Didšilių evangelikų liuteronų senosios kapinės

**Didšilių kaimo evangelikų liuteronų senosios kapinės** (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus kodas - 24269; senas registro kodas - L601) – evangelikų liuteronų kapinės Šilutės rajono savivaldybės teritorijos centrinėje dalyje (Šilutės seniūnija), 100 m į šiaurę nuo kelio Grabupiai-Didšiliai, 70 m į vakarus nuo numelioruoto upelio kanalo.

## Kapinės
Įrengtos kaimo žemių pietvakariniame pakraštyje, numelioruoto upelio dešiniojo kranto aukštumos pakilumoje, iškylančioje virš aplinkos iki 1 m aukščio. Jos netaisyklingos keturkampės trapecijos plano, pailgos šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, 55-62 m ilgio ir 30-52 m pločio, šiaurės rytiniame gale platesnės. Apaugusios pavieniais medžiais ir krūmais, aptvertos gelžbetoninių stulpų ir vielos tinklo tvora. Pietryčių pusėje įrengti dvivėriai statinių varteliai. Rytiniame kapinių pakraštyje yra prižiūrimi Rupkalvių ir Smailų šeimų kapai, o vakariniame pakraštyje – Katrės Oganisjan (1926-2009) kapas. Kapinėse gausu apleistų kapų, kurių dalį ženklina betoniniai antkapiai, keli mediniai ir ketaus kryžiai bei nedideli akmens paminklai su mirusiųjų vardais, pavardėmis, gimimo ir mirties datomis. Pietrytinėje dalyje stūkso nenaudojamo šulinio betoninis rentinys. Anotacinio kultūros paveldo objekto ženklo nėra. 

Teritorijos plotas – 0,35 ha, perimetras – 199 m.

## Istorija
Išlikę antkapiniai užrašai liudija, kad kapinės įrengtos XIX a. pabaigoje. Jose buvo laidojami Didšilių, Gnybalų ir kitų apylinkė kaimų gyventojai evangelikai liuteronai. Kapinių kalvelė yra dirbtinė. Ją supylė vietos gyventojai, gavę leidimą įsirengti kapines ir suvežę vežimais smėlį iš šalia buvusių karjerų. Jos buvo aptvertos statinių tvora. Sovietmečiu kapinės buvo apleistos, niokojamos. Dauguma antkapinių paminklų ir kryžių sunaikinta, sudaužyta ir išvežta. 
 
Išlikę antkapiniai paminklai liudija, kad kapinėse palaidoti Anskies Pallags (1828–1896), Schöle Smailus (1839–1899), Michel Smailus (1844–1903), Martin Pauleit (1842–1902), E. Kumbabtzky (1886–1902), Max Wythe (1870–1918), Herbert Schaap (1929–1951), Ana Čerkaitė (1903–1966), sovietų karo lakūnas, Afganistano karo dalyvis Herbertas Rupkalvis (1944–1990), jo motina Urtmė Rupkalvienė (1908–1991), Katrė Oganisjan (1926–2009), kilusi iš Gnybalų kaimo.
 
Kapinėse dar buvo palaidoti Auguste Aschmann (1841–1933), Urte Hertha Bendig (1881–1959) iš Mažių k., Erdmann Gramsda (1882–1941) iš Gnybalų k., Anna Juschka (1889–1954) iš Metirkviečių k., Christoph Pallaks (1860–1933), Gustav Pietsch (1859–1933), Else Ternit (1933), Friedrich Wiechert (1880–1933).

1997 m. gruodžio 31 d. kapinės paskelbtos valstybės saugoma kultūros vertybe, įrašyta į laidojimo vietų registrą (L601), 2005 m. balandžio 19 d. pripažintos valstybės saugomu kultūros paveldo objektu.

2009 m. kapinių aplinką žvalgė Julius Kanarskas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Kultūros vertybių registras: Didšilių k. evangelikų liuteronų senosios kapinės


Vaizdas:Didsiliai kapines PV dalis.JPG|Kapinių pietvakarinė dalis. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines V dalis.JPG|Kapinių vakarinė dalis. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines SV dalis.JPG|Kapinių šiaurės vakarinė dalis. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines Rupkalviu kapai.JPG|Rupkalvių šeimos kapai. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines Wythe kapas.JPG|Vythe šeimos kapai. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines Wythe antkapis.JPG|Makso Wythės (1870-1918) kapas. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines Pauleit kapas.JPG|Martyno Paulaičio (1842-1902) kapas. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines Pauleit kapas kryzius.JPG|Užrašas M. Paulaičio kryžiaus šiaurės rytų pusėje. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines Pauleit kapas kryzius V puse.JPG|Lietuviškas užrašas M. Paulaičio kryžiaus pietvakarių pusėje. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines Pallags kapas.JPG|Anskies Pallags (1828-1896) kapas. 2009 m.
Vaizdas:Didsiliai kapines Kumbabtzky kapas.JPG|E. Kumbabcki (1886-1902) kapas.
Vaizdas:Didsiliai kapines Kumbabtzky kapas kryzius.JPG|K. Kumbabcki kryžiaus užrašas. 2009 m.