open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Behrn Arena

**Behrn Arena** (1923–2005 m. *Eyravallen*) – futbolo stadionas Erebru, Švedijoje. Talpina 14 500 žiūrovų, čia namų rungtynes žaidžia Örebro SK.

## Istorija

Pastatytas 1923 m., iki 1958 m. buvo daugiafunkcis. Renovuotas 1974, 1990, 1999, 2003 ir 2007 m. Didžiausias žiūrovų skaičius pasiektas 1961 m. birželio 8 d., rungtynėse prieš Degerfors IF, kai rungtynių atėjo pažiūrėti 20 066 žiūrovai.

1958 m. stadionas buvo naudojamas VI pasaulio futbolo čempionato varžyboms. Tų pačių metų birželio 15 d. stadione susitiko Prancūzijos ir Škotijos rinktinės. Prancūzai rungtynes laimėjo rezultatu 2–1.

## Galerija

Behrn Arena 00575.JPG


## Nuorodos
* Stadiono nuotraukos
Omsukčianlag

**Omsukčianlag** () – 1951–1956 m. TSRS „Dalstrojaus” lagerių sistemoje veikęs sunkiųjų darbų lageris, tiekęs kalinius darbams „Dalstrojaus” Omsukčiano valdybos objektuose.

Literinis žymėjimas: АВ-18.

Valdybos vieta: Omsukčianas, Magadano sritis, TSRS.

Įsteigtas 1951 m. vasario 1 d., uždarytas 1956 m. birželio 13 d.

Kalinių skaičius: iki 8 200.

Lageriniai punktai (nepilnas sąrašas):

* „Chataren”
* „Galimyj” (moterų lageris)
* „Gerba” (kelio tiesimas)
* „Industrialnyj”
* „Omsukčian” (el. stotis, sandėliai)
* „Ostancovyj” (alavo kasykla ir sodrinimo fabrikas)
* „Ostancovyj” (el. linijų tiesimas)
* „Piostraja Dresva” (kelio tiesimas)
* Sodrinimo fabrikas Nr. 14
* Sodrinimo fabrikas Nr. 14-bis
* Sodrinimo fabrikas Nr. 7
* „Šachta Nr. 6” (anglies kasykla)

## Išnašos

## Nuorodos
Zaplagas „Memorialo” duomenų bazėje
Hitachi Energy arena

**Hitachi Energy arena** (2008–2016 m. *Swedbank Park*, 2016–2020 m. *Solid Park arena*, 2020–2023 m. *Iver arena*) – įvairios paskirties stadionas Vesterose, Švedijoje. Talpina 7044 žiūrovus. Daugiausiai naudojamas futbolo varžyboms, čia namų rungtynes žaidžia Västerås SK (iki tol klubas žaidė Arosvallen stadione).

## Istorija

Atidarytas 2008 m. balandžio 27 d. Priklausomai nuo rėmėjų, keliskart keitė pavadinimą.

## Nuorodos
* Stadiono nuotrauka
Arosvallen

**Arosvallen** – įvairios paskirties stadionas Vesterose, Švedijoje, daugiausia naudojamas futbolo varžyboms. Jame namų rungtynes žaidė Västerås SK, bet 2008 m. klubas persikėlė į Swedbank Park stadioną. Amerikietiškojo futbolo klubas *Västerås Roedeers* naudoja stadioną namų varžyboms.

## Istorija

Pastatytas 1932 m. 1958 m. stadione vyko VI pasaulio futbolo čempionato rungtynės tarp Jugoslavijos ir Škotijos (1–1) bei tarp Jugoslavijos ir Prancūzijos (3–2).

## Nuorodos
* Stadiono nuotrauka
Sevvostlag

**Sevvostlag** () – 1932–1952 m. SSRS „Dalstrojaus” lagerių sistemoje veikęs sunkiųjų darbų lageris, tiekęs kalinius darbams visų „Dalstrojaus” valdybų objektuose.

Literinis žymėjimas: АВ.

Valdybos vieta: iki 1937 m. – Srednekanas, vėliau – Magadanas, Rusijos SFSR, SSRS.

Įsteigtas 1932 m. balandžio 1 d., uždarytas ne vėliau 1952 m. gegužės 20 d.

Kalinių skaičius: iki 190 400.

### Sevvostlago reorganizavimas
1948 m. vasario 28 d. SSRS Vidaus reikalų ministerijos įsakymu Nr. 00219 buvo įsteigtas ypatingojo režimo lageris Berlagas, į kurį buvo perkelti beveik visi politiniai Sevvostlago kaliniai; pastarajame liko tik buitiniai ir kriminaliniai nusikaltėliai.

 1949 m. Sevvostlagą imta reorganizuoti – jo lageriniai skyriai buvo pertvarkomi į savarankiškus lagerius ir atiduodami tiesioginiam atitinkamos „Dalstrojaus” valdybos (kurią tas skyrius aptarnavo) valdymui. Pirmiausiai – 1949 m. rugsėjo 20 d. – į savarankiškus lagerius buvo reorganizuoti 8 teritoriniai skyriai – Sevlagas, Zaplagas, Tenlagas, Juzlagas, Čiukotstroilagas, Čiaūnčiukotlagas, Indigirlagas ir Janlagas. Vėliau ir likusieji lageriniai skyriai tapo savarankiškais. Reorganizavimo procesas buvo baigtas 1952 m., ir Sevvostlago nebeliko – jis buvo išdalintas „Dalstrojaus” valdyboms.

### SVITL ir USVITL
Šios santrumpos reiškia labai panašias sąvokas ir yra dažnai painiojamos. **SVITL** yra pilno rusiško Sevvostlago pavadinimo santrumpa – *<u>S</u>evero-<u>v</u>ostočnyj <u>i</u>spravitelno-<u>t</u>rudovoj <u>l</u>ager* (). Šio lagerio valdybos () pavadinimas buvo trumpinamas kaip **USVITL** – *<u>U</u>pravlenijė <u>S</u>evero-<u>v</u>ostočnogo <u>i</u>spravitelno-<u>t</u>rudovogo <u>l</u>ageria* ().

Po SSRS diktatoriaus Josifo Stalino mirties, 1953 m. visi „Dalstrojaus” lageriai buvo perduoti Gulagui, kuris šiems lageriams valdyti įkūrė atskirą valdybą (**USVITL**). Tik dabar ši atgaivinta santrumpa išsišifravo kiek kitaip – daugiskaitoje, kadangi tai buvo nebe vieno, o kelių lagerių valdyba: *<u>U</u>pravlenijė <u>S</u>evero-<u>v</u>ostočnych <u>i</u>spravitelno-<u>t</u>rudovych <u>l</u>agerei* (). Ir pavaldi ji buvo Gulagui, o nebe „Dalstrojui”.

