open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sendvario apylinkė

**Sendvario apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje, prie rytinės Klaipėdos miesto ribos.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Dovilų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Klaipėdos rajonui. 1954 m. prijungta dalis Vaidaugų apylinkės, o dalis Sendvario apylinkės prijungta prie Triušelių apylinkės. 1963 m. prijungta Tauralaukio apylinkė ir dalis Plikių apylinkės, o Sendvario apylinkės dalis prijungta prie Dovilų apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“ kolūkis, Klaipėdos MTS ir Dumpių tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 79,94 || 3201 () || „Pergalės“ kolūkis, Dumpių tarybinis ūkis  || 21 kaimas, 1 vienkiemis, 2 glžk. stotys
|-
| 1970-01  || || 3801 || || 28 kaimai, 1 viensėdis 
|-
| 1972-10-01  || 88,59 || || „Pergalės“ kolūkis, Klaipėdos tarybinis ūkis-technikumas, Klaipėdos pasienio kontrolinis veislinių gyvulių eksporto-importo punktas, Tauralaukio tarybinis ūkis  || 30 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 1976-07-01  || || || || 30 kaimų, 1 viensėdis 
|-
| 1979-01-17  || || 4769 || || 30 kaimų, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1985 m. || || || Klaipėdos tarybinis ūkis technikumas, Tauralaukio daržininkystės tarybinis ūkis  || Ginduliai, Jakai, Kalotė, Paupiai, Sendvaris, Slengiai, Sudmantai, Tauralaukis ir kt.
|-
| 1989-01  || || 4900 || || 29 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Veiviržėnų apylinkė

**Veiviržėnų apylinkė** (iki 1971 m. ***Veviržėnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Veiviržėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Priekulės rajonui. 1954 m. prijungtos Petraičių apylinkė, dalis Balsėnų apylinkės, dalis Brožių apylinkės, dalis Aisėnų apylinkės ir dalis Padubrėnų apylinkės, 1963 m. – Liepaičių apylinkė. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas.

|-
| 1954-05-25  || || || „Veiviržos“ ir „Galybės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 47,43 || 3425 () || „Veviržos“ kolūkis, „Galybės“ kolūkis  || 1 miestelis, 18 kaimų
|-
| 1970-01  || || 3288 || || 1 miestelis, 35 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 111,86 || || „Galybės“ kolūkis, „Pavasario“ kolūkis, Tarvydų kolūkis, „Veiviržo“ kolūkis  || 1 miestelis (Veiviržėnai), 34 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 35 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 4249 || || 1 miestelis, 52 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1985 m. || || || „Pionieriaus“ kolūkis, „Šalpės“ kolūkis, „Veiviržo“ kolūkis, Liepaičių meistrija  || Balsėnai, Daukšaičiai, Jucaičiai, Mikužiai, Pėžaičiai, Skomantai, Šalpėnai, Tarvydai, Veiviržėnai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3455 || || 1 miestelis, 48 kaimai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Vėžaičių apylinkė

**Vėžaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Jokulių apylinkės ir dalies Pagerdaujo apylinkės. 1963 m. prijungtos Bruožių apylinkė ir Ežaičių apylinkė, 1977 m. – Lapių apylinkė ir dalis Antkopčio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Paryžiaus Komunos“ kolūkis, Gargždų MTS ir Samališkės bandymų stotis  || 
|-
| 1959 m.  || 65,6 || 3303 () || „Vėžaičių“ kolūkis, „Jokulių“ kolūkis, Girininkų tarybinis ūkis, Samališkių bandymų stotis  || 1 miestelis, 10 kaimų
|-
| 1970-01  || || 3644 || || 1 miestelis, 21 kaimas 
|-
| 1972-10-01  || 134,73 || || Girininkų kolūkis, Kalinino kolūkis, „Laisvės“ kolūkis, Ždanovo kolūkis, Lietuvos žemdirbystės mokslinio tyrimo instituto Vėžaičių filialo eksperimentinis ūkis  || 1 miestelis (Vėžaičiai), 22 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 20 kaimų 
|-
| 1979-01-17  || || 4524 || || 1 miestelis, 33 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || Juliaus Janonio kolūkis, Andrejaus Ždanovo kolūkis, „Žvelsos“ kolūkis, Žemdirbystės instituto Vėžaičių filialo eksperimentinis ūkis, Vėžaičių girininkija  || Antkoptis, Brožiai, Girininkai, Lapiai, Maciuičiai, Pažvelsis, Rudaičiai, Tilvikai, Vėžaičiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 4368 || || 1 miestelis, 30 kaimų, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Lietuvos kvartetas

**Lietuvos kvartetas** – Lietuvos nacionalinės filharmonijos styginių kvartetas, veikęs 1945–1996 m. Vilniuje.

## Istorija
Vienas Lietuvos kamerinės muzikos, styginių kvartetų festivalių iniciatorių ir dalyvių. Koncertavo užsienio šalyse, dalyvavo tarpt, festivaliuose. Repertuarą sudarė įvairių epochų ir stilių užsienio, lietuvių kompozitorių kūriniai. Koncertuose dalyvavo dainininkas Virgilijus Noreika, pianistai Stasys Vainiūnas, Jakovas Ginzburgas, Mariam Azizbekova, Tatjana Nikolajeva, klarnetininkai Juozas Jasenka, Algirdas Budrys, fagotininkai Vladas Kairys, Juozas Slankauskas, kontrabosininkai Antanas Masaitis, Kajetonas Leipus, Zigmas Žukas, valtornininkai Alfonsas Baužinskas, Alfredas Račkauskas ir kiti.

## Muzikantai
**I smuikas:**
* Jakovas Targonskis – 1945–1947 m
* Eugenijus Paulauskas – 1947–1978 m, 1981–1996 m.
* Algirdas Stulgys – 1978–1981 m

**II smuikas:**
* Antanas Rauchas – 1945–1946 m.
* Kornelija Kalinauskaitė – 1946–1981 m
* Raimondas Butvila – 1981–1992 m.
* Žilvinas Malikėnas – 1992–1994 m.
* Almina Murinaitė – 1994–1996 m.

**Altas:**
* Eduardas Satkevičius – 1945–1946 m.
* Jurgis Fledžinskas – 1946–1981 m
* Arūnas Statkus – 1981–1996 m.

**Violončelė:**
* Levas Seidelis – 1945–1949 m.
* Z. Banevičius – 1949–1952 m.
* Michailas Šenderovas – 1952–1961 m
* Ernestas Bertovskis – 1961–1962 m.
* Romualdas Kulikauskas – 1962–1990 m
* Edmundas Kulikauskas – 1990–1996 m.

