Vilniaus viešasis transportas

**Vilniaus viešasis transportas** – Vilniuje ir jo apylinkėse veikianti keleivių vežimo sistema. Vilniuje veikia dvi miesto viešojo transporto rūšys – autobusai ir troleibusai. 2020 m. mieste buvo 87 autobusų ir 18 troleibusų maršrutų, darbo dienomis į maršrutus išvažiuodavo 426 autobusų ir 190 troleibusai, poilsio dienomis – 240 autobusų ir 108 troleibusai. Viešuoju transportu kasdien pervežama apie 500 tūkst. keleivių.

Dauguma Vilniaus miesto maršrutų yra aptarnaujami valstybinio vežėjo UAB „Vilniaus viešasis transportas“, kuris dalį maršrutų yra perdavęs aptarnauti subrangovui UAB „Transrevis“. Miesto viešojo transporto maršrutų, jų eismo tvarkaraščių planavimu, bilietų platinimu ir keleivių kontrole užsiima savivaldybės įmonė „Susisiekimo paslaugos“.  

## Istorija
Pirmosios masinio keleivinio transporto priemonės – diližanai ir omnibusai Vilniuje pasirodė po 1862 m., kai buvo baigtas tiesti Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelis. Miestui augant, šių transporto priemonių nebeužteko, todėl nutarta įrengti arklinį tramvajų. 1893 m. baigta tiesti pirmoji linija, vėliau – dar dvi. Diližanai ir omnibusai pamažu buvo išstumti iš miesto centro į priemiesčius. Arklių traukiami tramvajai, vadinamoji „konkė“, važinėjo trimis maršrutais: iš miesto centro į geležinkelio stotį, Užupį ir Antakalnį. Bendras linijų ilgis buvo apie 10 km. Arklinio tramvajaus veiklą nutraukė Pirmasis pasaulinis karas, o 1926 m. bėgiai buvo išardyti.

XX a. pr. Nerimi nuo Vilniaus iki Verkių nuolat kursavo trys keleiviniai garlaiviai. 1905 m. pasirodė pirmieji autobusai, kurie vasaros metu veždavo keleivius nuo dabartinės Katedros aikštės iki Verkių. Reguliarus autobusų eismas prasidėjo tik nuo 1926 m., kai trimis maršrutais (maždaug buvusiomis tramvajaus linijomis) pradėjo kursuoti šveicarų „Arbon“ autobusai. Po trejų metų atidarytos dar trys linijos, o 1938 m. Vilniuje buvo jau 8 autobusų maršrutai. Vėliau jų skaičius vis mažėjo, o 1940 m. liko tik 4: Geležinkelio stotis–Žvėrynas, Geležinkelio stotis–Kareivinės (Šnipiškės), Vingio parkas–Antakalnis, Rotušės aikštė–Geležinkelininkų ligoninė. Kad būtų pigiau, autobusų važiuokles pirkdavo užsienyje, o kėbulus gamindavo Lietuvoje.

Per Antrąjį pasaulinį karą miestas liko be viešojo transporto – visi autobusai buvo rekvizuoti karo reikmėms.

1946 m. kovo 13 d. atidarytas pirmas pokario autobusų maršrutas Žvėrynas–Geležinkelio stotis, o netrukus – dar du. Keleivius vežiojo 17 senų trofėjinių autobusų. 1950 m. mieste veikė 10 autobusų linijų, pamažu gerėjo ir autobusų parkas. 1956 m. lapkričio 6 d. atidarytas pirmasis troleibusų maršrutas iš geležinkelio stoties į Antakalnį, 1967 m. mieste buvo jau 13 maršrutų, kurių bendras ilgis siekė 217 km. 1971 m. Vilniuje buvo 33 autobusų maršrutai, 1986 m. – 40. Mieste važinėjo 230 autobusų, bendras maršrutų ilgis buvo 461 km. 2001 m. Vilniuje buvo 18 troleibusų ir 60 autobusų maršrutų, miesto gatvėmis kasdien važinėdavo 258 troleibusai ir 223 autobusai. Per metus troleibusai perveždavo 130 mln., autobusai – 80 mln. keleivių. 2002 m. Vilniuje dirbo ir 11 privačių vežėjų, vežusių keleivius 20 standartinės talpos autobusų maršrutais, ir 17 vežėjų, dirbusių 61 mikroautobusų maršrute.

2013 m. viešojo transporto sistema reformuota: panaikinti privačių vežėjų mikroautobusų maršrutai, atsirado greitieji autobusai, gatvėse padaugėjo autobusų juostų. Uždaryti 4 troleibusų maršrutai. 2015 m. pradėjo kursuoti naktiniai autobusai. 2017 m. savivaldybės paskelbtą naujo vežėjo parinkimo konkursą laimėjo dviejų bendrovių – UAB „Transrevis“ ir Latvijos „Rīgas mikroautobusu satiksme“ – konsorciumas. Įmonė aptarnauja 22 maršrutus. 2017 m. pradėta didžiausia Vilniaus istorijoje viešojo transporto atnaujinimo programa.

2021 m. - dirba nuostolingai 3 mln. Eur – tokius nuostolius dėl pandemijos sumažinto keleivių srauto ir pabrangusio kuro šiemet prognozuoja vilniečius vežanti bendrovė „Vilniaus viešasis transportas“ (VVT). Naujai paskirtas bendrovės vadovas teigia, kad į sudėtingą situaciją patekusiai bendrovei būtina spartinti strateginius pokyčius. https://www.vilniausviesasistransportas.lt/news/253/57/Susumaves-I-pusmecio-rezultatus-Vilniaus-viesasis-transportas-prabilo-apie-pokycius/

## Autobusai

2020 m. Vilniuje buvo 6 greitieji, 75 pagrindiniai ir privežamieji bei 6 naktiniai autobusų maršrutai. Mažiausiu intervalu (4–5 min. piko metu) važinėjo greitieji autobusai. 2019 m. UAB „Vilniaus viešasis transportas“ autobusais pervežė 114,1 mln. keleivių.

## Troleibusai

2020 m. Vilniuje buvo 18 troleibusų maršrutų, kurių ilgis sudarė 412,7 km. Troleibusais kasdien buvo pervežama apie 200 tūkstančių keleivių. Mažiausiu intervalu (3–6 min. piko metu) važinėjo 2, 4, 7, 16, 17, ir 19 maršrutų troleibusai. 2019 m. troleibusais pervežta 51,5 mln. keleivių.

## Keleiviniai laivai
2024 m. rugpjūčio mėn. Vilniaus miesto taryba, siekdama išplėsti sostinės viešojo transporto tinklą, nutarė investuoti į vandens transportą. 2025 m. liepos 14 dieną pirmasis elektrinis keleivinis laivas ­„Rytas“ buvo nuleistas į Neries upę. Liepos 25 d. laivai pradėjo kursuoti maršrutu L1 nuo Karaliaus Mindaugo tilto iki Verslo trikampio (Žvėryno). Iš viso maršrutą sudaro penkios stotelės: Verslo trikampio, Žvėryno tilto, Baltojo tilto, Žaliojo tilto ir Karaliaus Mindaugo tilto. 2025 m. rudenį sistemą aptarnaus 4 tokio tipo laivai.

## Bilietai
Apmokėjimui naudojama Vilniečio kortelė, mobilios programėlės *m.Ticket* ir *Trafi,* viešajame transporte galima pirkti bilietus atsiskaitant bekontaktėmis banko kortelėmis.

## Šaltiniai