open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pasaulio akademinio irklavimo čempionatas

**Pasaulio akademinio irklavimo čempionatas** – Tarptautinės irklavimo federacijos kasmet organizuojamas geriausių pasaulio akademinio irklavimo sportininkų varžybos.

## Čempionatai

## Medalių lentelė
: 1962 - 2024 duomenys

## Nuorodos
* FISA oficiali svetainė
2018 m. pasaulio akademinio irklavimo čempionatas

**2018 m. [[pasaulio akademinio irklavimo čempionatas]]** – tarptautinės irklavimo federacijos organizuotas geriausių pasaulio akademinio irklavimo sportininkų čempionatas, kuris vyko rugsėjo 9 d. – rugsėjo 16 d. Bulgarijos mieste Plovdive.

## Medalininkai
### Vyrai

### Moterys

### Neįgalieji

## Lietuva čempionate

## Nuorodos
* FISA oficiali svetainė
Rytų provincija (Saudo Arabija)

**Rytų provincija** () – Saudo Arabijos provincija, užimanti visą šalies rytinę dalį. Tai pati didžiausia Saudo Arabijos provincija ir trečia pagal gyventojų skaičių. Administracinis centras – Damamas.

## Geografija
Didžiąją teritorijos dalį užima beveik negyvenama Rub el Halio dykuma. Šiai provincijai priklauso visa Saudo Arabijos Persijos įlankos pakrantė. Čia yra didžiausi šalies naftos ir gamtinių dujų telkiniai.

## Gyventojai

Dauguma provincijos gyventojų yra arabai, šnekantys Įlankos, Hedžazo arba Nadždo tarmėmis. Be to, apie ketvirtadalis gyventojų yra atvykėliai iš kitų šalių: indai, pakistaniečiai, filipiniečiai, bengalai, indoneziečiai ir kt.

## Miestai
Svarbiausi miestai:
* Damamas
* Hubaras
* Dahranas
* Hasa (Hufufas)
* Katifas
* Džubailas
* Abkaikas
* Ras Tanura
* Ras al Hafdžis
* Hafar al Batinas
Dynoro

**Dynoro** (tikr. Edvinas Pechovskis, g. 1999 m. gruodžio 25 d. Vilniuje) − Lietuvos elektroninės muzikos dj ir prodiuseris, išgarsėjęs 2018 m. su kūriniu „In My Mind“. Jo prodiusuojama muzika priskiriama Bass ir Future House žanrams.

„In My Mind“ yra 2012 m. didžėjų Ivan Gough ir Feenixpawl to paties pavadinimo hito remiksas. Šiame kūrinyje panaudoti italų šokių muzikos atlikėjo Gigi D’Agostino kūrybos motyvai − jame galima atpažinti Gigi D’Agostino dainos „L’Amour Toujours“ melodiją. „In My Mind“ iš pradžių pasirodė 2017 m. gruodį ir pakilo į Vokietijos ir Austrijos skaitmeninių perklausų topus, tačiau, paaiškėjus, kad Dynoro neturėjo teisės panaudoti kitų autorių kūrinių, „In My Mind“ buvo pašalintas iš perklausų srauto. 2018 m. vasarą Vokietijos „B1 Recordings“ garso įrašų firma iš naujo perleido kūrinį, kartu suteikdama bendradarbiavimo kreditą Gigi D’Agostino. „In My Mind“ pakilo iki Vokietijos ir Liuksemburgo singlų topų pirmųjų vietų, į Austrijos ir bendro Europos skaitmeninių dainų topų dešimtukus. Taip pat debiutavo „Billboard“ šokių ir elektroninės muzikos topo 23-ioje vietoje, ką labiausiai lėmė 1,4 mln. perklausų per savaitę, daugiausiai „Spotify“ sistemoje, bei pakilo į „UK Singles Chart“ dešimtuką.

Oficialiame Vokietijos dainų tope „In My Mind“ išbuvo 11 savaičių pirmoje vietoje. Taip pat pasiekė pirmąsias topų vietas Austrijoje, Šveicarijoje, Norvegijoje, Suomijoje, Švedijoje, Vengrijoje. 2018 m. Dynoro hitas „In My Mind“ pripažintas Metų singlu Vokietijoje, t. y., pačia sėkmingiausia daina šalyje, M.A.M.A. 2018 apdovanojimuose „In My Mind“ laimėjo Metų dainos kategorijoje, o Dynoro − Metų elektroninės muzikos atlikėjo ir Metų proveržio kategorijose, bet pats renginyje nepasirodė. 2019 m. pradžioje Dynoro pasirašė leidybinę sutartį su JAV „Arista“ garso įrašų firma, priklausančia „Sony Music Germany“.

## Singlai

* 2017: „Love Me“
* 2017: „Dreaming“
* 2017: „Tau Taip Atrodo“ (su 8 Kambarys)
* 2018: „In My Mind“
* 2018: „Hangover“
* 2019: „Rockstar“ (su Ilkay Sencan)
* 2019: "Obsessed " (su Ina Wroldsen)
* 2019: „On & On“ (su Alok)
* 2020: „Zver“
* 2020: „Me Provocas“ (su Fumaratto)
* 2020: „Elektro“ (su Outwork ir Mr. Gee)
* 2021: „Monsters“ (su 24kGoldn)
* 2021: ,,Swimming In Your Eyes"
* 2022: ,,Wildfire"
* 2022: ,,Why Why Why" (su HVME ir Gaudini)
* 2022: ,,Live And Die" (su Sophie Simmons)
* 2023: ,,Thousand Lullabies" 
* 2023: ,,Deja Vu" (su TRFN ir ZHIKO)
* 2024: ,,Layla" (su Arash)

## Apdovanojimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Dynoro „Vevo“ kanalas „YouTube“
Rygos realinė mokykla

**Rygos miesto realinė mokykla** (,  , ) – Rusijos imperijos laikais vidurinį išsilavinimą teikusi realinė mokykla Rygoje. 

## Istorija
1873 m. Rusijos caras Aleksandras II pasirašė įsaką kurti Rygoje keturmetę realinę mokyklą. Pastatas iškilo 1876–1879 m., projekto autoriumi buvo architektas Johanas Danielius Felsko. Tai trijų aukštų neoklasicistinis pastatas su centrinėje dalyje kiek iškilusiu rizalitu. Mokoma buvo vokiečių kalba, vėliau pereita prie rusų kalbos. Dėstomi dalykai tokie pat kaip klasikinėje gimnazijoje, tik sumažintas kalbų pamokų skaičius, o padidinta tiksliųjų disciplinų apimtis. Baigusieji dažniausiai rinkdavosi inžinerines arba karines specialybes ir toliau studijuodavo aukštosiose mokyklose.

Pirmojo pasaulinio karo metu pastate įsikūrė Mergaičių gimnazija ir Berniukų realinė mokykla. Vėliau abi švietimo įstaigos apjungtos į Pirmąją vidurinę mokyklą, kurioje jau buvo mokoma latviškai. 1919 m. jai suteiktas Antrosios vidurinės mokyklos vardas, kuris išlaikė iki mūsų dienų.

Mokykla išugdė nemažai iškilių asmenybių. 
* Latvijoje tapo žinomi: Universiteto profesorius Janis Asaras, chemikas Paulius Valdenas, politikas Konstantinas Čakstė, chemikas Arvydas Kalninis,  archeologas Valdemaras Ginteris bei kt.; 
* Rusijoje – kino režisierius Sergejus Eizenšteinas ir raketų kūrėjas Frydrichas Canderis, teisininkas Vasilijus Ulrichas; 
* Lietuvoje – architektas Karolis Reisonas, spaudos darbuotojas ir teatralas Liudvikas Jakavičius, pedagogas Jonas Mašiotas, inžinierius architektas Vytautas Landsbergis-Žemkalnis, generolas Petras Kubiliūnas, aktorius Richardas Krameris, ekonomistas Aleksandras Požėla ir kt. Matematikos mokytojais dirbo Pranas Mašiotas ir Marcelinas Šikšnys.

