open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Apuolės apylinkė

**Apuolės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Šarkės apylinkės ir Kaukolikų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Aleksandrijos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Šarkės“ ir „Kovo 8-osios“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 34,25 || || „Šarkės“ kolūkis, „Kovo Aštuntosios“ kolūkis  || 8 kaimai
|}

## Šaltiniai
Gėsalų apylinkė

**Gėsalų apylinkė** (arba ***Gesalų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Ylakių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skuodo rajonui. 1954 m. prijungta Kervių apylinkė, 1959 m. – dalis Skliaustės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Gėsalų apylinkė prijungta prie Aleksandrijos apylinkės ir Ylakių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pabaltijos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 23,78 || || „Pabaltijos“ kolūkis  || 8 kaimai
|}

## Šaltiniai
Vaičaičių apylinkė

**Vaičaičių apylinkė** (iki 1960 m. ***Luobos apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Luobos vardu. 1949 m. buvo Barstyčių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Sedos rajonui. 1954 m. prijungta dalis Gailaičių apylinkės, dalis Pabradumės apylinkės ir dalis Pašilės apylinkės, o dalis Luobos apylinkės prijungta prie Pašilės apylinkės. 1959 m. prijungta dalis Pašilės apylinkės. 1960 m. vasario 16 d. apylinkė pervadinta Vaičaičių vardu. 1963 m. sausio 12 d. apylinkė prijungta prie Ylakių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo ir J. Žemaitės vardo kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 49,4 || || K. Požėlos vardo kolūkis, J. Žemaitės vardo kolūkis  || 8 kaimai
|}

## Šaltiniai
Užluobės apylinkė

**Užluobės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Skuodo valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skuodo rajonui. 1954 m. prijungta Krakių apylinkė ir dalis Erslos apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Užluobės apylinkė prijungta prie Mosėdžio apylinkės ir Skuodo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Čapajevo vardo ir „Užluobės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 49,13 || || „Užluobės“ kolūkis, Čiapajevo vardo kolūkis  || 7 kaimai
|}

## Šaltiniai
Erslos apylinkė

**Erslos apylinkė** (arba ***Arslos apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Mosėdžio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skuodo rajonui. 1954 m. prijungta dalis Šerkšnių apylinkės, o dalis Erslos apylinkės prijungta prie Šačių apylinkės ir Užluobės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Erslos apylinkė prijungta prie Šačių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 36,6 || || „Pergalės“ kolūkis, „Pirmūno“ kolūkis  || 4 kaimai
|}

## Šaltiniai
Anglo American

**Anglo American plc** – tarptautinė kalnakasybos bendrovė įsikūrusi Londone. Tai vienas iš didžiausių deimantų, vario, nikelio, geležies rūdos ir akmens anglies gavybos bendrovė. AngloAmerican bendrovė yra didžiausias pasaulyje platinos tiekėja - kasmet išgauna 40% platinos pasauliniu mastu. Ji savo veiklą vykdo Afrikoje, Azijoje, Australazija, Europoje, Šiaurės Amerikoje ir Pietų Amerikoje.
Vytautas Milėnas

**Vytautas Milėnas** (g. 1951 m. rugpjūčio 14 d. Kijutiškėse, Varėnos rajonas) – autotransporto inžinierius, politikas.

## Biografija
1969 m. baigęs Varėnos rajono Merkinės vidurinę mokyklą-internatą, Vilniaus inžinerinį statybos institute baigė automobilių transporto specialybę, įgijo inžinieriaus-mechaniko kvalifikaciją.

Nuo 1974 m. Anykščių autotransporto įmonės inžinierius, po 3 mėnesių nuo darbo pradžios – įmonės vyriausiasis inžinierius (į pareigas paskyrė ministerijos kolegija, vadovaujama ministro V. Martinaičio). Nuo 1980 m. Automobilių transporto ir plentų ministerijos Respublikiniame gamybiniame automobilių transporto susivienijimo darbuotojas. Nuo 1987 m. buvo paskirtas Vilniaus 3-osios autotransporto įmonės vadovas. 1993 m. įkūrė transporto įmonę „Vylaista", savininkas. 2009–2011 m. Vilniaus miesto savivaldybės administracijos direktorius.

1991 m. aktyviai dalyvavo kuriant asociaciją „Linava", tapo viceprezidentu, vadovavo krovinių vežimo sekcijai. Vežėjų interesus gynė Lietuvos Respublikos Seime ir Vyriausybėje, atstovavo tarptautinėje vežėjų sąjungoje "IRU", kitose organizacijose. 2015-2017m. buvo Lietuvos nacionalinės vežėjų automobiliais asociacijos „Linava" generalinis sekretorius.

Lietuvos socialdemokratų partijos tarybos narys, LSDP Vilniaus miesto tarybos ir prezidiumo narys, Vilniaus skyriaus pirmininko pavaduotojas. 2011-2015 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys.

Vedęs 1978 m. Žmona Stasė. Sūnus Saulius. Dukra Neringa.

## Šaltiniai
Šilgalių apylinkė

**Šilgalių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Sintautų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Naumiesčio rajonui. 1954 m. prijungta Apirbiškių apylinkė, dalis Bajoraičių apylinkės ir dalis Suodžių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Šilgalių apylinkė prijungta prie Būblelių apylinkės ir Slavikų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Šilgalių“, „Gegužės 1-osios“ kolūkiai ir Lauksargio tarybinio ūkio Šešupės skyrius  || 
|-
| 1959-02-01  || 62,03 || || „Šilgalių“ kolūkis, „Gegužės Pirmosios“ kolūkis, Kidulių tarybinio ūkio Šešupės skyrius  || 22 kaimai
|}

## Šaltiniai
Keturnaujienos apylinkė

**Keturnaujienos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Būblelių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Naumiesčio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Bajoraičių apylinkės, dalis Rudžių apylinkės, dalis Suodžių apylinkės ir dalis Meištų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Keturnaujienos apylinkė prijungta prie Būblelių apylinkės ir Sintautų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“, „Keturnaujienų“ ir „Pašešupio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 48,3 || || „Keturnaujienos“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis, „Pašešupio“ kolūkis  || 20 kaimų
|}

