open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Geltonoji kielė

**Geltonoji kielė** (*Motacilla flava*) – kielinių (*Motacillidae*) šeimos paukštis. 

## Paplitimas
Eurazijoje paplitusi nuo Atlanto iki Ramiojo vandenyno. Šiaurėje arealas siekia Barenco, Baltąją jūras, Pečioros, Obės, Jenisejaus žemupį, toliau į rytus – arktinę pakrantę, pietuose tęsiasi iki pietinės Primorės, šiaurryčių Kinijos, Mongolijos, Altajaus, šiaurinio Kazachstano, Volgos žemupio, Balkanų pusiasalio, Viduržemio jūros pakrančių. Gyvena Šiaurės Afrikoje, kai kuriose salose.

Lietuvoje gan dažnas paukštis. Aptinkamas visoje Lietuvoje.

Kasmet peri 20 000-30 000 porų.

## Išvaizda
Patino nugarinė pusė gelsvai žalia, galva pilka, antakiai balti. Sparnai ir uodega tamsiai rusvi, 2 šoninės vairuojamųjų plunksnų poros baltos. Apatinė kūno pusė šviesiai geltona. Patelės spalvos labiau matinės, gerklė balsva. Jauniklių viršutinė pusė rusva, apatinė balsvai rusva.

## Elgsena
Aptinkama balandžio pabaigoje – rugsėjo mėn. Gyvena pievose, pelkėse. Lizdą suka ant žemės. Deda 5-6 kiaušinius, kurie su pilkai rudomis dėmėmis. Peri 13-14 dienų. Jaunikliai lizdą palieka po 13 dienų. Išveda vieną vadą.

## Šaltiniai
Kalninė kielė

**Kalninė kielė** (*Motacilla cinerea*) – kielinių (*Motacillidae*) šeimos paukštis. 

## Išvaizda
Kalninė kielė kiek mažesnė už geltonąją kielę, tik kalninės uodega ilgesnė už kūną, nugara melsvai pilka, antuodegis geltonas. Patino kūno viršutinė pusė pilka. Antuodegis gelsvai žalias. Uodega ir sparnai rudai juodi. Kraštinės uodegos plunksnos baltos, kitos dvi poros plunksnų baltai dėmėtos. Antakis ir „ūsai“ balti. Gerklė ir pagurklis juodi, o likusi apatinė kūno dalis geltona. Snapas juodas. Kojos rusvos. Rainelė tamsiai ruda. Patelės antakis ir „ūsai“ neryškūs. Gerklė ir krūtinė su baltomis dėmėmis. Poilsio apdaru patino antakis neryškus, gerklė ir pagurklis baltai rusvi. Patelės gerklė ir pagurklis visiškai balti. Jaunikliai panašūs į suaugusius paukščius poilsio apdaru, tik pauodegys būna geltonas.

## Paplitimas
Eurazijoje arealą nusakyti sudėtinga. Europoje paplitusi pietinėje Skandinavijoje, kalnuotuose regionuose nuo Pirėnų iki Krymo. Šiaurėje arealas siekia vakarinę Baltijos pakrantę, Kolos pusiasalį, pietuose tęsiasi iki Viduržemio jūros pakrantės. Azijoje paplitusi Mažosios Azijos regione, Kaukazo, Kopetdago, Irano ir Afganistano kalnynuose, Hindukuše, Tian Šanio, Pamyro, Altajaus kalnų sistemoje. Nuo vakarinės Uralo papėdės Sibiro kalnais paplitusi iki Kolymos kalnagūbrio, Ochotsko ir Japonų jūros pakrantės. Šiaurėje arealas siekia Jamalo pusiasalį, Jenisejaus žemupį, pietuose tęsiasi iki Altajaus, Hvanghės žemupio. Gyvena Šiaurės Afrikoje, kai kuriose Atlanto, Ramiojo vandenyno, Viduržemio jūros salose. Žiemoja Afrikoje, Artimuosiuose ir Viduriniuosiuose Rytuose.

Lietuvoje retkarčiais aptinkama traukimo metu rudenį arba pavasarį.

## Biologija
 Veisimosi periodu gyvena kalnuose, miškų ir alpinėje juostoje, pakyla beveik iki amžinojo sniego ribos. Poros išsidėsto priklausomai nuo vietovės hidrografinio tinklo. Peri kalnų upių ir upelių krantuose. Aptinkama ir kiek toliau nuo tekančio vandens, miške bei krūmuose tarp akmenų, nedidelių vandens telkinių, nevengia gyvenviečių. Traukimo laikotarpiu ir žiemą gali gyventi didelių miestų soduose bei parkuose.

Aktyvi dieną. Greitai bėginėja upelių pakrantėse, pievutėse, renka maistą nuo žolių, krūmų ir žemutinių medžių šakų, gaudo vabzdžius ore. Visą laiką ant žemės kraipo uodegą, kaip ir kitos kielės, kiek pabėgėjusi paskrenda. Skrenda banguotai. Balsas panašus į baltosios kielės, tik kiek šaižesnis. Pora užima tam tikrą plotą, kurio centrą aktyviai gina. Traukia nedideliais, kiek pakrikusiais būreliais.

Lytiškai subręsta kitą pavasarį, veisimosi periodu laikosi poromis. Per metus aptinkamos dvi arba trys dėtys. Vienoje dėtyje paprastai būna 5–6 kiaušiniai, perimi maždaug 14 dienų, padėjus paskutinį. Peri abu poros nariai. Jaunikliai lizde išbūna apie dvi savaites.

## Šaltiniai
* *Lietuvos fauna: paukščiai, 2 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1991.
Rudagurklis kalviukas

**Rudagurklis kalviukas** (*Anthus cervinus*) – kielinių (*Motacillidae*) šeimos paukštis. Nugarinė pusė gelsvai pilka su tamsiomis dėmėmis. Užpakalinė krūtinės dalis, pilvas ir pauodegys ryškiai rusvi, krūtinė ir šonai dėmėti. Apatinės kūno dalies spalva labai įvairuoja. Patelės rusva tik gerklė.

Lietuvoje retkarčiais pastebimas traukimo metu. Gyvena tolimoje šiaurėje.
Kurkulai

**Kurkulai** – varliagyvių išnerštų kiaušinėlių krūvos. Subrendusios kiaušialąstės iš kiaušidės patenka į kiaušintakius, kurie atsiveria į kloaką. Jais slinkdamos kiaušialąstės pasidengia drebutine medžiaga, kuri vandenyje labai išbrinktsa. Formuojasi varliagyvių kiaušiniai, kurių išnerštos krūvos vadinamos **kurkulais**. Pievinė varlė kurkulus išneršia sekliuose vandens baseinuose, nes ten greitai įšyla vanduo. Tarp vandens augalų yra pakankamai deguonies, maisto bei slėptuvių. Iš kiaušinio išsirita lerva su neišsivysčiusiais judėjimo bei kvėpavimo organais ir nepraplyšusia burnos anga. Ji prikimba prie drebutinės kurkulų liekanos dviem galvos apčioje esančiais siurbtukais. Po kelių dienų varlės lerva susiformuoja (buožgalvis).
Buožgalvis

**Buožgalvis** – varliagyvių lervinė stadija. Tai vandens gyventojai. Buožgalvis turi organus, kurie svarbūs prisitaikant prie aplinkos sąlygų. Tai siurbtukas – apatinėje priekinio kūno galo pusėje specialus organas, kuriuo prisitvirtina prie povandeninių substratų. Be to, buožgalviai turi ilgesnį negu suaugusios varlės žarnyną, nes minta augaliniu, o ne gyvuliniu (kaip suaugusi varlė) maistu.