## Šaltiniai
* Прибалтийские русские: история в памятниках культуры. Рига: Институт европейских исследований, 2010 psl. 363  ISBN 978-9934-8113-2-6
* Skolas dibināšana / Rygos 2 vidurinės mokyklos istorija (latv.)
Rygos Nikolajaus I gimnazija

**Rygos Nikolajaus I gimnazija** (, ) – Rusijos imperijos laikais vidurinį išsilavinimą teikusi berniukų gimnazija Rygoje. 

## Istorija
Pirmoji aukštesnįjį išsilavinimą suteikianti mokykla Rygoje įkurta dar 1675 m., ji buvo vadinama savo įkūrėjo – Švedijos karaliaus Karlo XI – vardu: *Karlo licėjus* (). Po Šiaurės karo sukeltos suirutės licėjaus veikla nutrūko ir kiek vėliau jo vietoje atidaryta Rusijos imperijos *Caro licėjus* (), veikęs 1733–1802 metais. Po to ši mokslo įstaiga buvo pervadinta į *Vidžemės gubernijos gimnaziją*. 1890 m. jai buvo suteiktas Rusijos imperatoriaus Nikolajaus I vardas, o po metų mokykla persikraustė į naują pastatą miesto centre (projekto autorius arch. Aleksiejus Kizelbašas).

Tai trijų aukštų monumentalus plytų mūro pastatas su erdviomis klasėmis ir centre išsidėsčiuse aktų sale; flygelis buvo skirtas darbuotojų poreikiams. Išorinės sienos gausiai dekoruotos skulptūromis ir ornamentais.

Gimnazijoje pagal tipinius įstatus buvo dėstomi: tikyba; rusų kalba ir literatūra; lotynų, graikų, vokiečių ir prancūzų kalbos; matematika; fizika; kosmografija; dailyraštis; braižyba ir piešimas. Fakultatyviai buvo galima lankyti gimnastikos ir dainavimo pamokas.

Pirmojo pasaulinio karo metu pedagogai ir mokiniai buvo evakuoti į Imperijos gilumą, tarpukaryje mokyklos pastate buvo įsikūręs Rygos valstybinis technikumas, kuris tebeveikia jame iki šiol.

## Gimnazijos auklėtiniai
Ši mokslo įstaiga išugdė Latvijos prezidentą Gustavą Zemgalį, medicinos profesorių Reinholdą Snikerį, istoriką Eduardą Šturmą, vargonininką Nikolajų Vanadzinį, pirmąjį Latvijos kariuomenės gydytoją generolą Peterį Snikerį, Prancūzijos sociologą pozityvistą Georgą Gurvičių, Latvijos finansų ministrą Ringoldą Kalningį ir kt.

Rygos Nikolajaus I gimnazijoje mokėsi ir iškilios Lietuvos asmenybės: kariuomenės pulkininkas Balys Giedraitis, rašytojas Ignas Lapienis, LTSR veikėjas Justas Paleckis, vabzdžių kolekcionierius Valerijonas Straševičius, mokslininkas Kazys Sleževičius bei kt.

## Šaltiniai
* А.Гурин. Русские гимназии на Николаевской улице
* Прибалтийские русские: история в памятниках культуры. Рига: Институт европейских исследований, 2010  psl. 362–363  ISBN 978-9934-8113-2-6
* Рига (Энциклопедия)-Enciklopēdija „Rīga“. – Рига: Главная редакция энциклопедий, 1989 psl. 880 ISBN 5-89960-002-0
Volnio vėjo ferma

**Volnio vėjo ferma** () – vėjo jėgainių parkas Airijos jūroje, 14 km nuo Volnio salos, Jungtinėje Karalystėje. Tai galingiausias vėjo jėgainių parkas ant vandens pasaulyje.

## Istorija
2004 m. Karališkoji nekilnojamo turto organizacija suteikė teisę danų kompanijai Ørsted (tuometinei *DONG Energy*) 50 metų nuomos kontraktą vėjo jėgainei jūroje pastatyti. Vėjo ferma pastatyta dviejais etapais. Statybos pradėtos 2010 m. kovą, o pilnai pabaigtos tik 2018 m.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Rygos Lomonosovo gimnazija

**Rygos Lomonosovo mergaičių gimnazija** (, ) – Rusijos imperijos laikais vidurinį išsilavinimą teikusi mergaičių gimnazija Rygoje. 

## Istorija
Ši aukštesnįjį išsilavinimą suteikianti mokykla buvo įsteigta 1868 m., o 1871 m. ji įsikūrė naujai pastatytame name (projekto autorius arch. Janis Baumanis). Tai dviejų tūrių pastatas: didesniajame (traukščiame) yra pagrindinis įėjimas su vestibiuliu ir aktų sale, o dviaukščiame priestate buvo įkurdinti klasių kambariai. Pavadinta žymaus rusų mokslininko Michailo Lomonosovo vardu. Mokslas gimnazijoje galėjo užtrukti septynerius metus: vieneri metai parengiamajame skyriuje, o po to – šešios klasės. 1874 m. įvesta papildoma (pedagoginė) klasė, ją baigusios gimnazistės galėjo mokytojauti. Gimnazijoje rusų kalba buvo dėstomos šie dalykai: tikyba; rusų, anglų ir prancūzų kalbos; istorija; geografija; aritmetika; fizika; dailyraštis; piešimas; pedagogika ir gamtos pažinimas. Brandos atestatas nesuteikdavo teisės studijuoti aukštojoje mokykloje.  

Pirmojo pasaulinio karo metu, 1915 metų pradžioje, Rygos Lomonosovo gimnazija buvo evakuota į Ukrainos miestą Geničeską. 1919 m. senajame pastate buvo įsteigta Rygos rusų vidurinė mokykla, neoficialiai tebevadinta *Lomonosovo* vardu. 1922 m. ši mokykla persikraustė į naują pastatą, o buvusiose gimnazijos rūmuose įsikūrė Anglų kalbos institutas. 1938 m. Instituto pastatas rekonstruotas pagal arch. Indrikio Blankenburgo projektą, 1940 m. jame įsteigtas Kalbų institutas. Antrojo pasaulinio karo metais čia veikė karinė ligoninė, pokaryje jame paskaitų klausė Rygos pedagoginio instituto studentai. 1958 m. rūmai perduoti Latvijos valstybiniam universitetui, o 1990 m. juose veiklą pradėjo Universiteto matematikos ir informatikos institutas.

Rygos mergaičių gimnazijoje mokėsi aktorė Stanislava Jakševičiūtė-Venclauskienė ir kt. iškilios asmenybės, 1913–1915 m. direktoriumi dirbo Pranas Mašiotas.

## Šaltiniai
*  Rīgas pilsētas krievu ģimnāzija
* Рига (Энциклопедия)–Enciklopēdija „Rīga“. – Рига: Главная редакция энциклопедий, 1989 psl. 436; psl. 880  ISBN 5-89960-002-0
*  Jūratė Jagminienė. Pranui Mašiotui – 155. Istorinis palikimas. Verba docent, exempla trahunt
Pasaulio meninės gimnastikos čempionatas

**Pasaulio meninės gimnastikos čempionatas** – tarptautinės gimnastikos federacijos organizuojamas kasmetinis geriausių pasaulio meninės gimnastikos sportininkių čempionatas.

## Čempionatai

## Medalių lentelė

**1963-2017**

## Nuorodos
* FIG oficiali svetainė
2018 m. pasaulio meninės gimnastikos čempionatas

**2018 m. [[pasaulio meninės gimnastikos čempionatas]]** – 36-asis geriausių pasaulio ritminės gimnastikos sportininkių čempionatas, kuris vyko rugsėjo 10 d. – rugsėjo 16 d. Bulgarijos mieste Sofijoje. Čempionate galėjo dalyvauti tik moterys.

Trys geriausios grupinių varžybų šalys užsitikrins patekimą į 2020 m. olimpiadą.

