open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peiksva

**Peiksva** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Tiskūnų.

## Istorija

XX a. pradžioje Peiksva buvo okolica, kurioje žemes valdė Bilinskiai, Jutkevičiai, Lešneckiai, Misevičiai.

Pokario metais apylinkėse veikė Prisikėlimo apygardos, Maironio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

2020 m. prijungtas Antapolio viensėdis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pūstelninkai (Kėdainiai)

**Pūstelninkai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Josvainių miškų supamoje laukymėje, 3 km į pietus nuo Lipliūnų, šalia Smilgaičio upės. Sunykęs.

## Etimologija
Rašoma, kad vietovardis kilęs nuo tūlo asmens *Pūsčiaus*. Kita vertus, *pustelninkais* vadinti tuščioje, naujoje vietoje įsikūrę žmonės, atsiskyrėliai.

## Istorija
XX a. pr. minimi dveji Pūstelninkų kaimai Josvainių valsčiuje. Kaimo gyventojai baudžiavos nėję. Tarpukariu čia gyvenę ~50 žmonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Apirubiai

**Apirubiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Pajieslio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Apušrotas (Kėdainiai)

**Apušrotas** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Krakių, Krakių miškuose.

## Istorija

XX a. pr. buvo dvaras Krakių valsčiuje. Tarpukariu buvo 2 viensėdžiai – Apušrotas I ir Apušrotas II.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolytė (Kėdainiai)

**Ąžuolytė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Meironiškių. Įsikūręs kalvotoje vietovėje tarp Dangaučiaus upelio ir nedidelio gojelio. Keliuku pasiekiamas iš Meironiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bagotiškiai

**Bagotiškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Krakių.

## Istorija

XIX a. pab. buvo palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Barkūnėliai

**Barkūnėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Krakių, 1,5 km į pietryčius nuo Ažytėnų, prie Slabados miškelio.

## Istorija

Iki XX a. vid. buvo Bartkūnėlių palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čystapolis

**Čystapolis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, šalia Radviliškio rajono ribos. Per kaimą eina kelias . Vakariniu pakraščiu teka Šušvė, šiaurėje – jos intakas Vinkšnupis. Yra ūkinių pastatų kompleksas.

## Istorija

Tarpukariu buvo Čistapolio palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daržbalys

**Daržbalys** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Krakių, prie šiaurinio Pakarklių pakraščio ir Šernupio upelio. Šalia eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Deveikiškėliai

**Deveikiškėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietryčius nuo Deveikiškių, Josvainių miškų pakraštyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Diksiai

**Diksiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, į pietus nuo Pajieslio. Per kaimą eina Pajieslio–Pilsupių kelias, vakaruose teka Šušvė.

## Istorija

Diksiai minimi 1593 m., tuomet čia buvo 4 valakai dirbamos žemės.

XX a. pr. buvo kaimas Josvainių valsčiuje. Čia žemes valdė Bulkauščiai ir Goštautai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Donava

**Donava** (arba ***Donuva***) – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, prie Pajieslio gyvenvietės pietrytinio pakraščio (Topolių gatvė).

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Pajieslio kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Beržytė (Kėdainiai)

**Beržytė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pajieslio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Černovka

**Černovka** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Pajieslio, netoli Deveikiškių. Sunykęs.

## Istorija
Kaimą įkūrė cariniais laikais apgyvendintos trys rusų šeimynos – Paškovo, Michalkos ir Papiliavo. Vietos gyventojai šią vietovę dėl prilūžusių miškų vadino Laužotais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dovydiškiai (Kėdainiai)

**Dovydiškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Krakių seniūnijoje, prie Barkūniškio pietinio pakraščio. Greta kaimo eina Krakių–Grinkiškio kelias, atsišakoja kelias į Plinkaigalį. Toliau vakaruose teka Šušvė.

## Istorija

XX a. pr. minimas Dovydiškių kaimas ir Tiškevičių valda Krakių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gaideliai (Kėdainiai)

**Gaideliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 2 km į šiaurės rytus nuo Ažytėnų. Pro kaimą eina Ažytėnų–Vaitiekūnų kelias. Rytiniu kaimo pakraščiu teka Šušvė, vakariniu – Ažytės intakas Duburys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gersonė

**Gersonė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Krakių, prie Medininkų kaimo šiaurinio pakraščio. Greta eina vieškelis .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girynė

**Girynė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Krakių miško pakraštyje, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Krakių. Šalia kaimo teka Jaugila, netoliese eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girvainiai (Kėdainiai)

**Girvainiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės vakaruose, 1 km į vakarus nuo Pajieslio. Per kaimą eina kelias , atsišakoja keliai į Pajieslį ir Paliepių kelias. Rytuose teka Šušvė (su intaku Girvaine), o vakaruose plyti Lapkalnio miškas.

## Gyventojai

## Galerija

Girvainiai001.JPG|Girvainiai 2011 m.
Girvainiai (Kėd.), 2019-2.JPG|Girvainiai iš vakarų
Girvainės upelis.JPG|Girvainės upelis


## Šaltiniai
Jurgaičiai (Kėdainiai)

**Jurgaičiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Pajieslio. Įsikūręs Pajieslio geomorfologiniame draustinyje, prie Mąstautų–Žebgraužių keliuko.

## Istorija

XX a. pr. Jurgaičiai buvo okolica Krakių valsčiuje. Ją valdė Bagdonavičiai, Ylėnai, Kelčiauskai, Krasaučiai, Kutkevičiai, Mikulšiai, Milaševičiai, Paškevičiai ir Aleknavičiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keturkiemiai

**Keturkiemiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Krakių. Per kaimą eina kelias , teka Jaugila.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Krymas (Kėdainiai)

**Krymas** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Krakių. Vakariau kaimo teka kairysis Šušvės intakas Digraitė.

## Istorija

Iki XX a. vid. buvo palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Guptilčiai

**Guptilčiai** (arba ***Guptelčiai, Gūptelčiai***) – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės vakaruose, 9 km į pietvakarius nuo Krakių. Į rytus nuo kaimo teka Šušvė, toliau vakaruose dunkso Lapkalnio miškai.

## Istorija

Guptilčiai minimi 1593 m. Tuomet čia buvo 4 valakai žemės. 1932 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kukoriškiai (Kėdainiai)

**Kukoriškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Meironiškių. Šalia eina keliukas tarp Sutkūnų ir Meironiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maconiai

**Maconiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Pajieslio, greta Pajieslio gūbrio šlaito.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liubokinė

**Liubokinė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Krakių, šalia Slabados miško.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jankūnai (Krakės)

**Jankūnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Mantviliškio, Krakių miško šiauriniame pakraštyje. Šalia kertasi keliai  ir . Yra kaimo kapinaitės.

## Istorija

XX a. pr. Jankūnai buvo kaimas ir valda Krakių valsčiuje, priklausiusi Jaugėloms ir Liudkevičiams.