## Įvertinimas
* 1959 m. – Tarptautinis konkursas, Budapeštas – II vieta
* 1964 m. – Tarptautinis konkursas, Lježas – II vieta
* 1965 m – LTSR valstybinė premija

## Literatūra
* D. Katkus. Lietuvos kvartetas, Vilnius, 1971 m.

## Šaltiniai
Mantas Jankavičius

**Mantas Jankavičius** (g. 1980 m. gegužės 20 d. Vilniuje) – Lietuvos dainininkas ir aktorius.

## Biografija
Gimė Vilniuje, bet vėliau su tėvais persikėlė į Kėdainius. 13-os metų pradėjo dainuoti Kėdainių roko grupėje „Tylos zona“. Sulaukęs 19 m., grįžo į Vilnių ir įstojo į Vilniaus konservatoriją, kurioje 4 m. mokėsi groti trombonu. Tuo pat laiku dainavo grupėje „La Vita“ ir su ja išleido albumą. Iš jos pasitraukus vienam nariui, nutarė pradėti solinę karjerą.

2001 m. dalyvavo konkurse „Fizz Superstar“, kuris vyko Lietuvoje, Latvijoje bei Estijoje, ir pasiekė finalą. Po konkurso sulaukė estų prodiuserių pasiūlymų bendradarbiauti ir su jais įrašė nemažai kūrinių. Vėliau pasižymėjo "Tabami goes… " koncertais, kuriuose įkūnijo Freddie Mercury bei Robbie Williams. Vaidino miuzikluose: „Meilė ir mirtis Veronoje“ – Romeo, „Paryžiaus katedra“ – Kvazimodą, „Žygimanto Augusto ir Barboros Radvilaitės legenda” – Žygimantą Augustą, „Eglė Žalčių karalienė” – Žaltį, „Mažvydas" – Kasparą.

2010 m. dainininkas gavo pagrindinį vaidmenį režisieriaus D. Ulvydo statomame filme „Tadas Blinda: Pradžia“.

2014 m. įkūnijo pagrindinį Panko vaidmenį filme . Režisierius: Ričardas Marcinkus.

Šeima – žmona Ieva, sūnūs Benas (g. 2007 m.) ir Herkus (g. 2011 m.), dukra Upė (g. 2017 m.).

## Diskografija

### Albumai

***„Gyvenam kartą“ (2007)***

# Sninga
# Gyvenam Kartą
# Dainuosiu
# Saulę Nešiu
# Dabar Ir Čia
# Vaiko Žvaigždė
# Nesibaigianti Diena
# Čia Mano Miestas
# Escape Me
# Mis Europa (su Skamp)
# Tavęs Man Niekas Nepakeis

***„…“ (2010)***

# Čiuožki
# Į Kairę
# Mis Europa (Kitaip)
# Leila
# Stok
# Dabar ir Čia (Kitaip)
# Viskas, Ką Sakai
# Sninga (Kitaip)
# Lovefool Tonight
# Chase Me

***„Vienas saloje“ (2017)***

# Ką manai?
# Duok man jėgų
# Šiandien tu man graži
# Melagė
# Kaukės stebuklas
# Drugeliai laisvi
# Vienaas saloje
# Ryto durys (su Ieva Narkute)
# Vienišų namų tyla
# Iš ko aš padarytas
# Laikas grįžt namo
# Dangus tau dovanojo aukštį

### Atskiros dainos
* 2003 m. – Natural Blond Girls (2003 m. nacionalinės Eurovizijos atrankos daina)
* 2004 m. – Morning (2004 m. nacionalinės Eurovizijos atrankos daina)
* 2005 m. – Ateik Rytoj
* 2009 m. – Čiuožki (singlas)
* 2009 m. – Stok!
*2019 m. – Kalėdos vasarą
*2019 m. - Dangus nesibaigia
*2020 m. - Vienam pasaulyje

### Vaizdo klipai
* 2008 m. – Lovefool Tonight
* 2009 m. – Čiuožki
*2019 m. – Kalėdos vasarą
*2019 m. – Dangus nesibaigia

## Filmografija
* 2011 m. – Tadas Blinda. Pradžia (Tadas Blinda)
* 2013 m. – Valentinas vienas
* 2014 m. – Žaidimų Blogis (Shekhar/G.One, Lietuvių dubliavimas)
* 2014 m. - Pakeliui (Pankas)

## Laimėjimai
* 2006 m. – LTV šokių projektas „Lietuvos šokių dešimtukas“. Nugalėtojas kartu su Izabele Romanovaite
* 2007 m. – LTV muzikinė laida „Lietuvos dainų dešimtukas“. Nugalėtojas kartu su Rita Dapkute
## Apdovanojimai ir nominacijos

## Šaltiniai
Live and More!

**„Live and More!“** yra antrasis namų video albumas, išleistas Jungtinių Amerikos Valstijų pop dainininkės Britney Spears VHS formatu 2000 m. lapkričio 21 d. ir 2001 m. vasario 13 d. DVD formatu kartu su debiutiniu video albumu „Time Out with Britney Spears“. Šis video yra apie Britney vizitą Havajuose ir apie „Crazy 2K Tour“ turą. Pats šou vyko paplūdimyje prieš vaivorykštės bokštą „Hilton Hawaiian Village“ viešbutyje. Koncertas buvo nemokamas tiems fanams, kurie buvo apsirengę Havajų tematika. Taip pat buvo specialus „Destiny's Child“ pasirodymas. Kamera seka, kaip Britney treniruojasi su šokėjais, leidžia laiką su draugais, ir net, kai Britney mokosi Hula šokio. Video kulminacija, gyvas pasirodymas, per kurį Britney atlieka didžiausius hitus kaip „Oops!…I Did It Again“, „Lucky“ ir „Stronger“. Nors DVD pasiekė #4 vietą JAV, albumas buvo sertifikuotas tik 3x platininiu. Prancūzijoje DVD irgi buvo sertifikuotas platininiu ir tai reiškė, jog Prancūzijoje parduota daugiau nei 20 000 albumo kopijų. Pasaulyje buvo parduota daugiau nei 2 milijonų tiražu.

## Technika
* Galimi subtitrai: anglų kalba
* Galimos audio dainos: anglų kalba, anglų (Dolby Digital 5.1)

## Turinys
* 3 vaizdo klipai:
*# „Lucky“,
*# „Oops!… I Did It Again“,
*# „Stronger“.

* Britney NBC kanalo „Saturday Night Live“ laidoje:
*# „Woodrow the Homeless Man“ (Woodrow Benamis Žmogus)
*# „Britney judges dancer tryouts *(Britney teisėja šokio koncerte)*“
*# „Morning Latte“,
*# „Oops!… I Did It Again“
*# „Don't Let Me Be the Last to Know“

* Britney gyvai iš Waikiki Beach, Havajai:
*# „(You Drive Me) Crazy“
*# „Sometimes“
*# „From the Bottom of My Broken Heart“
*# I Will Be There
*# „Born to Make You Happy“
*# „Oops!… I Did It Again“
*# „Don't Let Me Be the Last to Know“
*# „The Beat Goes On“
*# „…Baby One More Time“
* Video klipai
* Foto galerija
* Interneto nuorodos

***Pastaba:***
Daina „I Will Be There“ buvo įrašyta tik DVD formate, o VHS formate šios dainos nėra. Tačiau ši daina buvo atlieka jos ture.