Buožgalvio sandara primena protėvių: žuvį primenantis ilgas uodeginis pelekas, nėra penkiapirščių galūnių, išorinės žiaunos, vienas kraujo apytakos ratas. Metamorfozės metu persitvarko visos organų sistemos: išauga galūnės, rezorbuojasi žiaunos ir uodega, sutrumpėja žarnynas, pakinta maisto ir virškinimo pobūdis, žandų ir visos kaukolės sandara, oda, kvėpavimą žiaunomis pakeičia kvėpavimas plaučiais, labai pakinta kraujotakos organų sistema.
Hiperbolė (matematika)

Matematikoje **hiperbolė** – kreivė plokštumoje, sudaryta iš dviejų nesikertančių begalinių šakų, kurios kiekvieno taško atstumų nuo dviejų pastovių taškų (vadinamų židiniais) skirtumo absoliutus dydis yra pastovus. Hiperbolė – vienas iš kūgio pjūvių, kertant sukimosi kūginį paviršių plokštuma, lygiagrečia jo dviem sudaromosiom. Hiperbolės gali būti įvairaus pavidalo: su įvairiais atstumais nuo centro iki viršūnės ir įvairiais ekscentricitetais.

Vienas hiperbolės praktinių taikymų – skaičiuojant trajektoriją kūno, turinčio pakankamai energijos pabėgti iš kito masyvaus kūno gravitacinio lauko. Šiuo atveju hiperbolės židinys – masyvaus kūno centras. Pavyzdžiui, hiperbolines trajektorijas Saulės atžvilgiu (t. y. hiperbolės židinys yra Saulės centras) turi žmogaus sukurti objektai „Voyager 1“ ir „Voyager 2“, o taip pat pirmasis žinomas tarpžvaigždinis asteroidas „ʻOumuamua“ ir pirmoji žinoma tarpžvaigždinė kometa .

## Istorija
Terminą „hiperbolė“ ( - perteklius) įvedė Apolonijas Pergietis (apie 262–190 m. pr. m. e.).

## Lygtys

### Kanoninė lygtis

: \frac{{x}^2}{{a}^2} - \frac{{y}^2}{{b}^2} = 1.

Ši lygtis yra vadinama hiperbolės kanonine lygtimi. Ji turi du parametrus a ir b, kurie atitinkamai yra hiperbolės realus ir menamas pusašiai.

## Šaltiniai
Kūgio pjūvis

**Kūgio pjūviai** – plokštumos kreivės, gaunamos kūgį sukertant su plokštuma. Kūgio pjūviai įvardinti ir nagrinėti jau 200 m. pr. m. e., kai Apolonijas Pergietis sistemiškai tyrė jų savybes.

Geriausiai žinomi kūgio pjūviai – apskritimas ir elipsė, gaunami, kai plokštumos ir kūgio sankirta sudaro uždaras kreives. Apskritimas – atskiras elipsės atvejis, kai kūgį kertanti plokštuma yra statmena kūgio ašiai. Jei plokštuma yra lygiagreti kūgį generuojančiai tiesei, gaunama kreivė vadinama parabole. Kitais atvejais, kai gaunama atvira kreivė, bet plokštuma nelygiagreti generuojančiai kraštinei, gaunama hiperbolė. Šiuo atveju plokštuma kerta abi kūgio puses, todėl gaunasi dvi atskiros kreivės, bet paprastai viena iš jų pamirštama.

Kūgį kertant plokštumomis einančiomis per jo sudaromąsias gaunami trikampiai, jeigu tokia plokštuma dar ir kerta kūgio ašį, ji vadinama *ašiniu pjūviu*. Ašinis pjūvis yra lygiašonis trikampis, kurio pagrindas yra kūgio pagrindo skersmuo, o šoninės kraštinės - kūgio sudaromosios. Likę pjūvių atvejai, kai sankirtą sudaro taškas ar tiesė, laikomi iškreiptais ir dažnai nelaikomi kūgio pjūviais.

## Kūgio pjūvių lygtys
Kūgio pjūvius galima apibūdinti Dekarto koordinačių sistemoje antrojo laipsnio lygtimis:

* *Elipsė*, kurios centras M yra taške (0,0), o pagrindinė ašis yra x ašyje:
*:\frac{x^2}{a^2}+\frac{y^2}{b^2}=1, \quad b=|MS_3|, \qquad a,b\ne0\quad
* *Parabolė*, kurios viršūnė yra taške (0,0), o ašis yra y ašyje:
*:y=ax^2, \quad a=\frac{1}{4|SF|}, \qquad a\ne0\quad,
* *Hiperbolė*, kurios centras M yra taške (0,0), o pagrindinė ašis yra x ašyje:
*:y=ax^2, \quad a=\frac{1}{4|SF|}, \qquad a\ne0\quad

## Taikymas
Kūgio pjūviai yra svarbūs astronomijoje, kur dviejų gravitacijos jėgų veikiamų masyvių kūnų orbitos yra kūgio pjūviai masės centrus laikant nekintamais. Jei kūnai susiję, jie juda elipsine orbita, jei nesusiję – parabole ar hiperbole.

## Šaltiniai
Elipsė

**Elipsė** ( - trūkumas, praleidimas) – kūgio pjūvis, plokščioji antrosios eilės kreivė, kurios kiekvieno taško atstumų nuo dviejų pastovių taškų (židinių) suma yra pastovi.

Elipsę galima nubrėžti turint du smeigtukus, siūlą ir pieštuką. Smeigtukai smeigiami į židinių vietas, prie jų pritvirtinamas siūlas, jis pieštuku maksimaliai įtempiamas ir taip brėžiama.

Elipsė turi dvi ašis, kertančias centrą – ilgąją ir trumpąją. Jas abi galima dalinti į du pusašius. Ilgoji ašis eina per abu židinius. Trumpoji ašis eina per elipsės centrą stačiu kampu į elipsės židinius. Elipsės centras – taškas, dalijantis atkarpą, kurios galuose yra židiniai, pusiau. Jei abu elipsės židiniai yra viename taške, gaunamas apskritimas.

Planetos skrieja apie Saulę elipsės pavidalo orbitomis, kurių viename židinyje yra Saulė. Antrasis židinys fizikinės prasmės neturi.

## Lygtys

### Kanoninė lygtis

: \frac{{x}^2}{{a}^2} + \frac{{y}^2}{{b}^2} = 1.

Ši lygtis yra vadinama elipsės kanonine lygtimi. Ji turi du parametrus a ir b, kurie atitinkamai yra elipsės didysis ir mažasis pusašiai.

## Elipsės brėžimas

### Smeigtukų ir siūlo metodas

Išnaudojant elipsės taškų savybę, ją galima nubrėžti naudojant du smeigtukus ir siūlą. Smeigtukai yra įspaudžiami į popieriaus lapą dviejuose taškuose – tai elipsės židiniai. Siūlo, kurio ilgis yra lygus elipsės didžiajai ašiai, galai atitinkamai yra pritvirtinami prie abiejų smeigtukų. Pieštuko smaigaliu yra įtempiamas siūlas (gaunasi trikampis) ir brėžiama elipsė.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Jonas Matulionis. *Aukštoji matematika (I dalis).* Vilnius: Mintis, 1966, 61-64 p.
Kreivė

Elementariojoje geometrijoje **kreivė** – vienmatis besitęsiantis objektas. Kreivių pavyzdžiai – apskritimas, tiesė, hiperbolė.

Kitose matematikos šakose kreivė apibrėžiama įvairiai, tai priklauso nuo nagrinėjimo tikslų ir metodų, pavyzdžiui, analizinėje geometrijoje plokščiąja kreive vadinama aibė plokštumos taškų, kurių afiniosios koordinatės x, y tenkina lygtį F(x, y) = 0.

## Apibrėžimas
Tarkime, kad I yra realiųjų skaičių intervalas, t. y. netuščias sujungtas \mathbb{R} poaibis. Tada kreivė \!\,\gamma yra nenutrūkstama projekcija \,\!\gamma : I \rightarrow X, kur X yra topologinė erdvė. Kreivė \!\,\gamma yra **paprastoji**, jei galioja sąlyga, jog su bet kokiom x, y iš I reikšmėmis, \,\!\gamma(x) = \gamma(y) \rightarrow x = y.