## Gyventojai

Tarpukariu šalia buvo Jankūnų viensėdis (1923 m. – 18 gyv.).

## Šaltiniai
Meironiškėliai

**Meironiškėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Meironiškių, šalia kelio . Šalia kaimo teka Smilgaičio upė, o rytuose prasideda Krakių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mumaičiai (Kėdainiai)

**Mumaičiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Ažytėnų. Šalia kaimo teka Šušvės intakas Vinkšnupis ir Dotnuvėlės intakas Srautas. Šalia eina vietinės reikšmės Čystapolio–Antušavos keliukas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palainiškiai

**Palainiškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Ąžuolaičių, Josvainių miško apsuptyje. Yra prie kelio Kėdainiai-Krakės ir atšakos į Dotnuvą. Šalia kaimo teka Smilga ir jos intakas Graisupis. Greta kaimo prasideda Smilgos kraštovaizdžio draustinis. Yra autobusų stotelė „Pamiškė“.

## Etimologija
Vietovardis *Paláiniškiai* siejamas su žodžiu *palios* „užakusių ežerų vietoje didelės pelkės, tyrumai“.

## Istorija

XX a. pr. buvo Palainiškių dvaras Josvainių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pališkėliai

**Pališkėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Pajieslio. Buvo prie Josvainių miškų šiaurinio pakraščio, Smilgaičio ir kelio Medininkai–Pajieslys. Dabar – dirbami laukai. Gojelio pakraštyje yra senųjų kapinių vieta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žebgraužiai

**Žebgraužiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Meironiškių, ant Pajieslio gūbrio. Kaimą pasiekia plento  atšaka. Prateka bevardis Smilgaičio intakas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Parezgys

**Parezgys** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Pajieslio. Buvo prie Medininkų miško pakraščio ir Smilgaičio upelio. Dabar – dirbami laukai, miškai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paropėlis

**Paropėlis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Krakių, 3 km į šiaurę nuo Pajieslio. Buvo įsikūręs Šušvės kairiajame krante, šalia jos intako Paropėlės. Dabar – dirbami laukai.

## Istorija

XX a. pr. buvo Kondratų dvaras Krakių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paskardžiai

**Paskardžiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, į pietus nuo Krakių, 2 km į vakarus nuo Deveikiškių. Pro kaimą eina kelias , greta teka Šušvė ir jos intakas Žirgupis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Patranys

**Patranys** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Meironiškių. Pro kaimą teka Smilgos intakas Tranys, netoliese yra pačios Smilgos ištakos. Eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Purvaičiai (Kėdainiai)

**Purvaičiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į pietvakarius nuo Meironiškių, prie Paropėlės upokšnio. Dabar plyti dirbami laukai.

## Istorija

XX a. tarpukariu buvo dvaras ir viensėdis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rezgiai

**Rezgiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Krakių, 1 km į šiaurės vakarus nuo Plinkaigalio, Šušvės upės kairiajame krante, šiaurinėje pusėje įteka Pušynėlio upelis, kurio slėnyje sudarytas Rezgių tvenkinys (~0,03 km²). Šalia Plinkaigalio–Dovydiškių keliuko. Yra 1 sodyba, aplink driekiasi dirbami laukai. Išlikusi buvusio Rezgių dvaro liepų alėja. Šiaurinėje Rezgių pusėje yra senosios kapinės, kuriose palaidoti buv. Rezgių ir aplinkinių kaimų gyventojai. Kapinėse yra paminklas 1863 m. sukilėliams atminti.

## Istorija

Rezgių dvare, skarbčiuje, buvo gaminamas sukilėliams reikalingas parakas. XIX a. pab. minimos trejos Rezgių dvaro žemės prie Šušvės. Rezgiuose buvo medinė Šv. Eustachijaus koplyčia (pastatyta 1759 m.), viename iš dvarų – spirito varykla ir vandens malūnas. XX a. pr. minimi du Rezgių dvarai – vienas Jelenskių, kitas Višnevskių valda.

Šalia taip pat buvo Rezgių Naujųjų viensėdis (1923 m. – 20 gyv.)

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rezgiukai

**Rezgiukai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Krakių, Šušvės kairiajame krante. Dabar plyti dirbami laukai, veši krūmynai.

## Istorija

XIX a. pab. minimi du Rezgiukų užusieniai Krakių valsčiuje – vienas Jelenskių, kitas Gailevičių valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rimkai (Kėdainiai)

**Rimkai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Krakių, 1 km į vakarus nuo Jaugilių, prie Rimkų ežero. Kaimo vietoje driekiasi dirbami laukai.

## Istorija

XX a. tarpukariu buvo palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Simoniškiai (Kėdainiai)

**Simoniškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Pajieslio, Medininkų miško pakraštyje, tarp Smilgos ištakų ir jos intako Smilgaičio. Dabar plyti dirbami laukai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sutkūnai (Kėdainiai)

**Sutkūnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurę nuo Pajieslio. Šalia kaimo eina Pajieslio–Plinkaigalio kelias.

## Istorija

XIX a. pab. minimas Sutkūnų dvaras ir okolica.

Iki 1954 m. kaimas buvo Sutkūnų apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pilsupėliai

**Pilsupėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Pajieslio, 2 km į šiaurės rytus nuo Pilsupių. Buvo įsikūręs prie Amalio ir jo intako Amaliuko, netoli Josvainių miškų. Dabar kaimo vietoje plyti dirbami laukai.

## Istorija
Pilsupėliai sietini su XX a. pr. minimais Pilsupių Bobiliais. Ten po baudžiavos įsikūrę mažažemiai (bobeliai).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Plaukiai

**Plaukiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Barkūniškio. Pro kaimą teka Šušvės intakas Vinkšnupis, praeina keliukas tarp Čystapolio ir Antušavos. Yra aparta senųjų kapinių vieta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilainiai (Krakės)

**Šilainiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Pašušvio. Pro kaimą eina kelias , rytuose teka Šušvė, o vakaruose – jos intakas Pečupė. Toliau dunkso Šilainių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šmotiškėliai

**Šmotiškėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Pajieslio ir 1,5 km nuo Šmotiškių, prie Amalio aukštupio. Dabar plyti dirbami laukai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Špitolpievis

**Špitolpievis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Yra Krakių miške, 3 km į rytus nuo Meironiškių. Šalia teka Smilgos intakas Tranys. Greta kaimo eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šulcava

**Šulcava** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Raseinių rajono paribyje. Kaimas įsikūręs šalia Pašušvio miško, prie Krakių-Betygalos kelio, netoli Gynėvės upės ištakų.

## Istorija

Iki XX a. vid. buvo Šolcavos palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tauginiškiai

**Tauginiškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Pajieslio, prie Paropėlės upokšnio. Dabar plyti dirbami laukai.

