open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Egidijus Rimkus

**Egidijus Rimkus** (1958 m. spalio 22 d. Telšiuose – 2014 m. liepos 29 d.) – gydytojas ginekologas, verslininkas, mokslų daktaras, Lietuvos ir Palangos miesto politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1983 m. baigė Kauno medicinos institutą, gydytojas.

1983–1984 m. dirbo Klaipėdos miesto ligoninėje, 1984–1986 m. – Telšių rajono centrinėje ligoninėje. 1986–2000 m. vadovavo sveikatos centro „Energetikas“ Šventojoje skyriui, ėjo Reabilitacijos klinikos vadovo pareigas. 1992 m. medicinos mokslų daktaras.

2000–2004 m. Palangos savivaldybės tarybos narys. 2000–2001 m. Palangos savivaldybės meras. 2001–2005 m. UAB „Liukrena“ vadybininkas. Nuo 2005 m. VšĮ „Palangos pirminės asmens sveikatos priežiūros centras“ vyr. gydytojas.

Naujosios sąjungos (socialliberalai) Palangos skyriaus pirmininkas.

Žmona Audra, vaikai Bernardas, Gytautas.

Palaidotas Palangos naujosiose kapinėse.

## Bibliografija
* Ginekologinių ligonių atstatomasis gydymas. – Vilnius: Lietuvos onkologijos centras, 1995. – 148 p.: lent. – ISBN 9986-12-067-5
* Onkoginekologinių ligonių medicininės reabilitacijos principai: metodinės rekomendacijos / E. Rimkus, S. Jodka, I. Gavelienė. – Vilnius: Energetika, 1996. – 10 p. – ISBN 9986-12-080-2

## Šaltiniai
Baltelis

**Baltelis** tai:

* Baltelis – ežeras Molėtų rajone;
* Baltelis – ežeras Rokiškio rajone;
* du ežerai Švenčionių rajone:
** Baltelis – ežeras Labanoro seniūnijoje, šalia Lakajos kaimo;
** Baltelis – ežeras Labanoro seniūnijoje, šalia Pažemio kaimo;
* Baltelis – ežeras Utenos rajone;
* Baltelis – ežeras Vilniaus rajone;
* du ežerai Zarasų rajone:
** Baltelis – ežeras Antazavės seniūnijoje;
** Baltelis – ežeras Dusetų seniūnijoje.
Salinis (Rokiškio r.)

**Salinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Rokiškio rajone, apie 6 km į rytus nuo Kriaunų, 3 km į šiaurės vakarus nuo Antazavės. Ilgis šiaurės–pietų kryptimi 1,05 km, plotis iki 0,65 km. Altitudė 105 m. Gylis siekia 6,8 m. Susidaręs ledo lūstavetėje. Yra 3 salos, apaugusios mišku (1,2 ha, 0,35 ha, 0,06 ha), kurių bendras plotas 1,61 ha. Atabradas neplatus, padengtas žvirgždu ir smėliu, dugne slūgso sapropelingas molis. Apyežerė kalvota, miškinga. Pietuose stūkso Vėjelės miškas.

Ežeru iš šiaurės į pietryčius prateka Kumpuolė (dar vad. Marinta; iš Zirnajo į Tautesnį), priklausanti Šventosios baseinui. Taip pat įsrūva upokšnis iš Ilgelio.

Ežere sugaunami daugiausia karšiai.

Salinis patenka į Sartų regioninį parką. Prie ežero rytuose yra Salinių kaimas, vakaruose – Bradesių kaimas. Rytiniu krantu eina riba su Zarasų rajonu

## Šaltiniai
Raimundas Palaitis

**Raimundas Palaitis** (g. 1957 m. spalio 23 d. Palangoje) – verslininkas, Lietuvos ir Palangos miesto politikas, buvęs LR vidaus reikalų ministras.

## Biografija
Pirmus penkis gyvenimo metus augo Kartenoje, kur abu tėvai mokytojavo pagal paskyrimus. 1975 m. baigė Palangos vidurinę mokyklą. 1975–1980 m. studijavo Vilniaus universiteto Matematikos ir informatikos fakultete, įgijo matematiko specialybę. Universitete domėjosi baidarių irklavimu, sportiniu bridžu ir diskotekomis. 1978 m. vedė buvusią klasės draugę, tuometinę studentę, palangiškę Adelę.

1980–1989 m. dirbo Kauno kardiologijos instituto Palangos filiale kompiuterių programuotoju. Dirbdamas baigė matematinės kibernetikos aspirantūros studijas Matematikos kibernetikos institute. 1989–1992 m. dirbo Palangos ryšių mazge, savivaldybėje. Užsiėmė privačiu verslu – kūrė programinę įrangą kompiuteriams, vėliau persiorientavo į finansinę veiklą – prekybą akcijomis, investicijas. 1995 m. savo finansinio tarpininkavimo firmą perkėlė į Klaipėdą. 1997–2000 m. paties įsteigtos UAB „Klaipėdos vertybiniai popieriai“ direktorius. Nuo 2000 m. balandžio 13 d. iki lapkričio 2 d. Palangos savivaldybės meras.

Nuo 2004 m. našlys. Nuo 2006 m. vedęs, žmona Vilija. Duktė Barbora, sūnūs Povilas ir Antanas.

## Politinė veikla
Nuo 1994 m. Lietuvos liberalų sąjungos, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Palangos skyriaus narys. 1995–1997 m., 1997–2000 m. ir 2007 m. (mandato atsisakė) Palangos savivaldybės tarybos narys. 2000–2004 m. ir 2004–2008 m. LR Seimo narys. 2000–2004 m. Biudžeto ir finansų komiteto pirmininko pavaduotojas ir Seimo liberalų-centro frakcijos seniūno pavaduotojas. Nuo 2005 m. Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijos pirmininko pavaduotojas, LiCS frakcijos seniūno pavaduotojas. 2008–2012 m. Andriaus Kubiliaus Vyriausybėje – LR vidaus reikalų ministras. Po išaiškėjusių ryšių su nusikalstamo pasaulio autoritetu A. Pukeliu–Šviniumi paliko postą. Nuo 2012 m. gegužės mėn. LiCS atsakingasis sekretorius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Asmeninis tinklalapis 

|-
Pranas Žeimys (1957)

**Pranas Žeimys** (g. 1957 m. vasario 5 d. Barzdžiuose, Kretingos raj.) – Lietuvos ir Palangos miesto politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1964–1967 m. mokėsi Puodkalių pradinėje mokykloje. 1975 m. baigė Skuodo vidurinę mokyklą. 1978 m. baigė Rygos skraidymo technikos mokyklą. 1987 m. baigė Leningrado (Rusija) civilinės aviacijos akademiją (specialybė skrydžių valdymo inžinierius). 1979–1983 m. baigė anglų kalbos kursus Maskvos tarptautiniame užsienio kalbų institute, Kijeve ir Didžiosios Britanijos Noridžo institute (*Norwich Institute for Language Education*).

1978–1983 m. Palangos oro uosto skrydžių vadovas. 1987–1992 m. Palangos oro uosto direktoriaus pavaduotojas komercijai. 1992–1995 m. UAB „Princas“ nekilnojamo turto vadybininkas. 1995–1997 m. Palangos miesto savivaldybės administratorius. 2000–2001 m. UAB „Keliavedys“ inžinierius-programuotojas. 1997–2000 m. ir 2001–2006 m. Palangos savivaldybės meras.

2008–2016 m. Seimo narys. 2017–2022 m. Palangos miesto mero patarėjas.

1997–2008 m. Palangos miesto savivaldybės tarybos narys. 

Nuo 1993 m. Tėvynės sąjungos narys.