Kreivė \!\,\gamma yra **uždara** arba **ciklinė**, jei \,\!I = [a, b] ir \!\,\gamma(a) = \gamma(b). Taigi uždara kreivė yra nenutrūkstama apkritimo S^1 projekcija; **paprastos uždaros kreivės** vadinamos **Žordano kreivėmis**.

**Plokštumos kreivė** – kai *X* yra matematinė plokštuma ar, kai kuriais atvejais, projekcinė plokštuma. Paprasčiausios plokštumos kreivės yra pirmos eilės kreivė – tiesė, bei antros eilės kreivės – kūgio pjūviai: elipsė, parabolė ir hiperbolė. **Erdvės kreivė** – kai *X* yra trimatė erdvė, dažniausiai Euklido erdvė. Erdvės kreivės pavyzdys: sraigtinė linija.

## Etimologija
Terminą „kreivė“ į lietuvių kalbos vartoseną įvedė kalbininkas Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai
Kūgis

**Kūgis** – geometrinis paviršius, gaunamas statųjį trikampį sukant aplink vieną iš jo statinių, kuris yra sukimosi arba kūgio ašis. Kito statinio nubrėžtas diskas vadinamas **pagrindu**, o sukamojo trikampio įžambinė vadinama **kūgio sudaromąja**. Kūgis priskiriamas prie sukinių, kuris gaunamas sukant geometrinę figūrą plokštumoje apie ašį.

Kūgis, kurio viršūnė yra nupjauta plokštuma, lygiagrečia pagrindui, vadinamas **nupjautiniu** kūgiu, likusi dalis - *likutinis kūgis*.

Nupjautinio kūgio tūrio radimo formulė:
V =\frac{S_1 + \sqrt{S_1 S_2} + S_2}{3}h, čia S_1, S_2 \, – pagrindų plotai, h \, – aukštinės ilgis.

Nupjautinio kūgio šoninio paviršiaus ploto radimo formulė:
S = \pi (R_1 + R_2) l \,, čia R_1, R_2 \, – pagrindų spinduliai, l \, – sudaromosios ilgis.

Kūgio šoninio paviršiaus plotas: Sson = \pi r l.

Kūgio paviršiaus plotas: S = \pi r ( r+l ).

Kūgio tūris: V = \frac 1 3 \pi r ^2 h.

## Kūgio pjūviai

Kertant kūginį paviršių plokštuma, gaunamos skirtingos geometrinės figūros: kūgio pjūviai. Priklausomai nuo plokštumos pasvirimo kampo ir santykinės padėties, kūgio pjūviai gali būti apskritimai, elipsės, parabolės arba hiperbolės.

## Galerija

Road-cones,sankaku-cones,japan.JPG|Kelių eismo kūgis
Trichtermitfilter.jpg|Stiklinis piltuvėlis su įdėtu apvaliu filtru
Apollo docking system S68-50869.jpg|„Apollo“ prijungimo sistema


## Taip pat skaitykite
* Kūginė pavara

## Šaltiniai
Tiesė

**Tiesė** – euklidinėje geometrijoje tiesė – begalinio ilgio ir plonumo linija su tokiomis savybėmis: uždėjus ant tiesės bet kurioje vietoje du taškus tarp jų esanti tiesės atkarpa bus arčiausias atstumas tarp šių taškų.

Tiesė yra pirmos eilės kreivė, n – matėje erdvėje aprašoma lygčių sistema:
\sum_{i=1}^n c_{ij} x_i = C \quad \forall j \subseteq \left \{1, ..., n-1\right \}.

Tiesė plokštumoje aprašoma lygtimi
ax+by=c (kai kurias tieses galima išreikšti ir funkcine priklausomybe y=kx+b).
Trimatėje erdvėje tiesę galima išreikšti kaip dviejų nelygiagrečių plokštumų lygčių sistemą.

Taip pat n – matėje erdvėje tiesę galima išreikšti parametrinių lygčių sistema:
x_i=a_i + t b_i, \quad \forall i \subseteq \left \{1, ..., n\right \}.

## Istorija
Tiesė kartu su apskritimu yra viena iš seniausių geometrinių figūrų. Senovės geometrai šiais dvi kreives laikė tobulomis, todėl joms braižyti naudojo tik liniuotę ir skriestuvą. Euklidas tiesę apibūdino kaip „ilgį be pločio“ ir „vienodą su tais pačiais taškais“.

## Apibrėžimas
Tiesė yra taškų rinkinys, kuriame atstumas tarp bet kurių dviejų taškų yra trumpiausias.

## Tiesės erdvėje
Dvi tiesės erdvėje gali būti:
* lygiagrečios (nesikerta)
* susikertančios (turi vieną bendrą tašką)
* prasilenkiančios. Tiesės laikomos prasilenkiančiomis, jeigu viena tiesė yra plokštumoje, o kita tiesė kerta tą plokštumą taške, kuris nepriklauso pirmajai tiesei.

## Etimologija
Žodį *tiesė* į lietuvių kalbos vartoseną įvedė kalbininkas Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Paprastoji medšarkė

**Paprastoji medšarkė** (*Lanius collurio*) – medšarkinių (*Laniidae*) šeimos paukštis.

## Paplitimas

Eurazijoje arealas driekiasi nuo Atlanto vandenyno iki Obės ir Altajaus kalnų. Šiaurėje arealas siekia pietų Skandinaviją, Pečioros aukštupį, Pietų Uralą, pietuose – Zaisano įdubą, šiaurės Kazachstaną, Kaspiją, Iraką, Viduržemio jūrą.

Žiemoja Afrikoje.

Lietuvoje paprastoji medšarkė nėra labai gausi.

## Išvaizda

Patino galva, sprandas ir antuodegis pilki, nugara rusvai ruda. Vidurinės plunksnos ir juosta, einanti per akis, juoda. Apatinė kūno dalis balta, krūtinė ir kūno šonai rausvi. Snapas juosvas, kojos juodos. Patelės nugarinė pusė ryškiai rusva, apatinė balsva su tamsiu žvynuotu raštu. Paprastoji medšarkė sveria 30-32 g (patinas), 28-30 g (patelė).

## Elgsena

Į Lietuvą atskrenda gegužę, išskrenda rugpjūtį-rugsėjį. Gyvena pamiškėse, kirtavietėse, soduose, parkuose, upių pakrantėse. Peri medynuose, krūmuose, ant elektros stulpų, tvorų, mėgsta tankias gyvatvores. Lizdus suka iš žolių, medžių šakelių, iškloja samanomis, vata, plunksnomis. Kiaušinius deda gegužės pabaigoje. Dėtį sudaro 4-6 pilki, rudai išmarginti kiaušiniai. Peri 14-16 dienų.

## Mityba

Minta daugiausia vabzdžiais, drugiais, tačiau kartais gaudo varles, driežus, pelinius graužikus, kitų paukščių jauniklius.

## Galerija

Lanius_collurio_1.jpg
Lanius_collurio_2.jpg
Lanius_collurio_3.jpg
Lanius collurio.jpg
Lanius collurio MHNT.ZOO.2010.11.214.Le Monêtier-les-Bains.jpg 


## Šaltiniai
Plėšrioji medšarkė

**Plėšrioji medšarkė** (*Lanius excubitor*) – medšarkinių (*Laniidae*) šeimos paukštis. 

24-25 cm dydžio, sveria 50-70 g, sparnų plotis išskleidus – 30-36 cm. Kakta ir nugarinė pusė pilkos, pečiai, uodegos kraštai ir apatinė pusė baltos spalvos. Per akis eina juoda juostelė. Sparnai su dviem baltomis juostelėmis.

Lizdą suka medžiuose, krūmuose. Deda 3-7 kiaušinius, kurie išmarginti pilkai rudomis ir pilkomis dėmelėmis. Peri 15 dienų. Jaunikliai lizde išbūna apie 19 dienų. Maitinasi vabzdžiais, įvairiais smulkesniais stuburiniais gyvūnais, stambesnį grobį pasmeigia ant aštrių šakų. Mėgsta tupėti ant medžių, laidų. Balsas grubus, truputį panašus į šarkos „ček-ček…"

Lietuvos plėšriųjų medšarkių populiacija 1999 – 2001 m. buvo 100-150 paukščių. Įtraukta į Lietuvos Raudonąją knygą.