## Nuorodos
* DVD filmo profilis IMDb.com svetainėje
Tiburono sala

**Tiburono sala** (, „Ryklio sala“, serių k. *Tahéjöc*) – didžiausia Meksikos sala. Yra Kalifornijos įlankos šiaurinėje dalyje, priklauso Sonoros valstijai. Plotas 1201 km². Nuo žemyno skiria Inferniljo sąsiauris (siauriausia vieta 3 km). Į šiaurės vakarus nuo Tiburono salos yra kita didelė Anchel de la Guardos sala. Paviršius kalnuotas (aukštis iki 1450 m, San Migelio k.). Vyrauja skurdūs krūmynai. 1963 m. sala paskelbta gamtos rezervatu. Yra juodauodegių elnių, snieginių avinų, lapių, kojotų.

Tiburono sala negyvenama, tik rytinėje dalyje yra karinė bazė. Sala priskirta indėnų serių žemėms. Tiburono sala pasiekiama iš žemyno pakrančių miestelių – Punta Čuekos (apgyvendinta serių) ir Bahija de Kino.
Lietuvos kompiuterininkų sąjunga

**Lietuvos kompiuterininkų sąjunga** – Lietuvos kompiuterininkų, informatikos specialistų ir mėgėjų kūrybinė visuomeninė organizacija, veikianti Vilniuje, Geležinio Vilko g. 12-113.

## Istorija
Lietuvos kompiuterininkų sąjungos steigiamasis suvažiavimas įvyko 1989 m. rugsėjo 19–21 d. Oficialiai LIKS įregistruota 1990 m. sausio 29 d. Nuo 1998 m. Europos informatikos profesionalų sąjungos (CEPIS), nuo 2001 m. Tarptautinės informacijos apdorojimo federacijos (IFIP) narė. Nuo 1996 m. Intelektikos sekcija yra tikroji Europos kompiuterinės intelektikos koordinacinio komiteto (ECCAI) narė. Nuo 2000 m. Lietuvos kompiuterininkų sąjunga yra ECDL fondo narė. Turi apie 500 narių (2008 m.).

## Veikla
Kas dveji metai organizuoja Kompiuterininkų dienas, per kurias vyksta informatikos mokslininkų, informacijos technologijų specialistų ir pedagogų konferencijos, seminarai, reguliariai rengia dirbtinio intelekto mokslininkų, informacijos technologijų mokytojų, universitetų ir kolegijų informatikos katedrų vedėjų seminarus, atlieka informatikos įstatymų projektų ir programinės įrangos paketų ekspertizes, vykdo įvairius projektus. Lietuvos kompiuterininkų sąjungą valdo narių suvažiavimas ir jame renkama taryba, vykdomasis organas – valdyba.

## Tarybos pirmininkai
* Gintautas Žintelis – 1989-1995 m.
* Alfredas Otas – 1995-2010 m.
* Saulius Maskeliūnas – nuo 2010 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Lietuvos kompiuterininkų sąjunga
Lietuvos kultūros centrų asociacija

**Lietuvos kultūros centrų asociacija** – Lietuvos visuomeninė organizacija, vienijanti Lietuvoje veikiančius kultūros centrus ir rūmus.

## Veikla
Lietuvos kultūros centrų asociacija įkurta 2003 m. Vilniuje. Turi 140 narių (2008 m.). Atstovauja kultūros centrams ir rūmams, koordinuoja jų veiklą, rūpinasi jų integravimu į įvairius šalies ir tarptautinius projektus, pristatymu Lietuvoje ir užsienyje, kuria kultūros plėtojimo Lietuvoje projektus, dalyvauja kitų institucijų kultūros plėtojimo programose, teikia siūlymus ir projektus vyriausybei ir kitoms valdžios institucijoms dėl teisės aktų, susijusių su kultūros įstaigų veikla, teikia metodinę ir kitą informaciją nariams, palaiko ryšius su kitais šalių panašiomis organizacijomis ir kita. Valdymo institucijos – visuotinis susirinkimas, taryba, prezidentas.

Prezidentas: Romas Matulis – nuo 2003 m.

## Šaltiniai
Kartenos apylinkė

**Kartenos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kartenos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kretingos rajonui. 1954 m. prijungta Dauginčių apylinkė, o dalis Kartenos apylinkės prijungta prie Kalniškių apylinkės. 1963 m. prijungtos Budrių apylinkė ir Kalniškių apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || J. Žemaitės vardo ir „Tarybinės žemės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 54 || 3301 () || J. Žemaitės vardo kolūkis, „Tarybinės žemės“ kolūkis  || 1 miestelis, 12 kaimų
|-
| 1970-01  || || 3248 || || 1 miestelis, 26 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 115,8 || || „Aušros“ kolūkis, Kalniškių kolūkis, „Tarybinės žemės“ kolūkis, Žemaitės kolūkis  || 1 miestelis (Kartena), 26 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 21 kaimas 
|-
| 1979-01-17  || || 2331 || || 1 miestelis, 21 kaimas 
|-
| 1985 m. || || || Kalniškių kolūkis, Žemaitės kolūkis, Kartenos girininkija  || Kalniškiai, Kartena, Vėlaičiai, Žadeikiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2139 || || 1 miestelis, 19 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Kūlupėnų apylinkė

**Kūlupėnų apylinkė** (iki 1971 m. ***Kulupėnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje, į rytus nuo Kretingos.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kartenos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Salantų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Stropelių apylinkės ir dalis Imbarės apylinkės, 1963 m. – dalis Kalnalio apylinkės. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas.

|-
| 1954-05-25  || || || „Asteikių“ ir „Vienybės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 50,23 || 2079 () || „Asteikių“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 10 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2068 || || 13 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 73 || || Kūlupėnų tarybinis ūkis  || 12 kaimų, 1 gel. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 12 kaimų, 1 gel. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1947 || || 13 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || Kūlupėnų tarybinis ūkis, Kūlupėnų girininkija  || Asteikiai, Kūlupėnai, Nasrėnai, Stropeliai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1745 || || 14 kaimų, 1 kaimo dalis 
|}

## Vadovai
* Algirdas Macius, 1974–1995 m.

## Šaltiniai
Kurmaičių apylinkė

**Kurmaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kretingos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kretingos rajonui. 1954 m. prijungta Klibių apylinkė ir dalis Ruginių apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1988 m. birželio 22 d. Kurmaičių apylinkė prijungta prie Kretingos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Žemaičių tiesos“ kolūkis, Kretingos tarybinio ūkio Kretingos, Daktarų ir Ruginių skyriai  || 
|-
| 1959 m.  || 73 || 1957 () || „Žemaičių tiesos“ kolūkis, Kretingos tarybinio ūkio Aukštkalvių ir Daktarų skyriai  || 16 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2095 || || 14 kaimų, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 70,31 || || Kretingos žemės ūkio technikumo mokomasis ūkis, Kurmaičių paukštininkystės tarybinis ūkis  || 14 kaimų, 1 gel. stoties gyvenvietė, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 14 kaimų, 1 gel. stoties gyvenvietė, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2408 || || 14 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || Kretingos tarybinis ūkis technikumas, Kurmaičių paukštininkystės tarybinis ūkis  || Genčai, Klibiai, Kurmaičiai, Padvariai, Tūbausiai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Laukžemės apylinkė

