinių tvora, skiriančia nuo civilinių kapinių. Jame stovi medinė 3 aukštų varpinė. 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Ilguvos Šv. Kryžiaus Atradimo parapija *vilkaviskiovyskupija.lt*
* Ilguvos šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia ir varpinė *visitsakiai.lt*
Inturkės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia

**Inturkės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Inturkės kaime, šiauriniame Gėluoto ežero krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 40617.

Parapijai priklauso Rudesos koplyčia.

## Istorija

Inturkės bažnyčiai 1555 m. dovanotas Rudesos palivarkas su Kačergų kaimu. Antroji bažnyčia statyta iki 1674 m. Nauja bažnyčia pastatyta 1739 m. XVIII a. veikė parapinė mokykla. 1763 m. įkurta Šv. Rožančiaus brolija. Iki 1782 m. pastatyta koplyčia.

Dabartinė medinė bažnyčia pastatyta 1855 m. Klebono Petro Prunskio rūpesčiu 1908 m. rugpjūčio 9 d. Inturkėje surengtas pirmasis viešas lietuvių vaidinimas. 1911–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

1924 m. į Inturkę paskirtas klebonas Stanislovas Šlamas padėjo Kiprui Petrauskui baigti muzikos ir dainavimo studijas. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčią parapijiečių lėšomis suremontavo kunigai Vincentas Sladkevičius ir Mykolas Balnys.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su trisiene apside ir žemu bokštu. Lubos kesoninės. Yra 5 barokiniai altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Šalia vartų stovi medinė XVIII a. varpinė.

## Galerija

Inturkė, Lithuania - panoramio (9).jpg|Skulptūra šventoriuje
Inturkė, Lithuania - panoramio (8).jpg|Skulptūra šventoriuje
Inturkė, Lithuania - panoramio (15).jpg|Klėtelė


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Inturkės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
Imbrado Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia

**Imbrado Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Imbrado kaime, 9,5 km į šiaurės vakarus nuo Zarasų, prie kelio . Kultūros paveldo objektas Nr. 1778. Klasicistinė, turi liaudies architektūros bruožų.

Parapijoje veikia Suvieko ir Kvintiškių koplyčios.

## Istorija

Bažnyčią 1786–1787 m. pastatė Pranciškus Molis. Jono ir Pranciškaus Prūsokų lėšomis ji 1891 m. atnaujinta, pristatyta zakristija, šventorius aptvertas akmenų tvora. XX a. tarpukariu bažnyčia suremontuota ir perdirbta (restauravo 1930–1939 m. klebonas M. Šapnagys ir kunigas G. Prijalgauskas parapijiečių lėšomis). Iki 1920 m. pamaldos (be lotynų) laikytos tik lenkų, nuo 1940 m. – tik lietuvių kalba. 1939 m. atnaujintas interjeras.

Ilgametis parapijos klebonas Vytautas Antanas Samsonas (1912–1961), į Imbradą paskirtas prieš Antrąjį pasaulinį karą, kėlė parapijiečių religinį ir tautinį sąmoningumą. Buvo nužudytas, palaidotas šventoriuje.

1967 m. Imbrado parapijoje, Kvintiškių kaime apsireiškė Švč. Mergelė Marija, 2014 m. pašventinta Kvintiškių koplyčia.

## Architektūra

Bažnyčia klasicistinė, turi liaudies architektūros bruožų, medinė, ilgo stačiakampio plano, su trisiene apside ir prie jos prišlieta zakristija. Ant kraigo – bokštelis. Vienanavė, joje 3 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame yra medinė varpinė.

Bažnyčia su mūrinėmis kolonomis ir liaudies architektūros elementais. Bažnyčios viduje vertingi paveikslai („Šv. Jeronimas“ XVIII a. pabaiga, „Šv. Jonas evangelistas“ XIX a. pradžia, „Kristus alyvų darželyje“, „Šv. Martynas su elgeta“, abu XIX a. antra pusė), dvi medinės krucifikso skulptūros (XIX a.), neobarokinis altorėlis, klasicistinės žvakidės (1811 m., nuliejo V. Feldmanas). 

