open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rytų Sūduvos aukštuma

**Rytų Sūduvos aukštuma** (, ) – mezoreljefas, esantis Baltijos aukštumose pietvakarių Lietuvoje, šiaurės rytų Lenkijoje: Palenkės vaivadijoje ir Varmijos Mozūrų vaivadijoje bei Rusijos Karaliaučiaus krašte. Šis regionas šiaurės vakaruose ribojasi su Romintos giria, vakaruose su Vakarų Sūduvos aukštuma, su kuria riba eina per Juodosios Ančios ir Blindės upes bei pietuose su Augustavo lyguma. 

Regione populiarus geografinis turizmas, nes čia yra įvairių topografinių objektų: morena, drumlinas, keimas ir ozas. Regionas išsiskiria savo aukštumomis, iš kurių didžiausios *[[Ravelių kalnas]]* (298 m) ir *[[Kšemieniuchos kalnas]]* (289 m virš jūros lygio) bei daubomis, iš kurių didžiausia regione Ančios ežere. 

Regione vyrauja žemyninis klimatas. Vienintelis miesto statusą turintis miestas regione yra Seinai, kitos svarbios gyvenvietės yra Krasnapolis, Punskas, Vižainis, Jeleniavas, Rūtelė ir Šipliškė. Regione yra šie valsčiai: Vižainio valsčius, Rūtelės valsčius, Šipliškės valsčius, Punsko valsčius, Seinų valsčius, Krasnapolio valsčius, Suvalkų valsčius, Jeleniavo valsčius, Prieraslio valsčius, Pilypavo valsčius, Dūbininkų valsčius ir Gibų valsčius. 

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šiose aukštumose gyveno lietuviams artima baltų tauta - jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. šios aukštumos buvo Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdose. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį šios vietovės pateko į Lietuvos Respublikai priskirtą teritoriją.

## Taip pat skaitykite

* Sūduvos aukštuma ir Vakarų Sūduvos aukštuma.

## Bibliografija

* J. Kondracki, Geografia regionalna Polski, PWN, Warszawa 2002 (ISBN 83-01-13897-1) 
* Słownik geograficzno-krajoznawczy Polski, PWN, Warszawa 1998, (ISBN 83-01-12677-9)
Stafanstorpas

**Stafanstorpas** – miestas pietryčių Švedijoje, Skonės provincijoje, įsikūręs 25 km į rytus nuo Eresuno kranto ir 25 km į šiaurę nuo Malmės.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Officialus savivaldybės tinklalapis
Girstupio apylinkė

**Girstupio apylinkė** (arba ***Girstupių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje, Kauno rytinėje dalyje. Jai priklausė Dainava.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Kauno mieste. 1949 m. priklausė Stalino rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Karmėlavos apylinkės.

## Šaltiniai
Vakarų Sūduvos aukštuma

**Vakarų Sūduvos aukštuma** () – mezoreljefas, esantis Baltijos aukštumose šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje ir Varmijos Mozūrų vaivadijoje. Šis regionas ribojasi šiaurėje su Romintos giria, vakaruose su Šeskių kalvomis, pietvakariuose su Luko aukštuma, pietryčiuose su Augustavo lyguma ir rytuose su Rytų Sūduvos aukštuma. 

Regione daugiausia yra žemės ūkio laukai ir miškai. Šiame regione yra paskutiniojo ledynmečio palikimų, kaip morenos iškilusios 240 m virš jūros lygio. Per šias aukštumas eina geografinis dienovidinis. Regione išlikę ledyninių latakų upės ir ežerai, kaip Rospudos upė ir Rospudo bei Garbasės ežerai. 

Regione nėra miesto statusą turinčių miestų. Didžiausios gyvenvietės yra Bakalariava, Pilypavas ir Prieraslis. Regione yra šie valsčiai: Geldapės valsčius, Dūbininkų valsčius, Kavolių valsčius, Alėckos valsčius, Veličkų valsčius, Prieraslio valsčius, Pilypavo valsčius, Bakalariavos valsčius, Račkų valsčius ir Suvalkų valsčius. 

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šiose aukštumose gyveno lietuviams artimos baltų tautos - prūsai ir jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. didžioji dalis šių aukštumų buvo Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdose. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį didžioji šios vietovės dalis pateko į Lietuvos Respublikai priskirtą teritoriją. 

## Taip pat skaitykite

* Sūduvos aukštuma ir Rytų Sūduvos aukštuma.

## Bibliografija

* J. Kondracki, Geografia regionalna Polski, PWN, Warszawa 2002 (ISBN 83-01-13897-1) 
* Słownik geograficzno-krajoznawczy Polski, PWN, Warszawa 1998, (ISBN 83-01-12677-9)
Skoghalis

**Skoghalis** – miestas pietryčių Švedijoje, Vermlando provincijoje, ant Venerno ežero kranto. Yra didelis popieriaus malūnas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus savivaldybės tinklalapis
Linkuvos apylinkė (Kaunas)

**Linkuvos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje, Kauno miesto šiaurės vakarinėje dalyje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Kauno mieste. 1949 m. priklausė Lenino rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Užliedžių apylinkės.

## Gyvenvietės
* Linkuva, Maironiškiai, Šilainiai

## Šaltiniai
Maironiškiai

**Maironiškiai** – Kauno miesto teritorija, esanti į šiaurės vakarus nuo miesto centro, ties Šilainių šiaurės vakarinėje dalyje. Išlikusios Maironiškių kapinės.

## Istorija

Kaimas kūrėsi į rytus nuo Linkuvos dvaro. 1975 m. kaimas prijungtas prie naujai pastatyto Šilainių mikrorajono.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dūseikių valsčius

**Dūseikių valsčius** – valsčius, buvęs šiaurės vakarų Lietuvoje. Centras – Dūseikiai.

## Istorija

Įkurtas carmečiu XIX a., po Nepriklausomybės atkūrimo XX a. neatkurtas.

## Žymūs žmonės

|-
| 1873 || Sūrupis || Jonas Šimkus, valstybės veikėjas || 1944
|}
Kuprioniškių apylinkė

**Kuprioniškių apylinkė** (arba ***Kuprijoniškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje, pietinėje Vilniaus miesto dalyje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Vilniaus mieste. 1949 m. priklausė Tarybiniam rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Nemėžio apylinkės.

## Šaltiniai
Nikolajus Andrianovas

**Nikolajus Andrianovas** (, 1952 m. spalio 14 d. Vladimiras – 2011 m. kovo 21 d. Vladimiras) – Rusijos gimnastas, daugkartinis olimpinių žaidynių prizininkas. Tarptautinėse varžybose atstovavo TSRS rinktinei. Iki 2008 m. Andrianovui priklausė olimpinis vyrų rekordas pagal didžiausią laimėtų olimpinių medalių skaičių. Daugkartinis Europos ir Pasaulio čempionas, 1973 m. Universiados penkių aukso medalių laimėtojas.

2001 m. sportininkas įtrauktas į tarptautinės gimnastikos federacijos (FIG) šlovės muziejų.

2011 m. eidamas 58-uosius metus Andrianovas mirė nuo daugelio organų sistemų atrofijos. Paskutiniais savo gyvenimo mėnesiai sportininkas nebepajėgė nei šnekėti, nei valdyti savo rankų ar kojų.