Lanius excubitor MHNT.ZOO.2010.11.212.jpg|* Lanius excubitor *
Lanius_excubitor_2_(Marek_Szczepanek).jpg|Lanius excubitor
Lanius_excubitor_4_(Marek_Szczepanek).jpg|Lanius excubitor
Medšarkės

**Medšarkės** (*Lanius*) – medšarkinių (*Laniidae*) šeimos paukščių gentis. Priklauso 32 rūšys. Lietuvoje randamos trys:
* Paprastoji medšarkė (*Lanius collurio*)
* Juodakaktė medšarkė (*Lanius minor*)
* Plėšrioji medšarkė (*Lanius excubitor*)


Image:Lanius_excubitor_2_(Marek_Szczepanek).jpg|Plėšrioji medšarkė (*Lanius excubitor*)
Image:Lanius collurio 1.jpg|Paprastoji medšarkė (*Lanius collurio*)


## Šaltiniai
Saulės vėjas

**Saulės vėjas** – elektringųjų dalelių (protonų, elektronų, alfa dalelių) plazmos srautas, sklindantis nuo Saulės. Teoriškai jis buvo numatytas 1955 m., norint paaiškinti kometų uodegų kilmę. 1959 m. jį pirmąkart užregistravo rusų kosminis zondas Luna 2 ir amerikiečių Pioneer 4. Dabar yra žinoma, kad pučiant vėjui iš Saulės per sekundę nuteka apie milijoną tonų medžiagos. Prie Žemės orbitos Saulės vėjo greitis lygus 300–750 km/s. Galimi trumpai trunkantys, greiti pliūpsniai iki 2000 km/s.

Saulės vėjo tankis ir greitis nuo 1962 m. yra matuojami iš kosminių observatorijų. Dabar yra žinoma, kad Saulės vėjas susideda iš dviejų komponentų. Pirmasis – tai tolygus greitų, bet retų dalelių fonas, antrasis – permainingi šuorai, ypač padažnėjantys aktyvios Saulės metais. Tolydinis Saulės vėjas pučia iš vadinamųjų vainiko skylių, o gūsiai tvoskia iš aktyvių sričių, kur juoduoja dėmės ir griaudi žybsniai. Pasitaiko, kad iš tos pačios vietos yra išmetamas tankus, bet labai lėtas šuoras, o paskui jį išlekia greitesnis. Pastarasis pasiveja savo pirmtaką ir tarytum praryja jį. Pirmąkart apie tai sužinota iš radijo triukšmų, kuriuos užregistravo kosminė observatorija „Wind“. Per 4 metus observatorija SOHO užregistravo 21 tokio grobuonišką atvejį. Įtariama, kad susilieję šuorai sukelia stipresnes bei ilgiau trunkančias geomagnetines audras. Jų elgesio beveik neįmanoma prognozuoti.
Artimiausias Saulės vėjas yra numatomas 2011 metais. Saulės vėjas gali būti labai stiprus ir pridaryti daugybę žalos.
Gabriel Fahrenheit

**Gabrielis Danielis Farenheitas** (, 1686 m. gegužės 24 d. Gdanske – 1736 m. rugsėjo 16 d.) – vokiečių fizikas ir inžinierius, 1714 m. pirmasis pagaminęs gyvsidabrio termometrus.

## Biografija
Gimė 1686 m. gegužės 24 d. Gdanske vokiečių pirklio šeimoje. Tėvai dėl apsinuodijimo grybais anksti mirė. Dirbo pas pirklį Amsterdame. Anksti pradėjo domėtis moksliniais eksperimentais. 1709 m. D. G. Farenheitas pagamino šiuolaikinės formos termometrą, naudojantį alkoholį, o vėliau termometrams panaudojo gyvsidabrį. 
Jis 1724 m. sudarė Farenheito skalę, kuri buvo plačiai naudojama Europoje iki Celsijaus skalės įvedimo, o šiuo metu plačiai naudojama tik kai kuriose šalyse (daugiausia JAV, Jamaikoje, Belize, Bahamuose). Farenheito skalėje 0 °F yra vandens ir drusko mišinio užšalimo temperatūra, 32 °F ledo tirpimo taškas, o 98 °F – sveiko žmogaus kūno temperatūra. 1724 m. tapo Londono Karališkosios draugijos nariu. Jo pavarde buvo pavadintas ir temperatūros matavimo vienetas – Farenheito laipsnis. Buvo įrengęs dirbtuves, kuriose gaminti termometrai, areometrai, barometrai.

## Šaltiniai


Vaizdas:Daniel Fahrenheit's birthplace.jpg|Fahrenheito gimimo vieta
Skirgaila

**Skirgaila** (1383 ar 1384 m. apsikrikštijęs pagal katalikiškas apeigas gavo vardą *Kazimieras*, valdydamas Kijevą nuo 1395 m. vadinosi stačiatikišku vardu *Ivanas*, apie 1353 m. – 1397 m. sausio 11 d.) – lietuvių kunigaikštis.

Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo ir jo antrosios žmonos Julijonos sūnus. Buvo ūmaus būdo, garsėjo kaip mėgėjas išgerti.

1379 m. Skirgaila savo brolio Jogailos pavedimu lankėsi įvairiose Europos šalyse, informuodamas jų valdovus apie Jogailos ir kt. Algirdaičių apsisprendimą atsiversti į katalikybę. 1382 m. padėjęs Jogailai susigrąžinti iš Kęstučio 1381 m. prarastą valdžią (dalis istorikų mano, kad Kęstutis 1382 m. buvo nužudytas būtent Skirgailos nurodymu), Skirgaila už tai gavo Trakų ir Polocko kunigaikštystes (Trakus valdė 1382–1392, Polocką – 1386 – 1393 m.), o 1386 m. (oficialiai – 1387 m. balandį) – ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio vietininko Lietuvoje pareigas. 1385 m. vadovavo Jogailos atstovų deryboms su lenkų didikais dėl Jogailos ir Jadvygos vedybų bei Jogailos vainikavimo Lenkijos karaliumi.

1392 m. vasarą Jogailai savo vietininku Lietuvoje paskyrus Vytautą, Skirgaila kurį laiką liko tik Polocko kunigaikščiu. Vėliau (1393(?) – 1395 m.) jis valdė dalį Volynės, o nuo 1395 m. – Kijevo kunigaikštystę. Mirė Kijeve nunuodytas lietuviškosios Rusios stačiatikių hierarchų nurodymu (?) ar apsinuodijęs alkoholiu. Palaidotas Kijevo Pečiorų vienuolyne.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Vizualizacija

**Vizualizacija** () – padarymas regimu:
* *psichol.* įvairių rūšių informacijos kodavimas į regimuosius vaizdus (individualioje sąmonėje informacija nuolat perkoduojama iš žodinės į vaizdinę)
* *[[Kompiuterinė grafika|Kompiuterinėje grafikoje]]* – duomenų regimasis teikimas, informacijos atvaizdavimas monitoriaus ekrane.

*Vizualinis* ( 'regimas') - regimasis. Pvz., vizualinis stebėjimas – geogr. tiesioginis objektų, procesų, reiškinių stebėjimas, kartais panaudojant žiūroną, teleskopą.