## Dalyvaujančios šalys

*  (3)
*  (3)
*  (10)
*  (9)
*  (9)
*  (3)
*  (9)
*  (4)
*  (9)
*  (9)
*  (9)
*  (2)
*  (10)
*  (3)
*  (7)
*  (10)
*  (3)
*  (2)
*  (10)
*  (9)
*  (9)
*  (8)
*  (7)
*  (8)
*  (9)
*  (8)
*  (8)
*  (9)
*  (9)
*  (9)
*  (2)
*  (3)
*  (1)
*  (4)
*  (4)
*  (8)
*  (2)
*  (1)
*  (3)
*  (7)
*  (9)
*  (4)
*  (2)
*  (3)
*  (8)
*  (3)
*  (10)
*  (2)
*  (9)
*  (3)
*  (10)
*  (10)
*  (1)
*  (10)
*  (4)
*  (5)
*  (2)
*  (8)
*  (9)
*  (10)
*  (9)

## Medalininkai

## Lietuva čempionate

;Individualios varžybos

;Komandinė įskaita

## Olimpinės kvotos
2018 m. pasaulio meninės gimnastikos čempionate buvo išdalinti komandiniai pakvietimai į 2020 m. vasaros olimpines žaidynes:

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Rygos Aleksandro berniukų gimnazija

**Rygos Aleksandro II berniukų gimnazija** (, ) – Rusijos imperijos laikais vidurinį išsilavinimą teikusi berniukų gimnazija Rygoje. Pavadinta Rusijos imperatoriaus Aleksandro II vardu. 

## Istorija
Iš pradžių aštuonerius metus gimnazistai mokėsi nuomojamuose patalpose, kol 1875 m. buvo atiduotas eksploatacijon naujas mokymo įstaigos pastatas (arch. Janis Baumanis). Tai neoklasicistinis statinys su centrinėje dalyje kiek iškilusiu rizalitu. Per pagrindinį įėjimą patenkama į erdvų vestibiulį, virš kurio antrame aukšte įrengta aktų salė. Ilgi koridoriai vedė prie mokymo klasių. 1894 m. pašventinta vidinė gimnazijos cerkvė. 

Buvo mokoma pagal tipines Rusijos imperijos gimnazijų nuostatas, dėstoma rusų kalba. Joje mokytojavo Kristijono Donelaičio raštų vertėjas Edgaras Baumanis, latvių kalbininkai Kasparas Biezbardis ir Karlis Mylenbachas, mokinius nelegaliai lietuvių kalbos mokė Marcelinas Šikšnys. Gimnazistų skaičius augo: jei 1869 m. mokėsi 144, tai 1892 m. – jau 443 jaunuoliai. Pirmojo pasaulinio karo metu, 1915 metais, gimnazija buvo evakuota į  Tartu, o vėliau – į  Veru miestą Estijoje. 1919 m. pastate įsikūrė Latvijos konservatorija.

## Auklėtiniai
Gimnazija Latvijai išugdė nemažai iškilių asmenybių: istoriką Aleksandrą Čaką, pirmąjį šalies universiteto rektorių Ernestą Felsbergą, chirurgą Paulių Stradinį, fiziologą ir biochemiką Robertą Krimbergą, psichologą Rudolfą Jirgeną, teisininką Andriejų Sterstę bei kt. 

Šioje aukštesnioje mokykloje mokėsi ir lietuviai: generolas Vladas Nagius-Nagevičius, karininkas Antanas Juozapavičius, pedagogas Justinas Jankevičius, Lietuvos Respublikos Ministras pirmininkas Antanas Merkys, Vidaus reikalų ministras Steponas Rusteika, seimūnas Vladas Skardinskas ir kt.

## Šaltiniai
* Двадцатипятилетие Рижской Александровской гимназии. Исторический очерк состояния гимназии с 1868 по 1893 год. – Рига: типо-литография Эрнста Платеса у церкви св. Петра, 1893
* Рига (Энциклопедия)-Enciklopēdija „Rīga“. – Рига: Главная редакция энциклопедий, 1989 psl. 161 ISBN 5-89960-002-0
* Прибалтийские русские: история в памятниках культуры. Рига: Институт европейских исследований, 2010 psl. 358–360  ISBN 978-9934-8113-2-6
Aukštutinė Prancūzija

**Aukštutinė Prancūzija** (, pik. *Heuts-d’Franche*) – 2016 m. sudarytas administracinis regionas iš Šiaurės-Pa de Kalės ir Pikardijos, šiaurės Prancūzijoje, prie Lamanšo sąsiaurio. Sostinė – Lilis. Plotas – 31,8 tūkst. km²; 6,01 mln. gyventojų (2015).

## Geografija
Regionas ribojasi su Belgija (Flandrija ir Valonija) šiaurės rytuose, Lamanšo sąsiauriu šiaurės vakaruose, taip pat su kitais Prancūzijos regionais: Grand Estu pietryčiuose, Il de Fransu pietuose ir Normandija pietvakariuose. Jungiasi su Jungtine Karalyste (Anglija) per Eurotunelį.

### Departamentai
* Ena (02)
* Šiaurė (59)
* Uaza (60)
* Pa de Kalė (62)
* Soma (80)

### Didžiausi miestai
# Lilis (233 tūkst.)
# Amjenas (133 tūkst.)
# Turkuenas (97 tūkst.)
# Rubė (96 tūkst.)
# Diunkerkas (89 tūkst.)
# Kalė (76 tūkst.)
# Vilnev d'Askas (62 tūkst.)
# Saint-Quentin (56 tūkst.)
# Bovė (55 tūkst.)
# Valansjenas (44 tūkst.)


Lille vue gd place.JPG|Lilis
Cathédrale, AmiensTP.JPG|Amjeno katedra
Polygone, citadelle d'Arras.jpg|Arsaso citadelė
Ambleteuse fort mahon.JPG|Ambleteuse fortas
Château de Pierrefonds, vue de face.jpg|*Château de Pierrefonds*


## Taip pat skaitykite
* Šiaurė-Pa de Kalė
* Pikardija
* Prancūzijos departamentai

## Nuorodos
* Oficialus puslapis
7 minutės

**7 minutės** () – 2016 m. režisieriaus Michele Placido sukurta socialinė drama, paremta tikra istorija.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
*Ottavia Piccolo – Bianca
*Cristiana Capotondi – Isabella
*Ambra Angiolini – Greta
*Fiorella Mannoia – Ornella
*Violante Placido – Marianna
*Clémence Poésy – Hira
*Maria Nazionale – Angela
* Balkissa Maiga – Kidal

*Sabine Timoteo – Micaela
* Luisa Cattaneo – Sandra
* Erika D'Ambrosio – Alice
*Anne Consigny – madam Rochette
*Michele Placido – Michele Varazzi

## Turinys

Viename Italijos mieste, kuriame klesti bedarbystė, tarptautinė korporacija mėgina perimti vietinės tekstilės kompanijos kontrolę. Ši kompanija – pagrindinis darbdavys ir pajamų šaltinis moterims, kurių vyrai nepajėgia susirasti darbo. Naujieji šeimininkai žada, kad darbuotojai nebus atleidžiami, nebus mažinamos algos, tačiau darbininkų tarybai, kurią sudaro 11 moterų ir nuo kurių sprendimo priklauso fabriko likimas, pateiktoje sutartyje yra vienas punktas: sutrumpinti pietų pertrauką 7 minutėmis. Nors sąlyga pradžioje atrodo neesminė, tarp moterų įsiplieskusi diskusija atveria ne tik jų atsakomybę prieš visas likusias darbuotojas, bet iškelia ir kiekvienos jų asmeninę šeimos dramą…

## Apdovanojimai
* David di Donatello (nominacija) – geriausias montažas
* Nastro d’Argento – specialus apdovanojimas (M. Placido)
* Sietlo filmų festivalis (nominacija) – geriausias filmas
Neapolio detektyvas

**Neapolio detektyvas** () – 1979 m. Italijoje sukurta kriminalinė komedija.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Marcello Mastroianni – Rafaelis
* Ornella Muti – Liučija
* Michel Piccoli – Viktoras Navaro
* Renato Pozzetto – inspektorius Vogera
* Zeudi Araya – Elizabet
* Capucine – sesuo Anžela
* Peppino De Filippo
* Peppe Barra