## Istorija

XIX a. pab. buvo Račkauskų dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vailainiai

**Vailainiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurės rytuose, 2 km į šiaurę nuo Barkūniškio, Radviliškio rajono paribyje. Pro kaimą eina kelias . Vakaruose teka Šušvė, o iš šiaurės ir pietų jos intakai – Krimslė ir Vinkšnupis. Yra kapinaitės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vantainiai (Kėdainiai)

**Vantainiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Krakių miestelio. Per kaimą eina  kelias, greta teka Smilgaitės upelis. Yra autobusų stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vosbučiai

**Vosbučiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės vakaruose, 2 km į šiaurės vakarus nuo Pajieslio, Šušvės dešiniajame krante, prie jos intako Pečupės žiočių. Vakariniu kaimo pakraščiu eina Pernaravos–Pašušvio kelias. Į vakarus nuo kaimo dunkso Šilainių miškas. Pietinėje Vosbučių kaimo dalyje stūkso Vosbučių piliakalnis, prie kaimo įsteigtas Vosbučių botaninis-zoologinis draustinis.

## Istorija

Vosbučiai istoriniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėti 1593 m. Tarybiniais metais priklausė Pajieslio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žalioji (Kėdainiai)

**Žalioji** (seniau ***Zelionka***) – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Krakių, 2 km į pietus nuo Ažytėnų, Slabados miške, prie Ažyno upelio. Likęs kirtimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eiguliai (Kėdainiai)

**Eiguliai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Obelies kairiajame krante, šalia Paobelio. Išlikusi sodybvietė. Dalis buvusio Eigulių kaimo dabar patenka į Kėdainių miestą (Pramonės gatvės pradžia).

## Istorija

XIX a. buvo Eigulių geležinkelio stotis prie linijos Liepojon. Iki 1863 m. Eigulių palivarkas priklausė Geištarams. Tuo tarpu Eigulių kaimas seniau buvęs bažnytine valda.

Tarpukariu buvo Eigulių I kaimas ir Eigulių palivarkas. Po 1970 m. dalis kaimo prijungta prie Kėdainių, joje ėmė steigtis Kėdainių pramonės rajonas (chemijos kombinatas, cukraus fabrikas, elektros aparatūros, biochemijos gamyklos).

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Paobelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kačergiai (Kėdainiai)

**Kačergiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km piečiau Labūnavos, prie Urkos. Sudarytas iš dabar Kauno rajonui priklausančio Kačergių kaimo rytinės dalies.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ustronė (Kėdainiai)

**Ustronė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Medininkų, prie Kėdainių–Krakių kelio ir Krakių miško.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užvarčiai

**Užvarčiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės vakaruose, 2,5 km į pietvakarius nuo Pajieslio. Įsikūręs Šušvės vakariniame krante, prie  kelio. Toliau vakaruose plyti Lapkalnio miškas.

## Etimologija
Pavadinimas galbūt sietinas su žodžiu *užvaras, užuvaras* „laukų riba; sankasa, pylimas“ arba priešdėlinis vedinys iš **Varčia* ar **Vartai* arba bendrinio žodžio *vartai*. 1935 m. vietos gyventojai pavadinimą kildino nuo ūkininko Užvarčio.

## Istorija
Užvarčiai šaltiniuose minimi nuo XVII a. pabaigos (1699 m. *de Vzwarcie*, 1701 m. *de Vzworcie*, 1711 m. *de Uzuarcie*, 1715 m. *de Uzwarcie* ir kt.). 1743 m. minimi kaip Užvarčiai Skinderiškiai (*z Uzworc Skinderizſek*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liaudiškiai (Kėdainiai)

**Liaudiškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Beinaičių, Lankesos dešiniajame krante, priešais Užkapius, pamiškėje. Patenka į Lankesos botaninį draustinį. Likę pora sodybų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lineliai (Kėdainiai)

**Lineliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Pelėdnagių, 1 km į rytus nuo Pakapių, Urkos dešiniajame krante. Plyti dirbami laukai.

## Istorija

Kaimas įkurtas Mladochovo palivarko žemėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pabarupys

**Pabarupys** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, į šiaurės rytus nuo Labūnavos, prie Barupės.

## Istorija

XX a. pr. buvo dvaras Kėdainių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pacūnai

**Pacūnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Nociūnų, abipus Mėklos upės, bei jos intako Vilkupio. Iš pietvakarių prieina Labūnavos miškai. Kaimo teritorijoje, prie Labūnavos–Saviečių kelio, yra paminklinis kryžius tremtiniams.

## Istorija

XX a. Pacūnai buvo dvi šlėktų okolicos Babtų valsčiuje. Žemes valdė Jogintavičiai, Kalvaičiai, Marcinkevičiai, Jurevičiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Puzaičiai

**Puzaičiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, į rytus nuo Labūnavos, tarp Barupės ir Puzaičių miško.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Servitgaliai

**Servitgaliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Labūnava, prie Mėklos ir Labūnavos miškų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sičioniai

**Sičioniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietryčiuose, 1 km į pietryčius nuo Labūnavos, Labūnavos tvenkinio pakrantėje. Į rytus nuo kaimo prasideda Labūnavos miškai. Yra gyvulininkystės fermos. Išlikusios kapinės. Į kaimą veda kelias iš Labūnavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Slikių GS

**Slikių geležinkelio stotis** – buvusi gyvenvietė Kėdainių rajono savivaldybėje. Čia yra Lukšių geležinkelio stotis prie Vilniaus–Šiaulių geležinkelio, kelio  pervaža. Stovi telekomunikacijų bokštas. Tuoj į šiaurę už kaimo plyti Raisto miškas.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Slikių kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stašaičiai

**Stašaičiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Aukštųjų Kaplių, Bubių tvenkinio (Lankesos) pakrantėje. Prie kelio  tilto per Lankesą stūkso Stašaičių piliakalnis.

## Istorija

2020 m. prijungtas Ivaniškių kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilainėliai

**Šilainėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Nociūnų, prie Šerkšnio upės ir plento . Iš rytų kaimą juosia miškas Želksnis, iš vakarų – Šilainėlių miškas ir AB „Lifosa“ fosfogipso kalnai, šiauriau eina Vilniaus–Šiaulių geležinkelis. Šilainėlių kapinaitės yra tolėliau Šilainiuose.

## Istorija

Iki 1954 m. kaimas buvo Šilainėlių apylinkės centras. Seniau Šilainėliai buvo gatvinis kaimas prie keliuko iš Nociūnų į Šilainius. Apie 2002 m. pro Šilainėlius nutiestas rytinis Kėdainių aplinkkelis (nauja A8 trasa).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilainiai (Pelėdnagiai)

**Šilainiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietryčiuose, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Nociūnų. Išsibarstęs tarp Vilniaus–Klaipėdos geležinkelio, Piltynos ir Gegužinės upelių bei keleto miškų (Želksnio, Raisto, Bublių, Bublelių). Vakariniu pakraščiu praeina plentas , nuo kurio per Šilainius eina kelias į Beinaičius, rytuose praeina kelias . Kaime yra buvęs smėlio karjeras, Šilainėlių kapinės. Už kelių kilometrų į šiaurės vakarus, Zutkiuose yra Šilainių geležinkelio stotis.

