open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tlinkitai

**Tlinkitai** – indėnų atapaskų tauta, gyvenanti Šiaurės Amerikos vakarų pakrantėje, Aliaskos salose ir Britų Kolumbijos pakrantėje. Dar vadinami tlingitais, lingitais, klinkitais – šie savivardžiai reiškia „žmonės“, rusai juos vadino iš aleutų pasiskolintu žodžiu *kološiai*. Kalba atapaskų šeimai priklausančia tlinkitų kalba.

Tlinkitų populiacija siekia ~11 000. Kažkada jų gyvenami plotai driekėsi per visą Aleksandro salyną, žemyne gyveno iki Pakrantės kalnagūbrio ir Šv. Elijo kalnų. Dabar gyvena neribotose rezervacijomis teritorijose daugiausia pačiuose Aliaskos pietryčiuose. Skirstosi į 20 klanų.

Verčiasi daugiausia jūrine ir upine žvejyba, vandens ir sausumos gyvūnų medžiokle. Iki atvykstant europiečiams žemdirbyste nesivertė. Iš medienos gamina kanojas, totemų stulpus, indus, baldus. Dar iki atvykstant europiečiams mokėjo apdirbti geležį. Gyvenvietes stato palei upes, įlankas, fasadu į vandenį. Tarpe tlinkitų išplitę vietiniai tikėjimai, tačiau dalis rusų kolonizacijos metais priėmė stačiatikybę.
Mokykla (žurnalas)

**„Mokykla“** – Lietuvos mėnesinis pedagogikos ir pedagogikos metodikos žurnalas, ėjęs 1945–2000 m. Vilniuje (1945–1989 m. **„Tarybinė mokykla“**, 1989–1992 m. **„Tautinė mokykla“**).

## Istorija
1945–1990 m. leido LTSR švietimo ministerija, 1990–1994 m. Lietuvos Respublikos kultūros ir švietimo, 1994–2000 m. Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerija. 1997 m. turėjo priedą „Anglų kalbos brandos egzaminai: 1997 metai“. Tiražas 6000 egz. (1945 m.), 25 800 egz. (1988 m.), 5700 egz. (1993 m.), 3500 egz. (1997 m.).

Skelbė mokslinę, metodinę informaciją, straipsnius pedagogikos teorijos ir praktikos klausimais.

## Vyr. redaktoriai
* Petras Mikutaitis – 1945–1951 m.
* Kazys Kedaitis – 1951–1954 m.
* Juozas Kavaliauskas – 1954–1961 m.
* Birutė Boreišienė – 1961–1965 m.
* A. Burokas – 1965–1972 m.
* Antanas Stundys – 1972–1988 m.
* Povilas Lapeikis – 1988–1992 m.
* Elena Tervidytė – 1992–2000 m.

## Šaltiniai
Drakšas

*Algirdas Drakšas,  Vilniaus politikas;
*Alvydas Drakšas (g. 1957 m.), pedagogas, Skuodo rajono mokytojas;
*Romualdas Drakšas (g. 1971 m.), teisininkas, advokatas.
Pakretuonės geležinkelio stotelė

**Pakretuonės geležinkelio stotelė** – stotis Švenčionių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Pakretuonės kaimo šiaurinėje dalyje, prie Vilniaus–Daugpilio geležinkelio. Stoja traukiniai Vilnius–Ignalina–Turmantas.

## Istorija

Stotis įkurta 1876 m. prie Peterburgo–Varšuvos geležinkelio, tarp Ignalinos GS (5 varstai) ir Švenčionėlių GS (12 varstų).

Pirmoji Pakretuonės stotis buvo 3 km į pietus (taip vadinamoje „kazarmoje“ (statybos metai 1860 m.)) ir tik vėliau ji perkelta į dabartinę vietą – mūrinį pastatą kuriame veikė laukimo salė ir bilietų pardavimo kasa. Nuo 1997 m. bilietų kasa buvo panaikinta. Dabar pastatas priklauso privačiam savininkui. Traukiniai stotelėje stoja.

## Gyventojai

Anksčiau buvo atskira gyvenvietė, bet 2015 m. rugsėjo 10 d. prijungta prie Pakretuonės kaimo.

## Šaltiniai
Jakštienė

**Jakštienė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (ištekėjusi moteris).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Jakštaitė (mergautinė pavardė).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Jakštas.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Birutė Bražinskaitė-Jakštienė (1940–2022), LRT telvizijos žurnalistė ir režisierė;
* Birutė Jakštienė (g. 1959 m.), tautodailininkė;
* Diana Jakštienė (g. 1970 m.), teisininkė, Palangos m. apylinkės teismo pirmininkė;
* Elena Jakštienė-Šulcaitė (g. 1932 m.), muzikė, choro dirigentė;
* Giedrė Jakštienė (g. 1963 m.), teisininkė, Kauno m. apylinkės teismo teisėja;
* Silvija Jakštienė (g. 1955 m.), teisininkė, Panevėžio m. apylinkės teismo teisėja.
Lobiniai (Ignalina)

**Lobiniai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Vidiškių. Yra Lobinių geležinkelio stotelė prie Vilniaus–Daugpilio geležinkelio. Kitapus geležinkelio prasideda Ažvinčių-Minčios giria, gausu pelkių, durpynų.

## Etimologija
Vietovardis kildinamas iš žodžio *lóbas* ʻdauba, slėnys, loma; pakalnėʼ. Raštuose minimas nuo 1706 m. kaip *Łobinie*. Vėliau formos įgija šaknį *lab-* (*Łabunce, Łabionce, Łabiny, Łabina, Łabuncy* ir kt.).

## Istorija

XIX a. pabaigoje Lobiniai minimi kaip kaimas Švenčionių apskrityje, prie Juodynės upelio, čia buvo Dūdų geležinkelio stotelė. XX a. pradžioje minimi du Lobinių kaimai ir du užusieniai (Peciukevičiaus ir Sabanskių valdos) Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Sovietmečiu priklausė Vidiškių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mokykla ir visuomenė

**„Mokykla ir visuomenė“** – Lietuvos pedagogikos, kultūros ir visuomenės mėnesinis žurnalas, ėjęs 1933–1936 m. Kaune.

## Žurnalas
Leido nuo Lietuvos mokytojų profesinė sąjungos atsiskyrusi Lietuvos mokytojų pedagoginė draugija „Naujoji mokykla“. Pirmąjį numerį (rugsėjo mėn.) išleido Petras Augustinaitis, Juozas Geniušas, Antanas Purėnas, Vincas Ruzgas, Peliksas Šinkūnas, Juozas Žiugžda. Spausdino „Žaibo“ spaustuvė Kaune. Išėjo 31 numeris. 

Nagrinėjo mokyklų reformos, švietimo sistemos, mokymo metodikos, mokinių estetinio, dorinio ugdymo, kūno kultūros klausimus, svarstė šalies ekonomikos, politikos ir kultūros problemas, aptarė naujus mokymo metodus.

Bendradarbiavo: Jurgis Ambraška, Alfonsas Gučas, Augustinas Jakučionis, Jonas Laužikas, Vladimiras Lazersonas, Petras Leonas, Antanas Purėnas, Vincas Ruzgas, Juozas Stankevičius, Peliksas Šinkūnas, Stanislovas Tarvydas, Jonas Vabalas-Gudaitis, Genrikas Zimanas, Juozas Žiugžda.

## Redaktoriai
* Kazys Klimavičius, Juozas Geniušas ir kiti.

## Šaltiniai
Ganos herbas

**Ganos herbas** – Ganos valstybės simbolis, priimtas 1957 m. kovo 4 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas klasikinis (prancūziškas), laukas mėlynas su žaliu šv. Jurgio kryžiumi su auksine fimbra. Kryžiaus centre – auksinis D. Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtinės Karalystės liūtas. Pirmajame ketvirtyje (viršutinis dešinysis) – sukryžiuoti auksiniai kalavijas *okyeame* (rankena dešiniajame viršutiniame kampe) ir mačetė (rankena dešiniajame apatiniame kampe). Antrajame ketvirtyje (viršutinis kairysis) – balta pilis auksinėje salelėje jūroje. Trečiajame ketvirtyje – kakavmedis žalia lapija, rudu kamienu augantis iš žalios žemės. Ketvirtame ketvirtyje – aukso kasykla.

