open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arvydas Juozapas Janavičius

**Arvydas Juozapas Janavičius** (1939 m. balandžio 27 d. Ukmergėje – 2022 m. lapkričio 24 d. Šiauliuose) – fizikas atomininkas, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija

1962 m. baigė Vilniaus universitetą. 1971 m. apgynė daktaro disertaciją, 1974 m. gavo docento vardą. 1999 m. apsigynė habilituoto daktaro disertaciją „Kai kurie metodai ir modeliai kvantinėje mechanikoje ir netiesinėje difuzijoje“. Tais pačiais metais išrinktas ir Šiaulių universiteto Fizikos katedros profesoriumi.

2002 m. Lietuvos Nacionaldemokratų partijos narys, 2004 m. rinkimuose atstovavo Respublikonų partiją, 2007 m. Tautinę partiją Lietuvos kelias. 2003–2007 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys.

## Šaltiniai
Laimontas Dinius

**Laimontas Dinius** (sceninis vardas **Lainius**, g. 1962 m. sausio 3 d. Šiauliuose) – kompozitorius, tekstų autorius ir atlikėjas, Lietuvos ir Šiaulių miesto politinis veikėjas.

## Biografija

1981 m. baigė Šiaulių 14-ąją vidurinę mokyklą (dabar Lieporių vidurinė mokykla), vėliau Šiaulių K. Didžiulio politechnikumą. Buvo įstojęs į Vilniaus konservatoriją, vėliau į Maskvos M. Lomonosovo universitetą, bet nebaigė. 1993 m. mokėsi rinkodaros kursuose Vokietijoje ir JAV.

1986–1992 m. grupės „Rondo“ narys, sukūrė dešimtis populiarių dainų.

1988 m. kartu su latvių grupe „Livi“ Lietuvoje ir Latvijoje organizavo nepriklausomybės akcijas – koncertus „Žygis į Kernavę“ ir „Akcija Staburags“. Su „Rondo“ išleido dvi LP „Tau-1“ ir „Tau-2“, įrašė keletą koncertinių programų, albumų. 

1994–2008 m. UAB „MAX‘as“ vadovas,.
Regioninių,  televizijos stočių „Šiaulių TV“ ir „Splius TV“ laidos „Viražas“ vedėjas ir prodiuseris.

Nuo 2012 m. „Šiaulių TV“ laidos ir radio RS2 laidų „Sinkopės“, "O buvo taip", KiTaipTV prodiuseris ir vedėjas. 

Lietuvos boulingo federacijos prezidentas.

## Politika

1997–2003 m. Lietuvos liberalų sąjungos, 2003–2006 m. Liberalų ir centro sąjungos narys, Šiaulių skyriaus pirmininko pavaduotojas. 2008–2009 m. 
2000–2007 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys, 2002–2003 m. – Šiaulių miesto vicemeras, 2003–2006 m., Šiaulių miesto mero patarėjas,  Liberalų ir centro sąjungos frakcijos miesto taryboje seniūnas.

Išrinktas Seimo nariu pagal Tautos prisikėlimo partijos sąrašą, lrs.lt. 2008–2012 m. Seimo narys. 2008–2009 m. Tautos prisikėlimo partijos frakcijos seniūnas. Nuo 2009 m. nepartinis

## Išnašos
Juras Andriukaitis

**Juras Andriukaitis** (g. 1951 m. lapkričio 14 d. Betygaloje, Ariogalos rajonas) – energetikas, bankininkas, Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1974 m. baigė Kauno politechnikos institutą, pramonės šiluminės energijos inžinierius.

AB „Lietuvos žemės ūkio bankas“, 2002 m. AB „DnB NORD bankas“ Šiaulių skyriaus vadovas, „NORD/LB“ banko Klientų aptarnavimo Šiaulių skyriaus vadovas, AB „Šiaulių bankas“ Kelmės filialo direktorius, 2011 m. Šiaulių miesto savivaldybės mero patarėjas, vėliau UAB „Medicinos bankas“ Šiaulių filialo vadovas.

1997 m. Lietuvos liberalų sąjungos, 2002 m. Tvarka ir teisingumas (liberaldemokratai) narys. 2000–2003 m., 2003–2007 m. ir nuo 2011 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys.

Šiaulių „Saulės“ Rotary kubo narys. Žmona Birutė, Vaikai Darius, Tomas, Onutė..

## Šaltiniai
DiArchy

**„DiArchy“** – magijos teatras, įkurtas 1991 metais. Užsiima iliuzijomis, magija, fokusais, įvairiais triukais, įvairių cirko ir estrados žanro numeriais.

Kuria numerius ir programas, kurias rodo pasirodymų, koncertų metu, taip pat dalyvauja TV projektuose. Teatras su savo gastrolėmis pabuvojo 34 pasaulio šalyse. Teatro artistai daugelio tarptautinių festivalių apdovanojimų laimėtojai.

## Pasirodymai
Gaičiūnų šeimos cirko trupė „Europa“ (dabar DiArchy) Prahoje vykusiame IV taptautiniame magijos konkurse, laimėjo „Grand Prix“, o trupės artistai pripažinti geriausiais magais. Jo metu varžėsi 316 cirko artistų iš Europos ir kitų žemynų. Cirko artistai varžėsi vaikų, jaunimo, komiškų numerių ir mikro – magijos kategorijose. Lietuvių artistai Arvydas Gaičiūnas jaunesnysis ir Diana Gaičiūnaitė buvo pripažinti geriausiais fokusininkais, o vėliau konkurso žiuri jiems skyrė ir „Grand Prix“ taurę ir diplomą. Cirko trupė „Europa“ šiame konkurse dalyvavo pirmą kartą.

2005 m. balandžio mėn. trupės nariai ledo kube išbuvo 61 valandą 40 minučių ir 15 sekundžių, pagerindami beveik dviem valandomis 5 metus Niujorke amerikiečio
David Blaine pasiektą pasaulio rekordą.

2007 m. birželio 16 d. Diana ir Arvydas Gaičiūnai nekvėpavimo rekordo siekė vandenyje prirakinti grandinėmis. Arvydas Gaičiūnas nekvėpuodamas išbuvo po vandeniu 15 minučių ir 58 sekundes, jo sesuo kiek trumpiau – 11 minučių ir 7 sekundes, bet oficialiai šių iliuzionistų rekordas neužfiksuotas.

## Artistai
**[[Diana Gaičiūnaitė|Diana]]**

Gimė profesionalių cirko artistų šeimoje. Kaip ir brolis, nuo mažens važinėjo su tėvais iš miesto į miestą, kuriuose šie gastroliavo. Repeticijos ir pasirodymai cirko arenoje nuo ankstyvos vaikystės padėjo 1997 metais gauti Valstybinės cirko ir estrados meno akademijos diplomą Maskvoje. Dabar dirba su savo broliu Arvydu jaunesniuoju magijos teatro DiArchy artiste.

Magijos teatre Arvydo sesuo Diana tapo jo svarbiausia partnere. 24 metų mergina
apie cirką svajojo taip pat nuo vaikystės. Sulaukusi keturiolikos Diana irgi pasuko į Maskvos akademiją,
ją baigė neakivaizdžiai.

**[[Arvydas Gaičiūnas (1969)|Arvydas]]**

1990 m. baigė Valstybinę cirko ir estrados meno akademiją Maskvoje. Dabar su seserimi Diana dirba magijos teatro DiArchy artistu.
Bolivinė balanda

**Bolivinė balanda** (*Chenopodium quinoa*) –  burnotinių (*Amaranthaceae*) šeimos vienametis iki 1 m aukščio augalas (2n = 36), panašus į Lietuvos daržuose augančias balandas. 

## Auginimas

Auginama Pietų Amerikoje Andų kalnuose nuo 3000 m. pr. m. e. kaip vienas svarbiausių, šalia bulvių, maistinių augalų. Kečua kalba bolivinę balandą vadina *chisiya mama* 'grūdų motina'. 

