Europinis maumedis

**Europinis maumedis** (*Larix decidua*) – pušūnų (*Pinophyta*) skyriaus, pušinių (*Pinaceae*) šeimos, maumedžių (*Larix*) genties spygliukus metanti, vienanamių medžių rūšis.

## Paplitimas
Natūraliai paplitę Europos žemyno vakarinėje bei centrinėje dalyse – daugiausiai kalnuotose jos vietovėse nuo 400 iki 1800 metrų, neretai iki 2500 m aukščio, nors dažniausiai išplitę 1000–2000 m aukščio vietovėse – Alpėse, Sudetuose, Tatruose, Karpatuose, bei atskiros populiacijos (lenkinis varietetas) žemumose – vidurio ir šiaurinėje Lenkijoje, vakarų Baltarusijos mažoje dalyje bei pietų Lietuvoje. Europos kalnuotose ir kalvotose vietovėse auga kartu su kedrinėmis pušimis, kartais su kalninėmis pušimis, europiniais kėniais, paprastosiomis eglėmis ar paprastaisiais bukais.

## Augavietės
Natūraliai plinta derlingose, pralaidžiose orui bei pratakiuose vandeniui, lengvai rūgštokuose dirvožemiuose, ant uolėtų aukštikalnių – subalpinių spygliuočių miškų zonoje.

## Rūšies varietetai
Visi europinio maumedžio (*Larix decidua*) varietetai tarpusavyje kryžminasi. Išskiriami 3 varietetai:
* **[[Karpatinis maumedis]] ''Larix decidua'' var. ''carpatica'' Domin**; Kalnuotų vietovių medis. Savaime padrikai paplitę Sudetų ir Karpatų kalnuose: nuo Aukštutinės Silezijos (Lenkija) iki Rumunijos. Čia jie auga kartu su paprastosiomis eglėmis, kedrinėmis pušimis ir paprastosiomis pušimis. Tarp visų europinio maumedžio varietetų, karpatinių maumedžių kankorėžiai stambiausi: 4-6 cm ilgio ir 2,5-3,5 cm pločio.
Šalys ir jų dalys kur karpatinis varietetas savaiminis: vidurio ir šiaurinėje Rumunijoje, vakarų Ukrainos nedidelėje dalyje (Užkarpatės sritis), šiaurinėje ir vidurio Slovakijoje, šiaurės rytų Čekijoje ir pietų, pietvakarių Lenkijos pakraščiuose.
* **[[Alpinis maumedis]] ''Larix decidua'' var. ''decidua***; Kalnuotų vietovių medis. Savaime paplitę [[Alpės|Alpių]] [[Kalnas|kalnuose]] iki 2200–2500 m aukščio. Kankorėžiai 2,5–4,5 cm ilgio ir 1,5-3 cm pločio.
Šalys ir jų dalys kur alpinis varietetas savaiminis: pietvakarių [[Prancūzija|Prancūzijoje]], [[Šveicarija|Šveicarijoje]], [[Lichtenšteinas|Lichtenšteine]], [[Austrija|Austrijoje]], siaurame [[Vokietija|Vokietijos]] pietiniame pakraštyje, nedidelėje šiaurės [[Italija|Italijos]] dalyje, nedidelėje šiaurės vakarinės [[Slovėnija|Slovėnijos]] dalyje.
* *'Lenkinis maumedis *Larix decidua* var. *polonica* (Racib. ex Wóycicki) Ostenf. & Syrach**; Neaukštų kalvų ir lygumų medis. Lenkinis maumedis savaime paplitęs kalvotame ir lygumų [[Vysla|Vyslos]] upės (Lenkija) baseino reljefe ir į šiaurę nuo [[Varšuva|Varšuvos]]. Savaiminis ir kultūrinis aptinkamas vakarų [[Baltarusija|Baltarusijoje]] ir vakarų [[Ukraina|Ukrainoje]] netoli pasienio su Lenkija. Čia lenkiniai maumedžiai auga mišriuose [[Pušis|pušų]] – [[Beržas|beržų]] ar [[Ąžuolas|ąžuolų]] – beržų dominuojamuose [[Miškas|miškuose]]. Lietuvoje europinių maumedžių statusas iki galo nėra aiškus ir ginčytinas. Dalis naujų [[Botanika|botanikos]] šaltinių teigia, kad tai yra [[introdukuota rūšis]]. O istoriniai šaltiniai teigia, kad dar [[XIV a.]] – [[XVI a.]] lenkiniai maumedžiai savaime augo [[Dzūkija|Dzūkijoje]] ir [[Suvalkija|Suvalkijoje]] ir čia vėliau buvo išnaikinti. Tai remiantis daroma išvada, kad jie yra vietinė, savaiminė Lietuvos medžių rūšis ir nuo [[XIX a.]] pradžios šalyje tik [[Reintrodukuota rūšis|reintrodukuoti]]. Lenkinio maumedžio kamienas tiesus, kankorėžiai mažiausi tarp trijų europinio maumedžio varietetų: 1,5–2,5 cm ilgio.
Lenkinis maumedis savaiminis yra vidurio, šiaurės ir rytų Lenkijoje, pietvakarių Baltarusijos ir šiaurės vakarų Ukrainos pakraščiuose. Manoma, kad anksčiau savaime buvo paplitę pietų Lietuvoje.