## Istorija

## Metodų klasifikacija
2D, 3D, dinamiškas,
Grafikas, Lentelė, histograma, paplitimas (*distribution*), tankio žemėlapis, grafas, minčių žemėlapis, koncepcijų žemėlapis, Hierarchija, …

## Informacijos vizualizacija
*pagrindinis straipsnis:* Informacijos vizualizacija ()

## Žinių vizualizacija
*pagrindinis straipsnis:* Žinių vizualizacija ()

## Programinė įranga
* ChatCircles2 
* history flow  dinamiškų, evoliucionuojančių dokumentų ir bendradarbiavimo sąveikų vaizdavimas
* http://vam.anest.ufl.edu – tikrovės modeliavimas anestezijos mašinos informacijos vizualizacija, naudojant garsus ir spalvas
* Open Data Explorer 
* ThinkMap 
* TouchGraph
* – Visual Thesaurus
* Java Įrankinė Interaktyviam Informacijos Vizualizavimui
* – Toolkit for Zoomable User Interfaces
* – iLog  Interaktyvus įrankis.
* http://starlight.pnl.gov/  – Starlight Info Vis System, R&D100 laimėtojas
* http://in-spire.pnl.gov/  – IN-SPIRE™ Visual Document Analysis for Windows, R&D100 laimėtojas

## Taip pat skaitykite
* Geografinė informacinė sistema (GIS)

## Nuorodos
* Mokomosios informacijos vizualizacija
Skritulys

**Skritulys** – aibė visų plokštumos taškų, kurių atstumas iki vieno tos plokštumos taško (vadinamo **skritulio centru**) yra ne didesnis už tą patį teigiamą skaičių *r* (spindulį).

* Skritulio plotas žymimas raide S
* Skritulio plotas lygus \pi r^2.
* Skritulio perimetras žymimas raide C
* Skritulio perimetras lygus 2 \pi r.

Skritulį riboja apskritimas. Jei apskritimui priklausantys taškai taip pat priklauso ir skrituliui, toks skritulys vadinamas **uždaru**. Jei skritulį ribojantis apskritimas skrituliui nepriklauso, skritulys vadinamas **atviru**.

Skritulys, kurio spindulys lygus vienetui, vadinamas **vienetiniu skrituliu** (). Vienetinio skritulio plotas lygus \pi.

Perkirtus rutulį plokštuma, pjūvyje gaunamas skritulys.

## Vardo kilmė
Terminą *skritulys* lietuvių kalboje įvedė Jonas Jablonskis.

## Taip pat skaitykite
* Segmentas
* Sektorius

## Šaltiniai
Geometrinė figūra

**Geometrinė figūra** – geometrinės erdvės objektas, pasižymintis tam tikromis savybėmis. Dvi taškų aibės yra ta pati geometrinė figūra, jei vieną aibę galima transformuoti į kitą transformuojant plėtimo būdu (dauginant visus atstumus vienodu santykiu), taip pat, jei reikia, pasukant ar apverčiant.

## Klasifikacija
Daugelį geometrinių figūrų galima suskirstyti į kelias kategorijas. Pavyzdžiui, daugiakampiai klasifikuojami pagal briaunų skaičių į trikampius, keturkampius, penkiakampius ir kt. Kiekvienas iš jų yra skirstomas į mažesnes kategorijas - trikampiai gali būti lygiakraščiai, lygiašoniai, bukieji, smailieji, statieji ir kt., o keturkampiai gali būti stačiakampiai, rombai, trapecijos, kvadratai ir kt.

Kitos geometrinės figūros yra taškai, tiesės, plokštumos ir kūginiai pjūviai, pvz., elipsės, apskritimai ir parabolės.

Labiausiai paplitusios trimatės geometrinės figūros yra briaunainiai, kurie turi plokščius paviršius; elipsoidai, kurie yra kiaušinio arba sferos formos objektai, taip pat cilindrai ir kūgiai.

Tuščioji aibė taip pat yra laikoma geometrine figūra.

## Palyginimas

Yra keletas būdų palyginti geometrines figūras:
* sutapimas (kongruencija) - laikoma, kad 2 figūros sutampa, jeigu vieną iš jų galima paversti kita atliekant veiksmą arba veiksmų seką, naudojant pasukimą, vertimą ir (arba) atspindį.
* panašumas - laikoma, kad 2 figūros yra panašios, jeigu viena gali būti transformuojama į kitą keičiant mastelį ir yra naudojamas pasukimas, vertimas ir (arba) atspindys.
* izotopija - laikoma, kad 2 figūros yra izotopinės, jeigu viena iš jų gali būti paversta kita naudojant deformaciją, bet nesuplėšant objekto ar nepaliekant jame skylių.

## Šaltiniai
Richard Wagner

**Richardas Vagneris** (; 1813 m. gegužės 22 d. Leipcige – 1883 m. vasario 13 d. Venecijoje) – vokiečių kompozitorius, muzikos teoretikas ir eseistas. Vienas žinomiausių vokiečių romantinės operos kūrėjų.

## Biografija
Gimė gausioje tarnautojo šeimoje. Buvo devintas vaikas šeimoje. Tėvas mirė, kai jam buvo vos 6 mėnesiai. Nuo 1821 m. muzikos mokėsi Dresdeno Šv. Kryžiaus mokykloje. 1828 m. muzikos mokėsi iš šv. Tomo bažnyčios kantoriaus Teodoro Vainlingo, nuo 1831 m. muzikos mokėsi Leipcigo universitete. 1834–1842 m. vertėsi sunkiai, dažnai gyveno dideliame skurde. 1834–1839 m. buvo Magdeburgo, Karaliaučiaus, Klaipėdos, Rygos muzikos teatrų chormeisteris ir dirigentas. 1839–1842 m. gyveno Paryžiuje.

Šlovės sulaukė tik 1842 m. Drezdene. Nuo 1843 metų buvo Drezdene Saksonijos karališkosios operos dirigentas. Dalyvavo 1849 m. gegužės sukilime, kurį numalšinus pabėgo į Šveicariją. Vėliau trumpai apsistodavo Venecijoje, Liucernoje, Vienoje, Paryžiuje, Berlyne.

1864 m. susilaukė Bavarijos karaliaus Liudviko II palankumo, apsigyveno Miunchene. Karalius apmokėjo jo skolas ir toliau finansiškai jį palaikė. 1865 m. vėl grįžo į Šveicariją (iki 1872 m. gyveno Trybšene). Paskutiniuosius gyvenimo metus praleido Bairote, kuriame 1876 m. atidarė muzikinį teatrą, kuriame statė savo operas. 1882 m. dėl sveikatos sutrikimų išvyko į Veneciją, kur ir mirė 1883 m.

R. Vagneris kaip asmenybė vertinamas įvairiai, atsižvelgiant į jo įvestas muzikines ir dramatines naujoves bei demonstruotą antisemitizmą.

### Asmeninis gyvenimas
1870 m. rugpjūčio 25 d. 57 metų R. Vagneris po 4 metų našlystės susituokė su 32 metų Kozima, jaunesniąja iš dviejų nesantuokinių kompozitoriaus F. Listo ir Paryžiaus vakarėlių damos, rašytojos Mari d’Agu dukra. Kozima prieš mėnesį išsiskyrė su pirmuoju vyru – pianistu ir dirigentu H. fon Biulovu. Tuokdamasi su R. Vagneriu Kazima jau turėjo nuo R. Vagnerio 5 metų dukrą Izoldą, pavadinta kūrinio „Tristanas ir Izolda“ herojės vardu.

## Kūryba
Sukūrė 13 operų (dažniausiai vadinamos muzikinėmis dramomis):
* „Skrajojantis Olandas" 
* „Tanhoizeris" 
* „Lohengrinas" 
* „Tristanas ir Izolda" 
* „Niurnbergo meisterzingeriai" 
* Reino auksas
*  Valkirija
* Zygfridas
* Dievų žūtis
* „Parsifalis" (1882)
* Fėjos
* Rienzi
* Uždrausta meilė

Be operų taip pat parašė simfoninės muzikos kūrinių (idilė „Zygfrydas“, 1870), instrumentinių pjesių, kūrinių chorui, balsui – operos – monumentalūs scenos kūriniai, pagrįsti vokalinės ir instrumentinės simfoninės muzikos sinteze; sukurtos pagal paties kompozitoriaus libretus. Joms būdinga mitologinė (legendinė) tematika, stiprių charakterių veikėjai, spalvingi gamtos paveikslai. Atsisakęs operai būdingų arijų ir ansamblių, R. Vagneris siužeto plėtotei vartojo ekspresyvų melodingą rečitatyvą, sudėtingą leitmotyvų sistemą, dažnai ir savarankiškus simfoninius epizodus. Parašė knygų istorijos, muzikos, teatro ir kitais klausimais („Menas ir revoliucija“, 1849; „Opera ir drama“, 1851; „Apie dirigavimą“, 1869; „Bethovenas", 1870), autobiografiją (1870).