**Laukžemės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis Lietuvos šiaurės vakaruose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Darbėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kretingos rajonui. 1954 m. prijungta Impilties apylinkė ir dalis Juzumų apylinkės. 1988 m. birželio 22 d. Laukžemės apylinkė prijungta prie Darbėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „LTSR 10-mečio“ ir „Piliakalnio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 79 || 1955 () || „LTSR 10-mečio“ kolūkis, „Piliakalnio“ kolūkis  || 17 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1719 || || 14 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 93,7 || || Laukžemės kolūkis, „Piliakalnio“ kolūkis  || 15 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 15 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 1484 || || 16 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1985 m. || || || Laukžemės kolūkis, Šventosios girininkija  || Laukžemė, Lendimai, Naujoji Įpiltis, Senoji Įpiltis ir kt.
|}

## Šaltiniai
Rūdaičių apylinkė

**Rūdaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kretingos valsčiuje, vėliau tais metais performuota į Ankštakių apylinkę. Atkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Vilimiškės apylinkės, Vydmantų apylinkės, dalies Kvecių apylinkės, dalies Žibininkų apylinkės ir dalies Ankštakių apylinkės. 1960 m. prijungta Ankštakių apylinkė. 1988 m. birželio 22 d. Rūdaičių apylinkė prijungta prie Kretingos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo, J. Janonio vardo kolūkiai ir Kretingos tarybinio ūkio Vilimiškės skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 57 || 2876 () || K. Požėlos vardo kolūkis, J. Janonio vardo kolūkis, Kretingos tarybinio ūkio Vilimiškės skyrius  || 10 kaimų
|-
| 1970-01  || || 3415 || || 20 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 86,6 || || Kretingos kolūkis, K. Poželos kolūkis, Kretingos tarybinis ūkis, Kretingos valstybinė veislininkystės stotis  || 19 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 19 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 3588 || || 17 kaimų 
|-
| 1985 m. || || || Karolio Požėlos kolūkis, Vydmantų agroprekybinis tarybinis ūkis  || Ankštakiai, Kretingsodis, Pryšmančiai, Rūdaičiai, Tarvydai, Užpelkiai, Vydmantai, Žibininkai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Darbėnų apylinkė

**Darbėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis Lietuvos šiaurės vakaruose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Darbėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kretingos rajonui. 1954 m. prijungtos Šlaveitų apylinkė, Nausėdų apylinkė, dalis Kašučių apylinkės ir dalis Juzumų apylinkės, 1963 m. – Lazdininkų apylinkė ir Vaineikių apylinkė, o dalis Darbėnų apylinkės prijungta prie Grūšlaukės apylinkės. 1977 m. prijungta Grūšlaukės apylinkė, 1988 m. – Laukžemės apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Darbėnų“ ir „Raudonosios Vėliavos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 71 || 4026 () || „Darbėnų“ kolūkis, „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis  || 1 miestelis, 15 kaimų, 2 glžk. stotys
|-
| 1970-01  || || 3955 || || 1 miestelis, 32 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 146,6 || || Darbėnų kolūkis, Kašučių kolūkis, Lazdininkų kolūkis  || 1 miestelis (Darbėnai), 29 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 33 kaimai, 1 viensėdis, 1 gel. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 5167 || || 1 miestelis, 51 kaimas, 1 viensėdis, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || Darbėnų kolūkis, Grūšlaukės kolūkis, Kašučių kolūkis, Darbėnų girininkija, Grūšlaukės girininkija, Vaineikių girininkija  || Darbėnai, Grūšlaukė, Kašučiai, Kumpikai, Lazdininkai, Plokščiai, Sausdravai, Šlaveitai, Šukė, Vaineikiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 5606 || || 1 miestelis, 58 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė 
|}

## Šaltiniai
Alizavos apylinkė

**Alizavos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kupreliškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vabalninko rajonui. 1954 m. prijungta Sabuliškių apylinkė, o dalis Alizavos apylinkės prijungta prie Salamiesčio apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Salamiesčio apylinkės, 1984 m. – didžioji dalis Palėvenėlės apylinkės, 1988 m. – dalis Antašavos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“ ir „Naujo gyvenimo“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 44,8 || 2416 () || „Pergalės“ kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Gegužės Pirmosios“ kolūkis  || 1 miestelis, 27 kaimai, 7 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1936 || || 1 miestelis, 44 kaimai, 1 viensėdis, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 105,86 || || Alizavos kolūkis, „Gegužės Pirmosios“ kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis, Žadeikių kolūkis  || 1 miestelis (Alizava), 44 kaimai, 4 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 44 kaimai, 4 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1636 || || 1 miestelis, 44 kaimai, 2 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || Alizavos kolūkis, Žaidelių kolūkis, Alizavos girininkija  || Alizava, Palėvenėlė, Žaideliai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2352 || || 2 miesteliai, 56 kaimai, 5 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Antašavos apylinkė

**Antašavos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Darsiškių apylinkės, dalies Gelažių apylinkės ir dalies Račgalių apylinkės. 1963 m. prijungta Gyvakarų apylinkė, dalis Salamiesčio apylinkės ir dalis Intapų apylinkės. 1988 m. birželio 22 d. Antašavos apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Alizavos apylinkės ir Aukštupėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Žalgirio“ ir „Uoginių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 54,77 || 2861 () || „Uoginių“ kolūkis, „Žalgirio“ kolūkis  || 1 miestelis, 15 kaimų, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2566 || || 2 miesteliai, 44 kaimai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 118,75 || || Antašavos kolūkis, „Nemuno“ kolūkis, „Neries“ kolūkis, „Pirmosios vagos“ kolūkis, Salamiesčio kolūkis, Uoginių kolūkis  || 2 miesteliai (Antašava, Salamiestis), 44 kaimai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 2 miesteliai, 44 kaimai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1778 || || 2 miesteliai, 35 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || Antašavos kolūkis, Salamiesčio kolūkis  || Antašava, Bakšėnai, Daršiškiai, Didžprūdžiai, Gyvakarai, Salamiestis, Uoginiai, Žiliai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Kupiškio apylinkė

**Kupiškio apylinkė** (1954–1988 m. ***Aukštupėnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta Aukštupėnų vardu 1954 m. gegužės 25 d. iš Vėžionių apylinkės, dalies Kuosėnų apylinkės ir dalies Račiupėnų apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Nociūnų apylinkės ir dalis Intapų apylinkės, 1984 m. – mažoji dalis Palėvenėlės apylinkės. 1988 m. birželio 22 d. perkeltas apylinkės centras į Kupiškį ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas, taip pat prijungta dalis naikinamos Antašavos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Vėžionių“, „Aušros“ ir „Skuodinio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 72,2 || 2959 () || „Aušros“ kolūkis, „Vėžionių“ kolūkis, „Skodinio“ kolūkis  || 23 kaimai, 1 vienkiemis, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2974 || || 40 kaimų, 2 viensėdžiai, 7 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 121,95 || || „Ateities“ kolūkis, „Piliakalnio“ kolūkis, Vėžionių kolūkis, Skodinių tarybinis ūkis, Kupiškio valstybinė veislininkystės stotis  || 43 kaimai, 2 viensėdžiai, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 43 kaimai, 2 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3167 || || 51 kaimas, 2 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || „Ateities“ kolūkis, „Piliakalnio“ kolūkis, Virbališkių kolūkis, Skodinių tarybinis ūkis, Kupiškio girininkija  || Aukštupėnai, Drūlėnai, Paketuriai, Papiliai, Svideniai, Šepeta, Virbališkiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 4242 || || 1 miestelis, 73 kaimai, 2 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Noriūnų apylinkė

**Noriūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kupiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kupiškio rajonui. 1954 m. prijungta Puponių apylinkė ir dalis Račiupėnų apylinkės, 1963 m. – Rudilių apylinkė ir dalis Palėvenės apylinkės. 1986–1989 m. laikinai prijungta Subačiaus apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Laukų spartuolio“ kolūkis ir Kupiškio MTS  || 
|-
| 1959 m.  || 54,3 || 3034 () || „Laukų spartuolio“ kolūkis  || 22 kaimai, 3 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2810 || || 1 miestelis, 46 kaimai, 12 viensėdžių, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 107,24 || || Aukštaičių kolūkis, Byčių kolūkis, „Laisvės“ kolūkis  || 1 miestelis (Palėvenė), 48 kaimai, 14 viensėdžių, 1 gel. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 45 kaimai, 14 viensėdžių, 1 gel. stoties gyvenvietė, 5 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2764 || || 1 miestelis, 45 kaimai, 13 viensėdžių, 4 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || Byčių kolūkis, „Laisvės“ kolūkis  || Akmeniai, Maksvyčiai, Noriūnai, Palėvenė, Pamarnakiai, Rudiliai, Terpeikiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 4259 || || 2 miesteliai, 79 kaimai, 10 viensėdžių, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Skapiškio apylinkė

**Skapiškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Skapiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pandėlio rajonui. 1954 m. prijungta Laičių apylinkė ir dalis Jaučiapievio apylinkės, 1963 m. – Vėželių apylinkė ir dalis Viluinių apylinkės, 1977 m. – dalis Puožo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Skapiškio“ ir „Neries“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 84,34 || 3244 () || „Skapiškio“ kolūkis, „Neries“ kolūkis  || 1 miestelis, 19 kaimų, 15 vienkiemių, 2 glžk. stotys
|-
| 1970-01  || || 2524 || || 1 miestelis, 51 kaimas, 15 viensėdžių, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 165,55 || || „Ąžuolo“ kolūkis, „Sakalo“ kolūkis, Skapiškio kolūkis, „Tarybinės aušros“ kolūkis, „Žalgirio“ kolūkis  || 1 miestelis (Skapiškis), 53 kaimai, 15 viensėdžių, 2 gel. stočių gyvenvietės, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 53 kaimai, 15 viensėdžių, 2 gel. stočių gyvenvietės, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2724 || || 1 miestelis, 62 kaimai, 15 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 3 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || „Pakupio“ kolūkis, „Sakalo“ kolūkis, Skapiškio kolūkis, „Tarybinės aušros“ kolūkis, Skapiškio girininkija  || Biliūnai, Kreipšiai, Laičiai, Naiviai, Skapiškio GS, Skapiškis, Vainiškiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2257 || || 1 miestelis, 53 kaimai, 12 viensėdžių, 1 gel. stoties gyvenvietė, 3 kaimų dalys 
|}

## Vadovai
* Jonas Jarutis, viršaitis 1990–1995 m.

## Šaltiniai
Žalgirio apylinkė

**Žalgirio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Rubulių apylinkės ir Laumalių apylinkės. 1963 m. apylinkė sujungta su Jokūbavo ir Baublių apylinkėmis, perkeltas administracinis centras. 1977 m. prie jos prijungti Kartenos apylinkės Budrių, Bumbulių ir Nausodžio kaimai, vėl perkeltas administracinis centras.

1995 m. apylinkė reformuota – jos teritorijai administruoti įsteigta Žalgirio seniūnija.

|-
| 1954-05-25  || || || „Švyturio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 43 || 2969 () || „Švyturio“ kolūkis  || 6 kaimai (Būdviečiai, Kukuriškiai, Laumalės, Mišučiai, Raguviškiai, Rubuliai)
|-
| 1970-01  || || 3074 || || 28 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 145,4 || || „Jaunosios gvardijos“ kolūkis, Jokūbavo kolūkis, „Tarybų šalies“ kolūkis, Valstybinis vaismedžių medelynas, „Minijos“ tarybinis ūkis  || 27 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 32 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 3281 || || 33 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1985 m. || || || „Jaunosios gvardijos“ kolūkis, Jokūbavo kolūkis, Kretingos sodininkystės tarybinis ūkis, Jokūbavo girininkija, Mikoliškių girininkija  || Baubliai, Būbeliai, Budriai, Bumbuliai, Dupulčiai, Ėgliškiai, Greičiai, Jokūbavas, Kalno Grikštai, Kėkštai, Kluonaliai, Kukoriškiai, Kumponai, Laumalės, Mikoliškiai, Mišučiai, Nausodis, Petreikiai, Petrikaičiai, Raguviškiai, Rubuliai, Slučkai, Suktiniai, Šašaičiai, Toliai, Valėnai, Žutautai
|-
| 1989-01  || || 3138 || || 29 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Subačiaus apylinkė

**Subačiaus apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Subačiaus valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kupiškio rajonui. 1954 m. prijungta Paviešinčių apylinkė, dalis Dvariškių apylinkės ir dalis Navikų apylinkės, 1963 m. – dalis Palėvenės apylinkės. 1986 m. spalio 20 d. Subačiaus apylinkė prijungta prie Noriūnų apylinkės. Atkurta 1989 m. rugpjūčio 25 d.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pirmūno“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 51,81 || 2552 () || „Pirmūno“ kolūkis  || 1 miestelis, 36 kaimai, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2203 || || 1 miestelis, 45 kaimai, 3 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 101,31 || || Lukonių kolūkis, „Pirmūno“ kolūkis, „Šviesos“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 1 miestelis (Subačius), 47 kaimai, 3 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 47 kaimai, 3 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1869 || || 1 miestelis, 46 kaimai, 3 viensėdžiai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || „Šviesos“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis, Girėnų girininkija, Subačiaus girininkija  || Lukonys, Subačius (miestelis) ir kt.
|}

## Šaltiniai
Imbarės apylinkė

**Imbarės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Salantų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Salantų rajonui. 1954 m. prijungta Gargždelės apylinkė, o dalis Imbarės apylinkės prijungta prie Kūlupėnų apylinkės ir Sėlenių apylinkės. 1956 m. prijungta dalis Sėlenių apylinkės, 1963 m. – dalis Tuzų apylinkės ir dalis Kalnalio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Už taiką“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 29,14 || 4211 () || „Už taiką“ kolūkis, „Sėlenių“ kolūkis  || 8 kaimai
|-
| 1970-01  || || 3743 || || 31 kaimas, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 126 || || Alko kolūkis, Imbarės kolūkis, Lenino kolūkis, Salantų tarybinis ūkis  || 29 kaimai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 35 kaimai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3455 || || 35 kaimai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1985 m. || || || Alko kolūkis, Imbarės kolūkis, Lenino kolūkis, Salantų tarybinis ūkis  || Erlėnai, Imbarė, Juodupėnai, Kalnalis, Klausgalvai, Laiviai, Leliūnai, Reketė, Skaudaliai, Tuzai, Žeimiai, Žvainiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2789 || || 34 kaimai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Letsis III

**Letsis III** (tikrasis vardas *David Mohato Bereng Seeiso*, g. 1963 m. liepos 17 d.) – Lesoto karalius. Jis perėmė šį titulą iš savo tėvo Mošoešoe II 1990 m. Po penkerių metų tėvas vėl tapo karaliumi, o jam mirus 1996 m. Letsis III antrą kartą tapo šalies karaliumi.