## Galerija

Imbradas001.JPG|Bažnyčia 2009 m.
Imbrado bažnyčia ir varpinė.JPG|Priekinis fasadas
Imbrado bažnyčia su varpine.JPG|Bažnyčia iš toliau
Imbrado bažnyčia, varpelis.JPG|Varpelis ant stogo kraigo 
Imbrado bažnyčia, kryžius.JPG|Bokštelio kryžius
Imbradas, kunigo Samsono kapas.JPG|Kunigo V. Samsono kapas


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Imbrado parapija 
* Šiaulių Aušros muziejus. Eksponatas. Neidentifikuota koplyčia neidentifikuotoje Lietuvos vietovėje, 1953 m.  *limis.lt*
Inkūnų Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia

**Inkūnų Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Inkūnų kaime, 15 km į šiaurę nuo Anykščių.

## Istorija

Vyskupui leidus Angelės Stukaitės-Šukienės namuose įrengtoje koplyčioje 1939 m. pradėtos laikyti pamaldos. Nuo to laiko pradėta kurti Inkūnų parapija. Ją administravo Andrioniškio klebonas kunigas Dominykas Mikšys (1939 m.) ir kunigas Matas Šermukšnis (1939–1940 m.). Pirmasis parapijos klebonas 1940–1944 m. buvo Jonas Uogintas (1911–1988), jo rūpesčiu pagal išeivio iš Andrioniškio inžinieriaus Pranciškaus Markūno (1873–1964) projektą 1941–1942 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. Ją 1942 m. spalio 18 d. pašventino Panevėžio vyskupas Kazimieras Paltarokas. 1943 m. pastatyta klebonija. Po kunigo Jono Uoginto parapijai vadovavo Kazimieras Žukas (1944–1945 m.), Antanas Gružauskas (1945–1946 m.), Povilas Kučinskas (1946–1948 m.), Povilas Kairys (1948–1950 m.), Feliksas Savčiukas (1950–1956 m.).
 
1956–1966 m. klebonavo Eduardas Vaišnoras (1906–1982), Karagandos kalinys. 1966–1973 m. klebonavo Sigitas Uždavinys. Šis kunigas ypač daug pasidarbavo tobulindamas ir turtindamas bažnyčią, ją sutvarkė (iškalė, išgražino, išdažė) bažnyčios vidų, sutvarkė kapines. Sovietinės valdžios nuteistas metams pataisos darbų (miško kirtimo darbams) už kapinių sutvarkymą. 1973–1998 m. klebonavo Jonas Labakojis. Jo pastangomis bažnyčia buvo apkalta lentomis, nudažyta. Nuo 1998 m. parapija klebono neturi, ją aptarnavo Andrioniškio klebonas Jonas Labakojis, nuo 2004 m. Virginijus Taučkėla.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su žemesne apside ir zakristija. Bažnyčia vienanavė, turi 3 altorius. Šventoriaus tvora metalinė (be vartų).

## Galerija

Inkūnų bažnyčia 4.jpg|thumb|Bažnyčios fasadas
Inkūnų bažnyčia 6.jpg|Šalia šventoriaus esančiame skulptūrų parke įsikūrusi žygeivių stovykla
Inkūnų bažnyčia 2.jpg|thumb|Bažnyčia, žiūrint nuo klebonijos
Inkūnų koplytstulpis ir kryžius.jpg|Skulptūros "Atminties" parke, esančiame šalia šventoriaus
Inkūnų klebonija.jpg|thumb|Klebonija


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Jašiūnų šv. Onos bažnyčia

**Jašiūnų šv. Onos bažnyčia** – bažnyčia, tituluojama šv. Onos vardu, stovinti Jašiūnų miestelyje, 24 km į pietus nuo Vilniaus, prie magistralinio kelio , dešiniajame Merkio krante. Pamaldos laikomos lenkų ir lietuvių kalbomis.

