open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Love Hurts

**„Love Hurts“** – 21-asis amerikiečių dainininkės ir aktorės Cher studijinis albumas, išleistas įrašų kompanijos „Geffen Records“ 1991 m. birželio 11 d. 1991 metų rugpjūčio 27 d. RIAA pripažino jį auksiniu. Pirmasis albumo singlas buvo „Love and Understanding“, kiti – „Save Up All Your Tears“, „Love Hurts“, „Could’ve Been You“ ir „When Lovers Become Strangers“.

## Albumo informacija
„Love Hurts“ buvo išleistas 1991 metais. Tai buvo trečiasis ir paskutinis Cher studijinis albumas išleistas įrašų kompanijos „Geffen Records“. Albumas buvo įrašytas 1990 metų pabaigoje ir 1991 metų pradžioje, pirmaisiais Cher susitikinėjimo su Bon Jovi gitaristu Richie Sambora metais. Ji dedikavo albumą jam ir „kiekvienam vyrui, kuris kada nors privertė mane lieti ašaras“.

Albume tarp naujų dainų buvo ir keturi koveriai: „Save Up All Your Tears“ devintajame dešimtmetyje įrašytas Bonnie Tyler ir Robin Beck, KISS daina „A World Without Heroes“ įrašyta 1980 m., „Love Hurts“ – perdirbta 1975 m. versija, kurią Cher buvo įrašiusi savo albumui „Stars“. Naujoji versija buvo labiau pop rock stiliaus nei baladė. Originali versija buvo įrašyta Everly Brothers 1960 metais. Europiniame albumo leidime yra ir pasaulinis hitas „The Shoop Shoop Song (It’s in His Kiss)“, kurio originali versija įrašyta Merry Clayton 1963 metais.

Pirmieji albumo leidimai Jungtinėje Karalystėje turėjo tokį patį viršelį kaip ir Amerikoje, bet vėlesniuose Europos leidimuose viršelis buvo pakeistas, Cher gulinti baltame fone su raudonu peruku. Europiniame leidime buvo ir pasaulinis hitas „The Shoop Shoop Song (It’s in His Kiss)“, kuris pasiekė 1–ąją vietą daugiau nei 10 šalių ir, kurio buvo parduota daugiau nei 6 mln. kopijų. JAV „The Shoop Shoop Song“ buvo prieinamas tik kaip garso takelis „Mermaids“ to paties pavadinimo filmui.

Nors albumas labai sėkmingai pasirodė Jungtinėje Karalystėje, jo singlai tapo tik nedideliais hitais. „Love and Understanding“ buvo vienintelis didelis hitas topuose, bet albume buvo daugelio fanų ir Cher mėgstami „Could’ve Been You“, „Save Up All Your Tears“, „Love Hurts“ ir „Fires of Eden“. „Love Hurts“ ir „Could’ve Been You“ buvo išleisti tik Europoje, o „When Lovers Become Strangers“ – tik Šiaurės Amerikoje.

David Cassidy parašyta daina „I’ll Never Stop Loving You“ buvo išleista po metų Cassidy albume „Didn’t You Used to be?“.

## Albumo dainos

### Pastabos
* 1 1975 m. buvo įrašyta albumui „Stars“ ir gyvai atlikta Cher ture „Heart of Stone Tour“.

## Sudėtis

* Cher – pagrindinis vokalas
* Diane Warren – pritariantysis vokalas, įrašų prodiuserė
* Paul Mirkovich – pritariantysis vokalas
* Richard Page – pritariantysis vokalas
* Michael Thompson – gitara

### Produkcija
* David Thoener – įrašų prodiuseris
* Frank Wolf – įrašų prodiuseris
* John Kalodner – įrašų prodiuseris
* Peter Asher – įrašų prodiuseris
* Richie Zito – įrašų prodiuseris
* Steve Lukather – įrašų prodiuseris
* Margo Chase – meninis apipavidalinimas
* Debra Shallman – koordinavimas

## Pozicijos ir pardavimai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali Cher svetainė 
* Oficiali Geffen svetainė
Tiubeteika

**Tiubeteika** (, , , ) – apvali (kartais kvadratinė) lengva vyriška ar moteriška Vidurinės Azijos tautų kepuraitė. Viršus plokščias ar iškilas. Paprastai papuoštos siuvinėjimais ir karoliukais.
Tiubeteikos būna pusrutulio formos ar kvadratinės.

Dabar tiubeteikas nešioja daugiausia kaimo vietovių ar pagyvenę gyventojai Centrinėje Azijoje (Kazachstane, Kirgizijoje, Tadžikistane, Turkmėnistane, Uzbekistane), taip pat – Baškirijoje ir Tatarstane.

## Istorija

Istoriškai tiubeteikos atsirado iš smailėjančių kepurių, dėvėtų po tiurbanu. Tiubeteikos labai paplito XIX a., jų atsirado gana įvairių – kūgiškos, pusrutuliškos, tetraedrinės (keturšonės) piramidės pavidalo) ir kt. Tiubeteikų forma priklausė nuo vietovės tradicijų ar tiubeteikų meistrės kūrybiškumo.

Itin įvairi buvo ir tiubeteikų puošyba – siuviniai, aplikacijos, įvairiaspalviai siūlai ir kt. Prabangias tiubeteikas siuvinėdavo aukso ar sidabro siūlais.

Vyriškos tiubeteikos dažniausiai būdavo juodos, iš satino ar aksomo, moteriškos – iš šilko, aksomo ar brokato.

## Nuorodos
* Tubeteika suits everybody  (Tiubeteika tinka visiems)
* Татарские тюбетейки в коллекции Государственного музея Республики Татарстан (Totoriškos tiubeteikos Tatarstano respublikos Valstybinio muziejaus kolekcijose)
* Габдуллина Ф.Г. Изготовление тюбетейки – татарский мужской головной убор (Tiubeteikos, totoriško vytiško galvos apdangalo, siuvimas)
* Узбекский головной убор: тюбетейки (Uzbekų galvos apdangalas – tiubeteika)
Septyni broliai miegantys

**Septyni broliai miegantys** – liepos 10-ąją Lietuvoje nuo seno žinoma diena, pagal kurią vyresniosios kartos atstovai sprendžia, kokie orai dar laukia likusią vasaros pusę.

Senovėje buvo tikima, kad, jei šią dieną be perstojo lyja, tai lietus lis ir dar septynias dienas, o gal net ir septynias savaites. Pastarosios taip pat vadinamos Septyniais broliais miegančiais arba „myžniais“. Jei šią dieną iš viso nelyja, irgi nėra gerai, nes tai pranašauja sausros grėsmę. Manyta, kad tokiu atveju derlius bus mažas.

Liaudyje manoma, kad jei tą dieną lyja – lis septynias dienas ar net septynias savaites. Jei oras gražus – toks ir išliks. O jei pradedant Septynių brolių miegančiųjų diena lyja savaitę – lis ir kitas septynias savaites.

Etnologų teigimu, Septynių brolių miegančiųjų dienos pavadinimas kilęs iš legendos apie septynis brolius – tikėjimo kankinius, stačiusius šventovę Kijeve, o paskui užmigusius ir miegančius iki šiol. Tikėta, kad tie broliai turėję septynias Kristaus žymes ir galią nulemti vasaros orus.

Maždaug 161–180 m. septyni broliai kartu su savo motina buvo nukankinti už Kristaus tikėjimo išpažinimą.

Liepos 10 d. rytmetį danguje trumpam pasirodo Sietynas, sudarytas iš septynių žvaigždžių.
Bitėnų kapinės

**Bitėnų kapinės** – kapinės Bitėnuose, 1 km į rytus nuo Rambyno kalno, Pagėgių savivaldybė. Kapinės įtrauktos į kultūros paminklų registrą.

## Istorija
Iki 1991 m. šias medžiais ir krūmais apaugusias kapinaites žinojo tik vietos gyventojai. Nuo kelio į jas vedė siauras takelis, kurio pabaigoje tarp įvairių krūmų stovėjo romuviečių pastatytas kryžius, kuriuo buvo įamžinta ir pagerbta Martyno Jankaus šeimos kapavietė. Jomis rūpinosi lietuvininkė E. Grigolaitytė-Kondratavičienė.

Čia, ant kalvelės, architektų Marijos ir Martyno Purvinų pasiūlymu buvo parinkta Vydūno amžino poilsio vieta. 1991 m. rugsėjo mėnesį paskelbta respublikinė talka, iškirsti krūmai, beverčiai medžiai, išvalyti brūzgynai. Atsiskleidė nuostabus vietovės grožis, pasimatė užmiršti kapai, seni antkapiai, paminklai. Vydūno palaikai iš Detmoldo (Vokietija) sugrįžo 1991 m. spalio 19 d. Į laidotuves atsisveikinti su Vydūnu suvažiavo žmonės iš visos Lietuvos.

1993 m. gegužės 30 dieną šiose kapinėse iš Flensburgo perlaidotas ir Martynas Jankus. Jo palaikai atgulė šalia čia jau palaidotų šeimos narių. 1999 m. kapinaitėse palaidotas žymus lietuvininkas, muzikantas, žurnalistas ir visuomenininkas Valteris Kristupas Banaitis.

Dar 1913 m. žymiojo lietuvininkų dainiaus Kristijono Donelaičio ainiai ir vokiečių šviesuoliai buvo nutarę poeto 200 metų gimtadieniui ant Rambyno kalno pastatyti paminklinį akmenį. Šlifuoto juodo marmuro paminklas, vaizduojantis evangelikų liuteronų pamokslininko sakyklą su atversta knyga Bitėnų kapinėse pastatytas 2003 m.

2013 m. rugsėjo 7 d. po iškilmių Vilkyškių evangelikų liuteronų bažnyčioje urnos su Tilžės ir Fuldos Aktų signataro Valterio Didžio ir jo žmonos palaikais perkeltos į Bitėnų kapines. 


Vaizdas:Vidūnaskapas.JPG|Vydūno kapas
Vaizdas:Jankuskapas.JPG|M. Jankaus kapas
Vaizdas:Banaitiskapas6.JPG|J.K. Banaičio kapas
Vaizdas:Donelaitis7.JPG|Paminklas Donelaičiui


## Išnašos
Vengrijos vyrų krepšinio rinktinė

**Vengrijos vyrų krepšinio rinktinė** – krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Vengrijos valstybę.

XX a. vid. vengrai buvo nuolatiniai Europos čempionatų dalyviai, laimėjo po aukso, sidabro ir bronzos medalį, taip pat tuo laikotarpiu sudalyvavo penkeriose vasaros olimpinėse žaidynėse (iš 1936 m. žaidynių pasitraukė jų eigoje). Vėliau rezultatai gerokai suprastėjo – po 1969 m. vengrai į Europos čempionatą pateko tik 1999 m. (tačiau pralaimėjo visas rungtynes), o vėliau pateko 2017 m.

## Medaliai
* IV Europos krepšinio čempionatas, 1946 m. –  bronzos medalis
* VIII Europos krepšinio čempionatas, 1953 m. –  sidabro medalis
* IX Europos krepšinio čempionatas, 1955 m. –  aukso medalis

## Pasiekimai Europos krepšinio čempionatuose

* 1935 – 9
* 1939 – 7
* 1946 – 3 
* 1947 – 7
* 1953 – 2 
* 1955 – 1 
* 1957 – 4
* 1959 – 4
* 1961 – 6
* 1963 – 4
* 1965 – 15
* 1967 – 13
* 1969 – 8
* 1999 – 13
* 2017 – 16
* 2022 – 23

## Pasiekimai olimpinėse žaidynėse

## Žymesni žaidėjai
* Kornél Dávid
* Ádám Hanga
* Ferenc Németh
* János Greminger
* László Bánhegyi

## Treneriai


*  István Király (1935–1948)
*  János Páder (1951–1955, 1959–1963)
*  Zoltán Csányi (1957)
*  Tibor Zsíros (1963–1965, 1978–1979)
*  Eszéki Rezső (1966–1967, 1967–1973)
*  János Szabó (1967)
*  Balogh József (1974–1977)
*  Ránky Mátyás (1980–1985, 1990–1991)
*  Árpád Glatz (1985–1986)
*  Lajos Mészáros (1986–1990, 1996–2001, 2008–2011)
*  Patonay Imre (1992–1996)
*  Varga Mátyás (2001–2003)
*  Zsoldos András (2003–2005)
*  Meszlényi Róbert (2005–2006)
*  Stojan Ivković – (2007–2008, 2013-)
*  Branislav Dzunic (2010–2011)
*  László Rátgéber – (2012 m.)



## Šaltiniai
Serena Williams

**Serena Džameka Vilijams** (; g. 1981 m. rugsėjo 26 d.) – JAV profesionali tenisininkė, 2015 m. esanti pirmoje pasaulio tenisininkių reitinge. Per savo karjerą pirmoje reitingo vietoje ji buvo 6 kartus. Pirmą kartą šią viršūnę ji pasiekė 2002 m. Paskutinį kartą pirmoji pasaulyje ji tapo 2013 m. ir tapo vyriausia tenisininke pasaulio lyderė teniso istorijoje.

S. Williams yra Australian Open, French Open, US Open, WTA Tour čempionatų ir Olimpinių žaidynių nugalėtoja. Dauguma profesionalų ir žurnalistų šią žaidėją laiko viena geriausių tenisininkių per visą istoriją.

Dažnai S. Williams vadinama „teniso kortų karaliene“. Ji yra pasiekusi daugumą vienetų ir dvejetų rekordų. Ji yra laimėjusi 35 Didžiojo kirčio turnyrus – 20 vienetų, 13 dvejetų ir du kartus mišriuose dvejetuose. Pagal vienetų titulus ji yra trečia per visą moterų teniso istoriją – po Margaret Court ir Steffi Graf.

Kartu su savo seserimi Venus Williams jos yra nenugalėtos Didžiojo kirčio turnyruose. Taip pat su seserimi S. Williams 3 kartus laimėjo olimpinį turnyrą, dar vieną kartą auksą ji pasiekė vienetuose.

Pagal prestižinį JAV ekonomikos žurnalą „Forbes“, Serena Williams yra viena daugiausiai uždirbančių pasaulio sportininkų. Jos uždarbis tai 36 mln. JAV dolerių (priziniai pinigai 4 mln., rėmėjų pinigai 32 mln.). Ji atsilieka tik 1,4 mln. JAV dolerių nuo daugiausiai uždirbančios, Japonijoje gimusios ir JAV pilietybę turinčios, tenisininkės Naomi Osaka.

## Didžiojo kirčio turnyrų finalai

## Vienetai (14)

## Dvejetai (8)

## Mišrūs dvejetai (4)

## [[Vasaros olimpinės žaidynės]] (3)

## Šaltiniai
Chorioiditas

**Chorioiditas** ( – plėvelė) – akies gyslainės uždegimas. Beveik visada jis būna infekcinės kilmės, rečiau – toksinės alerginės kilmės; mikroorganizmai patenka per kraują arba iš išorės per kiaurines akies obuolio žaizdas. Esant lėtinei infekcijai (tuberkuliozei, sifiliui ir kt.) procesas apima ir tinklainę. Gyslainėje susidaro vienas arba keletas infiltratų, kurių vietoje išnyksta normalus gyslainės audinys. Pasveikus akies dugne visam laikui lieka įvairaus dydžio ir formos balti židiniai su pigmentu pakraščiuose. 

Chorioiditas, sukeltas ūminės pūlinės ir virusinės infekcijos, po kurio laiko pereina į endoftalmitą, vėliau – į panoftalmitą. Esant centriniams chorioretinitams, kurie apima geltonosios dėmės sritį, atsiranda nepraeinantys regėjimo sutrikimai. 

Chorioidito gydymas priklauso nuo ligos rūšies.

## Taip pat skaitykite
* Chorioretinitas

## Šaltiniai
Konstantinas Bajerčius

**Konstantinas Bajerčius-Garibaldis** (1903 m. spalio 24 d. Pajotijoje, Plokščių valsčius, Šakių apskritis – 1946 m. gruodžio 5 d. Alytaus kalėjime) – Lietuvos pedagogas, visuomenės ir politinis veikėjas, poetas, prozininkas, rezistentas.

## Biografija
Gimė ūkininkų šeimoje. Baigęs pradžios mokyklą, 1919–1921 m. mokėsi Jurbarko progimnazijoje. Nuo 1924 m. mokytojavo pradžios mokyklose. 1926 m. išlaikė pradžios mokyklos mokytojo egzaminus. 1935 m. baigė Vytauto Didžiojo universitetą ir įgijo pedagogikos bei lituanistikos specialybes.

Aktyviai dalyvavo katalikiškoje visuomeninėje veikloje. Už tai, kad nepritarė 1926 m. perversmui atleistas iš darbo, išsiųstas į Varnių koncentracijos stovyklą, 1929 m. dar pusę metų kalintas Varnių koncentracijos stovykloje. Dirbo savaitraščio Mūsų laikraštis redakcijoje, buvo leidinių „Darbininkas“, „Pavasaris“, „Lietuvos mokykla“, „XX amžius“ korespondentas Alytuje. Pasirašydavo *Sūkurio, K. Sūkurio, K. B. S.* ir kt. slapyvardžiais. 

1940–1941 m. dalyvavo Lietuvių aktyvistų fronto veikloje. 1941 m. paskirtas Alytaus mokytojų seminarijos inspektoriumi, dirbo iki savo žūties 1946 m. Vokiečių okupacijos metais dalyvavo Lietuvių fronto (LF) veikloje, vadovavo LF Alytaus regioniniam centrui. Organizavo LF leidinio „Į Laisvę“ perspausdinimo spaustuvę Alytuje ir šio leidinio platinimą.

Antrosios sovietų okupacijos metais dalyvavo organizuojant Alytaus regione Lietuvių fronto pagrindu ginkluoto pasipriešinimo struktūras ir pogrindinės spaudos leidybą bei platinimą ir faktiškai vykdė pasipriešinimo veiklos koordinaciją Alytaus regione. 1946 m. gruodžio 5 d. suimtas ir MGB tardymo metu užmuštas Alytaus kalėjime.

## Įvertinimas

1950 m. birželio 1 d. Pietų Lietuvos partizanų vadų susirinkimo sprendimu Konstantinui Bajerčiui-Garibaldžiui suteiktas Laisvės kovos karžygio vardas. 1997 m. lapkričio 20 d. LR prezidento dekretu (po mirties) apdovanotas 1-ojo laipsnio Vyčio kryžiaus ordinu. 1997 m. gruodžio 17 d. Pasipriešinimo dalyvių komisija (po mirties) suteikė kario savanorio statusą. 1998 m. gegužės 13 d. KAM įsakymu suteiktas kapitono laipsnis (po mirties).

1997 m. Konstantino Bajerčiaus vardas suteiktas Šilonių (Kaišiadorių raj.) pagrindinei mokyklai.

## Bibliografija
* *Trys keliai*: apysaka, 1929 m.
* *Žemės vieškeliais*: eilėraščių rinkinys, 1930 m.
* *Spindulėliai*: eilėraščių rinkinys vaikams, 1930 m.
* *Namuose ir giriose*: proza, 1930 m.
* *Zuikių žemėje*: proza, 1931 m.
* *Nugirstos šnekos*: proza, 1937 m.
* *Iš pasakų krašto*: proza, 1939 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Tautos kankinys, pedagogas ir rašytojas 
* 
*
Švedijos vyrų krepšinio rinktinė

**Švedijos vyrų krepšinio rinktinė** – krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Švedijos valstybei.

Rinktinė dalyvavo 11 Europos čempionatų ir 1980 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Maskvoje, bet niekur didesnių pasiekimų nepasiekė.

## Pasiekimai

### Europos krepšinio čempionatas

### Olimpinės žaidynės

## Žymesni žaidėjai
* Jonas Jerebko
* Jeffery Taylor
* Ludvig Håkanson
* Pelle Larsson
* Joon-Olof Karlsson

## Treneriai

*  Lars-Åke Nilsson (1953, 1955)
*  Rolf Nilsson (1991–1997)
*  Jan Enjebo (1998–2004)
*  Kostas Flevarakis (2005–2010)
*  Brad Dean (2010–2013)
*  Vedran Bosnić (2014–2018)
*  Hugo López (2018–2021)
*  Ludwig Degernäs (2021–2023)
* / Mikko Riipinen (2023–)

## Išnašos
Algirdas Taminskas

**Algirdas Taminskas** (g. 1962 m. vasario 9 d. Biržuose) – teisininkas, teisėtyrininkas civilistas, vienas iš šiuolaikinės Lietuvos daiktinės teisės pagrindėjų, vienas iš naujojo civilės teisės kodekso (LR CK) rengėjų; Vilniaus universiteto Teisės fakulteto docentas, Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas, buvęs Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo bei Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjas.

## Išsilavinimas, mokslinė, pedagoginė veikla
1986 m. Algirdas Taminskas baigė teisės studijas Vilniaus universiteto Teisės fakultete, įgijo teisininko kvalifikaciją. 

Studijavo doktorantūroje, o nuo 1986 m. rugsėjo mėn. VU Teisės fakulteto katedros asistentas, vyr. asistentas, dėstytojas, docentas. 1993 m. gruodžio 17 d. Vilniaus Universitete apgynė teisės krypties disertaciją „Nuosavybės teisinių santykių pertvarkymo problemos Lietuvos Respublikoje“, socialinių mokslų teisės krypties daktaras.

Nuo 1982 m. VU Teisės fakulteto dėstytojas (dėsto kursus Daiktinė teisė, Daiktinės teisės teorinės ir praktinės problemos). Savarankiškai arba kaip bendraautoris paskelbė mokslinių straipsnių. Yra Civilinio kodekso komentaro bendraautoris.

## Teisės praktika
Nuo 1986 iki 1989 m. gamybinės praktikos vadovas, nuo 1993 m. gegužės mėn. iki 1994 m. gruodžio mėn. LR Seimo Valstybės ir teisės komiteto patarėjas, nuo 1994 m. gruodžio mėn. iki 1999 m. vasario mėn. LR Seimo kontrolierius, Seimo kontrolierių įstaigos vadovas, nuo 1999 m. spalio mėn. iki 2000 m. Aukštesniojo administracinio teismo teisėjas, nuo 2000 m. iki 2007 m. birželio 20 d. Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo teisėjas, nuo 2007 m. birželio mėn. iki 2008 m. kovo mėn. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas, nuo 2008 m. kovo mėn. iki 2017 m. Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjas, nuo 2017 m. spalio Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas.

Nuo 2002 iki 2006 m. Teisėjų etikos ir drausmės komisijos narys, nuo 2006 m. liepos mėn. Teisėjų garbės teismo narys.

## Nuorodos, šaltiniai
* Biografija VU Teisės fakulteto svetainėje
* LR KT informacija  (CV, fotografija)
Pranas Kuconis

**Pranas Kuconis** (g. 1961 m. birželio 6 d. Kaišiadorių rajone) – teisininkas, teisėtyrininkas kriminalistas ir procesualistas, vienas iš šiuolaikinės Lietuvos baudžiamojo proceso teisės pagrindėjų, vienas iš naujojo LR baudžiamojo proceso kodekso rengėjų; VU TF docentas, buvęs Lietuvos Aukščiausiojo Teismo ir Konstitucinio Teismo teisėjas.

## Išsilavinimas, mokslinė, pedagoginė veikla
1984 m. Pranas Kuconis baigė teisės studijas Vilniaus universiteto Teisės fakultete, įgijo teisininko kvalifikaciją. Studijavo doktorantūroje. VU Teisės fakulteto dėstytojas (nuo 1984 iki 1986 m.), docentas. VU apgynė teisės krypties disertaciją, socialinių mokslų teisės krypties daktaras.

VU Teisės fakulteto dėstytojas (dėsto kursus Teisėsaugos institucijos, Kriminalistika etc.). Paskelbė mokslinių straipsnių. Yra LR BPK komentaro bendraautoris. Buvo naujojo LR baudžiamojo proceso kodekso projekto, kitų įstatymų projektų rengimo darbo grupių narys.

## Teisės praktika
Nuo 1991 iki 1993 m. Tardymo departamento prie LR vidaus reikalų ministerijos tardytojas, nuo 1993 iki 1997 m. Lietuvos teismo ekspertizės instituto skyriaus vedėjas, direktoriaus pavaduotojas, direktorius, nuo 1997 m. gruodžio mėn. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus teisėjas, nuo 2008 iki 2017 m. LR Konstitucinio Teismo teisėjas.

## Nuorodos, šaltiniai
* VU Teisės fakulteto svetainė
* LR KT informacija  (CV, fotografija)
Vladas Viliamas

**Vladas Viliamas** (1904 m. spalio 15 d. Norkūnėliuose, Obelių valsčius, Rokiškio apskritis – 1972 m. liepos 12 d. Vašingtone, JAV) – Lietuvos geografas, politinis ir visuomenės veikėjas, rezistentas.

## Biografija

Mokėsi Rokiškio gimnazijoje, aktyviai dalyvavo ateitininkų veikloje. Gimnaziją baigė 1926 m. ir įstojo į Lietuvos universiteto Matematikos-gamtos fakultetą, kuriame 1926–1931 m. studijavo geografiją. 1927–1928 m. Moksleivių ateitininkų sąjungos centro valdybos pirmininkas, 1937 m. Ateitininkų federacijos vyriausiosios valdybos narys. 1936 m. Berlyne apgynė daktaro disertaciją. 1937–1940 m. VDU Geografijos katedros asistentas. 1941 m. VU vyr. asistentas Gamtos–matematikos fakultete.

Sovietų okupacijos metais dalyvavo pasipriešinimo veikloje. Veikiant Laikinajai vyriausybei buvo Laikinosios vyriausybės kanceliarijos direktorius. Vėliau dirbo VU Geografijos katedros vedėju ir dalyvavo LF Vilniaus apygardos vadovybėje aptariant LF programą ir Lietuvos sienų klausimus, rašė pogrindinėje spaudoje.

1944 m. pasitraukė į Vokietiją, iš ten – į Jungtines Valstijas.
Toma Birmontienė

**Toma Birmontienė** (g. 1956 m. balandžio 15 d. Poltavoje) – Lietuvos teisėtyrininkė.

## Biografija
### Išsilavinimas
1974 m. baigė Vilniaus 22-ąją vidurinę mokyklą, 1979 m. – VU Teisės fakultetą. 1989 m. Maskvos M. Lomonosovo universitete apgynė daktaro disertaciją tema „Tarybinės milicijos sukūrimas Lietuvoje”, socialinių mokslų daktarė.

### Pedagoginė veikla
1979–2004 m. buv. Minsko aukštosios milicijos mokyklos Vilniaus filialo (vėliau LPA/LTA/LTU/MRU) dėstytoja, vyr. dėstytoja, docentė, profesorė. 1998–2000 m. Valstybinio valdymo fakulteto dekanė, 1998–2004 m. Teisės fakulteto Konstitucinės teisės katedros vedėja.

### Valstybės tarnyba
1990–1996 m. Sveikatos apsaugos ministerijos konsultantė. 1995–2004 m. Lietuvos žmogaus teisių centro direktorė. 2000–04 VTEK narė. 2004–2005 m. Prezidento Valdo Adamkaus patarėja, Teisės departamento vadovė.

2005–2014 m. Lietuvos Konstitucinio Teismo teisėja.

## Šaltiniai
Danijos vyrų krepšinio rinktinė

**Danijos vyrų krepšinio rinktinė** – krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Danijos valstybę, FIBA narė.

Rinktinė yra patekusi į Europos krepšinio čempionatą 3 kartus – 1951, 1953 ir 1955 m.

Ilgą laiką Danijos rinktinė buvo tarp silpniausių žemyno komandų, dalyvavo FIBA „Mažųjų šalių“ Europos čempionatuose (2010 m. jį laimėjo). 2022 m. Europos krepšinio čempionato atrankoje pateko į tą pačią atrankos grupę su Lietuva, kurią pirmą kartą netikėtai nugalėjo (80:76), o antrą kartą pralaimėjo 1 tašku (76:77) ir praleido istorinę progą patekti į Europos čempionatą.

## Pasiekimai Europos krepšinio čempionatuose

* 1951 – 14 vieta.
* 1953 – 16 vieta.
* 1955 – 18 vieta.

## Žymiausi žaidėjai
* Gabrielis Liundbergas
* Šeivonas Šildsas
* Jonas Bergstedt

## Šaltiniai
Hans-Jürgen Papier

**Hans-Jürgen Papier** ([],  (g. 1943 m. liepos 6 d. Berlyne, Vokietija) – vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas konstitucionalistas, teisėjas, Miuncheno universiteto (LMU) profesorius, VFR KT pirmininkas nuo 2002 m. balandžio mėn.

## Biografija
Po abitūros Eckener gimnazijoje Berlin-Mariendorfe 1962 m. studijavo teisę, 1967 m. išlaikė pirmąjį valstybinį egzaminą. 1970 m. Berlyno laisvajame universitete apgynė teisės disertaciją (*Die Forderungsverletzung im öffentlichen Recht*), 1973 m. – habilitaciją (*Die finanzrechtlichen Gesetzesvorbehalte und das grundgesetzliche Demokratieprinzip: zugleich ein Beitrag zur Lehre von den Rechtsformen der Grundrechtseingriffe*).

Nuo 1974 m. Bielefeldo universiteto profesorius, vienas Aplinkos teisės instituto kūrėjų, pirmasis vadovas.

## Nuorodos

* Biografija VFR KT tinklalapyje 
*
Vytautas Valiukevičius

**Vytautas Valiukevičius** (1907 m. rugpjūčio 14 d. Šventažerio Babruose, Veisiejų valsčius, Seinų apskritis – 1973 m. gegužės 25 d. Kaune, Romainių sanatorijoje) – Lietuvos teisininkas, visuomenės ir politinis veikėjas, rezistentas.

## Biografija
Mokytis pradėjo 1916 m. Šventažerio pradžios mokykloje, vėliau, nuo 1921 m. – iš Seinų persikėlusioje Lazdijų Žiburio gimnazijoje. 1927 m. ją baigė ir istojo į Lietuvos universiteto Teologijos-filosofijos fakultetą. 1934 m. apgynė diplominį darbą „Krikščioniškas sindikalizmas“.

Veikė studentų ateitininkų klube „Vytautas“, buvo studentų ateitininkų dzūkų draugijos „Dainava“ steigėjas, pirmosios valdybos narys. Vėliau stojo į VDU Teisės fakulteto Teisės skyrių, ir 1936 m. apgynė kitą diplominį darbą „Korporacinės santvarkos elementai Portugalijos 1933 m. konstitucijoje“. Kad galėtų dirbti asistentu civilinės teisės katedroje, 1937 m. parašė studiją „Nuosavybės teisė mūsų žemės reformos įstatymuose“.

1939 m. kartu su katedra persikėlė į atkurtą Vilniaus universitetą. Ten jis dirbo iki 1943 m. kovo 17 d. Nuo Štuthofo stovyklos išsigelbėjo išbėgdamas iš kambarėlio Vilniaus universiteto centriniuose rūmuose, bet buvo suimtas ir į Štuthofą išvežtas nebėgęs jauniausias brolis Jurgis Valiukevičius.

Įsikūrus Lietuvių frontui (LF), buvo Vilniaus LF apygardos vadovaujančiosios grupės narys. Jo bute 1943 m. buvo aptariama LF programa. Svarbus diskusijų ir pasitarimų dalyvis. Platino LF spaudą ir buvo atsakingas už LF politiką Vilniaus krašte.

Po karo prisiglaudė žmonos gimtinėje Ukmergėje. Dirbo fizikos mokytoju Ukmergės mergaičių gimnazijoje. Įsteigė advokato kontorą, iki 1961 m. advokatavo Ukmergėje, tada jam kaip malonė leista dirbti advokato darbą Zarasuose. Jau be sveikatos 1967 m. su šeima persikėlė į Kauną ir čia tęsė advokato darbą iki mirties.

## Šaltiniai
Christopher Reeve

**Christopher D’Olier Reeve** (g. 1952 m. rugsėjo 25 d. – m. 2004 m. spalio 10 d.) – JAV aktorius, prodiuseris, režisierius ir rašytojas. Išgarsėjo atlikdamas pagrindinį vaidmenį filme Superman.

## Filmografija

## Teatras
* *The Marriage of Figaro*
* *Fifth of July*
* *A Matter of Gravity*
* *The Aspern Papers*
* *The Winter's Tale*
* *My Life*
* *The Guardsman*
* *Death Takes a Holiday*
* *Love Letters*
* *Richard Cory*
* *The Greeks*
* *Summer and Smoke*
* *The Cherry Orchard*
* *The Front Page*
* *Camino Real*
* *Holiday*
* *The Royal Family*
* *John Brown's Body*
* *Troilus and Cressida*
* *The Way of the World*
* *The Firebugs*
* *The Plow and the Stars*
* *The Devil's Disciple*
* *As You Like It*
* *Richard III*
* *The Merry Wives of Windsor*
* *Love's Labour's Lost*
* *South Pacific*
* *Finian's Rainbow*
* *The Music Man*
* *Galileo*

## Kompiuteriniai žaidimai
* *9* (1996) Thurston Last įgarsintojas

## Nuorodos
* Oficiali svetainė (anglų k.)
Latvijos universiteto Teisės fakultetas

**Latvijos universiteto Teisės fakultetas** () – Latvijos universiteto struktūrinis padalinys (fakultetas), teikiantis aukštąjį teisinį išsilavinimą Latvijoje. Įkurtas 1919 m.

## Struktūra
* Teisės ir valstybės teorijos katedra
* Valstybinės teisės mokslų katedra
* Civilinės teisės mokslų katedra
* Baudžiamosios teisės mokslų katedra
* Tarptautinės ir Europos teisės mokslų katedra.

## Vadovybė
Dekanai:
* Zigurds Mikainis
* Kaspars Balodis – nuo 2002 m. iki 2007 m.
* Kristīne Strada-Rozenberga – nuo 2007 m.

## Nuorodos
* Oficiali Latvijos universiteto Teisės fakulteto svetainė 
* LU TF studentų svetainė
FK Raigardas

**Druskininkų „Raigardas“** – Lietuvos futbolo klubas iš Druskininkų.

## Istorija

1977–1988 m. Druskininkuose gyvavo futbolo komanda „Raigardas“. Joje žaidė bei vadovavo Jonas Jazepčikas ir Vytas Kapčius.

2001 m. kilo mintis atkurti futbolo komandą „Raigardas“. Jau nuo kovo mėnesio, dar neištirpus sniegui, grupė futbolo mėgėjų, vadovaujami trenerio Roberto Gražulio, intensyviai ruošėsi varžyboms.

2009 m. Druskininkų „Raigardo“ vyrų komandą atkūrė Arūnas Mitkus. Druskininkų „Raigardo“ vyrų komanda žaidė III lygos Alytaus apskrities pirmenybėse.

## Sezonai

|}

## Nuorodos
Suomijos vyrų krepšinio rinktinė

**Suomijos vyrų krepšinio rinktinė** – krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Suomijos valstybei. Rinktinė yra dalyvavusi 17 Europos čempionatų. 2014 m. debiutavo pasaulio čempionate Ispanijoje, į kurį iš FIBA organizacijos gavo vardinį kvietimą.

Geriausias pasirodymas – 4 vieta 2025 m. Latvijoje vykusiame Europos čempionate.

## Pasiekimai tarptautiniuose turnyruose

### Pasaulio krepšinio čempionatas
* 2014 – 22 vieta
* 2023 – 21 vieta

### Europos krepšinio čempionatas

* 1939 – 8
* 1951 – 9
* 1953 – 12
* 1955 – 10
* 1957 – 11
* 1959 – 13
* 1961 – 14
* 1963 – 14
* 1965 – 12
* 1967 – 6
* 1977 – 10
* 1995 – 14
* 2011 – 10
* 2013 – 9
* 2015 – 16
* 2017 – 11
* 2022 – 8
* 2025 – 4

### Olimpinės žaidynės

## Žymesni žaidėjai
* Lauri Markkanen
* Hanno Möttölä
* Teemu Rannikko
* Sasu Salin
* Shawn Huff

## Treneriai


*  Alois Suurna (1939 m.)
*  Keijo Viianen (1950 m.)
*  Eino Ojanen (1951–1952 m.)
*  Matti Simola (1952 m.)
*  Eino Ojanen (1953–1955 m.)
*  Kalevi Tuominen (1955–1969 m.)
* / Robert Petersen (1969–1972 m.)
*  Kauko Jämsén (1972–1973 m.)
* / Robert Petersen (1977 m.)
*  Kari Liimo (1982–1984 m.)
*  Eero Saarinen (1984–1991 m.)
*  Henrik Dettmann (1992–1997 m.)
*  Aaron McCarthy (1997–2001 m.)
*  Ari Tammivaara (2001–2003 m.)
*  Tomi Kaminen (2005 m.)
*  Pekka Salminen (2008 m.)
*  Henrik Dettmann (2004–2022 m.)
*  Lassi Tuovi (2022–)


## Šaltiniai
Suprematizmas

**Suprematizmas** – geometrinių abstrakcijų menas, 1913–1915 metais suformuotas rusų tapytojo Kazimiro Malevičiaus (1878-1935). Anksčiau Malevičius tapė neoprimityviuoju bei kubofuturistiniu stiliumi ir priklausė grupuotei, susibūrusiai aplink Michailą Larionovą ir Nataliją Gončarovą. Tačiau iki 1913 metų jis įsitvirtino naujoje radikalioje pozicijoje. Geometrinės figūros, ypač kvadratas, neegzistuojančios nei gamtoje, nei tradicinėje tapyboje, Malevičiui simbolizavo pasaulio, kur kas didingesnio už regimąjį, pranašumą. Malevičius buvo krikščionių mistikas ir, kaip jo tėvynainis Vasilijus Kandinskis, tikėjo, kad meno kūrimas bei suvokimas – tai savarankiška dvasinė veikla, atsiribojusi nuo bet kokių politinių, utilitarinių ar socialinių tikslų.

## Raida

Netrukus priešrevoliucinėje Rusijoje suprematizmas tapo viena iš dviejų radikalių meno krypčių, pagrįstų geometrine abstrakcija. Antroji kryptis buvo konstruktyvizmas, o jo pradininkas – Vladimiras Tatlinas. Visiškai priešingai nei Malevičius, jis tikėjo, jog menas privalo atitikti socialinius tikslus. Ideologinis šių grupuočių skilimas sukėlė konkurencinę įtampą tarp abiejų atkaklaus būdo lyderių. Prieš bendrą jų parodą jie netgi įsivėlė į kumštynes, todėl abiejų grupuočių darbai buvo demonstruojami atskirose salėse.
Paroda
Pati paroda, pavadinta „Paskutinė futuristų paveikslų paroda: 0-10“, kurioje buvo pristatyta keturiolikos menininkų daugiau nei 150 darbų, sulaukė triumfo. Tai buvo viešas tapytojų suprematistų debiutas, palydėtas manifestais bei pamfletais.

## Pokyčiai

Malevičius, kaip ir kiti jo kartos atstovai, tikėjo meno galia išreikšti garsų sukeltus jausmus, mokslo laimėjimų esmę ir tai, ką jis vadino „begalybės pojūčiu“. Po pirmųjų savo darbų, kuriuose paprastos geometrinės figūros nutapytos juodai, baltai, žaliai, raudonai ir mėlynai, jis ėmėsi sudėtingesnių formų ir platesnės spalvų bei šešėlių gamos, kūrė ardvės ir judesio iliuziją taip, lyg atrodytų, kad detalės plūduriuoja priešais drobę. Tai atsispindi daugelio to laikotarpio paveikslų pavadinimuose, pavyzdžiui, „Suprematistinė kompozicija: skrendantis lėktuvas“.

## Šalininkai

Suprematizmas pritraukė daug šalininkų; tarp jų buvo Liubovė Popova (1889-1924), Olga Rozanova (1886-1918), Nadežda Udalcova (1886-1961), Ivanas Puni (1894-1956). Po 1917-ųjų Spalio revoliucijos suprematizmas suklestėjo. 1918 metais laikraštis skelbė: “Maskvoje suklestėjo suprematizmas. Iškalbos, parodos, kavinės – viskas yra suprematistiška. Galima drąsiai sakyti, kad suprematizmas jau čia“.

## Baigtis ir reikšmė

Suprematizmą pirmiausia išstūmė konstruktyvizmas, vėliau, trečiojo dešimtmečio antrojoje pusėje, nustojus oficialiai remti eksperimentinį abstraktųjį meną, jo vietą užėmė socialistinis realizmas.
Suprematizmas tapo atspirties tašku kitiems – įkvėpė ne tik europietiškąjį konstruktyvizmą, bet ir Bauhauzo kompozicijos mokslą, internacionalinį architektūros stilių bei septintojo dešimtmečio minimalistinį meną.
Flatiron Building

**Flatiron Building** (dar žinomas kaip **Fuller Building**) – dangoraižis Manhatano saloje, Niujorke. Pastatas statytas 1902 m. ir yra laikomas vienu pirmųjų dangoraižių bei yra įrašytas į JAV nacionalinį paminklų registrą. Flatiron Building laikomas vienu svarbiausių Niujorko miesto simbolių ir dažnai matomas filmuose. Pastatas taip pat labai populiarus tarp turistų.

## Architektūra
Flatiron Building suprojektavo Čikagos architektas D. Burnhemas. Pastatas laikomas vėlyvojo neoklasicizmo pavyzdžiu. Fasadas, papuoštas elementais iš klinties ir keramikos, horizontaliai padalintas į tris dalis – apatinę, vidurinę (didžiausiąją) ir viršutinę.

Pagal originalų D. Burnhemo projektą pastatas turėjo būti kur kas puošnesnis, o jo viršutinėje dalyje įrengtas laikrodis. Vėliau projektas buvo supaprastintas.

## Nuorodos
* Pastato nuotraukų galerija (anglų k.)
Rūmų krantinė

**Rūmų krantinė** () – dešinioji Nevos krantinė Sankt Peterburge tarp Kutuzovo krantinės ir Admiraliteto krantinės.

Tai viena gražiausių Sankt Peterburgo krantinių.

Palei krantinę yra išsidėstę Žiemos rūmai, Marmuro rūmai, Vasaros sodas.

## Įdomūs faktai

Aleksandro kolonos pagrindui (600 tonų granito monolitas), padarytam 1830–1832 m. Piuterlaksko akmens skaldykloje, buvao naudojama speciali prieplauka Rūmų krantinėje. Pristatymo klausimais užsiėmė inžinierius pulkininkas Glasinas, kuris sukonstravo ir pastatė specialų botą „šventasis Nikolajus“ turinti 1 100 tonų keliamąją galią. Iškrovimo darbams pastatyta speciali prieplauka. Iškrovimas vykdytas ant specialios medinės platformos molo gale, kurios aukštis sutapo su laivo bortu. Darbams vadovavo pirklio sūnus V. A. Jakovlevas, kuris buvo atsakingas už visą operaciją iki monolito iškrovimo ant kranto.

## Nuorodos
Venus Williams

**Venus Viljams** (, g. 1980 m. birželio 17 d.) – JAV tenisininkė, olimpietė, buvusi pirma pasaulio raketė.

## Didžiojo kirčio turnyrų finalai

### Vienetai (14)

##### [[Vasaros olimpinės žaidynės]] (1)

### Dvejetai (10)

#### [[Vasaros olimpinės žaidynės]] (2)

## Šaltiniai
Karvedžiai

**Karvedžiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vadoklių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Belgijos vyrų krepšinio rinktinė

**Belgijos vyrų krepšinio rinktinė** – krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Belgijos valstybę. Didelių pasiekimų neturi – XX a. vid. sudalyvavo keleriose vasaros olimpinėse žaidynėse, dažna Europos čempionatų dalyvė.

## Pasiekimai Europos krepšinio čempionatuose

* 1935 – 6
* 1946 – 7
* 1947 – 4
* 1951 – 7
* 1953 – 10
* 1957 – 12
* 1959 – 7
* 1961 – 8
* 1963 – 8
* 1967 – 15
* 1977 – 8
* 1979 – 12
* 1993 – 12
* 2011 – 21
* 2013 – 9
* 2015 – 13
* 2017 – 19
* 2022 – 14
* 2025 – 18

## Pasiekimai olimpinėse žaidynėse

## Žymesni žaidėjai
* Axel Hervelle
* Sam Van Rossom
* Tomas Van Den Spiegel
* Éric Struelens
* Ismaël Bako
* Retin Obasohan

## Treneriai

*  Raymond Briot (1946–1952)
*  Louis van Hof (1953–1956)
*  Eddy Verswijvel (1957–1960)
*  René Mol (1961)
*  Roger Staes (1962–1966)
*  René Mol (1967–1979)
*  Tony Van den Bosch (1989–1993)
*  Yvan Slangen (1993–1996)
*  Tony Van den Bosch (1997–2002)
*  Eddy Casteels (2005–2018)
* / Dario Gjergja (2018–)

## Šaltiniai
Navakonių apylinkė

**Navakonių apylinkė** (arba ***Navokonių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Eišiškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Eišiškių rajonui. 1954 m. dalis Navokonių apylinkės prijungta prie Pabarės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. visa apylinkė prijungta prie Pabarės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Černiachovskio vardo ir „Šviesaus kelio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 52,21 || || „Šviesiojo kelio“ kolūkis, Černiachovskio vardo kolūkis  || 10 kaimų
|}

## Šaltiniai
Vaidatonių tvenkinys

**Vaidatonių tvenkinys** – nedidelis tvenkinys Kėdainių rajone, Dotnuvos seniūnijoje, Kruosto (Nevėžio intakas) vidurupio slėnyje, 9,1 km nuo žiočių. Ilgis iš šiaurės į pietus 2,1 km, plotis iki 0,21 km. Altitudė 59 m. Krantai lėkšti, pelkėti, daugiausia apaugę krūmų sąžalynais. Tvenkinys daug kur tankiai apžėlęs vandens augmenija. Aplinkui plyti dirbami laukai. Vanduo naudojamas buitinėms reikmėms, drėkinimui. Šalia Vaidatonių tvenkinio esantys kaimai – Beržai, Noreikiai.

Debitas:
* Upės: 0,28 m³/s
* Užtvankos skaičiuotinis: 32 m³/s

Užtvanka 268 m ilgio, 8 m pločio. Vandens pralaida – šachtinė. Įrengta 1975 m.

## Šaltiniai
* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Šveicarijos vyrų krepšinio rinktinė

**Šveicarijos vyrų krepšinio rinktinė** - krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Šveicarijos valstybę.

## Pasiekimai Europos krepšinio čempionatuose

*1935 – 4 vieta.
*1946 – 5 vieta.
*1951 – 13 vieta.
*1953 – 11 vieta.
*1955 – 14 vieta.

## Pasiekimai olimpinėse žaidynėse

*1936 - 9 vieta.
*1948 - 21 vieta.
Mažuikiai

**Mažuikiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybės pietryčiuose, 6 km į pietvakarius nuo Papilio, prie kelio . Pro kaimą teka Dunojėlio upelis.

Pirmą kartą paminėti 1608 m. Papilio dvaro inventorių dokumentuose. 1923 m. buvo 5 kiemai. 1950–1963 m. buvo Mažuikių apylinkės centras.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rasiai

**Rasiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybės pietryčiuose, 5 km į pietryčius nuo Bartninkų, prie Rausvės upelio. Keliai į Kuosėnus, Vartus, Smalnyčėnus.

## Etimologija

Kaimo vardas tikriausiai yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo čia pratekančio Rausvės upelio.

## Istorija

XVIII–XX a. čia buvo Rasių dvaras.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rumunijos vyrų krepšinio rinktinė

**Rumunijos vyrų krepšinio rinktinė** - krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Rumunijos valstybei.

## Pasiekimai olimpinėse žaidynėse

* 1952 – 23 vieta.

## Pasiekimai Europos krepšinio čempionatuose

* 1935 – 10 vieta.
* 1947 – 10 vieta.
* 1953 – 13 vieta.
* 1955 – 7 vieta.
* 1957 – 5 vieta.
* 1959 – 8 vieta.
* 1961 – 7 vieta.
* 1963 – 11 vieta. 
* 1965 – 13 vieta.
* 1967 – 5 vieta.
* 1969 – 9 vieta.
* 1971 – 8 vieta.
* 1973 – 9 vieta.
* 1975 – 11 vieta.
* 1985 – 10 vieta.
* 1987 – 12 vieta.
Staškūniškio apylinkė

**Staškūniškio apylinkė** (arba ***Staškūniškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kurklių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kavarsko rajonui. 1954 m. prijungtos Žvirblėnų apylinkė, dalis Antanavos apylinkės, dalis Kunigiškių apylinkės ir dalis Knitiškių apylinkės, 1962 m. – visa Kunigiškių apylinkė, 1963 m. – Antaplaštakių apylinkė ir Prauslių apylinkė. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1973 m. kovo 28 d. Staškūniškio apylinkė prijungta prie Kavarsko apylinkės ir Kurklių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Kalinino vardo ir „Žalgirio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 67,1 || 3076 () || Kalinino vardo kolūkis, „Žalgirio“ kolūkis, Staškūniškio tarybinio ūkio Jakubavos skyrius  || 29 kaimai, 9 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2376 || || 51 kaimas, 11 viensėdžių, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 111,7 || || Jakšiškio tarybinis ūkis, Naujasodžio tarybinis ūkis  || 52 kaimai, 15 viensėdžių
|}

## Šaltiniai
Heart of Stone

**„Heart of Stone“** – 20-asis amerikiečių dainininkės ir aktorės Cher studijinis albumas, išleistas įrašų kompanijos „Geffen Records“ 1989 m. birželio 19 d. 1990 m. liepos 5 d. RIAA pripažino jį 2 kartus platininiu. Po albumo išleidimo buvo surengtas turas „Heart of Stone Tour“.

## Albumo informacija
„Heart of Stone“ buvo išleistas 1989 metais. Tai antrasis Cher albumas išleistas įrašų kompanijos „Geffen Records“. Kaip ir jos ankstesniam albumui „Cher“, Peter Asher, Jon Bon Jovi, Diane Warren, Guy Roche ir Desmond Child dalyvavo rašant ir/ar prodiusuojant dainas. Bonnie Tyler ir Michael Bolton buvo pritariantieji vokalai dainai „Emotional Fire“. Albumas buvo įrašytas 1988 metų pabaigoje ir 1989 metų pradžioje, trečiaisiais Cher draugystės su Rob Camilletti metais, kuriam ji dedikavo albumą. Daugelio fanų jis laikomas vienu geriausių Cher albumų.

Albumas tapo vienu perkamiausių visų laikų Cher albumu, kurio kopijų visame pasaulyje buvo parduota daugiau nei 4,5 mln. Jis pasiekė 10-ąją vietą JAV, 7-ąją Jungtinėje Karalystėje ir 1-ąją Australijoje. „Heart of Stone“ tapo pirmuoju įrašų kompanijos „Geffen“ tarptautiniu albumu, pasiekusiu 1-ąją vietą.

Albumas iš pradžių buvo išleistas su iliustracijomis, bet vėliau perleistas su įprastesnėmis studijinėmis nuotraukomis.

Cher įrašė dvi dainas „Don’t Come Cryin' to Me“ ir „Some Guys“, bet jos nebuvo įtrauktos į albumą. Dainos „Don’t Come Cryin' to Me“ remiksas buvo įdėtas į „Geffen“ kompiliacinį albumą „If I Could Turn Back Time: Cher’s Greatest Hits“.

## Albumo dainos

### Pastabos
* 1 Garso takelis filmui „Chances Are“.
* ² Duetas su Peter Cetera.

## Sudėtis
* Cher – pagrindinis vokalas
* Louis Merlino – vokalas
* Peter Cetera – vokalas
* Michael Bolton – pritariantysis vokalas
* Desmond Child – pritariantysis vokalas
* Patty Darcy Jones – pritariantysis vokalas
* Bonnie Tyler – pritariantysis vokalas
* Diane Warren – pritariantysis vokalas
* Waddy Wachtel – gitara

### Produkcija
* Michael Bolton – įrašų prodiuseris
* Desmond Child – įrašų prodiuseris
* Jon Lind – įrašų prodiuseris
* Sir Arthur Payson – įrašų prodiuseris
* Frank Wolf – įrašų prodiuseris

## Pozicijos ir pardavimai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali Cher svetainė 
* Geffen oficiali svetainė
Šeimyniškiai (Anykščiai)

**Šeimyniškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Anykščių, Tekmės upelio krante. Kaime veikia Anykščių miesto nuotekų biologinio valymo įrenginiai.

Prie kelio Šeimyniškiai–Peniankai, pakeliui į Karalienės liūną, iškilęs stogastulpis „Paskenduolės“ herojei Veronikai.

## Istorija

1765 m. Ukmergės apskrities seniūnijų inventoriuose minimas Lietuvos Didžiajam kunigaikščiui priklausęs karališkųjų valstiečių kaimas.

1930 m. išskirstytas į vienkiemius. Tarpukariu Šeimyniškiuose veikė malūnas, grietinės nugriebimo punktas. 1921–1930 m. kaime veikė pradžios mokykla, vėliau perkelta į Jokūbavos kaimą.

Sovietmečiu kurį laiką kaime buvo Šeimyniškių apylinkės centras, vėliau perkeltas į Ažuožerius. Nuo 1949 m. kaimas priklausė „Tarybinės žemės“ kolūkiui, vėliau iki 1992 m. – Anykščių sodininkystės tarybiniam ūkiui ir Ažuožerių sodininkystės kolūkiui.

2006 m. dalis kaimo perduota Anykščių miestui.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Algirdas Jurskis

**Algirdas Florijonas Jurskis** (1915 m. Čitoje, Rusija – 1953 m. rugsėjo 4 d. Sibire, Rusija) – Lietuvos ekonomistas, matematikas, finansininkas, politinis veikėjas ir rezistentas.

## Biografija
Grįžęs į Lietuvą 1932 m. baigė Panevėžio gimnaziją. 1932–1936 m. studijavo VDU Matematikos-gamtos fakultete, įgijo diplomuoto matematiko laipsnį. 1936–1939 m. studijas tęsė VDU Teisės fakulteto Ekonomikos skyriuje ir jas baigė diplomuoto ekonomisto laipsniu. Nuo 1931 m. įsitraukė į skautų veiklą, buvo „Vyčio“ korporacijos valdybos narys, paskautininkas. 1938–1939 m. buvo VDU studentų atstovybės pirmininkas. 1939 m. pakviestas Statistikos katedros asistentu. 1941–1944 m. Ekonomikos fakulteto prodekanas, dekanas. Bendradarbiavo žurnale „Ekonomika“.

1940 m. perkeltas į Vilniaus universitetą, kur Finansų ir kredito katedroje dėstė statistiką, draudimų matematiką, finansinę matematiką ir kt. 1942 m. išrinktas Finansinių mokslų fakulteto prodekanu.

Įsikūrus Lietuvių frontui (LF) buvo Vilniaus LF apygardos vadovaujančiojo centro narys, vienu iš šio centro veiklos organizatorių Vilniaus apygardoje, dalyvavo LF programos aptarimuose Vilniuje. 1945 m. suimtas KGB, nuteistas dešimčiai metų lagerio. Žuvo Karlage, Džezkazgane 1953 m. rugsėjo 4 d.
Andris Bērziņš (1951)

**Andris Bėrzinis**  (g. 1951 m. rugpjūčio 4 d. Rygoje) – Latvijos politikas, buvęs Latvijos ministras pirmininkas nuo 2000 m. gegužės 5 d. iki 2002 m. lapkričio 7 d.

## Biografija
Andris Bėrzinis yra Latvijos kelio narys.
1993–1994 m. taip pat buvo darbo ministras, 1994–1995 m. ministro pirmininko pavaduotojas ir gerovės ministras. 1997–2000 m. Rygos meras.

## Nuorodos

|-
Vaidatonių piliakalnis

**Vaidatonių piliakalnis** (dar vadinamas **Močėnų piliakalniu, Žalnierka**) – piliakalnis Kėdainių rajone, Surviliškio seniūnijoje, 1,5 km į pietryčius nuo Vaidatonių, prie Kruosto ir jo intako Skaudinio santakos. Pasiekiamas siauru lauko keliuku, einančiu nuo Mociūnų kaimo, per rusų kapines, toliau – per dirbamus laukus.

Aikštelė trikampė, orientuota šiaurės rytų kryptimi, 45 m ilgio, 18,5 m pločio šiaurės rytiniame krašte. Čia supiltas 28 m ilgio, 2 m aukščio, 21 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 14 m aukščio.

Vaidatonių piliakalnis smarkiai apardytas – seniau čia buvusios kaimo kapinės (joms atminti pastatytas medinis kryžius), aplink vykdoma žemdirbystė, rytiniai ir vakariniai šlaitai erodavę, apaugę medžiais.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia.

## Nuotraukos

Vaizdas:Vaidatonių piliakalnis 2025 m..jpg|Vaidatonių piliakalnis 2025 m.
Vaizdas:Vaidatonių piliakalnio informacinis stendas.jpg|Vaidatonių piliakalnio informacinis stendas
Vaizdas:Vaidatonių piliakalnis.JPG|Vaidatonių piliakalnis 2018 m.


## Nuorodos
* Piliakalnio aprašymas
* Hillforts.eu open data repository
Mažionys (Anykščiai)

**Mažionys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 6 km į rytus nuo Troškūnų.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Nausodė

**Nausode** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Mažeikių rajone:
** Sedos seniūnijoje,
** Tirkšlių seniūnijoje;
* Panevėžio rajone.
Latvijos ministras pirmininkas

**Latvijos Respublikos Ministras Pirmininkas** (lat. *Ministru prezidents*) – Latvijos Respublikos Vyriausybės vadovas, kurį skiria Latvijos prezidentas, turintis Latvijos Saeima daugumos palaikymą. Nuo 1990 iki 1993 m. liepos 6 d. Latvijos Vyriausybės vadovas vadintas Ministrų Tarybos Pirmininku. Tiesioginis oficialių Ministro Pirmininko pareigų latvių kalba vertimas yra „ministras–prezidentas“, kuris kartais taikomas kai kuriose Europos kalbose. Šiuo metu Latvijos Vyriausybės vadovo pareigas eina Evika Silinia (*Evika Siliņa*), kuri 2023 m. rugsėjo 15 d. pakeitė anksčiau šį postą užėmusį Krišjąnį Karinį (*Krišjānis Kariņš*).

Prezidento patvirtintas kandidatas į Ministro Pirmininko postą formuoja Vyriausybę kviesdamas ministrus. Kandidatui į Ministro Pirmininko pareigas pateikus Vyriausybės sudėtį bei veiklos programą Saeima, Ministras Pirmininkas ir Ministrų kabinetas pradeda vykdyti savo pareigas.

Ministras Pirmininkas nustato Vyriausybės politikos kryptis ir kuria vieningą ir koordinuotą Ministrų Kabineto darbą. Ministras Pirmininkas vadovauja Ministrų Kabineto darbui ir yra atsakingas Parlamentui. Ministras Pirmininkas pirmininkauja Ministrų Kabineto ir pastarojo komitetų posėdžiams. Ministras Pirmininkas Saeimo patvirtinimu skiria valstybės ministrus, ministerijų parlamentinius sekretorius, savo biuro darbuotojus, patarėjus.

## Išnašos
Nausodė (Anykščiai)

**Nausodė** – kaimas Anykščių rajono savivaldybės vakaruose, 12 km į vakarus nuo Troškūnų, netoli kelio Juostininkai–Raguva. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

XX a. viduryje buvo Nausodės apylinkė.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Žviliūnai

:: *Apie kaimą Kupiškio rajone žr. [[Žviliūnai (Kupiškis)]]*.

**Žviliūnai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 16 km į šiaurę nuo Troškūnų, prie Vašuokos upės. Šiaurinė kaimo dalis yra Kupiškio rajone.

## Istorija

Žviliūnai (*Zwiluny*) minimi 1765 m. Ukmergės apskrities seniūnijų inventoriuose, priklausė Lietuvos didžiajam kunigaikščiui.

XX a. viduryje buvo Žviliūnų apylinkė, kurios centras buvo Mickapetris.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budrių apylinkė (Anykščiai)

**Budrių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kavarsko valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kavarsko rajonui. 1956 m. prijungta dalis Kavarsko apylinkės. 1968 m. prie Budrių apylinkės prijungta Laviškio apylinkė. 1971 m. kovo 12 d. prijungta prie atkurtos Kavarsko apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Mičiurino vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 35 || 2839 () || Mičiurino vardo kolūkis, „Nugalėtojo“ kolūkis  || 24 kaimai, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2247 || || 45 kaimai, 5 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Budrių apylinkė

**Budrių apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Anykščių rajone;
* Kavarsko rajone;
* Kretingos rajone;
* Skuodo rajone.
Antanava (Anykščiai)

**Antanava** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Kurklių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai

*