## Olimpinės žaidynės
* Olimpinės žaidynės
** 1972 m. vasaros olimpinės žaidynės:
***  – laisvieji pratimai
***  – komandinė daugiakovė
***  – atraminiai šuoliai
** 1976 m. vasaros olimpinės žaidynės
***  – individuali daugiakovė
***  – laisvieji pratimai
***  – atraminiai šuoliai
***  – pratimai ant žiedų
***  – komandinė daugiakovė
***  – pratimai ant lygiagrečių
***  – pratimai ant arklio su rankenom
** 1980 m. vasaros olimpinės žaidynės
***  – komandinė daugiakovė
***  – atraminiai šuoliai
***  – individuali daugiakovė
***  – laisvieji pratimai
***  – pratimai ant skersinio

## Šaltiniai
* sports-reference.com
Loreta Jakinevičienė

**Loreta Jakinevičienė** (g. 1969 m. gegužės 22 d. Prienuose) – Lietuvos ir Prienų rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija
1995 m. baigė Vilniaus universitetą, filologė, rusų k. ir literatūros dėstytoja. 2002 m. Vytauto Didžiojo universitete baigė profesinės veiklos vadybą, edukologijos magistras.

Prienų rajono savivaldybės administracijos švietimo skyriaus vyr. specialistė, nuo 2008 m. VŠĮ „Kauno leidybos ir poligrafijos centras“ Prienų ir Birštono krašto laikraščio „Naujasis Gėlupis“ redaktorė, 2011–2013 m. Prienų rajono savivaldybės mero pavaduotoja, nuo 2015 m. – Aplinkos apsaugos ministerijos Alytaus regiono aplinkos apsaugos departamento direktoriaus pavaduotoja. 2019 m. vėl išrinkta Prienų rajono savivaldybės mero pavaduotoja.

Liberalų ir centro sąjungos, 2008 m. partijos Laisvė ir teisingumas Prienų rajono skyriaus pirmininkė. Nuo 2011 m. Prienų rajono savivaldybės tarybos narė. 2021 m. rugsėjo 3 d. partijos „Laisvė ir teisingumas“ Prienų skyriaus visuotiniame susirinkime išrinkta Prienų skyriaus pirmininke.

Prienų bendruomenės pirmininkė, Prienų rajono savivaldybės bendruomenių asociacijos pirmininkė (2007–2011 m.).

Sutuoktinis miręs, vaikai Simona, Greta, Ugnė.

## Šaltiniai
Kornelija Jurgaitienė

**Kornelija Dubickaitė-Jurgaitienė** (g.1958 m. kovo 19 d. Kaune) – lietuvių diplomatė, Nepaprastoji ir įgaliotoji ambasadorė.

## Mokslai
1976 m. baigė Vilniaus S.Nėries vidurinę mokyklą, 1981 m. – Vilniaus universiteto Filologijos fakultetą. 1987–1990 m. mokėsi TSRS Mokslų Akademijos M.Gorkio Pasaulinės literatūros instituto aspirantūroje. Filologijos mokslų daktarė, apsigynė disertaciją tema *„Pietų mokykla" JAV literatūroje po 1945 metų. Meninio savitumo problema"*.

1993–1994 m. K.Jurgaitienė buvo NATO „Demokratinių institucijų" stipendininkė, 1991 m. stažavosi Columbia, Duke bei Southern Missisippi universitetuose (JAV), Švedijos Tarptautinių santykių institute (1992 m.), G.Maršalo Europos saugumo studijų centre (2002 m.).

## Darbinė karjera
1981–1984 m. buvo Respublikinės knygų bazės Eksporto ir importo skyriaus prekių žinovė. 1985 m. dirbo LMA Puslaidininkių fizikos instituto vertėja, 1985–1988 m. – Lietuvos MA prezidiumo Užsienio ryšių skyriaus darbuotoja, 1989–1992 m. – šio skyriaus vedėja.

1992 m. – LRV Tarptautinių programų skyriaus konsultantė, 1992–1993 m. – Lietuvos mokslo ir studijų tarnybos Tarptautinių programų ir sutarčių skyriaus vedėja. 1993–1994 m. dirbo administratore Jungtinių Tautų plėtros programos Lietuvos atstovybėje.

1994–1996 m. buvo Lietuvos ambasados Norvegijos Karalystėje laikinoji reikalų patikėtinė, 1996–2001 m. – nepaprastoji ir įgaliotoji ambasadorė Norvegijos Karalystėje.

2001–2002 m. – Lietuvos užsienio reikalų ministro patarėja, ministro kabineto vedėja, 2002 – 2004 m. – ambasadorė ypatingiems pavedimams.

2004-2006 m. K.Jurgaitienė dirbo ministre-patarėja Lietuvos atstovybėje Vašingtone, buvo laikinoji reikalų patikėtinė JAV.

2009 – 2010 m. dirbo Lietuvos pirmininkavimo Baltijos Jūros Valstybių Taryboje sekretoriato vadovo pavaduotoja, Lietuvos atstove Baltijos jūros valstybių Tarybos (BJVT) Vyresniųjų pareigūnų komitete.

Šiuo metu yra ambasadorė ypatingiems pavedimams URM Europos reikalų departamente.

K. Jurgaitienė 2003 m. apdovanota ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžiumi.

## Šaltiniai

|-
Juozas Krikštolaitis

**Juozas Krikštolaitis** (g. 1954 m. lapkričio 12 d. Veisiejuose, Lazdijų rajonas) – Lietuvos ir Prienų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1977 m. baigė Vilniaus valstybinį pedagoginį institutą, matematikos mokytojas, 2002 m. baigė Kauno technologijos universitetą, informatikas.

Kazlų Rūdos remonto mechaninės gamyklos direktoriaus pavaduotojas komercijai. Lietuvos Respublikos Seimo nario padėjėjas. 2007–2011 m. Prienų rajono savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotojas, 2011 m. balandžio-gegužės mėn. Prienų rajono savivaldybės meras.

Partijos Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai Prienų rajono skyriaus narys. Nuo 2011 m. Prienų rajono savivaldybės tarybos narys.

Žmona Onutė, duktė Neringa.

## Šaltiniai
Suvalkų kraštovaizdžio parkas

**Suvalkų kraštovaizdžio parkas** () - kraštovaizdžio parkas esantis šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Suvalkų apskrityje ir Jeleniavo, Prieraslio, Vižainio, Rūtelės valsčiuose.

## Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų tauta - jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. šios žemės buvo Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdose. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį šios vietovės pateko į Lietuvos Respublikai priskirtą teritoriją. Iki šių laikų kai kuriuose parko vietovėse gyvena sentikiai. Parkas įkurtas 1976 m., kaip pirmasis tokio tipo parkas Lenkijoje. Šiame parke Andrzej Wajda filmavo filmą *Ponas Tadas*. 

## Parko vietovė

Parke yra trys draustiniai: Ančios ežero draustinis, Lapūkavo riedulių draustinis ir Bachanovo riedulių draustinis.  Parke yra 25 ežerai, iš kurių Ančios ežeras yra giliausias Lenkijoje. Parke yra dar keli didesni ežerai, tai: Kailio ežeras, Perto ežeras, Jačnos ežeras, Apskričio ežeras, Kamendulo ežeras, Samanio ežeras ir *Glubino* ežeras. Šalia Jačnos ežero vakarinio kranto yra nemažas durpynas. Paskutiniojo apledėjimo metu parko vietovėse susiformavo rieduliai, kurie saugomi riedulių geologiniuose draustiniuose. Priskaičiuojama daugiau kaip tūkstantis riedulių su 3 metrų perimetru, o patys didžiausi iki 8 metrų. Mažesni rieduliai yra tarp *Rutkos* ir *Lapūkavo* kaimų, o geologus labiausiai domina rieduliais nusėtas *Zavešono slėnis* tarp Bachanovo ir Malesoviznos kaimų. Aukščiausios parko kalvos yra *Leščinovo kalva*, Pilies kalnas, *Košcielna kalva* ir kukmedžių kalnas. Pastarasis yra 256 m virš jūros lygio, ant kalno įrengta apžvalgos aikštelė iš kurios galima apžvelgti beveik visą parką. Parke išplėtotos turizmo paslaugos. Jeleniavo, Smolnikų ir Blaskoviznos apylinkėse yra kaimo turizmo sodybų ir svečių namų. Juodosios Ančios upės slėnyje auga įvairi augmenija: pelkiniai augalai, eglynai ir pušynai. Parke yra retų augalų, kaip: durpyninė našlaitė, raudonoji gegūnė, pelkinis žinginys ir paprastoji spanguolė. 

Taip pat parke gyvena įvairūs gyvūnai: 
* Žinduoliai: upinis bebras, šermuonėlis, ežys, kirstukiniai, kiauniniai ir pilkasis vilkas; 
* Paukščiai: tulžys, nendrinė lingė ir juodoji meleta;
* Ropliai: vikrusis driežas, gluodenai, geltonskruostis žaltys ir tikrosios angys;
* Žuvys: seliava, sykas, plerninės, margoji lašišaitė ir upėtakis.

## Literatūra

* J.Radziejowski (red.) Obszary chronione w Polsce, Instytut Ochrony Środowiska, Warszawa 1996, ISBN 83-85805-29-X.

## Nuorodos

* Suvalkų kraštovaizdžio parko tinklalapis (lenk.).
Strengnesas

**Strengnesas** – miestas pietryčių Švedijoje, Siodermanlando provincijoje, įsikūręs ant Melareno kranto, 93 km į vakarus nuo Stokholmo.

Strengneso katedra pastatyta 1291 m.

## Istorija

Miesto teisės Strengnesui buvo suteiktos 1336 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Officialus savivaldybės tinklalapis
Vytautas Martinaitis (1949)

**Vytautas Martinaitis** (g. 1949 m. balandžio 1 d. Senažiškėje, Višakio Rūdos valsčius) – Lietuvos šilumos energetikos inžinierius, habilituotas technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1972 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 2000 m. habilituotas technologijos mokslų daktaras.

1972–1974 m. Kauno politechnikos instituto projektavimo biuro inžinierius, 1974–1986 m. KPI, 1986–1989 m. Konstantinos universiteto (Alžyras) dėstytojas. Nuo 1989 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto (dab. Vilniaus Gedimino technikos universitetas) dėstytojas, 1989–1992 m. ir 2002–2015 m. Pastatų energetikos (iki 2009 m. Šildymo ir vėdinimo) katedros vedėjas, 1992–1996 m. Aplinkos inžinerijos fakulteto dekanas; nuo 2000 m. profesorius.  1993 –2014 m. konsultacinės bendrovės „Eksergija“ ekspertas. 1993–1994 m. stažavo Lozanos federalinėje politechnikos mokykloje (Šveicarija). Nuo 1993 m. Tarptautinės energetikos ekonomikos asociacijos (*International Association for Energy Economics*, IAEE) narys.

## Mokslinė veikla
Mokslo darbų svarbiausia sritis – šilumos tiekimo miestams, pavieniams pastatams, patalpų mikroklimato sistemų, jų elementų analizė ir optimizavimas tvariosios energetinės raidos požiūriu. Keturių išradimų autorius.

## Bibliografija
* *Pastato gyvavimo ciklo termodinaminės analizės modelis*, monografija, 2001 m.
* *Techninė termodinamika*, mokomoji knyga, 2003 m.
* *Techninė termodinamika ir šilumokaita*, aiškinamasis uždavinynas, su kitais, 2005 m.
* *Termodinaminė analizė*, mokomoji knyga, 2007 m.
* *Pastatų energijos vartojimo auditas,* mokomoji knyga, su kitais, 2010 m.
* *Šilumos vartotojo vadovas*, taikomasis mokslo darbas, su kitais, 2011 m.
* *Energijos vartojimo pastatuose auditas,* vadovėlis, su kitais, 2012 m.
* *Šilumos gamyba deginant kurą,* vadovėlis, su kitu, 2014 m.

## Šaltiniai
Nurabadas

**Nurabadas** () − miestas Samarkando vilajeto Nurabado tumane (Uzbekija). Tumano administracinis centras. Miesto teises gavo 1973 m. Iki Taškento − 315 km, iki vilajeto centro Samarkando − 58 km.

Iki 1983 m. buvo miesto tipo gyvenvietė *Sovietabadas*.

## Nuorodos

* Узбекистан: Справочник Нурабад и Нурабадский район 
* Nurabado palydovinė nuotrauka (*Wikimapia* vaizdas)
Dinamometras

**Dinamometras** – prietaisas jėgos dydžiui matuoti. Svarbiausia dinamometro dalis – tampri spyruoklė. Prie spyruoklės pritaisyta skalė, suskirstyta niutonais. Kuo didesnė jėga veikia spyruoklę, tuo daugiau ji išsitempia, tuo didesnę jėgą parodo prie spyruoklės pritvirtinta rodyklė. Dinamometrai būna labai įvairūs. Jais galima išmatuoti ir labai mažą, ir labai didelę jėgą.
Naujosios Vilnios futbolo kompleksas

**Naujosios Vilnios futbolo kompleksas** – analogų Baltijos šalyse neturintis futbolo kompleksas Vilniuje, Karklų g., (Naujoji Vilnia). Projektas užsitęsė dėl biurokratinių kliūčių. Šiuo metu sustabdytas. Planuotas, kadangi Vilniuje futbolininkai neturi vietos treniruotėms, todėl reikalingi aikštynai ir maniežas. Buvo tikimasi, kad parengus Naujosios Vilnios stadiono projektą, Vilniaus miesto savivaldybė per 3–4 metus į aplinkinę infrastruktūrą investuotų apie 12 mln. litų, o LFF galėtų rūpintis kreditinių išteklių ir investuotojų paieškomis. Tačiau LFF įsigijus „Vėtros“ stadioną, Naujosios Vilnios projektas gali būti pakoreguotas..

## Infrastruktūra

Futbolo aikštyno komplekso projekte numatytas atviras natūralios dangos stadionas (3500 sėdimų vietų), pilnų matmenų dengtas futbolo maniežas (3000 sėdimų vietų), natūralios ir dirbtinės dangos treniruočių aikštės, baseinas, treniruoklių salės, sporto pensionatas, medicinos ir reabilitacinis centras, kitos pagalbinės patalpos.

Administraciniame korpuse įsikurtų Vilniaus futbolo akademija, Lietuvos rinktinių rengimo centras, Lietuvos futbolo federacija, konferencijų salė. Būtų pastatytas viešbutis sportininkams apgyvendinti.

Tikslas – sudaryti sąlygas ruošti aukštos klasės futbolininkus. Vilniaus futbolo akademijoje būtų ruošiami jauni futbolininkai, galintys siekti aukštų rezultatų. Komplekse tarptautinėms varžyboms galėtų ruoštis visos Lietuvos futbolo rinktinės. Kompleksu kaip futbolo baze galėtų naudotis įvairaus lygio turnyruose dalyvaujantys Lietuvos futbolo klubai.

## Istorija

2004 m. projektas pradėtas plėtoti.

2005 m. lapkričio mėn. Vilniaus miesto taryba patvirtinto komplekso detalųjį planą.

