open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gelgaudiškio apylinkė

**Gelgaudiškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Gelgaudiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Mozūriškių apylinkės, Dabitų apylinkė, dalis Pakalniškių apylinkės, dalis Voniškių apylinkės ir dalis Narkūnų apylinkės, o dalis Gelgaudiškio apylinkės prijungta prie Valenčiūnų apylinkės. 1963 m. prijungta Valenčiūnų apylinkė. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1977 m. prijungta Plokščių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Didžiojo Spalio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 43,11 || 2800 () || „Didžiojo Spalio“ kolūkis  || 15 kaimų, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 2387 || || 26 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 93 || || „Didžiojo Spalio“ kolūkis, M. Melnikaitės kolūkis, Valenčiūnų kolūkis  || 25 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 25 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 3354 || || 50 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || „Didžiojo Spalio“ kolūkis, Plokščių kolūkis, Gelgaudiškio girininkija, Plokščių girininkija  || Dabitai, Daukantiškiai, Jotyškiai, Kubiliai, Plokščiai, Skaistakaimis, Šilvieniai, Voniškiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2433 || || 49 kaimai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Kriūkų apylinkė

**Kriūkų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Paežerėlių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. prijungta Leoniškių apylinkė, Žemosios Panemunės apylinkė, dalis Žuklijų apylinkės ir dalis Gerdžiūnų apylinkės, 1963 m. – Ilguvos apylinkė. 1971 m. apylinkės administracija perkelta iš Kriūkų į Joginiškius.

|-
| 1954-05-25  || || || Stalino vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 37,6 || 4035 () || Stalino vardo kolūkis  || 2 miesteliai, 27 kaimai, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 3380 || || 2 miesteliai, 64 kaimai, 3 viensėdžiai, 1 invalidų namai 
|-
| 1972-10-01  || 99 || || „Bolševiko“ kolūkis, „Švyturio“ kolūkis  || 2 miesteliai (Kriūkai, Žemoji Panemunė), 62 kaimai, 3 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 2 miesteliai, 62 kaimai, 3 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 2841 || || 2 miesteliai, 62 kaimai, 3 viensėdžiai 
|-
| 1987 m. || || || „Bolševiko“ kolūkis, Lietuvos KP 60-mečio kolūkis  || Gerdžiūnai, Ilguva, Joginiškiai, Kriūkai, Žemoji Panemunė ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2408 || || 2 miesteliai, 60 kaimų, 2 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Jankų apylinkė

**Jankų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Jankų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kazlų Rūdos rajonui. 1954 m. prijungtos Pašilupių apylinkė ir Karčrūdės apylinkė, o dalis Jankų apylinkės prijungta prie Būdos apylinkės. 1963 m. prijungta Būdos apylinkė. 1988 m. birželio 22 d. Jankų apylinkė prijungta prie Griškabūdžio apylinkės, bet 1989 m. kovo 22 d. vėl atkurta.

|-
| 1954-05-25  || || || „Lenino keliu“ ir „Kovo 8-osios“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 100 || 2313 () || „Lenino keliu“ kolūkis  || 26 kaimai
|-
| 1970-01  || || 1822 || || 47 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 152 || || Čiapajevo kolūkis, Jankų kolūkis  || 47 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 47 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 1580 || || 47 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1987 m. || || || Vasilijaus Čiapajevo kolūkis, Jankų kolūkis  || Būda, Jankai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Kidulių apylinkė

**Kidulių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kidulių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Pervazninkų apylinkės, dalis Maštaičių apylinkės, dalis Valenčiūnų apylinkės ir dalis Karališkių apylinkės, 1963 m. – Aleksandravos apylinkė ir dalis Sudargo apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1986 m. prijungta dalis Slavikų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Malenkovo vardo kolūkis ir Kidulių tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 53 || 5245 () || „Nemuno“ kolūkis, Kidulių tarybinis ūkis  || 15 kaimų
|-
| 1970-01  || || 4682 || || 45 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 136,4 || || „Aušros“ kolūkis, „Komjaunuolio“ kolūkis, „Nemuno“ kolūkis, Kidulių tarybinis ūkis  || 45 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 34 kaimai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3378 || || 39 kaimai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || „Aušros“ kolūkis, „Komjaunuolio“ kolūkis, Kidulių tarybinis ūkis, Kidulių girininkija, Slavikų girininkija  || Gečiai, Kaimelis, Karališkiai, Kiduliai, Kukarskė, Pervazninkai, Sudargas, Sutkiai, Svaiginiai, Šiaudinė, Valenčiūnai, Veršupiai, Voveriai, Žygėnai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3963 || || 63 kaimai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Sintautų apylinkė

**Sintautų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Sintautų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Naumiesčio rajonui. 1954 m. prijungta Veršių apylinkė, Zyplių apylinkė ir Ežeriukų apylinkė, 1963 m. – dalis Keturnaujienos apylinkės ir dalis Žvirgždaičių apylinkės, 1975 m. – visa Žvirgždaičių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Sintaut“ ir „Laisvės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 67,3 || 3022 () || „Sintautų“ kolūkis, „Laisvės“ kolūkis  || 1 miestelis, 25 kaimai
|-
| 1970-01  || || 2785 || || 1 miestelis, 38 kaimai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 97,6 || || Keturnaujienos kolūkis, „Laisvės“ kolūkis, Sintautų kolūkis  || 1 miestelis (Sintautai), 33 kaimai, 8 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 2 miesteliai (Sintautai, Žvirgždaičiai), 52 kaimai, 8 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3369 || || 2 miesteliai, 50 kaimų, 10 kaimų dalių 
|-
| 1987 m. || || || „Jaunosios gvardijos“ kolūkis, Keturnaujienos kolūkis, „Laisvės“ kolūkis, Sintautų kolūkis  || Janukiškiai, Sintautai, Užsieniai, Veršiai, Žvirgždaičiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2895 || || 2 miesteliai, 44 kaimai, 9 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Šakių apylinkė (Šakiai)

**Šakių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Giedručių apylinkės, Striūpų apylinkės, Išdagų apylinkės, Kermušėnų apylinkės, dalies Degučių apylinkės, dalies Briedžių apylinkės ir dalies Kiaulupių apylinkės. 1963 m. prijungtos Ritinių apylinkė, Briedžių apylinkė ir dalis Valakbūdžio apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras, bet 1983 m. sausio 26 d. vėl atkeltas. 1986 m. prijungta dalis Slavikų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Taikos“, „Paryžiaus Komunos“ kolūkiai ir Kidulių tarybinio ūkio Kidulių skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 77 || 5470 () || „Taikos“ kolūkis, „Paryžiaus Komunos“ kolūkis, Šakių tarybinio ūkio Šakių skyrius  || 30 kaimų
|-
| 1970-01  || || 5589 || || 82 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 201,1 || || „Komunaro“ kolūkis, „Paryžiaus komunos“ kolūkis, „Pergalės“ kolūkis, Ritinių kolūkis, „Taikos“ kolūkis, Šakių vaismedžių medelynas  || 82 kaimai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 72 kaimai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 4078 || || 71 kaimas, 4 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || „Komunaro“ kolūkis, „Paryžiaus komunos“ kolūkis, „Taikos“ kolūkis, „Tiesos“ kolūkis, Slavikų kolūkis, Šakių sodininkystės tarybinis ūkis, Baltkojų girininkija, Šakių girininkija  || Aržuolupiai, Briedžiai, Giedručiai, Girėnai, Išdagai, Prūseliai, Slavikai, Striūpai, Šilgaliai, Šilininkai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 5801 || || 96 kaimai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Slavikų apylinkė

**Slavikų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje, pasienyje su Karaliaučiaus kraštu.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kidulių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Žiūrių apylinkės, 1963 m. – dalis Sudargo apylinkės, dalis Valakbūdžio apylinkės ir dalis Šilgalių apylinkės. 1976 m. pradžioje sujungti Slavikų ir Šilgalių kolūkiai, Slavikų kolūkiui pradėjo vadovauti pirmininkas V. Juonys. 1986 m. spalio 20 d. Slavikų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Kidulių apylinkės ir Šakių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Slavikų“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 63 || 2499 () || „Slavikų“ kolūkis  || 8 kaimai
|-
| 1970-01  || || 2357 || || 34 kaimai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 131,1 || || Slavikų kolūkis, Šilgalių kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis, „Tiesos“ kolūkis  || 34 kaimai, 5 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 54 kaimai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3374 || || 54 kaimai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || || Duobiškiai, Gotlybiškiai, Juniškiai, Kirkilai, Pervazninkai, Slavikai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Paspąsčio piliakalnis

**Paspąsčio piliakalnis**, *Sponstis, Maldokalnis* – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Paspąsčio kaimo, Kražių seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Karklėnai – Labūnava pasukus į kairę šiaurės vakarų kryptimi link Panakačio, už 900 m – į kairę pietvakarių kryptimi 250 m.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas apylinkėse dominuojančioje kalvoje (altitudė 204 m). Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 25x20 m dydžio. Jos šiaurės vakarų pusėje, 1,5 m žemiau aikštelės, yra 15 m pločio terasa, kituose šlaituose, 2 m žemiau aikštelės, yra iki 6 m pločio terasa, platesnė galuose. Šlaitai vidutinio statumo, 15 m aukščio.

Piliakalnis apaugęs lapuočiais, didesnė aikštelės dalis ir pietrytinis šlaitas dirvonuoja.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1999 m. atlikęs Bronius Dakanis aikštelės viduryje ištyrė 10 m² plotą, terasoje – 1 m² dydžio šurfą, iš viso 11 m² bendrą plotą. Aikštelėje aptiktas židinys su brūkšniuota ir lygia keramika, molio tinko gabalėliais.

Rytinėje – pietrytinėje piliakalnio papėdėje 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 1999 m., kurioje buvo rastas akmeninis kirvis. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia.

## Šaltiniai

* Konstantinas Avižonis. Kelios istorinės Lietuvos vietos. Kaunas, 1927. p. 22-23 (perspausdinta: Avižonis K. Rinktiniai raštai. Roma, 1982. T. III).
* Bronius Dakanis. Kelmės rajono paminklų žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1988 ir 1989 metais. Vilnius, 1990. p. 186.
* Dakanis B., Strazdas A. Paspąsčio piliakalnio tyrinėjimai 1999 m. // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1998 ir 1999 metais. Vilnius, 2000. p. 90–91.
* Naujai išaiškinamų istorijos ir kultūros paminklų sąrašas
* LR KPI 1995 01 31 raštas Nr. 01-7-127
* Gintautas Zabiela. Naujas Lietuvos piliakalnių sąrašo papildymas (1995–2000 m.) // Kultūros paminklai. Vilnius, 2001. T. 8, p. 30 (Nr. 20).

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Piltinės piliakalnis

**Piltinės piliakalnis**, *Bukantiškės piliakalnis, Piliakalnis* – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Bukantiškės kaimo, Kražių seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Karklėnai – Žukaičiai pavažiavus 1,8 km už Bukantiškės, už staigesnio kelio posūkio į dešinę pasukus į kairėje šiaurės vakarų kryptimi esančią sodybą – yra 200 m į šiaurę nuo jos.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, kurios pietinis ir rytinis šlaitai leidžiasi į Lyšupio slėnį. Vakarinis ir šiaurinis šlaitai žemesni ir nuolaidesni. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 55x22 m dydžio. Manoma, kad ji buvusi apie 65 m ilgio ir 30 m pločio. Joje buvo randama anglių, puodų šukių, įvairių geležinių dirbinėlių. Šlaitai vidutinio statumo, 12 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, trianguliacijos bokšto. Dabar apaugęs lapuočiais. 

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1967 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia.

## Istorija

## Šaltiniai

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.
* Lietuvos TSR kutūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.126.
* Konstantinas Avižonis. Kelios istorinės Lietuvos vietos. Kaunas, 1927. P.9-10.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.37 P.33-38, 151-157.
* V. Rimkus. Bukantiškės piliakalnis // Bičiulis (Kelmė). 1992, rugpjūčio 26 d.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Akmenynės apylinkė

**Akmenynės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje, pasienyje su Baltarusija.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šalčininkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta Ickūnų apylinkė, dalis Šalčininkėlių apylinkės, dalis Rimšiškių apylinkės ir dalis Kurmelėnų apylinkės, 1963 m. – visa Kurmelėnų apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kamenkos“ ir „Kovotojo“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 41 || 1950 () || „Akmenynės“ kolūkis, „Kovotojo“ kolūkis, Šalčininkų tarybinio ūkio Anuliškių skyrius  || 15 kaimų, 13 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 1700 || || 21 kaimas, 2 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 67,01 || || Akmenynės kolūkis, Čiapajevo kolūkis, „Kovotojo“ kolūkis  || 23 kaimai, 4 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 23 kaimai, 4 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 1517 || || 21 kaimas, 2 viensėdžiai 
|-
| 1986 m. || || || Akmenynės kolūkis  || Akmenynė, Kurmelionys ir kt.
|-
| 1989-01  || || 944 || || 18 kaimų, 2 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Lukšių apylinkė (Šakiai)

**Lukšių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Lukšių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. prijungtos Bartkų apylinkė, Plynių apylinkė, dalis Akėčių apylinkės, dalis Būdviečių apylinkės ir dalis Katilių apylinkės, 1963 m. – Liepalotų apylinkė. 1968 m. gegužės 29 d. apylinkės centras perkeltas į Tubeliuose buvusį Zyplių dvarą, tačiau 1972 m. spalio 25 d. vėl atkeltas į Lukšius.

|-
| 1954-05-25  || || || Lenino vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 65 || 4076 () || Lenino vardo kolūkis  || 1 miestelis, 39 kaimai, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 3685 || || 1 miestelis, 69 kaimai, 1 viensėdis, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 169,4 || || Lenino kolūkis, „Tėvynės“ kolūkis, Valstybinė veislininkystės stotis  || 1 miestelis (Lukšiai), 69 kaimai, 1 viensėdis, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 67 kaimai, 1 viensėdis, 5 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3204 || || 1 miestelis, 56 kaimai, 1 viensėdis, 5 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || Lenino kolūkis, „Tėvynės“ kolūkis, Gerdžių girininkija, Klevinių girininkija, Užnykio girininkija  || Bališkiai, Kupriai, Liepalotai, Lukšiai, Sabinė ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2935 || || 1 miestelis, 54 kaimai, 1 viensėdis 
|}

## Šaltiniai
Lekėčių apylinkė

**Lekėčių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Lekėčių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Panemunės rajonui. 1954 m. prijungtos Jančių apylinkė, Mikytų apylinkė, Jegeliškių apylinkė, Sirvydų apylinkė ir dalis Zizų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“, „Lekėčių“ kolūkiai ir Vilkijos tarybinio ūkio Pavilkijos skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 92 || 2632 () || „Pirmūno“ kolūkis, Vilkijos tarybinio ūkio Pavilkijos skyrius  || 15 kaimų, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 2165 || || 1 miestelis, 15 kaimų, 1 invalidų namai 
|-
| 1972-10-01  || 94,9 || || „Pirmūno“ kolūkis  || 1 miestelis (Lekėčiai), 16 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 16 kaimų 
|-
| 1979-01-17  || || 1786 || || 1 miestelis, 15 kaimų 
|-
| 1987 m. || || || „Pirmūno“ kolūkis, Jančių girininkija, Lekėčių girininkija, Šilagirio girininkija  || Lekėčiai, Mikytai, Veršniai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2026 || || 1 miestelis, 15 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Dieveniškių apylinkė

**Dieveniškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietryčiuose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Dieveniškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta Mačiučių apylinkė ir dalis Pagaujėnų apylinkės, 1975 m. – didžioji dalis Jurgelionių apylinkės, 1988 m. – Milkūnų apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || Kalinino vardo, „Naujų Krakūnų“ kolūkiai ir Šalčininkų MTS  || 
|-
| 1959 m.  || 75 || 2589 () || Kalinino vardo kolūkis, „Naujų Krakūnų“ kolūkis  || 1 miestelis, 15 kaimų, 6 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2710 || || 1 miestelis, 17 kaimų, 4 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 66,5 || || Dieveniškių tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Dieveniškės), 18 kaimų, 3 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 33 kaimai, 4 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 3116 || || 1 miestelis, 34 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Dieveniškių tarybinis ūkis, 77-osios vidurinės profesinės technikos mokyklos mokomasis ūkis, Dieveniškių girininkija  || Dieveniškės, Jurgelionys, Maciučiai, Žižmai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3770 || || 1 miestelis, 59 kaimai, 6 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Eišiškių apylinkė

**Eišiškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje, pasienyje su Baltarusija.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Eišiškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Eišiškių rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Dailidžių apylinkės, Karklinių apylinkės ir Naujadvario apylinkės. Eišiškių apylinkė atkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Karklynės apylinkės, Naujo Dvaro apylinkės ir Dailydžių apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 2931 () || || 
|-
| 1970-01  || || 3030 || || 34 kaimai, 2 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 107,8 || || „Gegužės ryto“ kolūkis, „Lenino priesakų“ kolūkis  || 21 kaimas, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 21 kaimas, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1548 || || 16 kaimų, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || „Lenino priesakų“ kolūkis  || Padvarionys, Tausiūnai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1293 || || 15 kaimų, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Gerviškių apylinkė

**Gerviškių apylinkė** (iki 1970 m. ***Kaniūkų apylinkė, Kaniukų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Kaniūkų apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šalčininkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Tribonių apylinkės. 1970 m. rugsėjo 30 d. perkeltas apylinkės centras į Gerviškes ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas. 1986 m. prijungta Daučiūnų apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Spalio“ kolūkis ir Šalčininkų tarybinio ūkio Karolinos skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 49 || 1233 () || „Spalio“ kolūkis, „Švino“ žuvininkystės ūkis, Šalčininkų tarybinio ūkio Karolinos skyrius  || 8 kaimai, 3 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1177 || || 9 kaimai, 4 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 59,28 || || „Spalio“ kolūkis, Šalčininkų žuvininkystės ūkis  || 9 kaimai, 3 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 9 kaimai, 3 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 1156 || || 9 kaimai, 3 viensėdžiai 
|-
| 1986 m. || || || „Spalio“ kolūkis, „Už Tėvynę“ kolūkis, Šalčininkų žuvininkystės ūkis, Sėlų girininkija, Visinčios girininkija  || Gerviškės, Kaniūkai, Tribonys ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2648 || || 24 kaimai, 8 viensėdžiai, 1 gel. stoties gyvenvietė 
|}

## Šaltiniai
Jašiūnų apylinkė

**Jašiūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Jašiūnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungtos Piliakalnio apylinkė, Vaitešiūnų apylinkė ir dalis Sakalų apylinkės, o dalis Jašiūnų apylinkės prijungta prie Dainavos apylinkės. 1963 m. prijungtos Dainavos apylinkė, dalis Rimšiškių apylinkės ir dalis Turgelių apylinkės, 1977 m. – Rūdninkų apylinkė. 1990 m. Mikašiūnai, Papiškės ir Vaira buvo prijungti prie Vaidotų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonosios aušros“ kolūkis ir Jašiūnų tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 63,06 || 4036 () || „Raudonosios aušros“ kolūkis, Jašiūnų tarybinio ūkio Pasiekų ir Kačėnų skyriai  || 1 miestelis, 9 kaimai, 12 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 4100 || || 1 miestelis, 26 kaimai, 16 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys, 1 spirito fabrikas, 1 tarybinis ūkis 
|-
| 1972-10-01  || 120,75 || || „Raudonosios aušros“ kolūkis, Jašiūnų tarybinis ūkis, Valstybinė veislininkystės stotis  || 1 miestelis (Jašiūnai), 24 kaimai, 15 viensėdžių, 1 gel. stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 22 kaimai, 15 viensėdžių, 1 gel. stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 5555 || || 1 miestelis, 35 kaimai, 16 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Jašiūnų tarybinis ūkis, Dainavos girininkija, Jašiūnų girininkija, Rūdninkų girininkija  || Dainava, Gojus, Jašiūnai, Jašiūnai (kaimas), Jašiūnų GS, Mikašiūnai, Papiškės, Rūdninkai, Senieji Maceliai, Žagarinė ir kt.
|-
| 1989-01  || || 5434 || || 1 miestelis, 36 kaimai, 11 viensėdžių, 1 gel. stoties gyvenvietė 
|}

## Šaltiniai
Kalesninkų apylinkė

**Kalesninkų apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Alytaus rajone;
* Eišiškių rajone;
* Simno rajone;
* Šalčininkų rajone.
Kalesninkų apylinkė (Šalčininkai)

**Kalesninkų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje, pasienyje su Baltarusija.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kalesninkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Eišiškių rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Naujo Dvaro apylinkės ir dalis Purvėnų apylinkės, 1960 m. – didžioji dalis Diežiškių apylinkės, 1963 m. – Nevainionių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gegužės 1-osios“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 41,51 || 3032 () || „Gegužės Pirmosios“ kolūkis  || 11 kaimų, 7 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2570 || || 29 kaimai, 6 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 84,47 || || Kalesninkų tarybinis ūkis, Versekos tarybinis ūkis  || 33 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 33 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2909 || || 35 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Kalesninkų tarybinis ūkis, Versekos tarybinis ūkis  || Daugidonys, Kalesninkai, Purvėnai, Verseka ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2364 || || 35 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Butrimonių apylinkė (Šalčininkai)

**Butrimonių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Eišiškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Eišiškių rajonui. 1963 m. prijungta Jančiūnų apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || F. Dzeržinskio vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 32,74 || 1492 () || F. Dzeržinskio vardo kolūkis  || 7 kaimai, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 1441 || || 11 kaimų, 4 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 51,97 || || Kirovo kolūkis, Butrimonių tarybinis ūkis  || 11 kaimų, 4 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 20 kaimų, 4 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 2524 || || 21 kaimas, 4 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Sergejaus Kirovo kolūkis, Butrimonių tarybinis ūkis  || Butrimonys, Dailidės, Jančiūnai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2091 || || 21 kaimas, 4 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Dainavos apylinkė (Šalčininkai)

**Dainavos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kalesninkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Eišiškių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Balandžių apylinkės, 1963 m. – Vėžionių apylinkė, o Dainavos apylinkės dalis prijungta prie Pabarės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 36,65 || 1451 () || Kalinino vardo kolūkis  || 12 kaimų, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 1381 || || 12 kaimų, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 45,72 || || Dainavos tarybinis ūkis  || 13 kaimų, 2 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 13 kaimų, 2 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1422 || || 14 kaimų, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Dainavos tarybinis ūkis  || Dainava ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1121 || || 14 kaimų, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Pabarės apylinkė

**Pabarės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Eišiškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Eišiškių rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Navakonių apylinkės ir dalis Kuršių apylinkės, 1960 m. – Paraisčio apylinkė, 1963 m. – Tetėnų apylinkė, Navakonių apylinkė ir dalis Dainavos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kelias į komunizmą“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 32,73 || 3493 () || „Kelio į komunizmą“ kolūkis  || 13 kaimų, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 3118 || || 39 kaimai, 2 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 202,8 || || Navakonių tarybinis ūkis, Pabarės tarybinis ūkis, Tetėnų tarybinis ūkis  || 40 kaimų, 2 viensėdžiai, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 34 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2306 || || 34 kaimai, 2 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Pabarės tarybinis ūkis, Tetėnų tarybinis ūkis, Žygmantiškių girininkija  || Navakonys, Pabarė, Tetėnai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1756 || || 35 kaimai, 2 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Plūsčių piliakalnis

**Plūsčių piliakalnis**, Pilikė – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Plūsčių kaimo, Pakražančio seniūnija. Pasiekiamas keliu Valpainiai – Stulgiai Plūsčiuose ties sodyba pasukus per laukus į dešinę vakarų kryptimi, yra už 300 m kairėje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aukštumos šiauriniame pakraštyje. Iš r. ir šiaurės rytų jį juosia pelkė, iš pietų – griova, kuria iš pelkės tekėjo vanduo į slėnį. Aikštelė apvali, 8 m skersmens. 1967 m. apraše – 15 m ilgio šiaurės – pietų kryptimi ir 10 m pločio. Jos šiaurės vakarų krašte supiltas 0,5 m aukščio, 7 m pločio pylimas. Šlaituose piliakalnis juosiamas dviejų griovių ir pylimų, dabar virtusių terasomis. Šiaurės vakarų šlaite, 2 m žemiau aikštelės yra 3,5 m pločio, 0,2 m gylio griovys ir už jo supiltas 0,2 m aukščio, 4 m pločio pylimas (kituose šlaituose tapę terasomis). 1,5 m žemiau jų yra antra 4 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 8 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų ir bulviarūsių. Dirvonuoja.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1967 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu.

## Šaltiniai

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.127.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga.- KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.37. P.177-185.
* V. Rimkus. Dar apie Plūsčias. // Bičiulis (Kelmė).- 1992 vasario 23 d.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Milkūnų apylinkė

**Milkūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietryčiuose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Dieveniškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Pagaujėnų apylinkės. 1970 m. rugsėjo 30 d. pastarosios apylinkės centras perkeltas į Milkūnus ir taip atkurta Milkūnų apylinkė. 1975 m. prijungta mažoji dalis naikinamos Jurgelionių apylinkės. 1988 m. birželio 22 d. Milkūnų apylinkė prijungta prie Dieveniškių apylinkės.

|-
| 1972-10-01  || 39,1 || || Rudnios kolūkis  || 17 kaimų, 4 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 24 kaimai, 4 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 1498 || || 22 kaimai, 4 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1986 m. || || || Rudnios kolūkis  || Daulėnai, Milkūnai, Norviliškės, Rudnia, Šarkaičiai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Poškonių apylinkė

**Poškonių apylinkė** (iki 1971 m. ***Poškų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietryčiuose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Dieveniškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungtos Miškūnų apylinkė ir Dailidžių apylinkė. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo ir Vorošilovo vardo kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 87 || 2035 () || M. Melnikaitės vardo kolūkis, Vorošilovo vardo kolūkis  || 22 kaimai, 9 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1742 || || 27 kaimai, 6 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 86,25 || || M. Melnikaitės kolūkis, „Pirmyn“ kolūkis  || 25 kaimai, 7 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 25 kaimai, 7 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 1548 || || 24 kaimai, 4 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1986 m. || || || Marijos Melnikaitės kolūkis, Poškonių girininkija  || Katkuškės, Poškonys, Rimašiai, Stakai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1139 || || 25 kaimai, 4 viensėdžiai 
|}

## Vadovai
* L. Tomelaitis, pirmininkas 1989 m.

## Šaltiniai
Daučiūnų apylinkė

**Daučiūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šalčininkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta Gudelkų apylinkė, 1963 m. – Čiužiakampio apylinkė. 1986 m. spalio 20 d. Daučiūnų apylinkė prijungta prie Gerviškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Už Tėvynę“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 61 || 2234 () || „Už Tėvynę“ kolūkis  || 8 kaimai, 5 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2195 || || 17 kaimų, 5 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė 
|-
| 1972-10-01  || 105,8 || || „Kelio į komunizmą“ kolūkis, „Už Tėvynę“ kolūkis  || 16 kaimų, 4 viensėdžiai, 1 gel. stoties gyvenvietė
|-
| 1976-07-01  || || || || 16 kaimų, 4 viensėdžiai, 1 gel. stoties gyvenvietė 
|-
| 1979-01-17  || || 1944 || || 16 kaimų, 4 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė 
|-
| 1985 m. || || || || Čiužiakampis, Daučiūnai, Didžiosios Sėlos ir kt.
|}

## Šaltiniai
Turgelių apylinkė

**Turgelių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Turgelių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta Vilkiškių apylinkė, dalis Paulauskų apylinkės ir dalis Sakalų apylinkės, o dalis Turgelių apylinkės prijungta prie Tabariškių apylinkės. 1963 m. prijungta Tabariškių apylinkė ir dalis Rimšiškių apylinkės, o dalis Turgelių apylinkės prijungta prie Jašiūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || A. Mickevičiaus vardo ir „Michnovo“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 40 || 4739 () || A. Mickevičiaus vardo kolūkis, „Michnovo“ kolūkis  || 15 kaimų, 6 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 4306 || || 58 kaimai, 11 viensėdžių, 1 tarybinis ūkis 
|-
| 1972-10-01  || 136,17 || || Skynimų tarybinis ūkis, Tabariškių tarybinis ūkis, Turgelių tarybinis ūkis  || 54 kaimai, 13 viensėdžių
|-
| 1976-07-01  || || || || 54 kaimai, 13 viensėdžių 
|-
| 1979-01-17  || || 3762 || || 53 kaimai, 12 viensėdžių, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Tabariškių tarybinis ūkis, Turgelių tarybinis ūkis  || Merkinė, Tabariškės, Turgeliai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3047 || || 54 kaimai, 11 viensėdžių 
|}

## Šaltiniai
Courteney Cox

**Courteney Bass Cox** (dar žinoma kaip **Courteney Cox Arquette**; g. 1964 m. birželio 15 d.) – JAV aktorė, filmų prodiuserė ir modelis. Išgarsėjo vaidindama seriale „Draugai“ ir visose filmo „Klyksmas“ dalyse.

## Biografija
Gimė Birmingame, Alabamos valstijoje, ir augo šio priemiestyje *Mountain Brook*. Turi vyresnius brolį Richardą bei seseris Virginia ir Dottie. Tėvai išsiskyrė 1974 m., motina vėliau ištekėjo už verslininko Hunterio Copelando. Baigusi mokyklą, Kortnė įstojo į Mount Vernon koledžą studijuoti architektūros, tačiau netrukus jas nutraukė, nusprendusi siekti aktorės ir modelio karjeros. Persikėlusi į Niujorką, ji pasirašė sutartį su modelių agentūra „Ford“ ir reklamavo tokius produktus kaip „Maybeline“, „Noxema“ ir „Tampax“. Pradėjusi lankyti vaidybos pamokas, 1984 m. ji nusifilmavo Bruce Springsteen dainos „Dancing in the Dark“ vaizdo klipe, vėliau – televizijos serialuose „Misfits of Science“ ir „Family Ties“. Pirmieji jos vaidybiniai filmai buvo „Masters of the Universe“ (1987 m.), „Cocoon: The Return“ (1988 m.) ir „I“ll Be Home for Christmas“ (1988 m.). 1990 m. Kortnei teko didesnis vaidmuo juostoje „Mr. Destiny“, o 1994 m. – komedijoje „Eisas Ventura“ su Jim Carrey.

Ją išgarsino Monikos Geler vaidmuo situacijų komedijoje „Draugai“, kurtame 1994–2004 m. Pradžioje serialo kūrėjai ketino jai siūlyti Reičelės Gryn vaidmenį, tačiau po peržiūrų ji pasirinko kitą vaidmenį, o šis atiteko Jennifer Aniston. Kuriant serialą paskutinius 2 sezonus, Kortnė kartu su Aniston ir Lisa Kudrow buvo geriausiai apmokamos televizijos aktorės, uždirbančios po 1 milijoną dolerių už epizodą.

Greta „Draugų“, ji taip pat nusifilmavo didelio populiarumo sulaukusioje trilogijoje „Klyksmas“, kuriame sukūrė reporterės Geilės Vevers vaidmenį (4 dalis buvo sukurta 2011 m.). Filmavimo aikštelėje ji susipažino su aktoriumi David Arquette, su kuriuo vėliau susituokė. Kiti jos svarbesni to laikotarpio filmai: „Runner“, „3000 Miles to Graceland“ ir „The Shrink Is In“.

Baigus kurti „Draugus“, prodiuseriai pasiūlė jai vaidmenį naujai pradedamame kurti seriale „Nusivylusios namų šeimininkės“, tačiau Kortnė tuo metu laukėsi ir jos vietą užėmė Teri Hatcher.

Be vaidmenų kine, ji taip vaidino serialuose „Dirt“, „Scrubs“, „Cougar Town“ ir „Web Therapy“.

## Asmeninis gyvenimas
Aktorė artimai bendravo su aktoriumi Michael Keaton, ir grupės „Couting Crows“ muzikantu Adam Duritz. 1999 m. ji ištekėjo už kolegos Davido Arquette, su kuriuo 2004 m. susilaukė dukters Coco. Mergaitės krikšto motina tapo gero Kortnės draugė Jennifer Aniston, o pati aktorė buvo susirgusi pogimdymine depresija. 2011 m. Kortnė ir Davidas oficialiai pranešė apie išsiskyrimą, tačiau kartu toliau turėjo bendrų verslo interesų. Galutinai santuoka buvo nutraukta 2013 m.

Santuokos su Arquette metu aktorė patyrė net 8 persileidimus: vieną 2001 m., iki dukters Coco gimimo, kitus 7 – vėliau.

Nuo 2014 m. ji yra susižadėjusi su grupės „Snow Patrol“ nariu Johnny McDaid.

