open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Willibald Hahn

**Vilibaldas (Valteris) Hanas**,  (1910 m. sausio 31 d. Vienos Donauštato rajone – 1999 m. gegužės 31 d. Vienoje) – Austrijos futbolininkas; Lietuvos, Norvegijos ir Šveicarijos vyrų futbolo rinktinių treneris.

## Biografija

### Sportininkas
Futbolo sirgaliams tapo žinomu, kai būdamas dvidešimtmečiu, pradėjo žaisti saugo pozicijoje Austrijos sostinės Gersthofer SV komandoje. Prieš 1931–32 m. sezoną perėjo į Pirmojoje lygoje žaidžiančią Vienos FAC Team, kur įsitvirtino pagrindinėje sudėtyje. Kitame sezone nusprendė ginti Vienos Austria klubo spalvas. Šiame kolektyve per varžybas jam dažniausiai teko praleisti ant atsarginių suolelio, todėl kartu su dviem bendraklubiečiais perėjo į Prancūzijos Antrosios lygos Hispano–Bastidienne klubą Bordo mieste. 1934 m. grįžo į gimtinę, po vieną sezoną žaidė šalies sostinės Favoritner SC, Vienos FC ir Favoritner AC klubuose. Paskutinė komanda, į kurią 1937 m. buvo gavęs pakvietimą futbolininkas V.Hanas, buvo Vienos SK Admira. Kitų metų rudenį jis nusprendė baigti aktyviai sportuoti.

### Treneris
Kai per vadinamą Anšliusą Austrija buvo prijungta prie Vokietijos, V.Hanas 1938 m. emigravo į Norvegiją, kur pradėjo treniruoti Moso FK. 1939 m. birželio 11 d. – 1940 m. spalio 13 d. buvo kviečiamas dirbti Lietuvos vyrų futbolo rinktinės treneriu, kartu jis treniravo ir jaunuosius šalies futbolininkus. Lietuvos rinktinė 1939 m. draugiškose rungtynėse Karlstade pralaimėjo švedams 0:7, o Taline įveikė estus 1:0. 1940 m. Baltijos futbolo taurės turnyre Rygoje pralaimėta Latvijos rinktinei 0:1 ir sužeista lygiosiomis 1:1 su Estijos futbolo reprezentantais. Draugiškose rungtynėse Kaune buvo įveikti estai 2:0 ir latviai 4:3.

Po Antrojo pasaulinio karo dirbo Vienos SK. Prie elitinio futbolo reikalų sugrįžo 1953 m.: jo treniruojama Norvegijos rinktinė tais metais nustebino sužaidusi lygiomis 1:1 su pajėgia Vakarų Vokietijos vyrų futbolo rinktine, po to Vilibaldas Hanas dar 25 kartus per tarptautines rungtynes vadovavo norvegų reprezentantams. 1956 m. jis pervažiavo gyventi į Miuncheną, kur pradėjo darbuotis su vietos FC Bayern komanda. 1957 m. V.Hano treniruojami sportininkai laimėjo Vokietijos futbolo taurę. Nepaisant to, kad 1958 m. buvo pasirašytas kontraktas su Tryro SV Eintracht, jis išvyko treniruoti Šveicarijos vyrų futbolo rinktinę. Dirbo nesėkmingai: iš šešių žaistų rungtynių penkias treniruojama Rinktinė pralošė. Po 1959 m. spalio 25 d. per Centrinės Europos tarptautinė taurės varžybas skaudžiai pralaimėto mačo Vengrijos rinktinei rezultatu 0:8 jis buvo atleistas.

Nuo 1960 m. gyveno Vokietijoje. Treniravo Kaselio KSV Hessen, kurią iš Antrosios lygos išvedė į aukštesniąją. Vėliau dirbo su Eseno Schwarz–Weiß, Oberhauzeno Rot–Weiß, Ingolštato Ringsee, Bairoto Oberfranken, Roitlingeno SSV ir Štutgarto Kickers klubais.

## Išnašos

## Šaltiniai
* Willibald Hahn // www.austria-archiv.at
* Willibald Hahn // weltfussball.de
* Willibald Hahn // www.ksvhessenkassel.de
Žalpių II tvenkinys

**Žalpių II tvenkinys** - tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 17,5 km į pietus nuo Kelmės, Žalpių miestelio vakariniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus Šiurpės upelį (Žalpės intakas, Šešuvio baseinas) 0,37 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus - 0,33 km, plotis - iki 0,07 km. Altitudė 111,5 m. Krantai neaukšti. Aplinkui plyti dirbami laukai. Priešsroviui už 20 m telkšo Žalpių I tvenkinys.

## Šaltiniai
Kalniškių karjeras

**Kalniškių karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 4,5 km į šiaurę nuo Šaukėnų miestelio. Sudarytas išeksploatavus žvyro išteklius (naudojant žemsiurbę) ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,71 km, plotis – iki 0,36 km. Yra 7 a sala. Altitudė 97,8 m. Krantai vietomis aukštoki, statūs. Vandens perteklius nuteka 0,8 km ilgio kanalu į Ventos upę. Aplinkui daugiausia plyti dirbami laukai. Šiaurrytinėje pakrantėje stūkso miškas, kuriame pradėtas eksploatuoti naujas žvyro karjeras. Šalia tvenkinio įsikūręs Kalniškių kaimas. Į vakarus nutiestas kelias . Šiaurės rytų pakrantėje yra įrengta poilsiavietė su paplūdimiu.

## Šaltiniai
Maktaaralo rajonas

**Maktaaralo rajonas** () – Kazachstano administracinis vienetas, labiausiai į pietus nutolęs šalies rajonas, esantis Pietų Kazachstano srityje, pasienyje su Uzbekija. Maktaaralo rajonas – pusiau eksklavas, iš trijų pusių supamas Uzbekijos, iš ketvirtosios – Šardaros tvenkinio. Iki 1993 m. vadintas Pachtaaralo rajonu.

Maktaaralo rajonas užima 1800 km² plotą, turi 304,3 tūkst. gyv. (2017). Jo administracinis centras – Žetysajus. Didesnės rajono gyvenvietės: Asykata (buv. Kirovskis), Atakentas (buv. Iljičius), Myrzakentas (buv. Slavianka). Nacionalinė populiacijos sudėtis: 83,22 % – kazachai, 8,11 % – tadžikai, 3,73 % – uzbekai (2015).

Rajone daugiausiai vystoma tekstilės ir siuvimo pramonė, pagaminama per 70 % srities medvilnės pluošto. Ūkiuose auginami galvijai, avys ir ožkos, kiaulės, arkliai, kupranugariai.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Arnasajus (Pietų Kazachstano sritis)

**Arnasajus** () – buvęs aūlas Kazachstano pietuose,  Pietų Kazachstano srityje, Šardaros rajone, pusiau eksklavas Uzbekistano teritorijoje. 

Nuo Arnasajaus iki Maktaaralo rajono – 15 km, iki Šardaros rajono – 18 km. Gyvenvietė pasiekiama vieninteliu keliu Šardara–Žetysajus, iš dalies praeinančiu kaimyninės šalies teritorija.

Gyventojų skaičius 2010 m. – 650, vėliau – 0.

