open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frauke Gewecke

**Frauke Gevecke** (1943 m. liepos 2 d. Šiauliuose, Trečiasis Reichas – 2012 m. liepos 13 d. Heidelberge, Vokietija) – Lietuvos vokiečių kilmės filologė, romanistė, ispanistė.

## Biografija

Gimė 1943 m. liepos 2 d. Šiauliuose. 1971 m. tapo ispanistikos mokslų daktare Hamburgo universitete. 1974–1984 m. dėstė Kelno universitete. 1982 m. tapo habilituota romanų filologijos mokslų daktare. 1984–2008 m. dėstė Heidelbergo universitete. Specializavosi Pietų Amerikos literatūroje, rašė mokslinius straipsnius apie šios literatūros charakteristikas. Taip pat daug dėmesio skyrė rašytojo Pedro Calderón de la Barca darbams, dalyvavo kongresuose, parengė monografiją. Mirė 2012 m. liepos 13 d. Heidelberge.

## Darbai
* *Thematische Untersuchungen zu dem vor-calderonianischen‚ auto sacramental*. Genève: Droz 1974 [Dissertation].
* *Die Karibik. Zur Geschichte, Politik und Kultur einer Region*. Frankfurt/M.: Vervuert 1984; 2. aktualisierte und erweiterte Auflage 1988.
* *Wie die neue Welt in die alte kam*. Stuttgart: Klett-Cotta 1986; Nachdruck München: dtv 1992 [Habilitationsschrift].
* *Der Wille zur Nation. Nationsbildung und Entwürfe nationaler Identität in der Dominikanischen Republik*. Frankfurt/M.: Vervuert 1996.
* *Puerto Rico zwischen beiden Amerika. Bd. I: Zu Politik, Wirtschaft, Gesellschaft und Kultur einer Nation im territorialen Niemandsland (1898–1998)*. Frankfurt/M.: Vervuert 1998.
* *Christoph Kolumbus*. Frankfurt/M.: Suhrkamp (Suhrkamp BasisBiographie, 14) 2006 + als CD-Rom (Hamburg: Hoffmann+Campe).
* *Die Karibik. Zur Geschichte, Politik und Kultur einer Region. 3. neu bearbeitete und erweiterte Auflage*. Frankfurt/M.: Vervuert 2007.
* *Estudios de literatura española y francesa. Siglos XVI y XVII. Homenaje a Horst Baader*. Frankfurt/M./Barcelona: Vervuert/Hogar del Libro 1984.
* *Den Tod sterben und das Leben. Dominikanische Erzählungen der Gegenwart*. Frankfurt/M.: Vervuert 1989.
* *Länderschwerpunkt Haiti* (Iberoamericana 42, 1991).
* *Puerto Rico zwischen beiden Amerika. Bd. II: Konfliktive Wirklichkeit im Spiegel der puertoricanischen Literatur (1898–1998)*. Frankfurt/M.: Vervuert 1998.
* *Dossier: Versiones y perversiones de la historia: el caso Trujillo* (Iberoamericana, N.F. 3, 2001).
* *Haïti 1804 – Lumières et ténèbres. Impact et résonances d’une révolution* (codir. con Léon-François Hoffmann y Ulrich Fleischmann). Madrid/Frankfurt/M.: Iberoamericana/Vervuert (Bibliotheca Ibero-americana, 121) 2008.
* *Espacios, fronteras, territorios: acerca de las prácticas culturales de la Frontera Norte (México)*. Madrid/Frankfurt/M.: Iberoamericana/Vervuert (erscheint 2011).

## Nuorodos

* Biografija (vok.)
* Susijusi literatūra (vok.)
Siegfried Akkermann

**Siegfried Akerman** (1935 m. vasario 19 d. Šiauliuose) – Lietuvos vokiečių kilmės medikas, rašytojas.

## Biografija

Gimė 1935 m. vasario 19 d. Šiauliuose. 1939 m. vokiečiams okupavus Lenkiją, o sovietams Lietuvą su šeima buvo priversti persikelti į Lodzę. 1944 m. persikėlė į Kiulungsborną, Meklenburge, kur baigė mokyklą. 1959 m. baigė medicinos studijas Rostoko universitete, kur toliau dirbo iki 1980 m., 1969 m. tapo habilituotu mokslų daktaru. 1981-1987 m. buvo Vokietijos Demokratinės Respublikos raudonojo kryžiaus organizacijos prezidentas. 1987-1991 m. buvo Rostoko universiteto socialinės medicinos instituto direktorius. Nuo 2004 m. Vokietijos raudonojo kryžiaus prezidiumo garbės narys. Išėjęs į pensiją parašė kelias atsiminimų knygas.    

## Darbai

* *Jenseits von Riga: Familien- und Kindheitserinnerungen eines Deutschbalten. - Von Schaulen nach Kühlungsborn.* Godewind Verlag, Wismar 2005, ISBN 978-3-938347-70-6
* *Kühlungsborner Bilderbogen und Rostocker Allerlei.* Godewind Verlag, Wismar 2007, ISBN 978-3-939198-05-5
* *Hiergeblieben: Über ärztliches Werden und Wachsen; die DDR um das Jahr 1961.* Lexikus Verlag, Edition Godewind, Bad Kleinen 2010, ISBN 978-3-940206-37-4
* *Die Basrah Story. Als Gastprofessor im Irak zu Beginn der Herrschaft von Saddam Hussein.* Books on Demand GmbH, Norderstedt 2010, ISBN 978-3-8423-2791-7
* *Im Zeichen des Roten Kreuzes. Bekanntschaften und Begegnungen eines ehemaligen Präsidenten des Deutschen Roten Kreuzes der DDR.* Georg Olms Verlag, Hildesheim 2013, ISBN 978-3-487-08528-9

## Nuorodos
* Biografija (vok.) 
* Susijusi literatūra (vok.)
Leopold Spaeth

**Leopold Spaeth** (1928 m. spalio 30 d. Šiauliuose – 2006 m. balandžio 22 d. Ostenfelde, Šlėzvigas-Holšteinas, Vokietija) – Lietuvos vokiečių kilmės politikas, 1984-1989 m. Europos parlamento narys.

## Biografija

Gimė 1928 m. spalio 30 d. Šiauliuose. Prieš karą mokėsi realinėje mokykloje Klaipėdoje, po karo Flensburge. Po mokyklos baigimo mokėsi sodininko amato, 1952 m. pradėjo savo verslą. 1959 m. tapo Vokietijos krikščionių demokratų sąjungos nariu. 1959-1971 m. dirbo įvairiose vietinės valdžios institucijose. 1971 m. išrinktas į Šlėzvigo-Holšteino žemės tarybą. 1984 m. išrinktas į Europos parlamentą, kur dirbo žemės ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros komitete bei priklausė delegacijai atsakingai už ES santykius su Šiaurės Europos šalimis ir Šiaurės Taryba. 1978 m. apdovanotas Vokietijos Federacinės Respublikos ordinu „Už nuopelnus“. Mirė 2006 m. balandžio 22 d. Ostenfelde. 

## Nuorodos
* Biografija (vok.)
Nesse Godin

**Nese Godin** (1928 m. kovo 28 d. Šiauliuose – 2024 m. kovo 5 d.) – Lietuvos žydų kilmės JAV mokytoja, istorikė.

## Biografija

Gimė 1928 m. kovo 28 d. Šiauliuose. 1941 m. rugpjūtį kartu su tėvais buvo uždaryta į Šiaulių getą. 1944 m. artinantis sovietams buvo perkelta į Štuthofo koncentracijos stovyklą. Iš Štuthofo buvo perkelinėjama vis į kitas stovyklas, kol galiausiai 1945 m. kovo 10 d. buvo išvaduota sovietų. 1950 m. praleidusi kelerius metus pabėgėlių stovykloje Vakarų Vokietijoje kartu su motina, vyru ir vaikais išvyko į JAV, kur apsigyveno Vašingtone. Gyvendama JAV N. Godin aktyviai dalyvavo įvairiuose renginiuose ar paskaitose skirtose nepamiršti Holokausto nusikaltimų. Apie savo išgyvenimus yra pasakojusi įvairiose JAV valstybinėse įstaigose, mokyklose bei kas savaitę dalyvaudavo paskaitose JAV Holokausto memorialiniame muziejuje.   

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Biografija (ang.)
Liubonis

**Liubonis** (; ) – miestas Lenkijoje, prie Vartos upės, Poznanės metropolyje. Nuo 1999 m. priklauso Didžiosios Lenkijos vaivadijai. Prieš tai buvo Poznanės vaivadijoje (1975–1998 m.).

## Istorija
Pirmą kartą paminėta 1316 m. kaip nedidelė gyvenvietė.

Į šiaurės vakarus nuo Liubonio įsikūręs Žabikovas. 1943–1945 m. veikė kaip nacių koncentracijos stovykla. Dabar muziejus. Liuboniui suteikus miesto teisės, Žabikovas tapo miesto dalimi.

Liubonis įkurtas 1954 m. rugsėjo 29 d. Miesto teisės suteiktos tų pačių metų liepos 13 d.

## Galerija

Lubon kosciol.JPG|Šv. Barboros bažnyčia
Lubon gimnazjum.JPG|Jono Pauliaus II gimnazija
Warta w Luboniu.jpg|Varta Liubonyje


## Šaltiniai
Agripina Jaunesnioji

**Julija Agripina** (; 15–59 m.) – žymi romėnų moteris, imperatoriaus Nerono motina.

Būdama trylikos Tiberijaus iniciatyva ištekinta už antros eilės pusbrolio iš tėvo pusės Gnėjaus Domicijaus Ahenobarbo. Jų vienturtis sūnus Lucijus Domicijus, 50 m. įsūnytas Klaudijaus, perėmė Nerono vardą.

39 m. kartu su seserimi Livila ir Marku Emilijumi Lepidu apkaltinta perversmo rengimu prieš Kaligulą ir ištremta. Klaudijaus nurodymu grąžinta iš tremties 41 m. Antrą kartą ištekėjo už Gajaus Salustijaus Krispo Pasieno, tolimo istoriko Salustijaus giminaičio, kurį, įtariama, 49 m. nunuodijo. Tais pačiais metais, pasinaudodama atleistinių įtaka Klaudijui, Agripina tapo ketvirtąja savo dėdės žmona. Ši giminaičių santuoka sukėlė didelį romėnų pasipiktinimą. 

Agripina šalino iš kelio visus, galėjusius palaužti jos įtaką ir sutrukdyti jos sūnui tapti imperatoriumi. Nerono globėjais paskyrė naująjį pretorionų vadą Sekstą Afranijų Burą ir iš tremties sugrąžintą filosofą Lucijų Anėjų Seneką. Patyrusi, jog Klaudijus pradeda perprasti jos planus, 54 m., kaip manoma, jį nunuodijo. Agripina savo galios epogėjų pasiekė pirmaisiais Nerono valdymo mėnesiais. Vėliau jos poveikis tolydžio silpnėjo. Tacitas užsimena, jog iš nevilties ji bandžiusi savo sūnų suvilioti. Jos buvimas Neroną slėgė, todėl jis įvairiais būdais stengėsi jos atsikratyti. Galiausiai liepė sukonstruoti laivą, kuris išplaukęs į atvirus vandenis turėsiąs išsiskirti dalimis. Tačiau Agripina ir vėl išsigelbėjo. Pasitaręs su Buru ir Seneka, Neronas nusiuntė atleistinį pribaigti savo motiną, o viešai paskelbė, jog ji rengusi sąmokslą jį nužudyti. Paskutiniai Agripinos žodžiai buvo „Durk į įsčias!“

Tacitas taip pat rašo, jog prieš daugelį metų Agripina lankėsi pas chaldėjus, kurie jai išpranašavo Nerono tapimą imperatoriumi ir jos žūtį nuo sūnaus rankos. Agripina atsakiusi: „Tegul nužudo, kad tik viešpatautų“. Šis pasakojimas gali būti ir vėlesnių laikų asmeninių Agripinos savybių interpretacija.

## Nuorodos
Liubanis

**Liubanis** (; ) – miestas Žemutinės Silezijos vaivadijoje, pietvakarių Lenkijoje. Liubanio pavieto administracinis centras. 22 301 gyventojas (2011 m. duomenys).

Įsikūręs į šiaurę nuo Jizeros kalnų, vakariniame Kvisos upės krante (Bobro intakas). Nutolęs 25 km į rytus nuo Zgoželeco/Giorlico ir apie 45 km į šiaurės vakarus nuo Jelenia Guros. 1975–1998 m. priklausė Jelenia Guros vaivadijai.

## Istorija
Manoma, kad Liubanis įkurtas prieš tai buvusioje vakarų slavų (milčanų) gyvenvietės vietoje, IX arba X a. 1225 m. suteiktos miesto teisės. 1268 m. minimas kaip miestelis turintis Magdeburgo teises.

## Miestų partnerystė

*  Skernas, Danija
*  Kolynas, Čekija
*  Prienai, Lietuva

## Galerija

Luban rynek 2006.jpg|Turgaus aikštė bei rotušė
Nickt.pl Luban baszta wieza bracka Lauban 012.jpg|Liubanio centras
Luban-Dom Solny.jpg|XVI a. pastatas
Lubań, Saski słup pocztowy - fotopolska.eu (190341).jpg|Saksonijos ir ATR herbai
Liublino technikos universitetas

**Liublino technikos universitetas** () – valstybinė aukštoji mokykla Liubline, Lenkijoje. Lenkijos aukštųjų mokyklų reitinge jis užima 46 vietą, tuo tarpu pasaulio reitinguose – 2005 (pagal pasaulinį *Webometrics Ranking of World Universities* 2013 m. reitingą).

Vakarinė inžinerijos mokykla buvo įkurta Liubline 1953 m. gegužės 13 d. 1965 m. mokykla gauna Aukštojo mokslo ministerijos leidimą vykdyti ir dienines studijas, taip pat magistro pakopoje, pakeisdama savo pavadinimą į Aukštąją inžinerijos mokyklą. 1977 m. mokykla gauna technikos universiteto statusą.

## Fakultetai
* Statybos ir architektūros fakultetas
* Elektrotechnikos ir informatikos fakultetas
* Aplinkos inžinerijos fakultetas
* Mechanikos fakultetas
* Technikos pagrindų fakultetas
* Vadybos fakultetas

## Rektoriai

## Galerija

Vaizdas:Budynek Wydziału Mechaniczego.jpg|Mechanikos centras
Vaizdas:Budynek WEiI PL.JPG|Elektrotechnikos ir informatikos fakultetas
Vaizdas:Budynek dydaktyczny Politechniki Lubelskiej.jpg|Aplinkos inžinerijos fakultetas
Vaizdas:Politechnika Lubelska 0003.jpg|Vadybos ir technikos pagridnų fakultetų pastatas
Vaizdas:Politechnika Lubelska 0001.jpg|Universiteto bendrabučiai


## Šaltiniai
Lenkiškas vynas

**Lenkiškas vynas** () – vynas, gaminamas Lenkijoje iš Lenkijoje augintų vynuogių.

Lenkijos vyno pramonė yra nedidelė. Ją sudaro 6 registruoti vyno fabrikai, kuriems leista gaminti ir pardavinėti vynuogių stalo vyną. Tai apibrėžta nacionalinio vyno įstatymo, įsigaliojusio 2008 m. Šie vyno fabrikai yra:
* *Adoria Vineyards*,
* *Winnica Jaworek*,
* *Winnica Maria Anna*,
* *Winnica Płochockich*,
* *Winnica Stara Winna Góra*,
* *Winnica Miłosz*,
* *Winnica Wzgórza Trzebnickie*. 
Egzistuoja labai populiari mėgėjiška vynininkystė. Ypač pajėgios jų grupės yra regionuose prie Zeliona Guros miesto vakaruose, prie Vroclavo Lenkijos pietvakariuose, Krokuvos pietuose, Pakarpatės regione ir prie Žemutinio Kazimiero pietryčiuose. Kelios vyno daryklos yra Šiaurinės Lenkijos vyno regione

## Nuorodos
Unholy Terror

***„Unholy Terror“*** – devintasis studijinis JAV grupės W.A.S.P. albumas, išleistas 2001 m. 

## Dainos
Visų dainų ir muzikos autorius – Blackie Lawless.

# „Let it Roar“ – 4:40
# „Hate to Love Me“ – 4:07
# „Loco-Motive Man“ – 6:03
# „Unholy Terror“ – 2:01
# „Charisma“ – 5:25
# „Who Slayed Baby Jane?“ – 4:55
# „Euphoria“ – 3:19
# „Raven Heart“ – 3:46
# „Evermore“ – 6:10
# „Wasted White Boys“ – 6:49

## Atlikėjai
* Blackie Lawless – vokalas, ritmo gitara
* Chris Holmes – gitara
* Mike Duda – bosinė gitara 
* Frankie Banali – mušamieji
* Stet Howland – mušamieji
* Roy Z – gitara (6 ir 10 dainose)

## Šaltiniai
Felipe Nasr

**Luiz Felipe de Oliveira Nasr** (g. 1992 m. rugpjūčio 21 d. Brazilijos mieste) – brazilų lenktynininkas, 2009 m. tapęs Europos Formulės BMW, o 2011 m. Didžiosios Britanijos Formulės 3 čempionu.

Nuo 2014 m. brazilas buvo Williams ekipos lenktynininkas bandytojas.

2014 m. lapkričio 5 d. Sauber pranešė, kad F. Nasr taps komandos lenktynininku 2015 m. sezone.

## Išnašos
Hasanas Mohamudas

**Hassan Sheikh Mohamud** () – Somalio politikas, 8-tasis šalies prezidentas. H. Mohamudas iki politinės veiklos buvo aktyvus visuomenės veikėjas, universiteto profesorius ir dekanas. 2011 m. įkūrė Somalio Taikos ir vystymosi partiją, kuriai ir vadovauja. 2013 m. balandį žurnalas „Time“ įrašė Somalio prezidentą tarp 100 pasaulio įtakingiausių žmonių. Tai buvo padaryta dėl prezidento ekonominių, socialinių ir antikorupcinių šalies reformų.

2012 m. rugsėjo 10 d. vykusiuose prezidento rinkimuose H. Mohamedas laimėjo antrame ture surinkęs 70 procentų parlamento balsų.

## Šaltiniai

|-
Broksbernas

**Broksbernas** (, ) – miestas Vakarų Lodiane (Škotija), 8 km nuo Edinburgo oro uosto. 13 tūkst. 630 gyv. (2004 m.). Ištakos siekia 1350 metus.

## Žymūs žmonės
* Michael Caton-Jones, aktorius, režisierius ir prodiuseris
* William Edward „Bill“ Bann, futbolininkas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto tinklalapis
Gdansko Pruščas

**Gdansko Pruščas** (; ; *[[Kašubų kalba|kašub.]] Pruszcz Gduńsczi*) – miestas šiaurės vakarų Lenkijoje. Trimiesčio (Gdansko, Gdynės ir Sopoto) aglomeracijoje. 27 787 gyventojai (2011 m. duomenys). Gdansko pavieto administracinis centras. Nuo 1999 m. priklauso Pamario vaivadijai. 1975–1998 m. Gdansko vaivadijoje.

## Istorija
Miestas įkurtas XIV a. 1941 m. suteiktos miesto teisės.

## Galerija

Cukrownia w Pruszczu Gdanskim 2010 ubt-4.JPG|Cukraus fabrikas
Nowe Centrum Pruszcza Gdańskiego.JPG|Miesto centras
Kas Vidruk

**Kas Vidruk** (1925 m. spalio 6 d. Šiauliuose – 1986 m. spalio 21 d. Vinipege, Kanada) – Kanados Amerikietiškojo futbolo žaidėjas.

## Biografija

Gimė 1925 m. spalio 6 d. Šiauliuose. 1942 m. baigęs mokyklą pasirašė $50 kontraktą su Winnipeg Blue Bombers. 1943-1945 m. tarnavo Kanados karališkajame jūrų laivyne. 1945 m. žaidė Grey Cup finale, bet pralaimėjo Toronto Argonauts. 1948 m. persikėlė į Montrealį, kur pradėjo žaisti už Montreal Alouettes ir studijuoti Makgilio universitete. 1949 m. su Montrealio komanda tapo Grey Cup nugalėtoju. Už Montrealio komandą iš viso sužaidė 30 varžybų. 1951-1955 m. vėl žaidė už Winnipeg Blue Bombers, 1953 m. dalyvavo Grey Cup finale. Baigęs karjerą studijavo Manitobos universitete, buvo įvairių asociacijų ir federacijų tarybų narys. 1987 m. už nuopelnus Manitobai įtrauktas į šlovės galeriją. Mirė 1986 m. spalio 21 d. Vinipege.

## Nuorodos

* Biografija I (ang.) 
* Biografija II (ang.)
Rišta

**Rišta** (*Dracunculus medinensis*) – stambi gyvavedė kirmėlė, priklausanti apvaliųjų kirmėlių klasei.

Kirmėlės turi siūlo formos kūną, yra baltos spalvos. Patelė gali būti iki 80 cm, patinėlis – 4 cm ilgio. Apvaisintos patelės beveik visa kūno ertmė yra užpildyta gimda, kurioje randasi keli milijonai 0,5–0,75 mm ilgio lervučių. Jos iš kirmėlės kūno išeina tik suardžius kirmėlės dangalą galvinėje dalyje. Suaugusios kirmėlės lokalizuojasi žmogaus kojų, rankų, pečių ir kitų kūno vietų poodiniame audinyje.

## Gyvenimo ciklas

Šio parazito gyvybinis ciklas susijęs su šeimininkų kaita bei gėlu vandeniu. Parazito vystymuisi reikalingi galutinis ir tarpinis šeimininkai. Galutinis šeimininkas yra žmogus, kurio organizme išsivysto suaugusios kirmėlės. Tarpinis šeimininkas – maži 2–5 mm gėlavandenių vandenų vėžiagyviai – ciklopai. Jų organizme lervos praeina tam tikrą savo vystymosi etapą. Žmogaus organizme rištos sukelia ligą drakunkuliozę.
Didžiosios Lenkijos Sroda

**Didžiosios Lenkijos Sroda** (; ) – miestas Lenkijoje. Įsikūręs šalies centre. Nutolęs apie 30 km į pietryčius nuo Poznanės. Miestas priklauso Didžiosios Lenkijos vaivadijai. Prieš tai Poznanės vaivadijai (1975–1998 m.). Per miestą nutiesta geležinkelio linija, jungianti Poznanę su Katovicais (per Jarociną).

## Galerija

Sroda wlkp stary rynek 15.JPG|XVII a. pastatas
Sroda kolegiata.jpg|Gotikinė Didžiosios Lenkijos Srodos bažnyčia


## Nuorodos
* Nuotraukų galerija 

## Šaltiniai
Mikalojus Sapiega (1558)

**Mikalojus Sapiega** (1558–1638) – LDK valstybinis veikėjas, Minsko (1611–1618 m.) Naugarduko vaivada (1618–1638 m.).

## Biografija
Lietuvos magnatų Sapiegų giminės, Kodenio linijos atstovas, herbo „Lis“ savininkas. Minsko vaivados Bogdano Sapiegos (apie 1530–1593) ir Marinos Andrejevnos Kapustiankos (m. apie 1570) sūnus. Jaunesnieji broliai – Lietuvos pakancleris Povilas Steponas Sapiega ir Gomelio seniūnas Andrius Sapiega.

Išsilavinimą gavo užsienyje, nuo 1582 metų mokėsi Bolonijos universitete, po ro Romoje (1586) ir Orleane (1587).

Grįžus į tėvynę Mikalojus Sapiega 1588 metais buvo paskirtas Gardino pakamariu. 1596 metais važiavo su diplomatine misija į Švediją, ginti Lenkijos karaliaus Žyguimanto III Vazos teises į Švedijos karaliaus sostą. 1603 metais buvo išrinktas opasiuntiniu į seimą. Palaikė glaudžius kontaktus su Lietuvos didžiuoju kancleriu Leonu Sapiega. 

1608-1609 metais gydėsi Ceplice-Slionske-Edruje ir Karlova-Varuose. Grįžus 1611 metais gavo Minsako vaivados pareigybę.Vėliau buvo savo dvare Bockuose, Palenkėje, kur buvo užsiėmęs turto problemomis. 1618 metais buvo paskirtas Naugarduko vaivada. 1620 metais buvo vėl išrinktas pasiuntiniu į seimą. 1623 metais buvo paskirtas į komisiją derybų dėl taikos, bet atsisakė dalyvauti dėl blogo sveikatos stovio.

1632 metais Naugarduko vaivada Mikalojus Sapiega dalyvavo konvokaciniame seime ir Smolensko karo pasiruošime. Ligotas Mikalojus Sapiega kariniuose veiksmuose pats nedalyvavo, bet nusiuntė savo vyresnį sūnų Tomą.

## Šeima

Buvo du kartus vedęs. Iki 1598 metų vedė Reginą Manvydaitę Dorohostaiskytę (m. po 1622), nuo santuokos su kuria turėjo tris sūnūs ir dukterį:

* Povilas Sapiega (m. 1612), Žiežmarių seniūnas
* Tomas Sapiega (apie 1598–1646), Vendeno ir Naugarduko vaivada
* Kazimieras (m. po 1639), karaliaus dvariškis ir Belsko miškininkas
* Elžbieta Sapiegaitė, karaliaus dvariškio Povilo Vainos žmona

1625 metais vedė antrą kartą Sofiją Dembinskaitę, nuo santuokos su kuria vaikų neturėjo.

|-
Malene Mortensen

**Malene Mortensen** (g. 1982 m. gegužės 23 d.) – Danijos dainininkė. Scenoje debiutavo 2001 metais, pasirodžiusi televizijos laidoje „Stjerne for en aften“.

2002 m. vasarį Malene laimėjo Danijos „Eurovizijos“ atranką su daina „Vis mig hvem du er“. „Eurovizijos“ dainų konkurse atlikėja sudainavo kūrinį anglų kalba, „Tell Me Who You Are“ pavadinimu. Nors jos atlikta daina užtikrintai nugalėjo Danijos nacionaliniame finale, tačiau tarptautiniame konkurse „Tell Me Who You Are“ gavo tik septynis taškus (4 taškus gavo iš Izraelio, po 1 tašką iš Lietuvos, Maltos ir Turkijos), su kuriais atlikėja užėmė paskutinę – 24 vietą.

2003 metais Malene išleido debiutinį albumą „Paradise“. Šį albumą, kuriame vyrauja moderniojo džiazo stiliaus muzika, parėmė žinomi Danijos džiazo muzikantai Niels Lan Doky, Niels-Henning Ørsted Pedersen ir Alex Riel.

## Diskografija
* *Paradise* (2003)
* *Date with a Dream* (2005)
* *Malene* (2006)
* *Agony & Ecstasy* (2009)
* *You Go To My Head* (2012)
* *Still in Love with You* (2014)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 

|-
Dov Shilansky

**Dov Šilanski** (; gimimo vardas **Berelis Šilianskis**, 1924 m. kovo 21 d. Šiauliuose – 2010 m. gruodžio 9 d. Tel Avive, Izraelis) – Lietuvos žydų kilmės Izraelio politikas, 1988-1992 m. parlamento pirmininkas.

## Biografija

Gimė 1924 m. kovo 21 d. Šiauliuose. Išgyvenęs Holokaustą Romoje prisijungė prie sukarinto sionistų judėjimo Irgun. 1948 m. išvyko į Izraelį, kur 1948-1954 m. dalyvavo Izraelio nepriklausomybės kare. 1967 m. dalyvavo Šešių dienų kare ir Jom Kipuro kare. Nuo 1970 m. iki 1989 m. dirbo naujų karininkų mokytoju. 1977 m. išrinktas į Knesetą, 1981 m. perrinktas, 1988-1992 m. buvo Kneseto pirmininkas. 1993 m. kandidatavo į Izraelio prezidentus, bet pralaimėjo Ezer Weizman. Mirė 2010 m. gruodžio 9 d. Tel Avive.

## Nuorodos
* Biografija (ang.)
Šveicariškas vynas

**Šveicariškas vynas** – vynas, gaminamas Šveicarijoje iš Šveicarijoje augintų vynuogių.

Šveicarijoje vyno gamybai skirti vynuogynai užima beveik 15 000 hektarų, išsidėstę daugiausia šalies vakariniuose ir pietiniuose kantonuose:
* Ženevos kantonas,
* Nešatelio kantonas,
* Tičinas,
* Valė,
* Vo.
Baltosios vynuogių veislės užima 42 % šalies vynuogynų ploto, o raudonosios – 58 %.

Šveicarijos Federalinio žemės ūkio biuro duomenimis 2009 m. Šveicarijoje pagaminta virš 1,1 mln. hektolitrų vyno (527 000 hl baltojo, 587 000 hl raudonojo).

Beveik visa Šveicarijos vyno produkcija suvartojama šalies viduje. Tik mažiau kaip 2% vyno produkcijos eksportuojama (daugiausia į Vokietiją). Pagal vyno suvartojamą vienam asmeniui Šveicarija įeina daugiausia vyno išgeriančių šalių dešimtuką. Pvz., 1983 m. importavo 2/3 suvartojamo vyno. Tame tarpe vyno *[[Beaujolais]]* įvežė daugiau, nei JAV.

## Istorija
Vyno gamybos ir vynuogininkystės tradicijos Šveicarijoje senos, mažiausiai siekia romėnų laikus.

Pirmasis butelis, pagamintas iš keramikos, buvo aptiktas Valė kantone, netoli *Sembrancher*, keltų laikų moters kape (II a. pr. m. e.). Įrašas ant butelio rodo, kad butelyje buvo vynas.
Apie 150 m. pr. m. e. (keltų laikai) dabartinio Valė teritorijoje žmonės mirusiesiems į kapus dėdavo vyno ir tikriausiai gėrė tokį vyną. Po šimtmečio pasirodė romėnų amforos.

## Geografija

Šveicariško vyno etiketėse turi būti nurodyta, kurios vietovėje jis pagamintas.

Šveicarijos vyno regionai yra:
* Vo,
* Valė,
* Nešatelio.
* Tičino,
* Turgau.

## Vynuogių veislės

Dvi plačiausiai Šveicarijoje auginamos vynuogių veislės yra raudonosios „Pinot noir“ (apie 30 % vynuogynų) ir baltosios „Chasselas“ (apie 27 %). Šalyje auginamos įvairių veislių vynuogės, daug jų yra vietinės kilmės ar vietinės atmainos. Plotuose, didesniuose nei bent 1 ha auginama apie 90 vynuogių veislių.

Kitų vynuogių mažinama gerokai mažiau, Pvz., „Muscat bleu“, irgi auginamos komercinei vyndarystei, 2009 m. užėmė tik 3 ha plotą.

## Vyno stiliai
Šveicarijoje sukurti ne vienas vynas, gaminamas iš unikalių vynuogių, kurios retai auginamos ne Šveicarijoje. Pvz.:

* *Vin des glaciers* – chereso stiliaus vynas, kurį gaminant naudojama *[[solera]]* vyno laikymo sistema maumedžio ar ąžuolo medienos statinėse, kuomet subrendęs vynas nebūna visiškai išpilamas iš statinių, o ant viršaus pilamas naujo derliaus vynas. Šie vynai daugiausia gaminami iš šveicariškos vynuogių veislės „Rèze“, auginamos Valė kantone.

## Nuorodos
Rio de Oras

**Rio de Oras** ( 'Aukso upė') buvo viena iš dviejų teritorijų (kita – Sagvija el-Hamra), sudariusių Ispanijos Sacharą po 1969 m. Ispanai šią teritoriją užėmė XIX a. pabaigoje. Pavadinimas kilo iš išdžiuvusios iš rytų į vakarus tekančios upės. Tačiau čia nebuvo rasta aukso.

Sritis yra pietinėje Vakarų Sacharos dalyje ir sudaro su trečdalius jos ploto. Rio de Oras užima 184 000 km². Ispanai provincijos sostinę vadino *Villa Cisneros*, o marokiečiai al Dahla.

Rio de Oro mūšis buvo britų ir vokiečių laivo dvikova per Pirmą pasaulinį karą 1914 m. rugpjūtį. 1975 m. ispanams pasitraukus iš teritorijos, ją pasidalino Mauritanija ir Marokas, bet to nepripažįsta sahravių Polisarijo Frontas. Po ketverių metų karo su Polisarijumi Mauritanija atsisakė pretenzijų į Vakarų Sacharą. Paliaubos tarp Maroko ir Polisarijaus tęsiasi nuo 1991 m. Vakarų Sacharoje yra JTO misija be teisės prižiūrėti žmogaus teisių. Tai vienintelė tokia misija pasaulyje, nes artima Maroko sąjungininkė Prancūzija vetuoja bet kokius JTO bandymus tirti marokiečių žmogaus teisių pažeidimus Vakarų Sacharoje.

## Išnašos
Bochnia

**Bochnia** – miestas pietų Lenkijoje. Įsikūręs pusiaukelėje tarp Tarnuvo (38 km į rytus) ir regiono sostinės Krokuvos (vakaruose). Miestas yra žinomas dėl jame esančios seniausios veikiančios druskos kasyklos Europoje. Nuo 1999 m. priklauso Mažosios Lenkijos vaivadijai. Prieš tai buvo Tarnuvo vaivadijoje.

Miestas įsikūręs išilgai 94 ir 75 autostradų. E40 greitkelis kerta miesto šiaurinę dalį. Yra geležinkelio stotis.

## Istorija
Bochnia yra vienas seniausių miestų Mažosios Lenkijos vaivadijoje. Pirmą kartą paminėta 1198 m. Regione 1248 m. atrasta akmens druska. 1253 m. vasario 27 d. suteiktos Magdeburgo teisės. Miesto gyventojų daugumą sudarė vokiškai kalbantys gyventojai, atsikėlę iš žemutinės Silezijos. Bochnia taip pat buvo žinoma kaip *Salzberg*.

Dėl geografinės padėties ir druskos kasyklos Bochnia buvo vienas iš svarbiausių miestų Mažosios Lenkijos vaivadijoje. XIV a. valdant Kazimieras III Didžiajam, pastatyta rotušė, gynybinė siena su keturiais vartais, ligoninė bei prieglauda kalnakasiams. Pradėta statyti šv. Mikalojaus bazilika. XV a. atidaryta mokykla. 1561 m. įvyko miesto gaisrui bei išeikvojus druskos atsargas, miestas patyrė ilgalaikį nuosmukį. 1623 m. pastatytas vienuolynas. XVIII a. pabaigoje vėl buvo atnaujinta druskos kasyba. Antrojo pasaulinio karo metu Bochnioje veikė žydų getas.

## Galerija

Bochnia-bazylika.jpg|Šv. Mikalojaus bažnyčia
St. Kinga chapel.jpg|Bochnios druskų kasykloje esanti bažnyčia


## Šaltiniai
Neronas Klaudijus Druzas

**Neronas Klaudijus Druzas** (; 38 m. pr. m. e. sausio 14 d. – 9 m. pr. m. e.) – romėnų karvedys.

## Biografija
Livijos ir Tiberijaus Klaudijaus Nerono sūnus, imperatoriaus Tiberijaus brolis. Augusto įsūnis.

Vedė Antoniją Jaunesniąją. Germaniko, Klaudijaus ir Livilos tėvas. Kaligulos senelis, Nerono prosenelis.

16 m. pretorius. 15 m. pr. m. e. kvestorius. 13 m. pr. m. e. paskirtas kelių Galijos provincijų vietininku. 12–9 m. pr. m. e. sėkmingai kariavo su germanais. Pirmasis romėnų karvedys, pasiekęs Elbę. Grįždamas į Romą krito nuo arklio ir mirė, manoma, nuo kraujo užkrėtimo. Senato sprendimu gavo Germaniko vardą, kurį paveldėjo jo sūnūs ir anūkas.
Dying for the World

***„Dying for the World“*** – dešimtasis studijinis JAV grupės W.A.S.P. albumas, išleistas 2002 m. ir skirtas Rugsėjo 11 d. teroristiniam išpuoliui atminti. 

## Dainos
Visų dainų ir muzikos autorius – Blackie Lawless.

# „Shadow Man“ – 5:34
# „My Wicked Heart“ – 5:38
# „Black Bone Torso“ – 2:15
# „Hell for Eternity“ – 4:38
# „Hallowed ground“ – 5:54
# „Revengeance“ – 5:20
# „Trail of Tears“ – 5:50
# „Stone Cold Killers“ – 4:56
# „Rubber Man“ – 4:25
# „Hallowed Ground“ (akustinė versija) – 6:08

## Atlikėjai
* Blackie Lawless – vokalas, ritmo gitara, klavišiniai
* Darrell Roberts – gitara, pritariantis vokalas
* Mike Duda – bosinė gitara, pritariantis vokalas
* Frankie Banali – mušamieji

## Šaltiniai
Gedaliah Nadel

**Gedaliah Nadel** (1923 m. Šiauliuose – 2004 m. Bene Berake, Izraelis) – Lietuvos žydų kilmės Izraelio rabinas, mokytojas.

## Biografija
Gimė 1923 m. Šiauliuose, rabino Reuven Keshel šeimoje. 1936 m. su tėvais emigravo į Palestiną. Trumpai mokėsi Tel Avivo ješivoje, kol perėjo į Petah Tikvos ješivą, kur jo mokytoju buvo rabinas Elazar Shach. Susituokęs trumpai gyveno Jeruzalėje, kol galiausiai persikraustė į Bene Baraką, kur įkūrė Toros ir Talmudo studijavimui pasišventusią bendriją. Šioje bendrijoje veikė *Chazon Ish* Talmudo mokykla, kurioje jis mokytojavo. Mirė 2004 m. Bene Berake.

## Nuorodos
* Biografija (ang.)
Bialogardas

**Bialogardas** (; ; kašub. *Biôłogard*) – miestas šiaurės vakarų Lenkijoje. Nuo 1999 m. priklauso Vakarų Pamario vaivadijai. Prieš tai buvo Košalino vaivadijoje (1950–1998 m.). Svarbus geležinkelio mazgas (Kolobžegas – Pila ir Gdanskas – Ščecino Stargardas). 24 716 gyventojų (2013 m. duomenys).

## Istorija
Vietovėje tarp Persantės ir Lesnicos upių santakos stovėjo VIII a. tvirtovė. Rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas Galo Anonimo kronikose. 1107 m. gyvenvietę užėmė Boleslovas III Kreivaburnis. 1299 m. rugpjūčio 2 d. suteiktos miesto teisės.

## Miestų partnerystė
*  Aknysta, Latvija
*  Albano Lacialė, Italija
*  Binzas, Vokietija
*  Gnoso, Švedija
*  Mardu, Estija
*  Olenas, Belgija
*  Teterovas, Vokietija

## Galerija

Bialogard-Brama-Polczynska-080516-065.jpg|Miesto vartai
Bialogard-dworzec-kolejowy-080516-020.jpg|Geležinkelio stotis
Siedziba władz Miasta.jpg|Savivaldybės pastatas
1 euro moneta

**1 euro moneta** – moneta, kurios bendrųjų pusių dizainą sukūrė Luc Luycx iš Belgijos Karališkosios monetų kalyklos. Jose atvaizduota Europos Sąjunga arba Europa – šie atvaizdai simbolizuoja ES vienybę. Lietuviškųjų 1 euro monetos averse atvaizduotas Vytis.

## Istorija

Moneta į apyvartą išėjo 2002 m., kai eurų monetos ir banknotai buvo pradėti naudoti 12 euro zonos ir su ją susijusių valstybių. Bendrąją pusę (reversą) sukūrė Luc Luycx iš Belgijos Karališkosios monetų kalyklos. Monetos nuo 1 iki 5 centų vaizdavo Europos Sąjungos vietą pasaulyje (tarp Afrikos ir Azijos), o monetos nuo 10 centų iki 2 eurų vaizdavo ES narių teritorijas iki 2004 m. išsiplėtimo.

Tuo metu 15 šalių (euro zonos + Monako, San Marino ir Vatikano) monetų nacionalinės pusės buvo sukurtos pagal nacionaliniu mastu įvykusius konkursus, tačiau tam tik reikalavimai buvo privalomi ir nacionalinėms pusėms (pvz., turi būti pavaizduota 12 žvaigždžių, daugiau žr. eurų monetos). Iki 2008 m. buvo draudžiama keisti nacionalines puses, išskyrus monarcho (kurio portretas būdavo dažnai vaizduojamas) mirties ar sosto perdavimo atveju. Taip nutiko Monakui ir Vatikanui (Vatikanas turėjo dar ir tarpinį dizainą, kol buvo išrinktas naujas Popiežius). Dėl naujų taisyklių, kuriose buvo reikalaujama, jog ant monetų nacionalinės pusės būtų užrašytas šalies pavadinimas, įvyko keletas pokyčių (Suomijos ir Belgijos monetose nebuvo užrašyti šalių pavadinimai). Po 2004 m. ir 2007 m. ES išsiplėtimo bei numanomų kitų išsiplėtimų monetų nuo 10 centų vertės dizainas 2007 m. buvo pakeistas taip, kad vaizduotų visą Europos žemyną. Šis naujesnis dizainas Italijos, San Marino, Vatikano, Austrijos ir Portugalijos monetose vaizduojamas nuo 2008 m. 1, 2 ir 5 centų monetų dizainas keičiamas nebuvo, nes senųjų narių kontūrai buvo išryškinti labai blankiai, taigi nuspręsta, jog keisti dizainą neverta.

## Dizainas

1 euro monetos yra pagamintos iš nikelio, žalvario ir vario. Jų skersmuo yra 23,25 mm, storis – 2,33 mm, o svoris – 7,50 g. Monetų briauna rantuota su tarpais.

### Bendroji pusė (reversas)
Bendrosios pusės dizainą sukūrė Luc Luycx. Monetos dešinėje, vaizduojama Europos Sąjunga iki jos išsiplėtimo 2004 m. gegužės 1 d. arba nuo 2007 m. sausio 1 d. – geografinis Europos atvaizdas. Šešios plonos linijos vertikaliai eina už Europos arba Europos sąjungos ir abejose linijų pusėse yra po vieną žvaigždę (iš viso 12 žvaigždžių kaip ir Europos Sąjungos vėliavoje). Viduryje, kairėje, pavaizduotas didelis skaičius *1*, o šalia jo mažomis raidėmis tekstas „EURO“. Dešinėje pusėje galima įžiūrėti autoriaus inicialus *LL*.

### Nacionalinė pusė (aversas)
Monetų aversas kiekvienoje šalyje skiriasi. Visuose aversuose turi būti pavaizduota 12 žvaigždžių (dažniausiai – ratu aplink nacionalinį dizainą), šalies inicialai bei kaldinimo metai. Nacionalinėje pusėje negalima pakartoti monetos vertės užrašo, nebent šalies kalboje naudojama ne lotynų abėcėlė (šiuo metu tik ant Graikijos ir Austrijos monetų nacionalinės pusės užrašyta monetos vertė. Ant graikų monetų yra užrašas „1 EYPΩ“, o ant austrų – „1 EURO“).

## Šaltiniai

## Nuorodos
Atari 7800

**Atari 7800 ProSystem**, geriau žinoma kaip **Atari 7800** – kompiuterinių žaidimų konsolė, išleista bendrovės „Atari Corporation“ 1986 m. sausį. Konsolė turėjo paprastas skaitmenines vairasvirtes ir pasižymėjo beveik pilnu atgaliniu suderinamumu su Atari 2600 nenaudojant jokių papildomų modulių.

Išleidus Atari 7800, tuometinėje 8 bitų rinkoje jau buvo įsitvirtinusi Nintendo Entertainment System konsolė, tad 7800 nepavyko įgauti didesnės rinkos dalies. Atari XEGS rinkoje pasirodė praėjus vos metams po 7800 išleidimo.

2009 m. IGN konsolę Atari 7800 išrinko 17-ta geriausia visų laikų kompiuterinių žaidimų konsole.

## Techniniai duomenys

## Išnašos

## Nuorodos

* Informacija apie Atari 7800
Viktoras Kafarovas

**Viktoras Kafarovas** (1914 m. birželio 18 d. Šiauliuose – 1995 m. spalio 11 d. Maskvoje, Rusija) – chemikas, akademikas. Apdovanotas Lenino ordinu (1984), Darbo raudonosios vėliavos ordinu (1967, 1974), TSRS valstybinė premija (1982).

## Biografija

Gimė 1914 m. birželio 18 d. Šiauliuose. 1938 m. baigė Kazanės chemijos institutą. Nuo 1944 m. dirbo Maskvos chemijos institute. Buvo vienas iš pirmųjų pradėjusių taikyti kibernetiką chemijos inžinerijoje. Nuo 1952 m. TSKP narys. 1960-1970 m. vykdė tyrimus susijusius su matematiniu modeliavimu chemijos procesuose. Nuo 1979 m. Tarybų Sąjungos mokslų akademijos narys. Mirė 1995 m. spalio 11 d. Maskvoje.

## Nuorodos
* Biografija I (rus.)
* Biografija II (rus.) 
* Antkapio nuotrauka
Krotošynas

**Krotošynas** (; ) – miestas Lenkijoje. Nuo 1999 m. priklauso Didžiosios Lenkijos vaivadijai. 1975–1998 m. buvo Kališo vaivadijoje.

1415 m. suteiktos miesto teisės. Vokietijos valdymo laikais priklausė Prūsijos Poznanės provincijai.

## Galerija

Krotoszyn układ urbanistyczny 01.JPG|Miesto reginys
Krotoszyn kościół Fabiana Rocha 01.JPG|Medinė bažnyčia


## Šaltiniai
Šarvinė liemenė

**Šarvinė liemenė** – individuali dėvima apsauga, sauganti nuo skeveldrų, kulkų, sužalojimų.

Ją sudaro tekstilinės medžiagos apvalkalas, į kurį įdedami atitinkamo saugos lygio balistiniai paketai bei apsaugos plokštės. Šarvinė liemenė apsaugo torsą, bet dažnai turi ir kirkšnių srities, kaklo ir žastų (bicepsų) apsaugas.

Jas dėvi kariai, policininkai, apsaugos darbuotojai, žurnalistai.

## Istorija
Šarvinė liemenė sukurta italų ginklininko Filippo Negroli 1538 m. Urbino kunigaikščio, kondotjero Francesco Maria I della Rovere pavedimu.

## Taip pat skaitykite
* Brigantina
* Šarvinis kostiumas
* Šarvai
Air Somalia

**Air Somalia** – Somalio oro linijų bendrovė, įkurta 2001 m. Pagrindinė įmonės bazė yra Somalio Mogadišo mieste. Air Somalia vykdo keleivių ir krovinių skrydžius Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose.
Jubba Airways

**Jubba Airways** – Somalio oro linijų bendrovė, įkurta 1998 m. Pradžioje kompanija savo būstinę turėjo Aden Ade oro uoste Somalyje, tačiau šiuo metu pagrindinė bazė laikoma Nairobyje, Kenijoje. Jubba Airways vykdo vietinius keleivinius ir krovinių skrydžius tarp Somalio ir Artimųjų Rytų.

2014 m. balandį kompanija turėjo 3 lėktuvus ir vykdė 9 maršrutus.

## Lėktuvai
Kompanija naudoja šiuos lėktuvus.

* 2 Boeing 737-200
* 1 Boeing 737-300
* 1 Boeing 737-400 (nuoma iš East Air)

## Šaltiniai
Aden Ade tarptautinis oro uostas

**Aden Ade tarptautinis oro uostas** (som. *Garoonka Caalamiga Ee Aadan Cadde*, IATA – **MGQ**, ICAO – **HCMM**) – tarptautinis Somalio oro uostas, aptarnaujantis šalies sostinę Mogadišą. Oro uostas pavadintas pirmojo šalies prezidento Adeno Abdula Osmano Daro vardu.

Pradžioje įkurtas kaip vidutinio dydžio oro uostas jis buvo nuolat tobulinamas. Ypač situacija pagerėjo nuo 2010–2011 m., kuomet buvo įvykdyti dideli statybų projektai.

2013 m. Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija oficialiai pašalino šį oro uostą iš 5 grupės, kurioje yra pavojingi oro uostai.

2013 m. oro uostas kasdien aptarnavo po 40 skrydžių, palyginimui 3-4 buvo vykdomi 2011 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oro uosto svetainė
Hargeisos tarptautinis oro uostas

**Hargeisos tarptautinis oro uostas** (, IATA – **HGA**, ICAO – **HCMH**) – tarptautinis Somalio oro uostas šalies šiaurėje, aptarnaujantis nepriklausomo Somalilando regiono sostinę Hargeisą. Oro uostas pavadintas pirmojo šalies prezidento vardu. 2012–2013 m. oro uoste buvo atlikta didelė renovacija.

## Avialinijos ir kryptys

## Šaltiniai
Kelcų technikos universitetas

**Kelcų technikos universitetas** () – valstybinė aukštoji mokykla Kelcuose, Lenkijoje. Lenkijos aukštųjų mokyklų reitinge jis užima 51-60 vietą, tuo tarpu pasaulio reitinguose – 3943 (pagal pasaulinį *Webometrics Ranking of World Universities* 2013 m. reitingą).

1951 m. Kelcuose buvo atidarytas Radomo Vakarinės inžinerijos mokyklos filialas. 1965 m. mokykla gavo Kelcų ir Radomo Vakarinės inžinerijos mokyklos pavadinimą, o po dvejų metų pradėjo vykdyti ir dienines studijas. Technikos universiteto statusas jai buvo suteiktas 1974 m.

## Fakultetai
* Statybos ir architektūros fakultetas
* Elektrotechnikos, automatikos ir informatikos fakultetas
* Aplinkos inžinerijos, geomatematikos ir energetikos fakultetas
* Mechatronikos ir mašinų gamybos fakultetas
* Vadybos ir kompiuterinio modeliavimo fakultetas

## Rektoriai

## Šaltiniai
Martynas Survila

**Martynas Survila** (XIX a. – XX a. pr.) – Lietuvos knygnešys.

## Biografija

Gimė dvaro kumečio šeimoje. Vaikystėje pats išmoko skaityti ir rašyti, o užaugęs dirbo ūkvedžiu tame pačiame dvare. Sutaupęs pinigų, nusipirko iš dvaro žemės Varnaičių k., pasistatė trobesius ir pradėjo ūkininkauti. Manoma, kad draudžiamą lietuvišką spaudą iš Prūsijos pradėjo gabenti būdamas 25-30 metų. Per trumpą laiką tapo žinomu knygnešiu ne tik Raseinių, bet ir gretimose apskrityse. Išvežiodamas parsineštas knygas, pasiekdavo Viduklę, Šiluvą, Garšvius ir kt. gyvenvietes.

Bendradarbiavo su Žemaitijos knygnešiais D. Bubėnu, J. Sakalausku, St. Neteckiu, A. Švedu ir kt. Priklausė Garšvių knygnešių draugijai. Eidamas su knygomis per sieną, keletą kartų buvo įkliuvęs, bet sargybiniai, gavę kyšį, paleisdavo. Ne visuomet pavykdavo išsipirkti.

1887 m. lapkričio mėn. sulaikytas Tauragės muitinėje su 50 lietuviškų knygų. Kauno apygardos teismas, 1888 m. rugpjūčio mėn. 1 d. vykusioje byloje išteisino. 1894 m. birželio mėn. 25 d. vėl sulaikytas Jurbarko muitinėje, bet ir šią bylą teismas nutraukė dėl įrodymų trūkumo. 1899 m. spalio mėn. 8 d. pasienio sargybiniai per kratą jo namuose rado 20 lietuviškų knygų. Nubaustas 10 rublių bauda ir vieneriems metams atiduotas viešai policijos priežiūrai pasirinktoje vietoje. M. Survila pasirinko Rygą.

1901 m. grįžus iš tremties, namuose vėl padarė kratą. Nieko nerado, bet areštavo ir išvežė į Kauno kalėjimą. Apkaltintas už anksčiau pas jį surastas knygas, taip pat pagal jo užsakymą 1895 m. rudenį kitų neštas ir sulaikytas knygas. Nuteistas 6 mėn. kalėti ir dvejiems metams tremties.

1902 m. birželio 1 d. iš Kauno išsiųstas į Sankt-Peterburgo vienučių kalėjimą. Atlikęs bausmę kalėjime, ištremtas į Jekaterinoslavo gubernija. Grįžo iš tremties jau po spaudos draudimo panaikinimo. Nepriklausomybės laikais, kaip nukentėjęs knygnešys, turėjo teisę nemokamai gydytis Tauragės ligoninėje.

Atminties vietos ir paminklai: kapas ir antkapinis paminklas su užrašu „Knygnešys Martynas Survila“; 1990 m. sodybvietėje pastatytas medinis kryžius.

## Šaltiniai

* Merkys V. DLSK.-P.369-370
* Narkevičienė O. Pašaltuonio knygnešiai. – Kaunas, 1993.- 31 p.
* Žemaitytė-Narkevičienė O. Knygnešys Martynas Survila iš Pašaltuonio // Voruta.- 1996,-Kovo 9-15.-Nr.lO.-P.6-7
* Morkeliūnienė J. Vingrūs knygnešių takai // Banga (Klaipėdos r.).-1990.-Kovo 17.-P.3: iliustr.
* Stravinskas A. Nuo tardymų iki tremties (Dokumentinė apybraiža apie Pašaltuonio knygnešį M.Survilą) // Mūsų kraštas.-1993.-Nr.-2(3).-P.6-12.
Ustukių liepa

**Ustukių liepa** – išskirtinio amžiaus ir išvaizdos liepa, auganti Pasvalio rajone, 3 km į šiaurės vakarus nuo Pasvalio, Ustukių kaimo senųjų kapinaičių kampe, šalia dirbamo lauko. Nuo šio medžio matyti didžiulė Vytartų liepa, kerojanti prie kelio . Paminklinis medis kelio nuorodomis nepažymėtas. 

Pastaraisiais metais buvusi vešli liepa saugumo sumetimais smarkiai apgenėta, paliktas tik stuobrys, aptvertas kartu su kapaviete senąja tvora. Ustukių liepa, manoma, pasodinta dvarininkų Chodakauskų, valdžiusių Vytartų dvarą. Netoliese plyti sodybos parkas ir apleisti dvaro rūmai.

Šis medis laikomas savivaldybės botaniniu gamtos paveldo objektu, 2000 m. paskelbtas saugomu (Pasvalio rajono savivaldybės tarybos 2000 m. spalio 18 d. sprendimas Nr. 56). Kaip sunykęs, 2011 m. išbrauktas iš saugomų objektų sąrašo.

## Duomenys

Ustukių liepos matmenys iki apgenėjimo:

* Medžio rūšis – mažalapė liepa (*Tilia cordata Mill.*)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 5,10 m
* Aukštis – 19,0 m
* Kamienas – 3,2 m aukštyje šakojasi į 10 atšakų
* Amžius – informacija nepateikiama

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Ustukių liepa (''miestai.net'')
Yosef Shalom Eliashiv

**Josef Šalom Eliašiv** (1910 m. balandžio 10 d. Šiauliuose, Rusijos imperija – 2012 m. liepos 18 d. Jeruzalėje, Izraelis) – Lietuvos žydų kilmės Izraelio rabinas, mokytojas, buvo laikomas įtakingiausiu ultraortodoksų rabinu pasaulyje.

## Biografija
Gimė 1910 m. balandžio 10 d. Šiauliuose, rabino Avrohom Elyashiv šeimoje. 1922 m. su tėvais emigravo į Palestiną. Vedė Sheina Chaya su kuria susilaukė penkių sūnų ir septynių dukterų. 1950-1974 m. jis buvo teisėjas Izraelio vyriausiajame rabinate. Nuo 2001 m. vadovavo Torų išminčių tarybai, aukščiausiajai ultraortodoksų žydų aškenazių institucijai. Rabinas Eliašivas priimdavo itin reikšmingus su religine žydų teise susijusius sprendimus, pavyzdžiui, kas laikomas žydu arba ar gali žydai aukoti savo organus. Jis taip pat nuspręsdavo, kas bus paskirtas Jeruzalės meru arba kas taps vyriausiuoju Izraelio žydų aškenazių rabinu. Mirė 2012 m. liepos 18 d. Jeruzalėje.

## Nuorodos
* Biografija (ang.)
* Nekrologas (ang.)
* Išleistų knygų sąrašas (ang.)

## Literatūra

* Schapiro, Moshe. "Halachic Ruling Redefines Role of Kiruv Work in Eretz Yisroel". Dei'ah veDibur, April 21, 1999.
* Eliashiv, Yosef Shalom. "Letter from HaRav Eliashiv". Dei'ah veDibur, June 2, 2002.

## Šaltiniai
Vytartų liepa

**Vytartų liepa** – išskirtinio amžiaus ir išvaizdos liepa, auganti Pasvalio rajone, Vytartų km., kelio  šlaite, 0,8 km į šiaurę nuo arkinio Ustukių tilto per Mūšą (netoli Pasvalio). Priešingoje kelio pusėje yra įrengta autobusų stotelė, aplinkui driekiasi atviri dirbami laukai. Liepa matoma nuo plento . Paminklinis medis kelio nuorodomis nepažymėtas.

Šis medis laikomas savivaldybės botaniniu gamtos paveldo objektu, 1990 m. paskelbtas valstybės saugomu.

## Istorija

Apie šią plačiašakę ir senus laikus menančią liepą yra pasakojama istorija, kad po ja, žygiuodamas per Lietuvą į Rusiją, į Borodino mūšį, poilsio trumpam buvo stabtelėjęs garsusis Napoleonas. Manoma, kad liepa pasodinta Vytartų dvaro valdytojų Chodakauskų šeimos atstovo, Napoleono armijos karininko Antano Chodakausko atminimui. Jis 1807-1814 m. dalyvavo Prancūzijos karuose nuo Ispanijos iki Rusijos, buvo apdovanotas Garbės Legiono Kavalieriaus Kryžiumi. Dvarininkų Chodakauskų kapavietėje netoliese išlikusi kita didžiulė Ustukių liepa.
 
## Duomenys

* Medžio rūšis – mažalapė liepa (*Tilia cordata Mill.*)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 5,10 m
* Aukštis – 16,0 m
* Amžius – informacija nepateikiama

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Vytartų liepa
Nuodėminga aistra

**Nuodėminga aistra** () – JAV režisieriaus Brian De Palma Europoje sukurtas mistinis kriminalinis filmas, 2010 m. Prancūzijoje sukurto filmo „Crime d‘amour“ angliška versija.

Už šį darbą Brian De Palma Venecijos kino festivalyje buvo nominuotas Auksiniam liūtui.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Rachel McAdams – Kristina Stenford
* Noomi Rapace – Izabelė Džeims
* Karoline Herfurth – Deni
* Paul Anderson – Dirkas Harimanas

## Turinys

Kristina Stenford – kompanijos vadovė, moteris, gaunanti viską, ko tik įsigeidžia. Sužinojusi apie savo darbuotojos Izabelės romaną su buvusiu jos draugu Dirku, Kristina keršydama Izabelės sukurtą reklamą koncerno vadovams pristato kaip savo. Dirkas, kuris dėl finansinių machinacijų yra priklausomas nuo Kristinos, priverstas palikti Izabelę, kuriai padeda tik ją įsimylėjusi sekretorė Deni.

Izabelė mėgina kovoti su Kristina, tačiau galiausiai palūžta, ją ima kankinti depresija. Tuo metu Kristina nužudoma ir įtarimai krinta ant Izabelės. Atsigavusi nuo vaistų poveikio, ji kartu su advokatu ir Deni sugeba įrodyti savo nekaltumą. Policijai atlikus kratą Dirko namuose ir radus mašinoje kruviną šaliką, šis suimamas, o Izabelė paleidžiama.

Tuo metu, kai atrodo, kad Izabelei niekas nebegresia, paaiškėja, kad Deni visą laiką ją stebėjo ir surinko filmuotų įkalčių prieš ją...
Aleksander Gabszewicz

**Aleksander Gabševič** (1911 m. gruodžio 6 d. Šiauliuose, Rusijos imperija – 1983 m. spalio 10 d. Hanlei Svane, Jungtinė Karalystė) – Lenkijos ir Jungtinės Karalystės pilotas, karininkas, per II pasaulinį karą numušęs 9 priešo lėktuvus.

## Biografija

Gimė 1911 m. gruodžio 6 d. Šiauliuose. 1931 m. įstojo į Lenkijos kariuomenę. 1938 m. baigė Demblino pilotų mokyklą ir prisijungė prie Lenkijos pasienio apsaugos lakūnų. Prasidėjus II pasauliniam karui dalyvavo mūšiuose ore, teigiama, kad virš Cechanuvo numušė patį pirmąjį vokiečių lėktuvą Heinkel He 111. Tą pačią dieną buvo pamuštas Varšuvos pietuose, bet išsigelbėjęs evakavosi į Rumuniją, iš kur pasiekė Prancūziją ir iki 1940 m. balandžio priklausė treniruočių eskadrilei. Po Prancūzijos kapituliacijos persikėlė į Jungtinę Karalystę. Dalyvavo Britanijos mūšyje. 1940 m. gruodį paskirtas į Jungtinės Karalystės lenkų lakūnų eskadrilę, 1941 m. lapkritį tapo eskadrilės vadu. 1944 m. dalyvavo mūšiuose Normandijoje. Mirė 1983 m. spalio 10 d. Hanlei Svane, 1992 m. jo palaikų pelenai išbarstyti Varšuvoje ir Dembline.

## Nuorodos
* Biografija I (lenk.) 
* Biografija II (ang.)
* Nuotrauka

## Literatūra

* Marius Emerling: Pierwszy zestrzał w kampanii wrześniowej 1939 r. - Mit ppor.pil. Władysława Gnysia in: Lotnictwo Wojskowe Nr.5/2002 (in Polish)
* Aces High, Shores & Williams 1999, page 272
Kristupas Korvinas Gosievskis

**Kristupas Korvinas Gosievskis** (g. apie 1600, m. 1642) – LDK valstybinis veikėjas, Lietuvos didysis raštininkas (1625–1638 m.), Lietuvos referentas (1638–1639), Smolensko vaivada (1639–1643), Veližo seniūnas (1627 m.) ir diplomatas.

## Biografija
Lenkijos bajorų Gosievskių giminė atstovas, herbo „Ślepowron“ savininkas. Smolensko vaivados Aleksandro Korvino Gosievskio (apie 1575–1639) ir Ievos Pacaitės vyresnysis sūnus. Jaunesnysis sūnus – Lietuvos lauko etmonas Vincentas Korvinas Gosievskis (1620–1662).

1625 metais Kristupas Gosievskis gavo Lietuvos didžiojo raštininko pareigybę, o 1627 metais gavo valdyti Veližo seniūniją. 1633 metais įėjo į Lenkijos pasiuntinybės, vadovaujant Karūnos didžiajam iždininkui Jurgiui Osolinskiui Romoje, sudėtį. 1638 metais buvo paskirtas Lietuvos didžiuoju referentu. 1639 metais po savo tėvo mirties Kristuopas Gosievskis gavo Smolensko vaivados pareigybę.

1639 metais ATR karalius Vladislovas IV Vaza įpareigojo Kristupą Giosievskį atlikti diplomatinę misiją į Prancūziją. Jo užduotis buvo, jaunesnio Lenkijos karaliaus, karalaičio Jono Kazimiero išlaisvinimas iš prancūzų nelaisvės. 1640 metų vasario 2 Kristupas Gosievskis atvažiavo į Paryžių. Po keleto savaičių derybų jam pavyko pasiekti Jono Kazimiero išlaisvinimą mainais į tai, kad ATR daugiau nepadės Prancūzijos priešininkam. 1640 metų kovo 30 Kristupas Giosievskis kartu su karalaičiu Jonu Kazimieru paliko Paryžių. Grįžus į tėvynę gavo nuo karaliaus sekretoriaus Jono Kunovskio knygą atminčiai apie jo tėvo Aleksandro Gosievskio gyvenimą. Mirė 1642 m. pabaigoje, palaidotas Vilniaus Visų Šventųjų bažnyčioje.

## Išnašos
* Насевіч В. Гасеўскія // БЭ ў 18 т. Т. 5. Мн., 1997.
* Jan Paweł Gosiewski, Wojewoda smoleński Krzysztof Korwin Gosiewski i jego poselstwo na dwór Ludwika XIII w 1640 r., "Res Gestae" 19, 2024, p. 23-55. 

|-
Atari Lynx

**Atari Lynx** – 16 bitų delninė žaidimų konsolė, kurią 1989 m. rugsėjį išleido „Atari Corporation“. Tai pirmasis delninis elektroninis žaidimų įrenginys, turėjęs spalvotą LCD ekraną. Įrenginys taip pat pasižymėjo į ateitį orientuotomis savybėmis, pažangia grafika ir abirankiams skirta konstrukcija. Būdama ketvirtosios kompiuterinių žaidimų konsolių kartos, Lynx rinkoje konkuravo su „Nintendo“ Game Boy (išleistu vos po mėnesio) ir „Sega“ Game Gear bei „NEC“ TurboExpress, kurie abu buvo išleisti kitais metais.

Kaip ir su daugeliu kitų klasikinių konsolių, egzistavo šiandieninių retro žaidimų mėgėjų bendruomenė, kūrusi žaidimus šiai konsolei.

## Techniniai duomenys


Atari-Lynx-II-Handheld-Angled.jpg|Atari Lynx II, mažesnis ir lengvesnis už originalųjį Lynx modelį
Atari-Lynx-II-Motherboard.jpg|Atari Lynx II pagrindinė plokštė


## Nuorodos

* Atari Lynx  Atviro katalogo projekto portale