## Filmografija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Intervių su Cotrney kolekcija (1995–1999)
Šalčininkų apylinkė

**Šalčininkų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šalčininkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta Pepenės apylinkė ir dalis Tribonių apylinkės, 1977 m. – Šalčininkėlių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || Dzeržinskio vardo, „Gegužės 1-osios“ kolūkiai ir Šalčininkų tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 81 || 1629 () || Dzeržinskio vardo kolūkis, „Gegužės Pirmosios“ kolūkis, Šalčininkų tarybinis ūkis  || 12 kaimų, 7 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2562 || || 18 kaimų, 8 viensėdžiai, 1 durpynas, 1 mokykla-internatas, 1 tarybinis ūkis 
|-
| 1972-10-01  || 73,27 || || Šalčininkų tarybinis ūkis  || 15 kaimų, 8 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 15 kaimų, 8 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 3540 || || 1 miestelis, 27 kaimai, 10 viensėdžių 
|-
| 1986 m. || || || „Už taiką“ kolūkis, Šalčininkų tarybinis ūkis, Šalčininkėlių girininkija, Šalčininkų girininkija  || Šalčininkėliai, Tartokas, Zavišonys ir kt.
|-
| 1989-01  || || 4343 || || 1 miestelis, 35 kaimai, 12 viensėdžių 
|}

## Šaltiniai
Šeduviškės piliakalnis

**Šeduviškės piliakalnis**, *Šankių piliakalnis* – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Laugalio kaimo, Liolių seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Maironiai – Laugalis nuo Laugalio fermų pavažiavus žvyrkeliu į vakarus 1,15 km – yra kelio kairėje, vakaruose, už jo staigaus posūkio į dešinę šiaurės kryptimi, miško pakraštyje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje pelkės (dabar dalinai melioruotos). Viršus apvalus, 45 m skersmens, aukštesne pietine dalimi. Viduryje yra 20 m skersmens, iki 1,5 m gylio natūralus įdubimas, kuris greičiausiai ir yra aikštelė. Šlaitai nuolaidūs ar vidutinio statumo, 3-9 m aukščio.

Piliakalnis apardytas lapių olų. Ant jo augę medžiai nukirsti. 

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1967 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. 

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.127
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899. c. 129
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928. 241 (Šadoviškė), 242 (Šankiai).

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Puikiškės piliakalnis

**Puikiškės piliakalnis** – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Puikiškės kaimo, Šaukėnų seniūnija, Kurtuvėnų regioninis parkas. Pasiekiamas iš plento  (E77) Aukštuolių sankryžoje pasukus į dešinę vakarų kryptimi, į Laikšes, pavažiavus 1 km ir ties didesniu kelio posūkiu miške į dešinę šiaurės vakarų kryptimi pasukus į kairę pietvakarių kryptimi, į mišką, paėjus miško keliuku 430 m – yra 100 m į kairę, pietryčiuose, kalvoje už daubelės, Tytuvėnų miškų urėdijai priklausančios Kelmės girininkijos 2 kvartalo rytinėje pusėje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 50x15 m dydžio. Jos šiauriniame krašte, atrodo, buvo dabar jau visiškai nuartas pylimas, už kurio į šiaurės pusę yra 17 m pločio, 1 m gylio griovys, skiriantis piliakalnį nuo jam nepanaudotos kalvos dalies. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu.

Rytinėje piliakalnio papėdėje yra 18 m ilgio, 6 m pločio, iki 1 m aukščio prakastas greičiausiai vėlyvas pylimas, uždarantis pelkėtą slėnį.

## Šaltiniai

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Tytuvėnų piliakalnis

**Tytuvėnų piliakalnis** (arba ***Bridvaišio piliakalnis***, ***Alkakalnis***; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR418) – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Tytuvėnų, Tytuvėnų seniūnija, Bridvaišio ežero šiauriniame krante, Tytuvėnų regioninis parkas. Pasiekiamas Tytuvėnuose pasukus į pietryčius link Pašakarnio, pavažiavus 1 km, priartėjus Bridvaišio ežerui, pasukus į dešinę pietvakarių kryptimi keliuku, yra už 200 m dešinėje, vakaruose nuo jo.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Bridvaišio ežero šiauriniame krante esančioje atskiros kalvos – buvusios ežero salos – vakarinėje dalyje. Iš kitų pusių buvo apsaugotas pelkės, dab. durpynas. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 25×18 m dydžio. Jos rytinėje pusėje supiltas 0,3 m aukščio, 5 m pločio pylimas, už kurio iškastas 8 m pločio, 0,2 m gylio griovys. Šlaitai vidutinio statumo, 1,5-6 m aukščio.

Piliakalnio pietinį šlaitą skalauja Bridvaišio ežeras. Šlaitai apaugę pušimis, aikštelė dirvonuoja.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1967 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Spėjama, kad čia galėjusi būti Cydaro pilis.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.128

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Bubių apylinkė

**Bubių apylinkė** (iki 1981 m. ***Kurtuvėnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės vakaruose.

## Istorija

Kurtuvėnų apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kurtuvėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šiaulių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Jonelaičių apylinkės ir dalis Gilvyčių apylinkės, o dalis Kurtuvėnų apylinkės prijungta prie Aukštelkės apylinkės, Gilvyčių apylinkės ir Vijurkų apylinkės. 1963 m. prijungta Gilvyčių apylinkė, dalis Aukštelkės apylinkės ir dalis Jonelaičių apylinkės. 1981 m. gruodžio 29 d. perkeltas apylinkės centras į Bubius ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas. 1986 m. prijungta Padubysio apylinkė.

1995 m. balandį Šiaulių rajono savivaldybės tarybos sprendimu Bubių apylinkės teritorijoje įsteigta Bubių seniūnija.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo, „Perkaso“ kolūkiai ir Bubių tarybinio ūkio Kurtuvėnų skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 88,5 || 4527 () || „Perkaso“ kolūkis, K. Požėlos vardo kolūkis, Bubių tarybinio ūkio Kurtuvėnų skyrius  || 1 miestelis, 25 kaimai
|-
| 1970-01  || || 4452 || || 1 miestelis, 64 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 191 || || „Raudonosios žvaigždės“ kolūkis, Bubių žuvininkystės ūkis, Gilvyčių tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Kurtuvėnai), 65 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 65 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3166 || || 1 miestelis, 57 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || „Tarybinio artojo“ kolūkis, Bubių tarybinis ūkis, Gilvyčių tarybinis ūkis, Bubių girininkija, Kurtuvėnų girininkija, Pageluvio girininkija, Vainagių meistrija  || Bubiai, Bulėnai, Gilvyčiai, Kurtuvėnai, Taručiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3662 || || 2 miesteliai, 96 kaimai, 8 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Šimkaičių piliakalnis

