open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pamūšio pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Pamūšio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Pamūšyje, veikusi 1907–2010 m., vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190065995. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Panaikinus spaudos draudimą 1907 m. Pamūšyje įsikūrė dvarininko Alsufjevo išlaikoma pirmoji mokykla. Ją lankė daugiausia valstiečių vaikai. Mokoma buvo rusų kalba, nes ir mokytojas buvo rusų tautybės. Pirmoje Pamūšio mokykloje mokėsi apie 20 mokinių. 1909–1910 m. Alsufjevas pastatė specialią mokyklą. Joje dirbo mokytojas Latomas. Jis mokė lietuviškai, bet, kaip ir ankstesnis mokytojas, taikė fizines bausmes. Po mokytojo Latomo mokytojauti pradėjo mokytoja Rožė Vainiūtė. 1933 m. mokykla iš Sutkūnų perkelta į buvusią Alsufjevo pienininę. Pastatą Švietimo skyrius iš dvarininko nupirko. 1933 m. mokykloje pradėjo dirbti mokytoja Mauročienė, vėliau Pikelytė.

Rusams užėmus Lietuvą mokykla liko toje pačioje vietoje. 1940 m. rudenį Pamūšio pradinę mokyklą pradėjo lankyti beveik visi jaunesniojo amžiaus vaikai, nes jiems mokslas buvo privalomas. Tą rudenį mokyklą pradėjo lankyti daug neturtingų valstiečių vaikų. Po mokytojos Pikelytės pradėjo dirbti mokytoja Armoškienė. Ji stengėsi ne tik išmokyti vaikus, bet ir visapusiškai juos auklėti. Pamūšio mokyklos 1-oji septintokų laida mokyklą baigė 1952 m. 1962 m. mokyklą baigė pirmoji aštuntokų laida.

Pamūšio mokyklos patalpose nuo 1958 m. veikė vakarinė sezoninė mokykla ir neakivaizdinė mokykla, kurioje konsultavosi nemažai jaunuolių ir pagyvenusių žmonių. 1963 m. mokslą baigė pirmosios aštuntokų neakivaizdininkų ir sezoninės mokyklos laidos. 1962 m. mokykla sudegė, pradėtas statyti priestatas. 1963 m. mokiniai mokėsi jau naujoje mokykloje. Pamūšio aštuonmetės mokyklos mokytojų kolektyvas stengėsi ne tik išmokyti vaikus, bet ir visapusiškai juos auklėti. Mokykloje veikė ateistų, literatų, kraštotyrininkų, jaunųjų gamtininkų, fizikų, turistų, sporto, chemikų būreliai.

1985 m. Pamūšio mokykla reorganizuota į devynmetę, 1992 m. į pagrindinę, 2008 m. į Pašvitinio pagrindinės mokyklos filialą, pradinę mokyklą, 2010 m. likviduota.

## Direktoriai
* 1952 m. Eduardas Gelumbeckas;
* 1953 m. Jasiūnas;
* 1957 m. A. Matulis;
* 1962 m. I. Nainienė;
* 1967 m. K. Miliūnas;
* 1969 m. P. Jurgelienė;
* 1990 m. Lidija Remeikienė.

## Šaltiniai
Stačiūnų pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Stačiūnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Stačiūnuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290066030. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.
 

2010 m. likviduota.

Buvusios pagrindinės mokyklos pastate, kuriame buvo įsikūrusios pradinės klasės, kultūros namai, medicinos punktas ir biblioteka, įsteigtas Stačiūnų daugiafunkcis centras. 

## Istorija
## Direktoriai

*Janina Lemežonaitė.

## Šaltiniai
Triškonių pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Triškonių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Triškoniuose (Pakruojo raj.), Mokyklos g. 25, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190066225. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. mokykla reorganizuota į Linkuvos gimnazijos Triškonių filialą.

## Direktoriai
* Angelė Kubilickienė
* nuo 2012 m. Eitvydė Butnorienė
* nuo 2013 m. Vaclovas Stapušaitis 

## Šaltiniai
Klovainių pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Klovainių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klovainiuose (Pakruojo raj.), Žalioji g. 2A, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190065842. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Balsių pagrindinės mokyklos kaip skyrius.

Buvęs filialas – Pakruojo rajono Klovainių pagrindinės mokyklos Gačionių skyrius.

## Istorija

Mokykla Klovainiuose atidaryta 1905 m. Ją lankė apie 80 mokinių, tačiau specialaus pastato mokyklai nebuvo, patalpos nuomotos. Svarbiausi dėstomi dalykai buvo tikyba ir rusų kalba. 1912 m. miestelio gale, prie kelio į Linkuvą advokatas Grikinas pastatė didelę medinę mokyklą, kurioje iš pradžių apsigyveno ir pats su šeima. Šią mokyklą tuo metu lankė apie 70-80 mokinių, jai vadovavo advokato dukra mokytoja Julija Grikinaitė ir mokytoja Rimkūnaitė, o vėliau ir Apolonija Karsokaitė. Buvo 4 skyriai.

Antrojo pasaulinio karo pabaigoje, frontui traukiantis į Vakarus, Lietuvą paliko daugelis šviesuolių, pabūgę „raudonųjų“ teroro. Tuo metu iš Klovainių išvyko ir mokyklos vedėja J. Grikinaitė bei mokytoja A. Karsokaitė. Bet mokslas nenutrūko, mokykloje liko dirbti Karpis bei A. Bukštaitaitis. 1949 m. mokykla perorganizuota iš pradinės į septynmetę su 5 skyriais bei 120 mokinių.

1975 m. mokytoja Leontina Petkevčienė mokykloje įkūrė kraštotyros kampelį. 1995 m. mokykloje bandyta įkurti miestelio muziejų. Mokyklos direktorius Rimantas Čeponis skyrė dalį naujojo pastato pusrūsio. Patalpos buvo neįrengtos, teko ieškoti rėmėjų. LSDP Pakruojo rajono skyrius (tuometinis vadovas Julius Poškus ir dabar remia muziejų) paaukojo 1000 litų. Tai buvo vienintelė parama. Visus įrengimo darbus atliko mokyklos darbuotojai. Trūkstamų lėšų teko ieškoti mokyklos biudžete. Po beveik metus trukusių darbų 1998 m. vasario 16 d. muziejus buvo atidarytas. Atidarymo metu turėta 800 eksponatų.

Apie 2020 m. Klovainių mokykla prijungta prie Balsių pagrindinės mokyklos kaip skyrius.

## Direktoriai
* 1949 m. Antanas Diržys
* J. Jasaitis, R. Šmitaitė-Jasaitienė, B. Čiškevičiūtė, J. Januška, J. Januškienė
* 1962 m. Irena Čiapienė
* 1988 m. Rimantas Čeponis
* 2009 m. Donatas Sireikis

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Titas Lukrecijus Karas

**Titas Lukrecijus Karas** (; 97–55 m. pr. m. e.) buvo vienas didžiausių romėnų poetų.

Parašė didaktinę poemą „Apie daiktų prigimtį“ (nebaigta), kurioje dėstė ateistines pažiūras – Demokrito atomistika ir Epikūro teiginiais paremtą pasaulio vaizdą. Jo kūrinį išleido Ciceronas, po paties autoriaus savižudybės.