## Istorija

Gyvenvietė buvo pusiau eksklavas, nes po valstybinės sienos delimitacijos ir demarkacijos tarp Kazachstano ir Uzbekistano iš trijų pusių ribojosi su Uzbekistanu, o ketvirtoji pusė šliejosi prie Šardaros tvenkinio. Arnasajus kėlė įtampą dviejų šalių santykiuose. 2010 m. vasaros pradžioje prie kaimo išvažiavimų buvo pastatyti uzbekų pasienio postai, kurie pradėjo blokuoti gyventojų judėjimą sausuma.  Dvišalės derybos ir Uzbekistano bandymai išpirkti anklavo žemę nebuvo sėkmingi. Pradžioje vietos gyventojai ir aptarnaujančių organizacijų darbuotojai dar galėjo judėti pagal paruoštus sąrašus, tačiau tai buvo laikinas sprendimas. Tuo pačiu metu valstybiniu lygiu buvo sprendžiamas 71 šeimos iškėlimo iš Arnasajaus klausimas: vertinamas turto, kompensacijų dydis, žemės ir būsto suteikimo klausimai persikėlėliams. Tam tikslui skirta 163 mln. tengių.
Galiausiai 2010 m. rugsėjo mėn. gyventojai buvo iškelti į „didžiąją žemę“, ir kaimas nustojo gyvavęs.

## Šaltiniai
Urjanoba

**Urjanoba** (, ) – kaimas šiaurės Azerbaidžane, Chačmazo rajone, pasienyje su Rusijos autonomine Dagestano respublika. 

Iki 2010 m. – buvęs Rusijos eksklavas. Dauguma čia gyvenančių žmonių – lezginai, kurių 2008 m. gyveno 15 žmonių.

## Istorija

Gyvenvietė kūrėsi čia persikeliant gyventojams iš kaimyninio Dagestano Džabos kaimo dar Rusijos imperijos laikais. 1940 m. Chačmazo žemės komisija oficialiai šią teritoriją atidavė Džaboje veikusiam K. Markso kolūkiui. Tarp Dagestano ATSR ir Azerbaidžano TSR buvo apsikeista nedidelėmis pasienio teritorijomis jų laikinam naudojimui žemės ūkio tikslais. Dagestanas gavo Azerbaidžane laikinai naudotis ganyklų žeme ten laikyti genamiems gyvuliams į žiemavietes. Taip ilgainiui atsirado pastovios piemenų stovyklavietės, iškilo gyvenamieji namai, susikūrė Urjanobos ir Chrachobos gyvenvietės.

1954 m. TSRS Ministrų Taryba Urjanobą laikinai perdavė Dagestanui. 1984 m. Azerbaidžano TSR patvirtino teritorijos nuomą iki 2004 m. Šiam terminui suėjus, keletą metų problema buvo neišspręsta. Po TSRS subyrėjimo  kaimo gyventojai įgijo Rusijos pilietybę, nors gyveno kaimyninėje valstybėje. 2010 m. rugsėjo 3 d. susitikę Azerbaidžano prezidentas Heidaras Alijevas ir Rusijos prezidentas Dmitrijus Medvedevas pasirašė sutartį dėl valstybių sausumos sienų nustatymo pagal buvusias Dagestano ATSR ir Azerbaidžano TSR sienas. Ne visi vietiniai gyventojai panoro, kad jų kaimas taptų Azerbaidžano dalimi.

2012 m. Dagestano vyriausybė pranešė planuojanti perkelti į Dagestano teritoriją apie 400 gyventojų iš Urjanobos ir Chrachobos.  

## Šaltiniai
Lupikų tvenkinys

**Lupikų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 12 km į šiaurės rytus nuo Kelmės, Lupikų gyvenvietės rytiniame pakraštyje. Tvenkinys sudarytas iš 4 tvenkinių kaskados: 4,7 ha (altitudė 112,7 m), 1,78 ha (altitudė 115,9 m), 0,56 ha (altitudė 117,1) ir 0,14 ha (altitudė 117,6 m). Susidarė tvenkinys užtvenkus Kroklio upelį (Dubysos intakas) 2,1 km nuo jo žiočių. Kaskados ilgis iš šiaurės į pietus – 0,87 km, plotis – iki 0,2 km. Krantai neaukšti. Aplinkui plyti dirbami laukai ir pievos.

## Šaltiniai
Rožinė pantera (1963 filmas)

***Rožinė pantera*** - 1963 m. JAV komedija, kurią režisavo Blake Edwards. Filme vaidino David Niven, Peter Sellers, Robert Wagner, Capucine ir Klaudija Kardinalė. Filmas pirmą kartą pristatė Rožinės panteros personažą.

2010 m. Kongreso biblioteka pasirinko saugoti filmą Nacionaliniame kino registre.

## Siužetas
Fantomas, garsus brangakmenių vagis, nusikaltimo vietoje Paryžiuje palieka baltą pirštinę. Inspektorius Kliuzo yra Fantomo nusikaltimų ekspertas ir jaučia, jog jis dar kartą smogs ir išvyks iš Prancūzijos į Šveicariją, kur bus garsusis ir didžiausias pasaulyje deimantas - *Rožinė pantera*. Tačiau Kliuzo nežino, kas yra tikrasis fantomas ir gaudynės prasideda...

## Aktoriai

* David Niven - Seras Čarlzas Laitonas
* Peter Sellers - Inspektorius Kliuzo
* Robert Wagner - Džordžas Laitonas
* Capucine - Simona Kliuzo
* Claudia Cardinale - princesė Dala
* Brenda De Banzie - Angela Duning
* Colin Gordon - Takeris

## Pripažinimas
Filmas buvo populiarus ir Šiaurės Amerikoje iš nuomos uždirbo 6 mln. JAV dol. Filmas surinko 90% Rotten Tomatoes svetainėje. Amerikos kino institutas filmui skyrė 20-ąją vietą AFI 100 metų filmų šimtuke.

## Garso takelis

## Šaltiniai

## Literatūra
* 

## Nuorodos

*
Tapanulio orangutanas

**Tapanulio orangutanas** (*Pongo tapanuliensis*) – hominidų (*Hominidae*) šeimos primatas (*Primates*), priklausantis orangutanų (*Pongo*) genčiai.

## Rūšies atradimas
Pirmosios žinios apie Tapanulio orangutanus buvo paskelbtos 1939 m. Po to tik 1997 m. ši populiacija buvo vėl pastebėta, bet nelaikyta kaip atskira rūšimi. Buvo manoma kad tai Sumatros orangutanų toliau į pietus gyvenanti populiacija. Tik po morfologinių tyrinėjimų tapo akivaizdu, kad tai visiškai atskira orangutanų genties rūšis.

### Genetika
Remiantis genomo palyginimu, Tapanulio orangutanai nuo Sumatrinių orangutanų atsiskyrė maždaug prieš 3,4 milijono metų, o nuo Borneo orangutanų prieš 670,000 metų. 

## Paplitimas
Savaime paplitę Sumatros š.v. nedidelės dalies Batang Toru aukštikalnėse, iškilusiose iki 300–1300 m aukščio. Čia jų populiacija gyvena maždaug 1500 km² plote esančiuose nedideliuose vienas prie kito trijuose miškuose.

## Biotopas
Gyvena tropikų dėgnuose plačialapių miškuose.

## Populiacija
Tapanulio orangutanų populiacija yra mažiausia tarp visų didžiųjų žmogbeždžionių (*Hominidae*) rūšių. Pagal 2016 m. duomenis, šios rūšies populiaciją sudaro apie 800 individų. Tapanulio ir Sumatros orangutanų populiacijas skiria tik 100 klometrų atstumas.

## Apibūdinimas
Pagal kūno sudėjimą ir kailio spalvą, Tapanulio orangutanai labiau panašesni į Sumatros orangutanus, nei į Borneo orangutanus. Tačiau Tapanulio orangutanai turi garbanotesnius kailio plaukus, mažesnes galvas ir plokštesnius veidus. Dominuojantys Tapanulio orangutanų patinai turi gerai pastebimus ūsus ir plokščias skruostų žandikaulis apaugęs plonais, minkštais pūkeliais. Tapanulio orangutanų patinai ir patelės yra barzdoti, bet tarp Borneo orangutanų barzdoti tik patinai.

## Gyvenimo būdas
Sėslūs.

## Mityba
Jų mityba unikali, kadangi maitinasi vikšrais ir kankorėžiais.

## Šaltiniai
Svanų kalba

**Svanų kalba** (svan. ლუშნუ ნინ / *lušnu nin*,  / *svanuri ena*) – Kaukazo kalba, priklausanti kartvelų kalbų šeimai. Ji vartojama š. v. Gruzijoje esančioje Svanetijoje, nedaug kalbančiųjų gyvena ir Abchazijoje. UNESCO ją įtraukusi į pasaulio nykstančių kalbų sąrašą.

 

Svanai, kalbantieji svanų kalba, naudojasi gruzinų raštu, tačiau neturi bendrinės kalbos varianto, tad daugiausia ši kalba vartojama tik kaip šnekamoji kalba. Tarp visų kartvelų kalbų svanų kalba yra unikali, kadangi išlaikė daug kartvelų kalbų archajinių ypatybių. Svanų kalba labiausiai skiriasi nuo visų kitų kartvelų kalbų, kadangi nuo kitų kartvelų kalbų atsiskyrė 2 tūkstantmetyje pr. m. e. arba dar anksčiau. Svanų kalba nuo gruzinų kalbos nutolusi panašiai kaip modernioji anglų kalba nuo islandų kalbos. 

## Tarmės
Svanų kalboje išskiriamos tarmės ir patarmės: 
* **Aukštutinių Svanų** tarmė, apie 15 000 kalbančiųjų.
** Aukštutinio Balo patarmė: Ušgulis, Kala, Iparas, Mulakas, Mestija, Lenceras, Latalas.
** Žemutinio Balo patarmė: Bechas, Tskhumaras, Etseras, Paras, Chubekas, Lakamas.
* **Žemutinių Svanų** tarmė, apie 12 000 kalbančiųjų.
** Laško patarmė: Laškas.
** Lenteko patarmė: Lentekas, Kheledas, Khopuras, Rtskhmeluras, Choluras.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* omniglot.com / Svan (ლუშნუ ნინ)
* titus.fkidg1.uni-frankfurt.de / ECLING
Kairagačas

**Kairagačas** (), dar vadinamas *Vakarų Kalača* (*Qal'acha*) – vienas iš Tadžikijos eksklavų, esančių Kirgizijos teritorijai priklausančioje Batkeno sritiyje. Kairagačą administruoja Tadžikijos Sugdo provincijos Isfaros rajonas.

Anklavas buvo perduotas Tadžikijos TSR 1930 m.

## Geografija

Kairagačas – mažiau kaip 1 km² plotą užimanti oazė, įsikūrusi Bulkabašisajaus upės vidurupyje, už 7 km į pietus nuo Proletarsko (Tadžikija) ir 14 km į šiaurę nuo Suliuktos (Kirgizija). Kairagačą visiškai apsupa Kirgizijos Leileko rajonas. Į šiaurę nuo Kairagačo veikia geležinkelio stotis, priklausanti Kirgizijai. 

Isfaros rajonui priklauso dar vienas Tadžikijos eksklavas – Voruchas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Satellite map at Maplandia.com
* Satellite map at Geonames.org
Sofulu

**Sofulu** (, ) – kaimas šiaurės vakarų Azerbaidžane, Kazacho rajone, pasienyje su Armėnija. Azerbaidžano eksklavas, nuo sienos į Armėnijos teritoriją nutolęs apie 1 km atstumu, kairiajame Akstafos upės krante, į pietryčius nuo Akstafos tvenkinio. Nuo 1992 m. okupuotas Armėnijos.

## Istorija

Vykstant Kalnų Karabacho karui, Sofulu gyvenvietė, anksčiau buvusi Azerbaidžano eksklavu Armėnijos teritorijoje, buvo okupuota Armėnijos karinių pajėgų ir de facto tapo pavaldi šios šalies Tavušo sričiai. Vietinių gyventojų azerbaidžaniečių po okupacijos neliko.

## Nuorodos

* Sofulu geografinė padėtis (''WikiMapia'')
Barchudarli

**Barchudarli** () – kaimas šiaurės vakarų Azerbaidžane, Kazacho rajone. Barchudarli yra Azerbaidžano eksklavas, apsuptas Armėnijos, kuri jį kontroliuoja nuo Kalnų Karabacho karo. Gyvenvietė užima apie 22 km², de facto administruojama kaip Armėnijos Tavušo srities dalis.

## Istorija

1992 m. vykstant Kalnų Karabacho karui, Barchudarli buvo okupuota Armėnijos karinių pajėgų. Kartu su Sofulu gyvenviete anksčiau buvo Azerbaidžano eksklavu Armėnijos teritorijoje. Okupacinės pajėgos išstūmė vietinius azerbaidžaniečių gyventojus.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Barchudarli (''WikiMapia'')
Moldavijos turizmas

**Moldavijos turizmas** daugiausiai dėmesio skiria Moldavijos gamtos kraštovaizdžiui ir istorijai. Šalyje turistams yra siūlomi vyno turai ir ekskursijos. 2015 m. Moldaviją aplankė 2,85 mln. turistų.

## Lankytinos vietos
* Kaprianos šventykla - viena iš seniausių šventyklų Moldavijoje, Kaprianoje
* Čentras
* Hancu šventykla
* Tautos atminties muziejus - muziejus Kišiniove, skirtas sovietų okupacijos aukoms atminti Besarabijoje ir Bukovinoje
* Moldavijos nacionalinis istorijos muziejus - muziejus Čentre
* Saharnos šventykla

## Turizmo statistika
2015 m. daugiausiai turistų atvyko iš šių šalių:

## Galerija

Image:Кишинёв. Застройка Штефан чел Маре..JPG|Centrinė aikštė Kišiniove
File:Chisinau Center.jpg|Kišiniovo Triumfo arka ir katedra
Image:Chișinău 1889 1.jpg|Kišiniovas, 1889 m.
Image:Chisinau - 6 (1980). (11565313733).jpg|Kišiniovas, 1980 m.
Image:Chisinau_Stefan_cel_Mare_monument.jpg|Stepono Didžiojo paminklas
Image:Caves Milestii Mici Moldavie.jpg|Mileștii Mici - didžiausi pasaulyje vyno rusiai
Image:Căpriana monastery in Moldova.jpg|Kaprianos šventykla, įkurta 1429 m.
Image:Площадь Суворова после парада.jpg|Tiraspolio centrinė gavė
Image:Dniester in Moldova, 2004.jpg|Dniestro slėnio vaizdas
Image:Rocky monastery near Tipova.jpg|Šventykla netoli Tipovos


## Šaltiniai
Vurenas

**Vurenas** (, ) – Belgijos Flandrijos regiono Limburgo provincijos komuna. Jis yra Flandrijos eksklavas, šiaurėje besiribojantis su Nyderlandais, o pietuose – su Valonijos Lježo provincija. Vurenas yra geografiškai atskirtas nuo likusios Flandrijos teritorijos, todėl laikomas Flandrijos eksklavu Belgijos teritorijoje.

## Geografija

Vurenas yra viena iš Tongereno apskrities (*Arrondissement Tongeren*) komunų. Užima 50,63 km² plotą, turi 4,1 tūkst. gyventojų (2017). Vurenas savo pavadinimą kildina nuo Maso upės dešiniojo intako Vuro (*Voer*), pratekančio per komuną.

Vurene yra 6 kaimai:
* ‘s-Gravenvurenas () – didžiausia ir svarbiausia gyvenvietė (1,4 tūkst. gyv.)
* Sint-Pieters-Voeren ()
* Sint-Martens-Voeren ()
* Moelingen ()
* Teuven 
* Remersdaal (, val. *Rèbiévå*)

## Kalbinė padėtis

Apie 25 % komunos gyventojų sudaro užsienio piliečiai, visų pirma – olandai, per paskutinius 20 metų persikėlę į aukštesnes teritorijas. Oficialiai Vurenas laikomas flamandišku, tačiau kalbinių lengvatų turi didelė prancūziškai kalbančių žmonių bendruomenė. Dauguma vietos gyventojų vartoja limburgiečių kalbą, giminingą olandų bei vokiečių kalboms. Taip pat čia įprastos olandų ir prancūzų kalbos.

Remiantis 1947 m. gyventojų surašymo rezultatais, su kuriais nesutiko flamandų politikai, paaiškėjo, kad daugelyje gyvenviečių vyravo frankofonai. Regionas tapo oficialiai prancūziškai kalbančiu ir 1954 m. perduotas prancūziškajai Lježo provincijai. Tačiau 1963 m. jis perduotas valdyti flamandų Limburgui, nors nėra bendros sienos su Vurenu (pietuose jis ribojasi su Lježo provincija, šiaurėje su Nyderlandais). Savo ruožtu Valonija gavo *Comin-Varneton* komuną, kuri taip pat neturi bendros sienos (nuo šiaurės šis anklavas yra supamas Flandrijos, pietuose - Prancūzijos) ir kuriame buvo suteikta kalbos lengvatų flamandams. 

Vureno atidavimas Flandrijai sukėlė didžiulius protestus tarp vietinių frankofonų, kurie tęsiasi iki šiol. Po tam tikrų nuolaidų devintajame dešimtmetyje Flandrijos vyriausybė vėl pradėjo griežtą regiono olandizaciją, kurią skatino didelė olandų imigracija į aukščiau plytinčias ir pigesnes Vureno žemes. 1995 m. vėl buvo panaikintos frankofonų (apie 40% dabartinių gyventojų) teisės į prancūziškai kalbančių institucijų kūrimą. 2008 m. visi prancūziški vietovardžiai prarado oficialų statusą. Prancūzakalbis jaunimas atsakydamas pradėjo aerozoliniais dažais gadinti olandiškų pavadinimų lenteles.

### Etninė sudėtis
  
Etninė sudėtis Belgijoje yra komplikuota, todėl sunku teisingai nurodyti gyventojų skaičių pagal kalbinę priklausomybę. Dėl šios priežasties po 1947 m. regionuose atliekant gyventojų surašymus, neberenkami duomenys apie vartojamas kalbas.

;Gyventojų skaičius Vureno gyvenvietėse pagal vartojamas kalbas

## Galerija


Voeren, Belgium - panoramio (7).jpg|Voreno kraštovaizdis
Altembroek (75).JPG|*Altembroek* rūmai 
Commanderij Sint Pietersvoeren 2016 1.jpg|*Sint-Pieters-Voeren* rūmai
Kerk Sint-Pieters-Voeren.jpg|Bažnyčia
Spoorviaduct voeren3.jpg|Viadukas
's Gravenvoeren (145).JPG|Gatvė ‘s-Gravenvurene


## Nuorodos

* Oficiali svetainė  (olandų, prancūzų k.)
Klovainių V karjeras

**Klovainių V karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Pakruojo rajone, 1,5 km į pietryčius nuo Klovainių miestelio. Tvenkinio identifikacinis numeris Lietuvos upių, ežerų ir tvenkinių kadastre 41060047. Sudarytas išeksploatavus dolomito išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 0,75 km, plotis – iki 0,32 km. Altitudė 55,3 m. Krantai aukštoki, vietomis apaugę krūmais. Už 80 m į šiaurę telkšo Klovainių IV karjeras, į šiaurės rytus už Ramytės upės ir į vakarus auga miškeliai, į pietus esančiame karjere vyksta dolomito kasyba.

Tvenkinys nenutekantis, priklauso Daugyvenės intako Ramytės baseinui.

## Šaltiniai
Kominas-Varnetonas

**Kominas-Varnetonas** (, ) – miestas ir komuna Belgijoje, Valonijos Heno provincijoje. 

## Geografija

 
Prancūzakalbis Kominas-Varnetonas yra Heno provincijos eksklavas, įsiterpęs tarp Belgijos Flandrijos ir Prancūzijos. Išsidėstęs Liso upės šiauriniame krante.

Kominas-Varnetonas yra viena iš Mukrono apskrities (*Arrondissement de Mouscron*) komunų. Užima 61,09 km² plotą, turi 18,1 tūkst. gyventojų (2017). Į jos sudėtį patenkančios gyvenvietės:
* Comines ()
* Comines-ten-Brielen
* Houthem
* Warneton ()
* Bas-Warneton ()
* Ploegsteert
* Le Bizet
Jų visų administracinė priklausomybė iš Ypro apskrities (*Arrondissement d'Ypres*) olandiškai kalbančioje Vakarų Flandrijos provincijoje 1963 m. buvo perleista naujai sukurtai Mukrono apskričiai prancūzakalbėje Heno provincijoje. 1977 m. sukurta Komino-Varnetono komuna. Nuo tada ji tapo Heno provincijos ir Valonijos eksklavu, kurį supa Vakarų Flandrija ir Prancūzijos Šiaurės departamentas, ir jis nėra sujungtas su likusiu Belgijos prancūzakalbiu regionu.

## Miestų partnerystė

## Galerija


Église Saints-Pierre-et-Paul (Ploegsteert).jpg
Comines-Warneton JPG04.jpg
Warneton depuis rive France.JPG


## Nuorodos

* Oficiali svetainė (prancūzų k.)
Chrachoba

**Chrachoba** (, ) – kaimas šiaurės Azerbaidžane, Chačmazo rajone, pasienyje su Rusijos autonomine Dagestano respublika, kairiajame Kusurčajaus upės krante. 

Iki 2010 m. – buvęs Rusijos eksklavas. Viena iš kompaktiškai lezginų apgyvendintų vietovių, kurioje  2008 m. gyveno 210 žmonių. Vėliau dauguma jų išsikėlė į Dagestaną. Nuo 2013 m. lapkričio 22 d. Azerbaidžano vyriausybė gyvenvietę pervadino į **Palydly** (*Палыдлы*).

## Istorija

Kaimyninio Dagestano „Bolševik“ kolūkis Azerbaidžano TSR pasienio teritorijoje laikinam naudojimui buvo gavęs ganyklų žemės. Ten ilgainiui atsirado pastovios piemenų stovyklavietės, iškilo gyvenamieji namai, susikūrė Chrachobos ir Urjanobos gyvenvietės.

Pagal 1954 m. priimtą TSRS Ministrų Tarybos nutarimą Chrachoba laikinai, iki 2004 m., priklausė Azerbaidžanui. Po TSRS subyrėjimo  kaimo gyventojai įgijo Rusijos pilietybę, nors gyveno kaimyninėje valstybėje. 2010 m. rugsėjo 3 d. susitikę Azerbaidžano prezidentas Heidaras Alijevas ir Rusijos prezidentas Dmitrijus Medvedevas pasirašė sutartį dėl valstybių sausumos sienų nustatymo pagal buvusias Dagestano ATSR ir Azerbaidžano TSR sienas. Buvo protestuojančių prieš kaimo perdavimą Azerbaidžanui.

2012 m. Dagestano vyriausybė pranešė planuojanti perkelti į Dagestano teritoriją apie 400 gyventojų iš Urjanobos ir Chrachobos. 

## Šaltiniai
Organizacijos ideologija

**Organizacijos ideologija** – visuma įsitikinimų apie organizaciją, kurie išskiria ją iš kitų organizacijų.

Henrio Mintsbergo teigimu, organizacijos ideologija paprastai vystosi trim etapais. Iš pradžių ideologija susikuria iš palankumo organizacijos misijai. Ji toliau vystosi atsirandant tradicijoms ir pasakojimams, istorijoms („sagoms“). Galiausiai nauji organizacijos nariai yra veikiami ideologijos, su ja susitapatina.

Mintsbergas išskiria kelis pagrindinius susitapatinimo su ideologija tipus:
* natūrali identifikacija, kai organizacijos nariui ideologija atrodo patraukli be didesnių pastangų
* pasirinktinė identifikacija, kai organizacija stengiasi nepriimti bei nepaaukštinti narių, kuriems nepatinka jos ideologija, o potencialūs nariai, kuriems nepatinka ideologija, linksta vengti organizacijos
* sužadintoji identifikacija, kai identifikacija pasiekiama per socializaciją bei indoktrinaciją
* identifikacija iš išskaičiavimo, kai organizacijos nariai prisitaiko prie ideologijos, nes tai padeda jiems siekti savo tikslų

Stipri organizacijos ideologija mažina formalios biurokratinės kontrolės bei ją projektuojančios technostruktūros būtinumą. Dėl to technostruktūra yra linkusi priešintis organizacijos ideologijos vystymuisi bei palaikymui.

## Išnašos
Organizacijos misija

**Organizacijos misija** – pagrindinė funkcija, kurią organizacija atlieka visuomenėje, nurodanti gaminius ar paslaugas, kurias ji teikia.

Organizacijos misija gali būti vienas iš organizacijos tikslų, bet ne visada. Organizacijos misija gali tapti vienu iš organizacijos tikslų, kai to siekia kas nors, turintis daug įtakos organizacijoje. Ji gali tapti vienu iš organizacijos tikslų, kai organizacija turi kelias skirtingas ir sunkiai derinamas misijas. Ji taip pat gali tapti vienu iš organizacijos tikslų, kai organizacijoje dominuoja vykdytojai arba organizacijos ideologija.

## Išnašos
OFK Dunajská Lužná

**OFK Dunajská Lužná** – Slovakijos futbolo klubas iš Dunajská Lužná.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1921 m. 

### Klubo pavadinimų kaita
Pavadinimai: 
* 1921 – FC Schildern (Fußball‑Club Schildern)
* 1946 – ŠK Jánošík Schildern (Športový klub Jánošík Schildern)
* 195? – TJ Jánošíková-Košariská (Telovýchovná jednota Jánošíková-Košariská)
* TJ Dunajská Lužná (Telovýchovná jednota Dunajská Lužná)
* OFK Dunajská Lužná (Obecný futbalový klub Dunajská Lužná)

## Pasiekimai
2015–16 2. Liga vakarų grupėje buvo devintoje (9) vietoje. Kovoje dėl išlikimo. Liko ketvirti. Po sezono prarado vietą Antroje lygoje.

## Sezonai

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė 
* RSSSF duomenų bazė (Slovakijos futbolo klubų spalvos)
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
* RSSSF duomenų bazė (Supertaurės)
FK Iskra Borčice

**FK Iskra Borčice** – Slovakijos futbolo klubas iš Borčice.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1951 m.

#### Pavadinimų kaita
* 1951 – **Sokol Borčice**
* 1990 – **TJ Iskra Borčice** (*Telovýchovná jednota Iskra Borčice*)

## Pasiekimai
2015–2016 m. sezono 2. Liga vakarų grupėje buvo pirmoje vietoje. Pateko į stipriųjų grupę, bet dėl finansinių nepriteklių pasitraukė iš pirmenybių.

## Sezonai

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė (Slovakijos futbolo klubų spalvos)
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
* RSSSF duomenų bazė (Supertaurės)
MFK Dolný Kubín

**MFK Dolný Kubín** – Slovakijos futbolo klubas iš Dolny Kubyno.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1920 m. Pateko į Antrą lygą, bet 2015–2016 m. sezone 2. Liga Rytų grupėje buvo dvyliktoje vietoje. Pasitraukė iš pirmenybių anksčiau laiko.

Vėlesniais metais rungtyniavo Ketvirtoje lygoje. Pateko į Trečią ir vėl buvo perkelti į Antrą lygą.

2022–2023 m. sezone Antroje lygoje buvo tryliktoje vietoje, o 2023–2024 m. sezone – penkioliktoje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Stadionas
Namų stadionas talpina 1 950 žiūrovų (iš jų 730 vietų yra sėdimos).

## Pasiekimai
; Ketvirta lyga (Šiaurė)
: Nugalėtojai: 2020–2021 m.

## Sezonai

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* 
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Kundročių karjeras

**Kundročių karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Pakruojo rajone, 3 km į pietvakarius nuo Pakruojo. Sudarytas išeksploatavus smėlio išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,43 km, plotis – iki 0,38 km. Yra 6 a sala. Altitudė 65,4 m. Krantai žemi, apaugę medžiais ir krūmais. Iš šiaurės, vakarų ir pietų tvenkinį supa miškas, kitose pakrantėse plyti pievos, krūmynai, dirbami laukai. Šalia įsikūręs Kundročių kaimas. Tvenkinys nenutekantis, priklauso Kruojos upės baseinui.

## Šaltiniai
Linksmučių I karjeras

**Linksmučių I karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Pakruojo rajone, 2,5 km į vakarus nuo Pakruojo. Sudarytas išeksploatavus dolomito išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,18 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 59,9 m. Krantai neaukšti, ištisai apaugę medžiais. Tvenkinį supa miškas. Tvenkinys nenutekantis, priklauso Kruojos upės baseinui. Pietinėje pakrantėje yra dalis Linksmučių kaimo, vakarinėje iškart telkšo Linksmučių II karjeras. Šiaurėje lanku teka Kruoja, į rytus prasideda Pakruojo tvenkinys.

## Šaltiniai
Pilkoji kvaiša

**Piltoji kvaiša** (*Anous albivitta*) – jūrinis paukštis, priklausantis kirinių šeimai.

Pirmą kartą rūšį aprašė ornitologas Charles Lucien Bonaparte 1856 m.

Rūšis turi 3 porūšius:
* *A. a. albivitta* (Bonaparte, 1856)
* *A. a. skottsbergii* (Lönnberg, 1921)
* *A. a. imitatrix* (Mathews, 1912)

## Aprašymas
Pilkosios kvaišos ilgis yra 28-31 cm, jos sparnų ilgis – nuo 46 iki 60 cm, sveria apie 75 g. Uodega – gana ilga ir su įpjovomis. Plunksnų danga – šviesiai pilka, beveik balta galvos dalyje, bet tamsesnė ant nugaros, uodegos ir sparnų.

## Paplitimas
Paukštis gyvena subtropiniuose ir šiltuose vandenyse, pietų Ramiajame vandenyne. Porūšis *A. a. albivitta* perėja Lordo Hau saloje, Norfolke, šiaurės Naujoje Zelandijoje (ypač Kermadeko salose). *A. a. skottsbergii* randama Hendersono saloje, Velykų saloje ir Gomeso saloje. *A. a. imitatrix* perėja Desventuradaso salose. Individai buvo rasti ir Australijoje.

## Elgesys
Paukštis maitinasi sekliame vandenyje, nenutoldamas nuo perėjimo kolonijų. Susirenka dideliuose paukščių pulkuose, kuriuose būna tūkstančiai individų.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Heather, Barrie D. & Robertson, Hugh (1996) *The Field Guide to the Birds of New Zealand*, Viking.
* Jaramillo, Alvaro; Burke, Peter & Beadle, David (2003) *Field Guide to the Birds of Chile*, Christopher Helm, London.
* Pizzey, Graham & Knight, Frank (1997) *The Graham Pizzey & Frank Knight Field Guide to the Birds of Australia*, HarperCollins, London.
* Watling, Dick (2001) *A Guide to the Birds of Fiji & Western Polynesia*, Environmental Consultants (Fiji), Suva.
ŠK Senec

**ŠK Senec** – Slovakijos futbolo klubas iš Seneco. Dėmesio, nemaišyti su FC Senec klubu.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1994 m.

2015–16 2. Liga vakarų grupėje buvo paskutinėje (12) vietoje. Kovoje dėl išlikimo taip pat liko paskutinėje vietoje. Po sezono prarado vietą Antroje lygoje.

Komanda buvo išformuota 2016 m.

### Pavadinimų kaita
* ŠK SFM Senec 1994–2014
* ŠK Senec 2014–2016

## Sezonai

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė (Slovakijos futbolo klubų spalvos)
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
* RSSSF duomenų bazė (Supertaurės)
FK Bodva Moldava nad Bodvou

**FK „Bodva“** – Slovakijos futbolo klubas iš Moldavos prie Bodvos.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1919 m. Namų stadionas talpina 1945 žiūrovus.

Komanda išformuota 2016 m.

#### Istoriniai klubo pavadinimai

Vadinosi: 

* **Szepsi TK** (*Szepsi Testedző kör*)
* **Moldavský TS** (*Moldavský telovýchovný spolok*)
* **Szepsi SC** (*Szepsi Sport Club*)
* **ŠK Moldava** (*Športový klub Moldava*)
* **Sokol NV Moldava** (*Sokol Národný výbor Moldava*)
* **Slovan Moldava**
* **Traktor Moldava**
* **Dukla Moldava**
* **Jednota Moldava**
* **Jednota STS Moldava**
* **TJ Jednota Moldava** (*Telovýchovná jednota Jednota Moldava*)
* **1. FC Moldava** (*Prvý futbalový club Moldava*)
* **TJ Tesla Moldava** (*Telovýchovná jednota Tesla Moldava*)
* **TJ FC MSS Moldava** (*Telovýchovná jednota Football Club MSS Moldava*)
* **ŠK Bodva Moldava nad Bodvou** (*Športový klub Bodva Moldava nad Bodvou*)
* **FK Bodva Moldava nad Bodvou** (*Futbalový klub Bodva Moldava nad Bodvou*)

## Sezonai

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė (Slovakijos futbolo klubų spalvos)
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
* RSSSF duomenų bazė (Supertaurės)
TJ Baník Ružiná

**TJ Baník Ružiná** – Slovakijos futbolo klubas iš Ružinos.

## Istorija
Įkurtas 1951 m. O 2014 m. prisijungė prie MFK Lokomotíva Zvolen.

Namų rungtynes žaidė „Štadión TJ Baník Ružiná“, kuris talpina 1 200 žiūrovų (iš jų 500 sėdimos vietos).

## Sezonai

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė (Slovakijos futbolo klubų spalvos)
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
* RSSSF duomenų bazė (Supertaurės)
ŠK Novohrad Lučenec

**ŠK Novohrad Lučenec** – Slovakijos futbolo klubas iš Lučeneco.

## Istorija
Įkurtas 1902 m. O 2016 m. komanda buvo išformuota.

## Stadionas
Namų rungtynes žaidė miesto stadione, kuris talpina 5 000 žiūrovų. (Iš jų 1950 sėdimos vietos.)

## Sezonai

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė (Slovakijos futbolo klubų spalvos)
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
Palanga B

**„Palanga B“** – Lietuvos futbolo komanda iš Palangos. Palanga B ekipa 2018 ir 2019 m. sezonuose buvo FK Palanga dubleriai.

## Istorija

2018 m. FK Palanga žaidė A lyga pirmenybėse, o pagal LFF nuostatus, privaloma turėti dublerių ekipą, kuri žaistų antros arba trečios pakopos pirmenybėse. 
Todėl buvo suburta dublerių komanda ir žaidė Antros lygos, Vakarų zonos pirmenybėse. Komanda sėkmingai licencijavosi pirmenybėms. Galutinėje komandų rikiuotėje liko penktoje vietoje.

2019 m. **Palanga B** žaidė Antros lygos, Vakarų zonoje. Sezonas nebuvo sėkmingas: komanda iškovojo penkias pergales ir liko septintoje vietoje.

2020 m. **Palangos futbolo klubas** pasitraukė iš visų pirmenybių ir turnyrų, galiausiai, nutraukė savo veiklą.

## Spalvinė gama
Mėlyna ir geltona spalvos.

## Stadionas
Komanda namų rungtynes žaidė Centriniame stadione, Palangoje. Jo talpa 1 500 žiūrovų.

## Sezonai

|}

## Palanga B sudėtis (2019)
* Atnaujinta: *[[2019]] m. [[rugsėjo 19]] d.*

 
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

## Šaltiniai

## Nuorodos
Žiedasnapis kiras

**Žiedasnapis kiras** (*Larus delawarensis*) – kirinių (*Laridae*) šeimos paukštis, vidutinio dydžio kiras. Rūšies lotyniško pavadinimo dalies *delawarensis* reikšmė siejama su Delavero upe, tekančia šiaurės rytų JAV. Tai vienas įprastų paukščių Šiaurės Amerikoje, sutinkamas ežerų, upių, vandenynų pakrantėse, prie miestų.

## Išvaizda

Suaugęs paukštis yra iki 49 cm ilgio, jo sparnų mostas siekia 124 cm. Galva, kaklas ir papilvė yra balti; palyginti trumpas snapas yra geltonas su tamsiu žiedu; nugara ir sparnai yra sidabriškai pilki; kojos yra geltonos spalvos. Akys yra geltonos su raudonu apvadu. Kirui per trejus metus užauga  visos plunksnos; jo išvaizda pasikeičia kiekvieną rudenį nusišeriant.

## Paplitimas

Žiedasnapių kirų veisimosi buveinės įsikūrusios nuo pietų Kanados iki vidurio JAV, ežerų, upių ar vandenynų pakrantėse.  Jie perėti renkasi į paukščių kolonijas, lizdus suka ant žemės, dažnai pasirenka salas. Linkę eilę sezonų sugrįžti perėti į tas pačias vietas. Žiedasnapių kirų pastebima JAV esančiose automobilių stovėjimo aikštelėse, kur jų susirenka dideli būriai. Kai kuriose vietovėse jis pakeičia mažiau agresyvius paukščius, tokius kaip upinė žuvėdra.

Jie yra migruojantys paukščiai ir žiemoti dažniausiai skrenda į pietus iki Meksikos įlankos, Šiaurės Amerikos Atlanto ir Ramiojo vandenynų pakrančių, Didžiųjų ežerų. Šie kirai pastoviai nuklysta į Vakarų Europą, kur Airijoje ir Didžiojoje Britanijoje ši  rūšis nebėra klasifikuojama kaip retenybė, nes šiek tiek jų peržiemoja ir šiose šalyse.

## Mityba

Grobį pasigauna skrisdami, plaukdami, vaikščiodami. Maistą gauna taip pat jį pasičiupdami iš kitų paukščių, dažnai lesa maitą. Yra visaėdžiai, į jų jų racioną patenka vabzdžiai, žuvys, grūdai, kiaušiniai, sliekai, graužikai. Prisitaikę maitintis išmestu ar neatsargiai padėtu žmonių maistu. Populiariuose paplūdimiuose laikomi kenkėjais, kur taikosi nugriebti maisto žmonių susitelkimo vietose. 

Šių paukščių natūralūs priešai yra žiurkės, lapės, šunys, katės, meškėnai, kojotai, ereliai, vanagai, pelėdos.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Ring-billed Gull at Université du Québec à Montréal's Research and banding program
* Ring-billed gull Species Account – Cornell Lab of Ornithology
* Ring-billed gull - ''Larus delawarensis''  - USGS Patuxent Bird Identification InfoCenter
* Video - Ring-billed gull at Niagara Falls
Antanas Švatelis

**Antanas Švatelis**,  (1849 m. Lazdininkų kaime, Kretingos apskritis – 1913 m. rugpjūčio 11 d., Utenoje) – Romos katalikų kunigas Latvijoje ir Lietuvoje, liaudies švietėjas.

## Biografija
Mokėsi Kauno kunigų seminarijoje, 1878 m. įšventintas kunigu. Išvyko tarnauti į Lyvberžės Šv.Juozapo bažnyčią tuometinėje Kuršo gubernijoje. 1888 m. paskirtas klebonu į kitą latvišką Šv.Arkangelo Mykolo bažnyčią Alsungoje. Šioje vietovėje nutraukė tradiciją žmones laidoti prie bažnyčios ir įsteigė naujas kapines, subūrė stiprų parapijos chorą. Po dvejų metų perkeltas į Dunavą, kur pradėjo statyti naują Šv.Juozapo katalikų bažnyčią (pašventinta 1900 m.). 

Nuo 1901 m. skiriamas į Uteną, kur 12 metų tarnavo klebonu Kristaus Žengimo į dangų parapijoje. Šiame mieste organizavo pajėgų bažnytinį chorą, itin didelį dėmesį skyrė jaunimo švietimui: 1907 m. kiekviename parapijos kaime įsteigė po mokyklėlę, kuriose dirbo jo paruošti mokytojai. Tokių pradinio raštingumo mokyklėlių vienu metu buvo iki 20, jas rėmė pinigais kun. A.Švatelis. Tų pačių metų balandžio 15 d. Utenoje buvo įkurtas Švietimo draugijos „Saulė“ skyrius, o prie bažnyčios – pradinė mokykla. Utenos „Saulės“ bibliotekai kunigas atidavė visas savo lietuviškas knygas ir šelpė finansiškai. Klebonijoje jis įsteigė biblioteką–skaityklą, kuriai nupirko daug knygų ir davė spintas laikymui.

Antanas Švatelis pasižymėjo ir blaivybės skleidimo darbuose, buvo pagrindinis Utenos *Labdarių draugijos* rėmėjas. Pats būdamas geras ūkininkas, savo pavyzdžiu ir žodžiu mokė parapijiečius pelningai dirbti žemės ūkyje.

## Šaltiniai
* Dr. Aldona Vasiliauskienė. ''Utenos klebonas kun. Antanas Švatelis – užsislėpęs apaštalas (1849–1878–1913 08 11)'' // Voruta, 2012-07-18
* ''Sv. Miķeļa Alsungas katoļu baznīca'' // suitunovads.lv
Linksmučių II karjeras

**Linksmučių II karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Pakruojo rajone, 2,5 km į vakarus nuo Pakruojo. Sudarytas išeksploatavus dolomito išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,075 km, plotis – iki 0,06 km. Altitudė 60,1 m. Krantai žemi, ištisai apaugę medžiais ir krūmais. Tvenkinį supa miškas. Į rytus iškart telkšo Linksmučių I karjeras, į šiaurę teka Kruoja. Kiek atokiau aplink įsikūręs Linksmučių kaimas. Tvenkinys nenutekantis, priklauso Kruojos upės baseinui.

## Šaltiniai
Baltauodegis fajetonas

**Baltauodegis fajetonas** (*Phaethon lepturus*) – fajetoninių (*Phaethontidae*) šeimos paukštis, mažiausias tarp trijų rūšių fajetonų (*Phaethon*). Jis yra jūrinis paukštis, didžiąją laiko dalį praleidžiantis atvirose tropikų jūrose. Sutinkamas tropiniame Atlante, Ramiojo vandenyno vakaruose ir Indijos vandenyne. Taip pat dauginasi kai kuriose Karibų jūros regiono salose, neseniai pradėjo perėti Mažajame Tobage. Be tropinio Atlanto, toliausiai į šiaurę peri Bermudoje, kur vietinių vadinamas „ilgauodegiu“.

## Išvaizda

Paukštis yra iki 80 cm dydžio, kurio pusę ilgio sudaro uodega. Vyrauja baltos plunksnos su juodų plunksnų juostomis. Taip pat išsiskiria jo 89-96 cm ilgio sparnai su juodomis viršūnėmis. Kūnas grakštus, aptakios formos. Kiti išsiskiriantys požymiai – juodos juostos prie akių ir geltonas snapas.

## Mityba, elgsena

Baltauodegis fajetonas minta žuvimis skraiduolėmis, kalmarais, krabais. Maisto tyko sklandydamas virš jūros paviršiaus. Skraidančias žuvis pasigauna ore, kitą grobį – po vandeniu, nerdamas iš maždaug 20 m aukščio, nors nėra geras plaukikas.

Ketverių metų paukštis pirmą kartą atskrenda į tropinių salų pakrantę perėti. Susitelkia nedidelės paukščių kolonijos. Veisimosi periodas gali trukti bene visus metus. Tuoktuvės pradedamos porų sinchroniniais skrydžiais. Pora kartu perina vienintelį kiaušinį, kurį padeda ant plikos žemės ar plyšyje prie medžių šaknų, tarp uolų. Išsirita jauniklis po 40 dienų.

## Taksonomija

Taksonominėje nomenklatūroje fajetonų vardas kildinamas nuo graikų mitologinio Faetono. Skiriami 6 porūšiai:
**P. l. lepturus* — Indijos vandenynas
**P. l. fulvus* — Kalėdų sala
**P. l. dorotheae* — tropinis Ramusis vandenynas
**P. l. catesbyi* — Bermuda, Karibai
**P. l. ascensionis* — Dangun Žengimo sala
**P. l. europae* — Europos sala, Mozambiko sąsiauris

## Šaltiniai

## Nuorodos

*White-tailed tropicbird videos, photos & sounds  on the Internet Bird Collection
Grinkiškio tvenkinys (Sarva)

**Grinkiškio tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Radviliškio rajone, Grinkiškio miestelio pietiniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus Sarvos upelį (Šušvės intakas) 0,08 km nuo jo įtekėjimo į Vaitiekūnų tvenkinį. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 0,36 km, plotis – iki 0,045 km. Altitudė 100,7 m. Ties tvenkinio viduriu skersai supiltas pylimas tvenkinį dalija į 2 maždaug vienodo dydžio dalis. Krantai aukštoki, rytuose apaugę medžiais. Aplinkui daugiausia plyti pievos, krūmai. Šiaurinėje pakrantėje įsikūrusi buvusio Grinkiškio dvaro sodyba su parku.

## Šaltiniai
MFK Stará Ľubovňa

**MFK Stará Ľubovňa** – Slovakijos futbolo klubas iš Stara Liubovnios. Dėl rėmimo sutarčių žinomi **„Redfox“** pavadinimu.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1923 m. Kitados rungtyniavo Antroje lygoje, bet 2007–2008 m. sezone liko tarp prasčiausių komandų ir iškrito į žemesnį lygmenį. Vėlesniais metais prasidėjo kritimas į žemesnes pakopas.

2022–2023 m. sezone rungtyniavo Ketvirtoje lygoje ir tapo savo grupės nugalėtojais. Po sėkmingo sezono buvo perkelti į Trečią lygą.

2023–2024 m. sezone tapo Trečios lygos, Rytų zonos nugalėtojais ir pateko į aukštesnę pakopą. Nuo 2024–2025 m. sezono rungtyniavo Antroje lygoje. 

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia „Stará Ľubovňa“ stadione, kuris talpina 3 300 žiūrovų (iš jų – 800 sėdimos vietos).

## Sezonai

|}
Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchiv
* RSSSF duomenų bazė (Slovakijos futbolo klubų spalvos)
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
* RSSSF duomenų bazė (Supertaurės)
Akiniuotoji taistė

**Akiniuotoji taistė** (*Cepphus carbo*) – alkinių (*Alcidae*) šeimos jūrinis paukštis. Sutinkamas Ramiojo vandenyno šiaurės vakarinėje dalyje: Ochotsko jūroje ir Kurilų salose Rusijoje, šiaurinėje Japonijos Hokaido saloje.
 
## Biologija

Šios rūšies taistė panaši į paprastąją taistę, tik didesnė, apie 38 cm dydžio, su raudonomis kojomis, juodu snapu, ryškiomis baltomis dėmėmis aplink akis, juosva rainele. Žiemą papilvė balta, nugarinė dalis vienspalvė, pilkai juodos spalvos, be baltų dėmių.

Gyvena uolingose jūrų ir salų pakrantėse. Sėsli, negausi populiacija. Peri atskiromis poromis ar nedidelėse grupėse tuštumose po akmenimis, uolų plyšiuose. Patinas ir patelė panašūs. Kiaušinius – vieną ar du – padeda birželį. Minta smulkiomis žuvimis, vėžiagyviais, moliuskais, paprastai netoli kranto, kur gylis iki 15–20 m.

Monotipinė rūšis, neturinti porūšių.

## Šaltiniai
Old Love

**„Old Love“** – antrasis lietuvių atlikėjos Monikos Linkytės albumas, išleistas 2018 m. Albumo dainas kūrė Monika Linkytė, Vytautas Bikus.

## Dainos
Haralds Biezais

**Haraldas Teodoras Biezais**,  (1909 m. liepos 10 d. Lestenėje, (Tukumo apskritis, Rusijos imperija) – 1995 m. gegužės 18 d. Stokholme, Švedija) – religijos istorikas Latvijoje ir Švedijoje, baltų religijos tyrėjas.

## Biografija
Gimė vargingoje valstiečių šeimoje. 1928–1932 m. studijavo teologiją Latvijos universitete. 1930 m. įgijo teisę pamokslauti bažnyčioje, o 1932 m. įšventintas evangelikų liuteronų kunigu.

Nuo 1934 m. vienerius metus klausėsi Emilio Brunnerio ir Karlo Gustavo Jungo paskaitų Ciuricho universitete. Pažintis su Albertu Švaiceriu jam padarė didelę įtaką ir šiam teologui H. Biezais skyrė dalį savo disertacijos. 1936 m. jis tęsė studijas Strasbūro universitete. 1938 m. Rygoje apgynė disertaciją teologijos daktaro laipsniui gauti, po to dėstė religijos pradmenis mokykloje Gramzdoje.

Po 1940 m. habilitacijos jis pradėjo dirbti privatdocentu Latvijos universiteto Teologijos fakultete. Antrojo pasaulinio karo pabaigoje su žmona ir dukra pasitraukė į Gotlando salą Švedijoje. 1945 m. įsidarbino asistentu Upsalos universitete, kartu šioje aukštojoje mokykloje studijavo filosofiją. Tuo pačiu metu Švedijos vidurinėse mokyklose ir gimnazijose dėstė religijos pradžiamokslį. 1955 m. jam buvo suteiktas filosofijos daktaro laipsnis, nuo 1958 m. neetatinio profesoriaus pareigose Upsalos universitete dėstė religijos istoriją. 1961 m. tapo etatiniu profesoriumi. 1971–1972 m. dirbo vizituojančiu profesoriumi Turku mieste Suomijoje, o 1975–1976 metais – Bonos universitete Vokietijoje. Nuo 1980 m. profesorius emeritas, 1990 m. jam suteiktas Helsinkio universiteto garbės daktaro laipsnis.

Haraldas Biezais buvo iškilus religijotyrininkas, priklausė Nathan’o Söderblom’o religijos istorikų bendrijai. Žinomiausi jo darbai yra „Senųjų latvių svarbiausios deivės“ (1955 m.), „Dievybės latvių liaudies religijoje“ (1961 m.), „Senųjų latvių dangiškoji dievų šeima“ (1972 m.) ir kt. Paskutiniais gyvenimo dešimtmečiais daugiau dėmesio skyrė bendriems baltų dievams.

## Bibliografija (pasirinktinai)
* *Die Hauptgöttinnen der alten Letten* – Almquist & Wiksell, 1955
* *Die Gottesgestalt der Lettischen Volksreligion* – Almquist & Wiksell, 1961
* *Die himmlische Götterfamilie der alten Letten* – Almquist & Wiksell, 1972
* *Lichtgott der alten Letten* – Almquist & Wiksell, 1976
* mit Åke V. Ström: *Germanische und baltische Religion* – Kohlhammer, 1975
* *Die baltische Ikonographie* – Brill, 1985

## Šaltiniai
* Biezais, T Haralds // Vem är Vem?: Norrland, supplement, register (andra upplagan, 1968)
* Iveta Leitane: *Haralds Biezais (1909–1995). Ein Religionshistoriker zwischen Theologie und Religionswissenschaft*. In: Horst Junginger (Hrsg.): *The Study of Religion under the Impact of Fascism*. Brill, Leiden, 2007 ISBN 9789047423065 S. 511–542
Prioritetinis balsavimas

**Prioritetinis balsavimas** – balsavimo metodas, kai rinkėjai išvardija kandidatus (ar balsavimo variantus) pagal palankumą. Tokie balsavimo biuleteniai vadinami vertinimų arba prioritetų biuleteniais.

Jei egzistuoja toks kandidatas, kad kiekvieną kitą kandidatą dauguma balsavusių tokiame balsavime vertina prasčiau už jį, jis vadinamas Kondorsė nugalėtoju (pagal matematiko ir politiko de Kondorsė pavardę). Jei tokio kandidato nėra, yra ciklas (pavyzdžiui, dauguma pirmą kandidatą vertina labiau už antrą, dauguma antrą kandidatą vertina labiau už trečią, ir dauguma trečią kandidatą vertina labiau už pirmą), nors ciklo buvimas dar nereiškia, kad nėra Kondorsė nugalėtojo.

Naudojant prioritetinį balsavimą taip pat reikia nustatyti, ką daryti, kai rinkėjas įvertino du ar daugiau kandidatų vienodai, arba jei jis nepriskyrė prioritetų keletui kandidatų.

## Išnašos