2006 m. gruodžio mėn. Lietuvos futbolo federacija ir Vilniaus miesto savivaldybė pasirašė viešosios įstaigos „Vilniaus futbolo akademija“ steigimo dokumentus. Vilniaus miesto savivaldybės taryba nusprendė kaip dalininko įnašą VšĮ „Vilniaus futbolo akademija“ perduoti žemės sklypo, kuriame planuojamas statyti futbolo aikštynų kompleksas, teritorijoje esantį ilgalaikį turtą, reikalingą numatomai veiklai plėtoti. VšĮ „Vilniaus futbolo akademija“ įvykdė atvirą viešąjį konkursą, futbolo aikštynų komplekso galimybių studijos ir projektinio pasiūlymo parengimo paslaugoms pirkti.

2008 m. kovo mėn. penkių įmonių konsorciumas pradėjo futbolo aikštynų komplekso projektinius pasiūlymus (galimybių studiją, verslo planą, architektūrinę dalį).

2008 m. spalio mėn. LR Vyriausybės strateginio planavimo komitetas pritarė, kad VšĮ „Vilniaus futbolo akademija“ vykdomas futbolo aikštynų projektas būtų pripažintas valstybei svarbiu ekonominiu projektu.

2009–2011 m. projektavimo darbai sustabdyti laukiant savivaldybės dalies finansavimo projektavimo darbams.

## Šaltiniai
Jonas Varkulevičius

**Jonas Varkulevičius** (g. 1959 m. sausio 15 d. Radviliškyje) – Lietuvos ir Radviliškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
2004 m. Vytauto Didžiojo universitete baigė socialinius mokslus, edukologijos magistras.

1990–2011 m. Radviliškio Lizdeikos gimnazijos direktorius.

Partijos Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai Radviliškio rajono skyriaus narys.

2003–2004 m. ir 2011 m. (atsisakė mandato) Radviliškio rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. įtariamas padaręs nusižengimus.

Žmona Rasa, vaikai Sima, Martynas.

## Įvertinimas
* 2010 m. Radviliškio garbės pilietis

## Šaltiniai
Vilou

**Vilou** () – 1988 m. JAV maginės fantastikos filmas, režisuotas Ron Howard bei prodiusuotas George Lucas. Filme pagrindinius vaidmenis atlieka Warwick Davis, Val Kilmer, Joanne Whalley ir Patricia Hayes. Kalavijo ir burtų pasaulyje, Warwick’o personažas Vilou – fermeris, kuriam ne savo noru tenka atlikti svarbų vaidmenį apsaugant lemtingą vaiką nuo tironės karalienės siekiančios jį nužudyti.

Filmo idėja George Lucas kilo dar 1972 metais. Ron Howard jis įkalbėjo imtis šios idėjos 1985 m. baiginėjant montuoti filmą „Kokonas“. Bob Dolman buvo patikėta parašyti scenarijų, kurį jis baigė 1986 m., prieš galutinį variantą pateikęs net septynis juodraščius. Filmavimas prasidėjo 1987 m. balandį, užbaigtas tų pačių metų spalį.

Didžioji scenų dalis filmuota kampanijoje „Elstree Studios“ Herfordšyre, Anglija, taip pat Velse ir Naujoje Zelandijoje. Kampanija „Industrial Light & Magic“ sukūrė vizualinius efektus, panaudojusi revoliucingą skaitmeninio *morfingo* technologiją. Filmas į ekranus išleistas 1988 metų gegužę nuvylė savo pajamomis (uždirbo 57 mln. JAV dol.) ir sulaukė neigiamų kritikų atsiliepimų. Tačiau buvo nominuotas dviem Oskaro statulėlėms, geriausio garso montažo ir geriausių visualinių efektų kategorijose, kurių negavo.

## Išnašos
Kolamja-Mukosameto nacionalinis parkas

**Kolamja – Mukosameto nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas Tailando rytuose, Siamo įlankos pakrantėje, Rajongo provincijoje. Parkas įkurtas 1981 m. spalio 1 d.

## Vieta
Parkas užima 131,00 km² plotą, 94% šio ploto užima jūra ir salos. Parkas apima Kolamja (Khao Laem Ya) ir Kaopleto (Khao Plet) kalvas, Merampuengo (Mae Ramphueng) paplūdimį ir Kosameto (Ko Samet) () salą su aplink ją esančiomis mažomis salomis:
* Kočano (Ko Chan) ( – „Menulio sala“);
* Kosančalamo (Ko San Chalam) ( – „Ryklio sala“);
* Hinkao (Hin Khao) (( – „Baltoji uola“);
* Kokudi (Ko Kuthi) ( – „Atsiskyrėlio sala“);
* Kokletčalamo (Ko Klet Chalam) ( – „Ryklio dydžio sala“);
* Kokrajo (Ko Kruai) ( – „Kūgio sala“);
* Komakamo (Ko Makham) ( – „Tamarindo sala“);
* Kopaitino (Ko Plai Tin) ( – „Grandinės sala“);
* Kotaikangkajo (Ko Thai Khang Khao ( – „Šikšnosparnių sala“);
* Kojangkluja (Ko Yung Kluea) ( – „Druskos sala“);
* Kotaluko (Ko Thalu Ko) ( – „Skylės sala“).
Parkas yra 20 km į pietryčius nuo provincijos centro Rajongo.

## Flora ir fauna
Kolamja – Mukosameto parke vyrauja sausi visžaliai miškai su uolėtais salų skardžiai ir smėlio paplūdimiai. Iš retų pakrantės augalų parke sutinkama: stambialapis kamšis (Thespesia populnea), Xylocarpus rumphii, migdolinis viršūklis (Terminalia catappa), asiūklinė kazuarina (Casuarina equisetifolia), kvapusis pandanas (Pandanus fascicularis) ir ožinis sukutis (Ipomoea pes-capra)

Parke gyvena: Malajinė civeta, palminis musangas, viverinė katė, krabaėdė makaka, mangustas, dvispalvė ratufa, bei 118 rūšių paukščių.

Kosameto, Kokudžio ir Kotaluko salas supa koralų rifai.

## Įžymiausios vietos
* Kosameto sala (). Už 6 km nuo kranto esanti 13,1 km² ploto sala yra didžiausia parkui priklausanti sala. Jos vakarinis krantas yra uolėtas o rytiniame ir šiauriniame krante yra daug smėlio paplūdimių.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Dainius Dundulis

**Dainius Dundulis** – maisto produktų gamybos, logistikos ir nekilnojamojo turto nuomos įmonės UAB „Rivona“ generalinis direktorius, prekybos tinklo „Norfa" valdytojos UAB „Norfos mažmena" valdybos pirmininkas, „Norfos” įmonių grupės savininkas, „Norfos“ labdaros ir paramos fondo steigėjas, vienas turtingiausių žmonių Lietuvoje, (2025 m. duomenimis, jo valdomas turtas vertinamas 640 mln. €.

## Biografija

1997 m. įsteigė UAB „Norfos mažmena“ – mažmeninės prekybos bendrovę (valdo 122 parduotuves ir pagal jų skaičių yra trečia šalyje, nusileisdama tik „VP Market“ ir bendrovės „Palink“ valdomam „Iki“ prekybos tinklui).
„Norfos“ pardavimai – 1,511 mlrd. litų (2010 m.); per 4 000 darbuotojų

## Šeima
* Tėvas: Jonas Dundulis (g. 1942 m.), veterinarijos gydytojas, Šiaulių rajono politinis veikėjas, „Norfos“ labdaros ir paramos fondo (Gruzdžiuose) direktorius.
* Motina: Danutė Dundulienė, ekonomistė (1942–1983 m.).
* Sesuo: Daiva Dundulytė.

## Šaltiniai
Sitis

**Sitis** – miestas; miesto centras (miesto dalis).

## Miestų dalys

* Londono Sitis
* Maskvos Sitis

## Miestai

* Solt Leik Sitis
* Kanzas Sitis
* Oklahoma Sitis
* Keson Sitis
* Džeferson Sitis
* Daimond Sitis
* Karson Sitis
Algimantas Mielinis

**Algimantas Mielinis** (g. 1962 m. gruodžio 24 d. Jūkainiuose, Raseinių rajonas) – Lietuvos ir Raseinių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1981 m. baigė Viduklės vidurinę mokyklą.
1982–1989 m. studijavo Lietuvos veterinarijos akademijos Zooinžinerijos fakultete, įgijo zooinžinieriaus specialybę. 1983–1985 m. tarnavo sovietinėje armijoje.

1989–1992 m. Viduklės paukštininkystės tarybinio ūkio vyr. zootechnikas. 1992–1995 m. Aleknų žemės ūkio bendrovės zootechnikas. 1995–2000 m. Lietuvos valstybinės kokybės inspekcijos prie Valstybinės konkurencijos ir vartotojų teisių tarnybos vyriausias valstybinis inspektorius Raseinių rajone. 2000–2011 m. Raseinių rajono Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos vyriausias specialistas, maisto produktų inspektorius. 2011–2012 m. Raseinių Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos vyriausias specialistas, maisto produktų inspektorius.

2011–2015 m. Raseinių rajono savivaldybės tarybos narys. 2012–2015 m. Raseinių rajono savivaldybės meras. 2015 m. Raseinių rajono savivaldybės administracijos direktorius, 2017–2019 m. – Raseinių rajono mero patarėjas. Nuo 2019 m. Seimo nario Arvydo Nekrošiaus padėjėjas.

Partijos Tvarka ir teisingumas Raseinių rajono skyriaus narys. 

Iki 2012 m. kaimų bendruomenės „Viduklė“ pirmininkas, Raseinių rajono kaimų bendruomenių sąjungos tarybos narys.

Žmona Vincentina, vaikai Viktorija, Alvita.

## Šaltiniai
Elizabeth Taylor

**Elizabeth Taylor** (1932 m. vasario 27 d. – 2011 m. kovo 23 d.) – anglų-amerikiečių Holivudo aktorė. Oskaro ir Auksinio gaublio laureatė. 

Buvo ištekėjusi 8 kartus.

## Filmografija
* 2001 God, the Devil and Bob
* 2001 These Old Broads
* 1994 The Flintstones
* 1992 The Simpsons
* 1992 Captain Planet and the Planeteers
* 1989 Sweet Bird of Youth
* 1988 Young Toscanini
* 1987 Poker Alice
* 1986 There Must Be a Pony
* 1985 North and South
* 1985 Malice in Wonderland
* 1984 Hotel
* 1984 All My Children
* 1983 Between Friends
* 1981 General Hospital
* 1980 The Mirror Crack’d
* 1979 Winter Kills
* 1978 Hallmark Hall of Fame
* 1977 A Little Night Music
* 1976 Victory at Entebbe (TV movie)
* 1976 The Blue Bird
* 1974 The Driver’s Seat
* 1973 Ash Wednesday
* 1973 Night Watch
* 1973 Divorce His – Divorce Hers
* 1972 Hammersmith Is Out
* 1972 Under Milk Wood
* 1972 X, Y and Zee
* 1970 The Only Game in Town
* 1969 Anne of the Thousand Days
* 1968 Secret Ceremony
* 1968 Boom!
* 1967 The Comedians
* 1967 Reflections in a Golden Eye
* 1967 Doctor Faustus
* 1967 The Taming of the Shrew
* 1966 Who’s Afraid of Virginia Woolf?
* 1965 The Sandpiper
* 1963 The V. I.P. s
* 1963 Cleopatra
* 1960 BUtterfield 8
* 1960 Scent of Mystery
* 1959 Suddenly, Last Summer
* 1958 Cat on a Hot Tin Roof
* 1957 Raintree County
* 1956 Giant
* 1954 The Last Time I Saw Paris
* 1954 Beau Brummell
* 1954 Elephant Walk
* 1954 Rhapsody
* 1953 The Girl Who Had Everything
* 1952 Ivanhoe
* 1952 Love Is Better Than Ever
* 1951 Quo Vadis
* 1951 A Place in the Sun
* 1951 Father’s Little Dividend
* 1950 Father of the Bride
* 1950 The Big Hangover
* 1949 Conspirator
* 1949 Little Women
* 1948 Julia Misbehaves
* 1948 A Date with Judy
* 1947 Cynthia
* 1947 Life with Father
* 1946 Courage of Lassie
* 1944 National Velvet
* 1944 The White Cliffs of Dover
* 1943 Jane Eyre
* 1943 Lassie Come Home
* 1942 There’s One Born Every Minute

## Šaltiniai
Pertas (ežeras)

**Pertas** () – ežeras Sūduvos aukštumoje, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Suvalkų apskrityje ir Vižainio valsčiuje. Šalia ežero yra Sidorių kaimas. Tai ilgas ir siauras mezotrofinis ledo luistų guolio ežeras. Ežero vanduo yra švarus, tačiau neskaidrus. Ežeras yra 148,3 metrai virš jūros lygio. Pagal Lenkijos švaraus vandens klasifikaciją, ežeras yra II klasės klasifikacijos. Ežero pakrantės yra dumblėtos. Ežeras yra netaisyklingos formos, kur stipriai susitraukia šiaurėje ir išsiplečia į įlanką vakaruose. Šiauriniai ir pietiniai ežero krantai yra aukšti ir vaizdingi. Ežere yra keturios keimo kalvos. Pietuose ežeras pereina į alksninę pelkę, kurią nuo Purvinio ežero skiria griova. Vakarinėje ežero dalyje yra sąsmauka, kuri jungiasi su Kailio ežeru. Istoriškai susiklostė, kad šie du ežerai kartais skaičiuojami kaip vienas.

Ežere gyvena įvairių rūšių žuvys: sykas, ungurys, europinė lydeka, lynas, ešerys, paprastoji kuoja, vėgėlė, paprastoji raudė, paprastoji aukšlė, paprastasis karšis, europinis šapalas ir starkis.

## Literatūra

* Stefan Maciejewski, Po ziemi suwalskiej – Przewodnik turystyczny, Wydawnictwo Hańcza, Suwałki 1998, ISBN 83-87415-12-X;
* Lechosław Herz, Pojezierze Suwalskie, Wydawnictwo PTTK „Kraj“, Warszawa 1983.

## Nuorodos

* Ežero nuotrauka .
Maksiminas Daja

**Gajus Valerijus Galerius Maksiminas** (apie 270 m. lapkričio 20 d. – 313 m. rugpjūtis ar liepa), dar vadinamas **Maksiminu Daja**, **Daza** ar **Maksiminu II** – Romos imperatorius, valdęs 308–313 m. Jis buvo valstiečių kilmės, jo motina buvo imperatoriaus Galerijaus netikra sesuo. Jis gimė netoli Feliks Romulianos (dabar Rytų Serbija).

## Valdymas

Jis iškilo per armijos rangus, 305 m. jį įsisūnijo dėdė Galerijus, kuris jam suteikė cezario titulą ir paskyrė valdyti Siriją ir Egiptą. 308 m., kai Licinijus tapo augustu, Konstantinas ir Maksiminas tapo *filii Augustorum* (Augusto sūnumis). Maksiminas tikriausiai pradėjo vadintis augustu po karo su Sasanidais 310 m. Mirus Galerijui 311 m., Maksiminas su Licinijumi pasidalino Rytų Romos imperiją. Kai Licinijus ir Konstantinas sudarė sąjungą, Maksiminas susidraugavo su Maksencijumi, kuris valdė Italiją. Jis atvirai susipyko su Licinijumi 313 m., kai sutelkė 70 tūkst. vyrų armiją, bet vis tiek buvo nugalėtas Ciralo mūšyje prie Heraklėjos balandžio 30 d. Po to jis pabėgo į Nikomediją, o iš ten į Tarsą, kur jis mirė rugpjūtį neaiškiomis aplinkybėmis.

Maksiminas turėjo blogą vardą krikščionių analuose, nes vėl pradėjo juos persekioti, nors Galerijus buvo išleidęs tolerancijos ediktą.
Pasaulio treko čempionatas

**Pasaulio treko čempionatas** – kasmetinis geriausių pasaulio dviračių treko sportininkų varžybos, kurias organizuoja tarptautinė dviračių sporto sąjunga (*UCI*).

Šiuo metu į pasaulio čempionatą įtrauktos šios rungtys: keirinas, laiko intervalo varžybos, individualaus persekiojimo lenktynės, komandinio persekiojimo varžybos. taškų lenktynės, skratčas, sprintas, komandinis sprintas.

Pirmasis čempionatas įvyko 1893 m. Niujorke, JAV. Čempionato viea keičiame kasmet, dažniausiai varžybos rengiamos Europoje.

## Lietuvos dalyvavimas
*1990: medalių nepelnė
*1991: medalių nepelnė
*1992:
** – Jonas Romanovas, vyrų taškų lenktynės.
** – Artūras Kasputis, vyrų persekiojimas.
*1993: medalių nepelnė
*1994: medalių nepelnė
*1995:
** – Remigijus Lupeikis, vyrų taškų lenktynės.
*1996: medalių nepelnė
*1997: medalių nepelnė
*1998: medalių nepelnė
*1999:
** – Rasa Mažeikytė, moterų individualus persekiojimas.
*2000: medalių nepelnė
*2001: medalių nepelnė
*2002: medalių nepelnė
*2003:
** – Edita Kubelskienė, moterų taškų lenktynės.
*2004:
** – Simona Krupeckaitė, moterų 500 m laiko intervalas.
*2005: medalių nepelnė
*2006: medalių nepelnė
*2007: medalių nepelnė
*2008:
** – Simona Krupeckaitė, moterų 500 m laiko intervalas.
** – Simona Krupeckaitė, moterų sprintas.
*2009:
** – Simona Krupeckaitė, moterų 500 m laiko intervalas.
** – Simona Krupeckaitė, moterų sprintas.
** – Vilija Sereikaitė, moterų individualus persekiojimas.
** – Simona Krupeckaitė ir Gintarė Gaivenytė, moterų komandinis persekiojimas.
*2010:
** – Simona Krupeckaitė, moterų keirinas.
** – Simona Krupeckaitė, moterų 500 m laiko intervalas.
** – Simona Krupeckaitė, moterų sprintas.
** – Vilija Sereikaitė, moterų individualus persekiojimas.
** – Simona Krupeckaitė ir Gintarė Gaivenytė, moterų komandinis persekiojimas.
*2011:
** – Simona Krupeckaitė, moterų sprintas.
** – Vilija Sereikaitė, moterų individualus persekiojimas.
*2012:
** - Simona Krupeckaitė, moterų sprintas.
*2013: medalių nepelnė
*2014: medalių nepelnė
*2015: medalių nepelnė
*2016: medalių nepelnė
*2017: medalių nepelnė
*2018: 
** – Simona Krupeckaitė, moterų keirinas.
*2019: medalių nepelnė
*2020: medalių nepelnė

## Šaltiniai
2011 m. pasaulio treko čempionatas

**2011 m. [[pasaulio treko čempionatas]]** – geriausių pasaulio dviračių treko sportininkų varžybos, vykusios 2011 m. kovo 23 - kovo 27 dienomis Apeldorne, Nyderlanduose. Paskutinį kartą pasaulio čempionatas Nyderlanduose vyko 1979 m.

## Rezultatai

## Medalių lentelė

## Dalyvaujančios šalys
Čempionate pasirodė 41 šalies atstovai.

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lietuvos dalyvavimas

Lietuvai čempionate atstovavo septynios dviratininkės. 

## Išnašos

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Cista

**Cista** ( 'pūslė') – patologinė organo ar audinių ertmė, apsupta jungiamojo audinio ir pripildyta skysto arba tiršto turinio (prakaito, seilių, riebalų, gleivių, raginės masės).

*Tikroji cista* iš vidaus išklota epiteliu arba endoteliu, *netikroji cista* – aplinkiniu audiniu. Cista gali būti kiaušidėje, galvos smegenyse, inkste, plaučiuose, pieno, seilių liaukoje ir kitur. Ji susidaro, sutrikus liaukos išskyros nutekėjimui, suminkštėjus audiniui, dėl sklaidos trūkumų, susidarius ertmėms kraujagysliniuose ir liaukiniuose navikuose. Cista gali susidaryti dėl traumos, kai epitelis nuslenka į gilesnius audinius. Ji pasitaiko sergantiems kai kuriomis, ypač apvaliųjų kirmėlių sukeltomis, kirmėlinėmis ligomis (cisticerkoze, echinokokoze), kai lerva žmogaus raumenyse apauga jungiamuoju audiniu, saugančiu ją nuo suvirškinimo ir antikūnų poveikio. Nedidelė 1–2 mm skersmens cista (milija) atsiranda, kai plauko maišelis užsikemša raginiu kamščiu.

Klinikiniai simptomai priklauso nuo cistos dydžio ir susidarymo vietos. Nedidelė cista dažnai nesukelia jokio negalavimo. Kartais cista (pvz., kiaušidės) gali plyšti, ir jos skystis, išsiliejęs į pilvo ertmę, gali sukelti pūliavimą. Be to, vešant cistos epiteliui, ji gali virsti nepiktybiniu, retkarčiais ir piktybiniu naviku. Kai cista trikdo organo funkciją, ji šalinama (kartais su organo, kuriame ji susidarė, dalimi arba visu organu).

Cistos šalinimas iš organizmo chirurginiu būdu vadinamas cistektomija. Pavyzdžiui, cholecistektomijos (tulžies pūslės šalinimo operacija) terminas sudarytas iš chole- (lot. tulžies pūslė) ir -cistektomija.
Amerikinis bukas

**Amerikinis bukas** (*Fagus grandifolia*) – bukinių (*Fagaceae*) šeimos medieninis, vaistinis augalas, paplitęs Šiaurės Amerikoje. 


File:American Beech.jpg|Lapas ir atsidariusi sėkla
File:Fagus grandifolia JPG1.jpg|Lapai
Kiljotos provincija

**Kiljotos provincija** () – viena iš Čilės provincijų, sudarančių Valparaiso regioną. Administracinis centras – Kiljota.

## Geografija
Provincija yra Valparaiso regiono centrinėje dalyje. Ji ribojasi:
* šiaurėje – su Petorkos provincija (Valparaiso regionas)
* rytuose – su San Felipe de Akonkagvos provincija (Valparaiso regionas)
* pietuose – su Valparaiso provincija (Valparaiso regionas) ir Čakabuko provincija (Santjago metropolinis regionas)
* vakaruose – su Valparaiso provincija.

## Administracinis suskirstymas

Provinciją sudaro 7 komunos:
* Kiljotos komuna. Centras – Kiljota
* La Kaleros komuna. Centras – La Kalera
* Limačės komuna. Centras – Limačė
* Nogaleso komuna. Centras – Nogalesas
* Ichuelaso komuna. Centras – Ichuelasas
* Olmuės komuna. Centras – Olmuė
* La Kruso komuna. Centras – La Krusas

## Šaltiniai
Mantartiškių apylinkė

**Mantartiškių apylinkė** (arba ***Montartiškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Akmenės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Akmenės rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Akmenės apylinkės.

## Šaltiniai
Prancūzijos armijos lengvoji aviacija

**Prancūzijos armijos lengvoji aviacija** () − Prancūzijos armijos aviacijos tarnyba, įkurta 1954 m. lapkričio 22 d. Ginkluota daugiausia sraigtasparniais.

ALAT funkcijos − stebėjimas, žvalgyba, šturmavimas ir tiekimas. 

## Sudėtis
* Armijos lengvosios aviacijos vadovybė (COMALAT).
* 4-oji aeromobilių brigada (). Sudaro pagrindinę ALAT pajėgų dalį. 
** 1-asis kovinių sraigtasparnių pulkas (). Bazuojasi Falsbure, ginkluotas 22 „Gazelle“, 20 „Puma“ ir 14 „Cougar“ sraigtasparnių.
** 3-asis kovinių sraigtasparnių pulkas (). Bazuojasi Etene, ginkluotas 33 „Gazelle“, 16 „Puma“ sraigtasparnių.
** 5-asis kovinių sraigtasparnių pulkas (). Bazuojasi Po, ginkluotas 16 „Gazelle“, 16 „Puma“, 7 „Cougar“ ir 9 „Eurocopter Tiger“ sraigtasparniais.
* 4-asis specialiųjų pajėgų sraigtasparnių pulkas (). Bazuojasi Po-Pirėnų oro uoste. Priskirtas Prancūzijos armijos specialiųjų pajėgų brigadai ().

## Nuorodos
Popiežiškoji bažnytinė akademija

**Popiežiškoji bažnytinė akademija** (, anksčiau *Accademia dei Nobili Ecclesiastici*) - Romoje esanti Šventojo Sosto diplomatinės tarnybos tarnautojų rengimo įstaiga. 1701 metais įkūrė popiežius Klemensas XI. Akademijoje studijuoja 29 kunigai iš 16 pasaulio kraštų (2009 m.).

## Karjera
Absolventai dirba apaštalinėse nunciatūrose (pvz., nuncijais) ir Vatikano valstybės sekretoriate kaip atašė. Karjeros laipteliai - antros klasės sekretorius, pirmos klasės sekretorius, antros klasės auditorius, pirmos klasės auditorius, patarėjas.

## Lietuviai
Iš lietuvių į Akademiją pirmasis pateko Jonas Bulaitis (1933-2010), arkivyskupas nuncijus. Vėliau: 
* Audrys Juozas Bačkis (g. 1937 m.), buvęs Vatikano valstybės pasekretoris, Vilniaus metropolitas, kardinolas. 
* Visvaldas Kulbokas (g. 1974 m.), kunigas (monsinjoras), teologijos daktaras, kanonų teisės licenciatas, Šventojo Sosto nunciatūros Maskvoje (Rusija) pirmasis sekretorius
* Rolandas Makrickas (g. 1972 m.), kunigas (monsinjoras), Bažnyčios istorijos daktaras,  Šventojo Sosto nunciatūros Šiaurės Šalims (Švedija, Suomija, Danija, Islandija, Norvegija) pirmasis sekretorius.

## Dalykai
Diplomatija, Politinė ekonomika, Tarptautinė teisė, Istorija, Geografija, Užsienio kalbos, Kurijos raštų stilius.

## Prezidentai

## Šaltiniai
 

## Nuorodos
* Vatikano inf. apie Akademiją
* Aprašas ''catholic-hierarchy.org'' (anglų k.)
PAE

**PAE**:

**[[Pontificia Accademia Ecclesiastica]]* , Popiežiškoji bažnytinė akademija 
*PAE Aigáleō, Graikijos futbolo klubas iš Atėnų priemiesčio Egalėjo
Lapūkavo riedulių draustinis

**Lapūkavo riedulių draustinis** () – draustinis esantis Rytų Sūduvos aukštumoje, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Suvalkų apskrityje ir Jeleniavo valsčiuje, netoli Lapūkavo kaimo. Įkurtas ministro įsakymu (MP nr 21 poz.193) 1988 m. liepos 1 d. Draustinis apima ledyninius riedulius ir dalį aplinkinių miškų ir pievų. Tai geologinis ir dirvožemio draustinis, išsiskiriantis savo uolienomis, mineralais, nuosėdomis ir dirvožemiu. Taip pat čia saugoma mišriųjų miškų ir pievų kraštovaizdžio įvairovė. Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. ši vietovė buvo Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdose. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį ši vietovė pateko į Lietuvos Respublikai priskirtą teritoriją.

## Gamta

Draustinio kraštovaizdis unikalus savo galine morena, kuri susidarė paskutinio Baltijos apledėjimo metu. Ši morena yra tarp Ančios ežero ir Šešupės upės. Dėl savo geologinės sandaros, amfiteatro formos, beveik nepaliesta erozijos ši morena yra viena iš geriausiai išsilaikiusių morenų pavyzdžių ne tik Lenkijoje, bet ir visoje Europoje. Geologų nuomone šis Skandinaviško tipo riedulynas yra labai retas reiškinys šioms vietovėms. Šiaurinėje draustinio dalyje yra (258,75 m.) aukščio virš jūros lygio galinė morena. Šiose vietovėse yra apie 40 m. velenai skiriantys galinės morenos sausuosius slėnius. Draustinyje daugiausiai auga šios medžių rūšys: eglė, pušis, ąžuolas ir alksnis. Dirvos storis yra ganėtinai mažas. Saugomi augalai yra: paprastasis žalčialunkis (*Daphne mezerum*), miškinė lelija (*Lilium martagon*), vėjalandė šilagėlė (*Pusatilla patens*), dėmėtoji gegūnė (*Orchis maculata*).

## Taip pat skaitykite

* Suvalkų kraštovaizdžio parkas;
* Ančios ežero draustinis;
* Bachanovo riedulių draustinis.
Lelionių apylinkė (Alytus)

**Lelionių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Alovės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Alytaus rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Domantonių apylinkės, Jurgelionių apylinkės ir Takniškių apylinkės.

## Šaltiniai
Kočamajo-Kovongo nacionalinis parkas

**Kočamajo – Kovongo nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas Tailando rytuose, Rajongo ir Čantaburio provincijose. Parkas įkurtas 1975 m. gruodžio 31 d.

## Vieta
Parkas užima 83,68 km² plotą ir apima Klango (Klaeng) Rajongo ir Kenghangmajo (Kaeng Hang Maeo) Čantaburio apylinkes. Parkas yra 70 km į rytus nuo provincijos centro Rajongo.

## Flora ir fauna
Kočamajo – Kovongo parke vyrauja drėgni visžaliai miškai. Iš retų augalų parke sutinkama: *[[Irvingia malayana]]*, paprastoji skėtra (*Chukrasia tabularis*), *[[Lagerstroemia calyculata]]*, *[[Peltophorum dasyrachis]]*, *[[Markhamia stipulata]]*, rausvasis gvazdikmedis ir kt.

Parke gyvena: Azijinis dramblys, Indijos muntjakas, gaūras, Sumatros goralas (*Nemorhaedus sumatraensis*), Malajinis lokys, šernas, Indinis zambaras, Kampučinis gibonas ir kt., sutinkama apie 53 rūšis paukščių: javinė šventoji maina (*Gracula religiosa*), bankivinė višta, sidabrinė lofura (*Lophura nycthemera*), juodasparnė jora (*Aegithina tiphia*), juodasis drongas (*Dicrurus macrocercus*), rudoji prinija (*Prinia rufescens*), didysis kukalis (*Centropus sinensis*), dryžoji megalaima (*Megalaima lineata*) ir kt.

## Įžymiausios vietos
* Kaočamajo – Kaovongo (Khao Chamao – Khao Wong) krioklys() esantis 1 km nuo parko administracijos pastato.
* Klongplakango (Khlong Pla Kang) krioklys().
* Tamkaovongo (Tham Khao Wong) urvas.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Midi kanalas

**Midi kanalas** () − kanalas pietų Prancūzijoje. Jo ilgis − 240 km.

Kanalo statybos pradėtos 1666 m. ir truko 15 metų. Kanalas jungia Tulūzą su Viduržemio jūros pakrante. Kadaise šis kanalas buvo itin svarbus prekybinis kelias, kurio pagalba pirkliai sutaupydavo 3 000 km aplink pietinę Ispaniją. 

1996 m. Midi kanalas buvo įtrauktas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą kaip unikalus XVII a. inžinerinis statinys.

Šiuo metu kanale yra 91 Šliuzas, kuris pakelia ir nuleidžia laivus 190 m. Taip pat kanalu rengiamos ekskursijos. Kanalas vingiuoja pro nedidelius miestelius, užtvankas, pilis, plačius vynuogynus. Išsiskiria viduramžių miestas Karkasonas, kurio senamiestį juosia sienos su 52 bokštais. 

## Nuorodos
* Midi kanalas  (anglų, prancūzų, vokiečių k.)
* Midi kanalas (prancūzų k.)
Prancūzijos laivyno aviacija

**Prancūzijos laivyno aviacija** () − aviacinė Prancūzijos laivyno šaka, turinti ~6800 personalo ir 206 orlaivius. Bazuojasi 6 oro bazėse (4 − metropolinėje Prancūzijoje, 1 − užjūrio teritorijoje). 

Dabartinė Prancūzijos laivyno aviacija buvo sudaryta 1998 m. birželio 19 d., sujungus lėktuvnešio eskadriles ir krantinio bazavimo jūrinio patruliavimo pajėgas. Laivyno aviacijai vadovauja admirolas (jo pareigos žymimos santrumpa *ALAVIA*), štabas − Tulone. 

Laivyno aviacija turi šias dalis:
* lėktuvnešio „Charles de Gaulle“ aviacijos eskadrilių visuma (ginkluota „Rafale“, „Super Étendard“ ir „E-2 Hawkeye“),
* laivyno jūriniai patruliniai lėktuvai („Atlantique 2“),
* denio sraigtasparniai („Dauphin“, „Panther“, „Super Frelon“, „Lynx“, „Alouette III“),
* paramos orlaivių daliniai.

Prancūzijos laivyno lėktuvnešių pilotai pradinį apmokymą praeina Provanso Salono oro bazėje, o po to − JAV kariniame laivyne.

## Daliniai
Kovinės eskadrilės prancūziškai vadinamos *flotilės*, jas paprastai sudaro 12 orlaivių.
* 1F−10F − šių eskadrilių priešlaiviniai lėktuvai bazuojasi lėktuvnešiuose:
** 4F bazuojasi Lorjane, ginkluota „E-2C Hawkeye“.
* 11F−20F − naikintuvų ir šturmuotuvų eskadrilės:
** 11F − bazuojasi Landivizjo, ginkluota „Super Etendard“,
** 12F − bazuojasi Landivizjo, ginkluota „Rafale M“,
** 17F − bazuojasi Landivizjo, ginkluota „Super Etendard“.
* 21F−30F − jūrų patrulinių lėktuvų eskadrilės:
** 21F − bazuojasi Nimo-Garono oro uoste, ginkluota „Atlantic 2“,
** 23F − bazuojasi Lorjane, ginkluota „Atlantic 2“,
** 24F − bazuojasi Lorjane, ginkluota „Falcon 50“ ir „Xingu“,
** 25F − bazuojasi Taityje, ginkluota „Falcon 200 Guardian“. Turi padalinį Numėjoje, 
** 28F − bazuojasi Lorjane, ginkluota „Xingu“.
* 31F−39F − sraigtasparnių eskadrilės:
** 31F − bazuojasi Hjere, ginkluota „Westland Lynx“. Buvo planuota 2010 m. sraigtasparnius pakeisti į „NH90“,
** 32F − bazuojasi Lanveoke, ginkluota „EC225“,
** 34F − bazuojasi Lanveoke, ginkluota „Lynx“,
** 35F − bazuojasi Hjere, ginkluota „Alouette“ ir „Dauphin“. Padaliniai Šerbūre, La Rošelyje ir Le Tuke Pari Plaže,
** 36F − bazuojasi Hjere, ginkluota „Panther“, „Camcopter S-100“. 

Krante besibazuojančios mokomosios ir transportinės eskadrilės vadinamos *Escadrilles de Servitude*.
* 1S−19S − ryšių eskadrilės:
** 10S − eksperimentinis dalinys Jere.
* 20S−29S − sraigtasparnių eskadrilės:
** 22S − bazuojasi Lanveoke, naudoja „Alouette III“.
* 50S−59S − mokomosios eskadrilės:
** 50S − bazuojasi Lanveoke, naudoja „Rallye 100S“ ir „CAP-10“,
** 57S − bazuojasi Landivizjo, naudoja „Falcon 10MER“.
Prancūzijos Rivjera

**Prancūzijos Rivjera** arba **Žydrasis krantas** () − tai rytinė Viduržemio jūros pakrantės dalis Prancūzijoje, į vakarus besitęsianti nuo Kanų iki Mentono, o rytuose siekianti Italijos sieną. Prancūzijos Rivjeroje yra ir Monako kunigaikštystė.

Žydrasis krantas − vienas populiariausių paplūdimio regionų Europoje. Prancūzijos Rivjerą yra pamėgę pasaulinio garso žvaigždės. Žydrojo kranto sostine vadinama Nica. Kiti garsūs Žydrojo kranto kurortai − Sen Tropezas, Sen Rafaelis ir festivalių sostinė Kanai.

## Nuorodos

* Prancūzijos Rivjera  (anglų, italų, ispanų, prancūzų, vokiečių k.)
Doom (filmas)

**Doom** () – 2005 m. JAV mokslinės fantastikos siaubo filmas, sukurtas populiaraus kompiuterinio žaidimo „Doom“ motyvais. Filmą režisavo Andrzej Bartkowiak, pagrindinius vaidmenis atliko Dwayne Johnson, Karl Urban ir Rosamund Pike.

Vykdomasis prodiuseris John Wells viename interviu teigė, kad filmo tęsinys bus statomas, jei gautos pajamos pateisins lūkesčius. Premjerinį savaitgalį buvo parduota bilietų už beveik 15,3 mln. JAV dol., tačiau kitą savaitgalį parduoda jau tik už 4,2 mln. Viso filmas surinko beveik 56 mln., kai gamybai buvo išleista apie 60 mln.. Tęsinys taip ir nebuvo sukurtas.

## Išnašos