## Šaltiniai
Valenčiūnų apylinkė

**Valenčiūnų apylinkė** (arba ***Valančiūnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Gelgaudiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Narkūnų apylinkės, dalis Mozūriškių apylinkės, dalis Degučių apylinkės, dalis Gelgaudiškio apylinkės ir dalis Sutkių apylinkės, o dalis Valenčiūnų apylinkės prijungta prie Kidulių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Valenčiūnų apylinkė prijungta prie Gelgaudiškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 52 || || M. Melnikaitės vardo kolūkis, „Valančiūnų“ kolūkis  || 17 kaimų
|}

## Šaltiniai
Sparvinių apylinkė

**Sparvinių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Griškabūdžio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Naumiesčio rajonui. 1954 m. prijungta Vidgirių apylinkė, Paluobių apylinkė, dalis Bliuviškių apylinkės, dalis Barzdų apylinkės ir Bažnytgirio apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Sparvinių apylinkė prijungta prie Griškabūdžio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || J. Janonio vardo ir „Pažangos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 68,5 || || „Pažangos“ kolūkis, J. Janonio vardo kolūkis  || 30 kaimų
|}

## Šaltiniai
Būdos apylinkė (Šakiai)

**Būdos apylinkė** (iki 1949 m. ***Šikutiškės apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Šikutiškės vardu. 1949 m. buvo Jankų valsčiuje, vėliau tais metais pervadinta Būdos vardu. 1950 m. priskirta naujam Kazlų Rūdos rajonui. 1954 m. prijungta dalis Katinų apylinkės ir dalis Jankų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Būdos apylinkė prijungta prie Jankų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Čapajevo vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 40 || || Čiapajevo vardo kolūkis  || 20 kaimų, 2 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Aleksandravos apylinkė

**Aleksandravos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Sutkių apylinkės, dalies Pervazninkų apylinkės, dalies Banaičių apylinkės, dalies Maštaičių apylinkės ir dalies Karališkių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Kidulių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || V. Montvilos vardo ir „Aušros“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 43 || || „Aušros“ kolūkis, Kidulių tarybinio ūkio Bunikių, Klausaičių ir Sutkių skyriai  || 24 kaimai
|}

## Šaltiniai
Sudargo apylinkė

**Sudargo apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kidulių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Žiūrių apylinkės, dalis Banaičių apylinkės ir dalis Pervazninkų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Sudargo apylinkė prijungta prie Kidulių apylinkės ir Slavikų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Komjaunuolio“ ir „Tarybų Lietuvos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 65,71 || || „Komjaunuolio“ kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 28 kaimai
|}

## Šaltiniai
Naujeliškių apylinkė

**Naujeliškių apylinkė** (arba ***Naujališkių apylinkė***, iki 1954 m. ***Kubilių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje kaip Kubilių apylinkė. 1949 m. buvo Plokščių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. apylinkė pervadinta Naujeliškių vardu, prie jos prijungta Antaniškių apylinkė, dalis Jotijos apylinkės ir dalis Plokščių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Naujeliškių apylinkė prijungta prie Plokščių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || P. Cvirkos vardo kolūkis ir Kidulių tarybinio ūkio Paveliuonio skyrius  || 
|-
| 1959-02-01  || 46 || || P. Cvirkos vardo kolūkis, Vilkijos tarybinio ūkio Paveliuonio skyrius  || 16 kaimų
|}

## Šaltiniai
Briedžių apylinkė

**Briedžių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šakių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Būdviečių apylinkės, dalis Bundzų apylinkės ir dalis Jotijos apylinkės, o dalis Briedžių apylinkės prijungta prie Ritinių apylinkės ir Šakių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. visa Briedžių apylinkė prijungta prie Šakių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Komunaro“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 38,3 || || „Komunaro“ kolūkis  || 26 kaimai
|}

## Šaltiniai
Trakų rajono apylinkės teismas

**Trakų rajono apylinkės teismas** – apylinkės teismas Lietuvoje. Teritorija – Trakų rajono savivaldybė bei Elektrėnų savivaldybė. 7 teisėjai.

Adresas: Vytauto g. 47,49, LT-21106 Trakai.

## Teismo pirmininkai
* Nuo 2009 m. Jolanta Malijauskienė (g. 1964 m.)

## Šaltiniai


## Nuorodos
* Oficiali Trakų rajono apylinkės teismo tinklavietė  (lietuvių k.)
Utenos rajono apylinkės teismas

**Utenos rajono apylinkės teismas** – apylinkės teismas Šiaurės Lietuvoje. 7 teisėjai. Teritorija – Utenos rajonas. Antros instancijos teismas – Panevėžio apygardos teismas. Teisme yra Hipotekos skyrius.

Adresas: J. Basanavičiaus g. 65, Utena, LT-28240.

## Vadovybė
* Teismo pirmininkė Laima Dumskienė

## Šaltiniai
Prienų rajono apylinkės teismas

**Prienų rajono apylinkės teismas** – apylinkės teismas. 3 teisėjai. Teritorija – Prienų rajonas. Antros instancijos teismas – Kauno apygardos teismas.

Adresas: J. Brundzos g. 12, LT-59127 Prienai.

## Teismo pirmininkai
* Irmutė Kliučinskienė

## Šaltiniai
Valakbūdžio apylinkė

**Valakbūdžio apylinkė** (iki 1954 m. ***Šunkarių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje kaip Šunkarių apylinkė. 1949 m. buvo Sintautų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta Endrikių apylinkė, Duobiškių apylinkė, Baltkojų apylinkė, dalis Kiaulupių apylinkės ir dalis Degučių apylinkės, o apylinkė pervadinta Valakbūdžio vardu. 1963 m. sausio 12 d. Valakbūdžio apylinkė prijungta prie Slavikų apylinkės ir Šakių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Mickevičiaus-Kapsuko vardo ir „Pergalės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 72 || || „Pergalės“ kolūkis, „Tiesos“ kolūkis, Šakių tarybinio ūkio Puodžių, Naudžių ir Valakbūdžio skyriai  || 32 kaimai
|}

## Šaltiniai
Mažeikių rajono apylinkės teismas

**Mažeikių rajono apylinkės teismas** – apylinkės teismas Šiaurės Lietuvoje. 5 teisėjai. Teritorija – Mažeikių rajonas ir Akmenės rajono savivaldybė. Apeliacinės instancijos teismas – Šiaulių apygardos teismas.

Adresas: Urvikių g. 18, Mažeikiai, LT-89213.

2023 m. gruodžio 29 d. uždarius Akmenės rajono apylinkės teismą, šio rajono teisminės funkcijos perkeltos į Mažeikius.

## Pirmininkai
* 1987–1990 Benediktas Stakauskas
* 1991–1992 Edvardas Krūvelis
* 1992–2001 Vidas Peikštenis
* 2001–2003 Kęstutis Stulginskas, l.e.p.
* 2003–2006 Viktoras Žilinskas
* 2006– Violeta Erlickienė

## Šaltiniai
Palangos miesto apylinkės teismas

**Palangos miesto apylinkės teismas** – apylinkės teismas Šiaurės vakarų Lietuvoje. 3 teisėjai. Apeliacinė instancija – Klaipėdos apygardos teismas. Teritorija – Palangos miesto savivaldybė.

Adresas: Vytauto g. 102, Palanga, LT-00133.

## Pirmininkai
* Diana Jakštienė (g. 1970 m.)

## Šaltiniai
Romanas Miliauskas

**Romanas Miliauskas** (g. 1947 m. gruodžio 15 d. Garšviniuose, Vilkaviškio rajonas) – Lietuvos filologas, žurnalistas, redaktorius, diplomatas, humanitarinių mokslų daktaras.

## Biografija
1971 m. Vilniaus universitete baigė lietuvių kalbą ir literatūrą. 1985–1988 m. studijavo Aukštojoje politikos mokykloje Prahoje, ten apgynė disertaciją *„Kontrapropagandos vaidmuo kovoje su antitarybinėmis pertvarkos interpretacijomis“*; humanitarinių mokslų daktaras. 1986-1988 m. Prahos Karolio universiteto filosofijos fakultete lankė intensyvų čekų kalbos kursą. 2001 m. mokėsi JAV Džordžo Maršalo Europos saugumo studijų centre (George C. Marshall European Center for Security Studies) Tarptautinių ir saugumo studijų koledže Garmiše-Partenkirchene (Garmisch-Partenkirchen), Vokietijoje.

1970–1971 m. savaitraščio „Kalba Vilnius“ redaktorius, 1971–1972 m. – biuletenio „Naujos knygos“ atsakingasis redaktorius, 1972–1973 m. – Vilniaus kuro aparatūros gamyklos laikraščio „Darbininko garbė“ korespondentas. Nuo 1988 m. žurnalo „Laikas ir įvykiai“ (nuo 1990 m. – „Pasaulis“) vyriausiasis redaktorius. Daugiausia rašė tarptautinių santykių, užsienio politikos ir politinės kultūros temomis. 1992–1995 m. – Lietuvos Respublikos Seimo pirmininko pavaduotojo padėjėjas, nuo 1995 m. – Užsienio reikalų ministro atstovas spaudai, diplomatinės tarnybos darbuotojas.  1994 m. Lietuvos ir Čekijos draugijos žurnalo „Lietuva ir Čekija“ redaktorius, išleidęs pirmus keturis numerius. Nuo 1998 m. Lietuvos ambasados Latvijoje patarėjas, Lietuvos ambasados Kanadoje patarėjas, Lietuvos ambasados Kazachstane ministras patarėjas.

## Šaltiniai
Daušiškių apylinkė

**Daušiškių apylinkė** (arba ***Dausiškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šiaulių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šiaulių rajonui. 1954 m. prijungta Lukšių apylinkė ir dalis Vinkšnėnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Daušiškių apylinkė prijungta prie Ginkūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || P. Jankutės vardo, „Lietuvos kolūkiečio“ kolūkiai ir Ginkūnų tarybinio ūkio Andriejavos skyrius  || 
|-
| 1959-02-01  || 45 || || P. Jankutės vardo kolūkis  || 16 kaimų, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Juozas Mikštas

**Juozas Mikštas** (g. 1913 m. kovo 31 d., senuoju stiliumi kovo 18 d., Bėgūnuose, Dūkšto valsčius, Švenčionių apskritis) – Lietuvos žurnalistas, Australijos lietuvių visuomenės veikėjas.

## Biografija
Nuo 1930 m. korespondencijas, eilėraščius, prozos kūrinėlius spausdino Vilniaus leidiniuose „Vilniaus rytojus“, „Jaunimo draugas“, „Vilniaus aušra“. 1934 m. lenkų okupacinės valdžios suimtas, kankintas. Vėliau bendradarbiavo leidiniuose „Mūsų Vilnius“, „Trimitas“, „Pavasaris“, „Karys“, „Savaitė“, „Kuntaplis“.

1944 m. pasitraukęs į Vokietiją, rašė į laikraščius „Lietuvių žodis“, „Mintis“, „Tėviškės garsas“, „Žiburiai“, „Skautų aidas“, žurnalą „Žingsniai“. 1947 m. atvyko į Australiją. Buvo aktyvus leidinių „Australijos lietuvis“, „Tėviškės aidai“ bendradarbis. Australijos lietuvių kultūros fondas|Australijos lietuvių kultūros fondo vedėjas. Rašė į JAV lietuvių spaudą. Mėgiamiausi žanrai – humoreska, reportažas, apybraiža. 

## Šaltiniai
Aukštelkės apylinkė

**Aukštelkės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šiaulių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šiaulių rajonui. 1954 m. prijungta Leporių apylinkė, dalis Kurtuvėnų apylinkės, dalis Jonelaičių apylinkės ir dalis Dausiškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Aukštelkės apylinkė prijungta prie Ginkūnų apylinkės ir Kurtuvėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo gyvenimo“, „Auksinės varpos“ kolūkiai ir Bubių tarybinio ūkio centras  || 
|-
| 1959-02-01  || 70,5 || || „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Auksinės varpos“ kolūkis, Bubių tarybinis ūkis  || 15 kaimų, 4 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Gergždelių apylinkė

**Gergždelių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kuršėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kuršėnų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Drąsučių apylinkės ir dalis Pakubelių apylinkės, o dalis Gergždelių apylinkės prijungta prie Smilgių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Gergždelių apylinkė prijungta prie Kuršėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Kalinino vardo ir „Šviesos keliu“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 41,5 || || Kalinino vardo kolūkis, „Šviesos keliu“ kolūkis, Kuršėnų tarybinio ūkio Ringuvėnų I skyrius  || 22 kaimai, 2 glžk. stotys
|}

## Šaltiniai
Pakubelių apylinkė

**Pakubelių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kuršėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kuršėnų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Drąsučių apylinkės, dalis Pakštelių apylinkės ir dalis Auksučių apylinkės, o dalis Pakubelių apylinkės prijungta prie Gergždelių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Pakubelių apylinkė prijungta prie Kuršėnų apylinkės ir Šakynos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Artojo“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 59,38 || || „Raudonosios vėliavos“ tarybinis ūkis, Šelvėnų tarybinis ūkis  || 28 kaimai, 3 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Danutė Mikšytė

**Danutė Mikšytė** (1931 m. birželio 27 d. Širvintose, Ukmergės apskrityje – 2025 m. spalio 14 d.) – Lietuvos radijo ir televizijos žurnalistė, redaktorė.

## Biografija
Sesuo dainininkė Aldona Mikšytė. 1954 m. Vilniaus universiteto Istorijos-filologijos fakultete baigė lietuvių kalbos ir literatūros specialybę.

1954–1957 m. mokytojavo Pasvalio vidurinėje mokykloje. Nuo 1957 m. Lietuvos radijo muzikos redakcijoje rengė muzikines laidas kaimui, mėgėjų koncertus, muzikines apybraižas apie atlikėjus. 1964–1991 m. Lietuvos televizijos muzikos redakcijoje rengė laidą „Šiokiadieniai ir šventės“. „Telefilme“ sukūrė scenarijus muzikiniams filmams „Dainuoja liepaitės“ ir „Jojau aš per girią“ apie „Armonikos“ ansamblį. Padėjo kurti videofilmus.

## Šaltiniai
Piktuižių apylinkė

**Piktuižių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Gruzdžių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Žagarės rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Šelvenų apylinkės. Atkurta 1960 m. rugpjūčio 30 d. iš Šelvenų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Piktuižių apylinkė apylinkė prijungta prie Gruzdžių apylinkės ir Šakynos apylinkės.

## Šaltiniai
Verbūnų apylinkė

**Verbūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Gruzdžių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šiaulių rajonui. 1954 m. prijungta Aukštuolių apylinkė ir dalis Kužių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Verbūnų apylinkė prijungta prie Gruzdžių apylinkės ir Kužių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gegužės 9-osios“ ir „Tarybinės aušros“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 80,9 || || „Gegužės Devintosios“ kolūkis, „Tarybinės aušros“ kolūkis  || 16 kaimų, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Svirbūčių apylinkė

**Svirbūčių apylinkė** (arba ***Svirbučių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kuršėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kuršėnų rajonui. 1954 m. prijungta Pažižmėlių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Svirbūčių apylinkė prijungta prie Kuršėnų apylinkės ir Raudėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pažižmėlių“ ir „Žiužmos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 51,6 || || „Pažiužmėlių“ kolūkis, Kuršėnų tarybinio ūkio Ožkėnų, Šilėnų, Ringuvėnų II, Pažiužmės ir Svirbučių skyriai  || 18 kaimų
|}

## Šaltiniai
Gilvyčių apylinkė

**Gilvyčių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kurtuvėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šiaulių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Jonelaičių apylinkės ir dalis Kurtuvėnų apylinkės, o dalis Gilvyčių apylinkės prijungta prie Kurtuvėnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. visa Gilvyčių apylinkė prijungta prie Kurtuvėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gimtosios žemės“ kolūkis ir Bubių tarybinio ūkio Gilvyčių skyrius  || 
|-
| 1959-02-01  || 45,2 || || „Gimtosios žemės“ kolūkis, Bubių tarybinio ūkio Gilvyčių skyrius  || 20 kaimų, 6 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Jonelaičių apylinkė

**Jonelaičių apylinkė** (arba ***Jonalaičių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kurtuvėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šiaulių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Džuikų apylinkės, o dalis Jonelaičių apylinkės prijungta prie Aukštelkės apylinkės, Gilvyčių apylinkės ir Kurtuvėnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Jonelaičių apylinkė prijungta prie Kurtuvėnų apylinkės ir Kužių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Kalinino vardo ir „Raudonosios Žvaigždės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 59 || || Kalinino vardo kolūkis, „Raudonosios žvaigždės“ kolūkis  || 19 kaimų
|}

## Šaltiniai
Varputėnų apylinkė

**Varputėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Kalniškių apylinkės ir dalies Gudmoniškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Micaičių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Varputėnų“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 36 || || „Varputėnų“ kolūkis, Užvenčio tarybinio ūkio Varputėnų ir Kryklių skyriai  || 15 kaimų
|}

## Šaltiniai
Krymo Aukščiausioji Rada

**Krymo Aukščiausioji Rada**, oficialiai **Krymo Autonominės Respublikos Aukščiausioji Rada** (; ; ) – Ukrainai teisiškai tebepriklausančios Krymo Autonominės Respublikos įstatymų leidžiamoji valdžia, kurios įgaliojimus 2014 m. kovo 15 d. Ukrainos Aukščiausioji Rada panaikino atsižvelgusi į įvykdytus konstitucinius pažeidimus. Parlamentas vienų rūmų. Jį sudarė 100 deputatų. Paskutinis pirmininkas – Volodymyras Konstantinovas, 2014 m. Krymo krizės metu perėjęs į Rusijos pusę (žr. straipsnį apie RF pertvarkytą parlamentą). Krymo Aukščiausiosios Rados valdžia reguliuojama pagal Ukrainos teisės aktus, priimtus 1998 m. vasario 10 d. Pagal Krymo konstituciją parlamentas pats gali nuspręsti rinkimų datą. Šiuo metu Krymas yra ginčytina teritorija dėl faktinio po 2014 m. įvykdytos pusiasalio okupacijos įtvirtinto Rusijos valdymo, tačiau tarptautiniu mastu pripažįstamas Ukrainos dalimi.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Pūtvės apylinkė

**Pūtvės apylinkė** (arba ***Putvės apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Akmenos apylinkės ir Vaičių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Jucaičių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“ ir „Gegužės 9-osios“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 60,9 || || „Gegužės Devintosios“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis  || 18 kaimų
|}

## Šaltiniai
Bartašiškės apylinkė

**Bartašiškės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kaltinėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilalės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Šiauduvos apylinkės, dalis Tūbinių apylinkės, dalis Kiaukų apylinkės ir dalis Šliužų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Bartašiškės apylinkė prijungta prie Kaltinėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Į laimę“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 27,8 || || „Į laimę“ kolūkis  || 17 kaimų
|}

## Šaltiniai
Gardiškės apylinkė

**Gardiškės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kaltinėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Varnių rajonui. 1954 m. prijungtos Nevardėnų apylinkė ir Karklėnalių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Gardiškės apylinkė prijungta prie Kaltinėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Žemaičių žemės“, „Aušros“ ir „Nevardėnų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 67,67 || || „Žemaičių žemės“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis, „Nevardėnų“ kolūkis  || 29 kaimai, 2 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Požerės apylinkė

**Požerės apylinkė** (arba ***Paežerio apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Laukuvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Varnių rajonui. 1954 m. prijungta Skabučių apylinkė, dalis Gomalių apylinkės ir dalis Palūksčio apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Požerės apylinkė prijungta prie Kaltinėnų apylinkės ir Laukuvos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Čapajevo vardo ir „Medvėgalio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 41,15 || || Čiapajevo vardo kolūkis, „Medvėgalio“ kolūkis  || 1 miestelis, 19 kaimų, 4 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Laumenų apylinkė

**Laumenų apylinkė** (arba ***Laumėnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kaltinėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Varnių rajonui. 1954 m. prijungta Girvainių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Laumenų apylinkė prijungta prie Kaltinėnų apylinkės ir Laukuvos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo, „Tarybinio artojo“ kolūkiai ir Padevyčio tarybinio ūkio Žilių skyrius  || 
|-
| 1959-02-01  || 45,61 || || K. Požėlos vardo kolūkis, „Tarybinio artojo“ kolūkis  || 17 kaimų, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Juozapavos apylinkė (Šiauliai)

**Juozapavos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Pamockės apylinkės, Dirvonėnų apylinkės, dalies Taučių apylinkės ir dalies Gintenių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Juozapavos apylinkė prijungta prie Raudėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Laimės keliu“ ir „Tarybų Lietuvos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 54,1 || || „Laimės keliu“ kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 30 kaimų, 2 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Alušta

**Aluštà** (, ) – kurortinis miestas Krymo autonominėje respublikoje. Įsikūręs prie Juodosios jūros, 40 km į pietryčius nuo Simferopolio. Per miestą eina Simferopolio-Jaltos troleibusų linija.

Miesto teisės suteiktos 1902 m. 2014 m. drauge su Krymu miestą aneksavo Rusija.

## Išnašos
Pajūralio apylinkė

**Pajūralio apylinkė** (arba ***Pajūrėlio apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kvėdarnos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilalės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Stirbiškės apylinkės, dalis Gvaldų apylinkės ir dalis Tenenių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Pajūralio apylinkė prijungta prie Kvėdarnos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pajūrėlio“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 68,8 || || „Pajūrėlio“ kolūkis, J. Žemaitės vardo kolūkis  || 1 miestelis, 21 kaimas, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Ręsčių apylinkė

**Ręsčių apylinkė** (arba ***Rensčių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Laukuvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rietavo rajonui. 1954 m. prijungta dalis Sarvyčių apylinkės, o dalis Ręsčių apylinkės prijungta prie Vaitkaičių apylinkės. 1960 m. prijungta Vaitkaičių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Ręsčių apylinkė prijungta prie Laukuvos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gegužės 1-osios“ kolūkis ir Panavadžio tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 25 || || Rietavo tarybinis ūkis  || 12 kaimų
|}

## Šaltiniai
Nuomininkų apylinkė

**Nuomininkų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kaltinėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Varnių rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Lingėniškės apylinkės. Atkurta 1957 m. rugsėjo 19 d. Lingėniškės apylinkės centrą perkėlus į Nuomininkus. 1963 m. sausio 12 d. Nuomininkų apylinkė prijungta prie Poškos apylinkės.

|-
| 1959-02-01  || 46,54 || || Stalino vardo kolūkis  || 23 kaimai, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Žadeikių apylinkė (Šilalė)

**Žadeikių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Šventų apylinkės, dalies Genioto apylinkės ir dalies Nevočių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Stungaičių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Žemaičių švyturio“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 39,3 || || „Žemaičių švyturio“ kolūkis  || 12 kaimų
|}

## Šaltiniai
Drobūkščių apylinkė (Šilalė)

**Drobūkščių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kvėdarnos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilalės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Žąsino apylinkės ir dalis Nevočių apylinkės, o dalis Drobūkščių apylinkės prijungta prie Kvėdarnos apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Drobūkščių apylinkė prijungta prie Šilalės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo ir „Vienybės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 53,9 || || M. Melnikaitės vardo kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 19 kaimų
|}

## Šaltiniai
Zenonas Mikšys

**Zenonas Jonas Mikšys** (1935 m. birželio 23 d. Skiemonyse, Utenos apskritis – 2018 m. birželio 18 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, publicistas.

## Biografija
Tėvams persikėlus, augo Šaukėnuose (Kelmės r.), Šeduvoje (Radviliškio r.), nuo 1952 m. Anykščiuose. Mokėsi Šiaulių J. Janonio, Šeduvos vidurinėse mokyklose, 1953 m. baigė Anykščių vidurinę mokyklą. 1953–1958 m. Vilniaus universitete studijavo lietuvių kalbą ir literatūrą, žurnalistiką .

Į spaudą pradėjo rašyti dar būdamas moksleivis. Bendradarbiavo tuometiniuose moksleivių ir jaunimo periodiniuose leidiniuose, Šiaulių miesto laikraštyje „Raudonoji vėliava“, Šiaulių srities laikraštyje „Leniniečio kelias“, Šeduvos, Radviliškio rajonų laikraščiuose „Spalio vėliava“, „Raudonoji žvaigždė“.

Nuo 1958 m. dirbo Anykščių rajono laikraščio „Kolektyvinis darbas“ redakcijoje literatūriniu bendradarbiu, iki 1965 m. respublikinio laikraščio „Tiesa“ redakcijos pramonės skyriaus korespondentas. 1965–2002 m. Lietuvos radijo Informacijos redakcijos redaktorius, korespondentas. Rengė įvairios tematikos interviu, reportažus, korespondencijas. 2002–2016 m. žurnalo „Mokslas ir technika“ bendradarbis.

## Šaltiniai
Algirdas Mikoliūnas

**Algirdas Mikoliūnas** (g. 1949 m. liepos 22 d. Užupušiai Taujėnų valsčius, Ukmergės apskritis) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1969 m. Vilniaus kultūros mokykloje baigė bibliotekininko specialybę, 1982 m. baigė Vilniaus aukštąją partinę mokyklą.

Žurnalistinį darbą pradėjo 1969 m. Anykščių rajono laikraščio „Kolektyvinis darbas“ redakcijoje. 1971–1983 m. laikraščio „Komjaunimo tiesa“ korespondentas, žurnalų „Žemės ūkis“ ir „Komunistas“ redakcijų darbuotojas, Lietuvos radijo propagandos vyr. redakcijos vyresnysis redaktorius. 1984–1996 m. laikraščio „Vakarinės naujienos“ politikos skyriaus korespondentas, daugiausia rašė vidaus ir užsienio politikos, kaimo temomis. 

## Šaltiniai
F/A-18E/F Super Hornet

**F/A-18E/F Super Hornet** − JAV sukurtas dvimotoris, ketvirtos su puse kartos naikintuvas, skirtas naudojimui lėktuvnešiuose. 

„F/A-18E/F Super Hornet“ yra ginkluotas 20 mm kalibro automatine patranka, gali gabenti "oras−oras" ir "oras−žemė" tipo raketas.

Naikintuvą sukūrė „McDonnell Douglas“ korporacija, tačiau gamyba prasidėjo jau jai susijungus su „Boeing“ 1997 m. 

Jungtinių Valstijų karinių jūrų pajėgų tarnybon „Super Hornet“ įtraukti 1999 m., o nuo 2006 m. visiškai pakeitė „F-14 Tomcat“. Nuo 2010 m. šiuos lėktuvus naudoja ir Australijos karališkosios oro pajėgos.
Kęstutis Miklas

**Kostas Kęstutis Miklas-Miklaševičius** (1922 m. liepos 6 d. Lybiškiai, Varlaukio valsčius, Raseinių apskritis – 2009 m. birželio 15 d. Singer Ailandas, JAV) – Lietuvos inžinierius, žurnalistas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas.

## Biografija
Gimė pakeliui iš Radviliškio į Tauragę mažutėje Lybiškio geležinkelio stotyje, netoli nuo Lyduvėnų tilto per Dubysą. Kai Kęstučiui sukako 17 metų ir reikėjo gauti Lietuvos pasą, buvo vargo, kol pasų skyrius nustatė jo tikrąją gimimo vietą. Imdamas dabartinės Lietuvos pasą, Kęstutis vėl turėjo problemų, bet naujieji biurokratai rado „genialią“ išeitį – jie pase įrašė, kad Kęstutis Kostas Miklas gimė Raseiniuose, kuriuose… jis net nėra buvęs… 

1941 m. baigė Kauno Aušros berniukų gimnaziją ir įstojo į Vilniaus universitetą, baigė aktoriaus J.Gustaičio dramos studiją, vėliau lankė režisieriaus R.Juknevičiaus dramos studiją, kuri veikė Vilniaus dramos teatre. 1943–1944 m. Vilniaus liaudies ansamblio administratorius.

1949 m. atvyko į JAV. Niujorko universiteto Adelfų kolegijoje baigė mechaninę inžineriją. Dirbo konstruktoriumi įvairiose bendrovėse, padarė nemažai patobulinimų, jo pavarde užregistruota 12 patentų. Nuo 1967 m. iki išėjimo į pensiją 1997 m. „Readex Micropint“ korporacijoje iš pradžių vyriausiasis inžinierius, vėliau korporacijos viceprezidentas ir generalinis direktorius.

Dalyvavo JAV lietuvių visuomeninėje veikloje. Nuo 1970 m. buvo VLIK’o tarybos narys. Nuo 1967 m. – JAV lietuvių bendruomenės tarybos narys, 1997–2005 m. Lietuvių žurnalistų sąjungos valdybos pirmininkas. Susivienijimo lietuvių Amerikoje prezidentas.

Aktyviai bendradarbiavo JAV lietuvių spaudoje, nuo 8-ojo dešimtmečio dirbo daugelio išeivijos leidinių akredituotu korespondentu prie Jungtinių Tautų Organizacijos. 

## Šaltiniai
Tanumshedė

**Tanumshedė** − miestas Švedijoje, Vestra Jotalando lene, Tanumo komunoje, 55 km į šiaurės vakarus nuo Udevalos.

Netoli Tanumshedės yra išlikusių bronzos amžiaus raižinių ant uolienų (Tanumo uolų raižiniai). Juose įvairiais motyvais buvo vaizduojami ginklai, valtys, gyvūnai, žmonės. Petroglifai labai gerai išsilaikę ir vaizduoja Europos žmonių gyvenimą, jų tikėjimą bronzos amžiuje.

## Istorija
Tanumshedė iš pradžių buvo vadinama *Hede*. Tai buvo mažas kaimelis. 1391 m. kaimelio pavadinimas buvo *Hæaedi* (nuo žodžio švartuotis). 1861 m. kaimelyje buvo atidarytas paštas, o stotis pavadinta *Hede*. Tačiau 1870 m. pavadinimas pakeistas į *Tanum*. 1903 m. įsitvirtino galutinis kaimelio pavadinimas − Tanumshedė.

Per Tanumshedę eina senasis *Karalių kelias* iš Norvegijos į Kopenhagą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Uolų menas  (anglų k.)
Sakūčių apylinkė

**Sakūčių apylinkė** (arba ***Sakučių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos vakaruose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kintų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilutės rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Kintų apylinkės. Atkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Kintų apylinkės ir Traksėdžių apylinkės, tačiau jau lapkričio 30 d. Sakūčių apylinkė performuota į Kintų apylinkę.

## Šaltiniai
Antanas Mikelis

**Antanas Mikelis** (1934 m. vasario 11 d. Želmenuose, Girkalnio valsčius, Raseinių apskritis – 2005 m. gegužės 25 d. Radviliškyje) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
Mokėsi Želmenų pradžios mokykloje, 1955 m. baigė Raseinių gimnaziją. Dirbo Raseinių rajono komjaunimo komiteto skyriaus vedėju, pirmuoju sekretoriumi. Bendradarbiavo Raseinių rajono laikraštyje „Naujas rytas“, buvo šio leidinio redakcijos literatūrinio skyriaus neetatinis vedėjas.

1967 m. baigė Vilniaus aukštąją partinę mokyklą. 1967 m. pradėjo dirbti savaitraščio „Agitatorius“ redakcijoje, buvo žurnalo „Laikas ir įvykiai“ redakcijos skyriaus vedėjas. 1970 m. išvyko dirbti į Radviliškio rajono laikraščio „Komunizmo aušra“ redakciją, buvo redaktoriaus pavaduotojas, 1975–1995 m. šio laikraščio, 1989 m. pavadinto „Mūsų kraštas“, redaktorius. Nuo 1995 m. neetatinis politikos apžvalgininkas, laikraštyje turėjo nuolatinę skiltį.

1991–1996 m. išleido 6 Radviliškio anekdotų knygeles, rengė Radviliškio kalendorių. Parašė daugiau kaip 100 humoreskų. 2001 m. suteikta Lietuvos kaimo rašytojų sąjungos premija.

## Bibliografija

* Patarimai norinčioms ištekėti; Šunbalis: humoreskos. – Radviliškis: Mūsų kraštas, 1997. – 110 p.: iliustr.
* Radviliškio anekdotai, jumoreskos, epigramos, blevyzgos. – Radviliškis: Litera, 1999. – 309 p.: iliustr. – ISBN 9955-410-02-7
* Papempiai: humoreskos, epigramos, anekdotai. – Radviliškis: Felikso spaustuvė, 2003–2010. – 2 kn.
** Kn. 1 – Radviliškis: Felikso spaustuvė, 2003. – 304 p.: iliustr. – ISBN 9955-9639-0-5
** Kn. 2: Humoreskos + epigramos. – Radviliškis: Radviliškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka, 2010. – 294 p. – ISBN 978-609-8034-03-5


## Šaltiniai
Ramučių apylinkė (Šilutė)

**Ramučių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Saugų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilutės rajonui. 1954 m. prijungtos Grabupių apylinkė ir Eidaičių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Ramučių apylinkė prijungta prie Gardamo apylinkės ir Jonaičių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Ramučių“, „Tarybinės šviesos“ kolūkiai ir Uostadvario tarybinio ūkio Lapynų skyrius  || 
|-
| 1959-02-01  || 59 || || „Ramučių“ kolūkis, „Tarybinės šviesos“ kolūkis, Uostadvario tarybinio ūkio Lapynų skyrius  || 13 kaimų
|}

## Šaltiniai
Pagrynių apylinkė

**Pagrynių apylinkė** (arba ***Pagrynų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šilutės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilutės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Gaidelių apylinkės ir Užlieknių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Pagrynių apylinkė prijungta prie Juknaičių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Budiono vardo ir „Raudonosios Vėliavos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 77 || || „Žalgirio“ kolūkis, „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis  || 18 kaimų
|}

## Šaltiniai
Vėlaičių apylinkė

**Vėlaičių apylinkė** (arba ***Vielaičių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Piktupėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pagėgių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Piktupėnų apylinkės ir dalis Griežpelkių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Vėlaičių apylinkė prijungta prie Natkiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kentrių“ ir „Šakių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 40,05 || || „Kentrių“ kolūkis, „Šakių“ kolūkis  || 9 kaimai
|}

## Šaltiniai
Traksėdžių apylinkė

**Traksėdžių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šilutės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilutės rajonui. 1954 m. prijungta Lapalių apylinkė, Žemaitkiemio apylinkė, Verdainės apylinkė, Rupkalvių apylinkė, dalis Kintų apylinkės ir dalis Berciškės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Traksėdžių apylinkė prijungta prie Sakūčių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Nemuno“, „Pajūrio“ kolūkiai ir Uostadvario tarybinio ūkio Petrelių skyrius  || 
|-
| 1959-02-01  || 95 || || Uostadvario tarybinio ūkio Petrelių, Žemaitkiemių ir Traksėdžių skyriai  || 12 kaimų
|}

## Šaltiniai
Stemplių apylinkė

**Stemplių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Švėkšnos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Priekulės rajonui. 1960 m. prijungta mažoji dalis Tvaskučių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Švėkšnos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 54,59 || || „Aušros“ kolūkis  || 7 kaimai
|}

## Šaltiniai
Užpelkių apylinkė

**Užpelkių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Žemaitkiemio apylinkės ir dalies Plaškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Usėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Vilties“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 82 || || Žemaitkiemių tarybinio ūkio Leitgirių skyrius  || 1 miestelis, 23 kaimai, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Kavolių apylinkė

**Kavolių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Stoniškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pagėgių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Anšyšių apylinkės, dalis Usėnų apylinkės ir dalis Žemaitkiemio apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Kavolių apylinkė prijungta prie Usėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“ ir „Usėnų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 52 || || Kalnujų tarybinis ūkis  || 15 kaimų, 2 glžk. stotys
|}

## Šaltiniai
Gorainių apylinkė (Šilutė)

**Gorainių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Vainuto valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilutės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Bikavėnų apylinkės, o dalis Gorainių apylinkės prijungta prie Vainuto apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. visa Gorainių apylinkė prijungta prie Vainuto apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Už taiką“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 66 || || „Už taiką“ kolūkis, „Gorainių“ kolūkis, „Pažangos“ kolūkis  || 10 kaimų
|}

## Šaltiniai
Žukų apylinkė

**Žukų apylinkė** (1954–1961 m. ***Mociškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje kaip Žukų apylinkė. 1949 m. buvo Vilkyškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pagėgių rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. performuota į Mociškių apylinkę – tuo metu prijungta Sokaičių apylinkė, o dalis Žukų apylinkės prijungta prie Vilkyškių apylinkės. 1961 m. kovo 28 d. atkeltas apylinkės centras iš Mociškių į Žukus ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas. 1963 m. sausio 12 d. Žukų apylinkė prijungta prie Vilkyškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Nemuno“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 60,26 || || Žukų tarybinis ūkis, Vilkiškių tarybinio ūkio Nemuno skyrius  || 13 kaimų
|}

## Šaltiniai
Degučių apylinkė (Šilutė)

**Degučių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Žemaičių Naumiesčio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilutės rajonui. 1954 m. prijungtos Juodžių apylinkė, dalis Galnės apylinkės ir dalis Sugintų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Degučių apylinkė prijungta prie Žemaičių Naumiesčio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo ir „Šviesiojo kelio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 49,07 || || „Šviesiojo kelio“ kolūkis, Mičiurino vardo kolūkis, K. Požėlos vardo kolūkis  || 17 kaimų
|}

## Šaltiniai
Kavaltiškės apylinkė

**Kavaltiškės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Adutiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Švenčionių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Jakelių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Kavaltiškės apylinkė prijungta prie Adutiškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Stalino vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 65 || || Stalino vardo kolūkis  || 11 kaimų, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Baroniškės apylinkė

**Baroniškės apylinkė** (arba ***Baranavos apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

XX a. 5-ajame dešimtmetyje buvo dvi apylinkės – Baranavos (13 km nuo Joniškio miestelio) ir Baroniškės (12 km nuo Švenčionėlių miesto). 1949 m. jos buvo Joniškio ir Švenčionėlių valsčiuose, 1950 m. priskirtos naujam Švenčionėlių rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. jos sujungtos į vieną, pavadintą Baranavos vardu. 1963 m. sausio 12 d. Baranavos apylinkė buvo prijungta prie Labanoro apylinkės ir Žeimenos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || A. Mickevičiaus vardo ir „Lakajos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 190,27 || || A. Mickevičiaus vardo kolūkis, „Lakajos“ kolūkis  || 31 kaimas, 27 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Sundsvalis

**Sundsvalis** − miestas Švedijoje, Vesternorlando lene, Sundsvalio komunoje, prie Botnijos įlankos; 395 km į šiaurę nuo Stokholmo. Garsėja aliuminio gamykla, medžio apdirbimo, celiuliozės ir popieriaus, elektrotechnikos pramone, mašinų gamyba.

## Istorija
Miestas įkurtas 1621 m. Sundsvalis buvo keturis kartus visiškai sudegęs, bet kiekvieną kartą buvo atstatytas. Pirmą kartą miestą 1721 m. per Šiaurės karą sudegino rusų armija. Paskutinis gaisras įvyko 1888 m. ir buvo didžiausias per visą Švedijos istoriją. Jo priežastimi tapo kibirkštis nuo garlaivio. Po šio gaisro miesto centras buvo apstatytas akmeniniais pastatais − dėl to miesto centrą imta vadinti „Akmeniniu miestu“ (*Stenstaden*).

XX a. pradžioje Sundsvalyje ėmė stipriai vystytis miško pramonė. 1879 m. čia įvyko pirmasis Švedijoje darbininkų streikas. Nuo tų laikų, Sundsvalyje, socialistų ir socialdemokratų partijos gauna daugiausiai balsų per rinkimus nei likusioje Švedijoje.

## Sportas

### Futbolas
* GIF Sundsvall
* IFK Sundsvall
* Norrporten Arena futbolo stadionas, kurio talpa 8 800 žiūrovų.

## Žinomi žmonės
* Emil Forsberg, futbolininkas.

## [[Miestų partnerystė]]
*  Poris, Suomija
*  Pošgriūnas, Norvegija
*  Sionderborgas, Danija
*  Volchovas, Rusija
*  Koninas, Lenkija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Sundsvalis  (anglų, švedų, vokiečių k.)
Girdiškės apylinkė

**Girdiškės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Upynos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skaudvilės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Paežerio apylinkės, o dalis Girdiškės apylinkės prijungta prie Poškos apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Girdiškės apylinkė prijungta prie Upynos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Girdiškės“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 36,5 || || „Girdiškės“ kolūkis  || 21 kaimas
|}

## Šaltiniai