open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Griežės II piliakalnis

**Griežės II piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis ir gyvenvietė, Mažeikių rajono, prie Griežės kaimo, Židikų seniūnija. Pasiekiamas pavažiavus keliu 900 m į pietus nuo pirmojo Griežės piliakalnio, už antrojo posūkio 150 m paėjus į kairę rytų kryptimi per laukus.

## Piliakalnis

Antrasis piliakalnis yra Ventos kairiajame krante, 1 km į pietryčius nuo pirmojo piliakalnio. Jis įrengtas į Ventos slėnį įsiterpusio ilgo aukštumos kyšulio šiaurės rytiniame gale. Aikštelė trapecinė, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 24 m ilgio, 15 m pločio pietvakarių gale, 10 m pločio – šiaurės rytuose. Jos šiaurės rytiniame krašte supiltas 0,2 m aukščio, 6 m pločio pylimas. Aikštelės pietvakarių krašte supiltas 1,6 m aukščio, 11 m pločio pylimas, kurio išorinis 3,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m ilgio, 7 m pločio, 1,8 m gylio griovį, už kurio įrengtas priešpilis. Šiaurės rytiniame šlaite, 4 m žemiau aikštelės yra 8 m pločio terasa, į šiaurės rytus nuolaidėjanti per 1 m.

Priešpilio aikštelė trapecinė, taip pat pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 27x25 m dydžio. Jos pietvakarių krašte supiltas 18 m ilgio, 2 m aukščio, 11 m pločio pylimas, už kurio iškastas 4 m pločio, 0,5 m gylio griovys. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.

Piliakalnio ir priešpilio šlaitai statūs, 17-20 m aukščio. Jų aikštelių rytiniuose kraštuose iškastas apkasas. Piliakalnis ir priešpilis apaugę lapuočiais medžiais. Į vakarus nuo piliakalnio, 1,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1966 m. atliko Lietuvos istorijos institutas, 1971 m. tyrė Mokslinės metodinės kultūros paminklų apsaugos tarybos archeologai.

## Šaltiniai

* Ličkūnas S. Mažeikių apskrities piliakalniai // Gimtasai kraštas. Šiauliai, 1934. Nr. 1, p. 49–51.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.144

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Griežės pilikalniai (nuotraukos) 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Nuevo Laredas

**Nuevo Laredas** − miestas Meksikos šiaurės rytuose, Rio Grandės dešiniajame krante, į šiaurę nuo Monterėjaus.

Per Nuevo Laredo miestą eina Panamerikos plentas.

## Šaltiniai
BoA (atlikėja)

**Boa Kwon** (žinoma sceniniu vardu *BoA*, g. 1986 m. lapkričio 5 d. Kuri, Pietų Korėjoje) – korėjiečių dainininkė, kompozitorė ir dainų tekstų autorė. Vėliau pradėjo ir modelio karjerą. Būdama 14 metų sudalyvavo talentų šou, rengiamame „SM Entertainment“, kur ją pastebėjo įrašų kompanijos prodiuseriai, ir pasirašė kontraktą.

## Diskografija

### Studijiniai albumai

### Singlai

* „ID; Peace B“ ;
* „Amazing Kiss“ ;
* „Kimochi wa Tsutawaru“ ;
* „Listen to My Heart“ ;
* „Every Heart: Minna no Kimochi“ ;
* „Don’t Start Now“ ;
* „Valenti“ ;
* „Kiseki / No.1“ ;
* „Jewel Song / Beside You: Boku o Yobu Koe“ ;
* „Shine We Are! / Earthsong“ ;
* „Double (Double/Midnight Parade/Milky Way: Kimi no Uta)“ ;
* „Rock with You“ ;
* „Be the One“ ;
* „Quincy / Kono Yo no Shirushi“ ;
* „Meri Kuri“ ;
* „Do the Motion“ ;
* „Make a Secret“ ;
* „Dakishimeru“ ;
* „Everlasting“ ;
* „Nanairo no Ashita: Brand New Beat / Your Color“ ;
* „Key of Heart / Dotch“ ;
* „Winter Love“ ;
* „Sweet Impact“ ;
* „Love Letter“ ;
* „Lose Your Mind“ ;
* "Be with You. " ;
* „Vivid: Kissing You, Sparkling, Joyful Smile“ ;
* „Eat You Up“ ;
* „Eien/Universe/Believe in Love“ ;
* „I Did It for Love“ (su. Sean Garrett).

## Nuorodos

* Oficiali korėjietiška svetainė 
* Oficiali japoniška svetainė 
* Oficiali angliška svetainė 
* .
Platas

**Platas** () – upė centrinėse JAV, Misūrio dešinysis intakas. Susidaro susiliejus Šiaurės Plato ir Pietų Plato upėms, prasidedančiomis Uoliniuose kalnuose (Kolorado ir Vajomingo valstijose). Po santakos ties Šiaurės Platu Nebraskoje upė teka į rytus Didžiosiomis lygumomis. Įteka į Misūrį netoli Omahos. Upės ilgis 499 km, o su Šiaurės Platu – 1448 km.

Didžiausias intakas – Lupas (kairysis).

Upės vanduo naudojamas drėkinimui. Platas sausuoju laikotarpiu nusenka, keičia vagą. Prie upės įsikūrę Karnio, Grand Ailando, Fremonto miesteliai.

## Šaltiniai
Leckavos piliakalnis

**Leckavos piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis Mažeikių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Leckavos gyvenvietės, Reivyčių seniūnija. Pasiekiamas keliu Leckava – Buknaičiai pavažiavus 300 m, prieš Gilupį pasukus į kairę šiaurės kryptimi ir pavažiavus 100 m iki mūrinio pastato griuvėsių, paėjus dar 100 m – yra priekyje, krūmuose.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Vadaksties ir Gilupio kairiuosiuose krantuose, ties jų santaka. Aikštelė trikampė, orientuota šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 24 m ilgio, 28 m pločio pietvakariuose. Jos pietvakariniame krašte lanku supilti 2 pylimai ir tarp jų iškastas griovys. Pirmasis pylimas - 55 m ilgio, 2 m aukščio, 18 m pločio, griovys - 6 m pločio, 0,5 m gylio, antras pylimas - 80 m ilgio, iki 2,5 m aukščio, 9 m pločio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

Piliakalnis labai apardytas arimų, pylimai iškasinėti duobėmis ir smarkiai nuskleisti. Apaugęs labai tankiais jaunais lapuočiais medžiais ir krūmais. Per pylimus prakirsta Lietuvos–Latvijos sienos juosta – jos stulpai stovi už piliakalnio ribų, pati Lietuvos–Latvijos siena eina Vadaksties upe.

Į pietus – pietvakarius nuo piliakalnio, 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1966 m. atliko Lietuvos istorijos institutas.

## Šaltiniai

* Ličkūnas S. Mažeikių apskrities piliakalniai // Gimtasai kraštas. Šiauliai, 1934. Nr. 1, p. 49.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.144
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.60

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Renavo piliakalnis

**Renavo piliakalnis** – piliakalnis Mažeikių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Krikštonių kaimo, Sedos seniūnija. Pasiekiamas keliu (207) Židikai – Renavas neprivažiavus Renavo sodų pasukus į kairę rytų kryptimi ir pavažiavus 880 m – yra priekyje. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Varduvos kairiojo kranto kilpoje (dabar - tvenkinys) esančioje aukštumėlėje. Aikštelė trikampė, orientuota rytų – vakarų kryptimi, 10 m ilgio, 15 m pločio vakariniame gale. Jos vakariniame krašte supiltas 2 m aukščio, 18 m pločio pylimas, kurio išorinis 3 m aukščio šlaitas leidžiasi į 7 m pločio, 1 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 10 m aukščio (dabar - 5,5 m).