## Gyventojai

## Galerija

Šilainių tvenkinys01.JPG|Šilainių karjeras
Šilainiai (Pelėdnagių), 1.JPG|Kaimo sodyba prie Nociūnų–Šėtos kelio
Šiliainių (Pelėdnagių) kapinės.JPG|Šilainių kapinės


## Šaltiniai
Rimuoliai

**Rimuoliai** – buvęs viensėdis Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Nociūnų, į pietus nuo Beinaičių.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Beinaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Serbinai

**Serbinai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Labūnavos, prie Labūnavos tvenkinio galo, į kurį įteka Barupė. Keliai į Bučiūnus, Pamėklius ir link Pašilių miško. Yra grūdų sandėlis.

## Istorija

XX a. pr. buvo Milošams priklausęs Serbinų dvaras Babtų valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žiogaičiai (Kėdainiai)

**Žiogaičiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, greta Mėklos ir Vadavės upių bei kelio *[[Via Baltica]]* (). Atsišakoja kelias į Labūnavą.

## Istorija

1940–1941 ir 1944–1950 m. kaimas buvo Žiogaičių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštkalniai (Kėdainiai)

**Aukštkalniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Langakių, už Langakių fermų. Prie kaimo yra Langakių tvenkiniai (Langakių II tvenkinys, Langakių III tvenkinys), netoliese teka Žvaranta. Eina keliukas į Voskaičius. Aukštkalniai įsikūrę ant aukšto, virš aplinkinių lygumų ryškiai iškilusio gūbrio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Blandžiai

**Blandžiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Pernaravos. Prie kaimo prasideda Aluonos intakas Sakuona. Netoli Blandžių eina kelias . Yra karvių ferma.

## Gyventojai

Tarpukariu buvo Blandžių kaimas ir viensėdis.

## Šaltiniai
Bumbulynė

**Bumbulynė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Langakių. Išlikusi sodyba. Šalia teka Glaušė ir jos intakas Geršokas.

## Istorija

2020 m. prijungtas Paskotiškės kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daukšai

**Daukšai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, 3 km į pietus nuo Paaluonio. Šalia kaimo eina automagistralė .

## Istorija

XX a. pr. buvo Zaleskių dvaras Vilkijos valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dratkalnis

**Dratkalnis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, prie Raseinių rajono ribos. Yra šiek tiek į pietus nuo automagistralės Vilnius-Klaipėda.

## Istorija

XX a. buvo Riomerių valda Ariogalos valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grineliai

**Grineliai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Pernaravos, prie Mėlupio upelio.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Preikapės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gučkampis

**Gučkampis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, 1 km į šiaurę nuo Liučiūnų, ant aukštokos kalvos. Kaime yra senos kapinaitės.

## Istorija

Kaime rastas archeologinis radinys – akmeninis kirvis siaurėjančia pentimi.

Gučkampis minimas nuo 1609 m. XVIII a. buvo karališkoji valda. Nurodo 1771 ir 1772 m. inventoriai, jog Gučkampio teritorijoje buvo 18 valakų ūkio žemės bei 14 valstiečių šeimų. Tvarkytoju buvo Raseinių maršalas Jurgis Liaudanskas. Nuo 1775 m. Gučkampio kaime Liaudanskas valdė 22 valstiečių namus.

2020 m. prijungtas Vencloviškių kaimas.

|}

## Gyventojai

1923 m. buvo 43 kiemai.

## Šaltiniai
Juodgiris (Kėdainiai)

**Juodgiris** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, šalia automagistralės . Greta teka Leštupys (Aluonos intakas), dunkso Juodgirio miškas. Prie greitkelio įrengta degalinė.

## Istorija

XX a. Juodgiriu vadinti 3 užusieniai – du Ariogalos valsčiuje ir vienas Vilkijos valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodžiai (Kėdainiai)

**Juodžiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Pernaravos. Greta kaimo praeina  kelias. Toliau į vakarus dunkso Juodžių miškas, teka Bernaupio upelis (Gynėvės intakas), įsteigtas Lendrynės ornitologinis draustinis.

## Istorija

XIX a. pab. buvo Juodžių kaimas ir palivarkas Ariogalos parapijoje. Palivarkas priklausė Benediktui Tiškevičiui (vėliau – Sakūnėlių dvaro valdai). Kaime stovėjo 1780 m. pastatyta Nukryžiuotojo Kristaus koplyčia.

## Gyventojai

## Galerija

Juodžiai (Pernaravos sen.).JPG|Juodžiai nuo plento
Juodžiai001.JPG| Juodžių kaimo sodyba prie kelio į Pašušvį
Juodžiai (Kėd.), 2019, sodyba.JPG|Juodžių sodyba link miškų


## Šaltiniai
Duogiai (Kėdainiai)

**Duogiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Pernaravos.

## Istorija

XX a. pr. buvo okolica Ariogalos valsčiuje. Žemes valdė Kelčiavos, Koricos, Leščiučiai, Losinskiai, Sutkevičiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gegužiai (Kėdainiai)

**Gegužiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Pernaravos, prie kelio . Kaimo apylinkėse prasideda Šušvės intakas Liedas.

## Istorija

XX a. pradžioje buvo okolica Ariogalos valsčiuje. Žemes valdė Marcinkevičiai, Urnėžiai, Alevsiai, Mosevičiai.

2020 m. prijungtas Sauskojų kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kanapėna

**Kanapėna** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Paaluonio, šalia greitkelio .

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laučynė

**Laučynė** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Langakių. Pro kaimą eina autostrada , teka Juodupis, rytuose prasideda Šaravų miškas. Prie kaimo įkurtas Laučynės kraštovaizdžio draustinis.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Mantigailių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lesčiukai

**Lesčiukai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, prie pietvakarinio Paaluonio pakraščio. Netoli Lesčiukų teka Aluona, bei nuo greitkelio  atsišakoja Žemaičių plentas. Pro kaimą eina kelias , yra autobusų stotelė. Veikia žemės ūkio įmonė.

## Istorija

Kaimas išaugo Lesčių palivarko žemėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mantigailiai

**Mantigailiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Langakių. Greta kaimo teka Juodupis, eina autostrada .

## Istorija

2020 m. prijungtas Laučynės kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kantrimas

**Kantrimas** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, 2 km į pietryčius nuo Paaluonio. Į rytus nuo kaimo prasideda Pernaravos-Šaravų miškai, šalia prateka Aluonos intakas Leštupys. Kaimas pasiekiamas keliuku nuo Paaluonio ir provėžomis nuo greitkelio .

## Istorija

XX a. pr. Kantrimas (Kontrimai) buvo dvaras Vilkijos valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kupsčiai (Kėdainiai)

**Kupsčiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Pernaravos, išsibarstęs tarp Angirių tvenkinio, Cigoniškės ir Žemėplėšos upelių. Vakaruose plyti Pavinkšnių miškas. Pro kaimą eina Grinių–Žostautų kelias. Plėtojama gyvulininkystė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliediškiai

**Paliediškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, išsibarstęs prie Pernaravos-Pelutavos ir Pernaravos-Kampų kelių. Pro kaimą teka Liedo aukštupys (Šušvės intakas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pesliškės

**Pesliškės** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Langakių. Pro kaimą teka Žvaranta, eina kelias .

## Gyventojai
1844 m. gyveno 13 Čekiškės parapijiečių.

## Galerija

Pesliškių kryžius.JPG|Pakelės kryžius
Pesliškės1.JPG|Senovinė troba
Pesliškės, 3.JPG|Pesliškės nuo Voskaičių pusės


## Šaltiniai
Rudakiai

**Rudakiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Paaluonio, prie Aluonos upės ir jos intakų Sakuonos bei Mėlupio. Pro Rudakius eina kelias  ir atšaka į Pernaravą.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vladas Česas (1917–2008), dainininkas

## Šaltiniai
Rugėnai

**Rugėnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Pernaravos, iš šiaurės, pietų ir rytų juosiamas Pernaravos-Šaravų miškų. Greta eina kelias . Fermos. Veikia priešgaisrinės gelbėjimo tarnybos padalinys.

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose Rugėnai minimi nuo 1597 m. Iki 1954 m. buvo Rugėnų apylinkės centras. Veikė pradinė mokykla (1920–1980 m.).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Romualdas Mankus (1938 m.), miškininkas, biomedicinos mokslų daktaras.

## Šaltiniai
Sauskojai

**Sauskojai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Pernaravos. Praeina kelias .

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Gegužių kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šliužiai (Kėdainiai)

**Šliužiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės vakarus nuo Pernaravos, Gynėvės kairiajame krante.

## Istorija

Kaimas sudarytas iš LTSR laikais Kėdainių rajonui priskirtos rytinės Šliužių kaimo (Raseinių raj.) dalies.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vainikoniai

**Vainikoniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, į pietus nuo Jakšių kaimo, prie kelio į Paaluonį. Prie kaimo prasideda Aluonos intakas Sakuona. Yra fermų, sandėlių ir žemės ūkio technikos garažų kompleksas (iš dalies sugriautas).

## Istorija

Kaimas įsikūrė Sakūnėlių dvaro ir palivarko žemėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vencloviškiai (Kėdainiai)

**Vencloviškiai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, dabar rytinė Gučkampio kaimo dalis.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Gučkampio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Viktoras Vitkauskas (1920–1951), vienas Pietų Lietuvos partizanų vadų.

## Šaltiniai
Vytautėliai

**Vytautėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietryčius nuo Pernaravos. Pasiekiamas keliuku nuo Blandžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voskaičiai

**Voskaičiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Čekiškės. Greta kaimo eina automagistralė , vietiniai keliai veda į Langakius ir Pesliškes.

## Istorija

XIX a. pab. buvo Voskaičių okolica.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žostautai (Kėdainiai)

**Žostautai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Pernaravos, dešiniajame Šušvės upės krante. Palei kaimą eina  kelias. Toliau vakaruose dunkso Lapkalnio miškai, o pietryčiuose – Pavinkšnių miškas. Pakelėje pastatytas stogastulpis. Yra gyvulininkystės ūkis.

## Etimologija

Vietovardis kilo nuo asmenvardžio *Žostautas* (*Zastautas, Zaštautas, Zostautas, Žoštautas, Žostautas*), kuris kildinamas iš šaknų *žos-* (
Žostautai (Pernaravos sen.).JPG|thumb|Žostautai iš vakarų
Žostautų stogastulpis, 2019.JPG|Žostautų stogastulpis
Žostautai, 2019.JPG|Sodybos pamiškėje


## Šaltiniai
Žostautėliai

**Žostautėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pernaravos, 1 km į šiaurės vakarus nuo Žostautų, prie Lapkalnio miškų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gižiemiai

**Gižiemiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Pernaravos. Kalvelės viršūnėje išlikusi medžiais apaugusi sodybvietė.

## Istorija

XIX a. buvo Gižiemių kaimas ir palivarkas, XX a. pr. – Dautartams priklausanti okolica.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Močėnai

**Močėnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės vakarus nuo Sirutiškio, 2,5 km į rytus nuo Dotnuvos. Šiaurine riba teka Kruostas, pietuose – jo intakas Vensutis. Vakariniu pakraščiu eina Vilniaus–Šiaulių geležinkelis. Močėnai keliuku pasiekiami iš Sirutiškio.

## Istorija

XX a. pr. buvo okolica. Valdas turėjo Baginavičiai, Boreišiai, Beinaravičiai, Citavičiai, Kolnickiai, Liaudanskai, Sipavičiai, Staškevičiai, Jasudavičiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alksniai (Rokiškis)

**Alksniai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Onuškio, Latvijos pasienyje, prie Apvaliojo ežero. Stūkso Alksnių piliakalnis. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Imperatorius Ferdinandas II

**Ferdinandas II** (, 1578 m. liepos 9 d. Gracas – 1637 m. vasario 15 d. Viena) – 1619-1637 m. Šventosios Romos imperijos imperatorius, Austrijos erchercogas, 1590-1637 m. Štirijos (Vidinė Austrija) kunigaikštis, 1617-1619 ir 1620-1637 m. Čekijos karalius, 1618-1625 m. Vengrijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Habsburgų dinastijos. 1590-1595 m. buvo auklėjamas jėzuitų Ingolštadto universitete. Ferdinando II valdymui charakteringos pastangos konsoliduoti Austriją, padarant ją valdžios centru ir katalikybės bastionu. Jo pastangos sukurti vieningą katalikų imperiją žlugo. Nepaisant to, jo sukurta Austrija tapo viena iš pagrindinių Europos valstybių sistemos sudėtinių dalių per vėlesnius 150 metų.

Protestantų dominuojamam Čekijos luomų susirinkimui 1619 m. nuvertus Ferdinandą ir paskelbus savo karaliumi Palatinato kunigaikštį Frydrichą V prasidėjo Trisdešimties metų karas. Ferdinandas 1620 m. sumušė sukilusius čekus ties Baltuoju kalnu ir keletu ediktų (pvz., 1629 m. Restitucinis ediktas) pasmerkė protestantizmą savo valstybėje.

Katalikų lygos, Tilio ir Valenšteino kariuomenių padedamas, jis tikėjosi tvirtai įsiviešpatauti imperijoje ir išnaikinti protestantus. Sustiprėjus imperatoriaus valdžiai išsigandę Vokietijos kunigaikščiai privertė Ferdinandą nušalinti fon Valenšteiną. Nusistovėjus kariaujančių pusių jėgų pusiausvyrai 1635 m. pasirašyta Prahos taikos sutartis – kompromisas su kunigaikščiais protestantais, jis buvo priverstas atšaukti Restitucinį ediktą, o Lužicą atiduoti Saksonijai. Sutartis dėl Prancūzijos įsikišimo į karą nebuvo įgyvendinta. Čekijos ir Vengrijos karūnas Ferdinandas perdavė savo sūnui (nuo 1637 m. imperatorius Ferdinandas III).

1637 m. Ferdinandas II mirė kovodamas nebe už Vokietijos atvertimą į tikrąjį tikėjimą, bet siekdamas išsaugoti savo palikimą ir Ispaniją.

## Šeima
Žmonos:
* Nuo 1600 metų balandžio 23 d. – Marija Ana Bavarė (1574–1616), Bavarijos hercogo Vilhelmo V duktė. Vaikai:
** Ferdinandas III (1608–1657), Šventosios Romos imperijos imperatorius,
** Marija Ana (1610–1665), ištekėjo už Bavarijos kurfiursto Maksimiliano I, 
** Cecilija Renata (1611–1644), ištekėjo už Lenkijos karaliaus Vlasdislovo Vazos,
** Leopoldas Vilhelmas (1614–1662).

* nuo 1622 metų vasario 4 d. – Eleonora Gonzaga (1598–1655), Mantui hercogo Vičendo I ir Eleonoros Mediči duktė. Vaikų nebuvo.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Franzl, Johann: Ferdinand II. Kaiser im Zwiespalt der Zeit. Graz u. a. 1978.
* Khevenhüller: Annalen Ferdinands II.. 2. Aufl. 1716, 12 Bde.
* Hurter: Geschichte Ferdinands II.. Schaffhausen 1850-64, 11 Bde.
* Findeisen, Jörg-Peter: Der Dreißigjährige Krieg. Eine Epoche in Lebensbildern. Graz 1998.
* Mann, Golo: Wallenstein. 3. Aufl., Frankfurt a. M. 1971.
* Richard Reifenscheid: Die Habsburger in Lebensbildern, Piper Verlag 2007, ISBN 978-3-492-24753-5

## Nuorodos
Imperatorius Leopoldas II

**Leopoldas II** (, pilnas vardas *Peter Leopold Joseph Anton Joachim Pius Gotthard*, 1747 m. gegužės 5 d. Viena – 1792 m. kovo 1 d. Viena) – Šventosios Romos imperijos imperatorius 1790–1792 m.

## Biografija

Habsburgų dinastijos, antrasis Pranciškaus I ir Marijos Teresės sūnus, brolis imperatorius Juozapas II, sesuo Prancūzijos karalienė Marija Antuanetė.

## Valdymas
1765 m. mirus tėvui, tapo Toskanos didžiuoju kunigaikščiu. Veikiamas Šviečiamojo amžiaus idėjų, Toskanoje pertvarkė mokesčių ir finansų sistemas, skatino atstovaujamųjų institucijų kūrimąsi. Po brolio mirties tapęs imperatoriumi suteikė daugiau laisvių nekatalikams. 

1792 m. Prancūzijoje kilus revoliucijai, su Prūsija sudarė sąjungą, nukreiptą prieš Prancūziją. Nuslopino sukilimą Vengrijoje ir baigė karą su Turkija.

## Šeima ir vaikai
Buvo vedęs (nuo 1764) Mariją Luizą (1745–1792), Ispanijos karaliaus Karolio III dukterį. Santuokoje gimė 16 vaikų:
# Marija Teresė (1767–1827) – 1787 metais ištekėjo už Antono, Saksonijos karaliaus
# Praciškus II (1768–1835), paskutinis Šventosios Romos imperijos imperatorius ir pirmasis Austrijos imperartorius
# Ferdinandas (1769–1824) – Toskanos didysis hecogas
# Marija Ana (1770–1809) – abatė
# Karlas Liudvikas (1771–1847) – Tešeno hercogas
# Aleksandras Leopoldas (1772–1795) – Vengrijos palatinas
# Albrechtas Joanas Juozapas (1773–1774)
# Maksimilianas (1774–1778)
# Juozapas (1776–1847) – Vengrijos palatinas, 1799 metais vedė Aleksandrą Pavlovną
# Marija Klementina (1777–1801) – 1797 metais ištekėjo už Pranciškaus I, abiejų Sicilijų karaliaus
# Antonas Viktoras (1779–1835) 
# Marija Amalija (1780–1789)
# Joanas Baptistas (1782–1859) – Meranijos grafas
# Raineras Josifas (1783–1853) – Lombardo-Venesijos vice-karalius; 1820 metais vedė Elžbietą Savojietę
# Liudvikas (1784–1864) – feldmaršalas-leitenantas
# Rudolfas (1788–1831) – Olomouso kardinolas ir arkivyskupas


Vaizdas:Grassi - Maria Luisa of Spain - Kunsthistorisches Museum.jpg|Imperatoriaus Leopoldo II žmona Marija Luiza
Vaizdas:Feierliche Begleitung der Reichskleinodien.jpg|Imperatoriaus Leopoldo II karūnacija
Vaizdas:Sarcophagus Emperor Leopold II.jpg|Imperatoriaus Leopoldo II sarkofagas. Viena, Austrija


## Šaltiniai

## Nuorodos
Švendriai

:: *Apie kaimą Kužių seniūnijoje žr. [[Švendrė]]*.

**Švendriai** − kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, abipus Žižmos upės, 4 km į šiaurės rytus nuo Raudėnų.

## Istorija

Caro laikais kaimas buvo rėžinis. Per I pasaulinį karą Švendriai buvo visiškai sudeginti, liko tik dvi pirtelės. Tarpukariu kaimas buvo Šiaulių apskrityje.

1922 m. žemės reformos metu kiekvienai šeimai buvo skiriama 8 ha žemės. Prastesnės žemės duodavo daugiau. 1945 m. Švendrių kaime sudegintos dvi sodybos su žmonėmis: rugpjūčio 1 d. Leningrado fronto užnugario apsaugos jungtinio 217-ojo pasienio pulko 1-ojo bataliono dviejų užkardų kariams (50–70 vyrų) jų vadas Lipinas įsakė sunaikinti žmones juos padegant name. Įsakymas įvykdytas, neva nušauti 4 partizanai, dar 5 sudegė, viso sudegė 2 namai ir 1 tvartas.

Tarybiniais metais įkurtas „Komjaunuolio“ kolūkis. Pasiturinčių žmonių trobesiai buvo nacionalizuoti. Vėliau kolūkis perorganizuotas į Pažižmėlių miškų ūkį. Veikė lentpjūvė, parduotuvė. Buvo pastatyti kultūros namai su biblioteka, kur vėliau įrengtas pieno supirkimo punktas.

Po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo Švendriuose 1995 ir 2000 metais Martinkų sodyboje suorganizuotos kaimo sueigos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Space Shuttle Enterprise

**„Space Shuttle Enterprise“** () – buvo pirmasis NASA užsakymu pagamintas šatlas. Jis nebuvo pritaikytas kosminiams skrydžiams ir neturėjo termoizoliacinės dangos bei veikiančių raketinių variklių. Aparatas buvo skirtas bandomiesiems skrydžiams Žemės atmosferoje.

Buvo planuojama „Enterprise“ pritaikyti kosminiams skrydžiams, tačiau pagaminus šatlą „Columbia“ pasikeitė planai ir aparatas taip ir liko nepaliestas. Po šatlo „Challenger“ sunaikinimo, „Enterprise“ turėjo jį pakeisti, bet buvo nutarta iš turimų detalių sukonstruoti visiškai naują aparatą „Endeavour“.

„Enterprise“ gamyba buvo pradėta 1974 metų birželio 4 dieną. Iš pradžių buvo planuojama aparatą pavadinti „Constitution“ (lt. *Konstitucija*), tačiau vėliau jis buvo pervadintas pagal kosminį laivą „Enterprise“ iš populiaraus amerikiečių serialo „Star Trek“.

„Enterprise“ buvo naudojamas skrydžio atmosferoje ir nusileidimo bandymuose. 1985 metų lapkričio 18 dieną aparatas buvo nugabentas į Vašingtoną, kur tapo Smifsono instituto nuosavybe. Šiuo metu „Enterprise“ yra eksponuojamas Smifsono nacionaliniame oro ir kosmoso muziejuje.
Space Shuttle Columbia

**„Space Shuttle Columbia“** (), pavadintas pagal pirmąjį pasaulį apiplaukusį amerikiečių jūrlaivį, buvo pirmasis galintis skristi į kosmosą NASA šatlas. Pirmoji jo misija „STS-1“ truko nuo 1981 metų balandžio 12 iki balandžio 14 dienos. 

## Specifika
Skirtingai nuo kitų programos erdvėlaivių, „Kolumbija“ niekada neskrido nei į Mir, nei į TKS. Tam ji buvo pernelyg sunki ir neturėjo reikiamos įrangos. Tačiau „Kolumbija“ iškėlė į kosmosą kitokių svarbių krovinių, iš kurių reikšmingiausiu laikoma 1999 m. paleista Chandra observatorija. „Kolumbija“ taip pat yra krovinių skyriuje vežusi savo pačios laboratorinį modulį (Spacelab). Šis pirmasis erdvėlaivis turėjo šimtus pačiam skrydžiui analizuoti skirtų jutiklių, kurie vėliau pastatytuose laivuose jau nebuvo įrengti.

## Katastrofa
2003 metų vasario 1 dieną, grįždamas iš orbitos, kosminis laivas sudegė Žemės atmosferoje, nusinešdamas visų septynių astronautų gyvybes. Kilimo metu nuo išorinio degalų bako atskilo izoliacinės medžiagos (putų) gabalas. Jis atsitrenkė į kosminio laivo kairįjį sparną, išdauždamas jo priekinėje briaunoje skylę. Pažeistas erdvėlaivis leisdamasis į Žemę sudegė. 

## Šaltiniai
Balchašas

**Balchašas** (; ) – nenutekamas ežeras Kazachstano pietryčiuose,Balkašo-Alakolio. Tai – antras pagal dydį ežeras Vidurinėje Azijoje po Aralo jūros.

## Istorija

Senovėje, nuo 103 m. pr. m. e. iki 8 amžiaus, kinams Balchašas buvo žinomas kaip *Pu-Ku/Bu-Ku*. Nuo VIII amžiaus žemė į pietus nuo ežero iki Tian Šanio kalnų buvo žinoma kaip „Septynios Upės“ (*Jetisu* Tiurkų kalba, *[[Semirečyjė]]* („Septynupis”) rusiškai). Šioje žemėje gyveno stepių Tiurkai ir Mongolai. 1644 – 1911metais Balchašo ežeras sudarė šiaurrytinę Rusijos sieną su Kinija, nuo 1864 m. ežeras atiteko Rusijai. Subyrėjus TSRS, 1991 m. ežeras tapo Kazachijos dalimi.

## Geografinė padėtis

Ežeras užima 16 996 km², bet kaip ir Aralo jūra, senka dėl upių vandens mažėjimo. Ežero vidutinis gylis yra 5,8 m, o didžiausias – 25,6 m. Vakarinė ežero dalis yra gėla, o rytinė druskinga (~5g/l). Jas skiria Uzynaralo sąsiauris  . Maždaug 1600 km į šiaurryčius yra Baikalo ežeras. Pietiniai krantai žemi, smėlėti. Šiauriniai – uolėti. Ežeras laivuojamas.

Balchašą maitina septynios upės: Ilis, Karatalas, Aksu upė, Lepsa, Bijanas , Kapalas, Koksu.

Šalia Balchašo ežero yra šie miestai: Balchašas, Lepsai, Čiganakas, Myn-Aralas, Burubaitalas, Tasaralas, Tomaras, Krasnyj Oktiabris, Kopbirlikas, Burliu-Tobė.

Balchašas įeina į tris sritis:
* Almatos
* Džambulo
* Karagandos

## Ekonomika

Ilio ir Balchašo vanduo yra svarbus Kazachijos rytų ekonomikai. Prie Ilio upės veikia didelė Kapčigajaus hidroelektrinė, energija tiekiama krašto žemės ūkiui (irigacijai) ir industrijai. Balchaše išplėtota žvejyba.

## Gamtinės ir politinės problemos
 
Viena problemų – tai Ilio upės teršimas iš Kinijos teritorijos. Balchašo ežeras teršiamas dėl didėjančios urbanizacijos ir industrijos. Dėl intensyvios žvejybos ežere nyksta kai kurios žuvų rūšys, gamtosaugos organizacijoms tai kelia susirūpinimą.

## Nuorodos

* Informacija apie Balchašos geografiją ir biologiją 
*  Kazachų 'natcionalinis lobis' pavojuje
* JTO Gamtinės Programos detalės dėl Balchašo ežero 
* „Centrinė Azija: Kazachstanas, gelbėtojai dirba dėl ežero išsaugojimo“ 13 Kovo 2007 RadioFreeEurope/RadioLiberty
* Balchašo žemėlapis

## Šaltiniai
Dandis

**Dandis** (, ) – miestas Škotijoje, prie Šiaurės jūros, Tėjaus estuarijos kairiajame krante, srities centras. Išvystyta tekstilės, mašinų, elektros prietaisų, laikrodžių, poligrafijos, maisto pramonė. Yra universitetas, muziejus, meno galerija, Švč. Mergelės Marijos bažnyčia, Šv. Povilo katedra.

Miesto teisės nuo 1892 m. XIX a. antroje pusėje–XX a. pradžioje buvo džiuto pramonės centras.

## Sportas

### Futbolas
* Dundee FC
* Dundee United FC

## Šaltiniai
Alakolis

**Alakolis** (, ) – ežeras 347 m aukštyje Almatos ir Rytų Kazachstano srityse, rytų Kazachstane.

Alakolis yra druskingas ežeras Kazachstane. Turi 65200 km² baseiną ir periodiškai gauna vandenį iš pietinių upių. Šiaurvakarinėje pusėje nuo Alakolio ežero iki Sasykolio ežero tęsiasi pelkės.

Aplink Alakolio ežerą yra saugoma teritorija, kurioje gyvena reti paukščiai, perintys kiaušinius ir gyvenantys šalia ežero.

Šalia ežero yra Rybačjės ir Žarbulako miesteliai.

Bronzos amžiuje aplink ežerą buvo išplitusi Alakolio kultūra.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Alakolis 
* National Aeronautikos ir Kosmoso Administracija
* Alakolio paukščiai 
* Wikimapia
Vokiečių Austrija

**Vokiečių Austrija** () Austrijos-Vengrijos dualistinėje monarchijoje neoficialiai vadinti tie daugiatautės valstybės regionai, kur vyravo vokiškai kalbantys gyventojai.

## „Vokiečių Austrijos respublikos“ susikūrimas
Po Austrijos-Vengrijos imperijos iširimo besibaigiant Pirmajam pasauliniam karui, 1918 m. spalio 21 d. vokiečių gyvenamų teritorijų atstovai, išrinkti dar 1911 m., susirinko Žemutinės Austrijos landtago rūmuose Vienoje kaip „Laikinasis savarankiškos Vokiečių Austrijos valstybės nacionalinis susirinkimas“. 1918 m. spalio 30 d. buvo išrinkta valstybės taryba (vyriausybė). Susirinkimo pirmininkais išrinktas Vokiečių nacionalinio judėjimo atstovas *[[Franz Dinghofer]]*, krikščionis socialistas *[[Jodok Fink]]* ir socialdemokratas *[[Karl Seitz]]*.

Po Vittorio Veneto kautynių italų frontas buvo pralaužtas, ir Austrija buvo priversta Padujoje pasirašyti karo paliaubas. 1918 m. lapkričio 11 d. sosto atsisakė imperatorius Karolis I. 

Veikiant vokiečių revoliucijai 1918 m. lapkričio mėnesį buvo siekiama sudaryti demokratinę Austrijos respubliką, kuri būtų vokiečių respublikos dalimi. Sekdami Wilsono programa vokiečiai austrai norėjo prijungti prie savo valstybės vokiečių gyvenamas teritorijas Čekijoje, Galicijoje ir Bukovinoje, tačiau šiems tikslams pasipriešino čekai, italai ir jugoslavai, kurie okupavo dalį Austrijos žemių. Šalyje siautė badas, trūko kuro. Laikinąjį nacionalinį susirinkimą pakeitė steigiamasis susirinkimas, kuriame stipriausiomis partijomis buvo socialdemokratai, krikščionys socialistai ir vokiečių tautininkų partija. Buvo paskelbta apie Habsburgų dinastijos, titulų ir ordinų panaikinimą, pradėtos socialinės reformos. Steigiamajam susirinkimui teko kovoti su separatistiniais Austrijos dalių judėjimais (Tirolis, Karintija) ir su komunistiniu judėjimu. 1919 m. kovo mėn. sudarytas koalicinis kabinetas, kuriam vadovavo *Renner*.

1919 m. rugsėjo 10 d. valstybės kancleris *Karl Renner* pasirašė Sen Žermeno sutartį. Ratifikuojant šią sutartį nacionalinis susirinkimas spalio 21 d. pagal sutarties sąlygas pakeitė respublikos pavadinimą iš *Vokiečių Austrijos* į *Austriją*.

## Nuorodos
Kruopių dvaras

**[[Kruopiai|Kruopių]] dvaras** (kt. pavad. *Albertava, Albrechtava*) – buvusio dvaro sodyba, minima jau Didžiosios Lietuvos Kunigaikštystės dokumentuose, priklausė Šiaulių ekonomijai. Dabar išlikusi 7,3 ha dvaro sodybvietė su parku, du kumetyno ir keli ūkinės paskirties pastatai, neturintys išliekamosios vertės.

## Istorija

Minimas nuo XVI a. XVIII a. pabaigoje dvaras išlaikė Kruopių bažnyčią.

Kruopių dvaras ilgą laiką priklausė kunigaikščiams Puzinams. Tai jie įrengė parką, tvenkinius. 1859 m. dvarui priklausė 10 šeimų (125 žmonės). 1923 m. dvare buvo 5 ūkiai su 34 gyventojais. 

Po I Pasaulinio karo dvarą įsigijo 1920–1922 m. Steigiamojo Seimo atstovas Juozas Liekis (1887-1955), priklausęs Lietuvos valstiečių sąjungos frakcijai, laisvamanybės propaguotojas. Jis pardavinėjo prie miestelio buvusią dvaro žemę gyventojams, kurie joje statėsi namus. Be to, J. Liekis 1926 m. skyrė savo žemės ir laisvamanių kapinėms įkurti. Kruopių valsčiaus inteligentijos, ūkininkų atstovai būrėsi laisvamanių „Kultūros būrelyje“, kuris rūpinosi naujomis kapinėmis. Dvarininkas savo lėšomis jas aptvėrė, išmūrijo įėjimo vartus, apsodino medeliais. Vėliau šiose kapinėse buvo palaidotas ir pats J. Liekis. 

1934 m. dvarui priklausė 44,77 ha žemės. 1935 m. dvaras parduotas varžytinėse. Netrukus, 1937 m., kilęs gaisras sunaikino gyvenamąjį pastatą. Po II Pasaulinio karo dvaro sodyba sunyko. Buvęs dvarininkas J. Liekis pokaryje gyveno ir mirė Kruopiuose.

## Parkas

Dabar iš dvaro likusi dalis parko, kuriame auga retų medžių, kaip antai amūrinis kamštenis. Parką iš dviejų pusių supa kanalai. Pakraštyje – Antrojo pasaulinio karo metais žuvusių sovietų karių kapai, užimantys 934 kv. m. teritoriją. Antkapinėse plokštėse įrašyta 616 karių pavardžių, taip pat yra įrašas apie tai, jog šioje vietoje palaidoti 52 nežinomi kariai. 2002 m. kapai sutvarkyti Rusijos Federacijos lėšomis. 

Sovietmečiu šalia parko buvo įrengtas didelis Kruopių tvenkinys, parke – nedidelė vasaros estrada, suformuotas takų tinklas.

## Šaltiniai
Kaindy ežeras

**Kaindy** (, *Qayındı köli*) – ežeras Kazachstane, 129 km rytų-pietryčių kryptimi nuo Almatos, 1882 m virš jūros lygio. Ežeras atsirado 1911 m. akmenų nuošliaužai užtvenkus Kaindy upę. Ežere iki šiol styro čia augusių eglių kamienai. Jo ilgis 400 m, gylis iki 30 m.

## Išnašos