## Istorija

Jašiūnų altarijai 1515 m. paskirta žemės su 4 valstiečiais. Nuo XVI a. antrosios pusės priklausė evangelikams reformatams. Katalikų bažnyčią 1640 m. apiplėšė Jonušo Radvilos vadovaujami kariai. Ją XVIII a. pradžioje sudegino Švedijos kariuomenė.

1744 m. bažnyčia neminima. 1767 m. minima Rūdninkų parapijos filija. Vėliau bažnyčia sunyko. 1830 m. įrengta koplyčia. Jašiūnuose 1864 m. gyveno Jašiūnų dvaro išlaikomas vienuolis dominikonas. 1866 m. koplyčia uždaryta.

1926 m. kovo 7 d. įvyko visuotinis Jašiūnų ir apylinkių gyventojų susirinkimas, kuriam pirmininkavo metropolijos kurijos delegatas kun. Mykolas Sopočka (dar žinomas kaip šv. Faustinos Kovalskos nuodėmklausys). Miestelyje buvo nuspręsta pastatyti šventovę. Statybines medžiagas ir žemės sklypą būsimai bažnyčiai padovanojo tuometiniai Jašiūnų dvaro savininkai Aleksandras ir Anna Pereświt-Sołtan. 1927 m. spalio 16 d. iškilmingai pašventintas kertinis akmuo būsimai bažnyčiai. Medinės bažnyčios su lenkų liaudies architektūrai būdingais bruožais projektą parengė architektas Henryk Ganello. Statybos darbai truko metus ir pastatą iškilmingai pašventino būsimasis parapijos klebonas kun. Józef Staszkiewicz. 1930 m. įsteigta parapija. 1934 m. liepą bažnyčią aplankė Vilniaus arkivyskupas Romualdas Jalbžykovskis. Kitas svarbus įvykis parapijos istorijoje – 1935 m. parapijiečių lėšomis (už 600 zlotų) nupirkta Aušros Vartų Švč. Mergelės Marijos paveikslo kopija. Rugsėjo 8 d. paveikslas buvo iškilmingai įneštas į bažnyčią. Tuo metu Jašiūnų parapijoje buvo 2080 tikinčiųjų. Apie 95 proc. sudarė lenkai, o žydų ir baltarusių buvo labai mažai. Grąžinus Vilniaus kraštą Lietuvai, čia atvykę lietuviai daugiausia buvo pareigūnai, su kuriais kildavo ginčų dėl vartojamos kalbos. 1943 m. pavasarį parapijos klebonas Piotr Wojno-Orański Jašiūnų lietuvių administracijos iniciatyva buvo suimtas ir įkalintas Lukiškių kalėjime. Po šešių mėnesių jis buvo paleistas žinomo Vilniaus advokato Mieczysław Engiel pastangomis.

Klebono Nikodemo Jauros rūpesčiu ir parapijiečių lėšomis bažnyčia 1965 m. atnaujinta. 1999 m. bažnyčios aikštėje pastatyta karkasinė varpinė su 2 varpais.

## Architektūra

Jos apačia mūrinė, viršus medinis, vienabokštė, su bokšteliu, žemomis zakristijomis. Vidus 3 navų (šoninės gerokai žemesnės), atskirtų pilioriais. Yra 5 altoriai.

## Galerija

Jašiūnai, bažnyčia.JPG|Atnaujinta bažnyčia
Jašiūnai, bažnyčia 2.JPG|Šoninis fasadas
Костёл в Яшунай - panoramio.jpg|Prie bažnyčios – varpinė su 2 varpais


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Jašiūnų šv. Onos parapija (dekanato inf.)
* Jašiūnų šv. Onos bažnyčia (panoraminės nuotraukos)
Jiezno šv. arkangelo Mykolo ir Jono Krikštytojo bažnyčia

**Jiezno šv. arkangelo Mykolo ir Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Jiezne, šiauriniame Jiezno ežero krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 990.