**Šimkaičių piliakalnis**, *Vaidatonių piliakalnis, Pilalė* – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Šimkaičių ir Vaidatonių kaimų, Pakražančio seniūnija. Pasiekiamas nuo magistralės  išvažiavus į kelią  link Kelmės ir keliu Stulgiai – Vaidatoniai už pralaidos kelyje, prieš kalną pasukus į dešinę šiaurės kryptimi, lauko keliuku pavažiavus 400 m iki antro lauko įlinkimo, skaičiuojant nuo rytinės pusės – yra kairėje šiaurėje, miške, lauko pakraštyje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas kranto kyšulyje, Ančios kairiajame krante. Iš šiaurės vakarų, šiaurės ir rytų jį juosia Ančios upė ir jos slėnis. Aikštelė trikampė, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 14 m ilgio, 10 m pločio prie pylimo, 2 m žemesne šiaurės rytine dalimi. Jos pietvakariniame krašte supiltas kūgio formos 2 m aukščio, 14 m pločio pylimas 2,5 m aukščio išoriniu šlaitu. Šlaitai statūs, 17 m aukščio.

Pylimas ir aikštelė apardyti erozijos bei bulviarūsių. Apaugęs lapuočiais.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia.

## Šaltiniai

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.128.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.100. P.262-268.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Papilių piliakalnis

**Papilių piliakalnis**, Pilis – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Papilių kaimo, Pakražančio seniūnija. Pasiekiamas keliu Kražiai – Griniai Valpainių pradžioje pasukus keliuku į kairę šiaurės rytų kryptimi, pavažiavus 1 km – yra dešinėje, rytuose.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, Kražantės dešiniajame krante. Aikštelė ovali, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 65x45 m dydžio, nelygintu viršumi, vidurys ir šiaurės rytų dalis iškilę per 2 m. Joje rasta grublėtos ir žiestos keramikos. Pietvakariniame, vakariniame ir šiaurės vakariniame jos kraštuose supiltas 120 m ilgio, 2 m aukščio, 17 m pločio pylimas. Šlaitai vidutinio statumo, pietinis – 7-8 m aukščio ir 20 m nuo upės slėnio.

Aikštelė dirvonuoja, beveik visi šlaituose augę medžiai iškirsti.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1967 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIV a.

## Istorija
Piliakalnyje stovėjo nuo 1253 m. minimos Kražių žemės Kražių pilis, kurios piliavietė paminėta 1394 m.

## Šaltiniai

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 28-29.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.127.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.37. P. 158.
* Romas Batūra. Kur ieškoti XIII a. vidurio „Tviremet“ // Kraštotyra. V., 1964. P.116-130.
* Bronius Dakanis. Kelmės rajono archeologijos paminklų žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1988 ir 1989 metais. V., 1990. P.187.
* Mykolas Michelbertas. Seniausia Kelmės krašto praeitis // Kelmės kraštas. V., 1997. P.27.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Kužių apylinkė

**Kužių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šiaulių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šiaulių rajonui. 1954 m. prijungta Džuikų apylinkės dalis, o dalis Kužių apylinkės prijungta prie Verbūnų apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Jonelaičių apylinkės ir dalis Verbūnų apylinkės, 1975 m. – Smilgių apylinkė.

1995 m. balandį Šiaulių rajono savivaldybės tarybos sprendimu Kužių apylinkės teritorijos pietrytinėje dalyje įsteigta Kužių seniūnija.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 30,1 || 1980 () || „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 1 miestelis, 13 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2086 || || 1 miestelis, 31 kaimas 
|-
| 1972-10-01  || 117 || || „Gegužės 9-osios“ kolūkis, Kalinino kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 1 miestelis (Kužiai), 29 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 47 kaimai 
|-
| 1979-01-17  || || 3816 || || 1 miestelis, 59 kaimai 
|-
| 1987 m. || || || „Gegužės 9-osios“ kolūkis, Michailo Kalinino kolūkis, „Raudonojo Spalio“ kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis, Lukšių girininkija, Verbūnų girininkija  || Gergždeliai, Gilaičiai, Jonelaičiai, Kužiai, Sauginiai, Smilgiai, Verbūnai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 4687 || || 1 miestelis, 64 kaimai 
|}

## Šaltiniai
Meškuičių apylinkė

**Meškuičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Meškuičių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šiaulių rajonui. 1954 m. prijungta Gavenaičių apylinkė, Lūpaičių apylinkė ir dalis Norkūnų apylinkės. 1963 m. prijungta Daunorų apylinkė ir dalis Narušaičių apylinkės.

1995 m. balandį Šiaulių rajono savivaldybės tarybos sprendimu Meškuičių apylinkės teritorijoje įsteigta Meškuičių seniūnija.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 78 || 2804 () || „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis  || 1 miestelis, 16 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2869 || || 33 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 152 || || „Raudonosios vėliavos“ kolūkis, „Už taiką“ kolūkis, Liutkūnų tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Meškuičiai), 33 kaimai, 1 viensėdis, 1 gel. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 33 kaimai, 1 viensėdis, 1 gel. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2592 || || 1 miestelis, 29 kaimai, 1 viensėdis, 3 kaimų dalys 
|-
| 1987 m. || || || „Raudonosios vėliavos“ kolūkis, „Už taiką“ kolūkis, Meškuičių girininkija  || Meškuičiai, Naisiai, Sereikiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2477 || || 1 miestelis, 27 kaimai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai