open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skydas (heraldika)

**Skydas** – pagrindinis ir esminis herbo elementas.

Nuo pat atsiradimo heraldika buvo orientuota į skydą, kaip pagrindinį elementą talpinti heraldines figūras. Visi kiti herbo elementai buvo ir yra priklausomi nuo bendros heraldinės herbo kompozicijos.

## Skydas

Nuo pat pradžių skydas buvo apsaugos priemonė nuo ieties, kirvio, kalavijo ar strėlės. Heraldikos istorijos pradžioje (XII a. antra pusė) skydas buvo labai ilgas – uždengdavo beveik visą žmogaus figūrą. Laikui bėgant, tobulėjant apsaugos priemonėms, mūšio ir kovos menams, skydas sumažėjo iki tokio dydžio, jog uždengdavo tik kario krūtinės sritį.

Skydai buvo daromi iš medžio lakštų juos klijuojant tarpusavyje, dažnai buvo dengiami oda, pergamentu ar lino audiniu. Šios dangos buvo dengiamos gipso sluoksniui, o tai buvo puikus paviršius dekorui.

Prie skydo buvo tvirtinamos rankenos, transportavimo diržai, bei kitos detalės. Manoma, kad konstruktyviniai elementai galėjo transformuotis į skydo puošybą. (Pav.)

## Skydo forma

Kaip jau minėta aukščiau, pradžioje skydai buvo ilgi. Jiems prigijo *romaninių skydų* pavadinimas. XIII a. antroje pusėje – XIV a. skydai sumažėjo. Jie buvo panašūs į trikampį, į apačią nusmailėjantį su truputi išgaubtais į išorę šonais. Vėliau jis keitėsi ir tapo stačiakampiu su užapvalinta apačia. Tuo pačiu metu atsirado turnyriniai skydai – taip vad. *tarčė*. Juose buvo išpjovos prilaikyti ietį.
Apie XVI a. sunykus turnyrams ir skydui praradus karinę reikšmę, keitėsi skydas ir heraldikoje. Jo išvaizda tapo vis įmantresnė, atsirado daug puošybos elementų. Tuo metu vyravo renesanso epcho skydai.
Renesansą pakeitęs barokas pakeitė skydo formą į ovalą, o jį pakeitęs rokoko stilius skydą padarė beveik beformį.

#### Skydo forma pagal šimtmetį

Vaizdas:Skydas XIIIa.png|XIII a.
Vaizdas:Skydas XIIIb.png|XIII a. pabaiga
Vaizdas:Skydas XIVa.png|XIV a.
Vaizdas:Skydas XVa.png|XV a. pradžia
Vaizdas:Skydas XVb.png|XV a.
Vaizdas:Skydas XVc.png|XV a. 
Vaizdas:Skydas XVe.png|XV a. pabaiga
Vaizdas:Skydas XVIa.png|XVI a.
Vaizdas:Skydas XVIb.png|XVI a. pabaiga
Vaizdas:Skydas XVIIa.png|XVII a.
Vaizdas:Skydas XVIIb.png|XVII a. antra pusė
Vaizdas:Skydas XVIIIa.png|XVIII a.
Vaizdas:Skydas XVIIIb.png|XVIII a. antra pusė
Vaizdas:Skydas XIXa.png|XIX a. pradžia
Vaizdas:Skydas prancuziskas napoleoniskas.png|XIX a. pirma pusė
Vaizdas:Skydas XIXc.png|XIX a. vidurys
Vaizdas:Skydas XIXd.png|XIX a. pabaiga


#### Skydo forma pagal šalis
Žemiau pateikiamos būdingos skydo formos vienai ar kitai šaliai.

Vaizdas:Skydas vokiskas.png|Vokiškasis
Vaizdas:Skydas sveicariskas.png|Šveicariškasis
Vaizdas:Skydas britaniskas.png|Britaniškasis
Vaizdas:Skydas italiskas.png|Itališkasis
Vaizdas:Skydas prancuziskas viduramziu.png|Prancūziškasis
Vaizdas:Skydas prancuziskas napoleoniskas.png|Prancūziškasis. Paplitęs Napoleono laikais. Rytų Europoje vad. *rusiškuoju*.
File:Polish Escutcheon.svg|Lenkiškasis
Bronius Kryžius

**Bronius Kryžius** (g. 1960 m. liepos 19 d. Mažeikiuose) – Mažeikių rajono savivaldybės politinis ir ūkio veikėjas.

## Biografija
1982 m. baigė Vilniaus valstybinį pedagoginį institutą, fizikos mokytojas.

1995–1997 m. Mažeikių rajono savivaldybės mero pavaduotojas, 1997–2000 m. Mažeikių rajono savivaldybės meras. 2000–2003 m. UAB „Mažeikių būtų ūkis“ direktoriaus pavaduotojas. 2003–2019 m. Mažeikių rajono savivaldybės administracijos direktorius, Privatizavimo komisijos pirmininkas, Telšių regiono atliekų tvarkymo centro valdybos pirmininkas.

1993 m. Tėvynės sąjungos, Nuosaikiųjų konservatorių sąjungos, 2006 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Mažeikių rajono skyriaus narys.

Nuo 1995 m. buvo renkamas į Mažeikių rajono tarybą.

Specialiųjų tyrimų tarnyba 2019 m. spalį B. Kryžių buvo sulaikiusi dėl įtarimų kyšininkavimu. Dėl pareikštų įtarimų B. Kryžius atsisakė tarybos nario mandato ir narystės Socialdemokratų partijoje. 2020 m. spalį byla dėl neskaidriai organizuotų viešųjų pirkimų perduota Šiaulių apygardos teismui.

Žmona Regina, duktė Eglė, sūnus Kęstutis.

## Šaltiniai
Sigitas Kaktys

**Sigitas Kaktys** (g. 1956 m. balandžio 15 d. Puokėje, Skuodo rajonas) – gydytojas, Lietuvos ir Mažeikių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1974 m. baigė Viekšnių vidurinę mokyklą, 1980 m. – Kauno medicinos instituto Gydomosios medicinos fakultetą.

1982 m. stažavosi Kijevo ortopedijos traumatologijos institute, įgijo gydytojo ortopedo traumatologo kvalifikaciją.

2022 - 2023 m. baigė Vilniaus Mykolo Romerio teisės fakulteto bakalauro bei magistro studijas, įgijo LL.M. teisės magistro laipsnį.

1981–1995 m. dirbo Mažeikių rajono centrinės ligoninės gydytoju traumatologu, 1984–1995 m. – vyriausiojo gydytojo pavaduotojas poliklinikos reikalams.

1996–2000 m. Lietuvos Respublikos Seimo narys, 1999–2000 m. Valdymo reformų ir savivaldybių reikalų ministras.2001–2004 m. UAB „Žemaitijos leidyba“ direktorius. 2004–2012 m. Mažeikių ligoninės gydytojas traumatologas – ortopedas.  2012 - 2019 m. Regioninės Telšių ligoninės Traumatologijos skyriaus vedėjas. 2019 12 02 - 2024 05 08 VšĮ Regioninės Mažeikių ligoninės direktorius. Nuo 2024 06 26 d. VšĮ Joniškio rajono ligoninės ortopedas traumatologas.

1990–1995 m. Mažeikių rajono tarybos deputatas, tarybos pirmininko pavaduotojas. 1995–1997 m. ir 2011–2019 m. Mažeikių rajono savivaldybės tarybos narys, 1995–1996 m. Mažeikių rajono savivaldybės meras.

Lietuvos Respublikos Vyriausybės vardu 1999 m. spalio 29 d. pasirašė Investicijų, Akcininkų bei Bendrųjų reikalų ir aiškinimo sutartis su JAV kompanija „Williams International Company“ dėl AB „Mažeikių nafta“ akcijų pardavimo. Dėl šios sutarties buvo iškelta baudžiamoji byla, kurioje S. Kakčiui pareikšti įtarimai dėl piktnaudžiavimo tarnybine padėtimi ir tarnybinių įgaliojimų viršijimo. Byla buvo nutraukta dėl senaties.

1987 - 1989 m. TSKP narys, nuo 1993 iki 2018 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) narys, 1999 –2000 m. TS/LK pirmininko pavaduotojas.

Nuo 2008 m. yra Europos Ortopedų traumatogų (EFORT) kongresų daugkartinis dalyvis bei LTOD narys.

Nuo 2023 m. LR Šaulių sąjungos narys. 

Žemaitijos kultūros ir jaunimo rėmimo fondo steigėjas. Klaipėdos krašto ortopedų traumatologų draugijos narys. Žmona Eglė - gydytoja; sūnūs – Aurimas, Jotautas ir Tautvilas, dukra – Aušra.

## Šaltiniai
Desprezo debiutas

**Desprezo debiutas** šachmatuose pradedamas **1.h4** ėjimu. Pavadinimas suteiktas prancūzų žaidėjo Marselio Desprezo garbei. Kaip ir kiti retai pasitaikantys debiutai, **1.h4** turi dar keletą pavadinimų: vadinamas Kadaso debiutu (Gaboras Kadasas – vengrų žaidėjas) ir Reigano puolimu. Pasak Eriko Šilerio, „Neortodoksinių šachmatų debiutų“ autoriaus pastarasis pavadinimas suteiktas siekiant politiškai pasišaipyti iš Ronaldo Reigano, nes yra „visai nemotyvuotas ir sukuria silpnybes, atverdamas tik miglotas ateities galimybių perspektyvas“. Tačiau būtent šiuo ėjimu žaisti pradeda dauguma vos išmokusių žaisti žaidėjų.

Kaip ir **1.a4** – Veiro debiutas, **1.h4** laikomas nevykusiu pėstininko ėjimu, kuris nieko nesukuria kovojant dėl centrinių laukelių ir labai mažai padeda figūrų išvystymui. Vienintelė išlaisvinta figūra yra bokštas, kuris labai retai žaidimo pradžioje perkeliamas į **h3**. Be to, **1. h4** susilpnina karaliaus flangą. Todėl **1. h4** yra vienas rečiausių iš visų 20 galimų pradinių baltųjų ėjimų.

Juodieji į Desprezo debiutą dažniausiai atsako užimdami centrą **1…d5** arba **1…e5**, taip pat galimas paprastas ir geras **1…Žf6** ėjimas. Atsakas **1…g6** yra retas, nes **g7** rikio flanketo tampa neefektyvus dėl galimo baltųjų **h4-h5** pėstininkų pranašumo.

Kadangi Desprezo debiutas labai retas, jis laikomas nestandartiniu debiutu ir klasifikuojamas A00 numeriu ECO knygoje.

## Susiję nuorodos

* Šileris, Erikas (2003). Neortodoksiniai šachmatų debiutai. Cardoza. ISBN 1-58042-072-9.
Katastrofizmas

**Katastrofizmas** astronomjoje, taip pat geologijoje ir paleontologijoje – teorija, pagal kurią esminiai mūsų Saulės sistemos, Žemės ir gyvybės vystymosi (evoliucijos) bruožai buvo nulemti katastrofinių įvykių.

Katastrofizmo pradininku geologijoje ir paleontologijoje laikomas prancūzų gamtos tyrinėtojas Georges de Cuvier (1769–1832) sukūręs kataklizmų teoriją. Sąvoką „katastrofizmas“ (*catastrophism*) 1832 m. pirmasis įvedė britų filosofas ir gamtos mokslininkas William Whewell (1794–1866) kaip priešingą savoką aktualizmui.
Kambro sprogimas

**Kambro sprogimas** – geologine prasme staigus didelio gyvūnų fosilijų kiekio atsiradimas maždaug prieš 550 mln. metų. Tai vienas svarbiausių epizodų Žemės planetos istorijoje.

Manoma, kad gyvybė Žemėje atsirado prieš 4 mlrd. metų. Vėliau šie organizmai beveik nesivystė. Maždaug prieš 530 mln. metų beveik visi išmirė, vietoj jų atsirado nauji gyvūnai. Kambro periode atsirado beveik visi šiuo metu žinomi gyvūnų tipai. Tuo pačiu metu stebima ir kitų organizmų, pvz., fitoplanktono diversifikacija. Žemės biologinio vystymosi istorijoje žinomi ir kiti masinio išmirimo įvykiai. Kambro sprogimo unikalus tuo, kad tarp proterozojaus gyvybės ir naujos kambro gyvybės nėra surasta tarpinių gyvybės formų, taip pat, kad tiek daug naujų rūšių atsirado per labai trumpą etapą – maždaug 5 mln. metų, kas atrodo gana keista ir manoma, jog turėjo būti šiek tiek „nepastebėtos evoliucijos“.

## Šaltiniai
Valentinas Stundys

**Valentinas Stundys** (g. 1960 m. spalio 17 d. Limonyse, Širvintų raj.) – pedagogas, mokytojas ekspertas, Lietuvos ir Molėtų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1982 m. baigė studijas Vilniaus pedagoginio instituto Lituanistikos fakultete.

1982–1990 m. Molėtų rajono Videniškių vidurinės mokyklos, 1990–2004 m. Molėtų gimnazijos lietuvių kalbos mokytojas.

1990–1997 m. Molėtų rajono valdytojo pavaduotojas, Kultūros ir švietimo skyriaus vedėjas, Lietuvos švietimo tarybos narys. Dalyvavo grupių, kurios parengė Lietuvos švietimo koncepciją, švietimo valdybos ir mokyklų vadovų atestacijos dokumentus, darbe.

1997–2008 m. Molėtų rajono savivaldybės meras.
1995–2008 m. ir 2019 m. Molėtų rajono savivaldybės tarybos narys.

2008–2016 m. Seimo narys. 2016–2019 m. Lietuvos socialios rinkos plėtros instituto direktorius.

Nuo 2019 m. Molėtų rajono savivaldybės mero patarėjas.

1989–1991 m. aktyvus rajono Sąjūdžio dalyvis. Nuo 1990 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys, partijos tarybos narys bei Molėtų skyriaus pirmininkas, nuo 2002 m. partijos Lietuvos krikščionys demokratai narys, 2004–2008 m. partijos pirmininkas. Dalyvavo rengiant LKDP rinkimų programos „Tarnauti Lietuvai“ švietimo politikos skyrių.

Prezidento sudarytos darbo grupės švietimo strategijai parengti narys, lietuvių kalbos mokytojas ekspertas, švietimo vadybos ekspertas.

Sutuoktinė Stasė, vaikai Vaida, Vaiva.

## Nuorodos
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai

## Išnašos

|-
Darius Miceika

**Darius Miceika** (g. 1983 m. vasario 22 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas. Kviečiamas į nacionalinę rinktinę.

Savo karjerą Miceika pradėjo Vilniuje. Jaunas ir perspektyvus saugas persikėlė į Rusiją, Sankt Peterburgo Zenitą. Šioje ekipoje jam pritapti nepavyko ir žaidėjas per 2 metus sužaidė vos 8 varžybas ir pelnė tik vieną įvartį. 2005 metais Miceika sulaukė daugkartinių Latvijos čempionų Liepojos Metalurgs pasiūlymo ir labai greitai pritapo šioje ekipoje. Nuolat žaidė startinėje sudėtyje ir mušė daug įvarčių. Vienose varžybose šis žaidėjas pelnė tris įvarčius atitinkamai 6, 9 ir 69 minutėmis. Nuo 2005 metų Miceika pradėtas kviesti ir į nacionalinę rinktinę. 2010 m. rugpjūčio 6 d. pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Latvijos Liepojos „Metalurgs“ klubu. 2011 m. vasario 10 d. pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Rusijos Chimkų klubu.