## Istorija

Gali būti, kad Jiezne bažnyčia pastatyta dar XVI a. 1611 m. minima evangelikų reformatų bažnyčia, 1640 m. – katalikų bažnyčios inventorius. 1643 m. klebonui dovanoti 2 palivarkai, įsipareigota pastatyti mūrinę bažnyčią. Statymu rūpinosi Steponas Kristupas Pacas. 1655 m. ji buvo mūrijama, 1670 m. konsekruota (LDK kanclerio K. Z. Paco iniciatyva). 1645 m. Steponas Kristupas Pacas įrengė prieglaudą. XVIII a. pabaigoje įsteigta parapinė mokykla.

Apie 1765 m. įkurtos naujos kapinės, panaikinant senąsias prie bažnyčios, nuo Jiezno ežero pusės. Jose pastatyta Šv. Kryžiaus koplyčia. Antano ir Teresės Pacų iniciatyva 1768–1772 m. bažnyčia padidinta ir išpuošta freskomis (pastatyti 2 bokštai, presbiterija ir dvi šoninės zakristijos). Antrą kartą bažnyčia konsekruota 1772 m., o 1794 m. Rusijos kareivių apiplėšta. Įtrūkus bažnyčios skliautams, 1872 m. valdžia leido remontuoti ir 1876 m. restauravimo darbams skyrė 4000 rublių. Po 1876 m. restauruota sieninė tapyba.

Po Antrojo pasaulinio karo Jiezno klebonas Vincentas Vaičiulis suimtas ir ištremtas į Sibirą, grįžęs į Lietuvą 1960 m. mirė Jiezne. 1974–1988 m. klebonas Bronius Bulika (1923–1988) atnaujino bažnyčią, sutvarkė aplinką, šventoriuje pastatė kryžių (prie jo palaidotas). Pasižymėjo nuoširdumu, gerumu, sakė gilius ir prasmingus pamokslus.

## Architektūra

Bažnyčia barokinė, stačiakampio plano (41×18 m), vienanavė, su kripta. Požemiuose palaidoti Pacų ir kitų didikų palaikai. Yra dailės kūrinių, tarp jų Nikodemo Silvanavičiaus „Mykolas Arkangelas“ (1875 m.).

## Galerija

St. Archangel Michael and St. John the Baptist Church in Jieznas, Lithuania, interbellum.jpg|thumb|Vaizdas tarpukariu
Jiezno Šv. Arkangelo Mykolo ir Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios balkonas2018.jpg|Balkonas priekyje
Jieznas, Lithuania - panoramio.jpg|Šoninis fasadas
Jieznas, bažnyčia.JPG|Lygi galinė siena
2. Jieznas, bažnyčia.JPG|Barokinė bažnyčia
Jieznas, bažnyčios kryžius.JPG|Bokšto kryžius
Jiezno bažnyčios interjeras 1.jpg|thumb|Bažnyčios interjeras
Jiezno bažnyčios interjeras 2.jpg|thumb|Bažnyčios lubos
Jiezno bažnyčios interjeras 4.jpg|thumb|Bažnyčios interjeras
Jiezno bažnyčios interjeras 5.jpg|thumb|Bažnyčios interjeras
Jiezno bažnyčios interjeras 3.jpg|thumb|Bažnyčios vargonai
Jiezno bažnyčios interjeras 6.jpg|thumb|Bažnyčios sakykla


## Literatūra
* Jiezno šv. arkangelo Mykolo ir Jono Krikštytojo bažnyčia / tekstų autoriai Povilas Spurgevičius, Rolandas Bičkauskas; sudarytojas ir fotografas Vytautas Kandrotas. – Kaunas: Terra publica, 2011. – 46 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-652-84-7

## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
* Jiezno šv. arkangelo Mykolo ir Jono Krikštytojo bažnyčia
Jonavos šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia

**Jonavos šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Jonavoje, dešiniajame Neries krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 1346.

Parapijai priklauso ir Skarulių šv. Onos bažnyčia.

## Istorija

Jonavoje 1750 m. pastatyta medinė bažnyčia. Apie 1775 m. įsteigtas marijonų vienuolynas. Iki 1782 m. marijonai įkūrė parapinę mokyklą. Vietoje marijonų Jonavoje 1791 m. įkurdinti trinitoriai.

1791–1793 m. bažnyčia ir vienuolynas perstatyti ir išplėsti (manoma, pagal Lauryno Gucevičiaus projektą). Valdžia 1827 m. trinitorius iš Jonavos iškėlė. Vienuolyne apsigyveno kareiviai. Formaliai vienuolynas uždarytas 1832 m. Bažnyčioje 1830 m. pamokslai daugiausia sakyti lenkiškai, tik retkarčiais lietuviškai.

1851 m. bažnyčia suremontuota. Kareiviai 1894 m. iš vienuolyno išsikėlė. 1905 m. kas antrą šventadienį pamaldos laikytos lietuvių kalba. Pastatas 1907 m. atiteko parapijai. 1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Klebono Petro Vaitiekūno rūpesčiu 1934–1935 m. bažnyčia suremontuota ir išdažyta, pastatyti 2 bokštai (Vaclovo Michnevičiaus projektas), nugriauta senoji varpinė. Prie bažnyčios liko mūrinis dviaukštis vienuolynas ir dviaukštė klebonija.

## Architektūra

Bažnyčia klasicistinė, stačiakampio plano, dvibokštė. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Didysis altorius užima visą presbiterijos plotį. Rūsyje palaidoti vyskupo Juozapo Kazimiero Kosakovskio (1737–1794), Lietuvos didžiojo etmono Simono Martyno Kosakovskio (1741–1794), generolo Juozapo Antano Kosakovskio (1772–1842) ir kt. palaikai. Šventoriuje palaidoti kunigai Vincas Algirdas Pranckietis (1923–2016), Pijus Čižauskas (1906–2000).

Šventorių juosianti tvora dvejopa: priekyje išlikusi istorizmo stilistikos akmens mūro tvora su pagrindiniais vartais, toliau – metalinė, vertikalių virbų, su mūro stulpais.

## Galerija

Jonavos Sv. apastalo Jokubo baznycia.jpg|Žiemą
The church of Jonava-Winter.JPG|Nuo Neries pusės
The church of Jonava001.jpg|Bažnyčios bokštai
Jonavos bažnyčia. Vargonai.JPG|Vargonai
Jonavos bažnyčios šventorius. Marija.JPG|Koplytėlė šventoriuje


## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
* Jonavos buvęs marijonų (vėliau trinitorių) vienuolynas ir šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia 
* Bažnyčios tinklalapis
Joniškėlio Švč. Trejybės bažnyčia

**Joniškėlio Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Joniškėlyje, 1,5 km į šiaurę nuo kelio , dešiniajame Mažupės (dešinysis Mūšos intakas) krante. Architektūros paminklas Nr. 1525.

## Istorija

Apie 1684 m. kapinėse pastatyta medinė koplyčia. 1752 m. įsteigta parapija. Bažnyčia turėjo jurisdiką miestelyje. 1792 m. į bažnyčią trenkė žaibas, ji sudegė.

Joniškėlio dvaro dvarininko Ignoto Karpio rūpesčiu 1790–1792 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Prie buvusios senosios bažnyčios pastatyta klebonija. Vikaras Stanislovas Parkovskis 1803 m. pastatė 5 registrų vargonus. Jie 1828 m. klebono Kibaro iniciatyva padidinti iki 12 registrų. Ignotas Karpis 1808 m. įkūrė parapinę mokyklą. Eustachas Karpis 1820 m. savo lėšomis pastatė medinę prieglaudą. Jos išlaikymui įkurta Labdarių draugija. 

1940 m. klebono Juozapo Liubšio rūpesčiu įsteigta altarija. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčia suremontuota.

2021 m. didžiausias bažnyčios varpas „Baltramiejus“, 1925 m. išlietas Kaune, sugrąžintas varpinės bokštą.