## Vadovai
* R. I. Vaskovas (1932-11-03 – 1934-09-28)
* I. G. Filipovas – valstybės saugumo kapitonas (1934-09-28 – 1937-12-21)
* S. N. Garaninas – valstybės saugumo pulkininkas (1937-12-21 – 1938-09-27)
* A. A. Višneveckis – valstybės saugumo kapitonas (1940-02-16 – 1941-02-19)
* E. I. Drabkinas – bataljono komisaras, papulkininkis, vėliau – valstybės saugumo pulkininkas (1941-05-19 – 1945-03-13)
* N. F. Titovas (1945-03-13 – 1948-07-27)
* A. A. Derevianko (1948-07-27 – 1951-05-03)

## Išnašos

## Nuorodos
Sevvostlagas „Memorialo” duomenų bazėje
Jėgeris (reikšmės)

Žodis ***jėgeris*** gali reikšti:

* jėgeris – medžiotojas specialistas, padedantis medžiotojams mėgėjams
* jėgeris – lengvųjų pėstininkų rūšis, būdinga Vokietijai.
* jėgeris – eilinio kareivio karinis laipsnis Vokietijos jėgerių daliniuose.

Taip pat:
* Kauno „Jėgeriai“ – Kauno futbolo klubas
* feldjėgeris – karo policininkas Vokietijos kariuomenėje, vyriausybinis kurjeris Rusijoje.
FL Technics Training

**FL Technics Training** – orlaivių techninės priežiūros ir remonto mokymus teikianti kompanija. Kompanija buvo pirmoji Baltijos šalyse, įgijusi EASA Part-147 sertifikatą. FL Technics techninių mokymų organizacija yra akredituota EASA, Jungtinės Karalystės, Jungtinių Arabų Emyratų, Tailando, Libijos, Pakistano ir daugelio kitų šalių Civilinių Aviacijos Administracijų. Kompanija priklauso aviacines paslaugas teikiančių įmonių grupei Avia Solutions Group.

2025 m. FL Technics tapo ALTA (Lotynų Amerikos ir Karibų oro transporto asociacijos) nariu. 

FL Technics Training teikiami mokymai skirstomi į tris pagrindines grupes: pagrindinius priežiūros mokymus, orlaivių tipų priežiūros mokymus ir specializuotus aviacijos mokymus, skirtus ne tik techniniam, bet ir administraciniam personalui.

Orlaivių tipų techninės priežiūros ir remonto mokymai yra teikiami šiems orlaivių tipams:

* Airbus A320
* Airbus A330
* Airbus A340
* Airbus A380
* ATR 42
* ATR 72
* Boeing 737
* Boeing 747
* Boeing 757
* Boeing 767
* Boeing 777

2011 m. kompanija pradėjo teikti ir plataus korpuso orlaivių techninės priežiūros ir remonto mokymus.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficialus FL Technics  Training tinklalapis 
* Oficialus Avia Solutions Group tinklalapis
Sausynai

**Sausynai** (, nuo 1939 m. *Saussienen*, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ***Privolnojė***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Pravdinsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Domnovo kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Notangos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Frydlando apskrities,  nuo 1874 m. Didžiosios Saluvos valsčiaus, nuo 1928 m. rugsėjo 30 d. Prūsų Vilčių savivaldybės kaimas. 1910 m. buvo 115 gyventojų. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Frydlando rajono (), vėliau Pravdinsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Domnovo apylinkės kaimas.

|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
ŠKAS kulkosvaidis

**ŠKAS kulkosvaidis** ( 'Špitalnis, Komarickis, aviacinis, sparčiašaudis; ) – 7,62 mm aviacinis kulkosvaidis, naudotas nuo 1930 m. ir per II pasaulinį karą. Šis ginklas naudotas kaip pagrindinis sovietų naikintuvuose bei bombonešiuose.

## Sukūrimas

1930 m. Borisas Špitalnis, ką tik baigęs universitetą (aviacijos inžineriją) jaunuolis, sugalvojo sukonstruoti greitašaudį ginklą. Projektas bei idėja patiko institutui, kuriame jis dirbo (automobilių bei automobilių variklių institute), tad jam padėti priskyrė patyrusį ginklų konstruktorių I. A. Komarickį. Ginkle panaudota daug drąsių idėjų, o pats ginklas tapo vienu pirmųjų išskirtinai aviacijai pritaikytų ginklų.

1932 m. pristatytas galutinis variantas, praėjo komisijos bandymus ir spalio 11 d. priimtas naudojimui karo lėktuvuose.

## Modifikacija
UltraŠKAS – 1937 m. pristatyta versija galinti šaudyti itin sparčiai, 50 šūvių per sekundę ir iki 1500 per minutę.
Baranovcė

**Baranovcė** (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Orlios valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 11 km į pietvakarius nuo Orlos, apie 15 km į pietus nuo Bielsko ir apie 54 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Žilinos kraštas

**Žilinos kraštas** () – vienas iš aštuonių Slovakijos kraštų, yra šalies šiaurinėje dalyje. Administracinis centras – Žilina.

## Geografija

Teritorija yra kalnuotame regione, kuriame išlikę Vakarų Karpatų kalnų masyvai: Aukštoji Fatra, Žemoji Fatra, Žemieji Tatrai, Vakarų Tatrai, Oravska Magura, Javornikai. Svarbiausia upė – Vahas. Yra 4 nacionaliniai parkai (Tatrų, Žemųjų Tatrų, Mažosios Fatros, Didžiosios Fatros).

## Administracinis suskirstymas

Žilinos kraštas padalintas į 11 apygardų – *okres* (skliausteliuose – adm. centras):

* Bitčos apygarda (Bitča)
* Čadcos apygarda (Čadca)
* Dolny Kubyno apygarda (Dolny Kubynas)
* Kisucke Nove Mesto apygarda (Kisucke Nove Mestas)
* Liptovsky Mikulašo apygrada (Liptovsky Mikulašas)
* Martino apygarda (Martinas)
* Namestovo apygarda (Namestovas)
* Ružomberoko apygarda (Ružomberokas)
* Turčianske Teplicės apygarda (Turčianske Teplicės)
* Tvrdošyno apygarda (Tvrdošynas)
* Žilinos apygarda (Žilina)

## Demografija

* slovakai – 97,5 %
* čekai – <1 %
* romai – <0,5 %

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Bagrationovsko miesto gyvenvietė

**Bagrationovsko miesto gyvenvietė** () – miesto gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Bagrationovsko municipaliniame rajone. Centras – Bagrationovskas. 2010 m. buvo 6399 gyventojai.

## Istorija
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2005 m. gruodžio 15 d. Ribojasi vakaruose su Dolgorukovo, šiaurėje ir rytuose su Gvardeiskojės kaimo gyvenviete, pietuose su Lenkija, Varmijos Mozūrų vaivadija.

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką.

Kaliningrado srities įstatymu Bagrationovsko miesto gyvenvietę sudaro:    
* Bagrationovskas, miestas.

## Šaltiniai
Bockai

**Bòckai**  () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 18 km į pietvakarius nuo Bielsko ir apie 53 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įsikūręs šalia Nužeco upės. Kaime įsikūrusi Bockų Dievo Motinos parapija.