2006 m. rugsėjo 6 d. rungtynėse prieš Škotiją, po keitimo išleistas į aikštelę 81 žaidimo minutę, 85 minutę sušvelnino rezultatą įmušęs įspūdingo grožio įvartį.

## Laimėjimai
;FC Zenit Saint Petersburg
* Rusijos futbolo lygos taurė (1): 2003

;FK Liepājas Metalurgs
* Virslyga (1): 2005
* Latvijos futbolo taurė (1): 2006
* Baltijos futbolo lyga (1): 2007

## Įvarčiai rinktinėje

## Nuorodos
* Įvartis į Škotijos vartus
SV Werder Bremen

**Brėmeno „Werder“** – Vokietijos futbolo klubas iš Brėmeno.

## Istorija
Klubas įkurtas 1899 m. vasario 4 d. Čempionais tapo 1965, 1988, 1993, 2004 m.

2021–2022 m. rungtyniavo Antrojoje Bundeslygoje. Joje liko antroje vietoje, tačiau buvo perkelti į Bundeslygą.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta žalia apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė 
* facebook pakyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Oželiai (Šilutė)

**Oželiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 9 km į pietus nuo Švėkšnos, Paičių miške, prie buvusios Mažosios ir Didžiosios Lietuvos ribos; artimiausi kaimai – Labatmedžio, Paičių (abu Švėkšnos sen.), Kurpų, Voverių, Birbalų, Laukstėnų (visi Gardamo sen.). Oželiuose yra veikiančios senosios kaimo kapinės.

## Istorija

Oželių kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje; gyveno 4 šeimos. 1695 m. – 7 šeimos. Kaimas pažymėtas (kaip *Ozella*) 1735 m. *J. F. Betgenat* Prūsų Lietuvos žemėlapyje. Nuo 1820 m. Oželių kaimas priklausė Vilkėno dvarui. 1880–1882 m., vykęs dvaro žemių atribojimas nuo kaimo, sukėlė ginčus su Vilkėno dvaro savininku grafu Aleksandru Plateriu. 1999 m. kaimo kapinaitėse pastatyta Švč. Mergelės Marijos koplytėlė.

## Gyventojai

1923 m. Oželių kaime buvo 35 gyventojai (5 ūkiai), 1997 m. – 16 gyventojų (7 ūkiai).

## Šaltiniai
Parma FC

**Parmos FC** – Italijos futbolo klubas iš Parmos.

## Istorija
1913 m. įkurtas Parmoje ir pavadintas *Verdi FC*. Tų pačių metų pabaigoje klubas pervadintas į *Parma FC*. Iki XX a. septintojo dešimtmečio klubo komanda žaidė Serie B ir Serie C lygose, vėliau iškrito į žemesnes lygas. 1970 metais susijungė su *AC Parmense* ir sugrįžo į profesionalų lygas. 1985 metais klubo komanda tapo Serie C1 lygos čempionais ir pakilo į Serie B, 1990 metais komanda pakilo į Serie A.

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

; Aprangos gamintojai
*  Erreà (2006–2023);
*  Puma (2023–);

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Papjaunys

**Papjaunys** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Švėkšnos, abipus kelio Švėkšna–Gedminaičiai. Per kaimą teka Pjaunio upelis (Graumenos kair. intakas), nuo kurio ir kilęs kaimo pavadinimas. Kaimas ribojasi su Gedminaičių, Jurkiškės, Jurizdikos, Užlaukio kaimais ir Švėkšnos miesteliu. Yra individuali medžio apdirbimo įmonė, sąvartynas. Sovietmečiu Papjauniuose buvo Švėkšnos tarybinio ūkio karvių ferma.

## Gyventojai

1923 m. Papjaunio kaime buvo 10 gyventojų (2 ūkiai), 1997 m. – 16 gyventojų (8 ūkiai).

## Šaltiniai
Konodontai

**Konodontai** (*Conodonta*) – į sliekus panašūs išnykę gyvūnai, turėję apatitinius konusinius dantis. Dažniausiai „konodontai“ reiškia šiuos dantis. 

1856 metais rusų mokslininkas Kristijonas Ivanovičius Panderis, tyrinėdamas Pabaltijo ordoviko  uolienas, pirmasis atrado ir aprašė konodontus. Šiuo metu tai viena iš labiausiai ištirtų fosilinių gyvūnų grupių. Tai atsitiko dėl to, kad konodontai, tiksliau jų dantys, randami paleozojaus uolienose, nuo kambro iki vėlyvojo triaso. Jie randami praktiškai visuose jūrinės kilmės uolienose. Kadangi sudaryti iš apatito, vadinasi juos galima lengvai atskirti iš uolienos, panaudojant rūgštis. Panadodojant konodontus pavyko suskirstyti visą paleozojų ir triasą intervalais, kurių trukmė 100 tūkst. – 1 mln. metų. 

Pats gyvūnas aptiktas tik 1982 metus Škotijos akmens anglies sluoksniuose. Tai buvo apie 4 cm ilgio gyvūno, panašaus į slieką atspaudas, kurio viršutinėje dalyje surasti apatitiniai konusiniai dantys. Vėlesni atradimai Pietų Afrikos Respublikoje padėjo nustatyti, kad konodontai (gyvūnai) turėjo akis ir pelekus. Dar vėliau detaliai ištyrus dantis, nustatyta, kad jie turi daug įbrėžimų, būdingų plėšrūnams. Todėl manoma, kad konodontai buvo greiti ir plėšrūs gyvūnai.
Hemotoksinas

**Hemotoksinas** – toksinas, ardantis eritrocitus (toksinė hemolizė), stabdantis kraujo krešėjimą, o kartu pažeidžia ir kitus organus.

Hemotoksinų gebėjimas ardytis eritrocitus kartu leidžia pažeisti ir kitas ląsteles, t. y., hemotoksinai nėra labai selektyvūs.

Hematoksinų savo nuoduose turi nemažai nuodingų gyvūnų, tarp jų įvairių rūšių gyvatės (pvz., duobiagalvės). Hemotoksinai paprastai yra fermentai su hemoliziniu poveikiu. Kai kurių gyvūnų hemotoksinai veikia ne tik kaip nuodai, bet ir kaip išorinio virškinimo fermentai, apvirškinantys pažeistą vietą.

Hemotoksinų sukelti pažeidimai ypač skausmingi. Patiriama negrįžtama žala, net ir tinkamai gydant gali būti amputuojama visa paveikta galūnė. Šių toksinų poveikis daug lėtesnis lyginant tarkim su neurotoksinais.
Padubrinai

**Padubrinai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Švėkšnos. Ribojasi su Jonikų, Slabados ir Jokšų kaimais. Padubrinų kaime yra veikiančios senosios kaimo kapinės.

## Istorija

Padubrinų kaimas istoriniuose šaltiniuose minimas 1664 m. Priklausė Švėkšnos bažnyčios klebonui. Sovietmečiu Padubrinuose buvo Švėkšnos tarybinio ūkio karvidė ir veršidė.

## Gyventojai

1923 m. Padubrinų kaime buvo 28 gyventojai (7 namų ūkiai), 1997 m. – 9 gyventojai (4 namų ūkiai).

## Šaltiniai
Paičiai

**Paičiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Švėkšnos; iš vakarų, pietų ir rytų apsuptas Paičių miško; šiaurėje tekantis Šiūšis riboja nuo Pelkupio kaimo. Plotas 105 ha.

## Istorija

Paičių kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 4 šeimos. 1695 m. – 5 šeimos. Nuo 1820 m. Paičių kaimas priklausė Vilkėno dvarui. 1880–1882 metais, vykdant dvaro žemių atribojimą, Paičių kaimo gyventojai kivirčijosi su Vilkėno dvaro savininku Aleksandru Plateriu.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

1923 m. Paičių kaime buvo 45 gyventojai (8 ūkiai), 1997 m. – 6 gyventojai (3 ūkiai)

## Šaltiniai
Jomantai (Šilutė)

**Jomantai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarus nuo Švėkšnos, prie buvusios Mažosios Lietuvos ribos; kaimo pietiniame pakraštyje teka Telšina (Ašvos deš. intakas), pietvakariniame – Ašva (Veiviržo kair. intakas), šiauriniame – Greižena (Ašvos deš. intakas); iš rytų prieina Kalkiškės, iš šiaurės – Bilviečio, iš vakarų – Parubežio miškai; per kaimą eina vietinės reikšmės kelias Inkakliai–Vilkyčiai.

Vienkieminio tipo Jomantų kaimas ribojasi su Pavilnučio, Jurgaičių, ir Pocių kaimais.

Kaime yra pirtis, senosios kaimo (maro) kapinės; pietvakariuose, už kaimo ribos yra Jomantų piliakalnis.

## Istorija

Jomantų kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 9 šeimos. 1695 m. kaime gyveno 17 šeimų. Jomantų kaimas pažimėtas 1735 m. J. F. Betgenat’o „Prūsų Lietuva“ žemėlapyje. 1936 m. kaime buvo 15 ūkių, turėjo 255 ha žemės – stambiausias – 40 ha; 10 ūkių – po 20 ha. Prieš antrą pasaulinį karą Jomantų kaimas iškeltas į vienkiemius. Kaimo žemė nuo 1950 m. priklausė „Tarybų Lietuvos“ kolūkiui, o jį 1959 m. perorganizavus – „Ašvos“ tarybiniam ūkiui (iki 1992 m.). 1976–1990 m. kaimo šiaurės vakarų pakraštyje buvo didelis aptvaras, kuriame ganėsi apie 50 danielių ir virš 20 muflonų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Jomantų kaime gimė:
* Tadas Poška (1921–2001)), prelatas monsinjoras
* Jonas Stonys (g. 1942 m.), KTU elektrotechnikos katedros dėstytojas, docentas, mokslų daktaras.

## Šaltiniai
* Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Prūsija. Šilutė. 2000.

## Šaltiniai
Virgilijus Šironas

**Virgilijus Šironas** (g. 1958 m. lapkričio 8 d. Švenčionėliuose) – ūkininkas, Molėtų rajono politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
1965–1973 m. lankė Vilniaus 22-ąją vidurinę mokyklą, 1976 m. penketais baigė Vilniaus 21-ąją vidurinę mokyklą. 1981 m. su pagyrimu baigė Vilniaus inžinerinio statybos instituto Mechaninės technologijos fakultetą, automobilių ir autoūkio specialybę.

1981 m. Vilniaus miesto Sveikatos apsaugos skyriaus autoūkio meistras, vėliau – kolonos viršininkas. 1983 m. vedė ir išvažiavo dirbti į Molėtų rajono Ambraziškių tarybinį ūkį technikos kiemo šeimininku, vėliau – energetiku. 1987 m. išsiskyrė ir vedė antrą kartą. 1987–1988 m. Anykščių rajono Jakšiškio tarybinio ūkio energetikas. 1988 m. grįžo į Molėtų rajoną ir su šeima apsigyveno senelių sodyboje Papiškių kaime, 1988–1992 m. Ambraziškių devynmetės mokyklos mokytojas. 1989 m. pagal Valstiečių ūkio įstatymą atsiėmė senelio žemę ir tapo ūkininku.

1995–1997 m. Molėtų rajono savivaldybės meras. 2004 m. Seimo nario padėjėjas – sekretorius.

1995–2019 m. Molėtų rajono savivaldybės tarybos narys.

1989 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio iniciatyvinės grupės, vėliau tarybos narys. Nuo 1990 m. Lietuvių tautininkų sąjungos narys, 1994 m. LTS Molėtų valdybos pirmininkas. 2005 m. Tėvynės sąjungos Molėtų rajono skyriaus narys.

Nuo 1990 m. Lietuvos ūkininkų sąjungos Molėtų skyriaus pirmininkas, 1995 m. dalyvavo atkuriant Giedraičių šaulių būrį, Lietuvos šaulių sąjungos narys, vyskupo M. Valančiaus blaivybės sąjūdžio narys, nuo 1985 m. nevartoja alkoholio. Ambraziškių bendruomenės centro valdybos pirmininkas, Molėtų vietos veiklos grupės pirmininkas.

Žmona – Giedrutė, vaikai – Austėja, Marija, Agnė, Andrius, Eglė, Linas, Paulius.

## Šaltiniai

|-
Jurgaičiai (Šilutė)

**Jurgaičiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Švėkšnos, prie buvusios Mažosios Lietuvos ribos. Vakariniu pakraščiu teka Ašvos upė, šiauriniu – jos intakas Telšina; iš rytų prieina Kalkiškės, iš vakarų – Parubežės miškai; ribojasi su Inkaklių ir Jomantų kaimais.

Jurgaičiuose yra ekologinis ūkis, Jurgaičių piliakalnis (X-XV a.), Jurgaičių kapinynas (I-XIII a.), senosios kaimo kapinės (jose – gamtos paminklas senas Jurgaičių ąžuolas, kurio skersmuo -1,4 m, aukštis – 25 m).

## Istorija

Jurgaičių kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje (6 šeimos). Jurgaičiai pažymėti (užrašas *Jurgaiten*) 1736 m. J. F. Betgenat Prūsų Lietuva ir 1763 m. Klaipėdos apskrities Prūsijoje išleistuose žemėlapiuose. 1927–1933 m. Jurgaičių kaime veikė pradinė mokykla. Prieš antrąjį pasaulinį karą kaimas iškeltas į vienkiemius. Sovietmečiu Jurgaičiuose buvo „Ašvos“ tarybinio ūkio kiaulių ferma.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Jurgaičiuose gimė:
* Konstantinas Jucius, žurnalistas, redaktorius;
* Irena Arlauskienė, pedagogė;
* Jokūbas Sūdžius, Vilniaus universiteto astronomijos observatorijos vedėjas docentas, gamtos mokslų daktaras;
* Dovydas Sūdžius, vienas pirmųjų Šilutės rajone ekologinio ūkio įsteigėjas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Prūsija. Šilutė. 2000.
Tarybų Sąjungos vyrų futbolo rinktinė

**Tarybų Sąjungos vyrų futbolo rinktinė** – futbolo komanda, iki 1990 metų atstovavusi Tarybų Sąjungai. FIFA laiko NVS nacionalinę komandą ir Rusijos komandą Tarybų Sąjungos rinktinės įpėdine (skaičiuojant koeficientus ir pan.).

Rinktinė laimėjo I Europos čempionatą, du kartus laimėjo aukso medalius olimpinėse žaidynėse. 1988 metais Seulo olimpiadoje su TSRS rinktine aukso medalius iškovojo ir lietuvių futbolininkai Arvydas Janonis ir Arminas Narbekovas.
Porijai

**Porijai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Daujėnų, prie Orijos upelio (dešinysis Pyvesos intakas). Seniūnaitijos centras. Yra Porijų Šv. Augustino koplyčia.

## Etimologija

Manoma, kad kaimo pavadinimas kilęs nuo Orijos upelio pavadinimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Joneliai (Šilutė)

**Joneliai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, nuo Švėkšnos 7 km į pietus, kelio Švėkšna – Ž. Naumiestis kairėje; iš vakarų prieina Paičių, iš rytų – Meiželių miškai. Ribojasi su Šilininkų (Švėkšnos sen.), Užpiaunio ir Užtenenio (abu Gardamo sen.) kaimais. Joneliuose yra senosios Jonelių kaimo kapinės, status skardis, vadinamas Vyrų kalnu.

## Istorija

Jonelių kaimas XIX a. priklausė Laukstėnų dvarui, vėliau – Naumiesčio, Švėkšnos valsčiams, sovietmečiu – Inkaklių apylinkei.

## Gyventojai

1923 m. kaime buvo 18 ūkių, 105 gyventojai, 1997 m. – 6 ūkiai, 12 gyventojų.

## Šaltiniai

* Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Prūsija. Šilutė. 2000.
AS Monaco FC

**Monako AS** (), trumpiau **AS Monaco** arba **Monaco** – didžiausias Monako futbolo klubas, įkurtas Monako mieste. Kadangi Monako futbolo sistemoje nėra organizuojamos šalies varžybos, klubo komanda žaidžia Prancūzijos lygoje.

## Istorija

Nuo 1948 m. klubas profesionalus.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta raudona apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Lietuviai
* Edgaras Utkus, saugas.

## Garsesni žaidėjai
; Atstovavo nacionalinei rinktinei
*   James Rodríguez, saugas;

## Išnašos

## Nuorodos
* UEFA svetainė
Jonikai

**Jonikai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Švėkšnos, kelio Švėkšna-Veiviržėnai kairėje; šiaurės rytų pakraščiu teka Šalpė (Veiviržo kair. intakas). Jonikų kaimas ribojasi su Šnypšlių, Alseikų, Padubrinų (visi Švėkšnos seniūnija) ir Daukšaičių (Veiviržėnų seniūnija) kaimais. Jonikų-Pavilnučio seniūnaitijos centras.

## Istorija

Jonikų kaimas XVI-XIX a. priklausė Švėkšnos klebonijai, vėliau – Švėkšnos valsčiui, Švėkšnos apylinkei. Sovietmečiu Jonikų kaime buvo Šnypšlių pradinė mokykla (nuo 1950 m.), biblioteka (nuo 1960 m.), parduotuvė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Jonikuose gimė Dariaus rajono Pušies rinktinės Rambyno būrio partizanas Juozas Paulauskas-Bėgūnas (žuvo 1952 liepos 18 d. Kerynės miške), inžinierius – projektuotojas Antanas Paulauskas.

## Šaltiniai
* Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Prūsija. Šilutė, 2000.

## Šaltiniai
Kyburiai

**Kyburiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Vaškų ir 3 km į vakarus nuo Kiemėnų, kairiajame Yslykio krante. Kaime yra medinė Kyburių Švč. Mergelės Marijos Angeliškosios bažnyčia (pastatyta 1927 m., architektas Vytautas Landsbergis-Žemkalnis).

Senosios Kyburių kapinės yra iškilusios ant Kyburių senkapio. Čia rasti archeologiniai radiniai siekia IX–XII a. 1971 m. archeologinių kasinėjimų metu rastas net VIII a. kapas. Archeologo A. Tautavičiaus teigimu, tai žiemgalių kapinynas.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Elektroninis žurnalas apie Šiaurės Lietuvos kultūrinį paveldą
Kiemėnai

**Kiemėnai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, į rytus nuo kelio Tetirvinai–Bauskė, 8 km į šiaurės vakarus nuo Saločių, ties Lietuvos valstybės siena su Latvija. Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka,Kiemėnų biblioteka  paštas (LT-39046), žemės ūkio bendrovė, paštas, medicinos punktas, lopšelis-darželis, kultūros namai.

## Istorija

1554 m. istoriniuose šaltiniuose minimas Kiemėnų kaimas. 1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

1866 m. įsteigta pradžios mokykla, 1949–1993 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, 1993–2004 m. pagrindinė, nuo 2004 m. Saločių mokyklos pradinio ugdymo skyrius.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kiemėnuose 1945 m. gruodžio 25 d. gimė bibliotekininkė, bibliografė Eugenija Rimkūnienė.
* Juozas Miliūnas (1895–1942), Sovietų Rusijos pilietinio karo didvyris, karinių dalinių vadas, kombrigas (1935), suimtas 1938 m. ir sušaudytas
* Kazimieras Pūras (1926–2023) – žurnalistas, redaktorius, vertėjas, aktyvus Lietuvos žurnalistų sąjungos ir Lietuvos kinematografijos sąjungos narys.

## Šaltiniai
Kraštai

**Kraštai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Raubonių, 1,5 km į pietryčius nuo kelio Pasvalys–Biržai, prie Biržų rajono ribos. Stovi Kraštų koplyčia, veikia Pajiešmenių mokyklos pradinio ugdymo skyrius, biblioteka. Saugomas Kraštų miško ąžuolas, buvusi Kraštų geležinkelio stotis, Kraštų dvaro pastatai.

## Istorija

1585 m. istoriniuose šaltiniuose minimas Kraštų dvaras. 1775 m. dvarų dūmų surašyme dvare, priklaususiame baronams Ropams, buvo 12 dūmų. XIX a. pradžioje Kraštų palivarkas priklausė Toplickiams. Vėliau savininkais minimi Baltijos vokiečiai Hanai (). 1907 m. likusio be paveldėtojų dvaro valdytoja tapo Biržų apskritis. Jame 1929 m. įkurta našlaičių prieglauda.

XX a. pradžioje pastatyta Kraštų geležinkelio stotis. 1931 m. buvusioje dvaro arklidėje atidaryta pradžios mokykla, kuriai vadovavo mokytojas A. Stonkus. 1971 m. pastatyta nauja mokykla, bet 1991–1999 m. mokykla neveikė. 1949 m. įkurta biblioteka. 1958 m. atidarytas medicinos punktas.

## Kraštų plytinė

Apie 1885 m. pradėjo veikti Kraštų plytinė, plytomis aprūpinusi Pasvalio ir Biržų statybas. Geros kokybės iš vietinio molio gaminamos plytos buvo paklausios. 1921 m. pro Kraštus nutiestas siaurasis geležinkelis Joniškėlis–Biržai, kurio atšaka ėjo iki plytinės. 1923–1940 m. plytinė išsiplėtė, atidarytas kalkių cechas, 1938 m. pastatytas aukščiausias apskrityje 59 m. kaminas, apdainuotas net krašto himne („Kur aukštas kaminas Kraštų į dangų galvą kelia…“) 1939 m. pradėjo veikti naujas plytinės cechas. Plytoms degti žiedinėje krosnyje buvo naudojamos durpės, po Antrojo pasaulinio karo – dar ir akmens anglis.

1948 m. plečiant plytinę nugriauta senoji Kraštų šv. Antano koplyčia.

Gamykla keletą kartų buvo modernizuota, pastatytos tunelinės džiovinimo kameros, nauja kalkių degimo krosnis. Žaliava kalkėms buvo vežama iš Kirdonių dolomito karjero. Išeksploatavus Kraštų molio karjerus, kuriuos rekultivavus buvo užveisti Naradavos sodai, molis buvo vežamas iš Pajiešmenės, vėliau ir iš tolimesnių karjerų, tačiau toli transportuoti žaliavą buvo brangu.

Lietuvoje pastačius kelias silikatinių plytų gamyklas, mažosios molio plytų gamyklos pradėtos uždarinėti. 1967 m. Kraštų plytinėje buvo įsteigta įkalinimo įstaiga, kurioje baigiantys atlikti bausmę kaliniai gamino molinius švilpukus ir kitus suvenyrus. Tai, matyt, nepasiteisino, nes netrukus „lageris“ buvo uždarytas. 1975–1997 m. kaime veikė Joniškėlio statybinių medžiagų gamyklos cechas. Jį uždarius plytinė likviduota.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Stanislovas Dambrauskas, 2001–2003 m. Rokiškio rajono savivaldybės mero pavaduotojas
* Jonas Genys (1955–), istorikas

## Galerija

2010 05 08Kraštai14.JPG|Buvusi Gulbinų geležinkelio stotis
2010 05 08Kraštai17.JPG|Buvęs geležinkelis Panevėžys – Biržai
2010 05 08Kraštai19.JPG|Buvęs Kraštų plytinės geležinkelis
2010 05 08Kraštai29.JPG|Buvusi Kraštų plytinė
2010 05 08Kraštai34.JPG|Buvusi Kraštų plytinė
2010 05 08Kraštai35.JPG|Buvęs Kraštų dvaras
2010 05 08Kraštai38.JPG|Buvęs Kraštų dvaras ir 1999 m. pastatyta koplyčios varpinė
2010 05 08Kraštai39.JPG|Kraštai


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kraštų biblioteka
Vigantas Giedraitis

**Vigantas Giedraitis** (g. 1951 m. gegužės 8 d. Buitūnuose, Utenos rajonas) – pedagogas, Lietuvos ir Neringos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1962 m. baigė Buitūnų pradžios, 1966 m. Kuktiškių aštuonmetę, 1969 m. Saldutiškio vidurinę mokyklas. 1974 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą, geografijos ir kūno kultūros mokytojas.

1974–1978 m. Antazavės internatinės mokyklos mokytojas. 1979–1989 m. Nidos vidurinės mokyklos mokytojas, 1989–1990 m. SSD „Žalgiris“ Neringos miesto būriavimo mokyklos direktorius. 1990–1997 m. Nidos vidurinės mokyklos direktorius. 1997–2000 m. Neringos miesto savivaldybės administracijos Švietimo, kultūros ir sporto skyriaus vedėjas, Klaipėdos apskrities švietimo tarybos narys. 2000–2004 m. ir 2011–2015 m. Neringos savivaldybės mero pavaduotojas, 2004–2011 m. Neringos savivaldybės meras.

1993–2000 m. Tėvynės sąjungos narys, 2000–2006 m. Darbo partijos, 2010 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Neringos skyriaus narys.

1990–1995 m. Neringos miesto tarybos deputatas, nuo 1995 m. Neringos savivaldybės tarybos narys.

Žmona – Svetlana, vaikai – Egidijus, Erika.

## Šaltiniai
Kančaičiai

**Kančaičiai** (arba ***Končaičiai***) – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Švėkšnos, kelio Švėksna-Kvėdarna kairėje; teka Graumena (Šalpės kair. intakas); iš rytų prieina Medžioklės miškas. Ribojasi su Gedminaičių, Užlaukio, Vilkėno, Gedikų (visi Švėkšnos sen.) ir Pakalniškių (Veiviržėnų sen.) kaimais.

## Istorija

Kančaičių kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 9 šeimos.

## Gyventojai

1923 m. kaime buvo 12 ūkių, 98 gyventojų; 1997 m. – 24 ūkiai, 62 gyventojai.

## Šaltiniai

* Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Prūsija. Šilutė. 2000.
Kalnalis (Šilutė)

**Kalnalis** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Švėkšnos, kelio Švėkšna – Pėžaičiai dešinėje; rytiniu pakraščiu teka upelis Švėkšnalė (Ašvos deš. intakas). Ribojasi su Pavilnučio, Stirpeikų, Alseikų kaimais bei Švėkšnos miesteliu.

## Istorija

1936 m. Kalnalio kaime buvo 11 ūkių, kurie turėjo 134 ha žemės; stambiausias – Šarkos Prano (33 ha); 6 ūkiai – mažiau kaip 5 ha.

Kalnalio kaime gimė parapijų istorijų rašytojas kunigas Kazys Žąsytis, čia gyveno Švėkšnos parapijos vargonininkas ir Švėkšnos gimnazijos mokytojas Kazimieras Žukas, kurio sūnūs Jonas ir Zigmas Žukai tapo žinomais muzikantais.

1923 m. Kalnalio kaime buvo 12 ūkių ir 76 gyventojai, 1997 m. – 15 ūkių ir 37 gyventojai.

## Gyventojai

## Šaltiniai

* Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Prūsija. Šilutė. 2000.
El Džemas

**El Džemas** () – miestas Tunise, kuriame gyvena apie 18302 (2004 m. duomenys) gyventojų. Žymus savo puikiai išlikusiais senovės Romos amfiteatro liekanomis.

## Istorija
Miestas pastatytas ant punų gyvenvietės liekanų. III a. čia buvo pastatytas amfiteatras, kuriame galėjo tilpti apie 35000 žiūrovų (Romos Koliziejuje tilpdavo 45000 žiūrovų). Tai buvo trečias pasaulyje pagal dydį amfiteatras. Iki XVII a. amfiteatras išliko beveik nesugriautas, vėliau akmuo buvo naudojamas El Džemo miestui statyti. Amfiteatrui labai pakenkė turkų naudotos patrankos, kai vyko sukilimo malšinimas. 1979 metais amfiteatras paskelbtas pasaulio paveldo objektu.

## Galerija

El Dzemas.jpg|El Džemas: amfiteatras
Eljem avion.jpg|El Džemas 1960 m.
Gailaičiai (Šilutė)

**Gailaičiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje; 5 km į šiaurės vakarus nuo Švėkšnos, prie Šilutės ir Klaipėdos rajonų savivaldybių ribos. Iš vakarų ribojasi su Šarkiškių kaimu (Veiviržėnų seniūnija), iš rytų ir pietų – su buvusio Uoksų kaimo teritorija; iš šiaurės prieina Bilviečio miškas, pietiniame pakraštyje teka Vatinos (Ašvos kair. intakas). Vakariniame kaimo pakraštyje yra piliakalnis. Šiuo metu buvusios Gailaičių kaimo teritorijos didesnę dalį užima šienaujamos pievos, stūkso keli pavieniai ąžuolai (1-1,5 m skermens) ir medžiotojų bokštelis.

## Istorija

1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje minimas Gailaičių bičių ūkis, 1695 m. kaime gyveno 7 šeimos. Gailaičių kaimas pažymėtas (užrašas *Gailaten*) 1736 m. *J. F. Betgenat* Prūsų Lietuva ir 1763 m. Klaipėdos apskrities Prūsijoje išleistuose žemėlapiuose. 1919–1940 ir 1946–1956 m. Gailaičiuose veikė pradinė mokykla. 1923 m. buvo 47 gyventojai, 5 ūkiai, kurie turėjo 119 ha žemės; stambiausias ūkininkas P. Gedmintas (52 ha). 1939 m. kaimas išsikėlė į vienkiemius. 1940–1941 m. Gailaičiuose, ūkininko P. Gedminto sodyboje, buvo įsikūrusi Sovietų 105-ojo Kretingos pasienio būrio Švėkšnos trečiosios pasienio komendatūros 9-oji užkarda. Antrojo pasaulinio karo pradžioje rusų pasieniečiai nukankino gimnazistą Joną Gedmintą, vokiečiai – Stanislovą Jušą, po karo už „politinę“ veiklą suimti Juozas Būdvytis (nukankintas lageryje) ir Stasys Pupšys. 1951 m. lapkričio 4 d. netoli kaimo žuvo partizanas Antanas Kiminius - Laisvūnas (g.1928 m.)

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

Sovietmečiu suvalstybintoje ūkininko Gedminto daržinėje buvo laikomi javai, šienas; laukuose – auginami javai. 1977–1981 m., „Ašvos” tarybinio ūkio vadovų spaudžiami ir melioracijos skatinami, beveik visi gyventojai iš kaimo išsikėlė (iš šešių sodybų liko viena). 1975 m. Gailaičiuose gyveno 13 gyventojų (10 pensijinio, 2 darbingo, 1 ikimokyklinio amžiaus), 1990 m. – 1 gyventojas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Gailaičiuose gimė:
* Juozas Gedmintas (1907–1995), visuomenės veikėjas;
* Jonas Dromantas (1950–), energetikas gamybininkas, visuomenės veikėjas;
* Petras Dromantas (1947–2006), lengvosios atletikos treneris;
* Vigantas Žiogas (1943–), daktaras, profesorius, statybos technologijų tyrinėtojas.

## Šaltiniai

* Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka. Šilutės kraštas. Enciklopedinis žodynas. Prūsija. Šilutė. 2000.
* A. Rugytė. Švėkšna. Čikaga. 1974. P. 161, 178, 456–457.
* Antanas Klumbys. Gimtoji mano Švėkšna // Sudarytojas P. Čeliauskas. Švėkšna atsiminimuose, K., Aušra. 1999. P. 186.
* Lietuvos inventoriai. XVII a., 1962., Vilnius. P. 399.
* Laikraštis "Švėkšnos naujienos" 2014.11.01
Juknėnai

**Juknėnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Daugailių (pakeliui į Tauragnus). Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1952 m.), nuo 1998 m. veikia Juknėnų koplyčia.

Kaime yra žymaus poeto Antano Miškinio ir jo brolio vertėjo, literatūrologo Motiejaus Miškinio tėviškės sodyba, kurioje vyksta poezijos mėgėjų renginiai, muziejuje vaikams rengiamos edukacinės literatūros pamokos.

## Gyventojai

## Galerija

Juknėnai, atminimo akmuo.JPG|Atminimo akmuo
Juknėnai, biblioteka ir koplyčia.JPG|Biblioteka, koplyčia
Juknėnai, gatvė.JPG|Viena iš gatvių
Daugailių sen., Lithuania - panoramio (10).jpg|Miškinių sodyba
Daugailių sen., Lithuania - panoramio (12).jpg|Miškinių sodybos klėtis


## Šaltiniai
Daunoriai (Utena)

**Daunoriai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Šeimaties, Tauragno rytiniame krante, prie kelio Tauragnai–Minčia. Kaime stovi medinė Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia (pastatyta 1934 metais).

## Istorija

Kaimas minimas 1792 m. kaip Tauragnų dvaro žemių dalis.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės
* Bonifacas Stundžia (1952–), kalbininkas, VU profesorius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Parapijos puslapis
Šeimatis

**Šeimatis** – kaimas Utenos rajono savivaldybės pietryčiuose, 7 km į rytus nuo Tauragnų, prie Aukštaitijos nacionalinio parko ir Ažvinčių-Minčios miškų. Yra Šeimaties sentikių cerkvė. Praeina kelias .

Kaime stūkso gamtos paminklas – Moko akmuo, archeologijos paminklas – Šeimaties akmuo su įvairiais ženklais, Mokiukas. Manoma, kad šiuos akmenis prieš 50 tūkst. metų nuo Skandinavijos atitempė ledynas. Kaime aptiktas pilkapynas, stūkso Šeimaties piliakalnis. Pietvakariuose telkšo Tauragnas, šiaurės rytuose – Žiežulnys.

## Istorija

Šeimatyje aptiktas akmeninis kirvis su keturkampe pentimi.

1954–1973 m. buvo Šeimaties apylinkės centras. Veikė Daunorių girininkija (nuo 1961 m.), felčerių ir akušerių punktas (nuo 1958 m.), mokykla (1911–1951 m. pradinė, 1951–1961 m. septynmetė, vėliau aštuonmetė).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Radeikiai

**Radeikiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Utenos, esantis abipus kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, kultūros centras su Radeikių koplyčia.

## Istorija

Pirmą kartą Radeikiai paminėti išlikusiose Daugailių bažnyčios metrikų knygose. Daugailių bažnyčios 1685–1721 metų metrikų knygoje krikšto įrašas datuotas 1689 m. gruodžio 18 d. Apytikslis įrašo vertimas: „Tą pačią dieną pakrikštytas Nikolajus (Mykolas), Juozapo Žemaičio ir Dorotėjos (neįskaitoma pavardė) teisėtas sūnus iš Radeikių kaimo. Krikšto tėvai Bartolomėjus Juodenis iš Daržinių su Agnete (pavardė neįskaitoma) iš Radeikių“.

XIX a. priklausė Utenos parapijai ir valsčiui. 1967 m. įkurta biblioteka. 1995 m. įrengta Radeikių koplyčia.

|}

## Gyventojai

## Galerija

Radeikiai, kultūros centras.jpg|Radeikių kultūros centras 
Radeikių salė.jpg|Koncertų salė
Radeikių salė 2.jpg|Vaizdas į kino aparatinę


## Šaltiniai
Kenny Miller

**Keni Mileris** (*Kenny Miller*; g. 1979 m. gruodžio 23 d.) – buvęs Škotijos futbolininkas, Škotijos nacionalinės rinktinės puolėjas.

## Karjera

2011 m. sausio 21 d. pasirašė 2,5 m. kontraktą su Turkijos Bursaspor klubu.

## Rinktinė
Rinktinėje žaidė nuo 2001 m.

## Laimėjimai
**Wolverhampton Wanderers**
* Anglijos I diviziono atkrintamosios varžybos: 2002–03 m.

**Celtic**
* Škotijos Premier lyga: 2006–07 m.
* Škotijos futbolo taurė: 2006–07 m.

**Rangers**
* Škotijos Premier lyga: (3) 2008–09, 2009–10 m., 2010–11 m. 
* Škotijos futbolo čempionatas: 2015–16 m.
* Škotijos futbolo taurė: 2008–09 m.
* Škotijos futbolo lygos taurė: 2009–10 m.
* Škotijos iššūkio taurė: 2015–16 m.

## Nuorodos
Craig Gordon

**Kreigas Gordonas** (*Craig Gordon*; g. 1982 m. gruodžio 31 d.) – Škotijos futbolininkas, Škotijos nacionalinės rinktinės vartininkas. 2006 m. laimėjo Škotijos futbolo apžvalgininkų asociacijos žaidėjo titulą. Jis yra pirmasis „Hearts“ žaidėjas nuo 1986 m. laimėjęs šį titulą.

2007 m. rugpjūčio pradžioje persikėlė į Anglijos Sunderland AFC klubą ir pasirašė 5 metų kontraktą su juo.

2020 m. birželio pabaigoje sugrįžo į Edinburgo klubą ir pasirašė dvejų metų sutartį su „Hearts“.

Rinktinėje debiutavo 2004 m. gegužės 30 d. mače prieš Trinidadą ir Tobagą, šiame mače praleido 1 įvartį.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Laimėjimai
;Hearts
* Škotijos futbolo taurė: 2005–06 m.
* Škotijos futbolo čempionatas: 2020–21 m.
;Celtic
* Škotijos futbolo čempionatas: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19 m.
* Škotijos futbolo taurė: 2016–17, 2017–18 m.
* Škotijos futbolo lygos taurė: 2014–15, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20 m.

## Šaltiniai
Vaclovas Mišeikis

**Vaclovas Algirdas Mišeikis** (g. 1947 m. spalio 7 d. Didšiliuose) – Lietuvos ir Pagėgių politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Baigė Didšilių pradinę bei 1966 m. Žemaičių Naumiesčio vidurinę mokyklas, 1971 m. – Lietuvos žemės ūkio akademiją, inžinierius – mechanikas. 1990 m. technikos mokslų daktaras.

1971–1972 m. Šilutės rajono Kivylių ir 1972–1975 m. Vainuto tarybinių ūkių vyriausiasis inžinierius mechanikas. 1975–1977 m. Žemaičių Naumiesčio profesinės technikos mokyklos direktoriaus pavaduotojas auklėjamajam darbui. 1977–1980 m. Šilutės rajono „Nemuno“ valstybinio žirgyno direktoriaus pavaduotojas, 1980–1992 m. – žirgyno direktorius. Padalinus žirgyną į dvi įmones, įkūrė UAB „Vilkė“ ir dirbo vyriausiuoju inžinieriumi, 1997–2000 m. – žemės ūkio kooperatyvo „Plaušvariai“ valdytojas.

2000–2003 m. Pagėgių savivaldybės meras.

1991–2000 m. Šilutės rajono tarybos, Šilutės rajono savivaldybės tarybos, 2000–2007 m. – Pagėgių savivaldybės tarybos narys.

1990–2001 m. Lietuvos valstiečių partijos narys, Pagėgių skyriaus pirmininkas, partijos tarybos narys, 2001–2005 m. – Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos narys. 2006 m. Lietuvos liberalų sąjūdžio narys, Pagėgių skyriaus pirmininkas, 2018 m. – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos narys.

Įvairių žemdirbių organizacijų narys, Šilutės kredito unijos Stebėtojų tarybos narys. Mažosios Lietuvos enciklopedijos II tomo straipsnių rengimo talkininkas. Žmona – Meilutė. Vaikai – iš pirmosios santuokos: Saada (g. 1969 m.) ir Laima (g. 1970 m.), iš antrosios – Dalia (g. 1977 m.), Vidas (g. 1979 m.) ir Vytautas (g. 1987 m.).

## Šaltiniai
Raplos apskritis

**Raplos apskritis** (), **Raplama** (*Rapla maakond*) – viena iš 15 Estijos apskričių, esanti šalies vakaruose. Šiaurėje ribojasi su Harju, rytuose – su Jervos, pietuose – su Piarnu, vakaruose – su Lianės apskritimis. Administracinis centras – Rapla.

## Geografija
Apskritis išsidėsčiusi pelkėtoje ir miškingoje aukštumoje. Randama naudingų iškasenų: klinčių, dolomito, durpių ir molio.

## Gyventojai
Apskritis užima tik 10 vietą pagal gyventojų skaičių Estijoje. Daugiausia gyventojų susitelkę centrinėje dalyje. Vienintelis miestas – Rapla.

## Administracinis suskirstymas
**Kaimų savivaldybės:**
* Jurus
* Jervakandis
* Kaiu
* Kehtna
* Kohila
* Keru
* Merjama
* Raikiula
* Rapla
* Vigala

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Kęstas Komskis

**Kęstas Komskis** (g. 1963 m. spalio 22 d. Sodėnuose, Šilutės rajonas) – Lietuvos ir Pagėgių savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Lumpėnų pagrindinėje mokykloje. 1983 m. baigęs Klaipėdos politechnikumą įgijo autotechniko specialybę. 2004 m. baigė Kaliningrado valstybinį technikos universitetą, įgijo vadybininko specialybę.

1983–1992 m. Žukų, Rambyno tarybinių ūkių specialistas. 1992 m. įkūrė individualią įmonę. 1998 m. ją perregistravo į UAB „Riklaiva“ ir jai vadovavo iki 2000 metų. 2000–2003 m. Pagėgių savivaldybės mero pavaduotojas, 2003–2008 m. Pagėgių savivaldybės meras. 2008–2016 m. Seimo narys.

2000–2008 m. Pagėgių savivaldybės tarybos narys. 2019 m. vėl tapo Pagėgių savivaldybės tarybos nariu (su visuomeniniu rinkimų komitetu „Pagėgių krašto vardan“).

2012–2016 m. Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas.

2016 m. Vyriausiosios rinkimų komisijos nariai pripažino, kad K. Komskio naudai vykdytas balsų pirkimas, jam tekusius balsus vienmandatėje apygardoje nuspręsta pripažinti negaliojančiais.

2023 m. kovo pabaigoje K. Komskiui pareikšti įtarimai dėl galimo rinkėjų papirkinėjimo Pagėgių savivaldybėje.

Lietuvos liberalų sąjungos narys, LLS Šilutės rajono skyriaus pirmininkas. 2003 m. Liberalų demokratų partijos, nuo 2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas narys, Pagėgių skyriaus pirmininkas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Biografija (lrs.lt)
Christian Dailly

**Kristianas Deilis** (*Christian Dailly*; g. 1973 m. spalio 23 d.) – buvęs Škotijos futbolininkas, gynėjas, vienas Škotijos rinktinės lyderių.

1990 m. pradėjo žaisti Škotijos jaunimo iki 21 m. rinktinėje. 1997 m. debiutavo nacionalinėje rinktinėje, mače prieš Velsą. Su rinktine dalyvavo 1998 m. pasaulio futbolo čempionate ir žaidė visose trejose rungtynėse.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Nuorodos
* Statistika
John Wycliff

**Džonas Viklifas** (, taip pat *Wyclif*, *Wycliff* ar *Wickliffe*; 1320 m. – 1384 m. gruodžio 31 d.) – Anglijos teologas, vienas iš pirmųjų Romos katalikybės reformacijos šalininkų XIV a., už tai persekiotas katalikų dvasininkų.

Gimė 1320 m., Hipsvelio kaime. Viklifas buvo pirmasis anglas, išvertęs Bibliją iš lotynų kalbos į anglų. Tapo pavyzdžiu Janui Husui, Liuteriui, Kalvinui.

Viklifas manė, kad bažnyčia valdo per daug žemiškųjų turtų, kritikavo jos struktūrą ir hierarchiją. Anot jo, Kristus savo natūraliu kūnu ir krauju nedalyvauja Komunijos Sakramente; vyskupas ar kunigai, padarę mirtinas nuodėmes, negali dalyti sakramentų; Anglikonų bažnyčia neprivalo garbinti jokio popiežiaus ir turi pasiskelbti nepriklausoma; dvasininkija negali turėti turtų, nes tai nesuderinama su Evangelijos mokslu. Viklifas didžiausią dėmesį skyrė Biblijai ir reikalavo, kad ji būtų atiduota žmonėms, nes tai esanti gyvenimo knyga, Kristaus tikėjimas, tiesa ir neklystantis įstatymas.
Grumman F-14 Tomcat

**Grumman F-14 Tomcat** – viršgarsinis, dviejų variklių, dvivietis, keičiamo sparnų kampo, karinis reaktyvinis lėktuvas.

F-14 buvo sukurtas XX a. 6-jame dešimtmetyje, siekiant pakeisti F-4 Phantom II tipo naikintuvus. Buvo naudotas JAV laivyne kaip pagrindinis naikintuvas. 1976 metais šiuos naikintuvus įsigijo Iranas. Šiuo metu jie ir yra naudojami tik Irane, JAV 2006 m. buvo pakeisti naujesniais F/A–18E/F Super Hornet.

## Techninės charakteristikos (F-14A)
* Du varikliai TF30-P-412A/414A, pagaminti firmoje „Pratt & Whitney“, kurių trauka siekia 92,97 kN.
* Didžiausias greitis aukštyje – 2485 km/h (2,24 macho)
* Didžiausias kilimo greitis – 9145 m/min.
* Skrydžio lubos – 15240 m.
* Kovinio veikimo spindulys su 6 oras-oras tipo raketomis AIM-7 Sparrow ir 4 AIM-9 Sidewinder – 1233 km.
* Tuščio masė – 18191 kg
* Maksimali kilimo masė – 32089 kg
* Sparnų mojis: didžiausias – 19,54 m, minimalus – 10,15
* Ilgis – 19,1 m
* Aukštis – 4,88 m
* Ginkluotė:
** šešiavamzdė 20 mm kalibro patranka M61A1 Vulcan
** raketos AIM-54 Phoenix, AIM-7 Sparrow ir AIM-9 Sidewinder
** ginklavimo oras-oras tipo raketomis variantai: 
*** 2× AIM-9 + 6× AIM-54
*** 2× AIM-9 + 2× AIM-54 + 3× AIM-7 (Dažniausiai naudota)
*** 2× AIM-9 + 4× AIM-54 + 2× AIM-7
*** 2× AIM-9 + 6× AIM-7
*** 4× AIM-9 + 4× AIM-54
*** 4× AIM-9 + 4× AIM-7
** bombos Mk-83 ir Mk-84

## F-14 variantai ir modifikacijos
* YF-14A : Prototipas. 12 vnt.
* F-14A : Modifikacija skirta JAV laivynui.
* F-14A + Plus ar F-14B : Patobulinta F-14A versija su GE F110-400 varikliais. Avionika ir AWG-9 radaras išliko. F-14B buvo gaminamas su F401-PW-400 varikliais.
* F-14D Super Tomcat :Pakeisti varikliai į GE F110-400. Įdėtas naujas radaras AGP-71