## Šaltiniai
Taškas (geometrija)

**Taškas** – erdvėje esantis objektas, turintis koordinates, bet neturintis dydžio, ploto, tūrio, krypties ar kitų savybių. Taškas yra viena iš pagrindinių geometrijos sąvokų, dažniausiai naudojamas tam tikrai erdvės padėčiai fiksuoti. Taip pat visi geometriniai kūnai susideda iš taškų.

Euklido geometrijos taškas neturi dydžio, orientacijos ir jokios kitos savybės, tik padėtį. Taško sąvokos naudojamos kai kuriose aksiomose, pavyzdžiui, jei dvi plokštumos tiesės nėra lygiagrečios, egzistuoja lygiai vienas taškas, esantis ant abiejų tiesių.

Dekarto geometrijoje, tašką apibrėžia koordinatės – po vieną realųjį skaičių kiekvienai ašiai. Taigi trimatės erdvės taškas galėtų būti aprašomas taip:
: *P* = (2, 6, 9)

Fizikoje dažnai vartojama materialaus taško sąvoka. Tai objektas, kurio matmenys yra maži, bet turi masę. Taigi šiuo atveju materialusis taškas apibūdinamas koordinatėmis ir mase.

## Istorija
Taško sąvoką pirmą kartą apibūdinti bandė Euklidas, teigdamas, kad: „Taškas yra tai, kas nesusideda iš dalių“.

## Šaltiniai
1807 m.

**1807** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 19]]** d. – Napoleonas Orda, XIX a. dailininkas, gyvenęs ir kūręs Rusijos imperijos vakarų gubernijose (m. 1883 m.).
* **[[Rugsėjo 22]]** d. – Rudolfas A. Štalis, Mažosios Lietuvos knygų prekybininkas, knygrišys ir ekslibrisų kūrėjas.
* **[[Gruodžio 20]]** d. – Tomas Jurgis Dobševičius, Lietuvos kunigas, istorikas, pedagogas (m. 1881 m.).

**Nedatuota**

* Ignotas Bušinskis, Lietuvos istorikas, kraštotyrininkas, visuomenės veikėjas (m. 1873 m.).

### Mirtys
* **[[Kovo 17]]** d. – Kazimieras Narbutas, Lietuvos filosofas (g. 1738 m.).
* **[[Liepos 6]]** d. – Kristijonas Gotlybas Milkus, Mažosios Lietuvos švietėjas, lietuvių raštijos darbuotojas. Antrosios XVIII a. lietuvių filologinės polemikos iniciatorius (g. 1733 m.).
* **[[Rugsėjo 18]]** d. – Pranciškus Smuglevičius, įžymiausias klasicizmo dailininkas Lietuvoje. Didžiąją dailininko kūrybos dalį sudaro religinė tapyba Senojo ir Naujojo testamentų siužetais, šventųjų paveikslai, taip pat istorinio, mitologinio, alegorinio ir portretinio žanro kūriniai. Be to jis savo darbuose įamžino Vilniaus architektūros paminklus, svarbiausius LDK istorijos įvykius, kasdieninio žmonių gyvenimo, buities scenas (g. 1745 m.).

## Pasaulyje
### Įvykiai

* '''Sausio 7''' d. – Jungtinėje Karalystėje uždraudžiama prekyba su Prancūzija ir jos sąjungininkėmis.
* **[[Vasario 7]]**-8 d. – Ketvirtoji antiprancūziška koalicija: Ylavos mūšis.
* **[[Kovo 25]]** d. –  pradėjo veikti pirmasis pasaulyje komercinis geležinkelio maršrutas: arklių traukiamais vagonais pradėti reguliarūs keleivių pervežimai Svonsio ir Mamblio (*The Swansea and Mumbles Railway*).
* **[[Gegužės 24]]** d. – Ketvirtoji antiprancūziška koalicija: Prancūzijos kariuomenė užėmė Dancigą.
* '''Birželio 10''' d. – Ketvirtoji antiprancūziška koalicija: Heilsbergo mūšis
* '''Birželio 14''' d. – Ketvirtoji antiprancūziška koalicija: Frydlando mūšis.
* '''Birželio 25''' d. – Tilžėje prasidėjo taikos derybos tarp Prancūzijos ir Rusijos.
* '''Liepos 7''' d. – ant plausto Nemuno upėje Napoleonas I ir Aleksandras I pasirašė Tilžės taikos sutartį.
* '''Liepos 9''' d. – prie Tilžės taikos sutarties diktato sąlygomis priversta prisidėti Prūsija.
* '''Rugpjūčio 17''' d. – pradėjo veikti pirmasis pasaulyje komercinis garlaivio maršrutas: tarp Olbanio ir Niujorko pradėjo kursuoti pirmasis garlaivis "*North River Steamboat"*.
* '''Rugsėjo 2'''-7 d. – Kopenhagos mūšis: britų laivynas apšaudė Kopenhagą fosforo bombomis. Sunaikinta 30% miesto.
* '''Spalio 9''' d. – Prūsijoje panaikinta baudžiava. 
### Gimtadieniai
* **[[Sausio 19]]** d. – Robertas E. Li, vienas įžymiausių Konfederacijos generolų, JAV pilietinio karo metu vadovavęs pietinių valstijų pajėgoms (m. 1870 m.).
* **[[Liepos 4]]** d. – Džiuzepė Garibaldis, Prancūzijoje gimęs Italijos karinis ir politinis lyderis (m. 1882 m.).
* **[[Spalio 21]]** d. – Napoléon-Henri Reber, prancūzų kompozitorius (m. 1880 m.).

## Nuorodos
1809 m.

**1809** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

* **[[Vasario 17]]** d. – Vilniaus rotušėje atlikta Haidno oratorija „Pasaulio sutvėrimas“. Pagrindinę partiją atliko garsi to meto dainininkė  Krustina Gerhardi.
### Gimtadieniai
* **[[Sausio 3]]** d. – Boguslavas Frederikas Radvila, didikas, Prūsijos valstybės ir karinis veikėjas, generolas (m. 1873 m.).
* **[[Sausio 18]]** d. – Aleksandras Emanuelis Jonas Griškevičius, Lietuvos mokslininkas, filosofas, išradėjas, orlaivių konstruktorius, aviacijos Lietuvoje pradininkas (m. 1863 m.).

**Nedatuota**

* Vladislovas Konstantinas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas (m. 1887 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Ignotas (Ignacijus) Karpis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas, filantropas, mecenatas, Upytės vėliavininkas. (g. 1780 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Vasario 3]]** d. – įkurta JAV Ilinojaus teritorija;
* **[[Vasario 8]]** d. – Austrijos imperatorius Pranciškus I paskelbė karą Prancūzijai;
* **[[Vasario 11]]** d. – Robertas Fultonas užpatentavo garlaivį.
### Gimtadieniai
* **[[Sausio 4]]** d. – Lui Brailis, prancūzų mokytojas, aklųjų rašymo sistemos išradėjas (m. 1852 m.).
* **[[Sausio 19]]** d. – Edgaras Alanas Po, amerikiečių poetas, novelių rašytojas, redaktorius ir literatūros kritikas. Jis laikomas Amerikos romantizmo judėjimo dalimi. Geriausiai žinomos jo mistiškos ir kraupios istorijos. Po yra laikomas detektyvinio žanro pradininku. Glaudžiai siejamas su mokslinės fantastikos žanru. Po buvo pirmasis garsus amerikiečių rašytojas, bandęs pragyventi iš rašymo, bet susidūręs su finansiniais sunkumais gyvenime ir darbe (m. 1849 m.).
* **[[Vasario 3]]** d. – Feliksas Mendelsonas, vokiečių kompozitorius, pianistas, vargonininkas, dirigentas, 3 operų, 5 simfonijų, uvertiūros „Vasarvydžio nakties sapnas“ autorius (m. 1847 m.).
* **[[Vasario 12]]** d.:
** Abraomas Linkolnas, 16-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas. Jis sėkmingai valdė šalį vienos iš sudėtingiausių vidinės krizės – JAV pilietinio karo metu, sugebėdamas išsaugoti šalį ir panaikinti vergovę. Baigiantis pilietiniam karui, Linkolnas tapo pirmuoju JAV prezidentu, kuris buvo nužudytas (m. 1865 m.).
** Čarlzas Robertas Darvinas, anglų gamtininkas ir keliautojas, sukūręs evoliucinę gyvųjų organizmų natūralios atrankos teoriją (darvinizmas) (m. 1882 m.).
* **[[Balandžio 1]]** d. – Nikolajus Gogolis, ukrainiečių kilmės rusų rašytojas (m. 1852 m.).
* **[[Rugsėjo 6]]** d. – Bruno Bauer, vokiečių teologas, filosofas ir istorikas (m. 1882 m.).
* **[[Rugsėjo 20]]** d. – Nestoras Kukolnikas, rusų rašytojas, dramaturgas, pedagogas (m. 1868 m.).
* **[[Spalio 27]]** d. – Chačaturas Abovianas, armėnų pedagogas, kalbininkas, tautosakininkas, etnografas, rašytojas, romantizmo pradininkas armėnų literatūroje (m. 1848 m.).
### Mirtys
* **[[Gegužės 31]]** d. – Francas Jozefas Haidnas, austrų kompozitorius klasikas. Jam esant gyvam, pirmasis vardas Francas nevartotas (paties noru), ir dabar dažniau kompozitorius vadinamas tiesiog Jozefu Haidnu (g. 1732 m.).
## Nuorodos
Indaplovė

**Indaplovė** – mechaninė indų plovimo mašina. Dažnai naudojamos restoranuose, taip pat prabangesnėse virtuvėse. Skirtingai nei plaunant rankomis, indaplovių veikimo principas paremtas karšto vandens (55-65 °C) cirkuliacija ir labai stipriom valančiom priemonėm (dažnai labai šarminės, galinčios kenkti odai). Paprastai indaplovė yra tik prietaisai, purškiantis vandenį, pirmiausia sumaišytą su valymo priemonėmis, vėliau švarų skalavimui. Kai kurios indaplovės turi kaitinimo elementą, naudojamą indų džiovinimui.

## Istorija
Pirmas žinomas mechaninis indų plovimo prietaisas sukurtas Džoelio Hugtono (*Joel Houghton*) ir patentuotas 1850 metais. Šis prietaisas veikė rankiniu būdu.

Šiuolaikinių indaplovių prototipai sukurti Džosefinos Kochren (*Josephine Cochrane*) 1886 metais taip pat buvo rankiniai. Jie buvo pristatyti 1893 metų Pasaulinėje Mugėje Čikagoje, už mechaninį sprendimą ir konstrukciją gavo apdovanojimą. Kochren buvo gana turtinga, ji buvo Džono Fičo (*John Fitch*), sukūrusio garlaivius, anūkė. Indaplovę ji sukūrė todėl, kad jos tarnai per dažnai sudaužydavo jos kinišką porcelianą.

Indaplovės, naudojančios elektrą atsirado trečiajame XX a. dešimtmetyje, o kaitinimo elementai pradėti naudoti 1940 metais.

Pradžioje indaplovės naudotos tik komerciniais tikslais, o aštuntajame dešimtmetyje pradėjo populiarėti buityje.

## Šaltiniai
1800 m.

**1800** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### '''Įvykiai'''

* '''Sausio 1''' d – Rusijos okupacinė valdžia Lietuvoje grąžino Julijaus kalendorių.

### Gimtadieniai
* **[[Liepos 3]]** d. – Jonas Goštautas, Lietuvos demokratinės bajorijos veikėjas, rašytojas (m. 1871 m.).
* **[[Liepos 17]]** d. – Kajetonas Nezabitauskis, žemaičių lietuviškojo sąjūdžio veikėjas, bibliografas (m. 1876 m.).
* **[[Rugpjūčio 21]]** d. – Pranciškus Jeronimas Malevskis, visuomenės veikėjas, teisininkas (m. 1870 m.).
* **[[Gruodžio 19]]** d. – Juozapas Chodzka, Lietuvos geografas, Rusijos imperijos generolas leitenantas, Kaukazo tyrinėtojas (m. 1881 m.).

**Nedatuota**

* Antanas Jankevičius, Lietuvos tapytojas, piešėjas, iliustruotojas (m. 1838 m.).

### Mirtys
* **[[Gegužės 31]]** d. – Mykolas Kazimieras Oginskis, vienas žymiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) ir Abiejų Tautų Respublikos karinių ir politinių veikėjų. Poetas, dailininkas, meno mecenatas, muzikas, kompozitorius, knygų leidėjas (g. 1728 m.).
* **[[Rugsėjo 2]]** d. – Motiejus Radvila, kompozitorius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas (g. 1749 m.).

**Nedatuota**

* Tadas Bičkauskas, Lietuvos grafikas (g. 1794 m.).

## Pasaulyje
### Įvykiai
* ** Nežinoma data - Susikūrė Jungtinė Karalystė ([[JK]])
* **Kovo 14** d. – [[Popiežius|Popiežiumi]] išrinktas [[Pijus VII]] (g. [[1740]] m. - m. [[1823]] m. [[rugpjūčio 20]] d.), popiežiaus pareigas ėjo iki [[1823]] m. [[rugpjūčio 20]] d.

=== Gimtadieniai ===
* **Sausio 7** d. – [[Millard Fillmore]], 13-asis [[JAV|Jungtinių Amerikos Valstijų]] prezidentas, ėjęs pareigas nuo [[1850]] iki [[1853]] metų (m. [[1874]] m.).
* **Kovo 16** d. – [[Imperatorius Ninko]], buvo 120-asis Japonijos imperatorius, pagal tradicinę paveldėjimo tvarką (m. [[1846]] m.).
* **Gruodžio 4** d. – [[Aarestrup Emi|Emilis Orestrupas;]], [[Danija|Danijos]] [[poetas]], gydytojas (m. [[1856]] m.).
* **Gruodžio 29** d. – [[Charles Goodyear|Čarlzas Goodyear]], gumos vulkanizacijos išradėjas (m. [[1860]] m.).

**Nedatuota**

* [[Muhamadas bin Tanis]], [[Šeichas]], pirmasis [[Kataras|Kataro]] [[Kataro emyras|emyras]]. [[1868]] m. [[rugsėjo 12]] d. jis su pulkininku ''Lewis Pelly'', britų atstovu [[Persijos įlanka|Persijos įlankoje]], pasirašė sutartį, kuria buvo pripažinta Kataro nepriklausomybė. Jis tapo Kataro emyru ir valdė iki savo mirties (m. [[1878]] m.).
* [[Nana (apačiai)|Nana]], [[apačiai|apačių]] karo lyderis (m. [[1896]] m.).

=== Mirtys ===
* **Gegužės 18** d. – [[Aleksandras Suvorovas|Aleksandras Vasiljevičius Suvorovas]], rusų [[karvedys]], [[generalisimas]], vienas didžiausių Naujųjų laikų karinių [[Strategija|strategų]]. Jis nėra pralaimėjęs nei vieno mūšio, taip pat pagarsėjo, kai pervedė armiją per [[Alpės|Alpes]] (g. [[1729]] m.).
* **Birželio 14''' d. – Lui Šarlis Antuanas Dezė, divizijos generolas (1793), vienas geriausių Napoleono Bonaparto karvedžių (g. 1768 m.).
## Nuorodos
Taranas

**Taranas** () – senovinis karo inžinerijos įtaisas (paprastai masyvus rąstas), skirtas įtvirtintiems vartams išlaužti ar spragoms gynybinėse sienose pramušti. Paprasčiausias variantas – tiesiog rąstas, kurį rankomis prie vartų prineša žmonės ir siūbuodama ar įsibėgėję daužo vartus ar sieną. Sudėtingas variantas – taranas ant lynų ar grandinių, pakabintas specialiame namelyje ant ratų. Namelis pristumiamas prie vartų, o namelio viduje siūbuojamas tarano rąstas daužo vartus. Namelio stogas apsaugo taranuotojus nuo gynėjų strėlių, liejamos dervos ir kitų gynybos priemonių.

## Šaltiniai
Germanai

**Germanai** () – istorinė indoeuropiečių genčių grupė, kilusi iš šiaurės Europos ir atpažįstama pagal germanų kalbų, kilusių iš bendros germanų kalbos ikiromėniniame geležies amžiuje, vartojimą. Iš šios genčių grupės kilo šiaurės vakarų Europos tautų grupė, kuriai priklauso tokios tautos kaip danai, norvegai, islandai, olandai, flamandai, švedai, vokiečiai ir anglai.

Migruodami germanai paplito po Europą vėlyvosios antikos laikais ir ankstyvaisiais viduramžiais. Palei Romos sienas pradėjo dominuoti germanų kalbos (Austrija, Vokietija, Nyderlandai, Anglija), bet likusiose Romos provincijose germanai perėmė lotynų kalbos dialektus. Be to, jie priėmė krikščionybę. Germanai daug nuveikė transformuojant Romos imperiją į Viduramžių Europą.

Pavadinimo etimologija neaiški, jis greičiausiai keltiškos kilmės. I a. pr. m. e. gyveno teritorijoje tarp Reino ir Vyslos, Dunojaus ir Baltijos bei Šiaurės jūros, taip pat pietinėje Skandinavijoje. Rašytiniuose šaltiniuose IV a. pr. m. e. pirmą kartą minimos germanų gentys – vandalai, vizigotai, ostrogotai ir langobardai.

Šiais laikais germanais vadinamos germanų kalbomis kalbančios tautos:
* Šiaurės germanai:
: islandai, fareriečiai, norvegai, švedai, danai.
* Vakarų germanai:
: fryzai, olandai, flamandai, afrikaneriai, vokiečiai, liuksemburgiečiai, austrai, anglai.

## Žemės ūkis

Germanai žemdirbystę vystė aplink kaimus, kitaip nei Romos provincijose, kur žemdirbystė buvo vystoma aplink dideles fermas, žinomas kaip *[[villa rustica]]*. IV - V a. migruodami į šiaurinę Galiją, perkėlė šį modelį kartu su savimi, kas leido padidinti žemės ūkio produkciją. Heiko Steuer mano, kad tai reikškia, jog Germanija buvo labiau pažengusi žemės ūkio srityje negu manyta iki šiol. Kaimai buvo išsidėstę vienas šalia kito, todėl gyventojų tankumas buvo ganėtinai didelis. Tik apie 30% teritorijos buvo apaugusi miškais — maždaug tiek pat kiek ir dabartinė teritorija.

Remiantis žiedadulkių mėginiais, sėklų ir augalų liekanų radiniais, pagrindiniai Germanijoje auginami javai buvo miežiai, avižos ir kviečiai (vienagrūdžiai ir dvigrūdžiai), o labiausiai paplitusios daržovės – pupelės ir žirniai. Taip pat buvo auginami linai. Germanijos žemės ūkyje buvo itin svarbi gyvulininkystė, pirmiausia orientuota į galvijų, kurie buvo mažesni nei romėniški, auginimą. Laikui bėgant, tobulėjo tiek augalininkystės, tiek gyvulininkystės metodai. Germanijoje imta auginti rugiai, kurie čia geriau derėjo, ir buvo įdiegtas trilaukis.

## Šaltiniai
Anarchija

**Anarchija** ( 'be valdžios') –
# visuomeninė santvarka, sukurta remiantis savivaldos principais, be valdžios ir be hierarchijos.
# Aristotelis anarchija vadino žmonių nenorą paklusti valdžiai bei dėl to kylančią betvarkę. Todėl dažnai sąvoka painiojama su anomija.

Anarchistinės visuomenės sukūrimą nagrinėja anarchizmas. Anarchistai anarchiją paprastai pateikia kaip savivaldos sistemą, daugiau teorinę (nors būta keletas sėkmingų istorinių pavyzdžių) , kuri, nuosekliai vengdama prievartos, hierarchijos ir autoritetų tuo pat metu visgi sukuria produktyvią, pageidautiną visuomenę.

## Teorija

Anarchistiniai visuomeniniai santykiai yra grindžiami savitarpio pagalba, tiesiogine demokratija ir atstovavimu per laisvai išrinktas tarybas ir bevaldyste, t. y. visa valdžia priklauso žmonėms, o ne atstovams. Yra įvairūs anarchistinės organizacijos metodai: P. A. Kropotkino siūlyta anarchokomunistinė sistema valstybę siūlo paversti savanoriška komunų federacija, demokratinio principo pagrindas – komunų gyventojų savivalda. Anarchosindikalizmas visuomenės organizacijos pagrindu laiko savanores profsąjungas ir jų susivienijimus.

## Anarchistinės visuomenės

### Islandijos Laisvoji Valstybė (930–1262)
Viena pirmųjų žinomų anarchistinių bendruomenių, kurioje nebuvo absoliučiai jokios valdžios, o visi įstatymai buvo priimami bendru gyventojų susirinkimu. Taip pat teismus atstojo gyventojų susirinkimai. Šalyje visgi nebuvo savitarpio pagalbos ekonomikos, egzistavo tiesioginių mainų laisvoji rinka.

### Piratų valstybės (1350–1520)
Šiaurės jūroje ir Baltijos jūroje piratavimas ilgą laiką buvo rimta problema, bet tik XIV amžiuje piratai tapo stipria, konsoliduota jėga ir ėmė užiminėti vietinių kunigaikščių žemes bei kurti savo valstybes, kuriose santvarka buvo analogiška Islandijos modeliui.

### Utopia (1847–1864)
JAV, Ohajo valstijoje susikūrusi anarchistų individualistų kolonija. Pinigus pakeitė darbo kortelės, veikė laisvoji rinka. Bendruomenė žlugo per JAV pilietinį karą.

### Laisvoji teritorija (1918–1921 m.)

1917 metais, įvykus Vasario revoliucijai į laisvę paleisti visi politiniai kaliniai, tarp jų anarchokomunistas, P. A. Kropotkino sekėjas Nestoras Machno. Grįžęs į gimtąjį kaimą Guljaipole ten sukūrė pirmąją anarchistinę komuną, kurioje nebuvo nei pinigų, nei bet kokios valdžios, bei suformavo Revoliucinę Sukilėlių Armiją, dar žinomą kaip Juodąją Gvardiją, kuri taip pat rėmėsi lygybės bei demokratijos principais – visi kariai buvo savanoriai, o karininkai renkami balsavimu, iš kareivių tarpo.
1918 metais bendrai su naujai susikūrusiomis komunomis suformuota Anarchistinių Organizacijų Konfederacija. Tai buvo stipri karinė jėga, padėjusi bolševikams (kurie buvo anarchistų sąjungininkai) įveikti austrų, vokiečių, Ukrainos nacionalistų bei Baltųjų karines pajėgas. Anarchistai tikėjosi, jog pasibaigus pilietiniam karui bolševikai suteiks Ukrainai kaip anarchistinei valstybei autonomiją. Besibaigiant pilietiniam karui Levo Trockio įsakymu anarchistai paskelbti banditais bei kontrrevoliucionieriais, išduoti ir palaipsniui sunaikinti.

## Šaltiniai