Virš skydo – trijų spalvų (Ganos vėliavos spalvos – raudona, geltona, žalia) grįžtė, ant kurios – juoda penkiakampė žvaigždė su auksine fimbra.
Skydininkai – du auksiniai raudonai ginkluoti ereliai virš nugaros pakeltais sparnais, su juodomis žvaigždėmis ant vėliavos spalvų kaspinų. Skydas stovi ant žalios žolės. Apačioje – auksinis kaspinas juoda išvirkščia puse su raudonomis raidėmis užrašytu devizu  'laisvė ir teisingumas'.

## Herbo elementų aiškinimas
* Auksinis liūtas simbolizuoja Ganos ryšius su Tautų Sandrauga ir D. Britanijos Jungtine karalyste.
* Kalavijas *okyeame*, naudojamas ceremonijose, simbolizuoja regionines Ganos vyriausybes.
* Pilis jūroje reprezentuoja prezidento rūmus Akroje ant Gvinėjos įlankos kranto ir nacionalinę vyriausybę.
* Kakavmedis simbolizuoja Ganos žemės ūkio turtus.
* Aukso kasykla reprezentuoja Ganos iškasenų turtus.
* Juoda penkiakampė žvaigždė – Afrikos laisvės simbolis.
Gerkonys (Ignalina)

**Gerkonys** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Dūkšto. Yra Gerkonių geležinkelio stotelė Vilniaus–Turmanto ruože.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Venclova

*Antanas Venclova (1906–1971), poetas, 
*Tomas Venclova (g. 1937 m.), poetas, publicistas, vertėjas, literatūros tyrinėtojas, Jeilio universiteto profesorius.

## Taip pat skaitykite
*Venclovas
Pasmalvės

**Pasmalvės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybės rytuose, 2 km į šiaurės vakarus nuo Visagino centro, į rytus nuo Smalvo ežero. Yra Visagino geležinkelio stotis prie Vilniaus–Daugpilio linijos.

## Istorija

XX a. tarpukariu buvo Pasmalvių dvaras, kurio koplyčioje buvo laikomos pamaldos Smalvų parapijiečiams iš Lietuvos pusės – greta ėjo Lietuvos-Lenkijos demarkacinė linija ir Smalvų parapija buvo padalinta Lenkijai ir Lietuvai. Čia veikė Pasmalvių geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Venclovienė

*Daiva Venclovienė, pedagogė, Veiverių Tomo Žilinsko gimnazijos direktorė; 
*Jurgita Venclovienė (g. 1971 m.), pedagogė, Telšių Vincento Borisevičiaus gimnazijos direktorė, Žemaitijos kolegijos Telšių fakulteto prodekanė.
Gelednė

**Gelednė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Šutų, pasienyje su Baltarusija. Kaimą supa Gelednios miškai, rytuose telkšo užpelkėjęs Gelednios ežeras, netoliese teka Mera. Ateina kelias .

## Istorija

Iki XXI a. pradžios kaime buvo Gelednės geležinkelio stotelė prie dabar jau išardyto geležinkelio į Lentupį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sirijos vėliava

**Sirijos vėliava** – Sirijos valstybinė vėliava. Dėl Sirijos pilietinio karo, šiuo metu yra dvi vyriausybės, tvirtinančios, kad jos yra *de jure* Sirijos vyriausybė, kurios atstovauja nepriklausomą valstybę. Todėl naudoja skirtingas vėliavas. Dabartinė Bašaro al-Asado valdžia nuo 1980 m. naudoja raudona-balta-juoda *[[Jungtinė Arabų Respublika|Jungtinių Arabų Respublikos]] vėliavą*. O Sirijos opozicija, kuriai vadovauja Nacionalinė Sirijos opozicinių jėgų koalicija, siekianti nuversti Asado vyriausybę, nuo 2011 m. naudoja žalia-balta-juoda *nepriklausomybės vėliavą*.

## Spalvų reikšmė

## Taip pat skaitykite
* Sirijos herbas

## Išnašos
Mokslas ir technika

**„Mokslas ir technika“** – Lietuvos mokslų akademijos ir Lietuvos inžinierių sąjungos mėnesinis iliustruotas žurnalas, ėjęs 1959–1962 m. Kaune, 1962–2016 m. Vilniuje.

## Istorija
Įkurtas vietoj LTSR Ministrų Tarybos Valstybinio mokslo ir technikos komiteto 1958–1959 m. leisto to paties pavadinimo informacinio leidinio ir Liaudies ūkio tarybos specialiojo biuletenio. Iki 1965 m. leido LTSR Ministrų Taryba ir Mokslinių-techninių draugijų taryba, iki 1968 m. – Respublikinė mokslinių technikos draugijų taryba ir Lietuvos mokslų akademija, iki 1990 m. – laikraščių ir žurnalų susivienijimas „Periodika“, 1991 m. – Lietuvos mokslų akademija, nuo 1992 m. leido „Mokslas ir technika“ redakcija. Tiražas 1959 m. – 4000, 1981 m. – 35 100, 2008 m. – 2400 egzempliorių.

Rašė apie įvairių ūkio sričių problemas, pristatė Lietuvos ir pasaulio mokslo, technikos, kompiuterijos, ryšių, transporto, energetikos, verslo ir kiti naujienas.

Bendradarbiai: Steponas Ašmontas, Ramutis Petras Bansevičius, Jonas Biržiškis, Vladas Algis Gapšys, Algimantas Liekis, Vytautas Liutikas,

## Redaktoriai
* Marijonas Martynaitis – 1959–1961 m.
* Algimantas Valentinas Indriūnas – 1961–1973 m.
* Juozapas Laucius – 1974–1992 m.
* Aleksandras Žvirzdinas – 1992–1999 m.
* Marius Barkauskas – 2000–2004 m.
* Rolandas Maskoliūnas – 2004–2008 m.
* Jonas Bazys – 2008–2013 m.
* Regina Matonienė – 2013 m., 2015–2016 m.
* Audronė Šimaitytė – 2013–2014 m.
* Danutė Anuškevičienė – 2014 m.

## Šaltiniai
Šiaurės Rytų Anglija

**Šiaurės Rytų Anglija** () – vienas iš regionų Anglijoje. Didžiausias miestas – Niukaslas prie Taino. Regionas apima Tyso slėnį, taip pat Daramo, Nortamberlando bei Taino ir Viro grafystes.
Gyvieji didvyriai

**Gyvieji didvyriai** – 1959 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas keturių kino novelių rinkinys. Filmo trukmė – 80 min.

Filme skirtingų vaikų likimais parodomi keli Lietuvos istoriniai laikotarpiai.

## Novelės

### I novelė „Mums nebereikia“ (pagal [[Juozas Baltušis|J. Baltušio]] novelę)
* Scenarijaus autorius ir režisierius – Marijonas Giedrys
* Operatoriai – Donatas Pečiūra, Robertas Verba.
**Vaidina:**
* Nerijus Narkis – *Juozukas*
* Eduardas Čepulis – *jo tėvas*
* Regina Zdanavičiūtė – *mama*
* Kazys Vitkus – *ūkininkas*
* Nijolė Narijauskaitė – *mokytoja*.

### II novelė „Lakštingala“ (pagal [[Petras Cvirka|P. Cvirkos]] novelę)
* Scenarijaus autorius – Vytautas Žalakevičius
* Režisierius – Balys Bratkauskas
* Operatoriai – Algirdas Araminas, Viktoras Kriaunevičius.
**Vaidina:**
* Vytautas Buizys – *„Laštingala“*
* Gediminas Pauliukaitis – *Hansas*
* Balys Bratkauskas – *būrio vadas*.

### III novelė „Paskutinis šūvis“
* Scenarijaus autorius – Henrikas Šablevičius
* Režisierius – Arūnas Žebriūnas
* Operatorius – Jonas Gricius
**Vaidina:**
* Živilė Jakelaitytė – *Laima*
* Bronius Babkauskas – *miškinis*.

### IV novelė „Gyvieji didvyriai“
* Scenarijaus autoriai – Algimantas Čekuolis, Vytautas Žalakevičius
* Režisierius – Vytautas Žalakevičius
* Operatorius – Algimantas Mockus.
**Vaidina:**
* Leonidas Milašauskas – *Alius*
* Valentinas Taujanskas – *Vikis*
* Antanas Gabrėnas – *kranininkas*
* Steponas Kosmauskas – *skulptorius*
* Vladas Jurkūnas – *paštininkas*.

## Filmo kūrybinė grupė
* Meno vadovas – Vytautas Žalakevičius
* Dailininkai – Mečislovas Bulaka, Arūnas Žebriūnas
* Kostiumų dailininkė – Nijolė Klišiūtė
* Kompozitorius – Eduardas Balsys
* Garso operatoriai – Julijonas Batuneris, Petras Lipeika
* Kombinuoti kadrai – Algirdas Šimkus.

## Festivaliai, apdovanojimai
* 1960 – II Pabaltijo ir Baltarusijos kino festivalio Rygoje pereinamasis „Didžiojo gintaro“ prizas; premija už geriausią operatoriaus darbą J. Griciui
* 1960 – XII tarptautinio kino festivalio Karlovy Varuose pagrindinis prizas; FIRPRESCI prizas; specialus kino spaudos federacijos diplomas novelei „Lakštingala“
* 1960 – LTSR valstybinė premija V. Žalakevičiui, B. Bratkauskui, A. Žebriūnui, J. Griciui ir A. Mockui
* 1961 – žurnalo „Sovetskij ekran“ skaitytojų apklausos dėl geriausio metų filmo antroji vieta.

## Nuorodos
* Filmo svetainė

## Papildoma informacija
* Filmo premjera įvyko 1960 m. lapkričio 9 d.
* Karlovy Varų kino festivalyje siekdamas filmo vientisumo, V. Žalakevičius juostoje pats nukirpo paskutinę, savo paties režisuotą novelę „Gyvieji didvyriai“. Filmas festivalyje buvo demonstruotas be jos (Laimonas Tapinas. „Laiškanešys, pasiklydęs dykumoje“ V., Alma littera. 2008 m. 81 psl.).
Mokslas (leidykla)

**„Mokslas“** – Lietuvos valstybinė mokslinės literatūros leidykla, veikusi 1975–1992 m. Vilniuje. 

## Istorija
Įkurta perėmus dalį Minties leidyklos redakcijų. 1976 m. prie jos prijungta Vyriausioji enciklopedijų redakcija, kartu veikė iki 1981 m. 1992 m. leidykla „Mokslas“ sujungta su Valstybine enciklopedijų leidykla ir pavadinta Mokslo ir enciklopedijų leidykla  (nuo 1997 m. – Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas). Per metus išleisdavo apie 260 knygų 2,55 mln. egz. tiražu.

Leido Lietuviškąją tarybinę enciklopediją, istorijos, gamtos, technikos, žemės ūkio, medicinos, filologijos mokslų veikalus ir vadovėlius aukštosioms, spec. vidurinėms, profesinėms technikos mokykloms, žodynus, tęstinius mokslo darbų rinkinius, mokslo populiarinamąją literatūrą, serijas „Lietuvos mokslo paminklai“, „Kultūros pėdsakais“, „Gamta ir žmogus“.
**Svarbiausi leidiniai:**
* Lietuvos fauna, 2 t. 1988 m.
* Lietuvos architektūros istorija, t. 1 1987 m., t. 2 1988 m.
* Vilniaus universiteto istorija, 3 t. 1976–1979 m.

## Direktoriai
* Česlovas Edvardas Ladukas – 1975–1989 m.
* Raimundas Algirdas Šeškevičius – 1990–1991 m.
* Zigmantas Pocius – 1991–1992 m.

## Vyr. redaktoriai
* Jonas Vaitkus – 1975–1985 m.
* Vaidotas Januškis – 1985–1991 m.

## Šaltiniai
Tlinkitų kalba

**Tlinkitų kalba** – atapaskų kalbų grupei priskiriama kalba, vartojama indėnų tlinkitų, gyvenančių Aliaskos ir Britų Kolumbijos pakrančių srityse. Kalba sparčiai nykstanti, skirtingais duomenimis ja kalba 800–1400 žmonių. Beveik visi gyventojai dvikalbiai (kalba angliškai).

Apytiksliai išskiriami 5 tlinkitų kalbos dialektai, kurie tarpusavyje suprantami. Kalba turi sudėtingą fonologiją.

Ankstyvieji tlinkitų kalbos užrašai daryti rusų misionierių, todėl užrašyti kirilica. Vėliau antropologai naudojo įvairius skirtingus lotyniško užrašymo variantus.

## Nuorodos
*
Grzegorz Schetyna

**Grzegorz Juliusz Schetyna** (g. 1963 m. vasario 18 d. Opolėje) – lenkų politinis veikėjas, Lenkijos ministro pirmininko pavaduotojas ir vidaus reikalų ministras nuo 2007 iki 2009 m.

## Biografija
1990 m. baigė Vroclavo universiteto Filosofijos ir istorijos fakultetą.

1986–1989 m. Vroclavo universiteto Nepriklausomos studentų sąjungos pirmininkas. 1990–1991 m. Vroclavo vaivadijos valdybos direktorius, 1991–1992 m. Vroclavo vaivados pavaduotojas. 1993 m. ESKA radijo steigėjas Vroclave. 1994–1997 m. Vroclavo "Śląsko" krepšinio klubo prezidentas.

1991–1994 m. Liberalų demokratų kongreso pirmininkas Vroclave ir generalinis sekretorius. 1994–2001 m. Laisvės sąjungos narys. Nuo 2001 Pilietinės platformos generalinis sekretorius.

1997–2001 m. Lenkijos seimo narys išrinktas pagal Laisvės sąjungos sąrašą. 2001–2005 m, 2005–2007 m ir nuo 2007 Lenkijos seimo narys išrinktas pagal Piliečių platformos sąrašą.

Nuo 2007 m. lapkričio 16 d. iki 2009 m. spalio 13 d. ministro pirmininko pavaduotojas ir vidaus reikalų ministras. 2009 m. spalio 9 d. buvo išrinktas Pilietinės platformos parlamentinio klubo pirmininku. Po Smolensko aviakatastrofos B,Komorovskiui tapus Lenkijos Prezidentu, G.Schetyna iš jo perėmė Lenkijos Seimo maršalkos pareigas, kurias ėjo iki 2011 m. lapkričio mėn.

2014 m. rugsėjo mėn. - 2015 m. lapkričio mėn. G. Schetyna buvo Lenkijos užsienio reikalų ministras. Nuo 2016 m. sausio mėn. jis vadovauja Piliečių platformos partijai.

## Nuorodos
* Biografija 
* Asmeninė tinklavietė
Sweet 7

**„Sweet 7“** yra septintasis britų pop grupės „Sugababes“ studijinis albumas, išleistas įrašų kompanijos „Island Records“ 2009 m. lapkričio 23 d. Tai pirmasis grupės albumas su Jay Z įrašų kompanija „Roc Nation“ ir dėl to tai buvo „Sugababes“ pirmasis debiutinis albumas, išleistas Jungtinėse Amerikos Valstijose. Albumo prodiuseriai yra RedOne, Stargate, Ryan Tedder, Fernando Garibay ir Smeezingtons bei Ne-Yo su Sean Kingston.

„Get Sexy“ debiutavo BBC Radio 1 2009 m. liepos 7 d., o vaizdo klipo premjera įvyko rugpjūčio 1 d.. 2009 m. rugsėjo 6 d. „Get Sexy“ debiutavo gan aukštoje antroje topo UK Singles Chart pozicijoje ir tapo geriausiai debiutavusiu „Sugababes“ singlu po 2007 m. hito „About You Now“.

## Istorija
2009 m. balandžio 27 d. buvo pranešta, jog „Sugababes“ pasirašė sutartį su reperio Jay-Z leidybine kompanija „Roc-A-Fella Records“. Pranešimai teigia, kad merginos pabaigė sutarties reikalus praėjusį mėnesį Londono restorane „Nobu“. „Sugababes“ tapo pirmuoju britų pop muzikos kolektyvu, savo leidybą patikinčiu Amerikos kompanijai.

Amazon.co.uk patvirtino, jog albumas bus išleistas Jungtinėje Karalystėje 2009 m. lapkričio 9 d. Pasak HMV, septintasis Sugababes albumas vadinsis *Sweet 7*. Albumo pavadinimą taip pat patvirtino grupės narė Heidi Range.

2009 m. rugsėjo 18 d. Keisha Buchanan paliko grupę dėl nesutarimų ir ją pakeitė Jade Ewen.

Albumas buvo įrašytas daugiausiai Los Andžele ir Niujorke, taip pat buvo kelios sesijos Londone.

## Singlai
* „Get Sexy“ pirmasis albumo singlas.
* „About a Girl“, prodiusuotas RedOne, buvo patvirtintas narės Keisha Buchanan kaip antrasis albumo singlas.

## Albumo dainos
Dainos buvo atskleistos 2009 m. rugpjūtį svetainėje Play.com.
# „Get Sexy“ (Phillip Lawrence, Ari Levine, Bruno Mars) – 3:18
#* Yra *[[Right Said Fred]] dainos „[[I'm Too Sexy]]“ elementai*
# „Wear My Kiss“
# „About a Girl“ – 3:25
# „Wait for You“
# „Thank You for the Heartbreak“
# „Miss Everything“
#* kartu su *[[Sean Kingston]]*
# „She’s a Mess“
# „Give It to Me Now“
# „Crush and burn“
# „No More You“
# „Sweet and Amazing“
# „Little Miss Perfect“

## Išleidimo istorija

## Šaltiniai
Lenkijos karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodynas

**Lenkijos karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodynas** () buvo leidžiamas 1880–1902 m. Varšuvoje.

Žodyne daug informacijos pateikiama ir apie Lietuvą, nors ji ir nėra priskiriama prie slavų kraštų. Pagal turinį enciklopedija apima buvusios Lenkijos karalystės ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės teritorijas, bet carinė cenzūra tikslesnio pavadinimo leidinio nebūtų toleravusi.

Žodyną sudaro 15 tomų.

## Nuorodos
* Elektroninė prieiga
* Elektroninė prieiga 
* Straipsnių indeksas
*
Rusijos imperijos geografinis-statistinis žodynas

**Rusijos imperijos geografinis-statistinis žodynas** () - leidinys, 1862–1885 m. ėjęs Sankt Peterburge. Leidimui vadovavo Piotras Semionovas-Tianšanskis. Išleisti 5 tomai, pateikiama nemažai informacijos, susijusios su Lietuva.

## Tomai
* 1 tomas 
* 2 tomas 
* 3 tomas 
* 4 tomas 
* 5 tomas 

## Nuorodos
* Žodyne aprašytų Lietuvos gyvenviečių sąrašai
*
Baranovo ežeras

**Baranovo ežeras** () – ledyninis ežeras JAV, pietryčių Aliaskoje, Baranovo salos rytuose. Telkšo 44 m aukštyje virš jūros lygio. Ežeras pasagos formos, ilgis 4,8 km, plotis 0,3-1,5 km. Gylis siekia 92,3 m. Ežeru prateka Baranovo upė (įteka į Vorm Springso užutėkį).

Baranovo ežero pakrantėje įsikūrusi Baranov Vorm Springso gyvenvietė.
Medvežjė

**Medvežjė** (, ) – ilgas, siauras ledyninis ežeras JAV, Aliaskoje, Baranovo saloje, tuoj į pietus nuo Sitkos. Ilgis 1,6 km, plotis iki 0,32 km. Telkšo 74 m aukštyje virš jūros lygio, apsuptas kalnų. Krantai skardingi, statūs, beveik bemiškiai. Išteka upė į Sidabro užutėkį. Dėl siauro ir gilaus slėnio bei aplinkinių sniegynų ties Medvežjės ežeru temperatūra vidutiniškai 5 °C žemesnė nei Sitkoje.

Ežeras pavadintas rusų kolonizatorių ir reiškia „lokių ežeras“.
Indigo ežeras

**Indigo ežeras** () – ežeras JAV, pietryčių Aliaskoje, Baranovo salos vakarinėje pakrantėje, 16 km į pietryčius nuo Sitkos. Telkšo aukštai kalnuose, 746 m aukštyje virš jūros lygio. Susidaręs patvenktoje kalnų karoje. Ilgis 1,3 km, plotis iki 0,8 km. Šlaitai labai statūs. Vanduo indigo spalvos.
Čatamo sąsiauris

**Čatamo sąsiauris** () – siauras sąsiauris Aleksandro salyne (pietų Aliaska, JAV). Skiria Čigačiovo ir Baranovo salas vakaruose nuo Admiraliteto ir Kuiu salų rytuose. Sąsiaurio ilgis 240 km, 5-16 km pločio, gilus.

1775 m. pietinę sąsiaurio dalį pasiekė ispanų jūrininkas Chuanas Fransiskas de la Bodega ir pavadino *Ensenada del Principe*. 1786 m. keliautojas Žanas Fransua Laperūzas jį pavadino Čirikovo įlanka. Dabartinį pavadinimą 1794 m. suteikė Džordžas Vankuveris Čatamo 1-ojo erlo Viljamo Pito garbei.

## Šaltiniai
Perilo sąsiauris

**Perilo sąsiauris** () – sąsiauris Aleksandro salyne (pietryčių Aliaska, JAV). Skiria Čičiagovo salą šiaurėje ir Baranovo – pietuose. Pačiame sąsiauryje yra 86 km² užimanti Katerinos sala. Rytuose įsilieja į Čatamo sąsiaurį. Ilgis 80 km. Sąsiauryje yra Koziano rifas (povandeninė uola), sukelianti daug problemų laivybai. Būdingi dideli jūriniai potvyniai.

Sąsiauris rusų vadintas „Numirusiojo“ pavadinimu (), dėl ten įvykusio incidento, kai rusų ekipažą sudarę aleutai prisivalgė nuodingų vėžiagyvių ir nuo to mirė 150 žmonių. Vėliau pavadinimas išverstas į anglų k. kaip *peril* – „pavojingas“.
Aleksandras Baranovas

**Aleksandras Baranovas** (; g. 1746 m. vasario 3 d. Kargopolyje – m. 1819 m. balandžio 28 d. prie Javos salos) – rusų pirklys, keliautojas, Rusų Aliaskos gubernatorius.

Tyrinėjo šiaurės vakarines Šiaurės Amerikos pakrantes, pradėjo prekybą Kodiako saloje. 1799–1818 m. buvo Rusijos-Amerikos kompanijos, vykdžiusios prekybą ir kolonizaciją Aliaskoje, vadovas. Pakrantėse ir salose steigė prekybos jūrinių ūdrų ir ruonių kailiais punktus. Pradėta salų kolonizacija, jam valdant rusų misionieriai pradėjo misijas vietinių indėnų žemėse. 1818 m. įsivėlė į finansinius skandalus ir pasitraukė ir gubernatoriaus pareigų. Iš Aliaskos į Rusiją keliavo pietų keliu, tačiau sustojimo Batavijoje metu susirgo ir mirė. Palaidotas jūroje.

Aleksandro Baranovo garbei pavadinta Aleksandro salyne (prie Aliaskos krantų) esanti Baranovo sala.
Carnikava

**Carnikava** (, , *Zarnikau*) – gyvenvietė Latvijoje, Vidžemėje, Adažių savivaldybėje. 4812 gyventojų (2021 m.). Netoli Carnikavos į Rygos įlanką įteka Gauja. 2006–2021 m. buvo Carnikavos savivaldybės administracinis centras, 1992–2006 i iš 2021 m. yra Carnikavos valščiaus centras.

Tradicinis Carnikavos skanėstas – kepti upiniai nėgiai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Carnikavos savivaldybės tinklalapis
Kidarai

**Kidarai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Jašiūnų, Rūdninkų girios pakraštyje. Seniūnaitijos centras. Į rytus nuo kaimo eina kelias  ir geležinkelis Vilnius–Lyda, yra Kidarų geležinkelio stotelė. Netoli Kidarų prasideda Upėsės upelis.

## Istorija

XIX a. pabaigoje kaimas pateko į Vilniaus apskrities Šalčininkų valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stasylų GS

:: *Šis straipsnis – apie buvusią gyvenvietę netoli Stasylų kaimo, kurioje buvo [[Senųjų Stasylų geležinkelio stotelė]]. Naujoji [[Stasylų geležinkelio stotis]] įrengta arčiau Šalčininkų, į pietryčius nuo senosios stotelės.*

**Stasylų geležinkelio stotis** – buvusi gyvenvietė Šalčininkų rajono savivaldybėje, tarp Stasylų (1 km rytuose) ir Čiužiakampio (1 km pietuose). Buvusi Senųjų Stasylų geležinkelio stotelė.

## Istorija

2016 m. kovo 16 d. gyvenvietė panaikinta, jos teritoriją prijungiant prie Stasylų kaimo (38,00 ha), Mažųjų Sėlų kaimo (21,76 ha) ir Poškiškių kaimo (0,31 ha).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Algirdas Venskūnas

**Algirdas Venskūnas** (1934 m. vasario 17 d. Šiauliuose – 2003 m. gruodžio 16 d. Klaipėdoje) – Lietuvos teatro ir kino aktorius.

Žmona – aktorė Genovaitė Vaitiekaitytė.

## Biografija
Šeimai persikėlus į Kauną, ten baigė vidurinę mokyklą. 1957 m. baigė LSSR konservatoriją. 1957–1961 m. Kapsuko dramos teatro aktorius. Nuo 1961 m. iki mirties dirbo aktoriumi Klaipėdos dramos teatre. Nuo 1962 m. vaidino kino ir televizijos filmuose. 1976 m. LTSR nusipelnęs artistas.

Palaidotas Romainių kapinėse.

## Svarbiausi vaidmenys
* Trufaldinas C. Goldoni komedijoje „Dviejų ponų tarnas“ (Marijampolės ir Klaipėdos dramos teatruose)
* Klaipėdos dramos teatre: Jurgis K. Sajos „Gaidžio pentinai“, Atas A. Dumas „Trys muškietininkai“, Jurkevičius I. Kočergos „Laiko meistrai“, Velosipedkinas V. Majakovskio „Pirtis“, Povilas G. Kanovičiaus „Ilgas mirusiųjų gyvenimas“, Aktorius M. Gorkio „Dugne“, Prochoras M. Gorkio „Vasa Železnova“, Andriuščenka V. Merežkos „Nakties žaidimai“ (visų rež. Povilas Gaidys); Janus E. Raneto „Kriminalinis tango“, Klebonas Vaižganto „Nebylys“, Alenas N. Saimeno „Keistuoliai iš varjetė“ (rež. Bronius Gražys); Olegas N. Rozovo „Džiaugsmo beieškant“, Teisėjas Adomas H. von Kleisto „Sukultas ąsotis“.

## Filmografija
* 1962 m. – Grigėnas. Žingsniai naktį, rež. Raimondas Vabalas, LKS
* 1977 m. - Sniečkus - Ko verkė pušys, rež. Balys Bratkauskas, LTV
* 1983 m. – Dariaus brolis. Skrydis per Atlantą, rež. Raimondas Vabalas, LKS
* 1988 m. – Vilius Karalius, rež. Vidmantas Bačiulis, LTV
* 1992 m. – *Das Sommeralbum*, rež. Kai Wessel, NDR (Vokietija)

## Šaltiniai
Vaikų universitetas

**Vaikų universitetas** - renginiai, speciali (švietimo) programa vaikams, skirta supažindinti juos su mokslu, jo naujovėmis, skatinti domėjimąsi mokslu. Vokietijoje vyksta nuo 2002 m. daugiau kaip 50 universitetų ir specializuotų aukštųjų mokyklų. Nuo 2009 iki 2015 m. Lietuvoje veikė KTU Vaikų universitetas, atstovaujantis Lietuvai Europos Komisijos įkurtame vaikų universitetų tinkle European Children’s Universities network (eucu.net) 

Nuo 2020 m. Lietuvoje veikia vienintelis Jaunųjų mokslininkų akademijos, VšĮ Vaikų universitetas, priklausauntis tarptauniam vaikų universiteto tinklui European Children’s Universities network.  

## Paskaitos
Vokietijoje paskaitų temos dažnai siejamos su vaikiškais klausimais, pvz.:
*Kodėl yra turtingų ir vargšų?
*Kam astronautams reikia specialių kostiumų?
*Ar galima nuspėti ateitį?
*Ar medis turi sielą?
*Ar nuo gruzdintų bulvyčių storėjama?
*Kodėl mes gudresni už robotus?
*Kodėl žaisti yra svarbu?
*Kodėl visas pasaulis pametė galvą dėl Harry Potter – arba: kas yra gera istorija?
*Kodėl tešla kyla, o limonadas yra gazuotas?
*Kodėl povas toks puošnus?
*Kaip pinigai atsiranda pinigų automatuose?
*Kodėl išnyko dinozaurai?
*Kodėl kraujas yra raudonas?
*Kodėl turime kairę ir dešinę rankas?
*Kodėl skrenda lėktuvas?
*Kaip paukščiai nuskrenda į Afriką?
*Kodėl yra tiek daug spalvų?
*Kas yra virš Žemės ir jos gelmėse?
*Kur prasideda kosmosas?
*Kokia kalba kalbama Šiaurės ašigalyje?
*Kodėl mes dieną naktį kvėpuojame?
*Kodėl mes panašūs į savo tėvus?
*Ar galima iš baimės susirgti?
*Kaip bakterijos susargdina gyvūnus?
*Kodėl medžiai neauga iki pat dangaus?
*Kaip balsas patenka į radiją ir iš jo išeina?
*Kalbančios ląstelės - kelionė po smegenis
*Paslaptingi pranešimai - Ką menininkai slepia savo paveiksluose?
*Kaip atsiranda garsas? - Neįsivaizduojama: Gyvenimas be muzikos.
*Ar mūsų krašte gyveno dinozaurai?
*Kada buvo sukonstruotas pirmasis robotas?

## Literatūra
* Ulrich Janßen, Ulla Steuernagel: Die Kinder-Uni. Drittes Semester. 2005 Deutsche Verlagsanstalt. ISBN 3-4210-5867-9
* Tobias Barth: Wissen, was dahinter steckt! Friederike und Konrad erobern die Welt der Wissenschaft. Das Buch zur Kinder-Uni. 

## Nuorodos

* Vaikų universitetai Europoje
* Vaikų universitetai Vokietijoje 
* Vaikų universitetas meno srityje Vienoje
*https://eucu.net/
Pranas Žiliukas

**Pranas Žiliukas** (g. 1953 m. sausio 5 d. Nariūnuose, Zarasų rajonas) – Lietuvos inžinierius, profesorius.

## Biografija
1959–1963 m. mokėsi Romaniškių (Zarasų raj.) pradinėje mokykloje, 1963–1970 m. Salako vidurinėje mokykloje. 1970–1975 m. studijavo Kauno politechnikos institute (KPI).

1975–1986 m. KPI Vibrotechnikos mokslo centro jaunesnysis mokslo bendradarbis, vyresnysis mokslo bendradarbis. Nuo 1986 m. KPI (vėliau – KTU) Inžinerinės mechanikos katedros docentas, profesorius. 1994–2007 m. KTU akademinių reikalų direktorius, nuo 2007 m. KTU studijų prorektorius.

Vedęs; žmona Alytė (g. 1954 m.), gydytoja.

## Šaltiniai
San Marino mūšis

**San Marino mūšis** dar vadinamas **Monte Pulito mūšiu** – karinis konfliktas vykęs 1944 m. rugsėjo 17 d. – rugsėjo 20 d. Antrojo pasaulio karo metu tarp Trečiojo Reicho ir Jungtinės Karalystės su sąjungininkais. Mūšis prasidėjo Trečiajam Reichui užpuolus ir pabandžius okupuoti neutraliąją mikrovalstybę San Mariną. Konfliktas baigėsi Trečiojo Reicho pralaimėjimu. Po mūšio San Marino vyriausybė Jungtinei Karalystei sumokėjo 732 milijonų lirų.
Kesteniai

**Kesteniai** (anksčiau ***Palenčizna***) – kaimas Kalvarijos savivaldybės rytuose, 2 km ryčiau Brukų. Yra Milių geležinkelio stotelė, geležinkelis eina iš šiaurės vakarų į pietryčius, juo eina riba tarp Kalvarijos savivaldybės ir Marijampolės savivaldybės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Moksleivis (JAV)

**„Moksleivis“** – JAV lietuvių mėnesinis laikraštis, ėjęs 1912–1920 m. Čikagoje, Bostone ir kitose JAV vietose.

## Istorija
Leido Amerikos lietuvių Romos katalikų moksleivių (studentų) susivienijimas. Spausdino daugiausia religinio turinio straipsnius, moksleivių rašinius, eilėraščius. Nuo 1921 m. vietoj „Moksleivio“ pradėtas leisti žurnalas „Giedra“.

## Redaktoriai
* P. Lapelis ir A. Linkus.

## Šaltiniai
Spodek

**Spodek** yra universali arena Katovicuose, Lenkijoje, atidaryta 1971 metais **Wojewódzka Hala Widowiskowo-Sportowa w Katowicach** vardu.

Šiame komplekse yra sporto salė, ledo čiuožykla, viešbutis ir trys automobilių stovėjimo aikštelės. Spodek talpina 11 500 žmonių.

Šioje arenoje pasirodymus atliko tokios žvaigždės kaip - Boney M., The Cure, Delirious?, Deep Purple, Depeche Mode, Elton John, Genesis, Eric Clapton, Gary Moore, Green Day, Iron Maiden, Jean-Michel Jarre, Mike Oldfield, Megadeth, Napalm Death, Jethro Tull, Black Sabbath, Metallica, Pearl Jam, Rammstein, Robbie Williams, Slipknot, Sting, The Prodigy, Overkill, Tina Turner, Avril Lavigne.

2009 metais čia vyko Europos krepšinio čempionato finalinis etapas.

Kiekvienas metais čia vyksta CS:GO varžybos kurios sutraukia labai daug žmonių.
Vadimas Jevtušenko

**Vadimas Anatolijovičius Jevtušenko** (, ; g. 1958 m. sausio 1 d. Dnipropetrovskas, Ukraina) – ukrainiečių futbolo treneris, Ukrainos TSR futbolininkas.

## Biografija

Nuo 1979 m. Sirka Kirowohrad, nuo 1976 m. – Kijevo „Dynamo“ žaidėjas. Pasižymėjęs jau 1980 metais pkviestas į TSRS rinktinę (dalyvauti pasaulio pirmenybėse 1982, 1986 m.), tačiau žaidė tik 1986 m.

1989 m. Švedijos AIK Solna žaidėjas, 1992 m. laimėjo pirmenybes. Baigęs žaidėjo karjerą, dirba treneriu. Nuo 1997 m. iki 1999 m. Hammarby IF antrasis treneris, nuo 2001 m. „Valsta Syrianska IK“ vyr. treneris.
Zelionka (Būdvietis)

**Zelionka** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 4 km į šiaurę nuo Aštriosios Kirsnos, prie kelio , Papartėlių miško šiauriniame pakraštyje. Yra Mockavos geležinkelio stotis – paskutinė keliaujant traukiniu iš Lietuvos į Lenkiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mockava

**Mockava** – kaimas Kalvarijos savivaldybės pietryčiuose, 2 km į pietryčius nuo Mockų, 13 km nuo Kalvarijos. Praeina kelias . Veikia Mockų biblioteka. Mockavos geležinkelio stotis yra į šiaurės rytus nuo kaimo, Zelionkoje. Iš kaimo eina Mockavos–Suvalkų geležinkelio linija.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Mockà, [[Mockus|Mõckus]]*.

## Istorija

Mockava Punsko parapijos kaimų sąrašuose minima nuo 1744 m. Vietovė atsirado anksčiau už Sangrūdą. XIX a. 1-ojoje pusėje iki 1842 m. priklausė rusų generolui Suvorovui, po jo mirties drauge su Sangrūda perėjo pulkininkui K. Svidai. Prie dvaro buvo kaimas Mockai. Mockavoje 1868 m. rusai įkūrė Mockavos valsčiaus centrą, arklių sustojimo punktą ir smuklę. XIX a. pabaigoje veikė pradinė mokykla.

Nepriklausomybės pradžioje apie 1919 m. Mockavos valsčius buvo panaikintas ir buvusiuose valsčiaus valdybos namuose įkurdinta mokykla. Apie 1922–1925 m. Mockavos dvaras, kurį tuo metu valdė ponas Svida, buvo išparceliuotas. Žemės atiteko naujai parapijai. Dvare Svida turėjo biblioteką. Po tėvo mirties Mockų dvarą valdė jo sūnus verslininkas Karolis Svida. Prieš Antrąjį pasaulinį karą Mockavos-Mockų apylinkėse buvo 40 ūkių ir gyveno apie 250 gyventojų. Pokario metais apylinkėse veikė Tauro apygardos, Vytauto partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

1956 m. įkurta Mockų biblioteka.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Mockavoje gimė:
* Bronius Krokys (1917–?), chemikas, Ročesterio visuomenės veikėjas.
* Jonas Zimnickas (1913–1945), partizanas.

## Šaltiniai
Moksleivis (žurnalas)

**„Moksleivis“** – Lietuvos mėnesinis žurnalas moksleiviams, ėjęs 1935–1936 m. Kaune ir 1958–2001 m. Vilniuje su 1963–1964 m. pertrauka.

## Istorija

### 1935–1936 m.
Leistas Kaune vietoje uždrausto žurnalo „Moksleivių varpai“. Žurnalo Nr. 1-9 leido ir redagavo Večeslavas Kuraitis, nuo Nr. 10 leido VDU studentų varpininkų sąjunga, „Varpo“ bendrovė, redagavo Balys Dundulis. Rašė moksleivijos gyvenimo klausimais, spausdino mokslo, literatūros, gamtos pažinimo straipsnius, moksleivių kūrinius. Bendradarbiavo Julius Būtėnas, K. Čaplinskas, J. Gaigalas, Kazys Jakubėnas, Pranas Jonuška, Valerijonas Knyva, Kostas Korsakas, Eduardas Mieželaitis, Antanas Rūkas, Juozas Vaišnoras, Tadas Zaleskis ir kt. Išėjo 21 numeris. Uždarytas uždraudus partijų veiklą Lietuvoje.

### 1958–2001 m.
Nuo 1958 m. iš pradžių leido LLKJS CK ir LSSR švietimo ministerija, nuo 1969 m. – kartu su laikraščių ir žurnalų susivienijimu „Periodika“, nuo 1990 m. – Lietuvos Respublikos kultūros ir švietimo ministerija bei žurnalo redakcija. Tiražas: 1981 m. – 105 100, 1985 m. – 70 000, 1997 m. – 3500 egzempliorių.

Spausdino moksleivių grožinius kūrinius, rašinius, reportažus, rašė įvairių meno sričių, moksleivių gyvenimo temomis. Bendradarbiai: Ona Baliukonė, Rimantas Dichavičius, Leonardas Grudzinskas, Virgilijus Juodakis, Stasys Kašauskas, Robertas Keturakis, Pranas Kulikauskas, Vytautas Lomsargis, Paulius Širvys, Marija Žarkauskaitė.

## Redaktoriai
* 1958–1959 m. Antanas Jonynas
* 1960–1962 m. Leopoldas Mykolaitis
* 1962–1964 m. Albinas Bernotas
* 1965–1966 m. Antanas Drilinga
* 1967–1974 m. Vytautas Jurgis Bubnys
* 1975–1981 m. Algimantas Zurba
* 1981–1988 m. Rimantas Vanagas
* 1989–2001 m. Algimantas Zurba

## Šaltiniai
Europos mažųjų valstybių žaidynės

**Europos mažųjų valstybių žaidynės** – kas dvejus metus rengiamos įvairaus sporto varžybos tarp Europos mažų valstybių. Teisę dalyvauti žaidynėse turi Islandija, Kipras, Liuksemburgas, Monakas, San Marinas, Malta, Lichtenšteinas, Andora ir Juodkalnija. Šiuo metu narystės siekia Farerų salos.

## Žaidynės
*1985 - San Marinas, San Marinas
*1987 - Monte Karlas, Monakas
*1989 - Nikosija, Kipras
*1991 - Andora, Andora
*1993 - Valeta, Malta
*1995 - Liuksemburgas, Liuksemburgas
*1997 - Reikjavikas, Islandija
*1999 - Vaducas, Lichtenšteinas
*2001 - San Marinas, San Marinas
*2003 - Valeta, Malta
*2005 - Andora, Andora
*2007 - Monakas
*2009 - Kipras
*2011 - Lichtenšteinas
*2013 - Liuksemburgas
*2015 - Islandija

## Sporto šakos
*Lengvoji atletika
*Krepšinis
*Paplūdimio tinklinis
*Žaidimas rutuliais
*Gimnastika
*Dziudo
*Buriavimas
*Šaudymas
*Plaukimas
*Stalo tenisas
*Tenisas
*Tinklinis

## Medalių lentelė

## Nuorodos
*Europos mažų valstybių atletikos asociacija 
*Monakas 2007 
*Kipras 2009 
*Europos Olimpinis komitetas: Europos mažų valstybių žaidynės
Vincentas Kadlubekas

**Vincentas Kadlubekas** (, dar žinomas kaip **magistras Vincentas**, **Vincentas Krokuvietis**; 1150 m. Karvuve – 1223 m. kovo 8 d.) – XIII a. Krokuvos vyskupas ir lenkų istorikas.

Gimė apie 1150 m. turtingoje šeimoje Karvuve. Studijavo Bolonijoje. 1207 m. rugsėjo 11 d. paskirtas Krokuvos vyskupu. Parašė 4 tomų lenkų istoriją *Chronica seu originale regum et principum Poloniae*. Sudaro dialogai su Gniezno arkivyskupu Jonu ir Krokuvos vyskupu Motiejumi. Pirmajame tome remiamasi legendomis, antrajame – Galo Anonimo užrašais, o paskutiniuose dvejuose – paties Vincento įspūdžiais. Vėlesni lenkų politikos, visuomenės veikėjai plačiai rėmėsi magistro Vincento kronika.

Nėra sutariama, kodėl Vincentas rašė kroniką: vieni mano, kad Kazimiero II Teisingojo pavedimu, kiti – Lešeko Baltojo pavedimu, taip pat yra manančių, kad Vincentas Kadlubekas kroniką parašė Jendžejuvo vienuolyne, jau pasitraukęs iš vyskupo pareigų. Vyskupo pavardė Kadlubekas minima tik nuo XV a., todėl nėra žinoma, ar ji autentiška.

## Šaltiniai
Kamerūno herbas

**Kamerūno herbas** – Kamerūno valstybės simbolis.

## Herbo aprašas
Herbo skydas raudonu spinduliu padalintas į dvi dalis. Heraldiškai dešinysis laukas žalias, kairysis – auksinis.
Spindulyje mėlynas valstybės teritorijos atvaizdas, virš kurio pavaizduotos juodos svarstyklės baltomis lėkštelėmis, spindulio viršuje, virš svarstyklių – auksinė penkiakampė žvaigždė.

Skydininkai negyvi objektai – dvi sukryžiuotos auksinės fascijos su kirvukais, kurių sidabrinės galvos viršuje ašmenimis į šonus.
Virš skydo – nematoma juosta su devizu dviem kalbomis  ir  'Taika, darbas, tėvynė'. Po skydu – dviguba auksinė juosta su valstybės pavadinimu dviem kalbomis  ir  'Kameruno respublika'.

### Herbo elementų aprašas
* Fascijos simbolizuoja respublikos valdžią.
* Svarstyklės reiškia teisingumą.
Kenijos herbas

**Kenijos herbas** – Kenijos valstybės simbolis, priimtas 1963 m.

## Herbo aprašas
Herbo skydas tradicinės Rytų Afrikai migdolo formos, padalintas raudona juosta su baltomis fimbromis. Viršutinis laukas juodas, apatinis – žalias. Skydo juostos ir laukų spalvos atitinka Kenijos vėliavos spalvas. Juostoje – stovintis sidabrinis gaidys, laikantis sidabrinį kirvį ašmenimis į priekį.

Skydininkai – du piestu stovintys oranžiniai liūtai, artimesnėmis priekinėmis letenomis laikantys skydą, o tolimesnėmis – sukryžiuotas ietis sidabriniais antgaliais.

Skydo pagrindas – tamsiai raudona kalnuota žemė, kurioje auga žali augalai – kavamedis, sizalis, arbatmedis, kukurūzas, ananasas.
Apačioje – raudona juosta su devizu  'visi kartu; visi už vieną'.

### Herbo elementų aiškinimas
* Liūtai – saugumo simbolis.
* Skydas ir ietys – vienybė ir laisvės gynimas.
* Gaidys – naujas, klestintis gyvenimas.
* Tamsiai raudona kalnuota žemė – Kenijos kalnas.
Vėliavos spalvos herbe:
* Juoda – Kenijos liaudis.
* Žalia – žemės ūkis ir gamtos turtai
* Raudona – kova dėl laisvės
* Balta – vienybė ir taika.

## Šaltiniai
Moksleivių varpai

**„Moksleivių varpai“** – Lietuvos mėnesinis iliustruotas moksleivių žurnalas, ėjęs 1925–1930 m., 1933 m., 1939–1940 m. Kaune. 

## Istorija
Leido Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungai priklausiusi Lietuvos moksleivių „Varpo“ sąjungos Centro valdyba, nuo 1933 m. J. Paknys, nuo 1939 m. studentų „Varpo“ draugija. Spausdino Kuzmickio ir Beileso spaustuvė, K. Norkienės spaustuvė, Varpo spaustuvė Kaune. 1931 m. birželio mėn. – 1933 m. kovo mėn. ir 1933 m. liepos mėn. – 1939 m. balandžio mėn. uždraustas karinės cenzūros, 1935–1936 m. vietoj „Moksleivių varpų“ ėjo žurnalas „Moksleivis“. 

Atspindėjo radikalias kairiąsias pažiūras. Rašė moksleivių, studentų, jaunimo švietimo, kultūros, dvasinio ugdymo klausimais. 

Bendradarbiavo Petras Cvirka, Kazys Grinius, Kostas Korsakas, Eugenijus Matuzevičius, Bronys Raila, Jonas Šimkus ir kiti.

## Redaktoriai
* T. Briškaitis, Julius Būtėnas, Balys Paramskas, Antanas Rūkas, A. Strimaitytė.

## Šaltiniai
Mokslo dienos

**„Mokslo dienos“** – mėnesinis iliustruotas Lietuvos moksleivių žurnalas, ėjęs 1937–1940 m. Kaune. 

## Istorija
Leido Lietuvių mokytojų tautininkų daktaro Jono Basanavičiaus sąjunga. Spausdino Vilties spaustuvė Kaune. Išėjo 42 numeriai. 

Svarstė jaunimo socializacijos problemas, rūpinosi moksleivių švietimo, ugdymo, kultūros klausimais, rašė apie moksleivių organizaciją veiklą, skelbdavo rašinių ir kiti konkursų.  

Bendradarbiavo Petras Babickas, Liudas Dovydėnas, Rimas Geniušas, Juozas Jurginis, Henrikas Nagys, Antanas Vienuolis, K. Žilinskas ir kiti. 

Redaktorius Leonas Kuodys. 

## Šaltiniai
Baltramiejus Anglas

**Baltramiejus Anglas** (*Bartholomeus Anglicus*; prieš 1203 m. – 1272 m.) – XIII a. enciklopedininkas iš Anglijos, pranciškonų ordino narys.

Apie ankstyvąją Baltramiejaus biografiją nieko nežinoma, manoma, kad studijavo Oksfordo universitete. Vėliau persikėlė į Prancūziją, pradžioje mokėsi Šatre, o nuo 1225 m. – Paryžiuje. Ten įstojo į pranciškonų ordiną. Vėliau buvo Austrijos ir Bohemijos ministru. 1256 m. popiežius Aleksandras IV paskyrė Baltramiejų popiežiaus legatu šiaurės Karpatuose bei Lukovo vyskupu. Tačiau dėl 1259 m. Aukso ordos invazijos greičiausiai ten nedirbo. 1262 m. paskirtas Saksonijos ministru ir iki pat mirties gyveno Magdeburge.

Baltramiejus Anglas Magdeburge parašė 19 tomų lotynišką enciklopediją „Apie daiktų savybes“ (), datuojamą 1240 m. Joje autorius aprašo dievus, demonus, mineralus, augalus, gyvūnus, vandenis, psichologijos, medicinos, astronomijos, geografijos, istorijos žinias. Šiame veikale aprašomos ir baltų žemės – Lietuva (*Lectonia*), Livonija (*Liuonia*), Semba (*Sambia*) ir Žiemgala (*Semigallia*). Pateikiama žinių, kurių nėra ankstesniuose šaltiniuose apie Pabaltijį nėra. Baltramiejus Anglas apie Lietuvą rašo, kad tai Skitijos provincija, pelkėta, tankiai apaugusi miškais, gausi žvėrių. Jos gyventojus mini kaip tvirtus, karingus ir žiaurius. Aprašo Livonijos gyventojų burtus, mirusiųjų deginimo papročius, rašo, kad prūsai buvo pavaldūs gotams, išsiskiria savo amatais ir menu, iškelia hipotezę, kad žiemgaliai yra kilę iš galų.

## Šaltiniai
Moscovia

**„Moscovia“** – nepriklausomas periodinis Maskvos lietuvių istorijos ir kultūros žurnalas, lietuvių kalba leistas  Maskvoje. 

## Istorija
Leido Maskvos lietuvių kultūros bendrija. 1993–2003 m. ėjo spausdintas žurnalas, 2002–2003 m. – ir elektroniniu variantu, vėliau – internetinis puslapis. Leidžiamas ir kalbos darkytojų puslapis „Šluotražis“.

Redagavo Antanas Jonkus. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Moscovia
Janusz Skolimowski

**Janusz Skolimowski** (g. 1947 m. kovo 27 d. Varšuvoje) – lenkų teisininkas ir diplomatas, 2005–2013 m. Lenkijos Respublikos nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Lietuvos Respublikoje.

## Biografija
1969 m. baigė Varšuvos universiteto Teisės fakultetą.

1969–1977 m. Teisingumo ministerijos Nusikaltimų tyrimų centro mokslinis bendradarbis. 1977–1981 m. Lenkijos ambasados Sovietų Sąjungoje pirmasis sekretorius, 1981–1985 m. Lenkijos ambasados Libijoje patarėjas ir konsulinio skyriaus vedėjas, 1985–1988 Užsienio reikalų ministerijos Konsulinio departamento direktoriaus pavaduotojas.

1988–1991 m. Lenkijos Respublikos generalinis konsulas Londone, 1991–1996 m. Užsienio reikalų ministerijos Ryšių departamento direktorius, o 1996–1997 m. Užsienio reikalų ministerijos Ryšių ir informacijos departamento direktorius, 1997–2002 m. Lenkijos Respublikos nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Airijoje, 2002–2005 m. Užsienio reikalų ministerijos Konsulinio ir užsienio lenkų departamento direktorius.

2005 m. vasario 21 d. paskirtas Lenkijos Respublikos nepaprastuoju ir įgaliotuoju ambasadoriumi Lietuvos Respublikoje.

## Nuorodos
* Biografija
Moteris (Kaunas)

**„Moteris“** – Lietuvos moterims skirtas visuomenės bei kultūros žurnalas, ėjęs 1920–1940 m. Kaune.

## Istorija
Nr. 1 išleistas Vilniuje prieš Vilniaus kraštą užgrobiant Lenkijai. Leido Lietuvių katalikių moterų draugija kartą, nuo 1937 m. – du kartus per mėnesį. Spausdino Šviesos spaustuvė, „Žaibo“ spaustuvė, Valstybės spaustuvė Kaune, Dirvos spaustuvė, Šešupės spaustuvė Marijampolėje. Tiražas: 1937 m. – 15 500, 1940 m. – 18 000 egzempliorių. 

Rašė apie moterų ekonominę, politinę, socialinė padėtį Lietuvoje, moterų gyvenimą užsienyje, švietimo, moralės, religijos klausimais, spausdino praktinio pobūdžio straipsnius.

## Redaktoriai
* 1920–1922 m. Stefanija Ladigienė
* 1922–1930 m. Magdalena Draugelytė-Galdikienė
* 1931–1932 m. Ona Gaigalaitė-Beleckienė
* 1933–1936 m. Elena Starkienė
* 1936–1938 m. Jadvyga Drungaitė
* 1938–1939 m. Rožė Petrušauskienė
* 1939–1940 m. Elena Starkienė 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Moteris. E.paveldas
Leopoldas Mykolaitis

**Leopoldas Mykolaitis** (1927 m. Joniškyje, Šiaulių apskritis – 2017 m. rugpjūčio 12 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, rašytojas, redaktorius.

## Biografija
Baigė Joniškio gimnaziją, 1955 m. – Vilniaus pedagoginio instituto Istorijos fakultetą, įgydamas istorijos mokytojo specialybę.

1945 m. pradėjo dirbti laikraščio „Komjaunimo tiesa“ redakcijos mokyklų skyriuje. 1949–1952 m. redagavo laikraštį „Lietuvos pionierius“, o 1954 m. atkūrė žurnalą vaikams „Genys“, iki 1957 m. jo redaktorius. 1955–1959 m. Lietuvos televizijos ir radijo komiteto pirmininko pavaduotojas televizijos reikalams, 1959–1960 m. Lietuvos kino studijos direktorius, 1960–1962 m. žurnalo „Moksleivis“ vyr. redaktorius, 1962–1972 m. vyr. redaktoriaus pavaduotojas. 1972–1990 m. žurnalo „Komunistas“ skyriaus vedėjas. 1991–1992 m. leidinio „Žurnalistų žinios“ redaktorius.

Parašė nemažai straipsnių jaunimo auklėjimo temomis, humoreskų, pasakų. 

Nuo 1958 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos narys, buvo renkamas jos valdybos, įvairių konkursų vertinimo komisijų nariu. 1990 m. rugsėjo 11 d. – 2000 m. balandžio 5 d. Lietuvos žurnalistų sąjungos Senjorų klubo pirmininkas.

## Bibliografija
* Šešiakojis auksarankis: trylika pasakų, Vilnius: Spec. paskirties AB „Lietuvos geležinkeliai“ Informacijos ir leidybos centras, 1999 m., ISBN 9986-537-44-4
* Du tuzinai pasakų, Vilnius: Spauda, 2007 m. ISBN 978-9986-485-67-4

## Įvertinimas
* 2008 m. – medalis „Už nuopelnus žurnalistikai“

## Šaltiniai
Oliveris Paderbornietis

**Oliveris Paderbornietis** (dar minimas kaip *Tomas Oliveris*, *Oliveris Kelnietis* g. apie 1170 m. Vesfalijoje – 1227 m. rugsėjo 11 d. Otrante) – vokiečių kronikininkas, Paderborno vyskupas (1223-1225 m.).

Manoma, kad gimė Vesfalijoje. Nuo 1196 m. buvo Paderborno kapitulos kanauninku. Išmanė teologiją, matematiką, mechaniką, buvo poliglotas. 1213 m. Flandrijoje vykdė verbavimą į kryžiaus žygius. Pats dalyvavo penktajame kryžiaus žygyje. 1219 m. Damijetos apgulties metu sukonstravo mašiną, su kuria sėkmingai palaužė miestą. Vėliau žygiui žlugus Oliveris Paderbornietis grįžo į Vokietiją, kur buvo įšventintas Paderborno vyskupu. Tačiau tai papiktino kai kuriuos jo priešininkus, todėl Oliveris Paderbornietis paliko sostą ir išvyko pas popiežių Honorijų III bei dirbo jo administracijoje. Mirė greičiausiai Otrante.

Apie 1220 m. Oliveris Paderbornietis parašė veikalą „Šventosios žemės karalių istorija“ (), kuriame aprašė kryžiaus žygius į Artimuosius Rytus, tačiau užsiminė ir apie žygius į Pabaltijį bei trumpai paminėjo pagoniškus baltų ir finougrų papročius.

## Šaltiniai
Moteris (Kanada)

**„Moteris“** – Kanados lietuvių žurnalas, ėjęs 1955–1988 m. Toronte.

## Istorija
Įkurtas Hamiltone. Leido Kanados lietuvių katalikių moterų draugija. Iš pradžių ėjo keturi, 1962 m. – penki, nuo 1963 m. – šeši numeriai per metus. Išėjo 186 numeriai. Tiražas 2500 egz. (1985 m.).

Rašė apie lietuvių moterų kūrybinį, visuomeninį, religinį gyvenimą, buitį, moterų organizacijų veiklą, skelbė grožinę kūrybą, knygų, periodinių leidinių recenzijas, apžvalgas. 

## Redaktorės
* Stasė Prapuolenytė – 1955–1957 m.;
* Izabelė Matusevičiūtė – 1957–1964 m.;
* redaktorių komisija – 1965–1967 m.;
* Zita Daugvainienė – 1967–1970 m.;
* Nora Kulpavičienė – 1970–1988 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Suskaitmeninti „Moteris“ žurnalo numeriai (1955-1988)