## Turinys

Kuklus restorano muzikantas Rafaelis nusamdomas už tėvo skolas naktį pagroti vieną serenadą po daugiabučio langais ir netikėtai tampa nusikaltimo liudininku bei pagrindiniu įtariamuoju. Žymus dirigentas Viktoras Navaro mainais už galimybe tapti jo orkestro nariu pasiūlo Rafaeliui tapti privačiu detektyvu ir išsiaiškinti, kas jį šantažuoja…
Mergina rūke

**Mergina rūke** () – 2017 m. sukurtas filmas. Tai režisieriaus Donato Carrisi debiutas, o juosta sukurta pagal jo paties romaną.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Toni Servillo – agentas Vogelis
* Alessio Boni – profesorius Loris Martini
* Lorenzo Richelmy – agentas Borgis
* Galatea Ranzi – Stela
* Michela Cescon – agentė Mejer
* Lucrezia Guidone – Klėja
* Daniela Piazza – Marija
* Greta Scacchi – Beatričė 
* Jean Reno – Augusto Flores 

## Turinys

Mažame miestelyje Alpėse dingsta 16-metė mergina Ana Lu. Tirti įvykio atvyksta inspektorius Vogelis, praeityje žinomas ir dėl ne visai legalių tyrimų metodų. Įsitikinęs, kad mergina nebegyva, jis deda visas pastangas rasti nusikaltėlį, tuo tikėdamasis išgelbėti savo reputaciją. Vogelio praeitis į miestelį atvilioja ir žurnalistus, todėl rasti nusikaltėlį jam tampa gyvybiškai svarbu…

## Pagrindiniai apdovanojimai
* David di Donatello – geriausias naujas režisierius
* David di Donatello nominacija – geriausias scenarijus, geriausias montažas, geriausia scenografija
* Nastro d’Argento nominacija – geriausias naujas režisierius
Šiaurės kultūros fondas

**Šiaurės kultūros fondas** (**ŠKF**, , , , , , , ) – pagal Danijos Karalystės įstatymus įkurtas Europos šiaurės valstybių paramos fondas, turintis tikslą finansiškai paremti šių šalių kultūros sklaidą minėtame regione ir už jo ribų. Būstinė – Kopenhagoje.

ŠKF veikia pagal įprastus tokio tipo organizacijų principus. Konferencijų, koncertų, ekskursijų, parodų, švenčių ar kt. kultūrinių akcijų organizatoriai, norėdami gauti finansinę paramą, kreipiasi į ŠKF sekretoriatą. Atsiųstus projektų aprašymus įvertina ekspertai ir (teigiamo įvertinimo atveju) sekretoriato darbuotojai pateikia juos patvirtinti Fondo valdybai. Pastarąją sudaro kiekvienos šalies ir atskirų teritorijų atstovai: Danija – du, Islandija – du, Norvegija – du, Suomija – du, Švedija – du atstovai. Po vieną atstovą siunčia Alandų ir Farerų salos bei Grenlandija. Pirmininkas renkamas kas dveji metai, jis keičiamas rotaciniu principu. ŠKF fondo dydis kasmet paskirstomas panašaus dydžio pinigų suma (pvz.: 2013 m. buvo 28 618 000 Danijos kronų). Lėšų prašyti gali ir užsienio atstovai, visgi tame kultūros projekte turi dalyvauti bent trys Šiaurės valstybės.

Organizacija buvo įkurtas 1966 m. rugsėjo 1 d. Per ŠKF veikimo laikotarpį kelis kartus keitėsi įstatai, dabartinė redakcija numato daugiau dėmesio skirti šiom sritims: vaikų ir jaunimo kultūrinis ugdymas, projektų įvairovės skatinimas, Šiaurės regiono valstybių kalbų propagavimas ir kultūros plėtra retai apgyvendintose teritorijose. Fondas nefinansuoja techninės rangos pirkimų, statybinių išlaidų, individualų ir grupinį dalyvavimą renginiuose, dokumentinių ar fantastinių filmų gamybą, negrožinės literatūros vertimus bet kt. įstatuose nenumatytą veiklą. Tuo pačiu jis gali paremti ir kai kuriuos visuomenėje nevienareikšmiai priimamus projektus – pvz.: performansų kūrybą.

## Šaltiniai
* Šiaurės kultūros fondo internetinė svetainė
Viktoras Kaleckis

**Viktoras Kaleckis** (1922 m. kovo 6 d.  Zarasuose – 1970 m. rugsėjo 11–18 d. Dyburge, Vokietija) – Romos katalikų kunigas Kanadoje, JAV ir Vokietijoje.

## Biografija
Mokėsi Šiaulių valstybinėje berniukų gimnazijoje, kur 1940 m. kartu su Alfonsu Puodžiūnu redagavo *Religinio auklėjimosi būrelio* žurnalą „Mūsų žingsniai“ (sudėtingomis politinėmis sąlygomis rotaprintu spausdinamas leidinys ėjo trumpai). V.Kaleckis 1941 m. baigė Gimnaziją ir tais pačiais metais įstojo mokytis į Kauno kunigų seminariją, vėliau mokslus tęsė Vilniaus kunigų seminarijoje. 

Artėjant Antrojo pasaulinio karo frontui, 1944 m. pasitraukė į Vokietijos vakarinę dalį. Baigė Eichstaetto kunigų seminariją ir 1946 m. liepos 21 d. buvo įšventintas kunigu. Tarnavo kapelionu lietuvių karo pabėgelių stovykloje Veidene (), toje pačioje vietovėje dirbo mokytoju. 1950–1952 m. studijavo  Grigaliaus universitete Romoje, jam buvo suteiktas licenciato laipsnis. Po to darbavosi Vasario 16-osios gimnazijoje.

Apie 1959 m. laivu išplaukė į JAV, vėliau pasiekė Vindsorą () Kanadoje. Šiame mieste, garsėjančiame „Chrysler“ ir „Ford“ automobilių fabrikais, pokaryje telkėsi daugybė emigrantų iš Europos. Kun.V.Kaleckis 1962 m. Vindsore įsteigė lietuvišką parapiją, nupirko pastatą bažnyčiai (vėliau šventovė buvo konsekruota Lietuvos globėjo Šv.Kazimiero vardu, įrengta salė). Iš Kanados kunigas grįžo į JAV, po to vėl persikėlė į Vokietiją. 

Gyveno Dyburge, kur savo bute buvo rastas negyvas po ištikusio širdies smūgio. Tikslios mirties datos nustatyti nepavyko.

## Išnašos

## Šaltiniai
* *Vilniaus arkivyskupijos lietuviai kunigai užsienyje* // Kviklys Bronius. *Lietuvos bažnyčios: Vilniaus arkivyskupija (5 tomo II dalis)*. – Morkūno spaustuvė: Chicago, 1986 psl. 577
Mačvos apygarda

**Mačvos apygarda** () – Serbijos administracinis vienetas, viena iš 8 apygardų Šumadijos ir Vakarų Serbijos regione, pasienyje su Bosnija ir Hercegovina. Apima geografinius regionus: Mačvą, Podrinję (Drinos slėnis), Posaviną ir Poceriną (Cero kalnai).

2011 m. duomenimis, turėjo apie 299 tūkst. gyventojų. Administracinis centras – Šabaco miestas.

## Savivaldybės

Mačvos apygardą sudaro 8 savivaldybės:
* Šabacas (*Град Шабац*)
* Loznica (*Град Лозница*)
* Bogatičius (*Општина Богатић*)
* *[[Vladimirci (savivaldybė)|Vladimirci]]* (*Општина Владимирци*)
* *[[Koceljeva (savivaldybė)|Koceljeva]]* (*Општина Коцељева*)
* Mali Zvornikas (*Општина Мали Зворник*)
* Krupanis (*Општина Крупањ*)
* Liubovija (*Општина Љубовија*)    

### Miestai

* Šabacas
* Loznica

## Demografija

Pagal 2011 m. Serbijos gyventojų surašymą, Mačvos apygardoje gyveno 298 931 žmogus, iš jų 29,14% – miestuose. Didžiausios etninės grupės:

Apygardos gyventojų etninė sudėtis išsiskyrė vienalytiškumu: čia gyveno 284 165 serbai (95 %), 4 537 romai (1,5 %),  1 501 musulmonas (0,5 %).