## Šaltiniai
Povilas Žagunis

**Povilas Žagunis** (g. 1952 m. rugpjūčio 24 d. Jotainiuose, Panevėžio rajonas) – Lietuvos ir Panevėžio rajono ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1970 m. baigė Panevėžio Juozo Balčikonio vidurinę mokyklą, 1975 m. – Lietuvos žemės ūkio akademiją, inžinierius – hidrotechnikas.

1975–1977 m. Panevėžio melioracijos statybos valdybos meistras, vėliau darbų vykdytojas. 1977 m. Sartų KMK gamybinio techninio skyriaus viršininkas. 1977–1979 m. tarnavo sovietinėje armijoje. 1979–1980 m. Panevėžio melioracijos statybos valdybos darbų vykdytojas. 1980–1982 m. Tauragės melioracijos statybos valdybos viršininko pavaduotojas. 1982–1984 m. Panevėžio melioracijos statybos valdybos vyriausiasis inžinierius, 1984–1994 m. – Panevėžio melioracijos statybos valdybos viršininkas. 1994–2003 m. AB „Panevėžio melioracija“ direktorius, 2003–2004 m. UAB „Panevėžio melioracija“ generalinis direktorius.

2004–2023 m. Panevėžio rajono savivaldybės meras.

1990–1995 m. Panevėžio rajono tarybos deputatas, nuo 2003 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

1995 m. Lietuvos valstiečių partijos, nuo 2001 m. Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, nuo 2006 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys, Panevėžio skyriaus pirmininkas.

Rotary klubo narys. Sutuoktinė Virginija, dukros Jurgita, Modesta.

## Šaltiniai
Didžiaakiai rykliai

**Didžiaakiai rykliai** (*Hemigaleidae*) – katryklių (*Carcharhiniformes*) šeima. Paplitę Atlanto vandenyno rytinėje dalyje bei Indijos ir Ramiajame vandenynuose. Gyvena priekrantėse, iki 100 m gylyje. Maitinasi smulkiomis žuvimis, galvakojais, vėžiagyviais ir kt.

Šeimoje yra 4 gentys, 8 rūšys.

## Nuorodos
* Kabliadančiai didžiaakiai rykliai (*Chaenogaleus*)
** Kablliadantis didžiaakis ryklys (*Chaenogaleus macrostoma*)
* Paprastieji didžiaakiai rykliai (*Hemigaleus*)
** Australinis didžiaakis ryklys (*Hemigaleus australiensis*)
** Malajinis didžiaakis ryklys (*Hemigaleus microstoma*)
* Indiniai pilkieji rykliai (*Hemipristis*)
** Indinis pilkasis ryklys (*Hemipristis elongata*)
* Dryžieji rykliai (*Paragaleus*)
** *[[Paragaleus leucolomatus]]*
** Atlantinis gelsvadryžis ryklys (*Paragaleus pectoralis*)
** *[[Paragaleus randalli]]*
** Kininis dryžasis ryklys (*Paragaleus tengi*)

## Nuorodos
* Family Hemigaleidae – Weasel sharks
* Didžiaakių ryklių (''Hemigaleidae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Ūsuotieji šunrykliai

**Ūsuotieji šunrykliai** (*Leptochariidae*) – katryklių (*Carcharhiniformes*) šeima, kurioje yra 1 gentis ir 1 rūšis – **ūsuotasis šunryklis** (*Leptocharias smithii*). Kūnas pilkas ar pilkai rudas, 0,8 m ilgio. Paplitęs Vakarų Afrikos priekrantėse, iki 10-75 m gylyje.

## Nuorodos
* Family Leptochariidae – Barbeled houndsharks
* Ūsuotojo šunryklio (''Leptocharias smithii'') aprašymas ir iliustracija
Justinas Šatkauskas

**Justinas Šatkauskas** (1925 m. vasario 3 d. – 2019 m. gruodžio 4 d.) – Lietuvos ir Palangos miesto politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1936-1940 m. mokėsi Milašaičių pradžios mokykloje. 1940-1949 m. žemės ūkio darbininkas. 1947-1949 m. mokėsi Plungės gimnazijoje. 1949 m. kovo mėn. ištremtas į Irkutsko srities Bodaibo rajoną. 1950-1953 m. mokėsi Bodaibo vidurinėje vakarinėje mokykloje. Nuo 1949 m. Bodaibo centrinės bazės krovikas, 1953-1956 m. šios bazės sandėlio vedėjas. 1956-1960 m. Irkutsko statybų darbininkas, brigadininkas, meistras. 1956-1960 m. studijavo Irkutsko žemės ūkio institute. 1960-1962 m. šaltkalvis Kaune. Baigė Žemės ūkio akademijos Mechanizacijos fakultetą, įgijo inžinieriaus mechaniko specialybę. Nuo 1962 m. gyveno Palangoje, dirbo statybinių medžiagų susivienijimo „Granitas“ Klaipėdos valstybinės kelių valdybos Darbėnų skaldos gamybos bazėje, asfalto ir betono bazėje.

Nuo 1994 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys. Nuo 1995 m. Palangos savivaldybės tarybos narys, 1995–1997 m. Palangos savivaldybės meras.

Palaidotas Palangos naujosiose kapinėse.

## Šaltiniai
Zebriniai rykliai

**Zebriniai rykliai** (*Stegostomatidae*) – ūsuotųjų ryklių (*Orectolobiformes*) šeima, kurioje yra 1 gentis ir 1 rūšis – **zebrinis ryklys** (*Stegostoma fasciatum*). Dydis – iki 2,3 m. Uodeginis pelekas labai ilgas, neretai ilgesnis už patį kūną. Jauniklių kūnas su dryžiais kaip zebrų, todėl taip rūšis ir vadinama. Paplitęs Ramiajame ir Indijos vandenynuose tarp koralinių rifų.

## Nuorodos
* Family Stegostomatidae – Zebra sharks 
* Zebrinio ryklio (''Stegostoma fasciatum'') aprašymas ir iliustracija
Ignalinos herbas

**Ignalinos herbas** – pagrindinis Ignalinos miesto, Ignalinos miesto seniūnijos ir Ignalinos rajono savivaldybės heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname skydo lauke stulpu išdėstytos trys sidabrinės vandens lelijos, kiekviena su keturiomis auksinėmis žiedadulkėmis. Taip akcentuojama, kad Ignalina yra ežerų kraštas.

## Simbolika

Sidabrinės lelijos mėlyname lauke simbolizuoją ežerų kraštą ir puikią gamtą.

## Istorija

Istorinio herbo Ignalina neturėjo. 1970 m. aprobuotas pirmasis Ignalinos miesto herbas su trimis baltomis vandens lelijomis mėlyname fone. Herbas sukurtas 1970 m. (autorė Vaidilutė Grušeckaitė). Tais pačiais metais herbas panaikintas.

Atkurtą herbą pagal 1970 m. piešinį 1997 m. vasario 4 d. dekretu Nr. 1191 patvirtino prezidentas Algirdas Brazauskas.

## Šaltiniai
Valdemaras Jakštas

**Valdemaras Jakštas** (g. 1958 m. birželio 6 d. Sujetichos kaime, Irkutsko sritis, Rusija) – Lietuvos ir Panevėžio miesto politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1988 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius – mechanikas, 1997 m. – Vilniaus Gedimino technikos universitetą, aplinkos inžinierius.

2000–2002 m. Panevėžio miesto savivaldybės meras. Iki 2018 m. Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerijos Panevėžio regiono aplinkos apsaugos departamento direktorius, 2019 m. – Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos Panevėžio valdybos viršininkas. Nuo 2019 m. Panevėžio miesto savivaldybės mero pavaduotojas, Panevėžio tarybos narys.

2000–2015 m. Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos centro sąjungos, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos narys, Panevėžio skyriaus pirmininko pavaduotojas.

Lietuvos inžinierių sąjungos narys, Rotary klubo narys, visuomeninės organizacijos „Žalioji gija“ narys. Žmona Silvija, sūnus Vytis.

## Išnašos
Xenu incidentas

**Xenu incidentas** yra scientologų platinamas mitas apie 75 milijonų metų senumo įvykius Žemės planetoje. Scientologai jį pateikia po ilgo parengtinio paruošimo, pasiekus jų hierarchijoje reikiamą lygmenį (sutartinai žymimą kaip QT III). Žemesnio rango scientologams, juoba eiliniams žmonėms, mitas ilgą laiką buvo griežta paslaptis, tačiau informacija nutekėjo. Šios istorijos sužinojimas scientologui kainuodavo apie 19500 JAV dolerių .

Turimomis žiniomis (kurios gali būti nepilnos), diktatoriškai nusiteikęs galaktinis imperatorius Xenu prieš 75 milijonus metų į Žemę atgabeno nemažai milijardų žmonių. Transportui skirti kosminiai laivai išoriškai beveik visiškai nesiskyrė nuo praeityje populiaraus ir papilitusio keleivinio lėktuvo Douglas DC-8 (dabar pasenęs). Atskirai buvo pažymima, jog variklių tipas buvo kitas (šis lėktuvas kosmose skristi netinka). Atvežti žmonės buvo išdėstyti aplink ugnikalnius, ir tada į ungikalnių kraterius nuleistos vandenilinės bombos. Absoliuti dauguma atvežtųjų žuvo, tačiau jų sielos tebekelia Žemėje sumaištį po šiai dienai. Apskritai teigiama, jog minėti įvykiai sukėlė „gyvenimo menkėjimą šiame galaktikos sektoriuje“.

Šie įvykiai scientologams žinomi kaip „Incidentas II“, o trauminiai prisiminimai – Ugnies siena arba R6 implantas. Ksenu istorija yra dalis bendrų scientologų įsitikinimų apie nežemiškas civilizacijas ir jų kišimąsi į Žemės įvykius.

Žemesnio rango scientologams buvo miglotai užsimenama, jog prieš 75 milijonus metų šiame galaktikos sektoriuje įvyko didelė katastrofa, dėl kurios gyvenimas čia dabar visiems sunkus. Kadangi scientologų bažnyčia vis dar saugo paslaptį, tiesiai paklausti dauguma scientologų šios istorijos buvimą neigia: informacija sukaupta iš kitokių šaltinių.

Mite pateikiama informacija apie tos civilizacijos gyvenimo smulkmenas, kurios daug nesiskyrė nuo maždaug 1950-1960 metų gyvenimo Žemėje (panašūs namai, rūbai, automobiliai ir pan).

Nors moksliškai visa tai neatrodo įtikinama, mitas gali būti įdomus psichologiniu požiūriu.

## Išnašos
Marijonas Kazys Jočys

**Marijonas Kazys Jočys** (g. 1943 m. sausio 1 d. Juodeliuose, Širvintų valsčiuje) – pedagogas, Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1960 m. baigė Širvintų vidurinę mokyklą, 1965 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos Žemės ūkio mechanizacijos fakultetą, įgijo žemės ūkio inžinieriaus mechaniko kvalifikaciją.

1966–1986 m. Panevėžio hidromelioracijos technikumo dėstytojas, Hidromelioracijos darbų mechanizavimo skyriaus vedėjas. 1968–1970 m. kaip atsargos karininkas pašauktas į sovietinę armiją tarnavo jūrų aviacijoje Tolimuosiuose Rytuose. 1986 m. Panevėžio melioracijos mokymo punkto viršininkas ir Mokymo kombinato viršininkas. 1991 m. likvidavus Mokymo kombinatą, jo bazėje Dembavoje, įsteigta pagrindinė mokykla, 1991–1997 ir nuo 2000 m. Dembavos pagrindinės mokyklos direktorius. 1997–2000 m. Panevėžio rajono savivaldybės meras.

1993 m. Tėvynės sąjungos, 1998 m. Lietuvos liberalų sąjungos, 2002 m. Liberalų demokratų partijos, 2002 m. Liberalų ir centro sąjungos narys, Panevėžio rajono skyriaus pirmininko pavaduotojas.

1997–2004 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

Žmona Nijolė, sūnus Arūnas, dukra Dalia. Aktyviai dalyvauja meno saviveikloje. Pomėgiai – vandens turizmas, žvejyba.
Vytautas Šeštokas

**Vytautas Liudvikas Šeštokas** (g. 1944 m. spalio 25 d. Pasausiuose, Subačiaus valsčius) – Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1949 m. kovo 25 d. šeima ištremta į Sibirą, Irkutsko sritį. Į Lietuvą grįžo 1957 m. 1957–1961 m. mokėsi Anykščių raj. Surdegio septynmetėje mokykloje, 1961–1965 m. Panevėžio politechnikume, 1968–1975 m. studijavo Kauno politechnikos institute, įgijo inžinieriaus statybininko specialybę.

1964–1965 m. Panevėžyje statybos darbininkas, 1968–1971 m. Kauno statybos valdybos meistras, darbų vykdytojas, 1971–1988 m. Panevėžio rajono Žemės ūkio valdybos inžinierius statybininkas, 1988–1991 m. Gamybinių pastatų rekonstravimo projektavimo instituto Panevėžio filialo vyriausias projektų inžinierius.
1995–1997 m. Panevėžio rajono savivaldybės meras, 1997–2000 m. mero pavaduotojas.

1991 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys, nuo 1997 m. LKDP Panevėžio rajono skyriaus valdybos pirmininkas, 2002 m. partijos Lietuvos krikščionys demokratai Panevėžio rajono skyriaus narys.

1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m. ir 2003–2007 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Eugenija, dukterys Aurelija ir Vitalija.
Vaiea

**Vaiea** – gyvenvietė Prancūzijos Polinezijoje, Draugijos salose, Pavėjinių salų padalinyje, Maupiti salos pietryčiuose. Maupiti komunos administracinis centras. Citrininių morindų eksporto uostas. Keliu sujungta su kitomis salos gyvenvietėmis.
Vilkaviškio dekanatas

**Vilkaviškio dekanatas** – Vilkaviškio vyskupijos administracinis vienetas.

## Istorija

Minimas po I pasaulinio karo, 1926 m. priskirtas Vilkaviškio vyskupijai.

1993 m. dekanatui priklausė 16 bažnyčių – Alksnėnų bažnyčia, Alksninės bažnyčia, Alvito bažnyčia, Bartninkų bažnyčia, Didvyžių bažnyčia, Gižų bažnyčia, Gražiškių bažnyčia, Keturvalakių bažnyčia, Kybartų bažnyčia, Lankeliškių bažnyčia, Pajevonio bažnyčia, Pilviškių bažnyčia, Vilkaviškio bažnyčia, Virbalio bažnyčia, Vištyčio bažnyčia, Žaliosios bažnyčia.

2003 m. dekanate buvo 16 parapijų (Alksnėnų, Alkninės, Alvito, Bartninkų, Didvyžių, Gižų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Lankeliškių, Pajevonio, Pilviškių, Vilkaviškio, Virbalio, Vištyčio, Žaliosios).

## Parapijos

|-
| Alksnėnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Alksnėnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia || Mažučių koplyčia
|-
| Alksninės Kristaus Atsimainymo parapija || Alksninės Kristaus Atsimainymo bažnyčia ||
|-
| Alvito šv. Onos parapija || Alvito šv. Onos bažnyčia ||
|-
| Bartninkų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus parapija || Bartninkų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia ||
|-
| Didvyžių šv. popiežiaus Leono II parapija || Didvyžių šv. popiežiaus Leono II bažnyčia || Didvyžių slaugos namų koplyčia
|-
| Gižų šv. Antano Paduviečio parapija || Gižų šv. Antano Paduviečio bažnyčia || Paežerių šv. Antano koplyčia
|-
| Gražiškių šv. arkangelo Mykolo parapija || Gražiškių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Keturvalakių Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija || Keturvalakių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia ||
|-
| Kybartų Eucharistinio Išganytojo parapija || Kybartų Eucharistinio Išganytojo bažnyčia ||
|-
| Lankeliškių Švč. Trejybės parapija || Lankeliškių Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Pajevonio šv. Jono Krikštytojo parapija || Pajevonio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Pilviškių Švč. Trejybės parapija || Pilviškių Švč. Trejybės bažnyčia || Antanavo koplyčia
|-
| Vilkaviškio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo parapija || Vilkaviškio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo katedra || Antupių koplyčia,  Pūstapėdžių koplyčia,  Vilkaviškio Šv. Kryžiaus bažnyčia
|-
| Virbalio šv. arkangelo Mykolo parapija || Virbalio šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Vištyčio Švč. Trejybės parapija || Vištyčio Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Žaliosios šv. Roko parapija || Žaliosios šv. Roko bažnyčia || Žaliosios kapinių koplyčia
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Manuaė (Draugijos salos)

**Manuaė** arba **Scilė** (*Scilly*) – koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Draugijos salose (Pavėjinių salų grupėje), 60 km į šiaurės vakarus nuo Maupihaa. Įeina į Maupičio komuną. Plotas tik 4 km². Manuės atole 2017 m. gyveno 21 gyventojas.

Atolo skersmuo – 15 km. Centre yra didelė atvira lagūna, tačiau pratakų tarp rifų nėra. Prie atolo gaudomi jūrų vėžliai, austrės. Salą 1767 m. atrado britas Samuelis Volisas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemėlapis
Pijaus X herbas

Popiežiaus Pijaus X herbas – sidabriniame herbiniame skyde, mėlynas kryžius, kuriame penki „gulintys“ mėnuliai.

Tai Piccolomini iš Sienos šeimos herbas.
Feodalinė ekonomika

**Feodalinė ekonomika** – ekstensyvus ūkininkavimo būdas. Šis būdas turi tokius požymius:

# Funkcionuoja paprastas natūrinis ūkis, kuriame kartu su miestu vystymusi pradeda formuotis prekių gamyba, kuri galiausiai tampa pagrindine gamyba ir taip suardo feodalinį ūkį;
# Feodalo nuosavybė – žemės valdos, duotos senjoro savo vasalui, su sąlyga, kad jis tarnaus senjoro armijoje. Pirma žemes gaudavo eiliniai kareiviai ir armijos vadovybė, paskui nuosavą žemę turėjo tik armijos vadovybė, kuri galiausiai tapo paveldima. Vakarų Europoje feodai turėjo įvairią formą, (lionas – Vokietijoje; fivas – Anglijoje; fievas – Prancūzijoje;
# Asmeninis ir ekonomiškas dominuojančios valstiečių klasės pavaldumas, savarankiškai ūkininkauja, bet neturi teisės laisvai valdyti savo dirbamą žemę ir dalį savo derliaus atiduodantis feodalui. Vystantis ūkiui natūriniai mokesčiai buvo pakeisti piniginiais. Feodalai pastebėjo, kad keliant mokesčius už nuomojamą žemę valstiečiai eidavo pas tuos feodalus, pas kuriuos mokesčiai mažesni, todėl palaipsniui valstiečiai prarado teisę pereiti pas kitą feodalą, tai yra buvo įvedama baudžiava.
Keli formulė

**Keli formulė** – formulė, kuria galima apskaičiuoti optimalų kiekį kapitalo, kuriuo galima rizikuoti vienu sandoriu.

Formulė naudojama kuomet dalyvis vienu sandoriu su tikimybe p gali
* gauti pelną, A kartų viršijanti investuotą kapitalą x arba
* su q = 1 - p tikimybę patirti nuostolį, B kartų didesnį už investuotą kapitalą x.

Svarbu žinoti, kokia dalimi viso turimo kapitalo K verta rizikuoti siekiant maksimaliai padidinti vidutinį pelną esant daugeliui sandorių.

Kelli formulė rodo, kad optimali reikšmė
: f^*=\frac{p}{B}-\frac{q}{A},
čia f=x/K yra į šį sandėrį investuojama viso turimo kapitalo dalis. Laikoma, kad sandorio rezultatas bus teigiamas, tai yra pA-qB>0.

## Nuorodos
* Keli mokslinis straipsnis apie formulę
Marža

**Marža** (, nuo  – paraštė) – terminas, naudojamas prekyboje, biržose, draudime ir bankuose. Nurodo skirtumą tarp prekių, vertybinių popierių, pinigų, palūkanų ir kitų rodiklių kainų.

Мarža – skirtumas tarp kainos ir savikainos.

Gali būti nurodoma absoliučiais dydžiais, kaip pinigais (eurais), taip ir nuošimčiu, kaip savikainos ir kainos santykis.
Anuitetas

**Anuitetas** – skolos atidavimo būdas, pagal kurį nustatytu laikotarpiu atiduodama skola ir palūkanos.

## Anuiteto koeficientas

Anuiteto koeficientas išskaido skolos atidavimą į dalis. Su koeficientu nustatomas mokėjimų dydis:

 K = \frac{i*(1+i)^n}{(1+i)^n -1} 

kur i – palūkanos, n – periodų skaičius. Šiuo būdu mokėjimai atliekami mokestinio periodo gale. Periodinės išmokos dydis A = K*S, kur S – kredito dydis.

**Skaičiavimo pavyzdys:**

Apskaičiuosime mėnesinį mokėjimą už 3 metų 12000 eurų kreditą su 6 % metinėmis palūkanomis. Kadangi bus mokama kas mėnesį, reikia apskaičiuoti, kiek palūkanų reikės sumokėti per mėnesį. 6 % ⁄ 12 = 0,5 % arba 0,005 per mėnesį. Įstatysime į aukščiau nurodytą formulę tokį dydį: i=0,005, n=36 mėnesius. Gautą koeficientą K=0.03042193745 padauginsime iš kredito sumos, t. y. 12000 €. Gausime 365,06 € per mėnesį.

Paprastai skola grąžinama kas mėnesį ar kas ketvirtį ir nustatomos metinės palūkanos i. Jeigu skola grąžinama periodo pabaigoje m kartų per metus, n metų, tai tiksli anuiteto koeficiento formulė yra tokia:

 K = \frac{((1+i)^{1/m}-1)*(1+i)^n}{(1+i)^n -1}
Vertės pokyčio rizika

**Vertės pokyčio rizika** (angl. **value at risk**, žymima „VaR“) – piniginis dydis, kurio su nurodyta tikimybe laukiamu periodu neviršys nuostoliai.

VaR charakterizuojamas trimis parametrais:
* **Laiko horizontas** – jis priklauso nuo tiriamos situacijos. Labiausiai paplitęs laiko horizontas – 1 diena. 10 dienų laiko horizontas naudojamas, kad galima būtų apskaičiuoti kapitalo dydį, kuris padengtų galimus nuostolius.
* **Pasitikėjimo lygis** (confidence level) – leistinos rizikos lygis. Pagal Bazelio dokumentus naudojamas dydis 99 %, sistemoje RiskMetrics – 95 %.
* **Bazinė valiuta** – valiuta, kuria matuojamas rodiklis.

VaR – tai nuostolių dydis su tikimybe, lygia pasitikėjimo dydžiui (pavyzdžiui, 99 %), kuris nebus viršytas. Tai reiškia, kad 1 % atvejų nuostoliai sudarys dydį, didesnį negu VaR.

Aiškiau sakant, VaR reiškia: „Mes tikri X% (su tikimybe X/100), kad mūsų nuostoliai neviršys Y litų per artimiausias N dienų“. Šioje situacijoje nežinomas dydis Y ir yra VaR.

* indeksas \ _i  reiškia „aktyvo i pelningumą“ (σ ir \mu) ir „aktyvą i“ (likusiais atvejais);
* indeksas \ _p  reiškia „portfelio pelningumą“(σ ir \mu) ir „portfelį“ (likusiais atvejais);
* visi pelnai apskaičiuojami pasirinktam pelningumui;
* yra N aktyvų;
* \mu= laukiami pelnai, t. y. vidutinis pelningumo dydis;
* σ = standartinis nuokrypis ;
* V = einamasis uždavinys (piniginiais vienetais);
*  \omega_i \ = \ V_i \ / \ V_p  ;
* \boldsymbol{\omega}= vektorius, susidarantis iš visų  \omega_i  (T reiškia transponaciją);
* \boldsymbol{\Sigma}= NxN matrica.

Turime

(i)  \mu_p\ = \sum_{i=1}^N \omega_i \mu_i,

(ii)  \sigma_p\ = \sqrt{\boldsymbol{\omega}^T 
\boldsymbol{\Sigma}\boldsymbol{\omega}} 

Prielaida apie pajamų pasiskirstymą leidžia mums apskaičiuoti z - lygį duotam pasitikėjimo lygiui, taigi 95 % pasitikėjimo lygiui turim:

(iii) \ VaR \ = \ - \ V_p \ ( \mu_p \ + \ 1.645 \sigma_p \ ) .
Juodoji rinka

**Juodoji rinka** – rinkos dalis, neįtraukiama į oficialiąją ekonominę statistiką, siekiant (nu)slėpti ūkinę veiklą, privalomą deklaruoti, vengiant mokesčių bei dėl kitų paskatų bei priežasčių.

## Priežastys
**Per dideli mokesčiai**. Mokesčiams išaugus iki 1/3 gaunamo pelno, šešėlinei ekonomikai formuotis sudaromos palankios sąlygos. Mokesčiai gali būti didesni siekiant sumažinti kai kurių prekių (pavyzdžiui, alkoholio, tabako) naudojimą ar apsaugoti valstybės rinką nuo pigesnių importuojamų prekių. Mokesčiai gali būti pakelti padidėjusioms valstybės išlaidoms padengti (neprotingi projektai, dideli valstybinio sektoriaus atlyginimai ir pan).

**Mokesčių deklaravimo, surinkimo problemos** atsiranda mažose įmonėse, kur dirba keli ar net vienas darbuotojas, ypač jei mažmeniškai parduodamos prekės ar teikiamos paslaugos. Čia nesudėtinga nuslėpti apyvartą. Dėl šios priežasties atsiradusią šešėlinę ekonomiką kovojama apmokestinant visus asmenis vienodu mokesčiu, diferencijuojant pagal jų veiklos rūšį, neįgalumą, amžių. Asmuo, norintis vykdyti ūkinę veiklą, turi įsigyti verslo liudijimą.

**Valstybėje uždrausta veikla** atsiranda kuomet valstybė uždraudžia verstis kokia nors veikla ar prekiauti tam tikromis prekėmis: lošimai, prostitucija, narkotikų prekyba, prekyba ekologinių reikalavimų neatitinkančiomis prekėmis, prekyba prekėmis valstybės, kuriai taikoma ekonominė blokada ir pan.

**Valstybės prekybos ar kainų kontrolė** dėl vienų ar kitų priežasčių valstybė pradeda kontroliuoti kainas ar prekybą, dažniausiai ribodama kainų augimą. Esant infliacijai ir neaugant kainoms didėja prekių vartojimas, o įmonės stengiasi jų negaminti, todėl atsiranda prekių trūkumas. Stabiliose ir nereguliuojamą ekonomiką turinčiose valstybėse dažniausiai spaudoje aptariami bilietų į teatrus ir varžybas perpardavinėtojai. Kartais jų trūkumas sudaromas dirbtinai siekiant bilietus parduoti juodojoje rinkoje.

Juodosios rinkos atsiradimą ir lygį taip pat sąlygoja ir žmonių požiūris į mokesčių mokėjimą. Yra laikoma, kad Lietuvoje juodoji rinka sudaro nuo 5 iki 10 nuošimčių nuo visos ekonomikos.
Mokėjimų srautas

**Mokėjimų srautas** arba **pinigų srautas** (angl. – *cash flow*; *CF*) – tai skaičių eilė, susidedanti iš paskirstytų laike mokėjimų sekos.

Mokėjimų srautas žymimas **CF**. Mokėjimų srautas rodomas taip:  CF_0, CF_1, ... , CF_n . Atskiras tokios eilės elementas gali turėti teigiamą ar neigiamą reikšmę.

Pagal pinigų vertės laike teoriją bendrai mokėjimų sumai gauti naudojamas diskontavimo metodas. Tokiu būdu ateities laikotarpių pinigų sumos nurodomas dabartine verte.
Dempingas

**Dempingas** – prekių pardavimo ir paslaugų tiekimo kaina, kuri gerokai mažesnė už rinkos kainą arba net už savikainą. Pagal PPO taisykles, dempingas nėra draudžiamas ar nepriimtinas, išskyrus atvejus jei jis gresia sugriauti importuojančios valstybės ekonomiką ar bent jau konkrečią jos sritį. 

Dempingas taikomas šiais atvejais: 

# Siekiant įsigalėti užsienio rinkose, kol vietiniai gamintojai pasitraukia arba su jais sudaromas kontrolinis susitarimas. Po to kainos ir vėl pakeliamos, dažnai viršijant iki dempingo buvusį lygį. 
# Įmonės siekia išplėsti gamybą, kad gautų didesnę ekonomiją dėl gamybos masto. Šiuo atveju jos, taikydamos dempingą, realizuoja rinkose tą savo produkcijos dalį, kurios nebegali realizuoti šalies vidaus rinkoje. 
# Reikia realizuoti savo produkcijos perteklių, atsiradusį klaidingai įvertinus prekės paklausą ir pagaminus pernelyg daug prekių. 

PPO prieš dempingą leidžia taikyti antidempinginius muitus, jeigu nustatoma, jog dempingas yra taikomas ir jeigu šaka patiria materialinius nuostolius. Dempingas plačiausiai buvo taikomas 3 ir 4 dešimtmečiuose, nemažai bylų buvo ir 8 dešimtmetyje. Daugelis valstybių turi imasi veiksmų prieš nustatytą dempingą, savo vidaus gamintojamas apsaugoti.

## Šaltiniai
Filialas

**Filialas** ( – „dukterinis“) – atskiras juridinio asmens padalinys, geografiškai esantis kitoje vietoje, negu pagrindinė juridinio asmens būstinė ir vykdantis jo funkcijas ar jų dalį, tarp jų ir atstovavimo funkcijas.

Filialai nėra atskiri juridiniai asmenys. Jie valdo jiems steigėjo patikėtą turtą ir vykdo veiklą savo įgaliojimų ribose. Filialų vadovai skiriami juridinio asmens ir veikia savo įgaliojimų ribose. Filialai gali turėti savo apskaitą, nuostatus, banko sąskaitą.

## Filialų steigimo priežastys
Filialai dažniausiai steigiami siekiant išvengti rizikos visos įmonės mastu, stengiantis išplėsti juridinio asmens geografinę teritoriją ir taip užimti kuo didesnę dalį rinkoje, taip pat dėl teisinių ir kitokių priežasčių.
Nekilnojamojo turto burbulas

**Nekilnojamojo turto burbulas** – nekilnojamo turto kainų padidėjimas iki ekonomiškai nepagrįsto nestabilaus lygio.

## Požymiai
* **Finansinis pasiekiamumas**. Didelė dalis gyventojų, net turintys mažas pajamas, gali įsigyti būstą išsimokėtinai. Kredito įstaigos (bankai ir pan.) patenkina didžiąją dalį paskolų prašymų.
* **Nedidelės paskolų [[palūkanos]]** leidžia imti dideles paskolas ilgam laikotarpiui.
* **Nuomos mokestis**. Nuomos mokestis yra artimas arba prilygsta mėnesinei būsto paskolos grąžinimo įmokai.
* **[[Statyba|Statybos]] rentabilumas**. Akivaizdžiai didesnis, nei kitų ūkio sričių.

## Priežastys
Nekilnojamo turto burbulo atsiradimo priežastys:

* Teisiniai statybos apribojimai. Įstatymais apribojus statybas, sumažėja būstų pasiūla. Pvz., Niujorke įstatymais apribotas pastatų aukštis. Įvairiose miesto dalyse galimas skirtingas pastatų aukštingumas.
* Savarankiški statybos apribojimai. Susitarus kelioms, dažniausiai dominuojančioms, statybos įmonėms, tikslingai sustabdomos statybų apimtys.
* Natūralūs statybos apribojimai. Dažniausiai natūralūs statybos apribojimai atsiranda miestų centre.
* Laukiamas kainų kilimas iš nekilnojamo turto pardavėjų. Nekilnojamo turto savininkai laukia nekilnojamo turto kainų kilimo ir nekilnojamą turtą laiko kaip investiciją. Galimas nekilnojamo turto įsigijimas tikintis netrukus jį parduoti brangiau. Manoma, kad dėl to XXI a. pradžioje augo būstų kainos Vilniuje.
* Staigus miesto augimas. Pakilus ekonomikai viename mieste į jį atsikelia gyventi daug naujų gyventojų ir atsiranda nekilnojamo turto trūkumas.
* Palūkanų už paskolas sumažėjimas. Sumažėjus palūkanoms už paskolas galima paimti didesnes paskolas. Manoma, kad tai pakėlė nekilnojamo turto kainas Vilniuje XXI a. pradžioje.
* Dideli nuomos mokesčiai. Esant dideliems nuomos mokesčiams gyventojai daugiau linkę skolon pirkti būstą nei jį nuomotis.

## Paklausos augimo priežastys
* Žymus gyventojų pajamų augimas. Augant gyventojų pajamoms prasideda investicijos į būstus.
* Bankininkystės išsivystymas. Išsivysčius bankininkystei didesni sluoksniai gyventojų gali paimti paskolas ir įsigyti būstą.
* Kapitalo permetimas į nekilnojamą turtą. Jei įvairiose ūkio srityse sumažėja pelnas, stebimas kapitalo permetimas į nekilnojamą turtą. Panaši situacija atsirado JAV, kai, sprogus Interneto burbului, didelės lėšos pradėtos investuoti į nekilnojamąjį turtą.
* Labai didelė paklausa. Dėl įvairių priežasčių atsiranda didelis, nepagrįstas, sveika nuovoka nesuvokiamas nekilnojamojo turto ažiotažas. Tai buvo atsitikę 1920 metais Floridoje.

## Burbulo sprogimo nuspėjimas
Nors įvairūs nekilnojamo turto indikatoriai rodo, jog rinka jau perkaito, nuspėti, kada tiksliai sprogs nekilnojamojo turto kainų burbulas, labai sunku. Labiausiai spėjimą apsunkina pardavėjų inertinis laukimas, kad turto kainos dar kils. Kartais nekilnojamo turto kainos lieka tokios pačios, nepaisant infliacijos. Po 1990 m. krizės Japonijoje, 14 metų paeiliui kainos palaipsniui krito, kol nekilnojamojo turto kaina kai kuriose vietovėse sumažėjo daugiau nei 10 kartų.
Ignalinos dekanatas

**Ignalinos dekanatas** – Vilniaus arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 16 parapijų Ignalinos rajone, taip pat 2 parapijas Zarasų rajone (Smalvų ir Tilžės) ir 1 parapiją Visagino savivaldybėje.

## Istorija

Įkurtas apie 2000 m.

2003 m. dekanate buvo 21 parapija (Ceikinių, Dūkšto, Gaidės, Gedžiūnėlių, Ignalinos, Kačergiškės, Kazitiškio, Linkmenų, Mielagėnų, Naujojo Daugėliškio, Palūšės, Paringio, Pūškų, Rimšės, Smalvų, Tilžės, Turmanto, Tverečiaus, Vidiškių, Visagino, Vosiūnų). 2015 m. jų buvo 19.

## Parapijos

|-
| Ceikinių Švč. Mergelės Marijos Vardo parapija || Ceikinių Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia ||
|-
| Dūkšto šv. Stanislovo Kostkos parapija || Dūkšto šv. Stanislovo Kostkos bažnyčia ||
|-
| Gaidės Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Gaidės Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Gedžiūnėlių Švč. Mergelės Marijos Sopulingosios parapija || Gedžiūnėlių Švč. Mergelės Marijos Sopulingosios bažnyčia || Mažėnų koplyčia
|-
| Ignalinos Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija || Ignalinos Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia ||
|-
| Kazitiškio šv. vyskupo Stanislovo parapija || Kazitiškio šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia ||
|-
| Linkmenų Švč. Trejybės parapija || Linkmenų Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Mielagėnų šv. Jono Krikštytojo parapija || Mielagėnų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia || Gilūtų Dievo Gailestingumo koplyčiaMielagėnų palaimintojo Jurgio Matulaičio koplyčiaRubelninkų šv. Kazimiero koplyčia
|-
| Naujojo Daugėliškio šv. Joakimo ir Onos parapija || Naujojo Daugėliškio šv. Joakimo ir Onos bažnyčia || Kačergiškės šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
|-
| Palūšės šv. Juozapo parapija || Palūšės šv. Juozapo bažnyčia ||
|-
| Paringio Švč. Jėzaus Širdies parapija || Paringio Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia ||
|-
| Pūškų Švč. Mergelės Marijos Gailestingumo Motinos parapija || Pūškų Švč. Mergelės Marijos Gailestingumo Motinos bažnyčia || Meikštų koplyčia
|-
| Rimšės Švč. Trejybės parapija || Rimšės Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Smalvų Švč. Mergelės Marijos Rožančinės parapija || Smalvų Švč. Mergelės Marijos Rožančinės bažnyčia || Turmanto Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia
|-
| Tilžės Švč. Mergelės Marijos Karalienės parapija || Tilžės Švč. Mergelės Marijos Karalienės bažnyčia ||
|-
| Tverečiaus Švč. Trejybės parapija || Tverečiaus Švč. Trejybės bažnyčia || Raščiūnų koplyčia
|-
| Vidiškių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo parapija || Vidiškių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia ||
|-
| Visagino šv. apaštalo Pauliaus parapija || Visagino šv. apaštalo Pauliaus bažnyčia ||
|-
| Vosiūnų Švč. Mergelės Marijos parapija || Vosiūnų Švč. Mergelės Marijos bažnyčia || Dysnos koplyčiaRimaldiškės koplyčia
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato informacija
Nemenčinės dekanatas

**Nemenčinės dekanatas** – buvęs Vilniaus arkivyskupijos dekanatas rytų Lietuvoje. Centras – Nemenčinė.

## Istorija

2004 m. dekanate buvo 13 parapijų (Bezdonių, Buivydžių, Eitminiškių, Kenos, Lavoriškių, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Parudaminio, Rudaminos, Rukainių, Sužionių, Šumsko). 2014 m. dekanatas panaikintas per arkivyskupijos reformą.

Dekanatui priklausė šios bažnyčios:
* Bezdonių Švč. Mergelės Marijos, Aušros Vartų Gailestingumo Motinos, bažnyčia
* Buivydžių šv. Jurgio bažnyčia
* Eitminiškių šv. Antano Paduviečio bažnyčia
* Kalvelių Dievo Gailestingumo bažnyčia
* Kenos Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia
* Lavoriškių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
* Medininkų Švč. Trejybės ir Šv. Kazimiero bažnyčia
* Mickūnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
* Nemenčinės šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
* Parudaminio Kristaus Atsimainymo bažnyčia
* Rudaminos Švč. Mergelės Marijos, Gerosios Patarėjos, bažnyčia
* Rukainių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
* Sužionių šv. Felikso Valua bažnyčia
* Šumsko šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

## Šaltiniai
Šalčininkų dekanatas

**Šalčininkų dekanatas** – Vilniaus arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 11 parapijų Šalčininkų rajone.

## Istorija

1993 m. priklausė 8 bažnyčios – Butrimonių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia, Dieveniškių bažnyčia, Jašiūnų bažnyčia, Norviliškių bažnyčia, Pabarės bažnyčia, Rūdninkų bažnyčia, Šalčininkėlių bažnyčia, Šalčininkų bažnyčia.

2004 m. dekanate buvo 11 parapijų (Akmenynės, Butrimonių, Dieveniškių, Jašiūnų, Norviliškių, Pabarės, Rūdninkų, Šalčininkėlių, Šalčininkų, Tabariškių, Turgelių). Tiek pat jų liko 2015 m.

## Parapijos

|-
| Butrimonių šv. arkangelo Mykolo parapija || Butrimonių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Dieveniškių Švč. Mergelės Marijos Rožančinės parapija || Dieveniškių Švč. Mergelės Marijos Rožančinės bažnyčia ||
|-
| Eišiškių Kristaus Žengimo į dangų parapija || Eišiškių Kristaus Žengimo į dangų bažnyčia || Dainavos koplyčia,  Montviliškių koplyčia,  Eišiškių slaugos ir palaikomojo gydymo ligoninės koplyčia
|-
| Jašiūnų šv. Onos parapija || Jašiūnų šv. Onos bažnyčia ||
|-
| Norviliškių Švč. Mergelės Marijos Gailestingumo Motinos parapija || Norviliškių Švč. Mergelės Marijos Gailestingumo Motinos bažnyčia ||
|-
| Pabarės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Pabarės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia || Tetėnų koplyčia
|-
| Rūdninkų Švč. Trejybės parapija || Rūdninkų Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Šalčininkėlių šv. Jurgio parapija || Šalčininkėlių šv. Jurgio bažnyčia || Sangėliškių koplyčia
|-
| Šalčininkų šv. apaštalo Petro parapija || Šalčininkų šv. apaštalo Petro bažnyčia || Čiužiakampio koplyčia,  Šalčininkų ligoninės koplyčia
|-
| Tabariškių šv. arkangelo Mykolo parapija || Tabariškių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Turgelių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Turgelių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia || Akmenynės šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato informacija
Švenčionių dekanatas

**Švenčionių dekanatas** – Vilniaus arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 8 parapijas Švenčionių rajone.

## Istorija

1993 m. priklausė 20 bažnyčių – Adutiškio bažnyčia, Ceikinių bažnyčia, Ignalinos bažnyčia, Kačergiškės bažnyčia, Kaltanėnų bažnyčia, Karkažiškės bažnyčia, Linkmenų bažnyčia, Mielagėnų bažnyčia, Naujojo Daugėliškio bažnyčia, Naujo Strūnaičio bažnyčia, Pabradės bažnyčia, Palūšės bažnyčia, Paringio bažnyčia, Pavoverės bažnyčia, Reškutėnų bažnyčia, Švenčionėlių bažnyčia, Švenčionių bažnyčia, Tverečiaus bažnyčia, Vidiškių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia, Vosiūnų bažnyčia.

2004 m. dekanate buvo 10 parapijų (Adutiškio, Balingrado, Kaltanėnų, Karkažiškės, Pabradės, Pavoverės, Reškutėnų, Strūnaičio, Švenčionėlių, Švenčionių). 2015 m. jų buvo likę 8.

## Parapijos

|-
| Adutiškio Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės parapija || Adutiškio Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia || Svirkų koplyčia
|-
| Kaltanėnų Švč. Mergelės Marijos Angeliškosios parapija || Kaltanėnų Švč. Mergelės Marijos Angeliškosios bažnyčia ||
|-
| Pabradės Švč. Mergelės Marijos Šeimos Karalienės parapija || Pabradės Švč. Mergelės Marijos Šeimos Karalienės bažnyčia || Karkažiškės šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia  Arnionių Švč. Mergelės Marijos koplyčia
|-
| Pavoverės šv. Kazimiero parapija || Pavoverės šv. Kazimiero bažnyčia ||
|-
| Reškutėnų šv. Izidoriaus parapija || Reškutėnų šv. Izidoriaus bažnyčia ||
|-
| Strūnaičio šv. apaštalų Petro ir Povilo parapija || Strūnaičio šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia || Sarių koplyčia  Strūnos koplyčia
|-
| Švenčionėlių šv. Edvardo parapija || Švenčionėlių Švč. Mergelės Marijos Sopulingosios bažnyčia || Januliškio šv. apaštalų Simono ir Judo Tado koplyčia
|-
| Švenčionių Visų Šventųjų parapija || Švenčionių Visų Šventųjų bažnyčia || Švenčionių globos namų koplyčia
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato informacija
Trakų dekanatas

**Trakų dekanatas** – Vilniaus arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 6 parapijas Trakų rajone, 2 Vilniaus rajone (Parudaminio ir Vaidotų), 1 Vilniaus mieste (Grigiškių).

## Istorija

1993 m. priklausė 8 bažnyčios – Baltosios Vokės bažnyčia, Lentvario bažnyčia, Paluknio bažnyčia, Rykantų bažnyčia, Rūdiškių bažnyčia, Senųjų Trakų bažnyčia, Trakų bažnyčia, Valkininkų bažnyčia.

2003 m. dekanate buvo 8 parapijos (Grigiškių, Lentvario, Paluknio, Rykantų, Rūdiškių, Senųjų Trakų, Trakų, Vaidotų). 2015 m. jų buvo 9.

## Parapijos

|-
| Grigiškių Šv. Dvasios parapija || Grigiškių Šv. Dvasios bažnyčia ||
|-
| Lentvario Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai parapija || Lentvario Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia || Trakų Vokės Švč. Mergelės Marijos koplyčia
|-
| Paluknio šv. Jono Krikštytojo parapija || Paluknio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia || Gojaus koplyčia
|-
| Parudaminio Kristaus Atsimainymo parapija || Parudaminio Kristaus Atsimainymo bažnyčia || Marijampolio koplyčiaPrūdiškių koplyčia
|-
| Rykantų Švč. Trejybės parapija || Rykantų Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Rūdiškių Švč. Jėzaus Širdies parapija || Rūdiškių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia ||
|-
| Senųjų Trakų Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai ir šv. Benedikto parapija || Senųjų Trakų Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai ir šv. Benedikto bažnyčia || Skurbutėnų koplyčia
|-
| Trakų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo parapija || Trakų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bazilika ||
|-
| Vaidotų šv. apaštalo Pauliaus Atsivertimo parapija || Vaidotų šv. apaštalo Pauliaus Atsivertimo bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato informacija
Kintamumas (rinka)

**Kintamumas** ()  – statistinis rodiklis, charakterizuojantis rinkos kainų tendencijos ar pajamų tendencijos keistis. Yra vienas iš svarbiausių rodiklių valdant finansines rizikas. Dažniausiai skaičiuojamas metinis kintamumas. Kintamumas nurodomas absoliučiai(100$ ± *5$*) arba dalimi nuo pradinės kainos (100$ ± *5 %*).

## Kintamumo apskaičiavimas

Metinis kintamumas \sigma proporcingas standartiniam nuokrypiui \sigma_{SD} vertė dalinama iš laiko periodo kvadratinės šaknies:

\sigma = {\sigma_{SD}\over\sqrt{P}},

kur P – laiko periodas metais. Kintamumas \sigma_T iš laiko intervalo T (nurodomas metais) apskaičiuojamas metinio kintamumo pagrindu sekančiu būdu:

\sigma_T = \sigma \sqrt{T}.

Pavyzdžiui, jeigu standartinis nuokrypis dienos laikotarpiu sudaro 0,01, o metuose yrа 252 prekybinių dienų (t. y. laiko periodas – 1 diena = 1/252 metų), tai vidutinis kintamumas bus:

\sigma = {0.01 \over \sqrt{1/252}} = 0.1587.

Kintamumas už mėnesį (t. y. už T = 1/12 metų) bus:

\sigma_{month} = 0.1587 \sqrt{1/12} = 0.0458.
Varėnos dekanatas

**Varėnos dekanatas** – Vilniaus arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 6 parapijas Varėnos rajone, 2 Druskininkų mieste ir 1 Šalčininkų rajone (Kalesninkų).

## Istorija

Dekanatas įkurtas 1949 m. 1993 m. jam priklausė 9 bažnyčios – Druskininkų bažnyčia, Dubičių bažnyčia, Eišiškių bažnyčia, Kabelių bažnyčia, Kalesninkų bažnyčia, Marcinkonių bažnyčia, Ratnyčios bažnyčia, Rudnios bažnyčia, Varėnos bažnyčia.

2004 m. dekanate buvo 11 parapijų (Druskininkų, Dubičių, Eišiškių, Kabelių, Kalesninkų, Marcinkonių, Panočių, Ratnyčios, Rudnios, Valkininkų, Varėnos). 2015 m. jų liko 9.

## Parapijos

|-
| Druskininkų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės parapija || Druskininkų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia ||
|-
| Druskininkų (Ratnyčios) šv. apaštalo Baltramiejaus parapija || Ratnyčios šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia || Švendubrės šv. Antano koplyčia
|-
| Dubičių Švč. Jėzaus Širdies parapija || Dubičių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia ||
|-
| Kabelių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Kabelių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Kalesninkų Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo parapija || Kalesninkų Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia ||
|-
| Marcinkonių šv. apaštalų Simono ir Judo Tado parapija || Marcinkonių šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia ||
|-
| Rudnios Švč. Mergelės Marijos Nuolatinės Globėjos parapija || Rudnios Švč. Mergelės Marijos Nuolatinės Globėjos bažnyčia ||
|-
| Valkininkų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo parapija || Valkininkų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia || Valkininkų ligoninės koplyčia
|-
| Varėnos šv. arkangelo Mykolo parapija || Varėnos šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Arkivyskupijos informacija
Vilniaus I dekanatas

**Vilniaus I dekanatas** – Vilniaus arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 7 parapijas ir 2 neparapines bažnyčias Vilniaus miesto centre, kairiajame Neries krante.

## Istorija

Įkurtas 2014 m. per arkivyskupijos reformą iš dalies Vilniaus dekanato parapijų, buvusių kairiajame Neries krante. 2015 m. buvo 7 parapijos.

## Parapijos

|-
| Vilniaus šv. apaštalų Petro ir Povilo parapija || Vilniaus šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia || Vilniaus Išganytojo bažnyčiaVilniaus šv. Roko ligoninės koplyčiaVilniaus Tremtinių namų koplyčiaAntakalnio ligoninės koplyčiaVilniaus miesto klinikinės ligoninės koplyčia
|-
| Vilniaus Šv. Dvasios parapija || Vilniaus Šv. Dvasios bažnyčia ||
|-
| Vilniaus šv. Mikalojaus parapija || Vilniaus šv. Mikalojaus bažnyčia || Vilniaus šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčiaVilniaus Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčiaVilniaus Šv. Kryžiaus koplyčia
|-
| Vilniaus šv. Pranciškaus Asyžiečio parapija || Vilniaus šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia || Vilniaus šv. Pranciškaus ir šv. Bernardino bažnyčiaVilniaus šv. Onos bažnyčia
|-
| Vilniaus šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Vladislovo arkikatedros bazilikos parapija || Vilniaus šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Vladislovo arkikatedra bazilika || Vilniaus Dievo Gailestingumo šventovėVilniaus šv. Jono Krikštytojo ir šv. Jono apaštalo ir evangelisto bažnyčiaVilniaus Šv. Kryžiaus bažnyčiaVilniaus šv. Ignoto bažnyčia
|-
| Vilniaus šv. Teresės parapija || Vilniaus šv. Teresės bažnyčia || Vilniaus šv. Kazimiero bažnyčiaVilniaus Aušros Vartų Švč. Mergelės Marijos Gailestingumo Motinos koplyčiaVilniaus Švč. Mergelės Marijos Ramintojos koplyčiaSopočkos hospiso koplyčiaVilniaus II pataisos namų koplyčia
|-
| Vilniaus Visų Šventųjų parapija || Vilniaus Visų Šventųjų bažnyčia ||
|-
! colspan=3 | Neparapinės bažnyčios
|-
| || Vilniaus šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia ||
|-
| || Vilniaus Švč. Trejybės Graikų apeigų katalikų bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato informacija
Beržai (reikšmės)

**Beržai** yra:

* medžiai;
* Lietuvos kaimai:
** Jonavos rajone,
** Kėdainių rajone;
** Paberžės (Vilniaus rajone) vardas XVI a.
Dvariškiai (reikšmės)

**Dvariškiai** – Lietuvos kaimai:

* Ignalinos rajone;
* Kėdainių rajone:
** Dvariškiai I,
** Dvariškiai II;
* Kelmės rajone;
* Kupiškio rajone;
* Pakruojo rajone;
* Šilalės rajone.

Gyvenvietės Mažojoje Lietuvoje:
* Lesnojė;
* buvęs dvaras Pilkalnio apskrityje.
Kemsynė

**Kemsynė** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Imbrado, Baltamiškio miške. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,69 km, plotis – iki 0,22 km. Altitudė 153,9 m. Šiaurvakarinis ir pietrytinis krantai aukšti, kiti krantai žemi ir pelkėti. Krantai ištisai apaugę medžiais ir krūmais. Pietvakariuose siaura pelkėta protaka jungiasi su Kemsinės ežeru (Čičirio ežero baseinas). Greta ežero yra Kemsynės ir Kuklių kaimai.

## Šaltiniai
Imbradas (ežeras)

**Imbradas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Imbrado pietrytiniame pakraštyje, šalia šiaurės rytinio Avilio ežero kranto. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 1,45 km, plotis iki 0,7 km. Altitudė 154,1 m. Gylis siekia 3,3 m. Ežero dugne susikaupęs storas sapropelio sluoksnis. Kranto linija vingiuota. Krantai žemi, pelkėti, apaugę krūmais. Iš vakarų prie ežero prieina Žagarių miškas, iš pietų – Ščiūrių miškas. Šiaurinėje ir rytinėje pakrantėse daugiausia plyti pievos, vietomis dirbami laukai. Suteka du upeliai (taip pat ir I-1 iš Midulio ežero), išteka Imbradėlė į Avilio ežerą.

Šalia ežero įsikūrę Strepčiškių ir Maršoniškių kaimai. Šiaurinėje ežero pakrantėje yra įrengta poilsiavietė.

Vandenvardis kildinamas iš žodžių *imbradas* ('toks tinklas, bradinys'), *bradas* ('brasta') < *in-bristi*.

## Šaltiniai