## Istorija

Nuo V a. pr. m. e. iki X a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis - jotvingiai. XIII a.-XIV a. šias žemes užėmė Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1513 m. priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai, nuo 1513 m. iki 1569 m. Liublino unijos Palenkės vaivadijai. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1502 m. Nuo XVI a. iki 1752 m. gyvenvietė priklausė Sapiegų šeimai, vėliau Potockiams. 1509 m. karalius Žygimantas Senasis suteikė gyvenvietei Magdeburgo teises. 1513 m. balandžio 13 d. įkurta Bockų Šv. Juozapo parapija. 1568 m. į miestą buvo pakviesti apsigyventi žydai. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Mažosios Lenkijos provincijos Palenkės vaivadijos valdose. 1571 m. mieste buvo 235 namai ir 1400 gyventojų. Ant upės stovėjo 4 malūnai. 1674 m. 54 % miesto gyventojų buvo unitai, 25 % katalikai ir 21 % žydai. XVII a. pabaigoje pastatyta Bockų Senoji sinagoga. XVIII a. pabaigoje mieste gyveno 1,513 gyventojai iš kurių 666 buvo žydai.

Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. 1807-1842 m. priklausė Rusijos imperijos, Balstogės sričiai, 1842-1914 m. Gardino gubernijai. 1807 m. pastatyta Bockų Naujoji sinagoga. XIX a. įkurtos Bockų Senosios žydų kapinės ir Bockų Naujosios žydų kapinės. 1860 m. gyveno 405 katalikai, 290 stačiatikiai ir 743 žydai. 1878 m. sausio 1 d. buvo 1900 gyventojų, iš kurių 1262 buvo žydai. XIX a. Bockai buvo miestelis Bielsko apskrityje.

Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919-1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1931 m. mieste gyveno 1158 katalikai, 763 žydai ir 421 stačiatikiai. 1934 m. birželio 13 d. Bockai prarado miesto teises ir buvo prijungti prie Lubino valsčiaus, tuo metu kaime gyveno apie 2300 gyventojų, iš kurių 58 % buvo lenkai. Kaime stovėjo 400 namų. 1939-1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Bielsko rajonui. 1941-1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945-1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Paminklai
* 1726 m. pastatyta *Šv. Juozapo* bažnyčia;
* 1828 m. pastatyta Bockų Dievo Motinos cerkvė;
* XVIII a. pastatyta Jono Nepomuko skulptūra;
* I pasaulinio karo vokiečių kareivių kapinės.

## Galerija

Cerkiew w Boćkach 1.JPG|Dievo Motinos cerkvė
Mykwa w Boćkach.JPG|Žydų Mikvos griuvėsiai
Urząd Gminy w Boćkach.JPG|Valsčiaus administracijos pastatas


## Šaltiniai

* Kaimo tinklalapis (lenk.)
* Kaimo žydų istorija (lenk.)
Bodačkai

**Bodačkai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bockų valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į šiaurės vakarus nuo Bockų, apie 18 km į pietvakarius nuo Bielsko ir apie 50 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime yra apie 30 namų. Per kaimą teka Nužeco upė. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Krasna Viešas

**Krasna Viešas** (, , , ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bockų valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 10 km į rytus nuo Bockų, apie 14 km į pietus nuo Bielsko ir apie 52 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime yra adventistų kapinės. Šalia kaimo teka Nužeco upė. Kaime gyvena rusėnai, podlašukų ir polešukų etninės grupės.

## Istorija

X a. pabaigoje šias žemes užėmė Kijevo Rusia. Žlugus Kijevo Rusios valstybei šios žemės atiteko Haličo-Volynės kunigaikštystei. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1509 metais. Anksčiau kaimas vadintas *Krasne* ir *Krasna*. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kelis šimtmečius kaimas priklausė Sapiegų šeimai. 


Vaizdas:Cerkiew_św._Michała_Archanioła_w_Wólce_Wygonowskiej_4.JPG|Genocidas (1946)
Vaizdas:Krynoczka5.JPG|*[[Šv. Serafimas iš Sarovo|Šv. Serafimo iš Sarovo]]* koplyčia
Vaizdas:Zbór Kościoła Adwentystów Dnia Siódmego w Krasnej Wsi 02.jpg|Septintosios dienos adventistai
Vaizdas:Krynoczka6.JPG|*Šv. Serafimo iš Sarovo* koplyčia


## Nuorodos

* Aprašymas apie kaimo stačiatikių koplyčią (lenk.) .
* Aprašymas apie adventistų kapines (lenk.) ;
Olševas (Bočkų valsčius)

**Olševas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bockų valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime yra I pasaulinio karo kareivių kapinės, kurios yra įtrauktos į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.


Vaizdas:Olszewo.cmentarz.jpg|I pasaulinio karo kareivių kapinės


## Nuorodos

* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).
Gvardeiskojės kaimo gyvenvietė

**Gvardeiskojės kaimo gyvenvietė** () – kaimo gyvenvietė Rusijos Federacijos anklavo Kaliningrado srities Bagrationovsko rajone. Administracinis centras – Gvardeiskojė. 2010 m. buvo 5 177 gyventojai, iš jų 3 080 moterų, darbingo amžiaus – 3 650.

## Istorija
Įsteigta vykdant municipalinę reformą 2008 m. birželio 30 d. Ribojasi vakaruose su Dolgorukovo, šiaurės vakaruose su Nivenskojės kaimo gyvenvietėmis, rytuose su Pravdinsko rajono Pravdinsko miesto ir Domnovo kaimo gyvenvietėmis, pietuose su Bagrationovsko miesto gyvenviete ir Lenkija, Varmijos Mozūrų vaivadija.

Gyvenvietės taryba renkama 5 metams, ją sudaro 10 deputatų, kurie iš savo tarpo renka tarybos pirmininką. Gyvenvietės administracijai vadovauja konkurso tvarka skiriamas administracijos vadovas.

Kaliningrado srities įstatymu Gvardeiskojės kaimo gyvenvietę sudaro kaimai:    

## Šaltiniai
Sasinai (Bočkų valsčius)

**Sasinai** (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bockų valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaime įsikūrusi Sasinų Viešpaties Apsireiškimo parapija. 1947-1954 m. pastatyta Sasinų Viešpaties Apsireiškimo cerkvė. 


Vaizdas:Sasiny plac z cerkwią 11.07.2009 p.jpg|Viešpaties Apsireiškimo cerkvė
Vaizdas:Sasiny cerkiew 11.07.2009 p.jpg
Vaizdas:Sasiny cerkiew2 11.07.2009 p.jpg
Vaizdas:Sasiny wieś 11.07.2009 p.jpg
Prieš parskrendant į žemę

**Prieš parskrendant į žemę** – 2005 m. lietuvių kurtas dokumentinis filmas. Kino režisierius ir prodiuseris – Arūnas Matelis (g. 1961 m.). Asistentė – Giedrė Beinoriūtė (g. 1976 m.).

## Turinys
Nufilmuotas Lietuvos ligoninės palatoje, skirtoje vaikams, sergantiems leukemija. Filmuota, kai vaikai žaidžia, valgo pietus, žiūri televiziją. Režisierius kalba su jais apie draugystę, meilę, vaistus ir visus kitus dalykus. Jis užduoda jiems klausimus, pavyzdžiui: „Kuo norėtum tapti, kai užaugsi?“, „Ar ji galėtų būti tavo žmona?“. Klausimus, kuriais numanoma, jog vaikai užaugs, atskleidžiančius pozityvų požiūrį.

## Nuorodos
* 15min
* Prieš parskrendant į žemę
Šnežkai

**Šnežkai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Bockų valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į pietryčius nuo Bockų, apie 21 km į pietus nuo Bielsko ir apie 60 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. XIX a. pastatyti nedideli rūmai. 1949 m. kaime įkurta gaisrinė. 1952-1954 m. kaimas buvo Šnežkų valsčiaus centras. 


Vaizdas:Śnieżki krzyż 11.07.2009 p.jpg|Pakelės kryžius


## Nuorodos

* Kaimo istorija (lenk.) .
Accept (albumas)

**Accept** – debiutinis heavy metal grupės Accept studijinis albumas. Buvo įrašytas 1978 metais ir išleistas 1979 metų pradžioje Vokietijos įrašų kompanijos „Brain Records“. Įrašę būgnais groja Frank Friedrich, tačiau dar iki albumui pasirodant prekyboje jis nusprendė nebetęsti muzikinės karjeros. Jo vietą grupėje užėmė Stefan Kaufmann. Bosistas Peter Baltes atliko vokalo partiją dainose „Seawinds“ ir „Sounds of War“.

## Dainų sąrašas
Visas dainas sukūrė Dirkschneider, Baltes, Hoffmann, Fischer ir Friedrich.
# „Lady Lou“&nbsp;– 3:03
# „Tired of Me“&nbsp;– 3:14
# „Seawinds“&nbsp;– 4:41
# „Take Him in My Heart“&nbsp;– 3:30
# „Sounds of War“&nbsp;– 4:36
# „Free Me Now“&nbsp;– 3:02
# „Glad to Be Alone“&nbsp;– 5:14
# „That’s Rock 'N' Roll“&nbsp;– 2:52
# „Helldriver“&nbsp;– 2:43
# „Street Fighter“&nbsp;– 3:30

## Atlikėjai
* Udo Dirkschneider: vokalas
* Peter Baltes: bosinė gitara, vokalas
* Wolf Hoffmann: pagrindinė gitara
* Jörg Fischer: ritminė ir solo gitara
* Frank Friedrich: būgnai
Lapašiai

**Lapašiai** (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ***Nadeždinas***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Notangos žemės kaimo pavadinimas gali būti lenkiškos kilmės. 1508 m. minimas *Lapaschke*. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Prūsų Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. Lošių valsčiaus kaimas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nadeždino apylinkės (*Надеждинский cовет*) centras.

|}

## Gyventojai

## Apylinkė

Nadeždino apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės: 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Guillaume Soro

**Guillaume Soro** (g. 1972 m. gegužės 8 d.) – Dramblio Kaulo Kranto politikas, 2007–2012 m. ėjęs šalies ministro pirmininko pareigas.

Civilinio šalies karo metu 2002 m. buvo patriotinio judėjimo lyderis ir kovojo prieš diktatoriško prezidento Laurent Gbagbo vyriausybę.

Po 2003 m. sausio mėnesio taikos paliaubų Soro prisijungė prie naujosios vyriausybės ir tapo komunikacijų ministru. 2004 m. įvyko karinis perversmas ir Laurent Gbagbo vėl sugrįžo į valdžią, tuo pačiu Soro pasitraukė iš ministro pareigų.

2007 m. kovo 4 d. pasirašius dar vieną taikos sutartį Soro tapo pagrindiniu kandidatu į ministro pirmininko postą. Jį jis užėmė balandžio 4 d.

2007 m. birželio 29 d. įvyko pasikėsinimas į Guillaume Soro. Buakės oro uoste nusileidus ministro pirmininko Fokker 100 lėktuvui, į jį buvo paleistos trys raketos ir atverta ugnis iš AK-47 automato. Viena raketų sprogo lėktuvo kabinoje, viena nepataikė, o kita pataikiusi į lėktuvą nedetonavo. 4 žmonės žuvo, 10 sužeista, o ministras pirmininkas liko sveikas.

Soro nedalyvavo 2010 m. šalies prezidento rinkimuose, o kilus konfliktui juose palaikė daugiausiai balsų gavusį Alassane Ouattara.

2023 m. liepą tyrimo teisėjas Paryžiuje, Prancūzijoje, buvo paskirtas tirti 2011 m. balandžio mėn. buvusio Dramblio Kaulo Kranto sukilėlių lyderio Ibrahimos Coulibaly nužudymą, su kuriuo, kaip manoma, buvo susijęs Guillaume'as Soro.

## Šaltiniai

|-

|-

|-

|-
Udmurtai

**Udmurtai** (*Удмуртъёс*) – finougrų tauta, gyvenanti Rusijoje. Daugiausia udmurtai gyvena Udmurtijoje (410 584), taip pat Tatarstane (23 454), Baškortostane (21 477), Permės krašte (20 819), Sverdlovsko srityje (13 789), Kirovo srityje (13 639). Be to, šiek tiek udmurtų gyvena Ukrainoje ir Kazachstane. Kalba finougrų kalbų grupei priklausančia udmurtų kalba, nors dabar didelė dalis kalba tik rusiškai.

Udmurtų tauta pradėjo formuotis susikaidžius permių etninei grupei. Šiaurės udmurtai buvo smarkiai paveikti rusų, o pietų – tiurkų tautų (ypač totorių). Iki I tūkstantmečio pabaigos udmurtai buvo valdomi Volgos Bulgarijos, vėliau – Aukso Ordos ir Kazanės chanato. 1489 m. Viatkos žemė su ten gyvenusiais šiaurės udmurtais tapo pavaldi Rusijai. XVI a. užkariavus Kazanės chanatą ir likusios udmurtų žemės užvaldytos rusų. Šie udmurtus ilgą laiką vadino ***votiakais*** (*вотяки*). 1920 m. sudaryta Votų autonominė sritis, o 1934 m. Udmurtijos ATSR.

Udmurtai tradiciškai vertėsi žemdirbyste ir gyvulininkyste, augino rugius, kviečius, miežius, avižas, grikius, soras, linus, kanapes. Daržuose augino kopūstus, bulves, griežtis, agurkus. Svarbi buvo medžioklė, žvejyba, bitininkystė, rankiojimas. Udmurtai vertėsi miško kirtimu, dervos gamyba, audimu, nėrimu, siuvinėjimu. Nuo XVIII a. išvystytas metalo apdirbimas. Gyveno nedideliuose gimininiuose kaimuose (bukseliuose). Jie kurti šalia upių, šaltinių, neturėjo gatvių.

Udmurtų folklorą sudaro mitai, pasakos, legendos, mįslės, lyrinės dainos. Tradiciškai grojo guslėmis (*крезь*), dambreliu (*ымкрезь*), švilpynėmis iš žolių stiebų (*чипчирган, узьы гумы*), dūdmaišiu (*быз*). Vėliau paplito balalaikos, gitaros, armonikos. Tradicinis udmurtų tikėjimas dualistinis, pasaulis suvoktas kaip trinaris. Pasaulio kūrėju laikytas dievas Inmaras, o naikintoju – Keremetas (Šėtonas). Savo dievus ir dvasias turėjo vanduo, vėjas, miškai, pievos ir kt. Buvo šventų giraičių kultas. Ikikrikščioniškos apeigos buvo vykdomos iki XIX a.

## Šaltiniai
Rusinai (tauta)

**Rusinai** (*Русины*) – rytų slavų tauta, gyvenanti daugiausia Rytų Karpatų teritorijoje, vadinamoje Karpatų Rusia (rytų Slovakijoje, vakarų Ukrainoje, šiaurės Rumunijoje, pietryčių Lenkijoje). Taip pat rusinų yra Vengrijoje, šiaurės Serbijoje (Voivodinoje) bei Kroatijoje (Slavonijoje). Rusinų gyvenamoje teritorijoje didžiausias miestas, Užgorodas. Rusinai kalba rusinų kalba.

Nepriklausomai nuo to, kad rusinai save identifikuoja atskira nuo ukrainiečių etnine grupe, Ukrainos valdžios institucijos nepripažįsta rusinų kaip atskiros etninės grupės, o rusėnų kalbą oficialiai laiko ukrainiečių kalbos tarme.

## Istorija
Rusinai kaip atskira etninė grupė susidarė ~XX a. pr. iš rusėnų etninės grupės, bet nepriėmė ukrainiečių etnonimo. Dauguma Ukrainos teritorijoje gyvenusių rusinų palaipsniui asimiliavosi su ukrainiečiais, tuo tarpu gyvenantys už Ukrainos ribų išlaikė savo etninę tapatybę (nors vėliau dalis taip pat save ėmė laikyti ukrainiečiais). Po I pasaulinio karo rusinai dabartinėje pietų Lenkijoje turėjo dvi trumpai gyvavusias valstybes: Lemko Respubliką ir Komančos Respubliką. Tačiau po Sen Žermeno sutarties (1919–1920 m.) šios teritorijos prijungtos prie Lenkijos. 

2007 m. Užkarpatės srities taryba pripažino rusinus kaip atskirą etninę grupę. 2012 m. Ukraina priėmė naują įstatymą, kuriuo rusėnų kalba buvo pripažinta viena iš kelių tautinių mažumų ir regioninių kalbų, tačiau 2014 m. šis įstatymas buvo atšauktas.

## Skirstymas
Rusinai skirstosi į šias etnografines grupes:
    
* Karpatų rusinai:
** dolnianai (lemakai ir lyšakai);
** verchovyniečiai;
* Prešovo rusinai:
** sotakai;
** copakai;
** krajniakai;
* Galicijos rusinai:
** lemkai;
** boikai;
* Bukovinos rusinai;
* Panonijos rusinai.

## Kultūra
Rusinai pasižymi savo spalvingais tautiniais kostiumais, bei unikalia medine sakraliąja architektūra.

## Šaltiniai
Katatonia

**Katatonia** – Švedijos doom metal grupė, suformuota Stokholme, 1991 m. Jono Renkses ir Anders Nyströmo.

## Istorija
### 1991–1993
Ankstyvieji Katatonia leidiniai, tokie kaip EP’as „Jhva Elohim Meth... The Revival“ ir jų debiutinis albumas „Dance of December Souls“, pasižymi blyškia ir melanchiliška atmosfera, ir dažniausiai yra priskiriami doom metal arba death/doom metalo stiliui. Ankstyvieji Katatonia leidiniai dažnai yra prilyginami grupių My Dying Bride, Anathema ir Paradise Lost albumams ir yra laikomi death/doom žanro pirmtakais.

### 1994
1994 m. rugsėjį grupė įrašė albumą „For Funerals to Come“, bet jį išleido tik 1995 m. Po to, grupės narys Le Huche paliko grupę.

### Brave Murder Day (1996)
1996 m. Opeth vokalistas Mikael Åkerfeldt atliko vokalus „Brave Murder Day“ albume, nes tuometinis grupės dainininkas (tada ir būgnininkas) Jonas Renkse prarado galimybes kriokti tinkamai.

### 1998
1997 m. buvo įrašytas albumas „Discouraged Ones“ ir išleistas kitais metais. Tai buvo paskutinis albumas, kuriame Renske grojo būgnais, o Mikael Oretoft – bosine gitara.

## Diskografija
### Albumai
* *[[Dance of December Souls]]* (1993)
* *[[Brave Murder Day]]* (1996)
* *[[Discouraged Ones]]* (1998)
* *[[Tonight's Decision]]* (1999)
* *[[Last Fair Deal Gone Down (album)|Last Fair Deal Gone Down]]* (2001)
* *[[Viva Emptiness]]* (2003)
* *[[The Great Cold Distance]]* (2006)
* *[[Night Is the New Day]]* (2009)
* *[[Dead End Kings]]* (2012)
* *[[The Fall of Hearts]]* (2016)
* *[[City Burials]]* (2020)
* *Sky Void of Stars* (2023)
* *Nightmares as Extensions of the Waking State* (2025)

### Albumai gyvai
* *The Black Sessions* (2005)
* *Live Consternation* (2007)

### EP’ai
* *[[Jhva Elohim Meth... The Revival]]* (1992)
* *[[For Funerals to Come]]* (1995)
* *[[Sounds of Decay]]* (1997)
* *[[Saw You Drown]]* (1998)
* *[[Teargas (Katatonia EP)|Teargas]]* (2001)
* *[[Tonight's Music]]* (2001)
* *[[The Longest Year]]*

### Demo įrašai
* *Rehearsal '91* (1991)
* *Rehearsal '92* (1992)
* *Jhva Elohim Meth* (1992)

### Singlai
* *Ghost of the sun|Ghost of the Sun* (2003)
* *My Twin* (2006)
* *Deliberation* (2006)
* *July* (2007)
* *Day and Then the Shade* (2009)

## Nuorodos

* Oficialus puslapis
*
Božimai (Semiatičės apskritis)

**Božimai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Perlejevo valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietryčius nuo Perlejevo, apie 20 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 74 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. 

## Istorija
Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1451 metais.  Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1921 m. kaime buvo 27 namai ir 129 gyventojai, iš kurių 126 katalikai ir 3 stačiatikiai, iš kurių 2 gudai.
Granė

**Granė** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Perlejevo valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į pietvakarius nuo Perlejevo, apie 28 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 79 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įsikūręs šalia Vakarinio Bugo upės. 

## Istorija

Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1684 m. pastatyta medinė bažnyčia. 1784 m. ir 1886 m.  bažnyčia buvo rekonstruota. 1927 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. XVII a. šalia bažnyčios pastatyta koplyčia, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.


Vaizdas:Granne (województwo podlaskie) Bug2.JPG|Bugo upė


## Nuorodos

* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).
Dramblio Kaulo Kranto ryšiai

**[[Dramblio Kaulo Krantas|Dramblio Kaulo Kranto]] ryšių sistema**:

* **[[Telefonas|Telefonija]]:**
** fiksuoto ryšio: 289 108 (2016 m.)
** mobilaus ryšio: 27,4 mln. (2016 m.)
Dramblio Kaulo Kranto šalies kodas – **255**

* **[[Radijas]]:**
** Radijo stotys: AM – 2, FM – 9 ir 3 trumpųjų bangų (1998 m.)
** Radijo naudotojai: 2,26 mln. (1997 m.)

* **[[Televizija]]:**
** Televizijos kanalai: 14 (1999 m.)
** Televizorių naudotojų: 900 000 (1997 m.)

* **[[Internetas]]:**
** Interneto tiekėjai: 2 (2012 m.)
** Interneto vartotojai: 6,5 mln. (2017 m.)
** Internetinis kodas: .ci

## Šaltiniai
Babia Hora

:: *Apie kaimą Lenkijos, Palenkės vaivadijoje žr. [[Babia Gura (Narevkos valsčius)|Babia Gura]]*.
**Babia Hora** () arba **Babia Gura** () – kalnų masyvas Karpatuose, Beskidų kalnų vakaruose, Lenkijos ir Slovakijos pasienyje. Driekiasi tarp Jaloveco ir Kroviarkų perėjų.

Aukščiausios viršūnės:
* Diablakas – 1725 m,
* Mažoji Babia Gura – 1517 m,
* Kepa – 1521 m.

Babia Horos masyvas sudarytas daugiausia iš smiltainio. Kalnų šlaituose auga kėnių, bukų, eglių miškai, aukščiau – eglynai, dar aukščiau – žemųjų pušų miškai, o aukštikalnėse plyti subalpinės ir alpinės pievos. Lenkijai priklausančioje dalyje įsteigtas Babia Guros nacionalinis parkas.

File:Babia Góra 035.jpg|
File:Babia2.jpg|
File:Babia Gora.jpg
File:Babia3.jpg|
File:Schronisko na Markowych Szczawinach BG2.jpg|
File:Babia4.jpg|

## Šaltiniai
Auklapiai

**Auklapiai** (, nuo 1907 m. *Auklappen*, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ***Mažoji Oziornojė***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Notangos žemės kaimo pavadinimas prūsiškos kilmės. 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Prūsų Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. Lošių valsčiaus kaimas. 1928 m. rugsėjo 30 d. prijungtas prie Mažojo Sausodžio. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Nadeždino apylinkės kaimas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Kruzai

:: *Apie buvusį kaimą [[Pilkalnio apskritis|Pilkalnio apskrityje]] žr. [[Kruzai (Pilkalnio apskritis)]]*.

**Kruzai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Perlejevo valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 6 km į vakarus nuo Perlejevo, apie 30 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 78 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. Kaimas įsikūręs šalia Vakarinio Bugo upės. 1921 m. kaime buvo 13 namų ir 68 gyventojai.
Dramblio Kaulo Kranto transportas

**[[Dramblio Kaulo Krantas|Dramblio Kaulo Kranto]] transporto sistema:**

## Traukiniai
Šalyje veikia valstybės prižiūrima 660 km ilgio 1 000 mm pločio bėgių tinklas. Traukinių tinklu Dramblio Kaulo Krantas sujungtas su Burkina Faso (1 000 mm pločio), Gana (1 067 mm) ir Liberija (1,067 mm).

Buvusi šalies sostinė Abidžanas yra pagrindinis traukinių eismo tinklo centras.

## Sausumos keliai
Iš viso šalyje yra 50 400 km ilgio greitkelių tinklas. Iš jų tik 4 889 km yra asfaltuoti (1996).

## Vandens keliai
Šalis turi 980 km ilgio vandens transportui tinkamus kanalus, upes ir jūrų uostus.

Abidžanas yra didžiausias vakarų Afrikos krovinių uostas.

## Oro uostai
Iš viso šalyje yra 36 oro uostai (1999). Iš jų 7 yra su padengtu kilimo tūpimo takeliu.

Pagrindinės šalies oro linijos yra Air Ivoire, o oro uostas – Port-Bojet oro uostas.
Air Ivoire

**Air Ivoire** (IATA – **VU**, ICAO – **VUN**) buvo valstybinė ir vienintelė Dramblio Kaulo Kranto oro linijų bendrovė. Ji vykdė vietinius ir tarptautinius maršrutus. Pagrindinė bendrovės bazė buvo Port-Bojet oro uostas. Bendrovė bankrutavo 2011 m.

## Istorija
Oro linijos buvo įkurtos 1960 m. gruodžio 14 d., o pradėjo veiklą 1964 m. 1976 m. visos kompanijos akcijos priklausė vyriausybei. Dėl finansinių sunkumų bendrovė sustabdė savo veiklą 1999 m. 2001 m. 51% kompanijos akcijų įsigijo Prancūzijos kompanija Air France ir AIG, kompanija pakeitusi pavadinimą į *Nouvelle Air Ivoire* tęsė savo veiklą. Nuo to laiko bendrovė grįžo prie savo originalaus pavadinimo *Air Ivoire*.

Vėliau šalies vyriausybė padidino savo turimų akcijų paketą ir vėl perėmė *Air Ivoire* valdymą. 2008 m. spalio 15 d. privati bendrovė Groupe Atlantique įsigijo 51% bendrovės akcijų, o 49% liko vyriausybės žinioje.

Antroje 2009 m. pusėje kompanija atnaujino visus savo lėktuvus ir tuo metu atitiko Dramblio Kaulo Kranto bei Europos standartus.

## Incindentai
* 2006 m. lapkričio 23 d. kompanijos lėktuvas skrendantis iš Paryžiaus į Abidžaną buvo priversta nusileisti Marselyje dėl grasinimo lėktuve esant bombai.

## Flotilė
Kompanija šiuo metu turi keturis lėktuvus:

* 1 Airbus A321-211
* 3 Boeing 737-500

## Šaltiniai
Perlejevas

**Perlejèvas**  () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 26 km į šiaurės vakarus nuo Semiatyčių ir apie 74 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Valsčiaus centras. Šalia kaimo teka Pelchuvkos upė. 

## Istorija

Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1407 m. įkurta Perlejevo Viešpaties Atsimainymo parapija. XIX a. pabaigoje kaime buvo 24 namai ir 120 gyventojų, iš kurių 56 vyrai ir 64 moterys, kaimas priklausė Bielsko apskričiai.

## Šaltiniai
Tvarogi Lackiai

**Tvarogi Lackiai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Perlejevo valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 3 km į rytus nuo Perlejevo, apie 24 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 72 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įkurtas XV a. amžiuje. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1884 m. kaime buvo 42 namai ir 226 gyventojai, iš kurių 116 vyrų ir 110 moterų. 1921 m. kaime buvo 53 namai ir 277 gyventojai, iš kurių 10 stačiatikiai.

## Nuorodos

* Aprašymas apie kaimą (lenk.).
Karinė žandarmerija (Lenkija)

**Karinė žandarmerija** () – karo policijos pajėgos Lenkijos ginkluotosiose pajėgose, sukurtos 1990 m. 

## Sandara
Lenkijos karinę žandarmeriją sudaro:
* štabas
* 3 specialieji daliniai (*Oddziały specjalne Żandarmerii Wojskowej*)
* 10 teritorinių daliniai (*Oddziały Żandarmerii Wojskowej*)
* mokymo centras
* aprūpinimo skyrius
* 32 postai ir 9 skyriai

### Vadai
Vadas vadinamas vyriausiu komendantu (). 
Dabartinis vyriausias komendantas yra brigados generolas *Mirosław Rozmus*.

Visas sąrašas:
* brigados generolas *Jerzy Jarosz* (1 IX 1990 – 20 II 1992)
* pulkininkas *Henryk Piątkowski* (11 III 1992 – 1 IV 1993)
* brigados generolas *Alfons Kupis* (1 IV 1993 – 24 VII 2000) 
* divizijos generolas *Jerzy Słowiński* (1 VIII 2000 – 30 VII 2003)
* divizijos generolas *Bogusław Pacek* (31 VII 2003 – 3 X 2006) 
* divizijos generolas *Jan Żukowski* (3 X 2006 – 1 I 2008)
* brigados generolas *Marek Witczak* (2 I 2008 - 17 XII 2010)
* brigados generolas *Mirosław Rozmus* (od 17 XII 2010)

## Istorija
Ankstesnės Lenkijos karo policijos dariniai buvo:
* Karinė vidaus tarnyba () – Lenkijos liaudies respublikos kariuomenėje.
* Karinė sukilimo apsaugos tarnyba () – Antrojo pasaulinio karo metai, veikė pogrindyje
* karo policija tarpukario Lenkijoje.


Image:Officers of polish military police.jpg|Specialiojo skyriaus žandarai
Image:Dzik2 P1010026 2.jpg|Žandarmerijos šarvuotis Dzik-2
Image:ZW szczecin.jpg|Žandarmerijos skyrius Ščecine
Vaizdas:Bydgoszcz żandarmeria.JPG|Žandarmerijos kareivinės Bydgoščiuje
Šiaulių radijo televizijos stotis

**Šiaulių radijo televizijos stotis** – radijo ir televizijos stotis, esanti Bubiuose (Bubių seniūnija, Šiaulių rajono savivaldybė), vienas iš aukščiausių statinių Lietuvoje. Stiebo aukštis – 245,75 m. Stotis vykdo veiklą šiose srityse: ryšių įranga, jos priežiūra; radijo signalų priėmimas ir perdavimas. Veikia radiorelinė įranga.

Adresas: Bubių k., Bubių sen., Šiaulių r. sav., LT-80200.

## Istorija
1961 metais Lietuvoje buvo statoma galinga radiorelinė linija Minskas–Vilnius–Kaunas–Ryga–Talinas–Leningradas, kurią naudodami programomis keitėsi atitinkami Baltarusijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos bei Rusijos miestai. Mainams užtikrinti buvo pastatyta galinga radiorelinė stotis Šiauliuose. Šia radioreline linija 1961 m. balandžio 14 d. buvo perduodama Maskvos televizijos laida apie rusų kosmonauto J. A. Gagarino (1934–1968) sutikimą Žemėje, ją žiūrėjo milijonai Europos šalių gyventojų.

Vėliau stotyje įrengti radijo ir televizijos siųstuvai, stotis perkelta į Bubius.

## Šaltiniai
Anykščių radijo televizijos stotis

**Anykščių radijo televizijos stotis** – radijo ir televizijos stotis, esanti Viešintų miestelyje (Viešintų seniūnija, Anykščių rajonas). Anykščių radijo televizijos stotis vykdo veiklą šiose srityse: ryšių įranga, jos priežiūra, radijo signalų priėmimas ir perdavimas. Veikia radijo relinė stotis. Adresas: Televizijos g. 16, Viešintų mstl., Viešintų sen., Anykščių r. sav., LT-29321.

Stotyje retransliuojamos keturių Lietuvos televizijų programos, įrengti belaidžio interneto „Erdvės“ siųstuvai. Nuo 2017 m. sumontuotas vidurinių bangų (AM) siųstuvas, transliuojantis Laisvosios Europos radijo/Laisvės radijo (RFE/RL) laidas rusų ir, iki 2019 m. balandžio mėnesio, baltarusių kalbomis. Naujasis Viešintose veikiantis siųstuvas leidžia retransliuoti programas kokybiškesniu garsu. Jis pakeitė Kauno rajone, Sitkūnuose buvusį siųstuvą. Naujasis siųstuvas veikia tokiu pačiu galingumu, kaip ir senasis, tačiau esant reikalui specialistai galės nustatyti keturiskart didesnį jo stiprumą. Tai didintų ne tik retransliacijos kokybę, bet ir plėstų jos teritoriją.

## Istorija

1966–1970 m. buvo pastatytas, o 1970 m. sausio 23 d. paleistas ir iki šiol veikiantis Anykščių radijo ir televizijos stoties retransliatorius su 191,26 m aukščio stiebu (aukščiausias statinys regione). Jos signalas skleidžiamas 60 kilometrų spinduliu. Įrengus šį retransliatorių, televizijos laidas ėmė matyti žiūrovai visoje Lietuvos teritorijoje. Viešintų radijo televizijos stotyje buvo įrengtas 5 kW galios Čekijoje pagamintas televizijos siųstuvas.

1973 m. buvo pastatytas antrasis 130 m aukščio stiebas pirmajam Lietuvoje decimetrinių bangų siųstuvui sumontuoti. 

## Taip pat skaitykite

* Sąrašas:Aukščiausi statiniai Lietuvoje

## Šaltiniai
Viktorovas

**Viktorovas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Perlejevo valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei. 1920 m. pastatyti mūriniai rūmai ir įkurtas parkas, kurie yra įtraukti į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

## Nuorodos

* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.).
Chechlovas

**Chechlovas** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Drohičino valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 14 km į šiaurę nuo Drohičino, apie 22 km į šiaurės vakarus nuo Semiatičės ir apie 78 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Naroikos

**Naroikos** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, 9 km į šiaurės rytus nuo Drohičino, apie 12 km į vakarus nuo Semiatyčių ir apie 79 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaime gyvena rusėnai, podlašukų ir polešukų etninės grupės.

## Istorija

X a. pabaigoje šias žemes užėmė Kijevo Rusia. Žlugus Kijevo Rusios valstybei šios žemės atiteko Haličo-Volynės kunigaikštystei. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1508 metais. Iki 1569 m. Liublino unijos priklausė LDK. Kaimas tuo metu priklausė Mykolas Glinskiui. Kaimas buvo užrašomas *Narojty*, *Narojczyce*, *Narowicze* ir *Narejko*. 1865–1866 m. pastatyta Šv. Kosmos ir Damijono cerkvė, kuri yra įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą. Tais laikais kaimas buvo Bielsko apskrities Naroikų valsčiaus centras. 1996 m. įkurta Narojkų Šv. Kosmio ir Damjano parapija.

## Galerija

Narojki, Cerkiew prawosł. Kosmy i Damiana.jpg|*Šv. Kosmio ir Damjano* cerkvė
Narojki, Cerkiew prawosł. par. p.w. śś. Kosmy i Damiana.jpg|*Šv. Kosmio ir Damjano* cerkvė
Narojki pola pod Maćkami.jpg
Narojki pola.jpg|Pradinė mokykla


## Nuorodos

* Narojkų Šv. Kosmio ir Damjano parapija (lenk.) .
Miulhauzenas (Gvardeiskojė)

**Miulhauzenas** (, 1945–1946 m. , nuo 1946 m. ***Gvardeiskojė***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities pietinėje dalyje, Bagrationovsko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės kaimo gyvenvietės centras.

## Istorija

Notangos žemės kaimo pavadinimas vokiškos kilmės. 1414 m. Miulhauzenas minimas kaip mažas miestas. Nuo 1468 m. dvarą valdė fon Kuenheimų šeima. Georgas Vilhelmas fon Kuenheimas (*Georg Wilhelm von Kuenheim*) buvo vedęs Martyno Liuterio dukterį Margaritą Liuter (*Margarethe Luther*, 1534–1570 m.), kuri palaidota Miulhauzeno bažnyčioje. 1645 m. dvarą įsigijo fon Kakšteinų (*von Kalckstein*) šeima.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Karaliaučiaus apygardos Prūsų Ylavos apskrities kaimas,  nuo 1874 m. gegužės 7 d. Miulhauzeno valsčiaus centras. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Kroicburgo rajono (), vėliau Bagrationovsko rajono kaimas, 1947 m. birželio 25 d. – 2008 m. birželio 30 d. Gvardeiskojės apylinkės (*Гвардейский cовет*) centras.

|}

## Gyventojai

## Parapija

Gotikinė Miulhauzeno bažnyčia pastatyta XIV a. Bažnyčioje 1560–1589 m. kunigavo istorikas, geografas ir kartografas Kasparas Henenbergeris. 1693–1698 m. ją puošė stalius Isakas Riga ir dailininkas Gotfrydas Hincas.

## Apylinkė

Gvardeiskojės apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės: 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Slovakijos himnas

**„Žaibai virš Tatrų“** () – nacionalinis Slovakijos himnas. Himno ištakos siekia Centrinės Europos tautinio sukilimo laikus XIX amžiuje. Pagrindinė šio himno tema yra audra virš Tatrų kalnų, kuri simbolizuoja grėsmę slovakams bei kovą, kad ta grėsmė kuo greičiau pasibaigtų, todėl ši daina buvo populiari Tautų pavasario laikotarpiu.

1918–1993 m. antrasis himno posmas buvo Čekoslovakijos himno dalis. Šiuo metu himnas atliekamas per įvairius renginius, taip pat per sporto varžybas.

## Oficialus tekstas

*Nad [[Tatrai|Tatrou]] sa blýska<br />
*Hromy divo bijú
*Zastavme ich, bratia<br />
*Veď sa ony stratia
*Slováci ožijú

*To Slovensko naše
*Posiaľ tvrdo spalo<br />
*Ale blesky hromu vzbudzujú ho k tomu
*Aby sa prebralo<br />*

Tik du pirmi stulpeliai buvo įteisinti kaip himnas.

*Už Slovensko vstáva<br />
*Putá si strháva
*Hej, rodina milá<br />
*Hodina odbila
*Žije matka Sláva<br />

*Ešte jedle rastú
*Na krivánskej strane<br />
*Kto jak Slovák cíti
*Nech sa šable chytí<br />
*A medzi nás stane''

## Nuorodos
* Himno vertimas į lietuvių k.
* Vokalinė versija
Viežchuca Nadbužna

**Viežchuca Nadbužna** () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Drohičino valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

## Nuorodos

* [Wierzchuca [Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodynas|Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne], Tom XIII (Warmbrun – Worowo) z 1893 r. (lenk.)].
Bolonijos provincija

**Bolonijos provincija** () – Italijos provincija Emilijos-Romanijos regione. Provincijos sostinė – Bolonija.

Provincijos plotas yra 3703 km², gyvena 995693 gyventojai (2011 m.). Provinciją sudaro 60 savivaldybių.

## Didžiausios savivaldybės
Bolonijos provincijos savivaldybės, turinčios daugiau nei 15 tūkst. gyventojų: 

## Išnašos
Kopenhagenizacija

**Kopenhagenizacija** () – pralaimėjusio priešo karo laivų konfiskavimas.

Pirmą kartą tai buvo padaryta po to, kai 1807 m. Antrajame Kopenhagos mūšyje admirolo *Gambier* vadovaujamas britų laivynas sutriuškino karališkąjį Danijos ir Norvegijos laivyną. Po šio atvejo visų ar didelės dalies pralaimėjusio priešo laivų konfiskaciją ėmė gana dažnai naudoti. Angliškai tai vadino terminu  'kopenhagenizuoti'.
Naujanerių dvaras

**Naujanerių dvaras** (arba ***Viljanavo dvaras***; , ) – Vilniaus pakraštyje, Naujaneriuose, prie pat šiaurinės miesto ribos, esantis dvaras. Dalis dvaro sodybos gyvenama, dalis statinių virtę griuvėsiais.

## Istorija

Naujanerių dvare XIX a. viduryje veikė garsi spirito varykla ir alaus darykla. 1885 m. netoli dvaro rastas brangus lobis – užkastas XV a. katilėlis su pinigais, tarp kurių yra ir Vytauto laikų monetų. Už kelių šimtų metrų – holokausto aukų kapinės. Jose palaidota daugiau kaip 700 žydų tautybės žmonių.

## Nuorodos
* Lietuvos dvarų duomenų bazė 
* Naujanerių dvaro sodybos teritorija

## Šaltiniai
Zajenčnikai

**Zajenčnikai** (, ) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Drohičino valsčiuje, Semiatičės apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 7 km į rytus nuo Drohičino, apie 9 km į vakarus nuo Semiatičės ir apie 85 km į pietus nuo vaivadijos centro Balstogės. Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.
Kopenhagenizacija (reikšmės)

Žodis ***kopenhagenizacija*** gali reikšti:

* kopenhagenizacija – miesto pritaikymas dviračių eismui urbanistikoje
* kopenhagenizacija – pralaimėjusio priešo karo laivų konfiskavimas