Piliakalnio šlaitai apardyti erozijos (dabar ji stabilizuota), aikštelė - duobių. Piliakalnis apaugęs paskirais lapuočiais, aikštelė dirvonuoja. 

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1906 m. atliko Liudvikas Kšivickis, 1966 m. – Lietuvos istorijos institutas, 1972 m. tyrė Telšių kraštotyros muziejus. Vitas Valatka aikštelėje ištyrė 8 m² plotą, padarė 14x2 m dydžio pylimo pjūvį. Nustatyta, kad pylimas supiltas vienu kartu iš molio, vidinėje pašlaitėje sustiprintas akmenimis. Po pylimu aptiktas 15-40 cm storio vasarą nukirstų ir sudegintų lapuočių medžių ir krūmų sluoksnis. Pylime rasta gyvulių kaulų, grublėtos keramikos šukė. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.145
* Vitas Valatka. Renavo (Mažeikių raj.) piliakalnis // Archeologiniai ir etnografiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1972 ir 1973 metais. Vilnius, 1974. p. 14–15.
* Laimutė Valatkienė. Renavo piliakalnis // Renavas. Žemaičių praeitis. Vilnius, 2001. T. 9, p. 15–17.
* Gintautas Zabiela. Piliakalnių likimas Lietuvos valstybės susidarymo išvakarėse // Lituanistica. 1991. Nr. 4, p. 27, 30.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Edmundas I

**Edmundas I** (vadinamas **Vyresniuoju**, 922 m.–946 m. gegužės 26 d.) – Anglijos karalius nuo 939 m. iki savo mirties.

## Biografija

Jis buvo Edvardo Vyresniojo sūnus ir Atelstano, kuriam mirus 939 m. spalio 27 d. tapo karaliumi, pusiau brolis.

946 m. gegužės 26 d. Edmundą nužudė Leofa, ištremtas vagis, kai jis šventė Šv. Augustino mišias pietų Glosteršire. Jonas iš Volčesterio ir Viljamas iš Malmesburio teigia, kad karalius pastebėjo įsibrovėlį ir asmeniškai jį puolė, bet per sumaištį jie abu žuvo.

Po Edvardo valdė jo brolis Edredas 946–955 m. Angliją valdė šie Edmundo sūnūs:

* Edvigas
* Edgaras Taikusis
## Santuokos ir vaikai
* Elfgita (? − 944/946) tapo Edmundo žmona 940 metais. Palaidota Šeftsberio abatioje. 
** Edvigas, Anglijos karalius 955−959 m.
** Edgaras, Angkijos karalius 959−975 m.
* Etelfleda iš Damergeno (? − 975), Elgaro iš Uiltšyro duktė. Tapo Edmundo žmona 946 metais. Mirė būdama vienuole Šeftsberio abatijoje. 

## Nuorodos
Rimolių piliakalnis

**Rimolių piliakalnis su priešpiliu ir gyvenviete**, *Užpilis, Kulšėnai* – piliakalnis Mažeikių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Rimolių kaimo, Sedos seniūnija. Pasiekiamas keliu (207) Renavas – Seda Rimoliuose pasukus į dešinę pietvakarių kryptimi, pavažiavus 600 m, ant kalvos, prieš kelio posūkį į dešinę pasukus į kairę pietų kryptimi, pavažiavus 220 m iki senojo kelio griovio – yra priekyje, už 150 m.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Varduvos dešiniajame krante, siauriausioje didelės kilpos vietoje. Aikštelė netaisyklingo ovalo formos, orientuota šiaurės – pietų kryptimi, 55 m ilgio, 65 m pločio, iš visų pusių apjuosta pylimo, kuris išliko tik pietinėje dalyje (2 m aukščio, 16 m pločio) ir 1 m aukščio, 11 m pločio fragmentas šiauriniame krašte. Jo 3,5 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 5 pločio, 0,5 m gylio griovį, už kurio supiltas antras 0,3 m aukščio, 7 m pločio pylimas. Už šiaurinio pylimo, dabar likusiame siaurame ožnugaryje buvęs priešpilis. Šlaitai statūs, 13-14 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.

1996 m. sutvirtintas erodavęs vakarinis šlaitas.

Priešpilis buvęs apie 50 m pločio pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, nuo aukštumos apsaugotas pylimu, kurio išlikęs 1 m aukščio, 11 m pločio fragmentas.

Piliakalnis labai apardytas arimų, šiaurės vakarų šlaitas - erozijos, link į pietus nuo jo stovėjusios sodybos ėjusių kelių.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1903 m. atliko Liudvikas Kšivickis, 1966 m. – Lietuvos istorijos institutas.


Vaizdas:Rimoliųpilakalnis.JPG|Rimolių piliakalnio aikštelė iš šiaurės pusės
Vaizdas:Rimoliųpilakalnis2.JPG|Rimolių piliakalnio aikštelė iš pietvakarių pusės
Vaizdas:RimoliųpilakalnisVarduva.JPG|Varduva nuo piliakalnio
Vaizdas:RimoliųpilakalnisVarduva1.JPG|Varduva nuo piliakalnio


## Šaltiniai

* Bronius Dakanis. Mažeikių rajono archeologinių paminklų žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1988 ir 1989 metais. Vilnius, 1990. p. 189.
* Krzywicki L. Żmudz starożytna. Dawni Żmudzini i ich warownie. Warszawa, 1906, p. 31.
* Kšivickis L. Žemaičių senovė. Kaunas, Marijampolė, 1928 p. 31-32.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.144

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Ritinės piliakalnis

**Ritinės piliakalnis**, *Švedkapis* – piliakalnis Mažeikių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Ritinės kaimo, Židikų seniūnija. Pasiekiamas keliu Pikeliai – Židikai, Ritinės kaimo pradžioje pasukus į kairę rytų kryptimi, dvaro parko keliu pavažiavus 30 m, ties jo susikirtimu su elektros linija paėjus į kairę 60 m šiaurės rytų kryptimi.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Eglynupio kairiojo kranto kyšulyje. Aikštelė apskrita, 22 m skersmens, iš visų pusių apjuosta 0,5-1,5 m aukščio, 6-10 m pločio pylimo. Jo išorinis 1,5 m aukščio šlaitas vakarų pusėje leidžiasi į 20 m ilgio, 20 m pločio viršuje, 3 m gylio, 3,5 m pločio dugne griovį. Šlaitai statūs, 5 m aukščio.

Piliakalnis apaugęs lapuočiais ir krūmais. Aikštelę apardė čia stovėjusi liuteronų koplyčia, išlikę jos akmeniniai pamatai, griovio vakarinę pusę – duobė.

Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia.

## Šaltiniai

* Bronius Dakanis. Mažeikių rajono archeologinių paminklų žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1988 ir 1989 metais. Vilnius, 1990. p. 188.
* Bronius Dakanis. Mažai žinomi Lietuvos piliakalniai // Kultūros paminklai. Vilnius, 1994. T. 1. p. 51 (Nr. 43).
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.82

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Preidžiai

**Preidžiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Velžio. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Madagaskaras: pabėgimas į Afriką

**Madagaskaras: pabėgimas į Afrika** () – 2008 m. JAV kompiuterinės animacijos nuotykių komedija. Filmą sukūrė Dreamworks. Filmo Madagaskaras tęsinys.

## Įgarsino
* Ben Stiller – liūtas Aleksas
* Chris Rock – zebras Martis
* Jada Pinkett Smith – begemotė Glorija
* David Schwimmer – žirafa Melmanas
* Cedric the Entertainer – Morisas
* Andy Richter – Mortas
* Sacha Baron Cohen – lemūrų karalius Džulijanas XIII
* Bernie Mac – Zuba
* Sherri Shephard – Florrie
* Alec Baldwin – Makunga
* will.i.am – Moto Moto
Vitameras

**Vitameras** - vitamino atmaina, cheminis junginys, turintis to vitamino veiklumą (aktyvumą). Paprastai vitaminai nėra pavienės medžiagos, o grupė medžiagų (*vitamerų*), kurios turi tokį patį biologinį poveikį, o jų sandara gali gana smarkiai skirtis.

Paprastai vitamininis vitamerų veiklumas atsiranda dėl organizmo gebėjimo vienus vitamerus transformuoti į kitus (pvz., į tą patį fermentų kofermentą, kuris ir yra būdas kaip vitaminas veikia organizme).

Vitaminas apibrėžiamas kaip metabolizmui būtinas junginys, kurio pakankamo kiekio organizmas negali susintetinti iš paprastų maisto medžiagų, tačiau gali tai padaryti turėdamas minimalų kiekį vitamerų.

Paprastai ne visi to paties vitamino vitamerai vienodai veiklūs, kas matyti perskaičiavus jų veiklumą vienetinei masei. To priežastis yra skirtinga absorbcija, skirtingi įvairių to paties vitamino vitamerų tarpusavio virsmai. Dažnai dėl tų pačių priežasčių skiriasi ir vitamerų toksiškumas (pvz., vitamino E)

Cheminių junginių grupė gali būti (bet ne visada) pavadinta vienu „raidiniu“ pavadinimu, pvz.:
* Vitaminas A apima tokius junginius kaip retinalis, retinolis ir daug karotinoidų.
* Vitaminas B12 - junginių grupė, kurią sudaro cianokobalaminas, hidroksokobalaminas, metilkobalamin, 5-deoksiadenozilkobalaminas (adenozilkobalamin–AdoB-12)
* Vitaminas B3 - grupė iš dviejų junginių - nikotinamido ir nikotino rūgšties (niacino).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dictionary definition of vitamer. (Referenced Jan. 4, 2008)
Boeing 777

**Boeing 777** – dvimotoris plačiafiuzeliažis komercinis reaktyvinis lėktuvas, gaminamas kompanijos Boeing. Jis yra didžiausias dviejų variklių lėktuvas pasaulyje, galintis talpinti nuo 314 iki 451 keleivių bei nuskristi nuo 5235 iki 9380 jūrmylių. Šio orlaivio vieno variklio skersmuo atitinka „Boeing 737“ fiuzeliažo skersmeniui. Pradėtas gaminti 1994 m. jis tapo pirmuoju lėktuvu, kurio visas dizainas sukurtas kompiuteriais.

Originalus šio lėktuvo tipas buvo 777–200, pradėjęs komercinius skrydžius 1995 m. Prailgintas 777-200ER variantas skrydžius pradėjo 1997 m., 777–300 – 1998 m., 777-300ER – 2004 m., 777-200LR – 2006 m., 777F – 2009 m. 2013 m. lapkritį kompanija paskelbė planuojanti gaminti visiškai atnaujintus 777-8X ir 777-9X modelius.

Pirmoji šio tipo lėktuvus 1995 m. pradėjo naudoti JAV aviakompanija United Airlines. 2014 m. vasario mėnesį šių lėktuvų užsakė apie 60 klientų visame pasaulyje. Iš 1548 užsakymų 1178 jau yra priduoti naudojimui. Pats populiariausias šio lėktuvo modelis tarp užsakovų yra 777-300ER, kurio 464 jau pristatyti ir 700 dar gaminami.

Boeing 777 laikomas vienas saugiausių komercinių lėktuvų pasaulyje. Iki 2014 m. vasario šis lėktuvas buvo pakliuvęs į 3 avarijas. 2013 m. avarija San Franciske buvo pirmoji šio lėktuvo avarija su žūtimis per 18 metų.

2017 m. vasario 5 d. Qatar Airways avialinijų Boeing 777-200LR nenusileisdamas atliko toliausią pasaulyje komercinį skrydį pagal skrydžio nuotolį – 14535 km (ore praleisdamas 16 val. 23 min.). Orlaivis skrido iš Dohos (Kataras) į Oklandą (Naujoji Zelandija).

2020 m. sausio 25 d. pirmąjį bandomąjį skrydį atliko naujausia 777 versija 777X. Antrasis prototipas bandomąjį skrydį atliko 2020 m. balandžio 30 d.

## Šaltiniai
Ūkininkų vienybė

**Ūkininkų vienybė**, *Lietuvos ūkininkų vienybė* – Lietuvos ekonominė ūkininkų organizacija, veikusi 1927–1936 m.

## Istorija
1927 m. gegužės 26 d. įkūrė žemės ūkio ministras Jonas Pranas Aleksa ir kiti tautininkai ūkininkų suvažiavime Buktoje, Marijampolės apskrityje. Tikslas – rūpintis ūkininkų ekonominiais, socialiniais ir kultūros reikalais. Įstatai užregistruoti 1927 m. liepos 30 d. Struktūrą sudarė apskričių ir valsčių komitetai, Vyriausiasis Ūkininkų vienybės komitetas, Kaune – Centro valdyba. Leido laikraštį „Ūkininkų vienybė“. Kėlė agrarinės visuomenės prioritetiškumo idėją šalies ekonominiame ir visuomeniniame gyvenime, siūlė radikalius pribrendusių kaimo problemų sprendimo būdus, siekė sukurti struktūrizuotą tinklą ūkininkų bendruomenėse. Dėl ekonominės krizės padarinių Lietuvos žemės ūkiui nemažai narių buvo nepatenkinti vyriausybės žemės ūkio politika, 1935 m. prisidėjo prie Suvalkijos valstiečių streiko. 1936 m. vasario 6 d. organizacija vyriausybės uždaryta. Tuo metu ją sudarė 19 apskričių komitetų su 243 skyriais, kuriuose būta per 9000 narių.

Žymesni veikėjai Zenonas Bačelis, Juozas Bulvičius, Juozas Jurkūnas, Vladas Kriaučiūnas, J. Natkevičius, Jonas Sadūnas. Pirmininkas Jonas Pranas Aleksa.

## Šaltiniai
Vavelio katedra

**Šventųjų Stanislovo ir Vaclovo katedra** – katedra Lenkijoje, Krokuvoje; Krokuvos arkivyskupijos centras.

Katedra stovi ant Vavelio kalvos. Šioje katedroje vykdavo Lenkijos monarchų karūnacija. Čia taip pat nuo XIV a. buvo laidojami Lenkijos karaliai. Valdovams pridedant papildomas laidojimo koplyčias katedra daug kartų buvo išplečiama ir perstatoma.

Altoriaus paveikslas „Kristaus nukryžiavimas“ tapytas XVII a. Žygimanto bokšte kabo pats žinomiausias Lenkijoje Žygimanto varpas su Lietuvos Vytimi ir Lenkijos ereliu.

## Žygimanto koplyčia
Viena žymiausių ir išskirtiniausių yra Žygimanto koplyčia (*Kaplica Zygmuntowska*) prie pietinės katedros sienos, kartais laikoma gryniausiu Renesanso architektūros pavyzdžiu už Italijos ribų. Koplyčią, kurios statymą finansavo Žygimantas Senasis, 1517–1533 m. pastatė Bartolomeo Berrecci. Kvadratinėje koplyčioje, dengtoje auksiniu kupolu palaidotas pats Žygimantas Senasis, Žygimantas Augustas ir Ona Jogailaitė.

## Palaidojimai
Katedroje palaidoti šventieji:
* Šv. Stanislovas
* Šventoji Jadvyga

Katedroje palaidoti monarchai:
* Vladislovas  Lokietka
* Kazimieras III
* Jadvyga
* Jogaila
* Kazimieras Jogailaitis
* Jonas Albrechtas
* Žygimantas Senasis
* Žygimantas Augustas
* Steponas Batoras
* Ona Jogailaitė
* Jonas Sobieskis

Katedroje palaidoti žymūs žmonės:
* Tadas Kosciuška
* Vladyslavas Sikorskis
* Adomas Mickevičius
* Jozefas Pilsudskis
* Lechas Kačinskis

## Šaltiniai

## Nuorodos
Sedos piliakalnis

**Sedos piliakalnis**, *Pilalė, Kalpės kalnas, Karpos kalnas* – piliakalnis Mažeikių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Sedos, Sedos seniūnija. Pasiekiamas keliu Seda – Pašilė, dar neišvažiavus už Sedos pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, į kalvą vedančiu keliuku pavažiavus 100 m – yra kairėje pakilus į kalvą.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas masyvios kalvos viršūnėje, kairiajame Varduvos krante, prie ribos su Padvarninkais. Tai apie 40 m skersmens pakilimas, kuris XX a. pradžioje imtas arti. Aikštelė apvali, 6 m skersmens, apjuosta 0,5 m aukščio, 12 m pločio žiediniu pylimu.

Piliakalnis apardytas arimų, šiauriniame pylime įkasto reperio, dirvonuoja.
Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – XIII a.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius tyrimus 1905 m. atlikęs Liudvikas Kšivickis abejojo, ar tai piliakalnis. Apie 1920 m piliakalnio aikštelėje buvo išarta žmogaus kaukolė. 1948 m. ir 1969 m. žvalgomuosius tyrimus atliko Lietuvos istorijos institutas.

## Šaltiniai

* Lietuvos piliakalniai. V., 2004. T. 2. P. 90.
* Gintautas Zabiela. Sedos apylinkės II tūkstantmečio pradžioje. // Seda. V., 1997. 328 p. P. 12-14. ISBN 9986-571-20-0.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Lietuvos ūkis (žurnalas)

**Lietuvos Ūkis** – Lietuvos ekonomikos ir finansų žurnalas, ėjęs 1921–1928 m. Kaune, 1991–2003 m. Vilniuje, Algirdo g. 31.

## Istorija
Iš pradžių leido Finansų, prekybos ir pramonės ministerija, nuo 1924 m. – Finansų ministerija. Iki 1923 m. ėjo nereguliariai, vėliau – mėnesinis, 1991 m. – 2 kartus per mėn. Rašė šalies ūkio įvairių šakų plėtros, ekonomikos, finansų, pramonės, prekybos, žemės ūkio klausimais, skelbė statistikos duomenis. 1922 m. prie „Lietuvos Ūkio“ redakcijos buvo įkurtas ekonominių ir finansinių klausimų biuras. 1923–1924 m. leido priedą „Statistikos biuletenis“. Spausdino Valstybės spaustuvė Kaune. Iki 1928 m. išleista 75 numeriai. 1930 m. vietoje „Lietuvos ūkio“ pradėjo eiti „Lietuvos ūkis ir rinka“.

Bendradarbiavo Mikas Bagdonas, S. Bilevičius, Jurgis Bobelis, J. Etingeris, Vladas Grudzinskas, Antanas Jakobas, Petras Karuža, Petras Linkevičius, Alfonsas Moravskis, Justas Strazdas, A. Vilimas, Jonas Vileišis ir kt.

1991 m. *ekonominės minties mėnesinis žurnalas* „Lietuvos ūkis“ atkurtas Vilniuje kaip 1921–1928 m. Kaune ėjęs to paties pavadinimo leidinys vietoje nuo 1958 m. leisto žurnalo „Liaudies ūkis“. Leido „Lietuvos Ūkio“ redakcija, ėjo kaip Lietuvos Ekonomikos ir Finansų ministerijų bei Mokslų akademijos Ekonomikos instituto dvisavaitis žurnalas. 1990–1991 m. buvo leidžiamas du kartus per mėnesį, visą kitą laiką – kas mėnesį. Tiražas 1993 m. – 8000 egz., 1994 m. – 5000 egz., 1997 m. – 3500 egz. 

## Redaktoriai
1921–1928 m. redagavo redakcinė kolegija. Nuo 1991 m. redaktoriai:
* Liubomiras Viktoras Žeimantas – 1991 m.
* Sigitas Krivickas – 1992–1993 m.
* Algirdas Jasionis – 1993–2003 m.

## Šaltiniai
Apolinaras Juozas Povilaitis

**Apolinaras Juozas Povilaitis** (1937 m. vasario 3 d. Bliuviškiuose, Griškabūdžio valsčiuje – 1991 m. sausio 13 d. Vilniuje) – vienas Lietuvos laisvės gynėjų, Sausio 13-osios auka.

## Biografija
Užaugo daugiavaikėje šeimoje. 1950–1957 m. mokėsi Griškabūdžio mokykloje. Baigęs vidurinę mokyklą iš karto buvo pašauktas atlikti karinę tarnybą Sovietų Sąjungos kariuomenėje, tarnavo ryšininku. 

Grįžęs iš kariuomenės apsigyveno Vilniuje, pradėjo dirbti: iš pradžių oro uoste, vėliau Vilniaus telefonų stotyje, naktinėje pamainoje. Tuo pačiu įstojo mokytis į amatų mokyklą ir Leningrado ryšių instituto neakivaizdinį skyrių. Baigęs amatų mokyklą buvo perkeltas dirbti į Vilniaus telefonų stotį.

1967 m. vedė, žmona – Ona. Susilaukė trijų vaikų: Editos, Dariaus, Roberto. 1977 m. įsidarbino šaltkalviu šlifavimo staklių gamykloje, 1980 m. perėjo dirbti šaltkalviu į Mokslų akademijos Chemijos ir cheminės technologijos institutą. Jame dirbo šaltkalviu galvanoplastikos laboratorijoje, dirbo iki pat žūties.

1988–1990 m. aktyviai dalyvavo Sąjūdžio mitinguose. 1991 m. sausį budėjo Vilniuje prie Lietuvos Respublikos Aukščiausios Tarybos rūmų, Lietuvos radijo ir televizijos komiteto pastato. 1991 m. sausio 12–13 d. budėjo prie Vilniaus televizijos bokšto. Sausio 13-osios naktį prie Televizijos bokšto buvo nušautas sovietų desantininkų, pataikė trys kulkos – žuvo vietoje. Buvo vyriausias iš tą naktį žuvusiųjų. Vasario mėnesį jam būtų sukakę 54 metai. 

Kartu su kitomis aukomis pašarvotas Vilniaus Sporto rūmuose ir palaidotas Antakalnio kapinėse Vilniuje.

## Apdovanojimai
1991 m. sausio 15 d. už pasižymėjimą didvyrišku narsumu ir ištverme ginant Lietuvos Respublikos laisvę ir nepriklausomybę po mirties apdovanotas I laipsnio Vyčio Kryžiaus ordinu.

1992 m. sausio 9 d. už drąsą ir pasiaukojimą ginant Lietuvos laisvę ir nepriklausomybę po mirties apdovanotas Sausio 13-osios atminimo medaliu. 

2011 m. sausio 16 d., minint 20-ąsias Sausio 13-osios metines apdovanotas I-ojo laipsnio ženklu-medaliu „Už nuopelnus Vilniui ir Tautai“.

## Atminimas

* Žūties vietoje prie Vilniaus televizijos bokšto atidengtas paminklas. 
* Televizijos bokšto prieigose esančiai gatvei (buvusiai Vairo g.)  buvo suteiktas A. J. Povilaičio vardas.
* A. J. Povilaičio vardu pavadinta viena iš gatvių Kaune, Aleksote.
* Prie namo, kuriame gyveno (Architektų g. 115, Vilnius) atidengta atminimo lenta. 
* Griškabūdžio gimnazijoje, kurioje mokėsi, atidengta atminimo lenta.
* Atminimo akmuo su kryžiumi prie Bliuviškių pradinės mokyklos.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Apolinaras Juozas POVILAITIS (1937–1991)
Khai Dinh

**Imperatorius Chaidinis** (), dar žinomas kaip Ngujen Fukbiudao () (1885 m. spalio 8 d. – 1925 m. lapkričio 6 d.) – 12-asis Vietnamo imperatorius, priklausęs Ngujen dinastijai. Iki karūnavimo jo vardas buvo Princas Nguyen Buu Dao. Jis buvo imperatoriaus Dongchanio sūnus. Chaidinis valdė 9 metus (1916–1925).

Rėmė bendradarbiavimą su kolonijine Prancūzija. 1922 m. lankydamasis Marselyje, pasisakė už Vietnamo autonomiją asociacijoje su Prancūzija.

## Šaltiniai
Lietuvos turto vertintojų asociacija

**Lietuvos turto vertintojų asociacija**, LTVA – Lietuvos visuomeninė organizacija, vienijanti turto vertinimu besiverčiančius asmenis. Būstinė Vilniuje, K. Sirvydo g. 6.

## Veikla
Įkurta 1994 m. Tikslai – įdiegti kvalifikuotą turto ir verslo vertinimo sistemą, rūpintis turto ir verslo vertinimo specialistų rengimu, kaupti ir teikti informaciją, mokslinę, metodinę ir kitokią pagalbą turto ir verslo vertinimo klausimais. Lietuvos turto vertintojų asociacija analizuoja kitų šalių turto ir verslo vertinimo patirtį, rengia vertintojų mokymo programas, organizuoja vertintojų mokymo ir kvalifikacijos kėlimo kursus ir seminarus, konferencijas, bendradarbiauja su valstybės institucijomis rengiant ir įgyvendinant vertinimo veiklą reglamentuojančius dokumentus, plėtoja ryšius su įvairių organizacijomis.

Valdymo institucijos – visuotinis narių susirinkimas, valdyba (vykdomoji institucija tarp visuotinių susirinkimų), prezidentas (vadovauja valdybai ir administracijai, atstovauja asociacijai). Konkrečių sričių veiklą koordinuoja 6 dalykinės komisijos – Nekilnojamojo turto vertinimo, Kilnojamojo turto vertinimo, Kelių transporto priemonių vertinimo, Verslo, Švietimo, Etikos.

Asociacija nuo 1995 m. yra Tarptautinio vertinimo standartų komiteto ir Tarptautinės matininkų federacijos (FIG), nuo 1997 m. Europos vertintojų asociacijų grupės, nuo 2002 m. Europos nekilnojamojo turto profesijų tarybos narė. 2007 m. vienijo daugiau kaip 160 aukštos kvalifikacijos ekonomistų, inžinierių, turto vadybos, teisės ir kt. specialistų.

## Prezidentai
* Kęstutis Kristinaitis – 1994-2000 m.
* Steponas Deveikis – nuo 2001 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus Lietuvos turto vertintojų asociacijos tinklalapis (lietuvių, anglų k.)
Lietuvos urbanistikos paveldas ir jo vertybės

**Lietuvos urbanistikos paveldas ir jo vertybės** – Lietuvos tęstinis leidinys, einantis nuo 1995 m. Vilniuje vietoje iki 1988 m. leisto leidinio „Lietuvos TSR urbanistikos paminklai“.

Rengia Statybos ir architektūros instituto Architektūros istorijos ir paveldo sektorius, leidžia Kultūros paveldo departamentas. Autorius – Algimantas Miškinis. Išleistos (iki 2007 m.) 5 knygos, skirtos Užnemunei (pirmoji), Rytų (antroji, ketvirtoji) ir Vakarų (trečioji, penktoji) Lietuvai. Tiražas 1000 egzempliorių.

## Šaltiniai
Lietuvos užsienio prekyba (metraštis)

**„Lietuvos užsienio prekyba“** – Lietuvos statistinis metraštis, ėjęs 1924 m. ir 1929–1939 m. Kaune.

## Istorija

Leido Finansų ministerijos Centralinis statistikos biuras. Dalis teksto spausdinta prancūzų kalba. Buvo pateikiami statistiniai duomenys apie Lietuvos prekybą su užsienio šalimis 1919–1923 m., 1924 m., 1929–1938 m. Išėjo 11 tomų.

## Šaltiniai
Lietuvos universitetų rektorių konferencija

**Lietuvos universitetų rektorių konferencija** – Lietuvos universitetinių aukštųjų mokyklų rektorių organizacija.

## Nariai
* Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademija – viršininkas plk. Juozas Kačergius 
* ISM Vadybos ir ekonomikos universitetas – dr. Dalius Misiūnas
* Kauno technologijos universitetas – prof. Eugenijus Valatka
* Klaipėdos universitetas – prof. Artūras Razbadauskas
* Lietuvos muzikos ir teatro akademija – doc. Judita Žukienė
* Lietuvos sporto universitetas – doc. Diana Rėklaitienė
* Lietuvos sveikatos mokslų universitetas – prof. Rimantas Benetis
* Mykolo Romerio universitetas – prof. Inga Žalėnienė
* Vilniaus dailės akademija – doc. Ieva Skauronė
* Vilniaus Gedimino technikos universitetas – prof. Romualdas Kliukas
* Vilniaus universitetas – prof. Rimvydas Petrauskas
* Vytauto Didžiojo universitetas – prof. Juozas Augutis

## Veikla
### Tikslai
* Siekia katinti mokslo, studijų, kultūros ir ūkio raidą, aukštųjų mokyklų tarpusavio bendradarbiavimą, taip pat bendradarbiavimą su valstybinės valdžios ir vietos savivaldos institucijomis, tarptautinius ryšius.
* Teikia siūlymus studijų, mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros politikos klausimais, dėl aukštojo mokslo (studijų, aukštąjį išsilavinimą turinčių specialistų perkvalifikavimo, mokslininkų rengimo, universitetų mokslinio ir kūrybinio darbo) valstybės politikos.
* Palaiko ryšius su užsienio ir tarptautinėmis organizacijomis.

### Reglamentai
Veiklą reglamentuoja 2000 m. Aukštojo mokslo įstatymas, 2002 m. Mokslo ir studijų įstatymas ir kt. įstatymai, 1988 m. Didžioji universitetų chartija ir 2003 m. priimtas statutas.

### Struktūra
Aukščiausia institucija – narių posėdis, renkantis prezidiumą, prezidentą ir viceprezidentą, generalinį sekretorių ir kanclerį.

Veikia sekretoriatas – nuolat veikianti vykdomoji institucija, Infrastruktūros ir finansų, Mokslo, Studijų komitetai, Informacinių technologijų, Tarptautinių ryšių, Teisės, Sveikatos ir sporto nuolatinės darbo grupės.

## Prezidentai
* 1995–1996 m. Rolandas Pavilionis
* 1996–2003 m. Juozas Antanavičius
* 2003–2006 m. Vytautas Kaminskas
* 2006–2011 m. Romualdas Ginevičius
* 2011–2012 m. Remigijus Žaliūnas
* 2012–2014 m. Petras Baršauskas
* 2014–2016 m. Alfonsas Daniūnas
* 2016–2017 m. Juozas Augutis
* 2017–2019 m. Artūras Žukauskas
* 2019–2021 m. Eugenijus Valatka
* 2021–2023 m. Rimvydas Petrauskas

## Šaltiniai
Įsimylėjimas

**Įsimylėjimas** – terminas, apibūdinantis jausmų virsmą iš neutralių į meilę. Įsimylėjimas suvokiamas kaip džiaugsmas atradus kitą asmenį, sugebantį suprasti ir dalintis tais pačiais jausmais.

## Elementai
* Potraukis: jaučiant kažkam potraukį organizme įvyksta eilė psichologinių ir cheminių pokyčių. Netrukus suveikia viliojimo mechanizmai, tarp kurių kūno kalba vaidina labai svarbią rolę. Tai, kaip rengiamės, stovime, žiūrime, kalbame, mus dominanti asmenybė nustato, ką jai jaučiame.
* Chemija: psichologai pabrėžia, kad meilė, bent pirmose jos stadijose yra grynai cheminis reiškinys. Smegenų liaukos išskiria dopaminą ir norepinefriną, kurių efektas panašus į amfetamino. Cheminės medžiagos sukelia euforijos jausmą būnant su savo pora.
* Genetika: lygiai kaip ir kiti gyvūnai, žmonės turi instinktą dauginimosi būdu perduoti savo genus. Cheminiai procesai suaktyvėja ankstyvosiose meilės stadijose, lemdamos potraukį ir siekį būti kartu.

## Įsimylėjimo teorijos
* Poros vaizdas: mūsų psichinis aparatas saugo įsivaizdavimą apie porą, kurios ieškome, o radus žmogų, kuris atitinka tą įsivaizdavimą, pabudina lyg žadintuvas.
* Atitikimas: ieškome žmogaus, kuris turi panašius fizinius, socialinius, kultūrinius, intelektinius bruožus, su kuriuo įsivaizduojame savo šeimą.
* Atvaizdas: įsimylime į tą, kuo trokštame būti. Tas žmogus lyg atspindi mūsų troškimus, idealus.
* Rūšies išsaugojimas: dalis biologų teigia, kad ieškome poros, labiausiai tinkamos rūšiai pratęsti, kad evoliucijos suteikti instinktai leidžia nustatyti, kuris žmogus labiausiai tinkamas genų sujungimui. Tačiau ši teorija neapima homoseksualų, biseksualų bei žmonių, nenorinčių turėti vaikų.
* Skonio kūrimas: nuo pat mažens žmogus pradeda formuoti savo skonį, ir kuo toliau, tuo jo reikšmė tampa svarbesnė. Pavyzdžiui, patinkanti plaukų, akių spalva, veido bruožai iš mums kažkada vaikystėje patikusių žmonių. Vėliau, realybėje sutikus žmogų, kuris turi tas mūsų pamėgtas savybes, jį įsimylime.

## Bruožai

* Jautresni žmonės į savo meilės objektą reaguoja: prakaitavimu, padažnėjusiu pulsu, pakilusiu kraujospūdžiu, nevaldomu juoku, tachikardija, nerimu, sutrikusiu skrandžio darbu (vadinamu „drugeliais pilve“)
* Meilės objekto idealizavimas
* Žavėjimasis meilės objektu
* Teigiamų savybių išaukštinimas ir nenoras pripažinti kritikuotinų to asmens bruožų
* Poreikis būti su mylimu žmogumi
* Laiko nuovokos susilpnėjimas. Nerimas sukelia lėtesnius nei įprasta veiksmus, o džiaugsmas – greitesnius.
* Įvairiose situacijose ir aplinkybėse prisimenamas mylimas žmogus
* Nerimas būnant kartu, nenoras skirtis

## Bibliografija
# http://www.fluvium.org/textos/jovenes/jov69.htm
# http://dulzuragirl.blogcindario.com/2005/01/00043-las-etapas-del-amor-mas-alla-del-enamoramiento.html 
# http://www.mujertotal.com/editorial/press/mente.asp?articleid=96&zoneid=4 
# http://www.fortunecity.es/poetas/saber/172/amor_o_enamoramiento_index.htm
Lietuvos vadybos draugija

**Lietuvos vadybos draugija** – Lietuvos vadybos mokslininkų ir praktikų visuomeninė organizacija, 1938–1940 m. veikusi Kaune pavadinimu **Mokslinės vadybos draugija** (steigėjas Pranas Lesauskis, pirmininkas Vytautas Andrius Graičiūnas), 1989 m. atkurta Vilniuje. 2007 m. turėjo daugiau kaip 100 narių.

## Veikla
Propaguoja užsienio valstybių ir Lietuvos vadybos mokslų ir praktikos laimėjimus, rengia mokslines praktines konferencijas, seminarus, diskusijas, palaiko ryšius su tarptautinėmis organizacijomis. Valdymo institucijos – visuotinė narių konferencija, taryba, pirmininkas. Draugija yra Baltijos vadybos fondo ir Lietuvos mokslo ir technikos draugijų asociacijos steigėja.

## Pirmininkai
* 1989–1992 m. Petras Tvarijonavičius 
* 1992–1994 ir nuo 1998 m. Kęstutis Juozas Zaborskas 
* 1994–1998 m. Romualdas Razauskas 

## Šaltiniai
Lietuvos vaikas

**Lietuvos vaikas** – Lietuvos ikimokyklinio auklėjimo draugija, veikusi 1924–1940 m. Būstinė Kaune.

## Istorija
Rūpinosi vaikų fiziniu ir doriniu auklėjimu. Steigė vaikų darželius, kolonijas, vasaros aikšteles, stovyklas, klubus, rengė vaikų šventes, spektaklius, paskaitas, leido knygas. Neturtingų tėvų vaikai buvo auklėjami ir maitinami nemokamai. Rengdama auklėtojas draugija steigė kursus, organizavo paskaitas, knygynėlius, pasitarimus. Vaikų darželiams ir kitoms įstaigoms išlaikyti apie 60 % lėšų gaudavo iš valstybės ir savivaldybių, kitas surinkdavo pati draugija.

1940 m. draugija turėjo 58 skyrius. 1938 m. turėjo 95 vaikų darželius, 1940 m. – 116 vaikų darželių, 14 skaityklų, 2 kolonijas. Leido pedagoginį žurnalą „Motina ir vaikas“, vaikų žurnalą „Vyturys“.

Pirmininkė Jadvyga Tūbelienė.

## Šaltiniai
Lietuvos vaikų fondas

**Lietuvos vaikų fondas** – Lietuvos ne pelno organizacija, teikianti labdarą ir paramą vaikams. Būstinė Vilniuje, Žygimantų g. 6.

## Istorija
Lietuvos vaikų fondas įkurtas 1988 m. Vilniuje. Aukščiausia fondo valdymo institucija – steigėjų susirinkimas, kolegiali valdymo institucija – fondo valdyba, kurią sudaro 9 nariai. Valdybos posėdžiai vyksta ne rečiau kaip 2 kartus per metus. Steigėjai – Romanas Burba, Romualda Navikaitė ir poetas Juozas Nekrošius. 2007 m. dirbo 13 darbuotojų, iš jų 8 romų bendruomenės atstovai. Nuo 2001 m. teikia Valterio Rasko premiją už darbus nagrinėjant vaikų socialines, teisių apsaugos ir adaptacijos visuomenėje problemas. Jos laureatai: rašytoja Vanda Juknaitė, žurnalistė Edita Mildažytė, Kauno miesto savivaldybės administracijos Vaiko teisių skyriaus vedėja Birutė Valmienė-Daugelienė, šeimyninių vaikų globos namų) tėvai auklėtojai (Girnikai, Kelmės rajonas) Regina ir Jurgis Ratnikai.

Bendradarbiauja su Lietuvos našlaičių globos komitetu „Saulutė“ prie Pasaulio lietuvių bendruomenės, su Didžiosios Britanijos, JAV, Ispanijos, Prancūzijos, Slovakijos, Suomijos, Šveicarijos, Vokietijos panašiomis organizacijomis.

## Veikla
1988 m. fondas inicijavo, metodiškai ir materialiai rėmė institucinei globai alternatyvios vaikų globos atsiradimą Lietuvoje – bendradarbiaudamas su ministerijomis rengė teisės aktus, reglamentuojančius šeimynų (vaikų globos namų) veiklą ir materialinį aprūpinimą, organizavo šeimynų, tėvų parengimą tapti globėjais ir juos konsultavo, įkūrė 14 šeimynų. Rengia tarptautinius seminarus, 1993 m. Palangoje įsteigė vasaros stovyklą, 2001 m. Kirtimuose – Romų visuomenės centrą, rūpinasi, kad romų vaikai eitų į mokyklą, jų tėvai mokytųsi amato, lietuvių ir užsienio kalbų, kompiuterinio raštingumo.

Rengia vaikų paramos programas:
* Šeimos – Lietuvos vaikams, tikslas – išsaugoti vaiką jo biologinėje arba globėjų šeimoje, neperduoti jo valstybės globai, individualių rėmėjų pagalba vaikams, augantiems šeimose, kurios dėl tam tikrų priežasčių negali ar neturi teisės naudotis valstybės parama ar kai šios paramos nepakanka vaikų poreikiams tenkinti
* Atjauta
* Studentai – finansinė parama moksleiviams ir studentams pagal rėmėjų nuorodas
* Parama romų vaikams – socialinės paslaugos Kirtimų taboro vaikams
* Saulutė – parama skurdžiai gyvenančių, gausių, našlių šeimų vaikams bei šeimose auginamiems našlaičiams, gabiems aukštųjų mokyklų studentams; programoje dalyvauja daugiau kaip 200 vaikų ir jaunuolių
* Baltijos saulės šviesa – parama šalies vaikų globos įstaigoms
* Parama – labdaros ir paramos vaikų globos įstaigoms, ligoninėms, kitoms paramos organizacijoms ir pavieniams asmenims organizavimas ir teikimas
* Šiluma – vaikams – šildymo įrengimas vaikų globos namuose) ir kitos.

## Pirmininkai
* Romanas Burba – 1988–1999 m.
* Romualda Navikaitė – nuo 1999 m.

## Šaltiniai
Baltarusijos nacionalinė biblioteka

**Baltarusijos nacionalinė biblioteka** (*[[baltarusių kalba|balt.]] Нацыянальная бібліятэка Беларусі, [[rusų kalba|rus.]] Национальная библиотека Беларуси*) – įkurta 1922 m. rugsėjo 15 d. Minske, Baltarusijoje. Tai trečia pasaulyje biblioteka pagal turimą rusų kalba parašytų knygų skaičių.

## Veikla
2006 m. biblioteka buvo atnaujinta. Šiuo metu bibliotekoje saugoma apie 8 600 000 rašytinių šaltinių. Baltarusijos nacionalinėje bibliotekoje yra 77 000 pastovių lankytojų. Per dieną joje apsilanko vidutiniškai 2200 lankytojų.

## Pastatas
23 aukštų pastatas yra 73,6 metrų aukščio ir sveria apie 115 000 tonų, neskaičiuojant knygų ir įrangos. 2012 m. britų leidinys The Daily Telegraph bibliotekos pastatą įtraukė į negražiausių pasaulio statinių sąrašą.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Truong Chinh

**Čuong Činis** (), tikrasis vardas **Dang Suanchu** (, pseudonimas  (1907 m. vasario 9 d. – 1988 m. rugsėjo 30 d.) – Vietnamo politikas. 5-asis Vietnamo prezidentas ir Vietnamo komunistų partijos generalinis sekretorius.
Team US F1

**USF1** – Formulės 1 komanda iš JAV. Ji planavo debiutuoti lenktynėse 2010 m. sezone, tačiau 2010 m. kovo 2 d. visi komandos nariai buvo išleisti neterminuotų atostogų, o kovo 3 d. FIA patvirtino, jog amerikiečiai šiame sezone nedalyvaus.

## Istorija

Ekipos vadovai K. Andersonas ir P. Windsoras nėra naujokai Formulėje 1. Pirmasis dirbo Ligier ir Onyx ekipų technikos direktoriumi, o Peteris prieš daugiau, nei dešimtmetį vadovavo Williams komandai bei Ferrari technikos padaliniui Anglijoje.

2009 m. gegužės 22 d. ekipa pateikė oficialią paraišką dalyvauti 2010 m. sezone. Birželio 12 d. FIA paskelbė naujojo sezono dalyvių sąrašą, kuriame buvo ir ši komanda.

2009 m. lapkričio 21 d. argentinietis lenktynininkas Jose Maria Lopezas pranešė, kad derasi su šia ekipa dėl lenktynininko vietos naujame sezone. Jam yra keliami finansiniai klausimai, jog sportininkas į komandą atsivestų stiprius rėmėjus.

## Išnašos
Lietuvos vadybos akademija

**Lietuvos vadybos akademija**, *Lietuvos vadybos akademija prie [[Lietuvos Respublikos Vyriausybė]]s* – Lietuvos mokslo ir studijų institucija, veikusi 1990–1992 m. Vilniuje.

## Istorija
Įkurta 1990 m. iš Liaudies ūkio vadovaujančiųjų darbuotojų ir specialistų kvalifikacijos kėlimo instituto (iki 1988 m. Liaudies ūkio specialistų tobulinimosi institutas). Veikė 12 katedrų, filialai Kaune, Klaipėdoje ir Panevėžyje, dirbo apie 150 etatinių dėstytojų, per metus kvalifikaciją keldavo apie 20 000 specialistų.

Rengė ūkio ir valstybės valdymo vadovaujančiuosius darbuotojus, pagal rinkos ekonomikos plėtojimo ir šiuolaikiškos valstybės tarnybos kūrimo poreikius perkvalifikavo įvairių sričių specialistus. Organizavo tęstines nepertraukiamas podiplomines studijas ir kvalifikacijos kėlimo kursus. Pradėjo vykdyti didelius tarptautinius tyrimų projektus, skirtus socialinėms ir ekonominėms reformoms, tarptautinei integracijai plėtoti, vadybai tobulinti. Veikė aspirantūra (doktorantūra). Akademija išleido mokslinių veikalų, vadovėlių, mokslinių periodinių leidinių, surengė tarptautinių konferencijų.
 
Rektorius Borisas Melnikas.

## Šaltiniai
Gelindėnų piliakalnis

**Gelindėnų piliakalnis** – piliakalnis Plungės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Gelindėnų kaimo, Paukštakių seniūnija. Pasiekiamas keliu Plungė – Lieplaukė, pasukus į Gelindėnus, pavažiavus pro juos link Jonikų, yra ties staigiu kelio posūkiu į kairę, 150 m į dešinę šiaurės kryptimi

## Piliakalnis
Piliakalnis (Pilalė) įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė trikampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 24 m ilgio, 26 m pločio šiauriniame krašte, 3 m žemesne rytine puse. Šiauriniame aikštelės krašte supiltas 0,2 m aukščio, 10 m pločio pylimas, kurio išorinis 2 m aukščio šlaitas pastatintas. Šlaitai nuolaidūs-vidutinio statumo, 10 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, aikštelės pietinis galas nuardytas karjero. Jis apaugęs pušimis.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1948 m. atliko Lietuvos istorijos institutas, įtvirtinimų ir kultūrinio sluoksnio nepastebėta. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

## Istorija
Manoma, kad piliakalnyje stovėjo 1253 m. balandžio 5 d. Livonijos ordino ir Kuršo vyskupo Heinricho rašte dėl pietinių kuršių žemių dalybų minima kuršių pilis *Gelindė*. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Nava

:: *Apie ežerą prie Aukštadvario žr. [[Nava (ežeras)]]*.

**Nava** ( – „laivas“) – kulto pastato vidaus erdvės dalis, esanti tarp presbiterijos ir kruchtos (bobinčiaus). Pastatuose gali būti viena arba kelios (2, 3, 5) navos. Vienanavių pastatų erdvė vientisa; daugianavių pastatų erdvę į navas suskirsto išilginės lygiagretės atramos, tokios kaip stulpai, pilioriai, kolonos.

Navos būna centrinės (platesnės, dažnai aukštesnės), šoninės (siauresnės; haliniuose pastatuose vienodo aukščio su centrine nava) ir skersinės, vadinamos transeptu (lotyniško kryžiaus plano pastatuose).

## Šaltiniai
Girkantų piliakalnis

**Girkantų piliakalnis**, *Pilalė, Jazdauskiškiai* – piliakalnis Plungės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Girkantų kaimo, Žemaičių Kalvarijos seniūnija. Pasiekiamas keliu Gegrėnai – Žemaičių Kalvarija, ties staigesniu kelio posūkiu į kairę, už jo susikirtimo su kanalu paėjus į dešinę per pievą 50 m. pietų kryptimi.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, bevardžio upelio slėnyje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 25x14 m dydžio, iki 1 m aukščio iškiliu viduriu. Šlaitai statūs, 10 m aukščio. 

Piliakalnis apadytas arimų, aikštelėje yra Taranausko kapas. Piliakalnis apaugęs lapuočiais ir eglėmis.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p. 159.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.63. P.73-79, B.123.P.811.
* Žiogas. Nepaprastas kalnas // Žemaičių prietelius (Telšiai). 1925 rugsėjo 10 d. P.3.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Nausas

**Nausas** – laidojimo statinys, skirtas osuarijams saugoti arba laidoti virš žemės. Nausai buvo statomi miestuose arba netoli nuo jų sienų. Statyti iš plūkto molio, plaušamolio plytų, akmenų. Nause osuarijai būdavo sustatomi keliomis eilėmis arba vienas ant kito.

Senovėje bei viduramžiais nausus statė Vidurio ir Pietų Azijos tautos, kurių religija draudė laidoti mirusiuosius žemėje. Seniausi nausai (I tūkstantmečio pr. m. e. vidurio) rasti Chorezme, vėlyviausi (XIII a.) – Samarkando apylinkėse.

## Šaltiniai
Grigaičių piliakalnis

**Grigaičių piliakalnis**, *Pilalė* – piliakalnis Plungės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Grigaičių kaimo, Babrungo seniūnija. Pasiekiamas iš plento Pauošniai – Plateliai Babrungėnų vakariniame krašte pasukus į kairę vakarų – pietvakarių kryptimi keliu Grigaičiai – Stirbaičiai, pavažiavus 1,7 km, laikantis labiau kairės, keliui pasisukus labiau į pietus, pravažiavus sodybą kairėje prie kelio, už upelio pasukus į kairę rytų kryptimi, per laukus paėjus 400 m. Piliakalnis sunkiau surandamas, nes arčiau jo nėra aiškesnių orientyrų.

## Piliakalnis

Piliakalnis (Pilalė) įrengtas atskiroje pelkių supamoje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 38x25 m dydžio, 1 m aukštesniu šiaurės vakariniu galu. Šlaitai vidutinio statumo, 8 m aukščio. Piliakalnis apaugęs eglėmis.
 

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. 1986 m. Vladas Žulkus aikštelės vakariniame krašte ištyrė 34 m² dydžio plotą, aikštelės pakraštyje rado 2 m pločio, 0,4 m gylio griovį, šalia kurio buvo stulpinės konstrukcijos sienos liekanų, lygios ir apžiestos keramikos šukių, geležinis peiliukas. Šiaurinėje ir rytinėje kalvos papėdėse yra terasos, kuriose galėjo būti gyvenvietė. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

## Istorija
Manoma, kad piliakalnyje stovėjo 1253 m. balandžio 5 d. Livonijos ordino ir Kuršo vyskupo Heinricho rašte dėl pietinių kuršių žemių dalybų minima kuršių pilis *Ilgė*.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p. 274.
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V., 1993, p. 85.
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas. 1928. P.137 (Grigaičiai), 238 (Stirbaičiai).
* Gintautas Zabiela. Piliakalniai – slėptuvės // Lietuvos archeologija. Vilnius, 2001. T. 21, p. 399–412.
* Vladas Žulkus. Grigaičių pilalės (Plungės r.) žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1986 ir 1987 metais. V., 1988. P.43-44.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Do You Believe? Tour

**Do You Believe? Tour**, dar žinomas kaip **The Believe Tour** – Cher koncertinis turas, vykęs 1999 ir 2000 m. Jis buvo skirtas reklamuoti albumą „Believe“.

## Istorija
1999 m. rugpjūčio 28 d. koncertas buvo nufilmuotas MGM Grand Garden arenoje ir kitą dieną parodytas per HBO televiziją pavadinimu „“. Tų pačių metų pabaigoje buvo išleistas VHS ir DVD formatu.

Turas buvo labai sėkmingas ir 1999 m. gruodžio pradžioje buvo paskelbta apie 20 papildomų koncertų Šiaurės Amerikoje.

Uždirbęs 160 milijonų JAV dolerių, turas tapo pelningiausiu iki tol Cher koncertiniu turu. Vėliau jį aplenkė 2002–2005 m. vykęs turas „Living Proof: The Farewell Tour“.

## Atidarymo atlikėjai
* Cyndi Lauper ir Wild Orchid nuo 1999 m. birželio 16 d. iki rugpjūčio 28 d.
* Julio Iglesias jaunesnysis ir Michael McDonald nuo 1999 m. rugsėjo 1 iki 5 d.
* Cyndi Lauper ir Julio Iglesias jaunesnysis nuo 1999 m. rugsėjo 7 iki 28 d.

## Atliekamos dainos

# „I Still Haven’t Found What I’m Looking For“
# „All or Nothing“
# „The Power“
# „We All Sleep Alone“
# „I Found Someone“
# „The Way of Love“
# Popuri:
## „Half Breed“
## „Gypsys, Tramps & Thieves“
## „Dark Lady“
# „Take Me Home“
# „After All“
# „Walking in Memphis“
# „Just Like Jesse James“
# „Heart of Stone“ (Atlikta pirmuose keliuose pasirodymuose)
# „The Shoop Shoop Song (It’s in His Kiss)“
# „Dov'è L’Amore“
# „Strong Enough“
# „If I Could Turn Back Time“
# „Believe“

## Turo datos

### Šiaurės Amerika

### Europa

### Afrika

## Komanda
* Pagrindinis vokalas: Cher
* Turo režisierius: Doriana Sanchez
* Muzikos režisierius: Paul Mirkovich
* Kostiumų dizaineris: Bob Mackie

### Grupė
* Klavišiniai/vokalas: Paul Mirkovich
* Gitara/pritariantysis vokalas: David Barry
* Klavišiniai/pritariantysis vokalas: Darrel Smith
* Bosinė gitara/pritariantysis vokalas: Don Boyette
* Būgnai: Mark Schulman
* Pritariantysis vokalas: Stacy Campbell
* Pritariantysis vokalas: Patti Darcy Jones
* Šokėjas: Bubba Carr
* Šokėjas: Kristin Whillits
* Šokėjas: Suzanne Easter
* Šokėjas: Tovaris Wilson
* Šokėjas: Addie Yungmee

## Šaltiniai