Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis

**Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis** – geležinkelio magistralė tarp Vilniaus ir Klaipėdos, judriausias Lietuvos geležinkelio ruožas. Ilgis – 376 km.

## Istorija

Liniją sudaro šie istoriniai geležinkelių ruožai:
* XIX a. septintajame dešimtmetyje nutiesto geležinkelio Sankt Peterburgas–Varšuva ruožas Vilnius–Lentvaris,
** šio geležinkelio atšakos Lentvaris–Virbalis ruožas Lentvaris–Kaišiadorys;
* 1871 m. atidarytas Liepojos–Romnų geležinkelio ruožas Kaišiadorys–Kužiai (Šiaulių rajone);
* 1924–1932 m. nutiestas Kužių–Kretingos geležinkelis;
* 1915 m. nutiesto Bajorų–Priekulės geležinkelio ruožas Kretinga–Bajorai;
* 1892 m. Prūsijos valstybinių geležinkelių nutiestas Klaipėdos–Bajorų geležinkelis.

Po I pasaulinio karo Lietuvai paskelbus nepriklausomybę, Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis atiteko palaipsniui. 1919 m. liepos 6 d. atiteko ruožas Žasliai–Radviliškis, gruodžio 1–6 d. Šiauliai–Kužiai, gruodžio 8–13 d. Radviliškis–Šiauliai, 1923 m. Kretinga–Klaipėda. 1924–1926 m. nutiestas Kužių–Telšių, 1930–1932 m. ir Telšių–Kretingos ruožas. 1939 m. Lietuva vėl neteko Klaipėdos–Kretingos ruožo, bet jai atiteko Vilniaus–Vievio ruožas. Karui baigiantis, 1944–1945 m. Lietuvos TSR atiteko visas Vilniaus–Klaipėdos ruožas. Nuo 1992 m. sausio 1 d. jį eksploatuoja „Lietuvos geležinkeliai“.

2016 m. pavasarį maršrutu Vilnius–Klaipėda paleisti nauji trivagoniai dyzeliniai traukiniai „Pesa 730ML“. 2022–2025 m. vyksta magistralės elektrifikavimas, kainuojantis 0,411 mlrd. eurų. Rangovai - „Elecnor“ ir „Instalaciones Inabensa“. Projektui suteiktas strategiškai svarbaus valstybei projekto statusas. Pirminiais skaičiavimai dėl elektrifikacijos į orą nebus išmetama daugiau kaip 150 tūkst. t anglies dioksido per metus. Užbaigus Vilniaus–Klaipėdos geležinkelio elektrifikacijos projektą elektrifikuotų geležinkelio kelių ilgis Lietuvoje išaugs nuo 8 % iki beveik 27 %.

2025 m. pasirašyta sutartis su „Siemens Mobility“ už 10 mln. eurų atnaujinti geležinkelio ruožo valdymo sistemą atkarpoje tarp Klaipėdos ir Šiaulių.

## Struktūra

Magistralėje įrengta automatinė blokuotė. Dvikeliai ruožai: Vilnius–Livintai, Jonava–Žeimiai, Lukšiai–Šilainiai, Kėdainiai–Gimbogala, Linkaičiai–Kužiai, Pavenčiai–Raudėnai (dalinai, tiesiamas), Dūseikiai–Lieplaukė (dalinai, tiesiamas), Kūlupėnai–Kretinga (dalinai, tiesiamas), Kalotė–Giruliai (?). Pereinant iš vienkelio į dvikelį ir atvirkščiai beveik visur įrengti 1/18 iešmai, leidžiantys važiuoti iki 80 km/h greičiu.

## Stotys

Miestai prie geležinkelio: Vilnius – Kaišiadorys – Jonava – Kėdainiai – Radviliškis – Šiauliai – Telšiai – Plungė – Kretinga – Klaipėda.

## Tiltai

Žymesni tiltai, viadukai, tuneliai:

* Liepkalnio geležinkelio viadukas
* Naujininkų geležinkelio viadukas, 2+007 km
* Panerių geležinkelio tunelis
* Trakų Vokės geležinkelio tiltas, 12+649 km
* Bražuolės geležinkelio tiltas
* Kaišiadorių geležinkelio viadukas
* Jonavos geležinkelio tiltas, 94+634 km
* Jonavos geležinkelio viadukas, 95+185 km
* Juodkiškių geležinkelio tiltas, 124+792 km
* Kėdainių geležinkelio tiltas, 126+374 km
* Kėdainių geležinkelio viadukas
* Daugėlių geležinkelio tiltas, 237+582 km
* Taučių geležinkelio tiltas, 247,964 km
* Ubiškės–Vainočių geležinkelio tiltas, 263+993 km
* Lieplaukės geležinkelio tiltas, 293,739 km
* Kaspariškės geležinkelio tiltas, 306,807 km
* Plungės geležinkelio tiltas, 308,456 km
* Stropelių geležinkelio tiltas, ~329 km
* Kūlupėnų geležinkelio tiltas, 333+254 km
* Kretingos geležinkelio tiltas, 351+449 km
* Kretingos (Bajorų) geležinkelio viadukas
* Kretingos (Bajorų) geležinkelio tiltas
* Klaipėdos geležinkelio stoties pėsčiųjų tiltas
* Herkaus Manto gatvės viadukas, 375+679 km

## Galerija

Vilnius-train-station-2009.jpg|Vilniaus geležinkelio stotis
Kaisiadoriu GS2.jpg|Kaišiadorių geležinkelio stotis
The train station of Jonava 2009.jpg|Jonavos geležinkelio stotis
The train station of Kėdainiai.jpg|Kėdainių geležinkelio stotis
SiauliuGS1.jpg|Šiaulių geležinkelio stotis


## Šaltiniai