## Architektūra

Bažnyčia klasicistinė, stačiakampio plano (37×17 m), su apside, barokiniu bokštu. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais, dengtų skliautais. Yra 6 altoriai. Šventoriaus tvora tinkuoto mūro ir metalinė. Jame palaidotas Joniškėlio klebonas Bronislovas Jareckas (1908–1980) ir altarista Aleksandras Vytautas Masys (1911–1989). Bažnyčios fundatorių giminė laidota Joniškėlio kapinių koplyčioje.

## Galerija

Joniskėlio Svc. Trejybės baznycia.JPG|Joniškėlio bažnyčia iš viršaus
Joniskelio baznycia is pietvakariu puses1.JPG |Joniškėlio bažnyčia iš pietvakarių pusės
Joniskelio Svc Trejybes baznycia is siaures vakaru puses.JPG |thumb|250px|right|Joniškėlio Švc. Trejybės bažnyčia iš šiaurės vakarų pusės
Joniškėlis, bažnyčia.JPG|Bažnyčia žiemą


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis
Joniškio šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia

**Joniškio šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Joniškio miestelyje, šiaurės vakariniame Arino ežero krante.

## Istorija

Pirmąją bažnyčią 1726 m. pastatė jėzuitai. Prie jos veikė parapinė mokykla. 1752 m. bažnyčiai suteikti atlaidai. 1782 m. parapijoje veikė Švč. Trejybės ir Švč. Marijos Škaplierinės brolijos. Klebono F. Petrausko ir parapijiečių rūpesčiu 1848 m. pakeisti bažnyčios sienojai. Po 1891 m. klebonas Tomas Sirvydas pamaldas pradėjo laikyti lietuviškai. Bažnyčioje nuolat būta nesutarimų tarp lenkų ir lietuvių. 1912 m. teisti asmenys, terorizavę tuos, kurie viešai kalbėjo lietuviškai, giedojo lietuviškas giesmes ir skaitė iš lietuviškų maldaknygių.

XX a. tarpukariu religinį ir kultūrinį švietimą organizavo klebonas Andrius Juknevičius. Klebonas Antanas Mažeika (Joniškyje nuo 1929 m.) 1945 m. ištremtas, klebonas Juozas Voveris (1911–1979) taip pat buvo ištremtas, klebonas Juozas Šalčius (1900–1988) nuteistas 10 metų kalėti.

1978–1988 m. Joniškio klebonas – Česlovas Kavaliauskas (teologas, poetas, Biblijos vertėjas). 1996–2012 m. klebonas – Edvardas Kraujalis.

## Architektūra, vargonai

Bažnyčia stačiakampio plano, dvibokštė, su trisiene apside ir 2 žemesnėmis zakristijomis. Vidus 3 navų, su kolonomis. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame palaidotas kunigas Stanislovas Šlamas (1866–1951), draudžiamos spaudos platintojas. Vargonai pagaminti XVIII a. pabaigoje, laikomi vienais seniausių išlikusių Vilniaus mokyklos barokinio stiliaus vargonais. 

## Galerija

JoniškisMolėtai4.JPG|Joniškio bažnyčia
JoniškisMolėtai3a.JPG|Joniškio bažnyčia
JoniškisMolėtai4a.JPG|Joniškio bažnyčios vartai
Joniskio(moletai) baznycios interjeras2015.JPG|Joniškio bažnyčios interjeras
Joniskis Church.jpg


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Janapolės šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Janapolės šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Janapolės miestelyje, 8 km į šiaure nuo Varnių. Architektūros ir dailės paminklas (unik. kodas ).

## Istorija

Viržuvėnai (taip iki XVIII a. antrosios pusės buvo vadinama Janapolė) 1421–1842 m. priklausė Žemaičių vyskupams. Iki 1748 m. pastatyta bažnyčia. Jonas Domininkas Lopacinskis, 1762 m. tapęs Žemaičių vyskupu, Viržuvėnuose pasistatė rūmus ir čia gyveno.

1763 m. pastatyta nauja bažnyčia, po 1774 m. įkurta parapija. 1776 m. bažnyčiai paskirtas 1 valakas žemės. 1887 m. leista perstatyti bažnyčios bokštą, varpinę, kapų koplyčią. Kunigas Jonas Paliukas (1913–1990) 1950 m. buvo suimtas ir 6 metus kalintas Sibire.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su apside ir bokšteliu. Joje 4 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi medinė dviaukštė varpinė.

## Galerija

Janapolės bažnyčia.JPG|Nuo kapinių pusės 
Janapolės bažnyčia, vartai.JPG|Vartai
Janapolės bažnyčia, kryžius.JPG|Bažnyčios bokštelio kryžius


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* ''Architektūros objektai''. Janapolės bažnyčia
Judrėnų šv. Antano Paduviečio bažnyčia

**Judrėnų šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – katalikų bažnyčia, stovinti Judrėnų miestelyje. Liaudies architektūros formų, įrašyta į Kultūros vertybių registrą, objekto Nr. 1416.

Parapijoje yra Judrėnų kapinių koplyčia, Užvėnų lurdas.

## Istorija

Liudvikas Semaška, Judrėnų seniūnas, žemaičių vyskupo Aleksandro Mikalojaus Gorainio (1717–1735) leidimu, savo lėšomis pastatė ir aprūpino koplyčią, suteikdamas jai šv. Antano Paduviečio vardą. Judrėnų koplyčiai 1732 m. paskelbti šv. Antano Paduviečio atlaidai. 1752 m. koplyčiai dovanotas 1 valakas žemės, paskirtas kunigas, ji tapo filija. 

1780 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1863 m. areštuotas kunigas Leonas Abramavičius, netrukus paleistas. 1906 m. įkurta parapija. Kunigo algai Judrėnų dvaro savininkas Nestoras Bucevičius paaukojo 10 600 rublių.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano su penkiasiene apside, dvibokštė. Vidus 3 navų, atskirtų plonais stulpais. Yra 5 barokinių formų altoriai. Puošniausias – centrinis šv. Antano Paduviečio altorius, presbiterijos dešinėje – vientarpsnis altorius-krikštykla su šv. Jono Krikštytojo paveikslu, kairėje – paprastesnių formų altorius. Šoninių navų altoriai dvitarpsniai, pastatyti įstrižai. 

Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame yra kryžius, šventųjų skulptūros.

## Vargonai

Dauguma instrumento vamzdžių, oro skirstymo dėžė, mechanika yra autentiški. Būta trejų originalių, pleištinių dumplių, kurios XX a. demontuotos, padėtos bažnyčios palėpėje. Griežykla įtaisyta kairėje vargonų pusėje. Manoma, kad bažnyčioje stovi vietinio meistro padaryta vargonų prospekto kopija. Ji palyginti primityvi, trūksta puošiančių drožinių, kurie buvo būdingi XVIII a. kūriniams. Prospektą sudaro keturių elementų kompozicija be centrinio bokšto. Šie vargonai laikomi vėliausiu išlikusiu tokios kompozicijos pavyzdžiu. Iš dalies šią prospekto struktūrą primena vėlesni, po 1830 m. pastatyti Juozapavos bažnyčios vargonai.

Vargonai pastatyti apie 1810 m. Iki XX a. pirmosios pusės atliktų rekonstrukcijų metu vargonai buvo padidinti, iš viso turėjo 1 manualą, pedalus, 11 registrų. XX a. pradžioje vargonai buvo iš pagrindų remontuoti ir praplėsti.

## Galerija

Judrėnų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia (2).JPG|Bažnyčia 2013 m.
Judrėnų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia.JPG|Dvibokštė bažnyčia
Judrėnai, bažnyčia, apsidė.JPG|Penkiasienė apsidė
Judrėnai, bažnyčia, priekis.JPG|Bažnyčios priekis
Judrėnai, bažnyčia. Kryžius.JPG|Bokšto smailės kryžius
Klausykla. Judrėnų bažnyčia.JPG|Lenktų formų klausykla
Prie altoriaus. Judrėnų bažnyčia.JPG|Durelės prie altoriaus apeiti aplink jį keliais
Interjeras. Judrėnų bažnyčia.JPG|Erdvė su 5 altoriais ir atviromis lubų sijomis
Interjeras-2. Judrėnų bažnyčia.JPG|Vargonų choras – ant ištrauktų sijų
Vargonai, Judrėnų bažnyčia.JPG|Vargonai – 4 elementų kompozicija


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Judrėnų šv. Antano Paduviečio parapija (vyskupijos inf.)
* Judrėnų šv. Antano Paduviečio bažnyčia (*panoramas.lt*)
* Istoriniai Lietuvos vargonai. Judrėnai (*vargonai.com*)
Juodaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia

**Juodaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Juodaičių kaime, prie kelio .

Parapija garsėja Škaplierinės atlaidais. Parapijai priklauso Gricių koplyčia.

## Istorija

Juodaičiai 1614 m. dovanoti Ariogalos klebonijai, 1842 m. suvalstybinti. 1780 m. pastatyta medinė koplyčia.

1862 m. pastatyta bažnyčia (Ariogalos parapijos filija). Juodaičių filialistas kunigas Antanas Viršila 1863 m. ištremtas į Sibirą. Iki 1898 m. suburtas bažnytinis choras, 1899 m. apmūrytos kapinės. Per Pirmąjį pasaulinį karą bažnyčia sudegė. Maldos namai įrengti klebonijoje.

1917 m. pastatyta laikina lentų bažnyčia. Apie 1930 m. įsteigta parapija. Kunigo Jono Juodviršio rūpesčiu 1931 m. pastatyta mūrinė bažnyčia, ją 1934 m. konsekravo vyskupas Teofilius Matulionis. 1944 m. bažnyčia restauruota.

## Architektūra

Bažnyčia neoklasicistinė, kryžminio plano, su masyviu fasado bokštu ir bokšteliu ant kryžmos. Šventoriaus tvora žema, mūrinė. Jame stovi medinė varpinė, čia palaidotas klebonas Pijus Žiugžda (1909–1989), Juodaičiuose klebonavęs 15 metų.

Bažnyčioje stovi nežinomo meistro sumontuoti vargonai.

## Galerija

Juodaičiai, bažnyčia.JPG|Galinis fasadas
Juodaičiai, varpinė.JPG|Varpinė
Juodaičių bažnyčioje.JPG|Interjeras
Juodaičiai, kunigo kapas.JPG|Klebono P. Žiugždos kapas


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
Juodeikių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Juodeikių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Juodeikių kaime, prie kelio .

Išskirtiniai bruožai: stambus kvadratinis bokštas virš stogo su aukštu piramidiniu stogu, geležiniai šventoriaus vartai, puošti ornamentais. Šventoriaus kampe stovi Tėvo Stanislovo namelis–muziejus.

## Istorija

Kunigo Vincento Jarulaičio rūpesčiu 1920 m. pastatyta dabartinė bažnyčia, 1921 m. – klebonija. Bažnyčiai 1937 m. buvo pakeisti supuvę rąstai, paaukštintas bokštas.

Klebonas Gerardas Dunda už partizanų rėmimą 1947 m. spalį areštuotas.

## Architektūra

Bažnyčia medinė, stačiakampio plano, vienabokštė. Šventoriaus tvora su mūriniais stulpiniais vartais.

## Galerija

Juodeikiai, bažnyčia 3.JPG|Vasarą
Juodeikiai, bažnyčia.JPG|Anksti pavasarį
Juodeikiai, bažnyčia 2.JPG|Galinis fasadas
Juodeikiai, vartai.JPG|Šventoriaus vartai į kapines
Juodeikiai, bažnyčios kryžius.JPG|Smailės kryžius
Juodeikių bažnyčios koplytėlė.JPG|Bažnyčios šventoriaus koplytėlė, kurioje lizdą susuko strazdai


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija