open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bahraini Premier League

**Bahreino Premjer lyga** () – aukščiausios futbolo varžybos Bahreine. Lyga įkurta 1957 m. Pavaldi AFC.

## Dalyviai
### 2023–2024 m. Premjer lyga
* 
; Galutinė komandų rikiuotė (2024 m. liepos 30 d.)

### 2022–2023 m. Premjer lyga
; Galutinė komandų rikiuotė

## Lygos nugalėtojai
### Premjer lyga
; Premjer lyga
* 2019–2020 : Al-Hidd
* 2020–2021 : Al-Riffa
* 2021–2022 : Al-Riffa
* 2022–2023 : Al-Khaldiya
* 2023–2024 : Al-Khaldiya
* 2024–2025 : Al-Muharraq
* 2025–2026 : TBA

### Pirmasis divizionas
; Pirmasis divizionas
* 2009–2010 : Al-Ahli (Manama)
* 2010–2011 : Al-Muharraq
* 2011–2012 : Al-Riffa
* 2012–2013 : Busaiteen
* 2013–2014 : Al-Riffa
* 2014–2015 : Al-Muharraq
* 2015–2016 : Al-Hidd
* 2016–2017 : Malkiya
* 2017–2018 : Al-Muharraq
* 2018–2019 : Al-Riffa


* 1957 Muharraq Club
* 1958 Muharraq Club
* 1959 Al-Nasr (Bahreinas)
* 1960 Muharraq Club
* 1961 Muharraq Club
* 1962 Muharraq Club
* 1963 Muharraq Club
* 1964 Muharraq Club
* 1965 Muharraq Club
* 1966 Muharraq Club
* 1967 Muharraq Club
* 1968 Bahrain Club
* 1969 Al-Ahli (Menama)
* 1970 Muharraq Club
* 1971 Muharraq Club
* 1972 Al-Ahli (Menama)
* 1973 Muharraq Club
* 1974 Muharraq Club
* 1975 Arabi Club
* 1976 Muharraq Club
* 1977 Al-Ahli (Menama)
* 1978 Bahrain Club
* 1979 Al Hala
* 1980 Muharraq Club
* 1981 Bahrain Club
* 1982 Bahrain Riffa Club
* 1983 Muharraq Club
* 1984 Muharraq Club
* 1985 Bahrain Club
* 1986 Muharraq Club
* 1987 Bahrain Riffa Club
* 1988 Muharraq Club
* 1989 Bahrain Club
* 1990 Bahrain Riffa Club
* 1991 Muharraq Club
* 1992 Muharraq Club
* 1993 Bahrain Riffa Club
* 1994 East Riffa Club
* 1995 Muharraq Club
* 1996 Al-Ahli (Menama)
* 1997 Bahrain Riffa Club
* 1998 Bahrain Riffa Club
* 1999 Muharraq Club
* 2000 Bahrain Riffa Club
* 2001 Muharraq Club
* 2002 Muharraq Club
* 2003 Bahrain Riffa Club
* 2004 Muharraq Club
* 2005 Bahrain Riffa Club
* 2006 Muharraq Club
* 2007 Muharraq Club
* 2008 Muharraq Club
* 2009 Muharraq Club


## Taip pat skaitykite
* Bahreino vyrų futbolo rinktinė

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
2004 metų JAV prezidento rinkimai

**2004 metų [[JAV prezidentas|JAV prezidento]] rinkimai** buvo 55-ieji Jungtinių Amerikos Valstijų prezidento rinkimai. Rinkimai buvo surengti 2004 metų lapkričio 2 dieną. JAV respublikonų partijos kandidatas tuometinis JAV prezidentas Džordžas V. Bušas nugalėjo demokratų partijos kandidatą Džoną Kerį, tuometinį JAV senatorių iš Masačiusetso. Rinkimų kampanijos metu dominavo užsienio politikos tema, ypač Bušo vadovavimas karui su terorizmu ir 2003 metų invazija į Iraką.  

Kaip ir 2000 metų JAV prezidento rinkimuose, taip iš šiuose rinkimuose iškilo ginčų dėl balsavimo ir susirūpinimų dėl rinkimų tvarkos pažeidimų. Nugalėtojas neišaiškėjo iki kitos dienos, kai Keris nusprendė neužginčyti Bušo pergalės Ohajo valstijoje. Valstijoje buvo pakankamai rinkikų kolegijos balsų, nulėmusių laimėtoją šioje valstijoje. Tiek Keris, tiek JAV demokratų partijos nacionalinio komiteto pirmininkas Hovardas Dynas išreiškė savo nuomones, kad balsavimas Ohajo valstijoje vyko nesąžiningai ir kad, jei rinkimai ten būtų vykę skaidriai, demokratų partijos kandidatas galėjo laimėti rinkimus tiek toje valstijoje, tiek ir visoje šalyje. 2005 metų sausio 6 dieną senatorė Barbara Bokser prisijungė prie JAV atstovų rūmų narės Stefani Tubs Džons iš Ohajo užpildyto kongresinio protesto prieš Ohajo Rinkikų kolegijos balsavimo ataskaitą. Tačiau JAV Senatas ir JAV Atstovų Rūmai tokį protestą atviru balsavimu atmetė (1-74; 31-267 atitinkamai). 

Palyginus su ankstensniais rinkimais, rinkėjų ištikimybė pasikeitė tik trijose valstijose. Naujoje Meksikoje ir Ajovoje 2000 metų JAV prezidento rinkimuose laimėjo demokratai, tačiau 2004 metais šiose valstijose jau laimėjo respublikonai. Naujasis Hampšyras 2000 metais daugiau balsavo už respublikonų kandidatą, o 2004 metais už demokratų partijos kandidatą. Rinkikų kolegijos balsavimu Džordžas V. Bušas gavo 286 balsus, o Džonas Keris - 251 balsą. Demokratų partijos kandidatas į viceprezidentus Džonas Edvardsas taip pat gavo vieną rinkikų kolegijos nario iš Minesotos prezidentinį balsą. Manoma, kad taip rinkikas balsavo per klaidą, nes jis pats atskirai balsavo ir už Edvardso kandidatūrą į viceprezidentus.

## Šaltiniai
Rytinis Fidžio padalinys

**Rytinis Fidžio padalinys** – vienas iš keturių Fidžio padalinių. Jis skirstomas į tris provincijas – Kadavu, Lau ir Lomaiviti. Šiam regionui priklauso ir Rotumos sala. Padalinio sostinė yra Levukos miestas.

Rytinis Fidžio padalinys yra didžiausias pagal bendrą plotą, tačiau mažiausias pagal žemės plotą, nes didžiąją dalį padalinio teritorijos užima salos.

## Šaltiniai
Šiaurinis Fidžio padalinys

**Šiaurinis Fidžio padalinys** – vienas iš keturių Fidžio padalinių. Šis padalinys skirstomas į tris provincijas – Bua, Kakaudrovė ir Makuata. Šiaurės padalinio sostinė yra Labasos miestas.

Iš šio padalinio kilę žymūs Fidžio žmonės – pirmasis šalies prezidentas Penaia Ganilau (šaliai vadovavęs nuo 1987 iki 1993 m.) bei buvęs šalies ministras pirmininkas Sitiveni Rabuka.

## Šaltiniai
Konvėjaus rifas

**Konvėjaus rifas** žinomas nuo 1976 m. Šis rifas priklauso Fidžio salynui, nors yra nutolęs nuo jo apie 450 km. Vietiniai rifą vadina *Ceva-I-Ra* arba *Theva-i-Ra*. Rifo geografinė vieta yra . Žiūrint iš rytų į vakarų pusę rifo ilgis siekia 2,5 km. Rifas yra negyvenamas, tik kartais jį aplanko pulkai įvairių paukščių.

Rifas administratiškai priklauso vakariniam Fidžio padaliniui.
LAO

**LAO**, **Lao** arba **lao** be taškų arba su taškais gali reikšti:
* **LAO** –  Laosas, triženklis šalies kodas pagal:
** Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą ISO 3166-1;
** Tarptautinį olimpinį komitetą, šis kodas yra naudojamas olimpinių žaidynių metu kaip šalies pavadinimo santrumpa;
* **** – Lao kalba (), kodas pagal ISO 639-2 ir ISO 639-3 standartus;
* Laosiečiai (*Lao*) – Azijos tauta;
* Lao (kalba) (*lao k.* arba *lao*) – tajų kalbų grupės kalba, Laoso valstybinė kalba;
* Lao (upė) – upė Italijoje, Polino nacionaliniame parke;
* Loa (vudu) – haitiečių vudu ir luizianiečių vudu tikėjimų dvasios.
Epeli Nailatikau

**Epeli Nailatikau** (1941 m. liepos 5 d. – 2026 m. kovo 26 d.) – Fidžio diplomatas, karininkas, politikas, nuo 2009 m. liepos 30 d. iki 2015 metų lapkričio 12 d. ėjęs Fidžio prezidento pareigas.

Nuo 2001 iki 2006 m. Nailatikau dirbo šalies atstovų rūmų pirmininku. 2007 m. sausio 8 d. politikas buvo paskirtas laikinuoju šalies užsienio reikalų ministru. 2009 m. balandžio 17 d. Fidžio karinė vyriausybė paskyrė Nailatikau šalies viceprezidentu, o tų pačių metų liepos 30 d., iš posto pasitraukus tuometiniam Fidžio prezidentui Josefa Iloilo, Epeli tapo šalies prezidentu.

## Šaltiniai

|-
LBN

**LBN**, **Lbn** arba **lbn** be taškų arba su taškais gali reikšti:
* **LBN** –  Libanas, triženklis šalies kodas pagal:
** Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą ISO 3166-1;
* **** – Lamet kalba () kalbos kodas pagal ISO 639-3 standartą;
KOR

**KOR**, **Kor** arba **kor** be taškų arba su taškais gali reikšti:
* **KOR** –  Pietų Korėja, triženklis šalies kodas pagal:
** Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą ISO 3166-1;
** Tarptautinį olimpinį komitetą, šis kodas yra naudojamas olimpinių žaidynių metu kaip šalies pavadinimo santrumpa;
* **** – Korėjiečių kalba, kodas pagal ISO 639-2 ir ISO 639-3 standartus;
* **kor.** – korėjiečių kalba;
* **1 Kor** (*[[Pirmasis laiškas korintiečiams]]*) – vienas iš trylikos, manoma, apaštalo Pauliaus parašytų laiškų;
* **2 Kor** (*[[Antrasis laiškas korintiečiams]]*) – vienas iš trylikos, manoma, apaštalo Pauliaus parašytų laiškų;
* **KOR-1** ir **KOR-2** – katapultuojami laivų lėktuvai, sukurti Georgijaus Berijevo;
Baltų žemės

**Baltų žemės** – teritoriniai-politiniai vienetai, XI–XIII a. egzistavę dabartinės Lietuvos, Latvijos, Lenkijos (istorinė Palenkė), Kaliningrado srities (istorinė Prūsija), Baltarusijos teritorijose, sukurti baltų genčių: prūsų, skalvių, jotvingių, žemaičių, lietuvių (aukštaičių), sėlių, žiemgalių, kuršių ir latgalių.

## Žemių pobūdis
Žemių formavimasis baltų teritorijose žymėjo pereinamąjį laikotarpį į ankstyvąjį valstybingumą. Jų pagrindas buvo kaimų sąjungos, vadinamieji laukai, kurie rinkdavosi į sueigas, turėjo seniūnus, teismus. Jungiantis laukams (po kelis ar keliolika), formavosi žemės. Dažniausiai toks jungimasis buvo paskatintas išorės priešų, tarpusavio karų, didėjančios turtinės nelygybės, kas skatino vienytis dėl bendros gynybos.

Tokiu būdu žemės formavosi aplink stiprius piliakalnius, jose iškildavo karo vadai, iš pradžių tituluoti kunigais (plg. senovės skandinavų *konung*), vėliau kunigaikščiai. Žemių ribos labai dažnai nusistovėdavo natūraliai: jų sienomis tapdavo miškai, pelkės, dykros.

Žemių skaičius nuolat keitėsi ir nebuvo pastovus, tačiau dauguma jų ir jų pavadinimai žinomi daugiausia iš XIII a. šaltinių. Šiuose šaltiniuose yra minimos 8 latgalių, 7 žiemgalių, 9 kuršių, 5 sėlių, 11 prūsų, 2 skalvių ir pan. žemės.

## Konfederacijos ir žemių likimas

Nuo XII a. pabaigos, pirmiausia dėl išorės priešų (t. y. kryžiuočių antpuolių) atskiros baltų žemės ėmė jungtis tarpusavyje į žemių junginius, konfederacijas. Konfederacijos dažniausiai susidarydavo kalbiniu-gentiniu pagrindu ir yra žinomos pagal genčių pavadinimus. Jas sukūrė ne visos gentys.

* Žemaičių žemių konfederacija
* Lietuvių žemių konfederacija – susiformavo iš lietuvių (aukštaičių) pačioje XIII a. pradžioje Lietuvos žemės pagrindu, ir 1219 m. šaltinyje minima, kad jai be Lietuvos priklausė ir Nalšia, Deltuva, Upytė, Neris, Alšėnai, Šiauliai ir Žemaičių žemių konfederacija. Iš šios konfederacijos XIII a. IV–V deš. sandūroje susiformavo LDK.
* Žiemgalių žemių konfederacija – susiformavo iš žiemgalių genčių XIII a. pradžioje V. Žiemgalos pagrindu. Kovojo su Vokiečių ordinu, bet nuolatinė kova trukdė formuotis valstybei. 1279-90 m. ši konfederacija atiteko LDK, bet vėliau jos šiaurinę dalį nukariavo Livonijos ordinas.
* Jotvingių žemių konfederacija – susiformavo iš jotvingių genčių XIII a. II pusėje, Sūduvos pagrindu. XIII a. VIII–IX deš. sandūroje didžiąją dalį konfederacijos žemių užėmė Vokiečių Ordinas, tik šiaurės rytinės teritorijos atiteko LDK.
* Prūsų žemių konfederacija – Susiformavo per du Prūsų sukilimus (1242-49, 1260-74 m.). Užkariauta Vokiečių Ordino.
* Kuršių žemių konfederacija – formavosi XIII a. pradžioje, bet galutinai susidaryti nespėjo dėl nuolatinių skandinavų ir žemaičių antpuolių. 1225-30 m. kuršiai buvo nukariauti vokiečių .
Iki XIII a. pabaigos visos žemės nustojo egzistuoti kaip nepriklausomi vienetai ir buvo įjungti į Livonijos, Vokiečių Ordino arba LDK sudėtį. LDK senosios žemės paverstos administraciniais vienetais valsčiais.

## Šaltiniai
Josefa Iloilo

**Josefa Iloilovatu Uluivuda** (g. 1920 m. gruodžio 29 d. Vuda, Fidžis) – Fidžio politikas, kuris du kartus buvo šalies prezidentu. 2009 m. liepos 30 d. Uluivuda pasitraukė iš prezidento posto, o jį šiame poste pakeitė Epeli Nailatikau.

2006 m. gruodžio 5 d. šalyje įvyko karinis perversmas ir tuometinis prezidentas Uluivuda buvo nuverstas nuo šio posto. Postą perėmė karinio perversmo lyderis Frank Bainimarama, tačiau po mėnesio 2007 m. sausio 4 d. Josefa Iloilovatu Uluivuda vėl grįžo į prezidento postą. Kitą dieną po sugrįžimo į prezidento postą Uluivuda paskyrė Bainimaramą Fidžio ministru pirmininku.

2009 m. liepos 30 d. Josefa Iloilo pasitraukė iš prezidento posto nepateikdamas jokios viešos priežasties. Jį pakeitė Fidžio viceprezidentas Epeli Nailatikau.

|-
Egliukalnas

**Egliukalnas** () – kalva pietryčių Latvijoje, Aukštutinės Dauguvos savivaldybėje, 11 km į pietvakarius nuo Daugpilio, netoli Sventės ežero kranto. Tai aukščiausia Aukšžemės aukštumos vieta. Aukštis 220,6 m. 2004 m. ant Egliukalnio pastatytas 24,6 m apžvalgos bokštas iš kurio giedrą dieną galima pamatyti Ignalinos AE kaminus. Yra slidinėjimo trasa.
Fidžio demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Fidžis|Fidžio]] demografiją**.

## Duomenys iš [[CŽV]] pasaulio faktų knygos
**Gyventojų skaičius:** 827 900 (2007 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 33 %
**15-64 m.:* 63 %
**65 m. ir daugiau:* 4 % (2000 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** – 1.40 % (2006 m. apsk.) 

**Gimstamumas:** 23.48 gimimų/1000 gyv. per metus (2000 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 5.78 mirčių/1000 gyv. per metus (2000 m. apsk.)

**Migracija** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): - 3,6 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 68 % (2008 m. apsk.) 

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus**:  14.45 mirusiųjų/1000 gimimų (2000 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 67.94 m.
**vyrų:* 65.54 m.
**moterų:* 70,45 m. (2000 m. apsk.) 

**Vyresnių nei 15 metų žmonių raštingumas:**
**bendras:* 91,6 %
**vyrų:* 93,8 %
**moterų:* 89,3 % (1995 m. surašymas)

## Šaltiniai
Susėja

**Susėja** (), dar vadinama **Pietų Susėja** () arba **Didžiąja Susėja** () – upė pietryčių Latvijoje, Sėlijoje; Nemunėlio dešinysis intakas. Prasideda Aukšžemės aukštumoje, į vakarus nuo Subatės, teka į šiaurės vakarus per Taurkalnės lygumą. Lietuvos pasienyje, ties Iesalniekais įteka į Nemunėlį.

Pagrindiniai intakai: Zalvytė, Radžupė, Arlaytė. Metinis vandens nuotėkis 0,246 km³. Prie Susėjos įsikūrusios gyvenvietės: Garsenė, Aknysta, Nereta ir Ėrbergė.

Upėvardis sietinas su veiksmažodžiu *susti* („nykti, sausėti, džiūti“).

## Šaltiniai
John Kerry

**Džonas Forbsas Keris** (, g. 1943 m. gruodžio 11 d.) – buvęs 68-asis Jungtinių Amerikos Valstijų valstybės sekretorius. Kilo iš Masačiusetso, 1985–2013 m. buvo Jungtinių Amerikos Valstijų senatoriumi, dirbo JAV Senato užsienio reikalų komiteto pirmininku. 2013–2017 m. buvo JAV valstybės sekretorius.

2004 metais JAV demokratų partijos iškeltas Keris pralaimėjo JAV prezidento rinkimus tuometiniam prezidentui Džordžui Bušui. Senatorius Keris yra Vietnamo karo veteranas. Jis taip pat buvo ne pelno siekiančios organizacijos „Vietnamo karo veteranai prieš karą” atstovas spaudai. Prieš pradėdamas darbą senate, Džonas Keris dirbo apygardos prokuroro asistentu ir Masačiusetso gubernatoriaus Maiklo Diukakio, kuris 1988 metais demokratų buvo iškeltas kandidatu į prezidentus, pavaduotoju.

2009 m. rugpjūčio 25 d. mirus senatoriui Tedui Kenedžiui, Keris tapo vieninteliu senatoriumi iš Masačiusetso valstijos.

|-
Latvijos tarptautiniai santykiai

Šių laikų Latvijos Respublika save laiko 1918-1940 m. egzistavusios respublikos tęsėja. Po pilno nepriklausomybės atkūrimo 1991 m. rugpjūčio 21 d. tų pačių metų rugsėjo 17 d. Latvija tapo Jungtinių Tautų nare ir yra įvairių JT organizacijų, tokių kaip Europos Tarybos, CERCO, Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos, Tarptautinės Civilinės Aviacijos Organizacijos, Tarptautinės atominės energijos agentūros, UNESCO, UNICEF, Tarptautinio Baudžiamojo Teismo, Pasaulio Banko, Tarptautinio valiutos fondo ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko signatarė. 

Latvija taip pat Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos bei Šiaurės Atlanto Bendradarbiavimo Tarybos. 2003 m. rugsėjo 20 d. vykusiame referendume latviai balsavo už įstojimą į Europos Sąjungą. Formaliai šalis pilnateise ES nare, kaip ir Lietuva bei Estija, tapo 2004 m. gegužės 1 d. Latvija į NATO įstojo 2004 m. kovo 29 d. Šalis siekia tolimesnio bendradarbiavimo ir integracijos NATO, ES ir kitose vakarietiškose organizacijose, taip pat aktyvesnio dalyvavimo JT taikos palaikymo misijose.

Rusija išreiškia susirūpinimą tuo, kaip Latvijos kalbos ir natūralizacijos įstatymai veikia Latvijos rusiakalbius, kurie 2000 m. šalyje sudarė 32,3 % visų gyventojų. Tuo tarpu Latvija susirūpinusi dėl Rusijos etninių latvių gerovės. Paskutinio Rusijos surašymo duomenys parodė, kad latvių Rusijoje gyvena 40 000, nors neatmetama galimybė, kad jų čia gali gyventi iki 60 000.

## Diplomatinės atstovybės

Latvija turi ambasadas Argentinoje, Austrijoje, Baltarusijoje, Belgijoje, Kanadoje, Kinijos Liaudies Respublikoje, Čekijoje, Danijoje, Estijoje, Suomijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Izraelyje, Italijoje, Lietuvoje, Nyderlanduose, Nikaragvoje, Norvegijoje, Lenkijoje, Portugalijoje, Rusijoje, Pietų Afrikos Respublikoje, Švedijoje, Ukrainoje, Jungtinėje Karalystėje, Jungtinėse Valstijose ir Uzbekistane.

Taip pat funkcionuoja misijos Jungtinėms Tautoms Niujorke ir Ženevojem Europos Tarybai, benaris atstovavimas Europos Sąjungai, Cheminių ginklų neplatinimo organizacijai, OSCE, NATO, Pasaulio prekybos organizacijai ir JT maisto ir žemės ūkio organizacijai.

## Šaltiniai
Viesytė (upė)

**Viesytė** () – upė pietryčių Latvijoje, Sėlijoje; Nemunėlio dešinysis intakas. Prateka Jekabpilio ir Aizkrauklės savivaldybes. Išteka iš Viesytės ežero. Teka į vakarus miškinga Taurkalnės lyguma. Baseine gausu pelkių, lankų. Įteka į Nemunėlį Lietuvos pasienyje, ties Krastais.

Didžiausi intakai: Dzelzytė, Liesvinčių griovys, Cėzytė (kairieji), Melnupytė, Sunytė, Palupė, Jūga, Dzilna (dešinieji).

Upės žemupio krantai 7–9 m aukščio. Metinis upės nuotėkis 0,11 km³.

## Šaltiniai
Saukos ežeras

**Saukos ežeras** () – ežeras pietryčių Latvijoje, Jėkabpilio savivaldybėje, Saukos valsčiuje. Tai didžiausias Sėlos ežeras. Gylis siekia 9,5 m. Krantai lėkšti, vietomis statūs. Dugną dengia smėlis, molis, vietomis iki 2 m sapropelio sluoksnis. Ežeras eutrofinis, krantai tankiai apaugę nendrių sąžalynais. Saukos ežere gyvena 7 žuvų rūšys.

Išteka Dūniupė (Nemunėlio baseinas). Prie ežero įsikūrę Saukos ir Luonės kaimai.

## Šaltiniai
Viesytė (reikšmės)

**Viesytė** gali reikšti šiuos objektus Latvijoje:

* Viesytė – miestas Sėlijoje;
* Viesytė – upė, Nemunėlio intakas;
* Viesytės ežeras;
* Viesytės savivaldybė.
Viesytės ežeras

**Viesytės ežeras** () – ežeras pietryčių Latvijoje, Sėlijoje, Jėkabpilio savivaldybėje, 2 km nuo Viesytės. Telkšo siauroje ledyninės kilmės dauboje, ištįsęs rytų – vakarų kryptimi 7,5 km. Gylis iki 24 m. Krantai aukšti, statūs. Abu ežero galai pelkėti, šiaurinis krantas apaugęs mišku. Ežeras eutrofinis. Išteka Viesytės upė (Nemunėlio intakas).

1962 m. Viesytės ežero vandens lygis pažemintas 0,8 – 1 m, 1975 m. vėl atstatytas.

## Šaltiniai
Brukis

**Brukis** – upelis Skuodo rajone. Ištakos Kaukolikų kaimo šiaurinėje dalyje. Ilgis 3,3 km. Surenka vandenį iš melioracijos sistemų. Vanduo švarus, skaidrus. Teka Kaukolikų kaimo šiauriniu pakraščiu, toliau natūralia vaga į šiaurę, pasukęs į vakarus apjuosia pietinį ir pietvakarinį Apuolės piliakalnio šlaitą ir įteka į Luobą, jos kairysis intakas.

Pavadinimas, manoma, kilęs dėl dugną dengiančių akmenų, panašių į grindinį (žem. – *brukis* iš ). Viduramžiais galėjo būti pakankamai vandeningas ir buvo natūrali kliūtis, saugojusi piliakalnį ir gyvenvietę.

## Šaltiniai
Daugėlaičių seniūnija

**Daugėlaičių seniūnija** (arba ***Daugėlaičių apylinkės seniūnija***) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Radviliškio rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Daugėlaičiai.

## Geografija

Seniūnija buvo į pietus nuo Radviliškio, abipus kelio . Miškai driekėsi pietinėje ir rytinėje dalyje, ežerų nebuvo.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Daugėlaičių apylinkės. 2004 m. sausio 1 d. Daugėlaičių seniūnija buvo prijungta prie Radviliškio seniūnijos.

|-
| 2001-04  || || 577 || 12 kaimų, 2 viensėdžiai
|}

## Seniūnai
* Virginija Balinskienė

## Gyvenvietės

2001 m. buvusios gyvenvietės:

* Daugėlaičiai, k.
* Jaugėlai, k.
* Krikštanai, k.
* Liepinė, k.
* Manteliai, k.
* Matkaičiai, k.
* Nirtaičiai, k.
* Pagojis, vs.
* Pataušis, vs.
* Uodynė, k.
* Varnioniai, k.
* Vilkduobė, k.
* Vitkaičiai, k.
* Žinėnai, k.


## Šaltiniai
Luoba (upė)

**Luoba** – upė šiaurės vakarų Lietuvoje, Mažeikių ir Skuodo rajonų teritorijoje; Bartuvos dešinysis intakas. Ištakos į pietus nuo Luobos kaimo, prie Ivoniškės tarp Sedos ir Puokės. Teka šiaurės vakarų, vakarų kryptimi. Skuodo šiaurės rytuose įteka į Bartuvą (50 km nuo jos žiočių).

Vidutinis upės nuolydis – 192 cm/km. Upės vidutinis debitas: aukščiau Gaivenio – 0,6 m³/s, žemiau Pragulbos – 1,6 m³/s, žemiau Šatos – 3,12 m³/s, žiotyse – 3,93 m³/s. Įeina į Apuolės valstybinį kraštovaizdžio draustinį.

Vertingiausia žuvis – margasis upėtakis. Užluobės kaime Luobos upės pakrantėje tarpukario metais pastatyta koplytėlė „Lurdas“.

Žymesni tiltai: Knežės tiltas, Mažųjų Rūšupių tiltas, Skuodo tiltas per Luobą.

## Intakai

* kairieji: Sviralis (4,8&nbsp;km), Puokupis (11,4&nbsp;km), Ašoklis (11,6&nbsp;km), Pragulba (12,8&nbsp;km), Brukis (3,3&nbsp;km), Šata (31,2&nbsp;km), Raudupis (6&nbsp;km), Rūšupė;
* dešinieji: Gaivenis (7,7&nbsp;km), Kūlupis (5,6&nbsp;km), Išraitas (10,2&nbsp;km), Guntinas (19,3&nbsp;km).

## Gyvenvietės

Ivoniškė, Luoba, Gailaičiai, Paluobė, Kadžiai, Šulpetriai, Erkšva, Knežė (iki 1910 m. buvo vandens malūnas), Šarkė (Apuolės piliakalnis), Daujotai (Šarkės dvaras), Skuodas.

## Pavadinimas

Upėvardis siejamas su žodžiais *luobas, luoba* ir  („medžio žievė, lupenos, karna“). Pirminė šaknies **lub-* () reikšmė susijusi su lupimu, plėšimu.

## Šaltiniai
Aristavos seniūnija

**Aristavos seniūnija** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Kėdainių rajono savivaldybėje, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Aristava.

## Geografija

Seniūnija buvo į rytus nuo Kėdainių miesto, jos teritorija ėjo abipus Obelies upės, kurią patvenkus sudaryti Aristavos tvenkinys ir Juodkiškių tvenkinys. Pagrindiniai keliai – ,  ir .

## Istorija

Seniūnija įsteigta 1995 m. vietoje Aristavos apylinkės. 2001 m. birželio 1 d. seniūnija panaikinta, jos teritorija atiteko Vilainių seniūnijai, keli kaimai – Truskavos seniūnijai ir Pelėdnagių seniūnijai.

|-
| 2001-04  || || 1803 || 28 kaimai, 3 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|}

## Gyvenvietės

2001 m. buvusios gyvenvietės:

* Alksnėnai, k.
* Aristava, k.
* Aristavėlė, k.
* Bajėniškis, k.
* Bubleliai, k.
* Bubliai, k.
* Būdai, k.
* Daukainiai, k.
* Dilgiai, k.
* Dvarčininkai, k.
* Gegužinė, vs.
* Girelė, k.
* Katkai, k.
* Kėžiai, k.
* Lančiūnava, k.
* Medvėdai, k.
* Melagiai, k.
* Milžemiai, k.
* Pagojys, vs.
* Pliupai, k.
* Puplaukiai, k.
* Pušinė, vs.
* Rudžiai, k.
* Skerdikai, k.
* Stasinė, k.
* Stašaičiai, kd.
* Stebuliai, k.
* Stuobriai, k.
* Taučiūnai, k.
* Užlukiai, k.
* Užvalkiai, kd.
* Valkaičiai, k.
* Zutkiai, k.


## Šaltiniai
Psichodiagnostika

**Psichodiagnostika** arba **psichologinė diagnostika** – medicininės psichologijos sritis, kuri teoriškai grindžia žmogaus psichinių savybių tyrimą. Psichodiagnostika apibūdina asmenybės psichinius procesus, lygina juos su norma, aprašo nukrypimus nuo jos, aiškina nukrypimų kilmę ir kokią reikšmę jiems atsirasti turėjo asmenybės ypatumai arba situaciniai veiksmai.

Naudojamasi šiais metodais: anamneze, stebėjimu, eksploracija (simptomų ieškojimas, norint nustatyti diagnozę), testu, eksperimentu, be to, darbų, tokių kaip laiškai, dienoraščiai, analize.

Psichodiagnostikos duomenimis naudojasi darbo, pedagoginė, medicininė, teismo ir socialinė psichologija.

## Šaltiniai
Kėdainių kaimiškoji seniūnija

**Kėdainių kaimiškoji seniūnija** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Kėdainių rajono savivaldybėje, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Kėdainiai (seniūnijai nepriklausė).

## Geografija

Seniūnija buvo centrinėje rajono dalyje aplink Kėdainių miestą iš rytų ir vakarų pusės. Per seniūniją ėjo keliai , , , besijungiantys ties Kėdainiais. Iš pietryčių į šiaurės vakarus ėjo Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis, iš šiaurės į pietus tekėjo Nevėžis.

## Istorija

Seniūnija įsteigta 1995 m. vietoje Kėdainių apylinkės. 2001 m. birželio 1 d. seniūnija panaikinta, jos teritorija padalinta Kėdainių miesto ir Vilainių seniūnijai.

|-
| 2001-04  || || 3640 || 49 kaimai, 5 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|}

## Gyvenvietės

2001 m. seniūnijoje buvusios gyvenvietės:

* Antapolis, vs.
* Apytalaukis, k.
* Baliniai, k.
* Bartkūniškiai, k.
* Bičkai, k.
* Bogušiškiai, k.
* Bučioniai, k.
* Čeplinava, vs.
* Daškoniai, kd.
* Daukšiai, k.
* Daumantai, k.
* Džiugailiai, k.
* Galkantai, k.
* Gineitai, k.
* Grąžčiai, k.
* Janušava, k.
* Juodkiškiai, vs.
* Justinava, k.
* Kėboniai, k.
* Keleriškiai, k.
* Klamputė, vs.
* Koliupė, k.
* Kropilai, k.
* Kūjėnai, k.
* Laiveliai, k.
* Ledai, vs.
* Lepšynė, k.
* Lipliūnai, k.
* Mantviloniai, k.
* Marijanka, k.
* Melninkai, k.
* Mištautai, k.
* Norušiai, k.
* Novočėbė, k.
* Pasmilgys, k.
* Peiksva, k.
* Pikeliai, k.
* Pūstelninkai, k.
* Repengiai, k.
* Rudžiai, kd.
* Ruminiai, k.
* Ruoščiai, k.
* Stasiūnai, k.
* Šeteniai, k.
* Šingaliai, kd.
* Šiukštuliškiai, k.
* Šlaitkalnis, k.
* Šventybrastis, k.
* Šventoniškis, k.
* Tiskūnai, k.
* Tubiai, k.
* Užmiškis, k.
* Varėnai, k.
* Varkoliai, k.
* Vasariškiai, k.
* Vilainiai, k.
* Zavišinė, k.


## Šaltiniai
Kėdainių seniūnija

**Kėdainių seniūnija** gali reikšti:

* Kėdainių kaimiškoji seniūnija,
* Kėdainių miesto seniūnija.
Jonas Žilevičius (1921)

**Jonas Žilevičius** (1921 m. gegužės 20 d. Rabikiuose, Krekenavos valsčius – 2011 m. birželio 3 d. Krekenavoje) – Lietuvos kraštotyrininkas, Šaulių sąjungos veikėjas.

## Biografija
1951 m. baigęs Kauno felčerių-akušerių mokyklą, dirbo Truskavoje, Ramygaloje, tačiau ilgiausiai – Krekenavoje. Čia įkūrė kraštotyrininkų būrelį, rinko medžiagą apie Krekenavos krašto šviesuolius – medžio meistrą Vincą Svirskį, kunigą Antaną Mackevičių bei kitus žymius žmones. Iš laukuose surinktų akmenų jiems pastatė paminklus.

Jo rūpesčiu ir pastangomis kultūriniam-istoriniam gyvenimui prikeltos Švenčiuliškių kaimo kapinės. Surinko apie 300 girnapusių. Su Švenčiuliškių kraštotyrininkais subūrė Jonų ir Janinų draugiją, sukūrė vėliavą. Be kultūrinės-istorinės veiklos rūpinosi vietos šaulių organizacijos gyvenimu, buvo garbės šaulys. 2008 m. J. Žilevičiui suteiktas Panevėžio rajono savivaldybės garbės piliečio vardas.

## Šaltiniai
Gold (Cher albumas)

**„Gold“** – 6-asis JAV išleistas amerikiečių dainininkės ir aktorės Cher kompiliacinis albumas, išleistas įrašų kompanijos „Hip-O Records“ 2005 m. kovo 1 d. Albumas buvo išleistas praėjus vos dvejiems metams nuo multiplatininio albumo „The Very Best of Cher“ išleidimo. Jis buvo gerai įvertintas kritikų ir Allmusic suteikė albumui keturias su puse žvaigždutės iš penkių.

## Albumo dainos

## Sudėtis

* Pagrindinis vokalas: Cher
* Pagrindinis vokalas: Sonny Bono
* Pagrindinis vokalas: Peter Cetera

### Produkcija
* Kompiliacijos prodiuseris: Mike Ragogna
* Vadovavimas: Bill Inglot
* Vadovavimas: Dan Hersch

### Dizainas
* Fotografija: Kevyn Aucoin
* Fotografija: Michael Lavine

## Pozicijos topuose

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali Cher svetainė 
* Hip-O Records Offoficiali svetainė
Leonas Švedas

**Leonas Švedas** (1918 m. sausio 1 d. Smolenske – 2003 m. birželio 8 d.) – dvikalbis Lietuvos ir Lenkijos poetas bei prozininkas, choro dainininkas.

## Biografija
Gimė Rusijos kariuomenės pulkininko Wilhelmo Schwant’o šeimoje. 1919 m. šeima grįžo į Lietuvą, Vilkaviškį; vėliau gyveno Kaune, Klaipėdos krašte, po to vėl grįžo į Kauną. 1935 m. pasikeitė pavardę į *Švedų*. 1939 m. Leonas Švedas baigė Kauno „Aušros“ gimnaziją ir įstojo į Vilniaus Stepono Batoro universitetą studijuoti germanistiką. Antrojo pasaulinio karo metu pradėjo reikštis literatūriniame gyvenime. 1941 m. vedė Reginą Skrzypkowską. Po karo, suprasdamas, kad negalės kurti prisilaikydamas modernizmo pozicijų, emigravo į Lenkiją. Apsistojo Vroclavo mieste, 1948–1958 m. dainavo šio miesto radijo chore. 1958–1961 metais gyveno Čikagoje, vėliau grįžo į Lenkiją. Kūrė prozą ir eiles lietuvių bei lenkų kalbomis.

## Bibliografija
* Ogród spadających masek. Wrocław, Ossolineum, 1960
* Sugrįžimai į Sodomą ir Gomorą. Čikaga, 1963
* Horyzonty barbarzyńskie. Warszawa, PIW, 1965
* Na razie nigdy. Wrocław, Ossolineum, 1966
* Wysokie oko. Wrocław, Ossolineum, 1970
* Głosy ze źrodła. Wrocław, Ossolineum, 1973
* Punkt zerowy. Wrocław, Ossolineum, 1973
* Kody. Wrociaw, Ossolineum, 1975
* Przemiany i znaki. Wrocław, Ossolineum, 1982
* Poezja XX wieku: Austria, NRD, RFN, Szwajcarja (Wstęp). Wrocław, Ossolineum, 1980
* Poezija: 1946–1982. Vilnius, Vaga, 1995

## Šaltiniai
* Vaiva Narušienė. Nepritapęs ir nepritampantis: dvikalbė Leono Švedo kūryba. Kaunas, Vytauto Didžiojo universiteto leidykla, 2003
* Leonas Švedas. Eilėraščiai iš rinktinės „Poezija: 1946–1982“
* Vaiva Narušienė. „Nesakykit, kad buvau nesusitaikęs su pasauliu ir savimi“
Pševorsko kultūra

**Pševorsko kultūra** – geležies amžiaus II a. pr. m. e. pabaigos – V m. e. a. pradžios archeologinė kultūra dabartinės Lenkijos teritorijoje bei gretimose dabartinės Ukrainos teritorijose. Buvo po Rytų Pamario kultūros. Pavadinta netoli Pševorsko miesto esančio kapinyno vardu.

Pševorsko kultūros gyvenvietės nebuvo įtvirtintos; žmonės gyveno antžeminiuose stulpinės konstrukcijos pastatuose, retesniais atvejais – pusiau žeminėse. Verstasi žemdirbyste (rasta pjautuvų, geležinių noragų) ir gyvulininkyste, puodininkyste, kalvyste, buvo daromi juvelyriniai dirbiniai. Plokštiniuose kapinynuose (degintiniuose kapuose) aptikta keramikos, geležinių ginklų, papuošalų. 

Dėl kultūros gyventojų lingvistinės priklausomybės nėra sutariama. Kai kurių autorių teigimų, Pševorsko kultūra priskiriama slavams. Kiti ją tapatina su germanų kalba kalbėjusiais vandalais. Antikos autoriai minėjo šioje teritorijoje gyvenusius lugijus.

## Šaltiniai
JAV teisės centras

**JAV teisės centras** - VU TF struktūrinis padalinys, JAV teisinės sistemos studijų įstaiga.

## Istorija
2007 m. pirmą kartą Lietuvoje pradėta JAV ir Tarptautinės komercinės teisės pagrindų nenuosekliųjų studijų programa (1 mokslo metai, 120 akademinių valandų). Bendradarbiavimo partneriai - Vilniaus universiteto Teisės fakultetas ir JAV Indianos universiteto Teisės mokykla.

## Programa
Programa skirta ne jaunesniems, nei 3 kurso studentams bei teisės praktikams, dirbantiems įvairiose teisinėse bei ekonominėse firmose. Taip pat besidomintiems JAV teisine sistema ir siekiantiems įgyti šios srities žinių.
Programą sudaro iš viso 10 intensyvių kursų atskirų JAV ir tarptautinės teisės institutų tematika. Kursus skaito Indianos universiteto Teisės mokyklos dėstytojai. Tematika:
* JAV teisinės sistemos apžvalga ()
* JAV konstitucinė teisė (*U.S. Constitutional Law*)
* Sutarčių teisė pagal Bendrąjį komercinį kodeksą (UCC) bei Jungtinių Tautų Konvenciją dėl tarptautinio pirkimo-pardavimo sutarčių (CISG) (*Contract Law under the Uniform Commercial Code and the United Nations Convention on Contracts for the International Sale of Goods*)
*JAV deliktų teisė (*U.S. Tort Law*)        
* Civilinės ir komercinės bylos JAV (*Civil and Commercial Litigation in the U.S.*)
* JAV ir tarptautinė intelektinės nuosavybės teisė (*U.S. and International Intellectual Property Law*)
* Tarptautiniai verslo sandoriai (*International Business Transactions*)
* Tarptautinis komercinis arbitražas (*International Commercial Arbitration*)
* Komercinė veikla Europos Sąjungoje ir su Europos Sąjunga (*Doing Business in and with the European Union*)
* Pasaulio Prekybos Organizacijos teisė (*World Trade Organization Law*)

Programos dalyviams, įvykdžiusiems nustatytus reikalavimus, išduodamas Vilniaus universiteto pažymėjimas.

## Nuorodos
*Oficialus JAV teisės centro tinklalapis
Fidžio ryšiai

**[[Fidžis|Fidžio]] ryšiai ir komunikacijos**:

* **[[Telefonas|Telefonija]]:**
** fiksuoto ryšio: 112 500 (2003 m.)
** Mobilaus ryšio: 315 000 (2005 m.)
Fidžio telefono kodas – **679**

* **[[Radijas]]:**
** Radijo stotys: AM - 13, FM - 40 (1998 m.)
** Radijo naudotojai: 500 000 (1997 m.)

* **[[Televizija]]:**
** Televizijos kanalai: 2 (1995 m.)
** Televizijos naudotojų: 21 000 (1997 m.)

* **[[Internetas]]:**
** Interneto tiekėjai: 5 (2009)
** Interneto naudotojai: 55 000 (2003)
** Šalies kodas: .fj
Linksmos istorijos (filmas)

**Linksmos istorijos** – 1973 m. TSRS Centrinės televizijos užsakymu Lietuvos kino studijoje sukurtas trijų kino novelių rinkinys pagal rusų rašytojo Nikolajaus Nosovo apsakymus. Filmo trukmė – 79 min. Tai buvo pirmasis lietuviškas filmas, kurį užsakė Centrinė televizija.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius – Nikolajus Nosovas
* Režisieriai statytojai – Stasys Motiejūnas (novelė „Nenuorama“), Algimantas Kundelis (novelė „Melagėlis“), Gytis Lukšas (novelė „Telefonas“)
* Kompozitorius – Giedrius Kuprevičius
* Operatorius statytojas – Algimantas Mockus
* Garso operatorius – Petras Lipeika
* Dailininkas statytojas – Antanas Šakalys
* Kostiumų dailininkė – Gražina Remeikaitė.

## Vaidina
* Daiva Daujotytė – *Daiva*
* Aleksejus Denisovas – *Simas Narūnas*
* Artūras Pravilonis – *Mikas Kikutis*
* Sergejus Michailovas – *Gintas*
* Gražina Balandytė – *Ginto mama*
* Jonas Pakulis – *Ginto tėtis*
* Eugenija Pleškytė – *mokytoja*
* Steponas Kosmauskas – *profesorius*
* Gediminas Girdvainis – *dirigentas*
* taip pat Saulius Balandis, Artūras Vegys, Aras Lukšas, Andželika Muraškaitė, Aleksandras Ribaitis, A. Suchodimcevas, Jonas Čepaitis, Laima Štrimaitytė, Juozas Jaruševičius ir kiti.

## Siužetas
Rusiškų apsakymų veikėjams suteikti lietuviški vardai, o veiksmas pritaikytas Lietuvai. Filmas pasakoja apie 1970 m. pradžios mokinių gyvenimą. Kino noveles jungia vaikai, renkantys metalo laužą. Novelė „Nenuorama“ – apie mergaitę, kuri pabėgo iš namų ir padeda rinkti metalo laužą moksleiviškam garlaiviui statyti. „Melagėlis“ – apie berniuką, kuris neruošia pamokų, važinėja dviračiu, o tėvams ir mokytojams meluoja, kad renka metalo laužą. „Telefonas“ – apie du berniukus, kurie už surinktą metalo laužą dovanų gauna telefoną ir jį išardo, norėdami sužinoti, kaip jis padarytas.

## Nuorodos
* Filmo svetainė
* Filmo ištraukos
Psoroptozė

**Psoroptozė** arba **gyvulių niežai** – gyvulių liga, kurią sukelia *Psoroptes* genties niežinės erkės. Daugiausia psoroptoze serga avys, triušiai, retesniais atvejais – galvijai, arkliai. Odos vietose, pažeistose erkių, atsiranda gelsvų arba rausvų mazgelių, skysčio pilnų puslių. Odą niežti, prasideda jos uždegimas, išslenka plaukai, gyvuliai liesėja.

Liga gydoma akaricidiniais preparatais.

## Šaltiniai
Rotumai

**Rotumai** – Rotumos salos gyventojai. Ši sala priklauso Fidžio salynui. Sala yra tarp Mikronezijos, Melanezijos ir Polinezijos, tad saloje yra susimaišiusių šių kultūrų įvairovė. 

Iš viso pasaulyje suskaičiuojama apie 10 000 rotumų. Be Rotumos salos jie gyvena Fidžyje, Samoa, Naujojoje Zelandijoje, Australijoje bei Jungtinėse Valstijose. 

Rotumai kalba rotumų ir anglų kalbomis.
Žiemgalos žemuma

**Žiemgalos žemuma** () – žemuma šiaurės Lietuvoje ir pietų Latvijoje, istoriniame Žiemgalos regione. Lietuvoje esanti dalis priskiriama Vidurio Lietuvos žemumai, o Latvijoje – Vidurio Latvijos žemumai. Pietinę ribą žymi Linkuvos kalvagūbris, vakaruose ribojasi su Kuršo aukštuma. Lygumos paviršių sukūrė iš šiaurės, nuo Rygos įlankos atslinkusi ledyno plaštaka. Ant nuardyto viršutinio devono laikotarpio uolienų sluoksnio susidarė 2–5 m storio pleistoceno nuogulų danga. Būdinga plokščia ar lėkštai banguota lyguma, apskalauta prieledyninių vandenų. Būdingas aukštis 40–50 m. Dirvožemiai vėlėniniai glėjiški ir vėlėniniai karbonatiniai priemoliai ir moliai. Žiemgalos žemuma įeina į Lielupės baseiną, svarbiausios upės – Lielupė, Mūša, Nemunėlis, Švėtė, Yslykis ir kt. Ežerų nėra, pelkių nedaug. Miškų mažai.

## Šaltiniai
Heinkel He 178

**Heinkel He 178** – pirmasis pasaulyje lėktuvas su reaktyviniu varikliu. Pirmą kartą pakilo į orą 1939 m. rugpjūčio 27 d.

Lėktuvas buvo projektuojamas *[[Ernst Heinkel Flugzeugwerke]]* firmoje, Vokietijoje, o darbams vadovavo Ernstas Heikelis (). Jo tikslas buvo naujų technologijų kūrimas bei naujos kartos aviacinių variklių gamyba.

Pirmasis Heinkel He 178 pilotas buvo Erich Warsitz.

Nepaisant to jog lėktuvas per pirmuosius bandymus pasirodė itin perspektyvus, Reicho aviacijos ministerija () nesusidomėjo šiuo projektu. 

Vėliau, kuriant Me 262 ir He 280 buvo panaudotos Ernsto Heikelio sukurtos technologijos reaktyvinių lėktuvų srityje.
Alkipė

**Alkipė** graikų mitologijoje gali reikšti:
* **Alkipė** – Arėjo ir Aglaulės duktė. Kai Poseidono sūnus Halirotijus ją išprievartavo (ar tik mėgino išprievartauti), Arėjas nužudė prievartautoją. Arėją teisė pirmajame istorijoje teisme, tai vyko netoli Akropolio ir Atėnų ant Aeropago kalvos. Teisme dalyvavo visi Olimpo dievai]..
* **Alkipė** – mergelė arba Hermio ir Okirhojės duktė, kuri turėjo lytinių santykių su broliu Astrajumi, kuris vėliau vaidintas Kaikumi.
* **Alkipė** – amazonė, kuri prisiekė likti nekalta. Ją nukovė Heraklis vykdydamas savo devintą žygdarbį.
* **Alkipė** – Dedalo motina, jo susilaukusi su Eupalamu (Metiono sūnumi)
* **Alkipė** – viena iš alkionidžių, Alkionėjo dukterų. Ji kartu su seserimis šoko į jūrą ir buvo paversta tulžimi.
* **Alkipė** – viena iš Elenės tarnaičių.
* **Alkipė**, Onemajo duktė, kuri ištekėjo už Eveno, Arėjo ir Steropės sūnaus, bei pagimdė dukterį Marpesą..
Švitinys

**Švitinys** () – upė šiaurės Lietuvoje ir pietų Latvijoje; Lielupės kairysis intakas. Ilgis 72 km (Lietuvoje 33 km, Latvijoje 39&nbsp;km). Prasideda Pakruojo rajone, 10 km į šiaurės vakarus nuo Linkuvos, į pietus nuo Pašvitinio. Teka į šiaurę Žiemgalos žemuma. Prateka Joniškio rajono dalį, toliau – Latvijos Bauskės, Jelgavos savivaldybėmis. Įteka į Lielupę 82 km nuo jos žiočių, 8 km į pietryčius nuo Jelgavos.

Intakai: Juodupis, Lieporas (kairieji), Viršytis, Kapupė (dešinieji). Vidutinis upės nuolydis 70&nbsp;cm/km.

Prie Švitinio esančios gyvenvietės: Pašvitinys, Blauzdžiūnai (Lietuva), Svitenė, Vairuogai, Jaunsvirlauka (Latvija).

Upėvardis kildinamas nuo žodžių *švitėti, švisti* („šviesėti, įgauti šviesos“), *švitulys* („žibantis daiktas“).

## Šaltiniai
Vilkija (upė)

**Vilkija** () – upė šiaurės Lietuvoje (Joniškio rajone) ir pietų Latvijoje (Jelgavos savivaldybėje); Švėtės (Lielupės baseinas) dešinysis intakas. Ilgis 48 km (Lietuvoje 32 km, Latvijoje 16 m). Prasideda 9 km į pietryčius nuo Žagarės, Domeikių apylinkėse. Teka į šiaurės rytus Žiemgalos žemuma. Įteka į Švėtę ties Mūrmuiža.

Intakai: Vilkytis, Švėtelė, Rukūzė, Igatė (kairieji), Kaniupė, Kivė (dešinieji). Ties Skaistgiriu patvenkta Kemsių ir Ramoškių tvenkiniais.

Prie Vilkijos įsikūrusios gyvenvietės: Juodeikiai, Domeikiai, Maželiai, Skaistgirys (Lietuva), Bandeniekai, Vilcė (Latvija).

Upėvardis kilęs nuo gyvūno pavadinimo *[[vilkas]]*.

## Šaltiniai
Fidžiai

**Fidžiai** – vietiniai Fidžio salų gyventojai, kurių daugiausiai gyvena Melanezijoje. Į Fidžio salas fidžiai atkeliavo maždaug prieš 3 500 metų iš vakarų Melanezijos. Vėliau jie išplito ir toliau už Fidžio salas (įskaitant ir Rotumo salą).

2005 m. fidžiai sudarė daugiau nei pusę visų Fidžio salų gyventojų.

Didelę fidžių gyventojų dalį turi ir Naujoji Zelandija. 2001 m. fidžiai sudarė penktą pagal dydį etninę grupę šalyje.

Pasaulyje fidžių suskaičiuojama apie 700 000. Be Fidžio ir Naujosios Zelandijos didesnės fidžių grupės gyvena Australijoje, Jungtinėse Valstijose bei Jungtinėje Karalystėje.

Fidžiai kalba fidžių kalba, kuri priklauso austronezinių kalbų grupei.

Apie 70 % fidžių užsiima žemdirbyste. Fidžiai pagarsėję dėl savo puikiai gaminamų kanojų, kuriomis jie prekiauja su Tonga.

66,6 % fidžių priklauso krikščionių Fidžio ir Rotumos metodistų bažnyčios tikėjimui. 13,3 % teigia esantys Romos katalikai, 6,2 % priklauso vienai iš sekmininkų Dievo draugijai, 5,1 % – Septintosios dienos adventistų draugijai. Apie 8 % fidžių gyventojų priklauso kitoms įvairioms pasaulio religinėms draugijoms.

## Nuorodos
* [Fidžių vyriausybės svetainė ([anglų kalba])]
Šešėvė

**Šešėvė** () – upė šiaurės Lietuvoje (Joniškio rajone) ir Latvijoje (Jelgavos ir Bauskės savivaldybėse); Lielupės kairysis intakas. Ilgis 54 km (Lietuvoje 15 km, Latvijoje 39&nbsp;km). Prasideda į pietus nuo Kriukų. Teka į šiaurę Žiemgalos žemuma. Įteka į Lielupę 78 km nuo jos žiočių, priešais Tetelę (į rytus nuo Jelgavos).

Didžiausi intakai – Šešėvėlė ir Uoglainė (kairieji).

Prie Šešėvės esančios gyvenvietės: Kriukai (Lietuva), Klavai, Pakuliai (Latvija).

Upėvardžio šaknis *šeš-* Lietuvoje dažna, bet ne visai aiškios kilmės. Bandoma sieti su *šešėlis* („nuo šviesos užstojama tamsi vieta“), senesnė šios šaknies reikšmė galėjusi būti „šaltas, vėsus“.

## Šaltiniai
Gregor Fučka

**Gregor Fučka** (g. 1971 m. rugpjūčio 7 d.) – buvęs slovėnų kilmės Italijos profesionalus krepšininkas, olimpietis. Žaidė sunkiojo krašto ir vidurio puolėjo pozicijose. Nuo 2017 m. dirba treneriu.

## Pasiekimai
* 1996 m. Italijos lygos čempionas su Milano „Olimpia“
* 1997 m. Europos čempionato sidabro medalio laimėtojas
* 1999 m. Europos čempionato turnyro naudingiausias žaidėjas bei ausko medalio laimėtojas
* 2000 m. Italijos lygos čempionas su Bolonijos „Fortitudo“ ir išrinktas naudingiausioju žaidėju
* 2000–2001 m. Eurolygos sezono geriausių žaidėjų laureatas
* 2001–2002 m. Eurolygos sezono reguliariojo sezono naudingiausias žaidėjas
* 2003, 2004 m. Ispanijos lygos čempionas su Barcelonos „Barcelona“
* 2006–2007 m. Europos iššūkio taurės sezono nugalėtojas su Gironos „Girona“

## Šaltiniai
LUX

**LUX**, **Lux** arba **lux** be taškų arba su taškais gali reikšti:
* **LUX** –  Liuksemburgas, triženklis šalies kodas pagal:
** Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą ISO 3166-1;
** Tarptautinį olimpinį komitetą, šis kodas yra naudojamas olimpinių žaidynių metu kaip šalies pavadinimo santrumpa;
* LUX (žurnalas);
* AB ODA-LUX – akcinė bendrovė;
* Lux Christi (žurnalas);
* Liuksas ( – šviesa) – apšvietos matavimo vienetas;
* LUX – tarptautinis šviesos festivalis;
* Lux (įmonė);
Irena Bakanauskienė

**Irena Bakanauskienė** (g. 1959 m. kovo 6 d. Radviliškis) – Lietuvos vadybos teoretikė, socialinių mokslų daktarė.

## Biografija
1981 m. baigė Kauno politechnikos institutą Automatikos fakultetą. 1985–1988 m. Maskvos S. Ordžonikidzės valdymo instituto aspirantė. 1988 m. ekonomikos mokslų kandidatė.

1982–1990 m. gamybinio susivienijimo „Vilma“ inžinierė. 1989–1994 m. Kauno politechnikos instituto (nuo 1990 m. Kauno technologijos universitetas), nuo 1993 m. Vytauto Didžiojo universiteto dėstytoja, 2000–2006 m. Ekonomikos ir vadybos fakulteto prodekanė; nuo 2006 m. profesorė. 1993–2001 m. konsultacinės bendrovės „Technologijų valdymo centras“ konsultantė.

## Mokslinė veikla
Mokslinių darbų pagrindinės kryptys: organizacijų vadyba, žmonių išteklių valdymas, vadovo darbas, vadybiniai sprendimai. Mokomųjų knygų aukštosioms mokykloms autorė.

## Bibliografija
* Ekonomikos transformavimasis: vadybos paradigma, su kitais, 2000 m.
* Personalo valdymas, 2008 m.
* Vadybiniai sprendimai, 2004 m.
* Personalo konsultavimas ir mokymo organizavimas, su kitais, 2008 m.
* Vadovo darbas, metodinė priemonė, su N. Petkevičiūte, 2003 m.

## Šaltiniai
Leonardas Bakaitis

**Leonardas Bakaitis** (1953 m. spalio 23 d. Kazlų Rūda) – Lietuvos pedagogas, karininkas, pulkininkas.

## Biografija
1977 m. baigė chemiją-biologiją Vilniaus pedagoginiame institute. 1994–1996 m. mokėsi Lietuvos karo akademijoje, įgijo pirmosios pakopos motorizuoto šaulių būrio vado kvalifikaciją. Kėlė kvalifikaciją JAV kariuomenės vadovybės ir generalinio štabo koledže, Džordžo Maršalo gynybos studijų Europos centre, Švedijos nacionalinės karo prievolės administravimo tarnybos centre (*Pliktverket*), Danijos vietinės gynybos savanorių mokymo centre.

1977-1981 m. Chemijos–biologijos mokytojas bendrojo lavinimo mokyklose. 1981-1986 m. Švietimo darbuotojų profsąjungos Vilniaus miesto komiteto instruktorius, 1986-1992 m. Vilniaus 39-tos vidurinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas. 1992–1994 m. Savanoriškosios krašto apsaugos tarnybos štabo skyriaus viršininko pavaduotojas, 1994–1997 m. SKAT vado pavaduotojas, kapitonas. 1997–1999 m. Lietuvos šaulių sąjungos vadas. 

1999–2006 m. Lietuvos kariuomenės karo medicinos tarnybos vadas. 2004 m. pulkininkas. 2006–2008 m. Krašto apsaugos ministerijos Personalo ir socialinės saugos departamento direktorius. Nuo 2008 m. Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos sekretorius personalo politikai, teisės klausimams ir administravimui. Nuo 2009 m. liepos 1 d.  LR krašto apsaugos ministerijos kancleris.

## Šaltiniai
Povilas Bagdonavičius

**Povilas Bagdonavičius** (1841 m. liepos 19 d. Pušynės dvaras, Linkuvos valsčius – 1863 m. gruodžio 28 d. Šiauliai) – Lietuvos 1863 m. sukilimo veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Polocko kadetų korpuse, Sankt Peterburgo artilerijos karo mokykloje.

1863 m. kovo mėn. įstojo į B. Dluskio sukilėlių būrį, veikusį prie Kėdainių. Vėliau sukilėlių būrio vadas Šiaulių apskrityje. Šiaulių ir Telšių apskrityse suorganizavo 4 sukilėlių būrius. 1863 m. balandžio kovėsi prie Lenkaičių, birželio 2 d. – prie Užvenčio, birželio 6 d. – prie Tytuvėnų, birželio 26 d. – prie Varnių. Jo būrys užpuolė Pakruojo ir Linkuvos valsčių valdybas, sunaikino jų dokumentus, iš kasos paėmė pinigus. 1863 m. rugsėjo mėn. paleido būrį, rengėsi emigruoti. Suimtas ir sušaudytas.

## Šaltiniai
MAC

**MAC**, **Mac** arba **mac** be taškų arba su taškais gali reikšti:
* **MAC** –  Makao, triženklis šalies kodas pagal:
** Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą ISO 3166-1;
** Tarptautinį olimpinį komitetą, šis kodas yra naudojamas olimpinių žaidynių metu kaip šalies pavadinimo santrumpa;
* **** – Makedonų kalba, kodas pagal ISO 639-2 standartą;
* Macintosh (*Mac*);
* Mac OS X – operacinė sistema, skirta Apple Computer firmos gaminamiems kompiuteriams, vadinamiems Macintosh;
* Mac OS – grupė operacinių sistemų, kurtų Apple firmoje 1984–2000 m.
* Joe & Mac (rečiau žinomas kaip Caveman Ninja) – Data East kompanijos sukurtas žaidimų automatas;
* Big Mac – mėsainis;
* Big Mac indeksas (*Mėsainio indeksas*) – valiutos nuvertinimo ar pervertinimo nustatymo būdas;
* MAC Budapest (Magyar Atlétikai Club) – buvęs Vengrijos futbolo klubas, įkurtas 1875 m. Budapešte;
* MAC adresas;
* Santraukos funkcija su raktu ();
* Mac (mėnuo) – 13-asis Majų kalendoriaus mėnuo – „pabaiga“;
* Mac dinastija – 1527–1532 m. Vietnamą valdžiusi monarchų dinastija;
* Automatinis pistoletas MAC-11 (JAV);
* Mac PICT – grafikos failų tipas;
MKD

**MKD**, **Mkd** arba **mkd** be taškų arba su taškais gali reikšti:
* **MKD** –  Makedonija, triženklis šalies kodas pagal:
** Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą ISO 3166-1;
** Tarptautinį olimpinį komitetą, šis kodas yra naudojamas olimpinių žaidynių metu kaip šalies pavadinimo santrumpa;
* **** – Makedonų kalba, kodas pagal ISO 639-2 ir ISO 639-3 standartus;
* Makedonijos denaras (ISO 4217 kodas: *MKD*) – valiuta, naudojama Makedonijoje;
* Modernieji krikščionys demokratai (*MKD* arba *MKDP*);
MDG

**MDG**, **Mdg** arba **mdg** be taškų arba su taškais gali reikšti:
* **MDG** –  Madagaskaras, triženklis šalies kodas pagal:
** Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą ISO 3166-1;
* **** – Massalat kalba () kalbos kodas pagal ISO 639-3 standartą;
Aleksandras Babianskis

**Aleksandras Babianskis** (1853 m. Vaiguva – 1931 m. gruodžio 10 d. Varšuva) – Rusijos imperijos kariuomenės generolas, lietuvių visuomenės veikėjas. 

## Biografija
Baigė Šiaulių gimnaziją ir Sankt Peterburgo karo akademiją. Už darbą Rusijos imperijos kariuomenės teismuose suteiktas generolo laipsnis. 

Dalyvavo Sankt Peterburgo lietuvių išeivių organizacijų veikloje, 1904–1906 m. bendradarbiavo Sankt Peterburgo „Lietuvių laikraštyje“, rėmė lietuvių reikalavimus, kad vietos katalikų mokyklose būtų dėstoma ir lietuvių kalba. 1905 m. su kitais lietuvių inteligentais dalyvavo „Lietuvių laikraščio“ redakcijos sukviestame susirinkime, kur buvo pareikalauta Lietuvai (su Gardino gubernija) suteikti savivaldą, visose Lietuvos mokyklose dėstyti lietuvių kalba, rusus mokytojus pakeisti lietuviais, pirmą kartą paskelbtas reikalavimas atkurti lietuvišką Vilniaus universitetą. Nuo 1906 m. advokatas, kaltinamuosius gynė ir politinėse bylose. Stiprėjant lietuvių ir lenkų nesutarimams, visuomeninę veiklą lietuvių organizacijose nutraukė. Po Pirmojo pasaulinio karo apsigyveno Varšuvoje, siūlė įvairius planus sutaikyti Lietuvą ir Lenkiją, 1921 m. rėmė Hymanso projektą; siekė įkurti lietuvių ir lenkų draugiją abiejų tautų santykiams gerinti.

## Šaltiniai