Letsis III mokslus baigė Jungtinėje Karalystėje. Bakalauro studijas jis baigė Nacionaliniame Lesoto universitete, o po to dar mokėsi Bristolyje, Kembridžo ir Londono universitetuose. 1989 m. baigęs visus mokslus jis grįžo į Lesotą.

2000 m. jis vedė Masenate Mohato Seeiso, su kuria susilaukė dviejų dukterų ir sūnaus.

## Nuorodos
* Oficiali Karaliaus Letsis III biografija
Studijų užsienyje informacijos centras

**Studijų užsienyje informacijos centras** (**SUIC**) - akademinio švietimo, informavimo apie stažuotes, studijas užsienyje organizacija Lietuvoje; informacijos centras. Centrą 1991 m. įsteigė Vilniaus universitetas ir Atviros Lietuvos fondas.
Centras yra informacijos centrų „EducationUSA” tinklo narys, akredituotas JAV valstybės departamento informacijos apie studijas JAV teikėjas.

## Veikla
SUIC renka ir skleidžia informaciją apie studijas, mokslinį darbą, tyrimus, stipendijas, kitus stažuočių finansavimo šaltinius užsienio šalyse ir tokiu būdu „atverti pasaulį” Lietuvos studentams bei mokslininkams. SUIC informuoja ir konsultuoja, teikia informaciją apie užsienio šalių aukštąsias mokyklas, švietimo sistemas, stipendijų programas, tarptautinių studijų ir mokslinių tyrimų finansavimą.

Studijų užsienyje informacijos centras taip pat administruoja tarptautinius egzaminus (TOEFL, GRE, GED, PMI, MTA, EPSO, SAT, USMLE, TOEIC). Centro egzaminų padalinys atstovauja *Educational Testing Service* Lietuvoje (egzaminai periodiškai laikomi SUIC kompiuteriniame centre). SUIC testuoja, rengia seminarus apie studijas, apie paruošiamuosius egzaminams kursus,, platina el. aplinkraštį (naujausią informaciją apie stipendijas platindamas elektroniniu paštu).

Studijų užsienyje informacijos centras taip pat atstovauja Šveicarijos fondui *[[Gebert Rüf Stiftung]]* (fondo programa *Swiss Baltic Net* skirta Baltijos šalių mokslininkų rėmimui), Vokietijos federaliniam aplinkos fondui (DBU) fondui (DBU Rytų Europos stipendijų programa), administruoja Vidurio Europos universiteto (CEU) stipendijų programas.

Centre veikia biblioteka-skaitykla. Joje yra sukaupti leidiniai, žinynai, brošiūros, lankstinukai (anglų, vokiečių ir kt. kalbomis) apie studijas JAV ir Europoje, studijų finansavimą, taip pat kita informacija, reikalinga rengiantis įvairiems užsienio kalbos egzaminams ir kt.
     
## Nuorodos
Oficialus Studijų užsienyje informacijos centro tinklalapis  (lietuvių, anglų bei rusų k.)
Sesoto kalba

**Sesoto kalba** – bantų kalbų grupės kalba, kuria kalbama tik Pietų Afrikoje. Daugiausiai šia kalba kalbama tik Pietų Afrikos Respublikoje ir Lesote. Sesoto kalba yra viena iš 11 oficialių Pietų Afrikos kalbų ir viena iš dviejų oficialių Lesoto kalbų.

## Nuorodos
*
Lesoto herbas

**[[Lesotas|Lesoto]] herbas** buvo priimtas po nepriklausomybės paskelbimo – 1966 spalio 4 d. Herbe vaizduojamas krokodilas ant basotų skydo. Tai basotų simbolis. Už skydo sukryžiuoti du ginklai iš XIX a. Kairėje ir dešinėje skydo pusėse, yra du basotų arkliai. Apačioje yra auksinis užrašas su nacionaliniu moto: *Khotso, Pula, Nala* (sesoto kalba), Peace, Rain, Prosperity (anglų kalba) – taika, lietus, gerovė.

## Nuorodos
* Pasaulio vėliavos – Lesotas: Herbas.html)
Erasmus programa

**Erasmus programa** (, ) – ES rėmimo (studijų finansavimo, akademinio mobilumo) programa. Jos pavadinimas siejamas su olandų humanisto, dogmatizmo priešininko Erazmo Roterdamiečio vardu.

## Istorija
Sukurta apie 1987 m. Tikslas – plėsti ES aukštųjų mokyklų bendradarbiavimą, taip pat su EEE valstybėmis (Norvegija, Islandija, Lichtenšteinas, Šveicarija), Turkija, skatinti akademinį mobilumą. Vienas kertinių principų – European Credit Transfer System (ECTS), finansinė parama studijoms užsienyje. ERASMUS, kaip aukštojo mokslo programa, siekiama stiprinti europinį bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje, skatinti, studentų ir personalo mobilumą, aukštojo mokslo institucijų ir įmonių bendradarbiavimą.
ERASMUS programa yra atvira visų tipų aukštosioms mokykloms, apima visas studijų kryptis bei studijų lygius (pagrindinės studijos, magistrantūra, doktorantūra).

## Apimtis
ERASMUS apima įvairias stažuotes. Tai gali būti studentų studijos, praktika, dėstytojų ir kito personalo mobilumo programos, intensyvių ERASMUS kalbos kursai (EILC), daugiašaliai projektai, pvz., tarptautinės intensyvios programos (IP), jungtinės studijų programos (CD), tematiniai tinklus (TN), projektai, skirti bendradarbiavimui tarp aukštojo mokslo institucijų ir įmonių.