## Taip pat skaitykite

* Serbijos administracinis suskirstymas

## Šaltiniai
Zaječaro apygarda

**Zaječaro apygarda** () – Serbijos administracinis vienetas, viena iš 9 apygardų, esančių Pietų ir Rytų Serbijos regione, rytiniame šalies pasienyje su Bulgarija. 2011 m. duomenimis, turėjo apie 120 tūkst. gyventojų. Administracinis centras – Zaječaro miestas.

## Savivaldybės

Zaječaro apygardą sudaro 4 savivaldybės:

* Bolevacas (*Општина Бољевац*)
* Zaječaras (*Град Зајечар*)
* Kniaževacas (*Општина Књажевац*)
* Sokobania (*Општина Сокобања*)

### Miestai

* Zaječaras
* Kniaževacas

## Demografija

Pagal 2011 m. Serbijos gyventojų surašymą, Zaječaro apygardoje gyveno 119 967 žmonės. Didžiausios etninės grupės:

Apygardos gyventojų etninė sudėtis: čia gyveno 105 231 serbas (87,72 %), 6 561 vlachas (5,47 %), 2 042 romai (1,70 %).

## Taip pat skaitykite

* Serbijos administracinis suskirstymas

## Šaltiniai
Nina Gronskaja

**Nina Gronskaja** arba **Nina Gronskienė** (pasen.) (; 1884 m. birželio 19 d. Sankt Peterburge  – 1957 m. gruodžio 20 d. Paryžiuje, Prancūzija) – Lietuvoje ir Prancūzijoje kūrusi rusų skulptorė.

## Biografija
Gimė ir augo kelių inžinieriaus Nikolajaus Slobodzinskio šeimoje, brolis Georgijus (1896–1967) tapo žinomu Prancūzijos rusų dailininku. Baigusi gimnazija ji 1903 m. ištekėjo už Sankt Peterburgo universiteto teisės mokslų privat–docento Pavelo Gronskio. Kelionės po Europą metu, Miuncheno Švegerlo dirbtuvėse N.Gronskaja tobulino skulptoriaus darbo įgūdžius. 

Po 1917 m. Spalio perversmo Rusijoje Gronskių šeima kuri laiką liko Sankt Peterburge, o 1921 m. emigravo į Prancūziją. Tuo metu N.Gronskaja blaškėsi turėdama apsispręsti kur gyventi: Paryžiuje, kur studijavo jo sūnus Nikolajus, ar Kaune, kur vyras 1923–1927 m. dėstė valstybės teisę Lietuvos universitete. Prancūzijoje menininkė sukūrė generolo leitenato Antono Denikino, tragiškai žuvusio jos sūnaus poeto Nikolajaus Gronskio, rašytojo Boriso Zaicevo ir kt. skulptūrinius portretus; eksponavo savo darbus Paryžiuje ir Medonoje. 1923 m. rugsėjo 2 d. Biržuose buvo iškilmingai atidengtas jos darbo paminklas poetui Stanislovui Dagiliui.

Gyvenimo pabaigoje skulptorė ištekėjo antrąkart ir pakeitė savo pavardę į *Gronskaja–Lepiochina*.

## Šaltiniai
* Gyvenimo aprašymas 
* Borisas Januševičius. ''„Spaceris“ po 1939 metų Biržus''
Johnny Dorelli

**Džonis Dorelis** (, tikrasis vardas – *Giorgio Guidi*; g. 1937 m. vasario 20 d. Milane) – italų dainininkas, aktorius ir TV laidų bei renginių vedėjas.

## Biografija
Vaikystę jis praleido JAV, kur jo tėvas, operos dainininkas Nino D‘Aurelio buvo išvykęs ieškoti darbo. Dorelis čia baigė mokyklą, kurioje studijavo muziką, ir  1955 m. grįžo į Italiją, kur netrukus tapo žinomu ir populiariu dainininku. 1958 m. ir 1959 m. jis kartu su Domenico Modugno laimėjo Sanremo muzikos festivalį, atlikdamas dainas „Nel blu dipinto di blu“ („Volare“) ir „Piove (Ciao ciao bambina)“. Per savo karjerą Dorelis išleido daugiau kaip 20 solo albumų.

7 dešimtmetyje jis nuolat dalyvaudavo įvairiuose TV šou kaip jų vedėjas ir kaip atlikėjas, taip pat išbandė jėgas ir teatre.
 
Kine pradėjo filmuotis 1956 m., dažniausiai komedijinio žanro juostose. Paskutinė juosta pasirodė 2005 m.

Buvo vedęs 3 kartus, visos jo sutuoktinės – aktorės: Lauretta Masiero, Catherine Spaak (1972-79) ir Gloria Guida (nuo 1991 m.).

## Populiariausios dainos

* „Calypso Melody“ (1957)
* „Julia“ (1958)
* „Boccuccia Di Rosa“ (1958)
* „Love in Portofino“ (1959)
* „Lettera a Pinocchio“ (1959)
* „Montecarlo“ (1961)
* „Speedy Gonzales“ (1962)
* „Era Settembre“ (1964)
* „Probabilmente“ (1965)
* „Al Buio Sto Sognando(Johnny Sera)“ (1966)
* „L'immensità“ (1967)
* „Arriva La Bomba“ (1967)
* „E penso a te“ (1971)
* „Aggiungi un posto a tavola“ (1975)

## Apdovanojimai

* Sanremo muzikos festivalis – nugalėtojas (1958 ir 1959)
* David di Donatello nominacijos – geriausias aktorius (1983), geriausias antrojo plano aktorius (2005)
* Golden Ciak nominacija – geriausias antrojo plano aktorius (2005)

## Dalinė filmografija
* Dorelikas (1967)
* Duona ir šokoladas (1974)
* Nuogi ir be gėdos (1976)
* Mano mylimi vyrai (1978)
* Mes įsigijome katerį (1980)
* Bloga akis (1983)

## Išnašos

## Nuorodos

* IMDb profilis
Norden asociacijų sąjunga

**Norden asociacijų sąjunga** (NAS) () – skėtinė visuomeninė organizacija, konfederacijos principu koordinuojanti Norden asociacijų veiklą kultūrinio ir politinio bendradarbiavimo srityse Švedijoje, Suomijoje, Norvegijoje, Danijoje (įskaitant Pietų Šlėzvigą, dabar esantį Vokietijos sudėtyje) ir Islandijoje, o taip pat Farerų ir Alandų salose bei Grenlandijoje.

Šiai Konfederacijai vadovauja *Iniciatyvinis komitetas*, sudarytas iš  nacionalinių Norden asociacijų vadovų ir Šiaurės jaunimo asociacijos atstovo. Prezidento postas rotacijos principu kasmet atitenka vis kitai NAS narei–valstybei. Nuo 2003 m. organizacija turi savo sekretoriatą Malmėje (Švedija). NAS jungia maždaug 40 000 juridinių asmenų teisę turinčių organizacijų išvardintose penkiose šalyse (2014 m. duomenys).  

## Istorija
NAS ištakos siekia XX a. pradžią, kai Šiaurės valstybėse įsibėgėjo kultūrinio suartėjimo procesas ir ėmė masiškai kurtis būreliai, draugijos bei kt. organizacijos, siekiančios bendradarbiavimo su kaimynais, gyvenančiais už valstybinės sienos. Jų veiklą koordinavo nacionalinės Norden asociacijos, kiekvienoje šalyje veikusios savarankiškai. 1965 m. įsikūrė dabartinė NAS. Narystė joje yra laisvanoriška, pvz.: Grenlandija buvo nusprendusi suspenduoti savo veiklą Konfederacijoje visiems 1995 metams. Kasmetiniuose *Iniciatyvinio komiteto* susirinkimuose nusprendžiama kokioms veiklos sritims bus teikiami metiniai prioritetai. Baltijos valstybėms atgavus Nepriklausomybę, NAS projektuose taip pat dalyvauja Estija, Latvija ir Lietuva. Konfederacijos organizuojami renginiai vyksta ir Rusijos Federacijos sudėtyje esančioje Karelijoje.

## Veikla
* Skandinavų autorių sukurtų filmų pagal atskiras temas demonstravimas vyresniųjų klasių moksleiviams. Projekto internetinėje svetainėje galima užsisakyti filmo kopiją su subtitrais; tuo pačiu siekiama, kad jaunieji žiūrovai girdėtų ir pamažu imtų geriau suprasti kaimyninę kalbą.

* Šiaurės ir Baltijos šalyse kasmet lapkričio mėnesiais vyksta *Šiaurės šalių bibliotekų savaitė*. Tikslas – propaguoti skaitymą, literatūrą ir švietimo idealus. Savaitę sudaro dvi dalys: „Auštant“ (skaitymas balsu vaikams) ir „Sutemų valanda“ (skaitymas balsu suaugusiems).  

* Per *Nordjobb programą* surandamos ir pasiūlomos darbo vietos vasaros laikotarpiui 18–28 metų jaunimui. Norima, kad atvykusieji nors laikinai pasinertų į kaimyninių Šiaurės šalių darbo ir buities sąlygas.

* *Norden Mokykla* – kaimyninių kalbų propagavimas Šiaurės jaunimo tarpe. Raginama tarpusavyje bendrauti danų, norvegų ir švedų kalbomis.

* Miestų partnerystės skatinimas tarp savivaldybių.

* Nuo 1993 m. gyvuojantis *Norden orkestras*. Dirbdami viename kolektyve muzikantai ne tik geriau supranta vienas kito mentalitetą, bet ir kartu propaguoja skandinavišką meną bei turtingą muzikinį palikimą. Vasaromis orkestre groja ir menininkai iš Baltijos šalių.

* Šiaurės klimato ypatumų supratimo programa, skirta 12–14 metų amžiaus vaikams.

## Išnašos

## Šaltiniai
* NAS internetinė svetainė

## Nuorodos
* Norden asociacijos Lietuvoje 
* Šiaurės ministrų tarybos biuro Lietuvoje inf.
Pasaulio laipiojimo sporto čempionatas

**Pasaulio laipiojimo sporto čempionatas** – tarptautinės laipiojimo sporto federacijos kad dvejus metus organizuojamas geriausių pasaulio laipiojimo sporto sportininkų čempionatas.

## Istorija
1991 m. Vokietijoje įvyko pirmasis pasaulio čempionatas, kuriame vyko laiko lenktynių ir pirmavimo rungtys. 2001 m. į programą įtrauktas kopinėjimas kybiais. 2018 m. čempionate pirmą kartą vyko olimpinės daugiakovės varžybos. 

Nuo 2012 m. iki 2018 m. čempionato programoje buvo ir neįgaliųjų sportinio laipiojimo rungtys, bet vėliau iš programos pašalintos ir nuo 2019 m. vykdomos atskirame neįgaliųjų pasaulio čempionate.

## Čempionatai

## Medalių lentelė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* IFSC oficiali svetainė
2018 m. pasaulio laipiojimo sporto čempionatas

**2018 m. [[pasaulio laipiojimo sporto čempionatas]]** – 15-asis geriausių pasaulio laipiojimo sporto čempionatas, kuris vyko rugsėjo 6 d. – rugsėjo 15 d. Austrijos mieste Insbruke.

## Medalininkai
### Vyrai

### Moterys

## Lietuva čempionate

## Nuorodos
* IFSC oficiali svetainė
Vindsoras

**Vindsoras** () – daug vietovių ir kitų objektų Šiaurės Amerikoje, Australijoje:

* Vindsoras (Ontarijas) – Kanados miestas Ontarijo provincijoje

Kiti:
* **Vindsoras** – vietovės Kanadoje (Kvebeko, Naujosios Škotijos, Niufaundlando ir Labradoro provincijose)
* **Vindsoras** – vietovės JAV (Kalifornijos, Kolorado, Konektikuto, Niujorko ir kt. valstijose)
* **Vindsoras** – vietovės Ausralijoje, Naujojoje Zelandijoje

## Panašūs
* Vindzoras
Ieva Adomavičiūtė

**Ieva Adomavičiūtė** (g. 1994 m. gruodžio 3 d.) – Lietuvos irkluotoja.

## Biografija
2011 m. tapo Europos ir pasaulio jaunimo čempionė porinių valčių rungtyje. 2015 m. ir 2016 m. pasaulio iki 23 m. amžiaus čempionatų pavienių valčių čempionė.

2017 m. pasaulio čempionate kartu su Milda Valčiukaite užėmė 4-ą vietą porinių valčių varžybose. 2018 m. Europos čempionato bronzos medalininkė. 2018 m. pasaulio čempionate porinių dviviečių valčių rungtyje tapo pasaulio čempione.

### Dopingas
2021 m. vasarį paskelbta, kad Lietuvos antidopingo agentūra dėl teigiamo dopingo testo, kuriame rasta higenamino, nuo 2020 m. rugsėjo 15 d. diskvalifikavo Adomavičiūtę.

Ji diskvalifikaciją skundė į CAS, kuris apeliaciją atmetė ir patvirtino LAA sprendimą pilna apimtimi. Dėl LAA skirtos bausmės nedalyvavo Tokijo olimpinėse žaidynėse.

2022 m. rugsėjo 15 d. diskvalifikacija baigėsi.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Tarptautinės irklavimo federacijos profilis
Braničevo apygarda

**Braničevo apygarda** () – Serbijos administracinis vienetas, viena iš 9 apygardų, esančių Pietų ir Rytų Serbijos regione, rytiniame šalies pasienyje su Rumunija. 2011 m. duomenimis, turėjo apie 180,5 tūkst. gyventojų. Administracinis centras – Požarevaco miestas.

## Savivaldybės

Braničevo apygardą sudaro 8 savivaldybės:
# Požarevacas (*Град Пожаревац*)
# Veliko Gradištė (*Општина Велико Градиште*)
# Golubac (*Општина Голубац*)
# Malo Crničė (*Општина Мало Црниће*)
# *[[Žabaris (savivaldybė)|Žabaris]]* (*Општина Жабари*)
# Petrovacas (*Општина Петровац на Млави*)
# Kučevas (*Општина Кучево*)
# Žagubica (*Општина Жагубица*)

### Miestai

* Požarevacas – 44,2 tūkst. gyv.
* Kostolacas – 9,6
* Petrovacas – 7,2
* Veliko Gradištė – 5,2 

## Demografija

Didžiausios etninės grupės:

## Taip pat skaitykite

* Serbijos administracinis suskirstymas

## Šaltiniai
Vincentas Kazys Urbonas

**Vincentas Kazys Urbonas** (1934 m. birželio 27 d. Gudeliuose, Marijampolės apskrityje – 2008 m. vasario 3 d. Vilniuje) – Lietuvos botanikas mikologas, habilituotas mokslų daktaras.

## Biografija
1954 m. baigė Simno vidurinę mokyklą. 1959 m. Vincentas Urbonas baigė Vilniaus pedagoginį institutą, įgijo biologijos, chemijos ir žemės ūkio pagrindų mokytojo specialybę. 1959–2001 m. dirbo Botanikos institute, 1984–1991 m. buvo šio instituto Sporinių augalų, 1992–2001 m. – Mikologijos laboratorijos vadovas, 1989–1991 m. – dar ir direktoriaus pavaduotojas. 1967 m. Vilniaus universitete apgynė mokslų kandidato disertaciją „Naujas indėlis Lietuvos TSR kepurėtiesiems (Agaricales eilės) grybams pažinti“. 1990 m. Ukrainos SSR mokslų akademijos N. Cholodno botanikos institute apgynė daktaro disertaciją „Lietuvos TSR agarikiečių eilės grybai (rūšių sudėtis, sistematika, ekologija)“.