Užaugina labai daug smulkių sėklų. Laukiniai šios rūšies atstovai nežinomi. Tai labiausiai aukštikalninė Peru ir Bolivijos miltinė kultūra, auginama ir 4000 m aukštyje.  Dėl prisitaikymo augti šaltame sausame klimate ir puikių maistinių savybių laikoma vertingu maistiniu augalu šaltiems sausiems kraštams, kur kitų grūdinių kultūrų nepavyksta auginti. 

1983 m. nesėkmingai bandyta auginti bolivinę balandą Kolorado (JAV) žemės ūkyje. Bandymai parodė, kad ši balanda deri tik 2-3 km aukštyje.

## Naudojimas

Iš sėklų daro košes, lapus naudoja sriuboms. Inkų imperijos laikais bolivinė balanda buvo vienas svarbiausių maisto produktų inkų kariuomenei. Žygiuose inkų kareiviai valgydavo vadinamuosius „karo rutuliukus“ (), sudarytus iš šios balandos miltų ir taukų mišinio. 

Bolivinės balandos sėklos pasižymi beveik idealia aminorūgščių proporcija, dideliu kalcio, fosforo ir geležies kiekiu. Dėl maistingumo šis augalas auginamas iki šiol. Sėklose yra 10-18 % baltymų, 4,1-8,8 % riebalų, ~60 % krakmolo, 3,4 % celiuliozės, 4,2 % pelenų. Pelenuose (nesudegančiuose likučiuose) 65 % sudaro kalis ir fosforas. Kalcio ir geležies turi gerokai daugiau negu ryžiai, kukurūzai, kviečiai ar avižos. 

Daugelio bolivinės balandos rasių sėklos luobelėje turi saponinų. Anduose saponinus iš balandos sėklų išskirdavo ir naudojo kaip ploviklį skalbiniams plauti ir praustis, taip pat kaip antiseptiką odos žaizdoms. Saponiną išskirdavo mechaniškai ar skalaudami sėklas. Dabar naudojamos mechaninės šveitimo sistemos pašalina ne visus saponinus, dalis saponingų sėlenų lieka prie perispermo. 


File:Reismelde.jpg
File:Quinoa.jpg
File:500g bag of quinoa.jpeg
File:Quinoa-cornflakes.jpg


## Nuorodos
* Johnson, D.L. and S. M. Ward. 1993. Quinoa. p. 219-221. In: J. Janick and J. E. Simon (eds.), New crops. Wiley, New York
* Quinoa (''Chenopodium quinoa'' Willd) in Johnson, D.L. 1990. New grains and pseudograins. p. 122-127. In: J. Janick and J. E. Simon (eds.), Advances in new crops
* Chenopodium quinoa Willd. Goosefoot, Huauzontle, Inca wheat, Pigweed, Quihuicha, Quinoa, Quinua Daug nuorodų į internetinius šaltinius.
* Plants For A Future: Database Search Results. Chenopodium quinoa
* Pesticides: Biopesticides. Saponins of Chenopodium quinoa
* Bolivinė balanda (kynva) – neprilygstamas maisto produktas
Vytautas Giedraitis

**Vytautas Giedraitis** (g. 1955 m. Akmenėje) – pedagogas, politikos ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
1973 m. baigė Šiaulių 8-ąją vidurinę mokyklą. 1977 m. baigė Šiaulių pedagoginio instituto Fizikos-matematikos fakultetą ir įgijo fizikos mokytojo specialybę.

1977–1981 m. Sidabravo vidurinės mokyklos (Radviliškio raj.) fizikos mokytojas, 1981–1986 m. tos pačios mokyklos direktorius. 1986–1987 m. Šiaulių 7-osios vidurinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas, nuo 1988 m. Šiaulių 20-osios vidurinės mokyklos, nuo 2003 m. Šiaulių Romuvos gimnazijos direktorius.

1995 m. Lietuvos liberalų sąjungos narys. 2000–2003 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys, Švietimo ir kultūros komiteto pirmininkas, buvo išrinktas ir į 2003–2007 m. tarybą, bet dėl užimamų pareigų mandato atsisakė.

1984 m. suteikta vyr. mokytojo kvalifikacija, 1996 m. suteikta antroji bendrojo lavinimo mokyklų vadovų kvalifikacinė kategorija. Respublikos mokyklų vadovų asociacijos Šiaulių skyriaus tarybos pirmininkas. Žmona Laima, duktė Gabrielė (g. 1994).
Medžioklės sezonas atidarytas!

**Medžioklės sezonas atidarytas!** () – 2006 m. amerikiečių animacinis filmas, skirtas visai šeimai. Filme pasakojama apie meškiną Bugą, kuriam tenka grįžti į laukinę gamtą. Filmo pagrindiniai veikėjai yra įvairūs laukiniai gyvūnai.
Krustpilis

**Krustpilis** () – Jekabpilio miesto dalis, 1920–1964 m. buvo savarankiškas miestas.

## Istorija

Krustpilio regionas buvo apgyvendintas jau I tūkstantmetyje prieš Kristų. Tai rodo arheologiniai kasinėjimai latgalių Ašuotės piliakalnyje (atlikti 1949–1954 m.) ir kitur regione.

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose Krustpilis paminėtas 1237 m., kai Rygos vyskupas netoli Asuotės pastatė pilį (*Kreutzburg*). Pavadinimą ji gavo dėl kryžiškai suformuotų patalpų.

Krustpilio miestas paminėtas archivyskupo lenų knygoje 1511 m. Bet jau prieš tai šalia pilies buvo gyvenvietė. 1585 m. Lenkijos karalius Steponas Batoras Krustpilį padovanojo N. Korfui ir šios giminės nuosavybe Krustpilis buvo iki 1920 m.

Po ATR padalijimo 1772 m. Krustpilis atiteko Rusijai. Rusų–turkų karo metu (1877–1878 m.). Krustpilyje buvo apgyvendinti turkų belaisviai, iš kurių daugelis liko gyventi pastoviai. Netoli Asuotės piliakalnio yra turkų kapai. 1784 m. Krustpilis gavo miestelio statusą. Krustpilio vystymąsi skatino Rygos – Orlos geležinkelio linijos statyba 1861 m. Po 1904 m., kai atidarė Ventspilio – Ribinsko geležinkelio liniją, miestelio reikšmė padidėjo.

Miesto teisės paskirtos 1920 m. 1924 m. prie miesto prijungta Zylanų stotis ir Zylanų kaimas. 1932 m. pastatytas cukraus fabrikas. 1935 m. Krustpilyje gyveno 3658 žmonės, iš jų 53 % buvo latviai. 1950–1962 m. rajono centras. 1962 m. prijungtas prie Jekabpilio.
Šišunagų dinastija

**Šišunagų dinastija** (skr.: ???) – pirmoji istorinė Magadhos karalystės dinastija, prasidėjusi 684 m. pr. m. e. Jos sostinė buvo Radžagriha, vėliau Pataliputra (netoli šiandieninės Patnos). Ją pakeitė Nandų dinastija.

## Istorija

Karalius Šišunaga, davęs pradžią naujais dinastijai, apie 684 m. pr. m. e. įkūrė nepriklausomą Magadhos valstybę, kuri vėliau tapo viena didžiausių ir reikšmingiausių imperijų Indijos subkontinente. Vėlesni vadovai, iš kurių galima išskirti Bimbsrarą ir Adžatasattu imperijos įtaką stiprino vedybinėm sąjungom ir nukariavimais. Dinastijos valdovai paprastai keitė vienas kitą tėvažudystėmis.

Dinastijai valdant Magadhoje gyveno Mahavira ir Buda Gautama, kurie įkūrė naujas religijas – budizmą ir džainizmą.
## Dinastijos valdovai
* Šišunaga (valdė apie 684 m. pr. m. e.)
* Kakavarna
* Kšemadharmanas
* Kšatraudžasas
* Bimbisara 544–491 m. pr. m. e.
* Adžatashatru 491–461 m. pr. m. e.
* Daršaka
* Udajinas
* Nandivardhana
* Mahanandinas
Andris Biedrinis

**Andris Biedrinis** (; g. 1986 m. balandžio 2 d. Rygoje) – profesionalus Latvijos krepšininkas, kuris žaidžia vidurio puolėjo pozicijose.

2004 m. jį vienuoliktu šaukimu pasirinko *„Warriors“*. A. Biedriņš ūgis yra 213 cm, sveria 111 kg. Nuo 2002 m. ir turėdamas tik 16 metų pradėjo rungtyniauti gimtojo miesto Rygos BK Skonto klube.

2008 m. liepos 29 d. pratęsė sutartį šešeriems metams su Golden State „Warriors“ klubu.

## Pasiekimai
* 2003 m. Latvijos lygos vicečempionas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žaidėjo puslapis NBA.com tinklalapyje
Michael Olowokandi

**Michael Olowokandi** (lt: *Maiklas Olovokandis*; g. 1975 m. balandžio 3 d. Lagose) – buvęs Nigerijos krepšininkas.

Be Nigerijos, dar turi ir Anglijos pilietybę.

## Karjera

1995 m. debiutavo „Pacific“ universitete NCAA lygoje, po trejų metų sudalyvavo NBA naujokų biržoje, kurioje buvo pakviestas pirmuoju numeriu, jį pasirinko „Clippers“ komanda, tačiau NBA prasidėjus lokautui, M. Olowokandi nedebiutavo NBA, o išvyko į Bolonijos „Kinder“ komandą, bet joje sužaidęs vos trejas rungtynes grįžo į NBA ir pradėjo rungtyniauti „Clippers“ ekipoje.

2003 m. M. Olowokandi paliko Los Andželo klubą ir perėjo į „Timberwolves“ komandą, bet 2006 m. sausį buvo išmainytas į „Celtics“ klubą, kuriame rungtyniavo 2006–2007 m. sezoną.

Per visą savo karjerą NBA taip ir netapo žvaigžde. Daugumos krepšinio ekspertų nuomone, M. Olowokandi nenusipelnė naujokų biržoje būti pakviestas pirmas.

## Pasiekimai

* 1999 m. Italijos taurės laimėtojas
LPS

**LPS** gali reikšti:

* Bankininkystėje – Lėšų pervedimo sistema (, FTS);
* Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis;
* Lietuvos piliečių sąjunga – ne pelno siekianti visuomeninė organizacija; LPS JS – Lietuvos piliečių sąjungos jaunimo skyrius
* Lietuvos psichologų sąjunga.
* Last Pizza Slice – Slovėnijos grupė, 2022 m. „Eurovizijos“ dalyviai.
Alanta (Virinta)

**Alanta** – upė Aukštaitijoje, išteka iš Gruodžio ežero ir teka pro Girsteitiškį į rytus, po to pasuka į šiaurę, galiausiai įteka į Virintą ties Alantos miesteliu.

Alantos vardas kilęs iš sen. lietuvių *alėti* – linksmai tekėti, bėgti.

Intakai:
* Ramošia

## Šaltiniai
Dandolkas

**Dandolkas** – miestas rytinėje Airijoje, maždaug pusiaukelėje tarp didžiausių Airijos salos miestų – Dublino ir Belfasto. Išsidėstęs prie Kasltauno (*Castletown*) upės. Miestas išlaikęs viduramžišką struktūrą. Yra technologijos institutas, geležinkelio stotis, rotušė, šv. Patriko katedra.

## Istorija

Kadaise šiose vietose gyveno keltų gentys. 1169 m. čia atsikėlė normanai. Dandolkas miesto teises gavo 1189 m.

## Sportas
* Dundalk FC (futbolas)
Virinta

**Virinta** – upė rytų Lietuvoje, Molėtų ir Anykščių rajonuose; kairysis Šventosios intakas. Ji išteka iš Virintų ežero. Patekėjusi į šiaurės vakarus iki Alantos, ji toliau vingiuoja ta pačia kryptimi per Virintos hidrografinį draustinį. Toliau pratekėjusi pro Kurklių miestelį ji pasiekia Anykščių regioninį parką, kuriame įteka į Šventąją (75 km nuo jos žiočių) ties Vetygalos atodanga, 6 km į šiaurės rytus nuo Kavarsko.

Intakai:
* dešinieji – Karkla, Dvyliškis, Vastapa, Šventelė, Nevėža, Vaja;
* kairieji – Gerklalė, Alanta, Sabala, Pulšis, Pašeškiai, Loba, Kurklė, Popelė.

Upės vaga labai vingiuota. Vidutinis nuolydis – 148 cm/km. Vidutinis debitas ties Vyliaudiškiu 4,4 m³/s, didžiausias – 94,4 m³/s, minimalus vasarą – 0,46 m³/s, minimalus žiemą – 0,55 m³/s. Pavasariui tenka 46 % upės metinio nuotėkio, vasarai 14 %, rudeniui 16 % ir žiemai 22 %. Ties Svobiškiu upė patvenkta.

Žymesni tiltai: Kurklių tiltas.

Didesnės gyvenvietės prie Virintos: Mindučiai, Svobiškis, Piešiškės, Naujasodis, Alanta, Laičiai, Klabiniai (Molėtų raj.), Kurkliai, Pavirinčiai (Anykščių raj.).

**Lankytinos vietos aplinkui:**
* Alantos dvaras,
* Alantos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia,
* Janonių koplyčia,
* Anykščių regioninis parkas,
* Vetygalos atodanga,
* Vildžiūnų atodanga,
* Virintos ąžuolas.

## Etimologija

Upėvardis galėjęs kilti nuo *virti* („verstis, kunkuliuoti“) arba galimai susijęs su  („vanduo, lietus, upė“).

## Šaltiniai
Honšiu

**Honšiu** (, paraidžiui „pagrindinė provincija“) – didžiausia Japonijos sala. Nuo Hokaido šiaurėje salą skiria Cugaru sąsiauris, į pietus yra Šikoku, o pietryčiuose yra Kiūšiū, kurią nuo Honšiu skiria Kanmono sąsiauriai. Iš vakarų ją skalauja Japonijos jūra, o iš rytų Ramusis vandenynas. Honšiu yra septinta pagal dydį pasaulio sala ir antra pagal gyventojų skaičių po Javos.

Saloje gyvena 104 mln. žmonių (2017 m.), 98 352 000 (1990 m.), 89 101 702 (1975 m.). Dauguma gyvena lygumose, ypač Kanto lygumoje, kur 25% gyventojų susitelkę Didžiajame Tokijuje. Šią zoną sudaro Tokijas, Jokohama, Kavasakis, Saitama ir Čiba. Daugiausiai pramonės sutelkta Honšiu pietinės pakrantės ruože nuo Tokijo į vakarus. Ten yra Kiotas, Osaka, Nagoja, Kobė, Hirošima ir kiti miestai.

Šiaurės vakariniame Honšiu krante ekonomika priklauso nuo žvejybos ir žemės ūkio. Nijigatos prefektūra svarbi ryžių auginimui. Kanto ir Nobio lygumose auginami ryžiai ir daržovės. Jamanašyje auginami vaisiai. Aomorį garsina obuoliai.

Honšiu saloje yra svarbūs istoriniai miestai Kiotas, Nara ir Kamakura.

## Geografija

Honšiu yra apie 1300 km ilgio, plotis svyruoja nuo 50 iki 230 km. Plotas yra 227 962,59 km², tai sudaro 60 % Japonijos ploto ir yra didesnė už Didžiąją Britaniją. Salos plotas didinamas šiaurėje pilant kalnus į jūrą ir statant pylimus, bet kylantis jūros lygis panaikina pastangas. Honšiu turi 5450 km ilgio pakrantę. Per 2011 m. Sendajaus žemės drebėjimą sala pasislynė per 2,4 m.
Honšiu kalnuota, turi daug ugnikalnių. Šioje saloje teka ilgiausia Japonijoje upė – Šinanas (370 km), stūkso aukščiausia viršukalnė – ugnikalnis Fudzijama (3776 m), telkšo didžiausias Japonijos ežeras – Biva (673 km²).

Honšiu su kitomis salomis jungia tiltai ir tuneliai.

## Regionai ir prefektūros

Salai priklauso 5 regionai ir 34 prefektūros:
* **[[Čiūgoku regionas]]** – Hirošimos prefektūra, Jamagučio prefektūra, Okajamos prefektūra, Šimanės prefektūra, Totorio prefektūra.
* **[[Kansajaus regionas]]** – Hiogo prefektūra, Kioto prefektūra, Mijės prefektūra, Naros prefektūra, Osakos prefektūra, Šigos prefektūra, Vakajamos prefektūra.
* **[[Čiūbu regionas]]** – Aičio prefektūra, Fukujaus prefektūra, Gifu prefektūra, Išikavos prefektūra, Jamanašio prefektūra, Nagano prefektūra, Nijigatos prefektūra, Tojamos prefektūra, Šidzuokos prefektūra.
* **[[Kanto regionas]]** – Čibos prefektūra, Gunmos prefektūra, Ibarakio prefektūra, Jamagatos prefektūra, Kanagavos prefektūra, Saitamos prefektūra, Točigio prefektūra, Tokijas.
* **[[Tohoku regionas]]** – Akitos prefektūra, Aomorio prefektūra, Fukušimos prefektūra, Ivatės prefektūra, Mijagio prefektūra.

## Tolimiausi taškai

Šiauriausias salos taškas yra Šimokitos pusiasalis Omoje. Piečiausia vieta yra Kurės pusiasalis Kušimote. Ryčiausias taškas yra Todogasakis Mijako mieste, o į vakarus labiausiai nutolusi Bišanohana Šimonosekyje.

## Išnašos
Belfastas

**Belfastas** – didžiausias miestas Šiaurės Airijoje (Jungtinė Karalystė), faktiška jos sostinė. Išsidėstęs šiaurės rytinėje Airijos salos pakrantėje, prie Airijos jūros; jūrų uostas. Išvystyta mašinų pramonė, laivų statyba, lengvoji pramonė. Yra du universitetai (karališkasis ir Alsterio), du oro uostai, botanikos sodas, pilis, rotušė. Miestu teka Laganas (, ) ir jos intakas Farsetas (, ).

## Istorija

Belfastas žinomas nuo XII amžiaus. 

Kitados Belfasto laivų statykla buvo didžiausia pasaulyje. 1912 m. čia buvo pastatytas garsusis laivas „Titanikas“, 

Po 1921 m., kai Airijos Respublika tapo Nepriklausoma, mieste dažni religiniai konfliktai tarp katalikų ir protestantų.

### Pavadinimo kilmė

Airių kalba *Béal Feirste* reiškia „Farseto upės žiotys“ – būtent prie Farseto buvo įkurta pirmoji tvirtovė, aplink kurią vėliau kūrėsi miestas.

## Sportas
### Futbolas
* Alton United FC – buvęs futbolo klubas;
* Belfast Celtic FC – buvęs futbolo klubas;
* Belfast YMCA – buvęs futbolo klubas;
* Cliftonville FC – futbolo klubas;
* Crusaders FC – futbolo klubas;
* Donegal Celtic FSC – futbolo klubas;
* Dundela FC – futbolo klubas;
* GHR Belfast – buvęs futbolo klubas;
* Glentoran FC – futbolo klubas;
* Lancashire Fusiliers FC – buvęs futbolo klubas;
* Linfield FC – futbolo klubas;
* Newington FC – futbolo klubas,
* Queen’s Island FC – buvęs futbolo klubas;
* Ulster FC – buvęs futbolo klubas;
* Wellington Park FC – buvęs futbolo klubas;
* Willowfield FC – buvęs futbolo klubas;

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė
Snieguotieji kalnai

**Snieguotieji kalnai**, kitaip dar „Sniegiai“ ( arba *Snowies*) – aukščiausią viršūnę (Kosciuškos kalnas 2228 m) Australijoje turintys kalnai. Jie yra Naujajame Pietų Velse ir yra didesnės kalnų grandinės Australijos Alpių dalis (dar didesnis vienetas – Didysis Vandenskyros kalnagūbris).

Manoma, kad 20 000 tūkstančių metų čia gyveno aborigenai.

Pirma kartą europiečių kalnai ištyrinėti 1835 metais. Juose auga labai daug pušų. Šie kalnai, žiemos mėnesiais, yra vieni iš sniego industrijos centru (slidinėjimas ir kt.) Australijoje.

Kalnai maitina Snieguotąją upę, Marmbidžio upę ir Murėjaus upę. O geriausiai žinomi už Snieguotųjų kalnų schemą (projektas tvenkiantis Snieguotąją upę, tiek drėkinimui, tiek elektros energijai gauti).

## Taip pat skaitykite
* Kosciuškos kalnas
* Australijos Alpės
Ličfildo nacionalinis parkas

**Ličfildo nacionalinis parkas** () – saugoma gamtos teritorija Australijoje, Šiaurinėje teritorijoje. Nuo Darvino nutolęs 129 km. Plotas maždaug 1480 km². Nacionaliniu parku paskelbtas 1986, pavadintas Fredo Litčfildo, tyrinėjusio vietoves 1864 metais, garbei.

Parke yra daugybė termitų pastatytų gyvenviečių. „*Dingęs Miestas*“ vietovė, kurioje yra daug smiltainio blokų ir stulpų erozijos suformuotų per tūktanmečius. Parke auga eukaliptai. Teka nuostabūs kriokliai.

Tokia aplinka sutraukia būrius turistų (maždaug 250 000 per metus). Anksčiau tai buvo aborigenų namai.

Parkas 75 metus iki maždaug dvidešimto amžiaus vidurio buvo vario ir alavo kasimo vieta.


Image:Litchfield National Park-Termite mounds.jpg
image:Magnetic Termite Mounds.jpg
Image:Florence falls.jpg
Image:Litchfield National Park-09.jpg
Image:Litchfield National Park-31.jpg
Image:Litchfield National Park-20.jpg
Image:Litchfield National Park-03.jpg
Image:Litchfield_WangiFalls.jpg
Freizerburgas

**Freizerburgas** (, , ) – miestas Aberdynšyre, Škotijoje.

Freizerburgo pilį apie 1572 m. pastatydino seras Aleksandras Freizeris. 1787 m. Tomas Smitas pastatė Freizerburgo švyturį, kuris 1995 m. tapo muziejumi.

Gyventojų pajamos daugiausiai susijusios su jūra (žvejyba, žuvies perdirbimas, prekyba). Didžiausi žuvies perdirbimo fabrikai yra *McRae*, *Young’s*, *Nor see*, *Lunar*, „Iceberg“.

Nors yra patrauklus turistiniu požiūriu, paskutiniu metu miestas taip pat įgijęs Škotijos narkotikų sostinės reputaciją.

## Šaltiniai
Limfocitinis choriomeningitas

**Limfocitinis choriomeningitas (LCM)** – LCM viruso sukelta infekcinė liga, kurią perneša graužikai. Limfocitinio choriomeningito virusas (LCMV) yra viengrandės RNR virusas, kuris priklauso *Arenaviridae* šeimai (taip pavadintas dėl savo išvaizdos, žiūrint elektroniniu mikroskopu, atrodo, kaip smėlio grūdas). Kiti šios šeimos nariai yra *Lassa* virusas ir *Tacaribe* grupė. Pirmą kartą izoliuotas 1933 m. LCMV sukelia dvifazę, ribotą ligą, su karščiavimu, vadinamą choriomeningitiniu encefalitu, kuri komplikuojasi aseptiniu meningitu. Graužikai, tokie kaip namų pelės, žiurkėnai, būna užsikrėtę be ligos simptomų ir yra biologinis žmogaus infekcijos sukėlėjo rezervuaras. LCMV dažniausiai užsikrečiama įkvepiant užkrėstų graužikų išmatų. Odos įdrėskimų užkrėtimas yra svarbus infekcijos plitimo kelias tarp dresuotojų ir laboratorijos darbuotojų.

Pasaulyje limfocitinis choriomeningitas paplitęs Šiaurės Amerikoje, Pietų Amerikoje ir Europoje; tikslių paplitimo duomenų nėra, nors apie 5 % JAV populiacijos kraujyje randama antikūnų prieš viruso antigenus. Susirgimai dažnesni rudens ir žiemos mėnesiais, priklauso nuo regiono graužikų populiacijos. Kurios nors rasės ar lyties polinkis labiau sirgti šia liga nėra pastebėtas, dažniau užsikrečia jauni suaugusieji, tačiau susirgimas gali pasireikšti bet kurioje amžiaus grupėje. Taip pat dažnesnis skurdžiau gyvenančiose socioekonominėse grupėse.

Sveiko žmogaus organizmui virusas didelio pavojaus nekelia, tačiau gali būti mirtinas žmonėms su susilpnėjusia imunine sistema. Kitam žmogui liga gali būti perduodama tik iš sergančios besilaukiančios motinos gemalui, taip pat 2005 m. užregistruoti keli atvejai, kai virusas perduotas transplantuojant organus.

Ligos profilaktika – kontakto su graužikų ekskrementais ir skysčiais vengimas. Užsikrėtimas nuo namuose auginamų graužikų labai retas.
Juodkalniečiai

**Juodkalniečiai** () – pietų slavų etninė grupė, susijusi su Juodkalnija ir juodkalniečių tarme. Dauguma tikinčiųjų – stačiatikiai.
Aborigenai

**Aborigenai** ( 'nuo, iš pradžios'), **[[čiabuviai]]** – senieji vietiniai tam tikros vietovės (žemyno, salos) žmonės, tebegyvenantys joje arba gyvenę joje iki dabartinių gyventojų įsikūrimo. Išlikusios aborigenų bendruomenės paprastai yra išsaugojusios ir laikosi savų, dažnai labai skirtingų nuo visos šalies tradicijų, pasižymi kitais skirtumais ir išskiriami arba išsiskiria kaip atskira visuomenės, tautinė grupė.

## Sąvokos kilmė
Sąvoka kilusi iš lotynų kalbos (: *ab* 'iš' + *origio* 'kilmė, pradžia'), naudota graikų ir romėnų mitologijoje įvardinti vietinius senovės Italijos gyventojus, nustumtus prie Tiberio žiočių, ten vadintus lotynais. Susivieniję su kitomis atsikėlusiomis gentimis pastarieji, pagal legendą, vadovaujami trojiečio Enėjo, įkūrė Romos valstybę.

## Naudojimas
Pavadinimas *aborigenai* dažniausiai siejamas su Australijos aborigenais, tačiau aborigenais vadinami ir Tasmanijos pirmieji gyventojai, Taivano, senosios Kanados tautos (indėnai, metisai, inuitai (eskimai)).

* Australijos aborigenai, išskyrus Toreso sąsiaurio vietinius gyventojus
* Kanados aborigenų tautos
* Naujosios Zelandijos maoriai
* Tasmanijos aborigenai
* Taivano aborigenai

## Šaltiniai
Alijošiškės

**Alijošiškės** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Pagramančio, prie kelio , Akmenos dešiniajame krante. Šiaurėje ir rytuose plyti Pagramančio miškas. Alijošiškėse įsikūrusi Pagramančio girininkija, kaimo turizmo sodyba.

### Lakštingalų slėnis

Tai rekreacinė zona, įkurta Akmenos upės kilpoje. Čia nutiesti asfaltuoti takai, apjuosti gyvatvorėmis, yra tvenkinys su salele, pavėsinės ir estrada. Lakštingalų slėnyje kasmet vyksta įvairūs kultūriniai Tauragės ir Šilalės rajonų renginiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lengveniai

**Lengveniai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Dapkiškių, dešiniajame Jūros upės krante; priklauso Pagramančio RP. Yra atodanga.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Matiškiai

**Matiškiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Pagramančio RP, Jūros upės dešiniajame krante. Į pietus nuo kaimo stūkso Matiškių piliakalnis, pačiame kaime stovi šv. Jono Nepomuko koplytstulpis. Ties piliakalniu yra brasta per Jūros upę į Šaukėnus.

## Istorija
Pimiausia Matiškių apylinkėse atsirado dvaras. XVII a. viduryje jis priklausė Gorodeckiui. 1792 m. minimas Mažonų Matiškių dvarelis priklausęs Urbanavičiams. Dvaras nebuvo didelis – tik apie 90 ha. XIX a. jame šeimininkavo Juškevičiai, vėliau – XX a. Pilypai, Globiai. Keli dvaro pastatai sulaukė XXI amžiaus, bet nebuvo išsaugoti.

## Gyventojai


2. Matiškiai, ženklas.png|Kelias per Matiškius
MatiškiųPil.JPG|Matiškių piliakalnis
Koplytstulpis.Matiškiai.JPG|Koplytstulpis Matiškiuose


## Šaltiniai
Dyglainė

**Dyglainė** (*Pyracantha*) – erškėtinių (*Rosaceae*) šeimos obelinių (*Maloideae*) pošeimio augalų gentis. Tai krūmai ar žemi medeliai, užaugantys iki 4-6 m aukščio.

## Rūšys


Image:Pyracantha 111.JPG
Image:pyracantha.bush.arp.jpg
Image:Berries-on-tree-branch.jpg
Image:Rain on a pyracantha leaf.jpg
Image:Berries Pyracantha.JPG
Image:Brosen pyracantha coccinea1.jpg
Kreiviai (Šilalė)

**Kreiviai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, kairiajame Akmenos upės krante. Kaimas priklauso Pagramančio regioniniam parkui. Stūkso Kreivių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kreiviai (reikšmės)

**Kreiviais** vadinami kaimai:

* Kėdainių rajone;
* Šakių rajone;
* Šilalės rajone;
* Ukmergės rajone;
* Vilniaus rajone:
** Maišiagalos seniūnijoje;
** Sužionių seniūnijoje.
Kuturiai (Tauragė)

**Kuturiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Pagramančio, Pagramančio regioniniame parke, prie Akmenos ir Jūros upių santakos. Stūkso Kuturių piliakalnis. Kuturiai yra trikampyje tarp Jūros ir jos intako Akmenos.

## Istorija

Kad žmonės čia gyvena seniai, liudija 1,5 km nuo Jūros kranto dunksantis piliakalnis. Kaimas minimas 1561 m. šaltinyje, kuriame dar vadinamas senuoju vardu – **Akmena**. Nors tuomet jame gyveno trys Mileikaičiai, daugiausia žemės, net tris valakus, valdė Jonas Kuturaitis. Pastarasis asmenvardis davė vardą kaimui.

XVI a. Kuturiai priklausė vienam šeimininkui, tačiau ilgainiui pateko į privataus Ringių dvaro valdas. 1902 m. minimas ir Kuturių palivarkas, kurį greičiausiai įkūrė vietos dvarininkai Volmeriai. 

1923 m. kaime surašyti 23 ūkiai, juose gyveno 123 sodiečiai. Apie 1929 metus Kuturiuose susibūrė dūdų orkestras. Sovietmečiu – sąmoningo kaimų tuštinimo laikais – Kuturiai, galima sakyti, sunyko. Dabar čia stovi tik viena sodyba.

Per Kuturius Jūros pakrantėmis driekiasi 1940–1941 m. sovietinės kariuomenės statytos, gynybai nuo Vokietijos skirtos įtvirtinimų sistemos linija. Tuomet lygiagrečiai Sovietų Sąjungos sienos išrikiuota šimtai betoninių dotų. Jūros pakrantėse niūkso maždaug keturiasdešimt įvairių fortifikacinių statinių. Visi jie liko nebaigti, 1941-ųjų birželį kovose nebuvo naudojami, tačiau įdomūs kaip karinės inžinerijos paminklai. Kuturiuose turėjo būti įrengtas visas gynybinis mazgas, čia net veikė akmenų skaldykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuturiai

**Kuturiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Jurbarko, dešiniajame Imsrės krante.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kuturiuose 1899 m. sausio 4 d. gimė Čikagos laikraščiuose aprašytas prohibicijos gaujų karų auka Leonas Klimas. 
* Kuturiuose gimė poetas, vertėjas Jonas Juškaitis (1933–2019).

## Šaltiniai
Balskai

**Balskai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Pagramančio RP. Išlikę senkapiai. Kaimas išsidėstęs Jūros upės dešiniajame krante, aukščiau Balskų užtvankos, yra stovyklavietė. Kitame upės krante matosi Didkiemis. 2005 m. prie užtvankos pastatyta Balskų hidroelektrinė. Eina kelias .

## Gyventojai

## Galerija

Balskai, girininkija.JPG|Girininkija
BalskųUžtvanka (1).JPG|Tvenkinys
BalskųHE.JPG|Jūra žemiau Balskų užtvankos ir HE


## Šaltiniai
Lylavėnai

**Lylavėnai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, kairiajame Jūros upės krante, 4 km į pietvakarius nuo Pagramančio. Kaimas įeina į Pagramančio RP teritoriją. Seniau vadinti Litavėnais. 

## Istorija

Gilią kaimo priešistorę mena prie Pagramančio–Didkiemio kelio esantis kapinynas, vadinamas Milžinkapiais. Prieškariu jame rasta II–IV a. radinių – ginklų ir papuošalų.

Rašytinė kaimo istorija prasideda 1384 m. Tais metais Vokiečių ordino pareigūnas sudarė karo kelio aprašymą (3-iajį). Apraše sakoma, kad Klaipėdoje prasidedantis maršrutas kerta Jūros upę, siekia Karšuvos kraštą ir toliau veda iki *Littowin*.

1562 m. Karšuvos valsčiaus inventoriuje Lylavėnai aprašyti kaip valdovui priklausęs 8 valakų kaimas. Minimos bajorų valdos, o XVIII–XX a. pradžios šaltiniuose – ir Lylavėnų (Paulinavos) palivarkas, kurį valdė Tilžės jėzuitai, iš jų perėmė Vilniaus vyskupas Ignotas Masalskis. Vėliau čia šeimininkavo Straševičiai ir kiti. Šiandien palivarko centras virtęs paprasta sodyba.

Po Antrojo pasaulinio karo kaimas kiek sumažėjo, tačiau 2009 m. jame tebestovėjo 8 sodybos, kuriose gyveno 23 gyventojai.

Per Lylavėnus teka Lylava, kuri piečiau kaimo įteka į Jūrą. Jos slėnį apima hidrografinis draustinis, kurį steigiant siekta išsaugoti šį upelį kaip „etaloninį“ nedidelio Jūros intako pavyzdį. Lylavos pakrantėse gausu brandžių skroblų. Čia kartais sukalena baltnugariai geniai, žaliosios, pilkosios ar juodosios meletos. Paupio žolynuose galima pastebėti retų augalų – svogūninę dantažolę, statųjį atgirį, paprastąjį kardelį, meškinį česnaką. Pavasarinio neršto metu į šį upeliuką atplaukia neršti upinės nėgės.

Kilometru žemiau Lylavos žiočių virš Jūros kabo apie 1965 m. pastatytas kabantysis lieptas. Jis jungia Lylavėnus su nuošaliu Genių kaimu. Tokie lieptai laikytini savotiškais pajūriams būdingais etnografijos paminklais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tamošaičiai (Tauragė)

:: *Apie kaimą Pagėgių savivaldybėje žr. [[Tamošaičiai]]*.

**Tamošaičiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, Pagramančio regioniniame parke, kairiajame Jūros upės krante, 4 km į vakarus nuo Pagramančio. Tamošaičius iš visų pusių supa upės ir upeliai – pietuose vingiuoja plati Jūra, rytuose – Kernušupis, tolėliau vakaruose – Aušbruva, šiaurėje – įvairūs melioraciniai kanalai, taip pat truputį į vakarus yra Balskų užtvanka. Kaimo pašonėje yra gamtos paminklų – akmuo „Milžinas“ ir Tamošaičių ąžuolai.

## Istorija

1562 m. Jurbarko valsčiaus inventoriuje šioje vietoje minima gyvenvietė, kurioje gyvena bajorai Tamošaičiai. Tamošaičių kaimas stovėjo buvusio dvaro valdose, dvaras ilgus metus priklausė Savickams. Apie 1918 m. išvykdamas į Lenkiją Savickas dvarą pardavė mokytojui Janušauskui, vėliau dvaras atiteko Pagramančio bažnyčios klebonui Latviui. Dvaro pastatai sunykę.

## Gyventojai

## Galerija

TamošaičiųMilžinas.JPG|Tamošaičių akmuo
TamošaičiųĄžuolas3.JPG|Tamošaičių laukų ąžuolas
Tamošaičiai, ūkis.JPG|Ūkio griuvėsiai
Tamošaičių rodyklės.JPG|Lankytinų objektų rodyklės
Tamošaičiai, kelias.JPG|Kelias prie apleistos sodybos


## Šaltiniai
Gasparai

**Gasparai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 2 km į šiaurę nuo Bernatonių, dešiniajame Lėvens krante.

## Etimologija

Pavadinimas veikiausiai bus kilęs nuo asmenvardžio *Gasparas* daugiskaitos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antanai

**Antanai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Mociškės, netoli sienos su Baltarusija. Į rytus nuo kaimo plyti Adutiškio miškas, šiaurės rytiniame pakraštyje yra Antanų pedologinis draustinis.

## Etimologija

Manoma, kad pavadinimas – asmenvardinės kilmės, nuo vyriško vardo *[[Antanas]]* daugiskaitos.

## Istorija

Sovietmečiu kaime buvo įkurtas kraštovaizdžio istorinis draustinis, pagerbiant partizanų būrį „Vilnius“. Partizanų žeminėse buvo įkurtas Švenčionių kraštotyros muziejaus filialas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Biliūnai (Panevėžys)

**Biliūnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 2 km į vakarus nuo Trakiškio, kairiajame Juostos krante. Yra Kurganavos pagrindinė mokykla. Šalia – Pajuosčio aerodromas.

## Istorija

XX a. tarpukariu kaimas vadinosi ***Kurganava*** arba ***Kurgonai***. 1932 m. buvo seniūnijos centras Panevėžio valsčiuje.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Migdolas (pogentė)

**Migdolas (pogentė)** (*Amygdalus*) – erškėtinių (*Rosaceae*) šeimos slyvinių (*Prunoideae*) pošeimio augalų pogentė.

## Rūšys
Apaštalas Jokūbas vyresnysis

**Apaštalas Jokūbas vyresnysis** (, g. Palestinoje – m. 44 m. Jeruzalėje) – vienas iš 12 Jėzaus Kristaus mokinių, apaštalas.

Jokūbas gimė Palestinoje, užmuštas 44 m. Jeruzalėje. Jo jaunesnysis brolis buvo Apaštalas Jonas evangelistas.

## Naujajame Testamente
Kaip jo tėvas ir brolis buvo žvejai. Jo pašaukimo scena aprašyta Morkaus ir Mato evangelijose.

Apaštalai Jokūbas ir Jonas buvo broliai. Juos Jėzus Kristus pavadino "Boanerges" (pažodžiui „perkūnijos, griausmo sūnumis“) dėl jų užsidegančio charakterio.
Siekiant skirti nuo Apaštalo Jokūbo jaunesniojo, literatūroje Jokūbas dažnai vadinamas Jokūbu vyresniuoju .

Apaštalas Jokūbas vyresnysis paminėtas Mato (Mt 10,2), Morkaus (Mk 3,17), Luko (Lk 6,14) evangelijose, taip pat Apaštalų darbuose (Ad.1,13).

Apaštalas Jokūbas su broliu ir Apaštalu Petru buvo patys artimiausi Jėzaus mokiniai. Kartu su Apaštalais Petru ir Jonu buvo Jairo dukters prisikėlimo liudininkas (Mk 5,37; LK 9,51). Taip pat tik juos Jėzus Kristus padarė savo prisikėlimo liudininkais (Mt. 17,1; Mk. 9,2 ir Lk. 9,28).

Brolių ūmus charakteris pasireiškė, kai jie nusprendė iš dangaus nuleisti ugnį ant samariečių gyvenvietės (Lk. 9,54); taip pat paprašė, kad jiems būtų leista sėdėti Dangaus karalystėje Jėzaus Kristaus dešinėje ir kairėje (Mk. 10,35-37).