## Taip pat skaitykite
* Erasmus premija

## Literatūra
* Walter Demmelhuber: *European Educational Policy related to Academic Mobility.* Mensch & Buch Verlag, 2003, ISBN 3-89820-493-6 (PDF-Version ).
* Benjamin Feyen / Ewa Krzaklewska (eds.): *The ERASMUS Phenomenon – Symbol of a New European Generation?* Peter Lang Publishing, 2013, ISBN 978-3-631-62719-8

## Nuorodos
* ES informacijos portalas
* VU informacija apie programą
* Švietimo mainų paramos fondo (ŠMPF) informacija
Raudonasis teroras gintarinėje pakrantėje: sovietinė okupacija ir Lietuvos pasipriešinimas, 1939–1993 metai

**Raudonasis teroras gintarinėje pakrantėje: sovietinė okupacija ir Lietuvos pasipriešinimas, 1939–1993 metai** () - valandos trukmės dokumentinis filmas apie Raudonąjį terorą Lietuvoje nuo 1939 iki 1993 metų. Filmas buvo išleistas 2008 m. ir pirmąkart parodytas vietiniu Rod Ailando WSBE-TV kanalu Channel 36.

## Šaltiniai
Prekybos rūmai

**Prekybos rūmai** – prekybininkų savivaldos ir valdymo, interesų atstovavimo ir gynimo organizacija.

Prancūzijoje pirmieji Prekybos rūmai buvo įsteigti 1599 m. (Marselis); inicijavo prekybininkų luomo atstovai. 1700 ir 1701 m. Prancūzijos Vyriausybė įsteigė nemažai tokių rūmų. Iš Prancūzijos paplito tradicija steigti tokius rūmus daugumoje kitų valstybių. Pirmieji Prekybos rūmai Vokietijoje įsteigti 1803 m. Maince Chaptal nutarimu (1802 m. gruodžio 23 d.), pavadinti „Komercijos rūmais“ (). Lietuvoje veikia Lietuvos Respublikos prekybos, pramonės ir amatų rūmai.

## Nuorodos
* Tarptautiniai prekybos rūmai, ICC 
* ICC Lietuva 
* Vokietijos užsienio pramonės ir prekybos rūmai 
* Vokietijos užsienio prekybos rūmai
Šimonių apylinkė (Kupiškis)

**Šimonių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Šimonių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kupiškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Butėnų apylinkės, o dalis Šimonių apylinkės prijungta prie Adomynės apylinkės. 1963 m. prijungta Adomynės apylinkė ir dalis Nociūnų apylinkės, 1977 m. – dalis Puožo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 61,4 || 3603 () || M. Melnikaitės vardo kolūkis  || 1 miestelis, 19 kaimų
|-
| 1970-01  || || 3064 || || 1 miestelis, 70 kaimų, 4 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 187,84 || || Adomynės kolūkis, Bugailiškių kolūkis, M. Melnikaitės kolūkis, Mičiurino kolūkis, Nociūnų tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Šimonys), 71 kaimas, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 71 kaimas, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3062 || || 1 miestelis, 91 kaimas, 5 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1985 m. || || || Adomynės kolūkis, Juodupėnų kolūkis, Šimonių kolūkis, Šimonių girininkija  || Adomynė, Juodpėnai, Migonys, Šimonys ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2411 || || 1 miestelis, 81 kaimas, 3 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Lesoto himnas

**Lesotho Fatse La Bontata Rona** yra nacionalinis Lesoto himnas nuo 1967 m.

*Žodžiai*:

: **LESŌTHŌ FATŠE LA BONTAT'A RŌNA**

: Lesōthō fatše la bo ntat'a rōna;
: Ha ra mafatše le letle ke lona;
: Ke moo re hlahileng,
: ke moo re hōlileng,
: Rea lerata,

: Mōlimō ak'u bōlōke Lesōthō;
: U felise lintoa le matšoenyeho;
: Oho fatše lena;
: La bo ntata rōna;
: Le be le khotso.

: **Angliškas vertimas**:

: Lesotho, land of our Fathers,
: Among countries you are the most beautiful.
: You gave birth to us,
: Within you we were raised
: You are dear to us.
: God, please protect Lesotho.
: Spare it conflict, spare it tribulation
: Oh, this land,
: Land of our Fathers,
: May you have peace.
Britney: The Videos

**„Britney: The Videos“** yra oficialusis DVD/namų videoalbumas, išleistas Jungtinių Amerikos Valstijų pop dainininkės Britney Spears 2000 m. lapkričio 21 d. Šiame albume yra trys vaizdo klipai („I’m a Slave 4 U,“ „Don’t Let Me Be the Last to Know“ ir „I’m Not a Girl, Not Yet a Woman“), kartu su filmuota medžiaga iš užkulisių, jos debiutinio filmo „Kryžkelės“ kelios scenos, žurnalo „Vogue“ viršelis, reklamos – „Pepsi“ „Joy“ (Džiaugsmo) reklama ir HBO kanalo „Britney Spears: Live from Las Vegas“ anonsas. „I’m a Slave 4 U“ pasirodymas per „MTV Video Music Awards“ yra taip pat šiame DVD.

„Britney: The Videos“ pasiekė #1 vietą JAV ir tapo jos pirmuoju DVD, kuris pasiekė pirmąją vietą JAV. DVD #1 pozicijoje išsilaikė 2 savaites ir buvo sertifikuotas 2x platininiu. Pasaulyje parduotos 1,2 milijonų albumo kopijos.

## Technika
* Galimi subtitrai: anglų kalba
* Galimos audio dainos:
** Anglų kalba (Dolby Digital 5.1),
** Anglų kalba (Dolby Digital 2.0 Stereo)

## Turinys
* Vaizdo klipai:
:# „Don't Let Me Be the Last to Know“
:# „I'm a Slave 4 U“
:# „I'm Not a Girl, Not Yet a Woman“ (Tiktai JAV DVD)
* Gyvi pasirodymai:
:# „I'm a Slave 4 U“ 2001 m. MTV Video Music Awards.
:# „Overprotected“ (scenos iš filmo *[[Kryžkelės]]*)
:# „I’m Not a Girl, Not Yet a Woman“ (gyvai iš Sidnėjaus tiktai JK DVD)
* Užkulisiuose:
:# Britney Strikes a Pose
:# The Making of *[[Kryžkelės]]*
* Reklamos:
:# „The Joy of Pepsi“
:# HBO pristato: *[[Live from Las Vegas|Britney Spears: Live from Las Vegas]]*

## Nuorodos
* DVD filmo profilis IMDb.com svetainėje
ISO 3166-2:LS

**ISO 3166-2:LS** Lesoto rajonų kodai.

## Rajonai (10)
* LS-A	Maseru
* LS-B	Buta Butė
* LS-C	Leribė
* LS-D	Berea
* LS-E	Mafetengas
* LS-F	Mohales Huko
* LS-G	Cgutingas
* LS-H	Cgačas Neko
* LS-J	Mokotlongas
* LS-K	Taba Ceka

## Nuorodos
* ISO 3166-2, visų šalių regionų kodų lentelė.
* ISO 3166-1, šalių kodų lentelė.
ISO 3166-2:MX

**ISO 3166-2:MX** – poaibis Tarptautinės standartų organizacijos standartu ISO 3166-2 nustatytų kodų, kurie yra skirti Meksikai. Į standartą yra įtrauktos 31 valstija ir 1 Federacinė apygarda. Pirmąją kodo dalį sudaro 2-simbolių standarto ISO 3166-1 šalies kodas MX, o antroji šio kodo dalis yra 3-simbolių valstijos arba apygardos kodas.

## Kodai

## Nuorodos
* ISO 3166-2, visų šalių regionų kodų lentelė.
* ISO 3166-1, šalių kodų lentelė.

## Išnašos
Generalinė prokuratūra

**Generalinė prokuratūra** – aukščiausia, kai kuriose valstybėse, ikiteisminį tyrimą kontroliuojanti arba netgi pati atliekanti „rezonansinius" ikiteisminius tyrimus teisėsaugos institucija, „pagrindinė prokuratūra“ ( - pagrindinis). 

## Struktūra
Vadovauja prezidento arba parlamento skiriamas generalinis prokuroras.

Susideda iš keleto skyrių: Organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos tyrimo, Specialiųjų tyrimų ir pan. genersalinis prokuroras ir jo pavaduotojai kontroliuoja ikiteisminius tyrimus vykdomus saugumo struktūrose. Generalinės prokuratūros sprendimai gali būti skundžiami ikiteisminio tyrimo teisėjui. 

## Lietuva

Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje veikė Lietuvos prokuroras, kuris tyrė nusikaltimus prieš karalių ir valstybę.

Lietuvos Respublikos generalinė prokuratūra yra viešasis juridinis asmuo. Ji turi atsiskaitomąją sąskaitą banke, antspaudą su Lietuvos valstybės herbu ir pavadinimu „Lietuvos Respublikos generalinė prokuratūra“.

## Vokietija

Generalinė prokuratūra (GStA) Vokietijoje yra prie aukštesniojo žemės teismo  esanti prokuratūra, federalinės žemės teisėsaugos institucija. Atlieka ikiteisminius dėl tokių baudžiamųjų veikų kaip valstybės išdavimas, veikos, nukreiptos prieš išorinį valstybės saugumą ir kt. Taip pat dalyvauja apskundžiant apylinkės ir žemės teismų nuosprendžius, apylinkės teismų sprendimus skirti baudas ir kt. Generalinis žemės prokuroras prižiūri jo apygardos prokuratūrų veiklą, yra saistomas federalinės žemės Teisingumo ministerijos nurodymų (*Weisungen*). Generalinis prokuroras prie Vokietijos Aukščiausiojo Teismo, vok. Generalbundesanwalt beim Bundesgerichtshof (GBA), yra Federacijos (lygmens) baudžiamojo persekiojimo institucija.

## Nuorodos
*Lietuvos generalinės prokuratūros svetainė  (lietuvių, anglų k.)
Generalinis prokuroras

**Generalinis prokuroras** ( - pagrindinis, , nuo  - globoti, rūpintis, ginti;  - už, dėl + *cura* - rūpestis; kai kuriose užsienio valstybėse - vad. **generalinis advokatas**) - generalinės prokuratūros vadovas, aukščiausiasis teisę kontroliuoti ikiteisminį tyrimą turintis pareigūnas, prokuroras. Generalinį prokurorą skiria valstybės vadovas (Prezidentas) arba Parlamentas. Generalinis prokuroras už prokuratūros veiklą atsiskaito atitinkamai Prezidentui ir (arba) parlamentui (Lietuvoje - Respublikos Prezidentui ir Lietuvos Respublikos Seimui). Generalinis prokuroras reprezentuoja visą prokuratūros sistemą. Kartais vad. „generalinis advokatas“, „valstybės advokatas“ (ir pan.), kadangi aukščiausiu lygmeniu turi teisę teisiškai atstovauti valstybės interesams ir ginti juos teisinėmis priemonėmis.

## Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras

Generalinio prokuroro statusą Lietuvoje reguliuoja LR prokuratūros įstatymas, LR baudžiamojo proceso kodeksas, kiti įstatymai ir aktai. Lietuvoje generalinis prokuroras steigia, reorganizuoja ir likviduoja teritorines prokuratūras, nustato jų statusą, struktūrą, kompetenciją ir veiklos teritorijas, atsižvelgdamas į įstatymų nustatytas apygardų ir apylinkių teismų veiklos teritorijas. Lietuvos generalinis prokuroras Evaldas Pašilis.

Nė vienas generalinis prokuroras Lietuvoje nėra pabaigęs savo kadencijos. Iki 2010 m. kadencija buvo 7 metai, dabar - 5 metai. Pirmi trys prokuratūrų vadovai darbo neteko pakeitus įstatymus, keičiančius prokurorų keitimo tvarką - pagal ją išsyk buvo paskirti kiti prokurorai. Kiti du atsistatydino savo noru, sulaukę griežtos valstybės vadovų kritikos.
Pietų Žemutinė Kalifornija

**Pietų Žemutinė Kalifornija** () – valstija Meksikos šiaurės vakaruose, Kalifornijos pusiasalio pietinėje dalyje. Sostinė – La Pasas.

Meksikos valstija nuo 1974 m.

## Geografija
Ribojasi su Žemutine Kalifornija šiaurėje. Rytinę dalį skalauja Kalifornijos įlanka, o vakarinę – Ramusis vandenynas.

Prie Pietų Žemutinės Kalifornijos krantų daug nedidelių salų. Paviršius rytuose ir pietuose kalnuotas (Siera de la Chigantos, Siera de Santa Lusijos, Siera de San Lasaro kalnagūbriai), yra užgesusių ir veikiančių ugnikalnių; vakaruose – Magdalenos ir kitos žemumos.

Klimatas tropinis, sausas ir labai karštas (tropinių dykumų), tik valstijos pietuose drėgnas ir karštas. Prie Kalifornijos įlankos per metus iškrinta apie 100 mm kritulių, prie Ramiojo vandenyno – daugiau kaip 300 mm. Šiaurės vakaruose yra El Viskaino dykuma. Upės trumpos, daugiausia periodinės.

Įsteigtas El Viskaino biosferos rezervatas, yra Siera de San Fransisko uolų piešiniai (pasaulio paveldo objektai).

## Ekonomika
Svarbi ūkio šaka – turizmas. Kabo San Lukasas, La Pasas, San Chose del Kabas yra populiarūs kurortai, gausiai lankomi amerikiečių.

Taip pat auginama medvilnė, alyvuogės, cukranendrės, sorgai, kviečiai, daržovės, dirbtinai drėkinamose žemėse – vynuogės, datulės, citrinos, persikai. Verčiamasi žvejyba, gyvulininkyste (ožkos, avys, galvijai). Išgaunami fosforitai, vario rūda, akmens druska.

## Didžiausi miestai
2020 m., tūkst. gyventojų:
* La Pasas – 250,1
* Kabo San Lukasas – 202,6
* San Chose del Kabas – 136,2
* Siudad Konstitusjonas – 43,8


Mulege oasis.jpg|Pietų Žemutinė Kalifornija. Mulegės oazė
Cabo marina faro.jpeg|Kabo San Lukaso jachtų prieplauka
Deseirto-Sudcaliforniano (11967695353).jpg|Būdingas dykumų su kaktusais kraštovaizdis
Islands and Protected Areas of the Gulf of California-113602.jpg|Salelė El Viskaino biosferos rezervate


## Šaltiniai