== Europinio maumedžio paplitimas ir augavietės Lietuvoje ==
Lietuvos pietinė dalis kartais laikoma europinio maumedžio lenkinio varieteto savaiminio paplitimo zona.

Iki šiol nėra vieningos nuomonės, koks yra europinio maumedžio statusas Lietuvoje, vieni specialistai jį laiko introdukuota, kiti savaimine rūšimi, nors matyt labiausiai tinkamiausias apibrėžimas – [[reintrodukuota rūšis]]. Po [[Ledynmetis|ledynmečio]] maumedžiai dabartinės Lietuvos teritorijoje buvo paplitę daug plačiau. Istoriniai šaltiniai teigia, kad [[XIV a.]] – [[XVI a.]] europiniai maumedžiai [[Dzūkija|Dzūkijoje]] ir [[Suvalkija|Suvalkijoje]] augo savaime. Dar ir [[XIX a.]] pirmoje pusėje europiniai maumedžiai natūraliai, nors ir negausiai augo Lietuvoje nedidelėmis giraitėmis [[Kalvarija|Kalvarijos]], [[Marijampolė]]s apskrityse, apie [[Prienai|Prienus]], [[Vištytis|Vištytį]] ir kitose vietose vietovėse ''(pagal [[lenkai|lenkų]] miškų stebėtoją Polujanski, 1854 ir Кеппен, 1885)''. [[Karaliaučius|Karaliaučiuje]], apie 23 km nuo Lietuvos sienos, po paskutinio ledynmečio maumedžiai taip pat augo savaime Apšrūtuose ''(Gross, 1937)''. Europinio maumedžio šiaurinė arealo riba, remiantis [[1911]] metų [[Žemėlapis|žemėlapiais]], [[XIV a.]] ėjo iš vakarų į rytus palei [[Nemunas|Nemuną]] iki [[Kaunas|Kauno]], o toliau – nuo [[Kaunas|Kauno]] per [[Aukštadvaris|Aukštadvarį]] link [[Lyda|Lydos]] ''(Brokgauz, Efron, 1911–1916)''. Dėl naudojimo statyboms, kurui ir kitoms žmonių reikmėms, iki šiol savaiminės kilmės populiacijos maumedžių medynai Lietuvoje buvo išnykę. Bet rastos [[žiedadulkė]]s durpynuose prie [[Anykščiai|Anykščių]] ir prie [[Jonava|Jonavos]], dar įrodo ir kur kas platesnį europinių maumedžių buvusį augimo arealą priešistoriniu laikotarpiu Lietuvoje. Kadangi europinio maumedžio žiedadulkės neturi oro pūslelių, tad jos negalėjo būti prie Anykščių atneštos iš tolimesnių vietovių, bet turėjo būti iš vietinių, aplinkui augusių medynų. Išnykus ankstesnėms jo populiacijoms, vėliau Lietuvoje buvo plačiau įveistas, reintrodukuotas [[XIX a.]] pr. Dabar pietų [[Lietuva|Lietuvoje]] (''Larix decidua'' var. ''polonica'' (Racib. ex Wóycicki) Ostenf. & Syrach) porūšis pripažintas kaip vietine medžių rūšimi. [[Degsnės maumedynas]] ([[Prienų rajonas|Prienų raj]]., 2 km į šiaurę nuo [[Balbieriškis|Balbieriškio]]), yra didžiausias [[maumedynas]] Lietuvoje (440 ha), kuriame kultūrinės kilmės maumedžių tėra 12 procentų. Čia maumedžiai dauginasi savaime, kas Lietuvos platumose jiems nėra būdinga. Degsnės maumedyne auga aukščiausias Lietuvos medis – [[Degsnės miško maumedis]]. Kitas iš šios rūšies paminklinių medžių auga prie [[Viršužiglis|Viršužiglio]] ([[Kauno rajonas|Kauno raj.]]) – [[Žiglos maumedis]]. Lietuvoje vis dažniau sodinami [[Miškas|miškuose]], daug augančių nuo seno pasitaiko [[Parkas|parkuose]].

== Požymiai ==
Medyne augančių europinių maumedžių ''(lenkiško maumedžio varieteto augančio [[Degsnės maumedynas|Degsnės maumedyne]])'' [[Kamienas|kamienai]] labai tiesūs ar tiesūs, kreivi ar labai kreivi gali pasitaikyti 2,6 proc. atvejų. [[Laja]] reta, kūgio formos ir su amžiumi išplatėja ir tampa netaisyklingos formos. Lajai būdingos horizontalios, šoninės ilgos, laibos bei nusvirusios žemyn [[Šaka|šakos]]. [[Žievė]] rausvai ruda, violetinio ar purpurinio atspalvio, stora, vertikaliai ir giliai suaižėjusi. [[Ūglys|Ūgliai]] gelsvi, šiaudų spalvos. Pumpurai pliki, žvilgantys, plačiai kiaušiniškos ar rutuliškos formų. [[Spyglys|Spygliai]] minkšti, ploni, švelnūs, šviesiai žali, 10-30 mm, kartais iki 40 mm ilgio ir 0,5-1 mm pločio, auga kuokšteliuose po 30-40 vienetų. [[Ruduo|rudenį]] tampa ryškiai geltonais ir vėliau nukrenta. Žydi [[balandis|balandžio]] pabaigoje – [[gegužė]]s [[Mėnuo|mėn]] pradžioje skleidžiantis spygliukams. Iš moteriškų žiedelių susiformuoja kankorėžiukai su sėklytėmis, o vyriški kankorėžėliai nužydėję nubyra. [[Kankorėžis|Kankorėžiai]] kiaušinio formos, šviesiai rudi, kompaktiškai susiglaudusiais sėkliniais žvyneliais. Kankorėžiai 2,5-4 cm, kartais iki 6 cm ilgio ir 1,5-2 cm [[Diametras|skersmens]], subręsta [[Rugsėjis|rugsėjo]]-[[Spalis|spalio]] mėnesiais ir palengva aižosi per visą [[Žiema|žiemą]], daugiausia sėklyčių iškrenta [[Balandis|balandį]]. Kankorėžių sėkliniai žvyneliai odiški, apskrita viršūne, negausiai, švelniai plaukuoti. Smailios bei tamsios dengiamųjų žvynelių viršūnėlės išlindusios. Vidutiniškai kankorėžėlyje yra apie 40-50 žvynelių. Kankorėžėliuose esančios [[Sėkla|sėklytės]] 3-4 mm ilgio, su 6-8 mm ilgio sparneliu. 1000 sėklų sveria 5-8 g. Tarp sėklų 20-50 procentų pilnos. Sėklos surinktos nuo pavienių medžių pasižymi nepaprastai mažu daigumu – 2–6 procentai. Žymiai didesnio daigumo sėklos būna gaunamos nuo medžių, augančių maumedžių medynuose ar grupėmis, tada sėklų daigumas apie 28–70 proc. ''(Jankauskas, 1954 m.)''. Europinis maumedis turi gerai išvystytą, gilią šaknų sistemą, tad per sausesnį laikmetį gali gauti vandens ir kitų reikalingų mineralinių medžiagų iš gilesnių dirvožemio sluoksnių.

== Matmenys ==
Tai viena aukščiausių [[Maumedis|maumedžių]] genties medžių rūšis, kurią savo aukščiu perauga tik [[vakarinis maumedis]]. Vidutinis jų aukštis 20-40 m, nors dažnai užauga virš 40 m ir rekordiniai iki 55 m aukščio medžiai. Masyviausių europinių maumedžių [[Kamienas|kamieno]] [[Diametras|skersmuo]] gali siekti iki 1-1,5 m kartais iki 2-2,71 m.

Šiuo metu viešai žinomas aukščiausias europinis maumedis yra alpinio ''Larix decidua'' var. ''decidua'' varieteto medis, augantis [[Bavarija|Bavarijoje]] ([[Vokietija]]), jo aukštis 53,80 m (išmatuotas lazeriu). Europinis maumedis augantis [[Tiuringija|Tiuringijoje]] yra 46,8 m aukščio ir 149 cm kamieno skersmens, šį medį lazerio pagalba [[2010]] metais išmatavo ''Räsänen''. Storiausiu [[Kamienas|kamienu]] [[medis]] auga [[Ulteno slėnis|Ulteno slėnyje]] (''Saint Nicholas'' [[Italija]]), jo kamieno skersmuo 271 cm, aukštis 30 m.

Šie medžiai auga greitai ir greičiau nei [[paprastoji eglė]] ir [[paprastoji pušis]]. Nors pirmus dvejus metus europinio maumedžio lenkinis porūšis auga lėtai – 10-15 cm per metus, trečiais metais – 50 cm, o vėliau po 50-60 cm ir net 1 m per metus. Maumedžio spartų augimą paaiškina ilgu vegetacijos periodu (nuo balandžio iki spalio mėnesio) – Baltarusijoje 180–186 dienos. Pasak V. Timofejevo ''(1959 m.)'', maumedis vidutiniškai į aukštį auga 80 dienų, o [[paprastoji pušis]] – 47, [[paprastoji eglė]] – 45 dienas.

=== Lietuvos išskirtiniai europiniai maumedžiai ===
# [[Degsnės miško maumedis]] (bevardis). [[Degsnės maumedynas|Degsnės maumedyne]] auga aukščiausias Lietuvoje ir galimai Europoje šios rūšies [[Lenkinis maumedis|lenkinio maumedžio]] ''Larix decidua'' var. ''polonica'' varieteto medis. Jo aukštis 49 m, skersmuo 1,3 m aukštyje 59 cm. Tai ganėtinai jaunas medis, manoma kad jis yra apie 152 metų amžiaus (2012 m.).
# [[Žiglos maumedis]]. Kamieno skersmuo – 100 cm, amžius – apie 160 m. Auga [[Kauno rajono savivaldybė]]je.

== Amžius ==
Augantys pavieniui europiniai maumedžiai derėti pradeda nuo 12–15 metų, medynuose – nuo 30–40 metų amžiaus ir dera beveik kas metai, nors gausesnis derlius pasikartoja kas 3-5 metai. Sulaukę 20-25 m amžiaus, europiniai maumedžiai neretai ima masiškai džiūti. Tokio džiūvimo priežastis paaiškinama maksimaliu augimu tokiame amžiuje – tuomet didžiausi reikalavimai oro drėgmei ir mineralinėms medžiagoms bei dirvožemio savybėms. Europiniai maumedžiai išgyvena iki 500–600 ir daugiau metų. [[Vokietija|Vokietijoje]] auga dar senesnių maumedžių, vienam maumedyje suskaičiuotos 686 metinės [[Dendrochronologija|rievės]], dar kitas maumedis, kaip manoma, jau sulaukęs 850 metų amžiaus. Daugiausiai yra suskaičiuota **986*' metinių rievių.

== Augimas ==
Auga greitai. Lenkiniai maumedžiai auga greičiau už [[Paprastoji pušis|paprastąsias pušis]] ir [[Paprastoji eglė|paprastąsias egles]]. Greičiausiai auga 25-35 metais.

== Ligos ir kenkėjai ==
* Maumedžių spyglių rūdys. Jas sukelia [[beržinė beržarūdė]] (*Melampsoridium betulinum*). Ligos pažeisti maumedžių spygliai pagelsta ir dažnai anksčiau laiko pradeda kristi. Liga stipriai plinta ten, kur netoli [[Beržas|beržų]] auga maumedžiai.
* [[Maumedžių spygliakritė]]. Ją sukelia grybas [[Meria laricis]]. Pavojinga liga, pažeidžianti iki 20-30 metų medžių spyglius, o dažniausiai bet nukenčia antramečiai daigai.
* [[Maumedžių vėžys]]. Jį sukelia aukšliagrybių klasės grybas (*Dasyscypha willkommii*) sin. (*Lachnellula willkommii*). Grybas pirmiausiai pasirodo ant nudžiūvusių žemutinių šakų, o vėliau grybiena pereina ant gyvų šakų ar kamieno ir sukelia vėžinio pobūdžio žaizdas, dėl kurių augalai kartais nudžiūna. Ligos apimtose vietose žievė patamsėja, įdumba, ir atsiveria rumbuotos žaizdos. Iš žaizdų gausiai sunkiasi sakai.
* Maumedžių daigų išgulimas. Jį sukelia [[grybai]] (*Alternaria, Fusarium, Pythium* ir kt.). Dar nesumedėję maumedžių daigai šaknies kaklelio srityje suplonėja ir išgula. Progresuojant, daigai ruduoja, džiūsta ir visas daigas sunyksta.
* [[Didysis pušinis straubliukas]] (*Hylobius abietis*). Jis kenksmingas ir pavojingas maumedžio sodinukams augantiems jaunuolynuose. Jo lervos minta po žieve, šaknyse, darydamos gilius išilginius iki 2-3 metrų ilgio, pripildytus medienos ir žievės išgraužų takus.
* [[Kankorėžinis ugniukas]] (*Dioryctria abietella*) [[Drugiai|drugių]] (*Lepidoptera*) būrio atstovas. Pažeidžia maumedžio kankorėžius. Jų vikšreliai įsigraužia į kankorėžius, apėda žvynus ir sėklas.
* [[Maumedžio makštinė kandis]] (*Colephora laricella*). Pavasarį, besiskleidžiant maumedžio spygliams, vikšrai dalinai išlenda iš makštelių ir ima nuo viršūnėlių minuoti šviežius spyglius. Pažeistų maumedžių lajos pagelsta.
* [[Žaliasis eglinis chermesas]] (*Chermes (Sacchiphantes, Adelges) viridis*). Kenkia spygliukams. Jie paplitę visur, kur auga maumedis ir eglė. Patelės čiulpia naujų ūglių spygliukus.
* [[Ankstyvasis maumedinis chermesas]] (*Adelges laricis*) ir [[Vėlyvasis maumedinis chermesas]] (*Adelges tartoides*). Bet migruojančių chermesų žala, palyginti su nemigruojančių, žymiai mažesnė. Siekiant apsaugoti medynus nuo chermesų, [[eglė]]s turėtų būti auginamos atskirai nuo maumedžių ir [[Kėnis|kėnių]].
* Nemigruojantis [[žaliasis maumedinis chermesas]] (*Cholodkovskaya viridana*). Jų lervos žiemoja žievės plyšiuose prie pumpurų. Peržiemojusios jos virsta į pateles – įkūrėjas, kurios čiulpia spyglius. Jų pagrindai išsiplečia sudarydami kankorėžio formos galo pradžią. Ten pat sudedami kiaušinėliai.
* [[Šešiadantis žievėgraužis]] (*Ips sexdentatus*), tai vabalai darantis žalą maumedžių liemenims. Kenkėjai apsigyvena apatinėje kamieno dalyje su stora žieve. Pasirenka apsilpusius, stovinčius ir nukirstus medžius, miško produkciją. Labai mėgsta šviesą, beveik niekada neužpuola medynų, kurių skalsumas didesnis kaip 0,5. Šio kenkėjo užpulti sergantys arba apsilpę medžiai galutinai nudžiūsta.

== Savybės ==
Medis labai reiklus šviesai. Nepakenčia užpelkėjusių vietovių, vidutiniškai atsparus užterštam miestų orui. Apytiksliai atlaiko iki -36 °C -40 °C [[Šaltis|šalčius]].

== Panaudojimas ==
Europiniai maumedžiai sodinami [[Parkas|parkuose]], [[Sodas|soduose]] bei [[Miškas|miškuose]]. Jų [[mediena]] su tamsiu branduoliu. Mediena labai vertinga – sunki, tvirta ir labai patvari, atspari puvimui [[Vanduo|vandenyje]] nors gana šakota. Labai tinkama [[Laivas|laivų]] statyboje, kitoms povandeninėms konstrukcijoms, statyboje. Iš europinio maumedžio pastatyti laivai tarnauja ilgiau nei iš [[Ąžuolas|ąžuolo]] medienos. [[Anglija|Anglijoje]] apsaugos katerių surinkimui naudojama europinių maumedžių mediena. Kadangi europinis maumedis turi gerai išvystytą šaknų sistemą – yra atsparus stipriems vėjams, tad tinka apsauginiams želdiniams. [[Žievė]]je yra iki 13 procentų tanidų. Iš spyglių gaunamas [[eterinis aliejus]] *(pagal – Vaičys, 1954 m.)*.

== Pavadinimas ir sinonimai ==
Mokslinio, [[lotynų kalba]] šios medžių rūšies pavadinimo autorius [[Philip Miller]], gyvenęs [[1691]]–[[1771]] metais.
Europinis maumedis turi šiuos mokslinius lotynų kalba sinonimus:


== Taip pat skaityti ==
* [[Sąrašas:Lietuvos_vietinės_medžių_ir_krūmų_rūšys#Lietuvos_vietiniai_medžiai|Lietuvos vietinių medžių rūšys]]
* [[Sąrašas:Lietuvos svetimžemė dendroflora|Lietuvos svetimžemė dendroflora]]
* [[Sąrašas:Lietuvos_išskirtiniai_medžiai#Auk.C5.A1.C4.8Diausi_med.C5.BEiai_Lietuvoje|Lietuvos aukščiausi medžiai]]
* [[Sąrašas:Pasaulio_išskirtiniai_medžiai#Europa|Europos aukščiausių medžių rūšys]]

== Šaltiniai ==


== Nuorodos ==

* nemunokilpos.lt / [http://www.nemunokilpos.lt/modules/content/print.php?pg=66&lang=1&menu_id=44 Aukščiausias Lietuvos medis – Degsnės maumedyno maumedis] 
* medziai.apicentras.lt / [http://medziai.apicentras.lt/?id=1&subid=1&start=0&count=20&sort=laikas&desc=1&view=118 Aukščiausias Lietuvos medis – Degsnės maumedis] 
* flora33.com / [http://www.flora33.com/lt/coniferophyta/pinaceae/larix/larix_decidua.php Larix decidua (Europinis maumedis)]
* gbif.org / [http://www.gbif.org/species/2686226 Larix decidua var. polonica (Racib. ex Wóycicki) Ostenf. & Syrach] | *Anglų k.*
* theplantlist.org / [http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-2493921 *Larix decidua* Mill.]  | *Anglų k.*
** theplantlist.org / [http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-2607678 *Larix decidua* var. *carpatica* Domin]  | *Anglų k.*
** theplantlist.org / [http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/kew-2871642 *Larix decidua* var. *polonica* (Racib. ex Wóycicki) Ostenf. & Syrach]  | *Anglų k.*
* Mokslinis [[lotynų kalba]] europinio maumedžio pavadinimas ir sinonimai: [http://www.ipni.org/ipni/idPlantNameSearch.do?id=262420-1 (ipni.org)], [http://www.tropicos.org/Name/24900158 (tropicos.org)], [http://apps.kew.org/wcsp/namedetail.do?name_id=379112 (kew.org)] | *Anglų k.*
* euforgen.org / [http://www.euforgen.org/species/larix-decidua/ *Larix decidua* European larch (inc. map)] | [http://www.euforgen.org/fileadmin/templates/euforgen.org/upload/Documents/Maps/PDF/Larix_decidua.pdf Distributiom map of European larch ] | *Anglų k.*
* conifers.org / [http://www.conifers.org/pi/Larix_decidua.php Larix decidua] | *Anglų k.*
* rfs.org.uk / [http://rfs.org.uk/learning/learning-resources/a-z-of-trees/larix-decidua-europen-larch/ Larix decidua – Europen Larch]  | *Anglų k.*
* sdw.de / [http://www.sdw.de/cms/upload/pdf/Faltblatt_Laerche201011.pdf Die Europäische Lärche | Larix decidua]  | *Vokiečių k.*
* waldwissen.net / [http://www.waldwissen.net/wald/baeume_waldpflanzen/nadel/fva_laerche_nadelbaum/index_DE Die Die Europäische Lärche: Baum des Jahres 2012]  | *Vokiečių k.*
* baumkunde.de / [http://www.baumkunde.de/Larix_decidua/ Europäische Lärche (Larix decidua)] | *Vokiečių k.*
* baum-des-jahres.de / [http://baum-des-jahres.de/index.php?id=538 Die Europäische Lärche ist Baum des Jahres 2012] | *Vokiečių k.*
* wald-rlp.de / [http://www.wald-rlp.de/index.php?id=8084 Europäische Lärche (Larix decidua) – Baum des Jahres 2012] | *Vokiečių k.*
* lwf.bayern.de / [http://www.lwf.bayern.de/wald-baumarten/laerche/index.php Die Europäische Lärche (Larix decidua MILL.) – Baum des Jahres 2013]  | *Vokiečių k.*

== Galerija ==
<gallery>
Vaizdas:Larix_decidua_flowers.jpg|Europinis maumedis anksti [[Pavasaris|pavasarį]]:<br /> [[Šaka|šakelė]] su moteriškais [[Žiedas|žiedais]] *(pagrindiniam plane augantys į viršų)*, daug vyriškų žiedų *(augantys į apačią, žalsvi ir mažesni)* bei besiskleidžiantys [[Spyglys|spygliukai]]
Vaizdas:Fiore_di_larice.jpg|Europinio maumedžio kankorėžėliai: moteriškas (rausvas) ir vyriškas (gelsvas)
Vaizdas:Larix_decidua_developing_cone.JPG|Europinio maumedžio nesubrendęs moteriškas [[kankorėžis]]
Vaizdas:Larix_decidua_cone_Mercantour.jpg|Subrendęs kankorėžis ir spygliukai
Vaizdas:Larix_decidua_001.JPG|Europinis maumedis 2400 m aukštyje prie [[Engadinas|Engadino]] slėnio - [[Graubiundenas|Graubiundeno]] kantonas (Šveicarija).
Vaizdas:Nuo rudenį pageltusių alpinių maumedžių matomas [[Materhornas]] (Šveicarija)
Vaizdas:Larix_decidua_Embrun2.jpg|Europinio maumedžio alpinio varieteto medžiai Prancūzijos *Parc naturel régional du Queyras*
Vaizdas:Aletschwald.jpg|*Aletschwald* netoli [[Alečo ledynas|Alečio ledyno]] Šveicarijos [[Valė]] kantone. Mišrus europinių maumedžių ir [[Kedrinė pušis|kedrinių pušų]] miškas su [[Paprastasis kadagys|paprastųjų kadagių]] [[Juniperus communis var. saxatilis|*Juniperus communis* var. *saxatilis'']] varieteto krūmais. 
Vaizdas:LarixDeciduaAutumn.jpg|Europiniai maumedžiai rudenėjančiame Štirijos kraštovaizdyje (Austrija)
Vaizdas:Larix_decidua_Winter.jpg|Europiniai maumedžiai žiemą
Vaizdas:Pokácený_modřín_opadavý.JPG|Nupjautas europinis maumedis