## Lukrecijaus pažiūros
Lukrecijus teigė, kad pasaulio kaita vyksta pagal amžinus dėsnius. Nėra jokios galimybės į pasaulio raidą kištis antgamtinėms jėgoms, taip pat neegzistuoja ir pomirtinis gyvenimas.

Greta kosmologijos taip pat dėsto mintis apie atomistiką, mokslą apie sielą ir jusles, meteorologiją.

Pirmąkart rašo apie gamtoje esančias nematomas sėklas – ligų priežastis. Jos susidaro dirvoje, ore.
Markakolis

**Markakolis** (, ) – ežeras Altajaus kalnuose, Rytų Kazachstano srityje, Kazachstane. Yra 449 km² ploto, 30 m gylio. Iš Markakolio išteka Kaldžiro upė ir įteka į Irtyšių. Ežeras pakilęs 1442 m virš jūros lygio.

Vanduo yra gėlas. Vasarą vandens temperatūra pakyla apie 16 – 17°С, o dugne 7°С. Užšąla lapkrityje iki gegužės.

Ežere daug žuvų, tačiau XIX amžiuje ežere žuvų buvo penkiolikakart daugiau. Ežere žuvų sumažėjo dėl intensyvios žvejybos, kurį dabar yra apribota.

## Nuorodos
* Markakolio profilis
* Markakolio žemėlapis
Sarykopa

**Sarykopa** (, ) – ežeras Kazachstane, Kustanajaus srityje. Ežero plotas yra 184 km². Šalia ežero yra pastatytas Šumekti gyvenvietė.

## Nuorodos
* Didžioji sovietinė enciklopedija  
* Sarykopos profilis
Sarymoinas

**Sarymoinas** (, ) – ežeras Kazachstane, Kustanajaus srityje. Ežero plotas yra 126 km².

## Nuorodos
Didžioji sovietinė enciklopedija
Seletytenizas

**Seletytenizas** (, ) – ežeras Kazachstano šiaurėje, dviejose srityse – Astanos ir Pavlodaro. Į šiaurryčius telkšo Kyzylkakas.

Ežero plotis yra 777 km², didžiausias gylys – 3,2 m. Ežeras telkšo 64 m virš jūros lygio.

Ežero dugne gausu vandenilio sulfido.

Ežerą maitina sniegas ir Selety upė. Ši paprastai baigiasi pelkynuose į pietus nuo ežero, tačiau poplūdžio metu pasiekia Seletytenizą.

## Nuorodos
* Didžioji sovietinė enciklopedija 
* http://www.wikimapia.org/#lat=53.299697&lon=73.196411&z=11&l=0&m=m&v=2&show=/5602046/lt/
Drąsutaičiai

**Drąsutaičiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 12 km į šiaurės rytus nuo Joniškio, pasienyje su Latvija. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą eina kelias  ir . Kaime yra žaidimų aikštelė, tinklinio, krepšinio, futbolo aikštelės. Veikia UAB „Drąsutaičiai“ ir parduotuvė „Fortūna“.

Drąsutaičiuose yra 6 gatvės: pagrindinė Girminių g., Treigių g., Liepų g., Purienų g., Vyšnių g. ir Ryto g. Į rytus nuo kaimo, Virčiuvio vagoje sudarytas Drąsutaičių tvenkinys.

## Geografija

Netoli Drąsutaičių teka Virčiuvis. Nuo Drąsutaičių iki Virčiuvio užtvankos yra 2 km. Jis yra patvenktas ties Girminių kapinėmis ir toliau įteka į Latvijos teritoriją. Nuo Drąsutaičių maždaug už 1 km yra dar vienas ežeriukas, žmonės jį vadina „Žvyrduobėmis“. Šalia Virčiuvio yra Girminių miškas.

Aplink Drąsutaičius buvę kaimai: Girminiai (Joniškis), Vaišnoriai, Gudaičiai (Joniškis), Medikuičiai.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Povilas Mataitis (1933–2022), choro dirigentas, folklorininkas, režisierius, pedagogas.

## Šaltiniai
Samara (reikšmės)

**Samara** yra vadinami:

* Samara − miestas Rusijoje;
* Samara − miestas Irake;
* Samara − upė Rusijoje;
* Samara − upė Ukrainoje;
* Samara – kaimas Panevėžio rajone.
Ulken Karojis

**Ulken Karojis** (, rus. *Улькен-карой*) – ežeras, Kazachstane, Astanos srityje. Ežero plotas yra 4,6 km².

Seniau ežeras buvo dvigubai didesnio ploto. Seniau ežere buvusi sala, padidėjo ir susiliejo su šiauriniu ir pietiniu krantais, taip išskirdama ežerus į dvi dideles dalis. Taip pat buvusiame Ulken Karojo krante, susiformavo mažų ežerėliu, tokių kaip Aščysu.

## Nuorodos
* Wikimapia
* Didžioji sovietinė enciklopedija
Kijėlių specialusis ugdymo centras

**Molėtų rajono Kijėlių specialusis ugdymo centras** – dieninė specialioji mokykla, sutrikusį intelektą ar kompleksinę negalią turintiems mokiniams Molėtų raj. Kijėliuose, vykdanti specialiąsiąs (lavinamųjų klasių) priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195401122. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija
1996 metais  Molėtų rajono savivaldybė dalyvavo „Socialinės politikos ir bendruomeninių paslaugų plėtros“ projektų konkurse, kurį vykdė LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, kartu su Pasaulio banku ir Švedijos tarptautinės socialinės  plėtros ir bendradarbiavimo agentūra "SIDA". Laimėjus konkursą, rekonstruotas  buvęs Molėtų r. “Spalio“ kolūkio vaikų darželis  ir sukurtos sąlygos proto ir kompleksinę negalią turinčių vaikų ir jaunuolių ugdymui. 1997 m. lapkričio 23 d. duris atvėrė naujo tipo švietimo įstaiga - Molėtų rajono Kijėlių specialusis ugdymo centras.

2024 m. išregistruotas, tapo Alantos gimnazijos skyriumi.

## Direktoriai
*1996-2001 metais - Aldona Kontrimavičienė
*nuo 2001 metų - Asta Jakovlevienė;

## Mokytojai
5 vyr. specialieji pedagogai: 3 auklėtojai, vyr. logopedė, psichologė - metodininkė, kineziterapeutė.

## Mokiniai

Molėtų rajono vaikai nuo 6 metų ir jaunuoliai iki 21 metų, turintys intelekto sutrikimą (vidutinį, žymų ir labai žymų protinį atsilikimą) ar kompleksinę negalią (intelekto sutrikimą ir kitus sutrikimus).

## Šaltiniai
Žalvarių pagrindinė mokykla

**Molėtų rajono Žalvarių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Žalvariuose (Molėtų rajonas), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 291228880. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

2008 m. mokykla uždaryta. Vėliau mokyklos patalpos atnaujintos bendruomenės reikmėms.