Po Jėzaus Kristaus prisikėlimo ir įžengimo į dangų taip pat minimi Apaštalų darbų knygos puslapiuose. Dalyvavo kuriantis pirmosioms krikščionių bendruomenėms. Apaštalų darbuose užsimenama ir apie jo mirtį (12, 1-2) – karalius Erodas Agripa „nukirsdino Jokūbą, Jono brolį“. Pagal tolimesnį tekstą tai įvyko 44 m. Apaštalas Jokūbas vyresnysis – vienintelis apaštalas, kurio vienintelio mirtis paminėta Naujajame Testamente.

## Gerbimas

Katalikų bažnyčioje minėjimo diena liepos 25 d.

Pagal legendą, jo palaikai buvo perkelti į Ispaniją į Santjago de Kompostelos miestą. Antrasis palaikų atradimas įvyko 813 m. Tada kilo legenda apie tai, kad pats Jokūbas pamokslavo Pirėnų pusiasalyje, istoriškai visiškai neteisinga.

XI a. kelionės į Santjagą įgavo antrą pagal reikšmę piligrimystės vietą po kelionių į Šventąją žemę.

Kai Jokūbo minėjimo diena liepos 25 d. išpuola į sekmadienį, tai Ispanijoje skelbiami „šventojo Jokūbo metai“, žinoma, bažnyčioje švenčiama labai iškilmingai.

XX a. gale atgimė tradicija: kad gautų liudijimą, apie nueitą „Jokūbo kelią“ piligrimai turi praeiti šimtą ar nuvažiuoti dviračiu du šimtus kilometrų. Atvykęs piligrimas pateikia specialų dokumentą „credencial“ (piligrimo pasą, išlikusį dar nuo viduramžių laikų) su žymomis, padarytomis pakelės punktuose, po ko gauna lotyniškai parašyta „Kompostelos Sertifikalą“.

Jokūbo garbei pavadinta Čilės sostinė – Santjagas.

## Ikonografija

Pats seniausias apaštalo vaizdas – VI a. Ravenos mozaika. Joje šv. Jokūbas pavaizduotas kaip senelis su į vamzdelį susuktu popieriumi rankoje. Toliau jis buvo vaizduojamas kaip senelis su maišu ir raitelis ant arklio. Jokūbas buvo garsių dailininkų, tarp jų – Albrehto Diurerio, Rubenso ir daugelio kitų personažas.
Kazimieras Ščeponavičius

**Kazimieras Algirdas Ščeponavičius** (g. 1942 m. sausio 18 d. Šiauliuose) – gydytojas, Šiaulių miesto visuomenės veikėjas.

## Biografija
1983–1995 m. Respublikinės Šiaulių ligoninės vyr. gydytojas. 1995–2010 m. Šiaulių apskrities viršininko administracijos gydytojo tarnybos vedėjas. Šiaulių teritorinės ligonių kasos Stebėtojų tarybos pirmininkas.

1990–1994 m. Šiaulių savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1994 m. Maltos ordino Šiaulių apskrities pagalbos tarnybos vadovas. 2004 m. už nuopelnus Lietuvos Respublikai ir už pagalbą Lietuvai integruojantis į transatlantines bei europines struktūras apdovanotas Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžiumi.

## Šaltiniai
Pelningumo taškas

**Pelningumo taškas** – produkcijos kiekis, kurį gaminant pajamos padengia išlaidas.

Žinoma, kad yra pastovios ir kintamosios išlaidos. Nepriklausomai kiek gaminama produkcijos pastovios išlaidos visada būna vienodos (pastatų nusidėvėjimas, automobiliai, administracinės išlaidos ir kt.). Žinoma ilgesnį laiką nenaudojus pastovių išlaidų pradedama atsikratyti. Kintamosios išlaidos tiesiogiai priklauso nuo pagamintos produkcijos kiekio (Elektra, benzinas, žaliavos ir kt.).

Kuo daugiau pagaminama produkcijos tuo mažesnė dalis pastovių išlaidų tenka vienam produkcijos pagaminimo vienetui. Žinoma, norint apskaičiuoti pelningumo tašką reikia, kad kintamosios išlaidos vienam produkcijos vienetui būtų mažesnės už jo pardavimo kainą.

Taip pat reikia pažymėti, kad augant pagamintos produkcijos kiekiui auga ir kintamosios išlaidos vienam gaminiui. Tai priemokos už viršvalandžius, darbą naktimis, augant žaliavų paklausai auga žaliavų kaina ir kt.

Paveikslėlyje pavaizduota, kaip augant gamybai atsiranda pelnas, o didinant gamybą ir augant išlaidoms, taip pat mažėjant produkcijos kainoms pelnas vėl mažėja, kol pelnas tampa nuostoliais. Tokiu atveju pelninga gaminti produkciją T1 – T2 ribose.

Taip pat produkcijos gamybos kiekį gali stabdyti kiti ribojantys veiksniai, tokie kaip rinkos ribotumas, gamybinių pajėgumų neturėjimas, kvotos ir t. t.

## Apskaičiavimas

Pelningumo taško apskaičiavimas:

R = K \times Q 
I = pi + ki \times Q 
K \times Q = pi + ki \times Q 
Kur: 
K – produkcijos kaina; 
Q – produkcijos kiekis; 
pi – pastovios išlaidos; 
ki – vienam gaminiui tenkančios kintamos išlaidos. 

Pelningumo taškas produkcijos kiekio vienetais:
\textrm{PT1} = {pi \over K - ki}

Kur: 
PT1 = kiekinė išraiška

Pelningumo taškas vertinę išraišką:
\textrm{PT2} =Q \times K = {pi \over K - ki} \times K

Kur: 
PT2 – vertinė išraiška

Gamybinių pajėgumų panaudojimo laipsnis: 
\textrm{GPL} = {pi \over \textrm{GP}(K - ki)} \times 100

Kur: 
GPL – gamybinių pajėgumų panaudojimo laipsnis 
GP – gamybiniai pajėgumai.
Cvikau

**Cvikau** – miestas Vokietijoje, įsikūręs nepriklausomos žemės, Saksonijos, pietvakariuose.

Tai ketvirtas pagal dydį miestas po Leipcigo, Drezdeno ir Chemnico, taip pat vienas iš šešių didžiųjų Saksonijos centrų, turintis nepriklausomo apskrities miesto statusą. Cvikau sudaro branduolį „Ekonominis regionas Chemnicas-Cvikau“, o kartu su Chemnicu, Drezdenu, Leipcigu ir Hale – „Metropolį Saksonijos trikampis“. Įsikūręs rūdinių kalnų dauboje.

## Demografija

## Sportas
* FSV Zwickau (futbolas)
Slyva (pogentė)

**Slyva** (*Prunus*) – erškėtinių (*Rosaceae*) šeimos slyvinių (*Prunoideae*) pošeimio augalų pogentė.

## Rūšys
* Pogentė. Slyva (*Prunus*)

** Abrikosas (*Armeniaca*)
*** *[[Prunus armeniaca]]*
*** *[[Prunus brigantina]]*
*** Japoninis abrikosas (*Prunus mume*)
*** *[[Prunus sibirica]]*


Image:Prunus-domestica.JPG
Image:Plum flowers.jpg
Image:Plums.jpg|Slyva
Image:Apricots.jpg|Abrikosas
Mindaugas Končius

**Mindaugas Končius** (g. 1944 m. gegužės 12 d. Kaune) – inžinierius, Šiaulių miesto visuomenės veikėjas.

## Biografija

1963 m. baigė Kauno J. Jablonskio vidurinę mokyklą. Vilniaus pedagoginiame institute studijavo fiziką ir chemiją, 1970 m. Kauno politechnikos institute baigė radiotechniką ir įgijo radijo inžinieriaus specialybę.

1972–1990 m. gamyklos „Nuklonas“, Šiaulių Televizorių gamyklos inžinierius bei Šiaulių politechnikumo radiotechnikos dalykų dėstytojas. 1990–1995 m. Šiaulių savivaldybės tarybos deputatas, tarybos pirmininko pavaduotojas, komisijos pirmininkas, tarybos sekretoriato vedėjas. 1995–1996 m. Šiaulių ligonių kasos vedėjas. 1996–2000 m. Seimo narys, nuo 2000 m. Šiaulių teritorinės ligonių kasos direktoriaus pavaduotojas, skyriaus vedėjas, vyriausiasis specialistas.

Dalyvavo Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio veikloje. Lietuvos centro sąjungos narys nuo įsteigimo, partijos valdybos narys, pirmininko pavaduotojas, Šiaulių skyriaus pirmininkas. Daliai LCS narių susijungus su Liberalų sąjunga, kartu su likusiais sąjungos nariais įsteigė Nacionalinę centro partiją, dabar – Lietuvos Centro partija. Buvo šių partijų pirmininko pavaduotojas, dabar Politinės tarybos pirmininko pavaduotojas.

Šiaulių UNESCO klubo narys.

## Nuorodos
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

## Išnašos
Werner Heisenberg

**Verneris Heizenbergas** (, 1901 m. gruodžio 5 d. Viurcburgas, Vokietija – 1976 m. vasario 1 d. Miunchenas, Vokietija) – vokiečių fizikas, Nobelio fizikos premijos laureatas 1932 m., kvantinės mechanikos pradininkas. Jo vardu yra pavadinta stipendijų programa mokslininkams (Heisenberg stipendija, vad. Heizenbergo profesūra).

Verneris Heizenbergas buvo vedęs Elizabet Šūmacher, jie turėjo 7 vaikus – keturias dukteris ir tris sūnus.

## Biografija

### Ankstyvieji metai

Heizenbergas gimė Viurcburge, Vokietijoje, Kaspar Earnesta August Heisenberg, vidurinės mokyklos mokytojo, ir jo žmonos Annie Wecklein šeimoje.

Nuo 1920 iki 1923 m. Miuncheno universitete ir Getingeno universitete studijavo fiziką ir matematiką. Daktaro laipsnį gavo būdamas 21 m., 1923 m. Miunchene, vadovaujamas Zomerfeldo. Savo habilitaciją jis užbaigė 1924 m. Getingene, vadovaujamas Makso Borno.

Temą Heizenbergo disertacijai pasiūlė Arnoldas Zomerfeldas – apie turbulenciją. Disertacijoje buvo aptariamas laminarinio tekėjimo stabilumas ir turbulentinio tekėjimo kilmė. Stabilumo problema buvo tiriama naudojant Oro-Zomerfieldo lygtį.

## Šaltiniai
Merčisonas

**Merčisonas** () – antra pagal ilgį upė Vakarų Australijoje. Prasideda Robinsono kalnų pietiniame šlaite, teka per Jilgarno plynaukštę pietvakarių ir vakarų kryptimis ir įteka į Indijos vandenyną prie Kalbario miesto, apie 130 km į šiaurę nuo Džeraldtono. Ties žiotimis sudaro apie 18 km ilgio estuariją. Merčisono žemupiu per metus vidutiniškai prateka apie 192 mln. m³ vandens.

Ilgis 780 km, baseino plotas apie 82 000 km². Upė papildoma lietaus tik aukštupyje, vasaros metu, todėl ilgesnį laiką būna nusekusi.

Žemupyje Merčisonas teka pro gilų slėnį, kuriame yra daug silūro periodo fosilijų. Slėnis yra Kalbario nacionaliniame parke. Didžiausi intakai – Roderikas ir Sanfordas, abu kairieji. Vienintelis miestas prie upės – Kalbaris.

Merčisono upę šiuo vardu, pagerbiant Škotijos geologą serą Roderiką Merčisoną, pavadino keliautojas Džordžas Grėjus, kuris upę atrado 1839 m.

## Šaltiniai
Melioracija

**Melioracija** – priemonės, kurios ilgam laikui pagerina dirvožemio vandens, oro, šilumos, maisto medžiagų režimą ir sudaro sąlygas gausiam ir pastoviam žemės ūkio derliui gauti.

 kilęs iš lot. dalyvio *melioratus* 'gerintas', šis iš veiksmažodžio *meliorare* 'gerinti', o pastarasis iš  'geresnis'.

Melioracija žemės ūkyje apima keletą dirvožemių gerinimo būdų:
* sausinimas (drenavimas) – per drėgnų žemių sausinimas naudojant atviro (grioviai) ar uždaro drenažo (vamzdynai) sistemas.
* drėkinimas (irigacija) – per sausų žemių drėkinimas tiesiant drėkinimo kanalus, įrengiant lietinimo sistemas ir pan.
* dirvų sudėties gerinimas – druskožemių druskų išplovimas, kalkinimas pelenais.
* kiti būdai.

## Lietuvoje
Lietuvoje aktualiausias buvo per šlapių dirvų sausinimas. Melioracija dažniausiai vykdoma įmirkusiose žemėse, pelkynuose. Klojami drenažo vamzdžiai, kasami melioracijos kanalai, kurie esant drėgmės pertekliui vandenį nuleidžia į vandens telkinius. Taip pat taikomos įvairios agrotechninės priemonės, gerinančios dirvožemio kokybę.

Lietuvoje melioracija intensyviai vykdyta sovietmečiu. Dėl neapgalvotos melioracijos susidarė daug gamtinių problemų: labai padidėjo vandens telkinių tarša chemikalais (iš laukų melioracijos grioviais chemikalai patenka į upes ir ežerus), sunyko kraštovaizdžiai (ištiesintos upelių vagos, iškirsti miškų ir krūmynų plotai), sutrikdytas vandens balansas, nusausintos pelkės (sunaikintos jų ekosistemos).

## Šaltiniai
Kakadu nacionalinis parkas

**Kakadu nacionalinis parkas** – nacionalinis parkas, esantis Šiaurinėje Teritorijoje, Australijoje , 171 km į rytus nuo Darvino.

Parkas įsikūręs Aligatoriaus upės regione. Parko plotas 19 804 km², tai trečdalis Tasmanijos ploto, arba plotas lygus visai Šveicarijai. Nuo 1981 m. įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

## Etimologija

Kakadu pavadinimas kilęs iš žodžio – *Gagudju*, tai kalba, kuria kalba šiaurinės parko dalies aborigenai. Spėjama, kad čia jie gyvena jau maždaug 50 000 metų.

 
## Tyrinėjimai

Pirmasis keliautojas Janas Karstensonas 1623 m. apiplaukęs Karpentarijos įlanką, pasiekė šiaurinę Australijos pakrantę. Ludvigas Leichardtas – pirmasis perėjęs Kakadu parką 1845 m. Jis keliavo iš Kvynslendo į Šiaurinę Teritoriją.
Valentinas Didžgalvis

**Valentinas Didžgalvis** (g. 1954 m. sausio 21 d. Kaune) – Lietuvos menotyrininkas.

## Biografija
### Išsilavinimas
Baigė Kauno J. Jablonskio vidurinę mokyklą, studijavo Kauno politechnikos institute. 1975 m. įstojo ir 1980 m. baigė Leningrado Teatro, muzikos ir kinematografijos instituto (LGITMiK, dab. RGISI) Teatrologijos fakultetą.

### Karjera
1980 m. Lietuvos mokslų akademijos Istorijos instituto menotyros skyriaus jaunesnysis, vėliau vyresnysis mokslinis bendradarbis. Rašė į Lietuvos rašytojų sąjungos savaitraštį „Literatūra ir menas“, žurnalą „Teatras“. 1984–1989 m. Šiaulių dramos teatro literatūrinės dalies vedėjas. 1988 m. gruodžio 12–22 d. Šiauliuose vykusio lietuvių dramaturgijos festivalio „Atgaiva“ biuletenio (4 numeriai, tiražas – 6 tūkst. egz.) leidėjas.

1989–1999 m. Šiaulių radijo centro (nuo 1996 m. UAB „Saulės radijas“) įkūrėjas, vyriausiasis redaktorius, direktorius. 1990–1995 m. Šiaulių m. savivaldybės tarybos deputatas. Aktyvus 1991 m. sausio įvykių dalyvis.

2000–2006 m. radijo stoties „Pūkas“ programų direktorius, vedė radijo ir televizijos  „Pūkas-TV“ laidą „Kontaktas“.

## Šaltiniai