Per savo gyvenimą Vincentas Urbonas nustatė daugiau kaip 700 agarikoidinių grybų rūšių, paskelbė apie 130 mokslinių ir 80 mokslo populiarinamųjų straipsnių. Skaitė paskaitas visuomenei, dalyvavo televizijos ir radijo laidose, rengė grybų parodas įvairiuose Lietuvos miestuose.

Apdovanotas LTSR valstybine premija (1981 m.) ir Lietuvos mokslo premija (2001 m.; abi su kitais).

## Bibliografija

Svarbiausi veikalai:
* *Pievagrybių auginimas* (1966 m.)
* *Lietuvos, Latvijos ir Estijos agarikiečių grybų floros konspektas* (su kitais, 1974 m., rusų ir lotynų k.)
* *Lietuvos grybai* (su Jonu Mazelaičiu, 1980 m.)
* *Grybai* (1966, 1986 m.)
* *Mažieji miško turtai* (su kitais, 1987 m.)
* *Susipažinkime: grybai* (1998 m.)
* *Lietuvos grybai* (15 t., 1997–2005 m., vyr. redaktorius)
* *Lietuvos grybų atlasas* (2007 m.)

## Šaltiniai
Lietuvos rinktinė UEFA Tautų lygoje 2018–2019 m.

Čia pateikiami Lietuvos vyrų futbolo rinktinės rezultatai **[[2018–2019 m. UEFA Tautų lyga|2018–2019 m. UEFA Tautų lygos]]** turnyre. Lietuva žaidė C divizione. Rinktinė nepelnė nė taško ir iškrito į D divizioną.

## Turnyrinė lentelė

## Rungtynių rezultatai
Tenesinas

**Tenesinas** – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas **Ts**, eilės numeris 117. Tai dirbtinis, natūraliai Žemėje nerandamas elementas. Pavadintas Tenesio garbei. Vardą suteikė IUPAC 2016 m. lapkričio 28 d.

Apie tenesino sintezę 2010 m. paskelbė Rusijos ir JAV mokslininkai Jungtiniame branduolinių tyrimų institute Dubnoje, sukūrę penkis tenesino-294 ir vieną tenesino-293 branduolius pagal branduolines reakcijas:

: {^{249}_{97}Bk} + {^{48}_{20}Ca} -> {^{294}_{117}Ts} + 3 {^1_0n}
: {^{249}_{97}Bk} + {^{48}_{20}Ca} -> {^{293}_{117}Ts} + 4 {^1_0n}

## Šaltiniai
Politiniai žaidimai organizacijoje

**Politiniai žaidimai organizacijoje** – neoficiali, neformali organizacijos narių veikla, kuria siekiama to, kas, jų nuomone, svarbu, būdais, kurie nėra įteisinti formalios valdžios, organizacijos ideologijos ar kompetencijos.

Henris Mintsbergas išskiria kelias pagrindines priežastis, dėl kurių žaidžiami politiniai žaidimai:

# Tikslų iškraipymai
# Suboptimizacija
# Tikslų ir priemonių supainiojimas
# Grupinis spaudimas
# Tiesioginiai ryšiai su organizacijos išore
# Organizacijos narių poreikiai

Tikslų iškraipymai pasireiškia dėl to, kad organizacijos tikslai išreiškiami kiekybiškai, bet netiksliai ar nepilnai, yra nepastovūs, dėl jų nesutariama.

Suboptimizacija pasireiškia, kai organizacijos dalis susitelkia į jai priskirtų tikslų vykdymą, ignoruodama tikslus, priskirtus kitoms dalims.

Tikslų ir priemonių supainiojimas pasireiškia, kai organizacijos nariams naudinga susitelkti į dalinius jiems priskirtus tikslus, ignoruojant kitus tikslus.

Grupinis spaudimas pasireiškia, kai įvairios grupės organizacijoje naudoja socialinį spaudimą, siekdamos savo tikslų.

Tiesioginiai ryšiai su organizacijos išore pasireiškia, kai organizacijos nariai naudojasi savo padėtimi organizacijoje, siekdami organizacijos išorėje esančių asmenų ar grupių tikslų. Pavyzdžiui, pardavimų skyrius gali imti atstovauti organizacijoje pirkėjų interesams.

Henris Mintsbergas išskiria kelias pagrindines priemones, kuriomis gaunama galia žaisti politinius žaidimus:

# Politinė valia bei sugebėjimai
# Priėjimas prie svarbios informacijos, galimybė prie jos prileisti ar neprileisti kitų
# Galimybė prieiti prie įtakingų asmenų
# Galimybė pasinaudoti formalia valdžia, organizacijos ideologija, ar kompetencija

## Išnašos
Ivoniškis (ežeras)

**Ivoniškis** – ežeras Lietuvoje, Marijampolės savivaldybėje, 4,5 km į pietus nuo Igliaukos, šalia Gudelių miestelio. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,53 km, plotis – iki 0,3 km. Altitudė 101,1 m. Krantai žemi, daugiausia pelkėti, vietomis apaugę medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai.

Šiaurėje išteka upelis link Šlavantos upės (Dovinės upės baseinas). Pietinėje pakrantėje įsikūrusi buvusio Ivoniškio dvaro sodyba, vakarine pakrante nutiestas kelias .

## Šaltiniai
Džizano provincija

**Džizano provincija** () – Saudo Arabijos provincija, esanti šalies pietvakariuose, prie Jemeno sienos ir Raudonosios jūros. Administracinis centras – Džizanas.

## Geografija
Dalį teritorijos užima Saravato kalnai, taip pat yra derlingų lygumų, kur auginami vaismedžiai, kava, javai. Provincijai priklauso Farasano salynas.

## Gyventojai

Dauguma provincijos gyventojų yra arabai, pagal tikybą daugiausia musulmonai sunitai.

## Miestai
Svarbiausi miestai:
* Džizanas
* Sabja
* Samta
* Abu Arišas
* Ahad Almasarihas
* Alaridas
Katiliukas (ežeras)

**Katiliukas** arba **Katilukas** – ežeras Lietuvoje, Marijampolės savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Igliaukos. Ežeras ovalo formos, ilgis iš šiaurės į pietus – 0,15 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 99,5 m. Krantai žemi, iš visų pusių apaugę miškeliu. Aplinkui plyti dirbami laukai. Ežeras nenutekantis, priklauso Vasakytės baseinui (Šlavantos intakas).

## Šaltiniai
Laisvai samdomas darbuotojas

**Laisvai samdomas darbuotojas** – savarankiškai dirbantis asmuo, kuris nėra įsipareigojęs darbdaviui dirbti ilgą laiką. Laisvai samdomi darbuotojai yra kartais atstovaujami įdarbinimo agentūros, kuri parduoda šių darbuotojų darbo laiką kitoms įmonėms. Kiti laisvai samdomi darbuotojai dirba savarankiškai, priklauso profesinėms asociacijoms, arba randa darbą internetu.

Profesijos ir pramonės šakos, kuriose dirba daug laisvai samdomų darbuotojų yra muzika, rašymas (rašytojai), vaidinimas ir aktorystė (kino filmai, serialai, komercinė reklama, teatras), programavimas, internetinių puslapių kūrimas, grafinis dizainas, vertimas (vertėjai) ir iliustravimas, kino filmų ir vaizdinės medžiagos kūrimo industrijos, kiti autoriniai darbai.

## Šaltiniai
Eternal Word Television Network

**Eternal Word Television Network** ( – amžinojo žodžio televizijos tinklas), sutrumpintai **EWTN** – televizijos kanalas, įkurtas 1981 m. pranciškonų vienuolės Motinos Andželikos.

Pirmoji kanalo transliacija įvyko per žolinę, 1981 m. rugpjūčio 15 d.

EWTN būstinė yra  Airondeile, Alabamoje.

Įkūrimo metu turėjęs 20 darbuotojų ir veikęs garaže, iki įkūrėjos mirties 2016 m. kanalas išaugo iki turinčio beveik 400 darbuotojų ir visą parą transliuojančio 264 milijonų namų ūkių auditorijai 144 valstybėse. Kanalui taip pat priklauso naujienų agentūra, „Catholic News Agency“ (nuo 2010 m. pradžios), bei laikraštis, „National Catholic Register“ (įsigytas 2011 m. vasario 1 d.). „National Catholic Register“ įsigijimo metu EWTN buvo didžiausias religinis žiniasklaidos tinklas pasaulyje.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficialus tinklapis
Šiaurės Bačkos apygarda

**Šiaurės Bačkos apygarda** () – Serbijos administracinis vienetas, viena iš 7 apygardų, esančių autonominėje Voivodinos provincijoje, šiauriniame šalies pasienyje su Vengrija. Apygardos teritorija plyti geografiniame Bačkos regione. 2011 m. duomenimis, turėjo apie 187 tūkst. gyventojų. Administracinis centras – Suboticos miestas.

## Savivaldybės

Šiaurės Bačkos apygardą sudaro 3 savivaldybės:
# Bačka Topola (*Општина Бачка Топола*)
# *[[Mali Idžosas (savivaldybė)|Mali Idžosas]]* (*Општина Мали Иђош*)
# Subotica (*Град Суботица*)

### Miestai

* Subotica – 105,7 tūkst. gyv. (2011 m.)
* Bačka Topola – 16,2 tūkst. gyv. (2002 m.)
* Mali Idžosas – 5,5 tūkst. gyv. (2002 m.)

## Demografija

Pagal 2011 m. Serbijos gyventojų surašymą, Šiaurės Bačkos apygardoje gyveno 186 906 žmonės. Didžiausios etninės grupės:

### Kalbos

Apygardoje vartojamos kalbos (2002 m. duom.): 
* Vengrų = 88 464 (44,20 %)
* Serbų = 88 323 (44,13 %) (*)
* Kroatų = 9106 (4,55 %) (*)
* Kitos
(*) Viso apygardoje gyvena 97 429 (48,68 %) kalbantieji pietų slavų kalbomis (serbų ir kroatų).

### Religija

Konfesinė priklausomybė (2002 m. duom.):
* Katalikai = 117 456 (58,69 %)
* Stačiatikiai = 55 028 (27,50 %)
* Protestantai = 9 844 (4,92 %)
* Kiti

## Taip pat skaitykite

* Serbijos administracinis suskirstymas

## Šaltiniai
Škotijos futbolas 1990–1991 m.

**[[Škotija|Škotijos]] futbolo varžybos [[1990]]–[[1991]] m.**
*  prasidėjo 1990 m. rudenį, baigėsi 1991 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 1990 m. rudenį, finalas įvyko 1991 m. pavasarį.

## 1990–1991 m. Škotijos Premjer divizionas
* **Škotijos Premjer divizionas** – pirmos pakopos, elito divizionas, aukščiausioji futbolo lyga. (Nuo 1975/1976 m. sezono.)
* 1990–1991 m. dalyvavo 10 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Rangers tapo čempionais.
* Šiame sezone nei viena komanda neiškrito į žemesnį divizioną, nes sekančiame buvo numatyta išplėsti lygą iki 12 dalyvių.

## 1990–1991 m. Škotijos Pirmasis divizionas
* **Škotijos Pirmasis divizionas** – antros pakopos pirmenybės. (Nuo 1975/1976 m. sezono.)
* 1990–1991 m. pirmenybėse dalyvavo 14 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Falkirk tapo pirmenybių nugalėtojais. Iškopė į Premjer divizioną.
* Airdrieonians liko antroje vietoje, bet buvo perkelti į Premjer lygą kaip antroji geriausia komanda.

## 1990–1991 m. Škotijos Antrasis divizionas
* **Škotijos Antrasis divizionas** – trečios pakopos pirmenybės. (Nuo 1975/76 m. sezono.)
* 1990–1991 m. pirmenybėse dalyvavo 14 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Stirling Albion tapo pirmenybių nugalėtojais. Iškopė į Pirmą divizioną.
* Montrose liko antri, bet iškopė į Pirmą divizioną.

## 1990–1991 m. [[Škotijos futbolo taurė]]
* 1990-1991 m. Škotijos futbolo taurė buvo 106-asis kasmetinis turnyras.
* Motherwell nugalėjo finale ir iškovojo šalies futbolo taurę.

#### Finalo rungtynės
----

---------------------------------

## 1990–1991 m. [[Škotijos futbolo lygos taurė]]
* 1990-1991 m. Škotijos futbolo lygos taurė buvo 45-asis kasmetinis turnyras.
* Rangers nugalėjo finale iškovojo Lygos taurę.

#### Finalo rungtynės
----

------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF
* Scottish Football Historical Archive
Vasakų ežeras

**Vasakų ežeras** – ežeras Lietuvoje, Marijampolės savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Igliaukos. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,35 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 97,6 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję – ežeras telkšo ~13 ha dydžio pelkėje, kurios pakraščiai gausiai apaugę krūmynais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Rytuose išteka Vasakytės upelis (Šlavantos intakas). Ežeras gausiai užžėlęs vandens augalija.

## Šaltiniai
Škotijos futbolas 1994–1995 m.

**[[Škotija|Škotijos]] futbolo varžybos [[1994]]–[[1995]] m.**
*  prasidėjo 1994 m. rudenį, baigėsi 1995 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 1994 m. rudenį, finalas įvyko 1995 m. pavasarį.

## 1994–1995 m. Škotijos Premjer divizionas
* **Škotijos Premjer divizionas** – pirmos pakopos, elito divizionas, aukščiausioji futbolo lyga. (Nuo 1975/1976 m. sezono.)
* 1994–1995 m. dalyvavo 10 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Rangers tapo čempionais.

* Aberdeen žaidė pereinamąsias rungtynes. Kovoje dėl išlikimo abu kartus nugalėjo varžovus (3:1 ir 3:1) bei išliko elito divizione.
* Dundee United liko paskutinėje vietoje ir prarado vietą elito divizione.

## 1994–1995 m. Škotijos Pirmasis divizionas
* **Škotijos Pirmasis divizionas** – antros pakopos pirmenybės. (Nuo 1975/1976 m. sezono.)
* 1994–1995 m. pirmenybėse dalyvavo 10 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Raith Rovers tapo pirmenybių nugalėtojais. Iškopė į Premjer divizioną.
* Dunfermline Athletic liko antroje vietoje. Žaidė pereinamąsias rungtynes, bet abu kartus pralaimėjo (1:3 ir 1:3).

## 1994–1995 m. Škotijos Antrasis divizionas
* **Škotijos Antrasis divizionas** – trečios pakopos pirmenybės. (Nuo 1975/76 m. sezono.)
* 1994–1995 m. pirmenybėse dalyvavo 10 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Greenock Morton tapo pirmenybių nugalėtojais. Iškopė į Pirmą divizioną.
* Dumbarton liko antroje vietoje, bet iškopė į Pirmą divizioną.

## 1994–1995 m. Škotijos Trečiasis divizionas
* **Škotijos Trečiasis divizionas** – ketvirtos pakopos pirmenybės. (Nuo 1994/95 m. sezono.)
* Po lygos reorganizacijos radosi naujas divizionas.
* 1994–1995 m. pirmenybėse dalyvavo 10 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Forfar Athletic tapo pirmenybių nugalėtojais. Iškopė į Antrą divizioną.
* Montrose liko antroje vietoje, bet iškopė į Antrą divizioną.

## 1994–1995 m. [[Škotijos futbolo taurė]]
* 1994-1995 m. Škotijos futbolo taurė buvo 110-asis kasmetinis turnyras.
* Dundee United nugalėjo finale ir iškovojo šalies futbolo taurę.

#### Finalo rungtynės
----

---------------------------------

## 1994–1995 m. [[Škotijos futbolo lygos taurė]]
* 1994-1995 m. Škotijos futbolo lygos taurė buvo 49-asis kasmetinis turnyras.
* Raith Rovers nugalėjo finale iškovojo Lygos taurę.

#### Finalo rungtynės
----

------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF
* Scottish Football Historical Archive