## Direktoriai
* Gintautas Vidžiūnas

## Šaltiniai
Šaglytenizas

**Šaglytenizas** (, ) – ežeras Kazachstane. Jis telkšo dviejose srityse: Astanos ir Š. Kazachstano srityse. Yra 240 km² ploto. Pasiekia dviejų metrų gylį. Ežeras telkšo 135 m aukštyje virš jūros lygio.

## Nuorodos
* Didžioji sovietinė enciklopedija
Dubingių pagrindinė mokykla

**Molėtų rajono Dubingių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Dubingiuose, Ąžuolyno g. 10 (Molėtų raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191229981. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1777 m. įkurta parapinė mokykla, 1870–1949 m. veikė valdinė pradžios mokykla. 1915–1921 m. mokykla buvo pradinė, dėstomąja lenkų kalba, nuo 1921 m. pradinė, dėstomąja lietuvių kalba, nuo 1949 m. septynmetė, nuo 1957 m. vidurinė, nuo 1963 m. aštuonmetė, devynmetė, nuo 1999 m. pagrindinė. 2016 m. mokykla tapo Giedraičių Antano Jaroševičiaus gimnazijos skyriumi, vėliau visiškai uždaryta.

## Direktoriai
* 1999–2009 m. Violeta Navickienė
* nuo 2009 m. Danguolė Telksnienė

## Žymūs mokytojai
* Valentinas Dirma, tautodailininkas, direktoriaus pavaduotojas ūkio ir administracijos reikalams.

## Šaltiniai
Digriai

**Digriai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Garliavos, prie Dievogalos upelio. Įsikūrusi krašto bendruomenė. Kaimo kapinėse yra paminklas žuvusiems už Lietuvos laisvę. Išlikusi Digrių koplyčia.

## Gyventojai

## Koplyčia

Digrių koplyčia pastatyta XIX a. pradžioje, Juozapo Godlevskio lėšomis. Žinoma, kad ant altoriaus buvo 1821 m. bažnyčios pašventinimo lentelė. Nors katalikiška šventykla buvo pastatyta be leidimo, ji turėjo visus bažnytinius atributus: altorių, klausyklas, vargonų choro tribūną (su arkiniu langu virš įėjimo), zakristiją ir kt. XIX a. antroje pusėje prie bažnyčios buvo medinė varpinė, įrengti „Kryžiaus keliai“ kurių stotys būdavo apeinamos pirmąjį kiekvieno mėnesio penktadienį. Nuo šios apeigos koplyčia buvo vadinta „Pėtnyčių“. 1863 metų sukilimo metu nuo koplyčios iki Aleksoto tilto buvo surengta patriotinė-religinė procesija, pasipriešinimui prieš Rusijos valdymą. Procesija nešina kryžiais, vėliavomis, altorėliais ir vadovaujama trijų augustinų kunigų ant Aleksoto tilto turėjo susitikti su kita procesija iš miesto pusės, bet carinė valdžia neleido procesijoms susitikti, išardydama perkėlos per Nemuną dalį. Su kunigais, vedusiais procesiją, buvo be gailesčio susidorota.

Okupacijos metais ji buvo sugriauta ir neprižiūrima baigia sunykti.

## Lietuvos partizanų kapai ir paminklas
Digrių kaimo kapinėse, šalia paminklo palaidota daugiau kaip dvidešimt „Tauro“ apygardos partizanų, J. Lukšos bendražygių, žuvusių už Lietuvos laisvę. Įrašas: „Nelygioje kovoje žuvusiems už Lietuvos laisvę“. Paminklo pastatymo iniciatoriai – žuvusiųjų giminės. Paminklo autorius nežinomas.

## Šaltiniai
Tekė

**Tekė** (, rus. *Теке*) – druskingas ežeras Astanos srityje, Kazachstane. Ežeras yra netoli sienos su Rusija. Ežero plotas yra 265 km². Krantai aukšti, statūs, smarkiai raižyti. Yra nedidelių salų.

Ežero vidutinis gylis yra 0,5 m, o didžiausias 1 m.

## Nuorodos
* Didžioji sovietinė enciklopedija
Šalkaras

**Šalkaras** arba **Čelkaras** (, ) – ežeras Kazachstane, V. Kazachstano srityje. Ežero plotas yra apie 175 km². Ežeras yra pakilęs 16 m virš jūros lygio.

Vidutinis ežero gylys yra 5,1 m, o didžiausias 13 metrai.

Ežeras maitinasi sniegu ir požeminiais vandenimis. Iš ežero išteka Soliankos upė ir įteka į Uralo upę.

## Nuorodos
* Didžioji sovietinė enciklopedija 
* OrexCA.com
* Šalkaro profilis
Palangos Šventosios pagrindinė mokykla

**Palangos savivaldybės [[Šventoji (Palanga)|Šventosios]] pagrindinė mokykla** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo ugdymo mokykla Palangoje, Mokyklos g. 10, vykdanti pradinio, pagrindinio ir neformaliojo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190275132. Steigėjas Palangos savivaldybės taryba.

## Istorija
Šventosios mokykla atidaryta 1938 m., joje įsikūrė 1-oji, skirta lietuvių vaikams ir 2-oji, skirta latvių vaikams, pradinės mokyklos. 

1941–1943 m. veikė pradžios mokykla ir 6 skyrių progimnazija.

1949 m. jos sujungtos į septynmetę mokyklą, kurioje mokėsi 151 moksleivis, dirbo 10 mokytojų.

1960–1962 m. mokykla perorganizuota į aštuonmetę mokyklą.

1992 m. į devynmetę.

1998 m. tapo dešimtmetė pagrindinė mokykla.

2002 m. – 2005 m. mokykla buvo renovuota - greta mokyklos pastatyta nauja sporto salė, aktų salė, atnaujintos klasės, kabinetai, valgykla, biblioteka.

2005 m. mokykloje įsteigti Palangos Stasio Vainiūno meno mokyklos muzikos ir dailės skyriai (fortepijono, gitaros ir dailės klasės).

2011 m. greta mokyklos įrengta universali dirbtinės dangos sporto aikštelė.

## Direktoriai
* 1945–1946 m. Teodoras Jokubauskas
* 1946–1948 m. Antanas Kaunas
* 1948–1952 m. Juozas Jurkus
* 1952–1954 m. Antanas Tarvydas
* 1954–1960 m. Česlovas Girčys
* 1960–1963 m. Česlovas Urba
* 1963–1970 m. Leontijus Kiliesa
* 1970–1992 m. Juozapas Narkus
* 1992–2004 m. Kazys Litvinas
* nuo 2004 m. Valda Šarkienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Šalkartenizas

**Šalkartenizas** arba **Čelkartenizas** () – ežeras Aktiobės srityje, Kazachstane. Ežero plotas yra apie 1800 km². Gylis svyruoja nuo 2-3 metrų.

Iš ežero išteka Turgajaus ir Irgizo upės.

## Nuorodos
* Didžioji sovietiškoji enciklopedija
Turgajus

**Turgajumi** vadinami:
* Turgajus − upė Kazachstane;
* Turgajus − miestelis Kazachstane;
* Turgajaus plynaukštė.
Panevėžio kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų pagrindinė mokykla

**Panevėžio kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų pagrindinė mokykla** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo internatinė mokykla Panevėžyje, Parko g. 19, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba kurtiesiems ir neprigirdintiesiems. Įstaigos kodas 191816651. Steigėjas Panevėžio apskrities viršininko administracija.

## Istorija

Katalikiškoji kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų mokykla įkurta 1993 m. Steigėjas – Panevėžio miesto taryba ir Švenčiausios Trejybės bažnyčia. Įkūrėjas vienuolis marijonas kunigas dr. Petras Kavaliauskas. 1998 m. liepos 1 d. mokykla Panevėžio miesto tarybos sprendimu reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Steigėjas – Panevėžio miesto savivaldybės taryba. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu 2004 m. sausio 1 d. mokyklos steigėjo funkcijos perduotos Panevėžio apskrities viršininkui. 2006 m. rugsėjo 1 d. mokykloje įsteigta priešmokyklinio ugdymo grupė penkiamečiams.

## Direktoriai
*1993–1998 m. Petras Kavaliauskas
*nuo 1998 m. Danutė Kriščiūnienė

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė.
Panevėžio Gabijos pagrindinė mokykla

**Panevėžio „Gabijos“ pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžyje, Šiaulių g. 60, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190421142. Steigėjas Panevėžio miesto savivaldybės taryba.

## Istorija

Panevėžio miesto 6-oji vidurinė mokykla pradėta statyti 1957 m. balandžio 8 d. pagal tipinį 880 vietų mokyklos projektą. Užsakovas – Panevėžio miesto kapitalinės statybos skyrius. Statybai vadovavo techninės priežiūros vykdytojas A. Gumbinas, darbų vykdytojai V. Virbickas ir V. Eidukas. Mokykla atvėrė duris 1960 m., 1960–1961 m. m. 32 klasėse mokėsi 1015 mokinių, dirbo 61 pedagogas. 

1962 m. mokykloje buvo dvi pedagoginės klasės. Jose buvo ruošiami būsimieji pradinių klasių mokytojai, nes jų labai trūko respublikoje. 1963 m. birželio 3 d. 46 žmonių grupė gavo kelialapius į pradinių mokyklų klases. 1965/1966 m. m. mokykloje mokėsi didžiausias mokinių skaičius per visą jos istoriją – 1247 moksleiviai. 1993 m. liepos 1 d. 6-oji vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 1998 m. mokykla pavadinta „Gabijos“ vardu.

2008 m. mokykla uždaryta, tame pačiame pastate įsikūrė Panevėžio suaugusiųjų mokymo centras.

## Direktoriai
* 1960 m. Ona Uzėlienė
* 1993 m. Vilija Sinickiėnė

## Žymūs mokiniai
* Nijolė Steiblienė-Narečionytė, Seimo narė
* Vitalija Šiškaitė, operos solistė
* Egidijus Jarašiūnas teisininkas
* Juozas Žilys, teisininkas
* Ričardas Ničajus, dailininkas
* Ričardas Vaitiekūnas, geologas, politinis veikėjas

## Šaltiniai
Panevėžio Nevėžio pagrindinė mokykla

**Panevėžio „Nevėžio“ pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžyje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba akliesiems ir silpnaregiams. Įstaigos kodas 190421523. Steigėjas – Panevėžio miesto savivaldybės taryba.

## Istorija

Panevėžio 8-oji vidurinė mokykla pastatyta 1970 m. Tulpių gyvenamajame mikrorajone. Projekto autorius – A. Gerbūnas. 1995 m. suteiktas „Nevėžio“ vidurinės mokyklos vardas. Sumažėjus moksleivių skaičui, 2001 m. mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 2016 m. ji prijungta prie Panevėžio Vyturio progimnazijos.

## Direktoriai
* 1970 m. Kostas Trapikas
* 1976 m. Jonas Survila
* 1982 m. Danutė Marcinkevičienė
* 2001 m. Angelė Žaltauskienė
* 2012 m. Kristina Vorienė

## Žymūs mokytojai
* Daiva Kriščiūnienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Šiderty

**Šiderty** () arba **Karasu** yra upė Kazachstane. Ši upė teka per dvi sritis – Akmolos ir Pavlodaro. Upės ilgis – 506 km.

## Šaltiniai
Panevėžio Verdenės pagrindinė mokykla

**Panevėžio „Verdenės“ pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžyje, Parko g. 41, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190422778. Steigėjas Panevėžio miesto savivaldybės taryba.

## Istorija

Panevėžio 12-oji vidurinė mokykla atidaryta 1976 m. rugsėjo 1 d. Pirmaisiais darbo metais mokykloje mokėsi 729 mokiniai, dirbo 36 mokytojai. Nuo pat pirmosios darbo dienos tebedirba 12 mokytojų. Mokykloje nuo 1981 m. sustiprintas dailės dalykų dėstymas. 2001 m. išleista paskutinė abiturientų laida. Pagal valstybinių egzaminų rezultatus mokykla užėmę 28 vietą Respublikos vidurinių mokyklų tarpe. 2001 m. rugsėjo 7 d. miesto savivaldybės Tarybos sprendimu Nr. 19-4, mokykla reorganizuota į pagrindinę ir suteiktas „Verdenės“ vardas.

2015 m. mokykla buvo uždaryta.

## Direktoriai
* 1976 m. Stasys Jurgaitis
* 1980 m. Lendrūna Pocienė
* 1992 m. Vilhelmas Šalkauskas
* 2008 m. Jūratė Pauliukienė 

## Mokiniai

Per 25 metus išleistos 23 abiturientų laidos, 1068 dvyliktokai. Iš jų aukso medalių mokyklą baigė 2 mokiniai, sidabro medaliu – 19, atestatus su pagyrimu gavo 15 mokinių.
* Vygandas Šimbelis, menininkas, mokslų daktaras
* Algis Vaičeliūnas, Karo akademijos rektorius
* R. Kadžius, biochemikas, ekologas
* Rasa Samuolytė, aktorė
* Arūnas Grigaitis, medicinos mokslų daktaras
* Mindaugas Lukauskis, krepšininkas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Albukerkė

**Albukerkė** (arba *Albukerkis*, ) – miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose, didžiausias Naujosios Meksikos valstijoje. Miestas buvo įkurtas 1706 metais. 2010 metais mieste gyveno 545 852 žmonės ir 887 077 žmonių miesto metropolinėje teritorijoje. Čia 1975 m. buvo įkurta pirmoji Microsoft kompanijos būstinė.

## Istorija
Gyvenvietė 1706 m. įkurta ispanų ir pavadinta 10-ojo Albukerkės hercogo Fransisko Fernandeso de la Kuevos garbei.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Panevėžio specialioji mokykla-daugiafunkcis centras

**Panevėžio specialioji mokykla-daugiafunkcis centras** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžyje, Kranto g. 18, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190984151. Steigėjas – Panevėžio miesto savivaldybės taryba. 

## Istorija

1938 m. Švietimo ministro įsakymu prie Panevėžio pradinės mokyklos Nr. 2 įsteigta pirmoji klasė defektyviems vaikams. 1939–1940 m. Liaudies Švietimo komisariato įsakymu Panevėžio mieste pradėjo veikti savarankiška defektyvių vaikų mokykla. 1954 m. gruodžio 3 d. Lietuvos TSR Švietimo Ministro Įsakymu Nr. 2273 Panevėžyje atidaryta ketvirtoji respublikoje pagalbinė mokykla miesto centre, buvusioje lenkų gimnazijoje, statytoje 1929 m. 1955–1956 m. mokykloje pradėjo veikti logopedinis kabinetas, mokiniai pradėti mokyti amato. 1970–1971 m. pastatytas mokyklos bendrabutis, pagerėjo mokinių gyvenimo sąlygos. 1990 m. įsteigtos lavinomosios klasės vidutiniškai ir žymiai sutrikusio intelekto vaikams.

Vėliau mokykla tapo ir daugiafunkciu centru.

## Direktoriai
*Visvaldas Matkevičius.
*Petras Leikauskas – nuo 2009 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Žalauli

**Žalauli** () – nenuotakus druskingas ežeras Kazachstane, Pavlodaro srityje. Ežero plotas yra 144 km². Ilgis iki 21 km, plotis iki 15 km. Susidaro iš dviejų duburių, sujungtų plačiu sąsiauriu. Po liūčių vanduo tampa gėlas, per sausras išdžiūsta. Įteka Karasu upė (tik po liūčių).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Didžioji sovietinė enciklopedija
Žamantuzas (Astana)

**Žamantuzas** () – ežeras Kazachstane, Astanos srityje. Ežero plotas siekia 37 km². Telkšo 6 km į rytus nuo apleistos Balkabeko gyvenvietės.

## Išnašos
Taipingų sukilimas

**Taipingų sukilimas** − 1850−1864 m. vykęs didelio masto Kinijos valstiečių sukilimas prieš Čing dinastijos – mandžiūrų – valdžią.

Sukilimo užuomazgos – vėliau sukilimo vadu tapusio krikščionio atsivertėlio, save skelbusio Jėzaus jaunesniuoju broliu Hong Siučiuano (*Hong Xiuquan*) 1843 m. įkurta religinė antimandžiūriška organizacija, siekusi įkurti „Didžiosios Ramybės“ arba „Didžiosios Lygybės“ valstybę.

## Sukilimo eiga

Sukilimas prasidėjo 1850 m. vasarą Guangsi (*Guǎngxī*) provincijoje. Iš pradžių sukilimas buvo vietinio pobūdžio. Vėliau buvo sukurta drausminga sukilėlių kariuomenė, įkurta Didžiosios lygybės dangiškoji valstybė (太平天国 *Tàipíng Tiān Guó*); jos valdovu tapo Hong Siučiuanas.

1852 m. taipingai iš Guangsi provincijos pradėjo žygį į šalies centrą.

1853 m. kovo mėnesį jie užėmė Nankiną (*Nanjing*) ir paskelbė jį Taipingų valstybės sostine. Čia sukilimo vadovai paskelbė savo programą, kuri numatė Kinijos feodalinę visuomenę pertvarkyti į sukarintą patriarchalinę. Taipingai sumažino valstiečiams žemės mokesčius, o didžiausią mokesčių dalį uždėjo dvarininkams ir turtuoliams.

1853 m. gegužės mėnesį taipingai, norėdami nuversti Čingų dinastijos valdžią, surengė žygį į Pekiną, bet 1855 m. gegužės mėnesį netoli Tiandzino (*Tiānjīn*) pralaimėjo.

1853−1856 m. taipingai pasiekė reikšmingų pergalių Centrinėje Kinijoje, o 1857 m. prie jų prisidėjusios Nien sukilimo (*Niǎn jūn qǐ yì*) pagrindinėms jėgoms pasiekė pergalių Anhui (*Ānhuī*) ir Hainano (*Hǎinán*) provincijų šiaurėje.

1858−1862 m. laimėję keletą mūšių, taipingai užėmė dalį Dziangsu (*Jiāngsū*) ir Džedziango (*Zhèjiāng*) provincijų, bet prarado svarbią Ančingo (*Ānqìng*) tvirtovę Anhui provincijoje.

Nuo 1862 m. vasario mėnesio malšinti Taipingų sukilimą Čingų dinastijai padėjo JAV, D. Britanija ir Prancūzija, po pirmojo ir antrojo Opiumo karų (1840−1842 m. ir 1856−1860 m.) gavusios naujų privilegijų Kinijoje ir siekusios išsaugoti mandžiūrų viešpatavimą.

1863−1864 m. po atkaklių mūšių taipingai neteko beveik visų atramos punktų, jų kariuomenę sutriuškino Čingų karinės pajėgos. 1864 m. liepos mėnesį buvo užimtas Nankinas.

Žuvus Taipingų sukilimo vadovams, žlugo ir Taipingų valstybė. Sukilėlių kariuomenės likučiai galutinai buvo sutriuškinti 1868 m. rugpjūčio mėnesį.
Žamantuzas (Pavlodaras)

**Žamantuzas** () arba **Džamantuzas** – ežeras Kazachstane, Pavlodaro srityje. Ežero plotas smarkiai svyruoja – nuo 2,3 iki 16 km². Ežero vanduo karčiai sūrus.

## Išnašos
Želdubajus

**Želdubajus** (arba ***Žoldybajus***; , ) – ežeras Kazachstane. Ežero plotas yra apie 32 km². Tai nenutekantis ežeras, apsuptas juodojo dumblo juosta, su sieros vandenilio kvapu.

## Nuorodos
* Didžioji sovietinė enciklopedija
Panevėžio Beržų progimnazija

**Panevėžio Beržų progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla pietrytinėje Panevėžio dalyje, Beržų g. 37, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190422397. Steigėjas Panevėžio miesto savivaldybės taryba.

## Istorija

1973 m. rugsėjo 1 d. Žemaičių mikrorajone, Beržų g. Nr. 37, duris atvėrė Panevėžio 10-oji vidurinė mokykla. Jai vadovauti pradėjo direktorius B. Ciemnolonskis. 1978–1979 m. m. mokėsi daugiausiai mokinių - 1748. Mokykla buvo viena didžiausių mieste ir dirbo dviem pamainom. Jai vadovavo direktorius A. Donskis. 1989 m. sausio mėn. 10-ajai vidurinei mokyklai pradėjo vadovauti S. Ambrazaitis. Jam vadovaujant 1992–1996 m. 10-oji vidurinė mokykla buvo kapitališkai suremontuota ir atnaujinta.

## Direktoriai
* 1989–2022 m. Stanislovas Ambrazaitis
* Nuo 2022 m. Rasa Macė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Berčiūnų pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Berčiūnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Berčiūnuose (Panevėžio raj.), Rožių g. 1, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190399151. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Mokykla uždaryta 2020 m. rugpjūčio 31 d.

## Direktoriai
* Leonas Miliukas

## Šaltiniai
Panevėžio Senvagės progimnazija

**Panevėžio Senvagės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžyje, Liepų al. 2, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190424252. Steigėjas Panevėžio miesto savivaldybės taryba.

## Istorija

Pastatas statytas 1938–1940 m. miesto savivaldybės lėšomis, 1940 m. atidaryta pati mokykla. Per kelis gyvavimo dešimtmečius ne kartą keistas mokyklos pavadinimas: Pradžios mokykla (1940-1941), Karo ligoninė (1941-1944), Mergaičių progimnazija (1945-1949), 4-oji vidurinė mokykla (1949-1960), Mokykla-internatas (1960-1965), Panevėžio sporto mokykla-internatas (1965-1989; vienintelė tokio profilio mokykla Lietuvoje), Aukštesnioji olimpinio rezervo mokykla (1989-1990). 1990 m. mokykla reorganizuota į dvi skirtingas, atskiroms žinyboms priklausančias ugdymo įstaigas: 19-ąją vidurinę mokyklą ir kompleksinę sporto mokyklą „Olimpas“.

1997 m. miesto tarybos sprendimu mokykla pavadinta Senvagės vidurine mokykla. 2002 m., optimizuojant mokyklų skaičių mieste, vykdant švietimo reformą, reorganizuota į Senvagės pagrindinę mokyklą. Vėliau mokykla tapo progimnazija, o 2014 m. jos vietoje įkurta Panevėžio sporto vidurinė mokykla.

## Direktoriai
* Kazimieras Armonavičius

## Išnašos
Dembavos progimnazija

**Panevėžio rajono Dembavos progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Dembavoje (Panevėžio raj.) Dembavos g. 28, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190399728. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Įsteigta 1991 m. rugsėjo 1 d. Panevėžio rajono valdybos švietimo skyriaus vedėjo įsakymu Nr. 25. Mokykla įsikūrusi Panevėžio priemiestyje Dembavoje, buvusiame Panevėžio valstybinės melioracijos įmonės pastate. Šalia mokyklos yra pušynas, tvenkinys ir Nevėžio upė. 1990–1991 mokslo metų viduryje iš Pajuosčio į šį pastatą persikėlė pradinė mokykla. Tuo metu mokykloje mokėsi 110 mokinių, veikė 8 klasės, dirbo 15 mokytojų. Direktoriumi paskirtas MSMV direktoriaus pavaduotojas Marijonas Kazys Jočys.

Iki 1997–1998 m. m. mokinių skaičius išaugo iki 228. Nuo 1999–2000 m. m. darželio patalpose pradėjo veikti priešmokyklinio ugdymo klasė. 2011 m. lapkričio mėn. Dembavos pagrindinė mokykla reorganizuota į progimnaziją. Mokykla palaiko ryšius su Pajuosčio aviacijos bazės kariais.

## Direktoriai
* 1991 m. Marijonas Kazys Jočys
* 1997 m. Jonas Grucė
* 1998 m. Danutė Federavičienė
* 2000 m. Marijonas Kazys Jočys
* nuo 2010 m. Aušra Raišienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
* Senoji mokyklos svetainė
Geležių pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Geležių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžio raj., Geležiuose, Šviesos g. 4, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190397339. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Geležių pagrindinė mokykla įkurta 1909 metais. 1948 metų rugsėjo 1 d. buvo atidaryta progimnazija su viena penkta klase. 1950 metais buvusiose valsčiaus patalpose įkurta septynmetė mokykla, kuri nuo 1953 m. išaugo į vidurinę. Nuo 2001 m. rugsėjo 1 dienos, vykdant mokyklų tinklo pertvarką, mokykla reorganizuota į pagrindinę.

## Direktoriai
* Stanislovas Stanulionis

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Jotainių pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Jotainių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Jotainiuose (Panevėžio raj.), Ramygalos g. 12, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 290400010. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

2012 m. rugsėjo 1 d. Jotainių pagrindinė mokykla reorganizuota į Ramygalos gimnazijos skyrių. 2017 m. rugpjūčio 31 d. ji uždaryta visiškai.

## Direktoriai
* Janė Augulienė

## Šaltiniai
Dzilinas (reikšmės)

Žodžio **Dzilinas** reikšmės:
* Dzilinas (provincija) – Kinijos provincija;
* Dzilinas (miestas) – Kinijos miestas.
Karsakiškio Strazdelio pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Karsakiškio Strazdelio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžio raj., Karsakiškyje, Lėvens g. 30, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190400162. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba. Filialas: Panevėžio rajono Karsakiškio Strazdelio pagrindinės mokyklos Tiltagalių skyrius.

Pavadinta poeto Strazdelio vardu.

## Istorija

1919 m. Karsakiškyje, dvarininkės Marijos Ordinčiūtės dvare, pradėjo veikti įkurta valstybinė mokykla. Vėliau mokykla perkelta į parapijos salę – špitolę. Darbo sąlygos mokykloje buvo sunkios, trūko pinigų jos išlaikymui. Mokykloje buvo tik trys mokykliniai suolai ir rašomoji lenta. Mokykla dirbo labai netolygiai: rudenį buvo pustuštė, nes vaikai dar buvo užimti ūkio darbais ir ganymu, o žiemą mokiniai netilpdavo klasėse. Buvo taikomas dviejų periodų mokymas. Šiltuoju laikotarpiu mokėsi mažiuasieji ir tie, kurie dėl šalčių negalėjo atvykti į mokyklą. Žiemomis mokėsi visi, kurie vasarą buvo užimti darbu.

Mokykloje dirbęs mokytojas B. Kašponis dar vakarais mokė beraščių ir mažaraščių kursuose arba žemės ūkio klasėse. Jis taip pat  vargoninavo Karsakiškio bažnyčioje, mokė ir bažnytinių giesmių ir liaudies dainų.

Neramiais pokario metais, 1946 m, mokyklos vedėju paskirtas buvęs Tiltagalių pradinės mokyklos vedėjas Pranas Tamošiūnas. Jo rūpesčiu 1961 m. mokykloje buvo įkurtas kraštotyros muziejus. Mokytojas 1997 m. buvo apdovanotas Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino I laipsnio medaliu.

1950 m. mokykla perkelta į buvusią kleboniją. 1959–1960] m. atidarytas mokyklos bendrabutis. 1962 m. įvesta gamybinė praktika. Vaikai, suskirstyti į brigadas, buvo užimti naujų vaizdinių mokymo priemonių gamyba, mokyklos patalpų ir aplinkos priežiūra ir tvarkymu.

1962 m. pradėjo veikti vakarinis skyrius. Pradėtas vaikų profesinis orientavimas. Mokyklos šokėjai dalyvaudavo įvairiuose renginiuose, šalies dainų ir šokių šventėse. Mokyklai buvo paskirtos šefuojančios organizacijos, kurios padėjo materialiai. Tarp jų – Paežerių kolūkis ir „Ekrano“ gamykla. 

1996 m. mokyklai buvo suteiktas Strazdelio vardas.

Paminėjusi 100 metų jubiliejų Strazdelio pagrindinė mokykla 2020 m.  paskutinį kartą išlydėjo dešimtokų simbolišką 20-tą laidą.

2020 m. mokykla reorganizuota, prijungiant prie Panevėžio rajono Paliūniškio pagrindinės mokyklos.

## Kraštotyros muziejus

Kraštotyros muziejus buvo įsikūręs senajame klebonijos pastate. Muziejuje buvo vykdoma edukacinė veikla (parengta 10 edukacinių programų), tradiciškai minima Antano Strazdo gimimo diena, rengiamos vaikų amatų dienos.

## Direktoriai
*1995 m. Rimantas Užuotas;
*2007 m. Jurgita Vaitiekūnienė.
*2012 m. Jolanta Grinkienė

## Žymiausi mokytojai
* Boleslovas Vladas Kašponis, pedagogas, vargonininkas

## Žymiausi mokiniai
* Silvestras Gaižiūnas, kalbininkas
* Rimantas Miknys, istorikas
* Bronislovas Rudys, dailininkas
* Povilas Vadopalas, Panevėžio meras
* Aloyzas Vidugiris, kalbininkas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė 
* Karsakiškio Strazdelio pagrindinė mokykla *aikos.smm.lt*
Katinų pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Katinų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Katinuose (Panevėžio raj.), Papartynės g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 191429163. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2012 m. Velžio gimnazijos Katinų skyrius.

## Istorija
Nuo 1936 m. Katinų kaime veikė pradinė mokykla. 1987 m. įsteigta Katinų pagrindinė mokykla. 1987 m. į Katinų kaimą perkelta Kabelių aštuonmetė mokykla, 1997 m. Maženių pradinė mokykla. 2015 m. Katinų pagrindinė mokykla prijungta prie Velžio gimnazijos.

## Direktoriai
* Lilija Miežinienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kurganavos pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Kurganavos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžio raj., Biliūnuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190400358. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2015 m. išregistruota.

## Direktoriai
* Eimantas Leonavičius

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Svetainė .
Ramygalos gimnazijos Ėriškių Juozo Balčikonio skyrius

**Ramygalos gimnazijos Ėriškių Juozo Balčikonio skyrius** (buvusi ***Ėriškių Juozo Balčikonio pagrindinė mokykla***) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ėriškiuose (Panevėžio raj.), Ėriškėlių g. 9, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190399870. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

Pavadinta kalbininko Juozo Balčikonio (1885–1969) vardu.

## Istorija
Spaudos draudimo metais Ėriškiuose vaikus mokė daraktorė Vincenta Kraniauskaitė, kuri rašto išmokė ne vieną ėriškietį, taip pat ir būsimąjį profesorių Juozą Balčikonį. Mokykla įsteigta 1908 m. kaip pradžios mokykla, nuo 1952 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, nuo 1992 m. pagrindinė mokykla. 2012 m. rugsėjo 1 d. Ėriškių Juozo Balčikonio pagrindinė mokykla reorganizuota į Ramygalos gimnazijos skyrių, o 2014 m. išregistruota.

## Direktoriai
* 1923–1947 m. Augustinas Juozėnas, Mykolas Janionis, Vladas Skurkis
* Mykolas Radzevičius
* Vida Baikauskienė
* 2007–2012 m. Lina Budreikaitė

## Literatūra
* Pašaukimas būti Mokytoju / Lina Budreikaitė. – Panevėžys: Panevėžio spaustuvė, 2003. – 47 p.: iliustr. – ISBN 9955-412-70-4

## Šaltiniai
Linkaučių pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Linkaučių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžio raj., Linkaučiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190394186 (išregistruotas 2020 m.). Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba. Buvo Panevėžio rajono Linkaučių pagrindinės mokyklos ikimokyklinio ugdymo filialas.

## Istorija

1909] m. įsteigta pradžios mokykla, 1953–1999 m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 1999 m. pagrindinė.

2019 m. Linkaučių pagrindinė mokykla reorganizuota, prijungiant prie Krekenavos lopšelio-darželio „Sigutė“.

## Direktoriai
*Virginija Caporkienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Apie mokyklą *mokomescia.weebly.com*
Paliūniškio pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Paliūniškio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžio raj., Paliūniškyje, Vabalninko g. 15, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190400881. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

Mokykloje yra įkurtas kaimo bendruomenės centras, kur yra vykdomi kultūriniai ir sportiniai renginiai.

## Istorija

## Direktoriai
* Nijolė Sereikienė;
* Daiva Morkūnienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Uliūnų pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Uliūnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Uliūnuose (Panevėžio raj.), Žalioji g. 32, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 290401450. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Mokykla įsteigta 1922 m. Iki 1947 m. ji buvo pradinė mokykla, 1947–1949 m. progimnazija, nuo 1949 m. septynmetė mokykla. 1965 m. prie buvusios klebonijos pastatytas priestatas. 1982 m. mokykla tapo devynmetė, nuo 1999 m. pagrindinė mokykla. 2002 m. pastatytas priestatas, įrengti vidaus tualetai, katilinė, antrame aukšte viena klasė rekonstruota, viena naujai įrengta. 2010 m. rugsėjo mėn. mokykla uždaryta, mokiniai vežami į Ramygalos gimnaziją.

## Direktoriai
* 1946 m. pradinės mokyklos vedėjas Kazimieras Adašiūnas
* 1952 m. Bronius Stipinas
* 1958 m. Genovaitė Peleckienė
* 1967 m. Natalija Pelaitė
* 1970 m. Janina Šiaučiūnienė
* 1982 m. Zina Pečkienė
* 1993 m. Palma Klovienė
* Aušra Raišienė

## Šaltiniai
Upytės Antano Belazaro pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Upytės Antano Belazaro pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžio raj., Upytėje, Upytės g. 1, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190401798. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba. Panevėžio rajono Upytės Antano Belazaro pagrindinės mokyklos ikimokyklinio ugdymo skyrius.

## Istorija
## Direktoriai
*1993 m. Vincentas Lamanauskas;
*1997 m. Gintautas Vladas Liubertas
* 2010 m. Jurgita Zalatorienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Mokyklos svetainė .
Žibartonių pagrindinė mokykla

**Panevėžio rajono Žibartonių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžio raj., Žibartoniuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190401830. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
* Panevėžio rajono Žibartonių pagrindinės mokyklos Erimaičių skyrius;
* Panevėžio rajono Žibartonių pagrindinės mokyklos ikimokyklinio ugdymo filialas.

## Istorija

1912 m. Žibartonių kaime atidaryta pirmoji pradinė trijų skyrių mokykla. 1965 m. pastatyta septynmetė mokykla. Išleista pirmoji aštuntokų laida. 1996 m. sukurtas tėvų klubas, metodinė taryba. 1997 m. parengtas pirmasis projektas ŠMM konkursui. Žibartonių Žemės ūkio bendrovė padovanojo pirmąjį kompiuterį. 1998 m. išleisti pirmieji laikraštukai moksleiviams ir tėvams, įvestas internetas. 1999 m. įsikūrė bendruomenės teatras. 2004 m. gegužės mėn. baigta abiejų pastatų renovacija. 2004 m. vyko Panevėžio rajono mokyklų tinklo reorganizavimas, prie mokyklos prijungtos Erimaičių ir Bartašiūnų pradinės mokyklos ir ikimokyklinio ugdymo filialas (darželis). 2006 m. baigta abiejų korpusų junginio statyba, uždarytas mokyklos skyrius – Bartašiūnų pradinė mokykla.
 

## Direktoriai
* 1981 m. Aldona Gudavičienė.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Kelcai

**Kèlcai**  () – miestas-apskritis pietinėje Lenkijos dalyje, Švento Kryžiaus vaivadijos centras, įsikūręs Švento Kryžiaus kalnuose, prie Silnicos upės.

Statybinių medžiagų, pramonės įrenginių, siurblių, sunkvežimių, guolių gamyba, chemijos, siuvimo, tekstilės, stiklo, medienos apdirbimo, popieriaus, maisto (mėsos, pieno, cukraus), poligrafijos pramonė. Yra Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų katedra (1635 m.), Švč. Trejybės bažnyčia (1644 m.), klasicistinės Šv. Vaitiekaus (1889 m.), Šv. Petro ir Pauliaus (1837 m.), ankstyvojo baroko Krokuvos vyskupų rūmai (1641 m.), dvasinė seminarija.

## Istorija

Pirmieji gyventojai čia atsikėlė V a. pr. m. e. Maždaug iki VI a. ar VII a. Silnicos upės krantuose gyveno keltai. Juos iš šios teritorijos išstūmė slavai, kurie medžiodami gretimuose miškuose užimdavo vis didesnes teritorijas. Iki XI a. Švento Kryžiaus kalnuose nebuvo nuolat gyvenama, kol atvyko pastovesni medžiotojai prekiaujantys kailiais, mėsa, grūdais ir kitais reikalingais produktais.

XII a. pradžioje naujas atvykėlis vyskupas iš Krokuvos pastatė bažnyčią ir dvarą. 1229 m. Vincentas Kadlubekas pradėjo statyti parapijos mokyklą. 1295 m. Kelcams suteiktos miesto teisės. XIII a. per mongolų invaziją miestas buvo sugriautas, tačiau greitai vėl atstatytas.

Kelcų apylinkės turtingos rūdomis tokiomis kaip varis, geležis, švinas, o taip taip ir klintimis. Dėl to XV a. miestas tapo svarbiu metalurgijos centru. Tuo metu mieste buvo keletas stiklo gamyklų ir ginklų parduotuvių. 1527 m. vyskupas Piotras Tomickis nuliejo varpą bažnyčiai, o tarp 1637 ir 1642 m. šalia turgaus aikštės buvo pastatyti renesanso stiliaus rūmai. Per Švedų tvaną miestas buvo nusiaubtas ir sudegintas švedų. Išliko tik rūmai ir bažnyčia, tačiau miestas vadovaujant vyskupui Andriui Zaluskiui buvo atstatytas.

1761 m. mieste gyveno daugiau kaip 4 000 gyventojų. Per trečiąjį Abiejų Tautų Respublikos padalinimą miestas atiteko Austrijai. Napoleono Bonaparto žygio per Europą metu atiteko Prancūzijai. Žlugus Napoleonui, Krokuva laikinai tapo nepriklausomu miestu – respublika (Krokuvos respublika), o Kelcai – vaivadijos centru. Miestas pradėjo greitai augti su naujomis šachtomis, karjerais ir gamyklomis.

1816 m. Kelcuose įkurtas pirmasis Lenkijoje technikos universitetas. 1831 m. ir 1863 m. Lenkijoje įvyko sukilimai prieš rusų valdžią. Po antrojo buvo uždrausta lenkų kalba. XIX a. miestas buvo Kelcų gubernijos ir Kelcų apskrities centras.

Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui Kelcuose buvo suformuoti pirmieji, atskiri nuo Rusijos Lenkų legionai. Pasibaigus karui Lenkija po 123 metų pertraukos atgavo nepriklausomybę, o Kelcai tapo Kelcų vaivadijos centru.

1939 m. Antrojo pasaulinio karo metu Lenkija užimta Vokietijos. Kelcai tapo svarbiu pasipriešinimo centru. Čia veikė keletas aktyvių pasipriešinimo grupių, o Švento Kryžiaus kalnai tapo aktyvaus partizaninio judėjimo vieta. Antrojo pasaulinio karo metu žuvo nemažai Kelcų gyventojų, kurių dauguma buvo žydai. Šiuo metu Kelcai yra sparčiai besivystantis miestas ir svarbus regiono centras.

1919–1939 m. ir 1945–1998 m. Kelcų vaivadijos sostinė.

## Sportas
* MKS Korona Kielce (futbolo klubas);
* Suzuki Arena

## Šaltiniai
Aikė

**Aikė** () – ežeras Kazachstano ir Rusijos (Kustanajaus ir Orenburgo sričių) pasienyje. Yra 243 m virš jūros lygio.

## Nuorodos
* Aikės žemėlapis
Kamyso–Samaro ežerai

**Kamyso–Samaro ežerai** (), ***Kamyšo–Samaros ežerai*** () – ežerų sistema Kazachstane, Vakarų Kazachstano srityje, Pakaspijo žemumoje, vietoje, kur suteka Didžiojo ir Mažojo Uzenio upės.

Bendras plotas ~6 km². Gylis iki 2,5 m. Dalis ežerų pratakūs. Yra gėlų (Gušče Kulako, Tušče Kulako, Starico) ir druskingų (Raimo, Sarajaus), ir itin druskingų (Sarykulko, Aksoro) ežerų.

Ežeruose gausu žuvų, todėl čia vystoma intensyvi žvejyba. Veši dideli nendrynai.

## Šaltiniai
Buchtarmos tvenkinys

**Buchtarmos tvenkinys** – vandens saugykla Kazachstane, R. Kazachstano srityje. Į ją įteka Irtyšius. 1960–1966 metų čia pastatyta Buchtarmos elektrinė.

Saugykla yra sudaryta iš upinės (sudaro Irtyšiaus dalis) ir ežerinės (sudaro Zaisano dalis) dalių.

Saugyklos plotas yra 5 500 km², gylis – 500 m, didžiausias plotis – 35 km.

Naudojma žvejybai, drėkinimui, laivybai.
Pasvalio specialioji mokykla

**Pasvalio specialioji mokykla** – valstybinė internatinė savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla  Pasvalyje, P. Vileišio g. 8, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems specialiųjų poreikių mokiniams. Įstaigos kodas 190985972. Steigėjas Panevėžio apskrities viršininko administracija.

## Istorija
2019 m. pakeitė pavadinimą – Pasvalio "Riešuto" mokykla.

## Direktoriai
* Rimantas Indrišionis
* Gintė Januškevičienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .