open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Edvardo ežeras

**Edvardo ežeras** () – ežeras Rytų Afrikoje, Nilo baseine, Ugandos ir Kongo Demokratinės Respublikos teritorijose. Telkšo Didžiajame rifiniame slėnyje ir yra mažiausias iš Afrikos Didžiųjų ežerų. Ilgis šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi 77 km, plotis iki 40 km. Didžiausias gylis siekia 112 m. Krantai daugiausia žemi, pelkėti, o vakarinis status, skardingas.

Į ežerą suteka daug nedidelių upių (Njamugasanis, Išaša, Rutšuru ir kt.), o išteka Semlikio upė, tekanti į Alberto ežerą. Natūraliu Kazingos kanalu Edvardo ežeras jungiasi su šiaurės rytuose esančiu Džordžo ežeru.

Edvardo ežere gausu žuvų (žvejyba yra svarbus vietinių gyventojų verslas), pakrantėse lankosi hipopotamai, krokodilai, drambliai ir kt. Kongo DR priklausanti ežero pusė įeina į Virungos nacionalinį parką (UNESCO objektas), o Ugandos pusė – į Karalienės Elžbietos nacionalinį parką.

Ežerą Edvardo vardu pavadino keliautojas Henris Mortonas Stenlis. Šį vardą jis suteikė tuometinio Velso princo (vėliau Britanijos karaliaus) Eduardo VII garbei.
Afrikos didieji ežerai

**Afrikos didieji ežerai** – grupė didelių, tektoninės kilmės ežerų Rytų Afrikoje. Telkšo Didžiajame riftiniame slėnyje, dauguma ežerų yra gilūs. Šiaurinė dalis priklauso Nilo baseinui, pietinė – Kongo ir Zambezės baseinams, o Turkanos ežeras – nenuotakiam baseinui.

Pagrindiniai Afrikos didieji ežerai yra šie:
* Viktorijos ežeras
* Tanganika
* Malavio ežeras
* Turkana
* Alberto ežeras
* Kivu
* Edvardo ežeras

Kiogos ežeras priklauso Didžiųjų ežerų sistemai, bet į sąrašą retai įtraukiamas dėl savo mažo ploto. Tuo tarpu Rukvos ir Mveru ežerai yra didesni už Edvardo ir Kivu ežerus, bet yra atokiau nuo Didžiųjų ežerų sistemos.
## Nuorodos
* Afrikos Didžiųjų ežerų valstybės
Nanajai

**Nanajai** (*нанай, нани*), seniau – **goldai** (*гольды*) – Tolimųjų Rytų tauta, gyvenanti Rusijoje (Chabarovsko kr.) ir Kinijoje (Heilongdziange), Amūro žemupio pakrantėse, taip pat prie Usūrio ir Sungario upių. Populiacija – apie 17 tūkst. žmonių. Kalba nanajų kalba, priklausančia tungusų-mandžiūrų kalbų šeimai.

Rusijoje nanajai gyvena Amūro pakrantėse ir jo baseine, daugiausia tarp Chabarovsko ir Komsomolsko prie Amūro, taip pat rytiniame Usūrio krante. Dauguma nanajų išpažįsta vietinį šamanistinį tikėjimą, dalis – stačiatikiai. Nuo seno tradiciškai verčiasi žvejyba, medžiokle, nuo XVIII a. padėjo verstis ir žemdirbyste, gyvulininkyste.

## Istorija

Rašytiniai šaltiniai apie Amūro žemupio tautas egzistuoja nuo XVII a. Aprašyti Jerofėjaus Chabarovo ir kitų keliautojų. Yra nuomonė, kad šaltiniuose minimi diučerai galėję būti nananjai, tačiau labiau tikėtina, kad tai buvusi džiurdženams gimininga tauta, o nanajais galėję būti šaltiniuose minimi ačanai ir natkai.
Eltonas

**Eltonas** () – nenuotakus, druskingas ežeras Rusijoje, Vologogrado srities pietryčiuose, netoli Kazachstano sienos. Telkšo Pakaspijo žemumoje, 18 m žemiau jūros lygio. Ežeras apskritimo formos, gylis svyruoja nuo 5-7 cm vasarą iki 1,5 m pavasarį.

Eltonas – pats druskingiausias Europos ežeras ir vienas druskingiausių pasaulyje. Mineralizacija – 200–500 g/l (1,5 didesnė nei Negyvojoje jūroje). Ežere augantys dumbliai vandeniui suteikia rausvą atspalvį. Eltono dugną dengia storas druskų (daugiausia NaCl ir KCl) sluoksnis. Po juo glūdi sieros vandenilio prisotintas dumblas. Ežero vandenį sudaro sūrymas, kuris pavasarį prasiskiedžia gėlu vandeniu.

Jau Ivano Rūsčiojo laikais iš Eltono ežero buvo reguliariai kasama druska. Vėliau kasybos mastai dar labiau padidėjo nutiesus Pokrovsko-Astrachanės geležinkelį. XIX a. pab. druskų gavyba nutraukta, netrukus prie ežero įsikūrė Eltono kurortas, kurio sanatorijose taikomos druskų ir gydomojo purvo procedūros.

## Šaltiniai
Diena (Kaunas)

**Diena** – *nepriklausomas visuomenės [[laikraštis]]*, ėjęs 1929–1939 m. Kaune.

## Istorija
Leido ir redagavo Juozas Petrėnas. 1929 m. balandžio-gegužės mėn. – dienraštis, vėliau – 8 puslapių savaitraštis. Nuo 1933 m. vasario mėn. prie „Dienos“ buvo prijungtas žurnalas „Naujas žodis“. Spausdino bendrovė „Naujas žodis“. Išleido priedus „Dienos naujienos“, „Lietuvos naujienos“, „Radio programa“.

## Redaktoriai
* Borisas Dauguvietis – 1929 m.
* Justas Paleckis – 1929–1933 m.
* Juozas Petrėnas, Antanas Steponaitis – nuo 1933 m. spalio 1 d. 

## Šaltiniai
Diena (Ryga)

**Diena** – Latvijos nacionalinis dienraštis, einantis nuo 1990 m. Rygoje.

## Istorija
Iki 1991 m. buvo Latvijos Respublikos AT ir MT organas, paskui – nepriklausomas laikraštis. Vienas didžiausių ir populiariausių šalies laikraščių. Tiražas 1996 m. – 65 000 egz. latvių kalba ir 19 000 egz. rusų kalba, 2010 m. – 30 000 egz.; vieno numerio vidutinė auditorija 124 000 skaitytojų. Nuo 1993 m. leistas švedų bendrovės „Bonnier“. 2009 m. latvių bendrovė „Nedela“ iš „Bonnier“  už neskelbiamą sumą įsigijo vieną didžiausių šalies žiniasklaidos grupių, leidžiančių nacionalinį dienraštį „Diena“ ir verslo dienraštį „Dienas bizness“. Tais pačias metais paskola perleisti britų  investuotojams Rowlandų šeimai. 2010 m. 51 % akcijų iš minėtos bendrovės įsigijo verslininkas Viesturas Koziolas per jam priklausančią įmonę „Žurnāli un Diena“. 2012 m. jis įsigijo dar 47,86 % akcijų ir dabar valdo 98,86 % akcijų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Diena.lv svetainė
Gailiūnų apylinkė (Lazdijai)

**Gailiūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje.

## Vadovai
* P. Vaikšnoras, pirmininkas apie 1950 m.

## Šaltiniai
Granas

**Granas** (*[[Lotynų kalba|lot.]] granum* – grūdas) – colinės sistemos (**ne** SI sistemos) masės matavimo vienetas, lygus 1/7000 svaro.

Žymimas **gr** (dažnai ir **gn**).

1 gr = 64,79891x10-3 g (gramo).

Anksčiau naudotas brangiųjų metalų ir brangakmenių masei matuoti. Šiais laikais granais dažniausiai matuojami kulkų, parako svoris.

## Medicinoje
Iki metrinės vienetų sistemos įvedimo granas buvo ir vaistinės masės vienetas. 1 gr = 62,209x10-3 g.

## Šaltiniai
* Technikos enciklopedija, II tomas, *gabard-Ležandro* simbolis, 792 psl., 2003 m.
Diena (dienraštis)

**Diena** – *[[dienraštis]] [[Lietuva]]i*, ėjęs nuo 1994 m. liepos 1 d. iki 1996 m. pabaigos Vilniuje.

## Istorija
Leistas vietoj dienraščio „Tiesa“. Nuo 1995 m. ėjo 6 kartus per savaitę. Leidėja UAB „Dienos leidykla“. Tiražas 1994 m. – 23 300 egz., 1996 m. – 23 900 egz.

Nuo 1995 m. leido vidinius savaitinius priedus „Kaunas ir kauniečiai“, „Vilnius ir vilniečiai“, „Ekonomika. Gamyba. Finansai“, nuo 1996 m. – „Žemė maitintoja“, „Penki žiedai“.

Dienraščio žurnalistai: Adolfas Aleksejūnas, Milda Augulytė, Sigitas Blėda, Eugenijus Bunka, Algirdas Gineitis, Egmontas Jansonas, Vytautas Kaltenis, Živilė Kriaučiūnienė, Povilas Lapeikis, Juozas Lengvenis, Algirdas Sabaliauskas, Edvardas Uldukis, Gintaras Vinickas, Algimantas Žukas.

## Vyr. redaktoriai
* Domas Šniukas – 1994 m.
* Rytis Taraila – 1994–1996 m. 

## Šaltiniai
Gegrėnų apylinkė

**Gegrėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Alsėdžių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Sedos rajonui. 1954 m. prijungta Rotinėnų apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Gegrėnų apylinkė prijungta prie Žemaičių Kalvarijos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Mūsų ateities“ ir „Rotinėnų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 32 || || „Mūsų ateities“ kolūkis, „Rotinėnų“ kolūkis  || 5 kaimai
|}

## Vadovai
* S. Vaškys, apylinkės pirmininkas 1946 m.

## Šaltiniai
Kuršo vyskupija

**Kuršo vyskupija** (, ) – bažnytinė valstybė, gyvavusi 1234–1585 m. dabartinėje vakarų Latvijoje. Priklausė Rygos arkivyskupui. Plotas apie 4500 km². Vyskupų rezidencija buvo Piltenėje, kapitulos – Aizputėje.

Nuo 1435 m. iki 1561 m. buvo Livonijos konfederacijos dalis, 1560–1585 m. priklausė Danijai (tuo metu vadinta ).

## Istorija

Vyskupija įkurta 1234 m., po to, kai kuršių kunigaikštis Lamechinas 1230 m. pasirašė sutartį su popiežiaus vicelegatu dėl krikščionybės priėmimo. Tada buvo skirtas pirmasis vyskupas, dominikonų vienuolis Engelbertas. Formaliai vyskupijai iš pradžių priklausė visos kuršių žemės. Tačiau nuo 1242 m. kuršių krašte įsigalėjo Livonijos ordinas. 1253 m. kuršių žemės perdalintos tarp vyskupo ir Livonijos ordino, vyskupijai paliekant tris tarpusavyje nesusisiekiančias valdas pajūryje.

1252 m. Kryžiuočių ordino ir Kuršių vyskupo sutartimi Klaipėdoje numatyta pastatyti pilį; 1/3 miesto turėjo atitekti vyskupui, 2/3 – ordinui. 1258 m. pastatyta katedra ir parapinė bažnyčia, į Klaipėdą perkelta Kuršo vyskupo rezidencija. 1260 m. ordinui pralaimėjus Durbės mūšį, kuršių krašte kilo dideli neramumai, ir 1263 m. vyskupas išvyko iš krašto. Vyskupai grįžo reziduoti tik 1290 m., kai visi neramumai buvo numalšinti. 1435 m. vyskupija įsijungė į Livonijos konfederaciją.

1560 m., vykstant Livonijos karui ir Livonijai pralaimint, vyskupas Jonas II Miunhauzenas (tuo metu jis valdė ir Ozelio-Vikos vyskupiją) nutarė parduoti vyskupijas Danijos karalystei. Teritorijas Danijos karalius perleido teritorijas Magnusui Holšteiniečiui. Nuo 1570 m. šis susidėjo su Rusija ir net buvo nominaliai tituluojamas Livonijos karaliumi, ketindamas prisijungti visą Livoniją, tačiau 1577 m. atsisakė savo planų.

1578 m. jis pasiprašė ATR globos, tačiau to nepripažino nei Seimas, nei Danija. 1583 m. po Magnuso mirties ATR kariuomenė įsiveržė į vyskupiją. 1585 m. Kronebergo sutartimi vyskupijos teritorijos parduotos ATR. Jos buvo inkorporuotos į Infliantus.

## Šaltiniai
Novodevičės vienuolynas

**Novodevičės vienuolynas** () − XVI−XVII a. architektūros ansamblis Maskvoje; veikiantis stačiatikių moterų vienuolynas.

Vienuolyną Devičės lauke 1524 m. įkūrė Maskvos didysis kunigaikštis Vasilijus III, dėkodamas už pergalę prieš LDK, iš kurios 1514 m. liepos 31 d. atkovojo Smolenską ir prijungė prie Maskvos Didžiosios Kunigaikštystės. Novodevičės vienuolynas dedikuotas didžiausiai Smolensko šventovei – Dievo Motinos ikonai (ogitrijai).

Ansamblį sudaro *Smolensko soboras*, *medinis ikonostasas*, *Naryškinų stiliaus valgomoji salė*, *Jėzaus atsimainymo*, *Pokrovo cerkvės*, vienuolių gyvenamosios patalpos ir 6 tarpsnių aštuonkampio plano varpinė. Ansamblį juosia dantytos sienos.

XVI−XVII a. Novodevičės vienuolynas buvo tvirtovė ir įėjo į vienuolynų tvirtovių, dengiančių Maskvą iš pietų, gynybinę sistemą. Novodevičės vienuolės buvo iš caro ir žymiausių bojarinų šeimų.

1598 m. Borisas Godunovas, išrinktas caru, čia perėmė valdžią.

1689 m. Petras I vienuolyne įkalino savo seserį Sofiją (kuri ten mirė 1704 m.).

Prie Novodevičės vienuolyno yra Novodevičės kapinės.

2004 m. Novodevičės vienuolynas įtrauktas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Nuorodos
* Novodevičės kapinės (anglų, prancūzų k.)
* Novodevičės vienuolyno nuotraukos

## Išnašos
Dienos naujienos

**Dienos naujienos** – iliustruotas liberalios orientacijos dienraštis, ėjęs nuo 1931 m. balandžio 1 d. iki 1933 m. gruodžio 30 d. Kaune.

## Istorija
Leido Justas Paleckis, nuo 1931 m. birželio – bendrovė „Naujas žodis“, nuo 1932 m. – akcinė bendrovė „Žodis“. Spausdino spaustuvė „Menas“ Kaune. Leido priedus „Magaryčios“ ir „Naujausia ekstra telegrama“.

Informavo apie Lietuvos ir užsienio įvykius, svarstė literatūros, meno, kultūros, ekonomikos problemas, spausdino kelionių reportažus iš įvairų šalių. Nemažai vietos skirta rašiniams apie nusikaltimus, teismus, aferas, bankrotus, stichines nelaimes.

Bendradarbiavo Juozas Kazys Beleckas, Kazys Binkis, Rimtas Kalpokas ir kt.

## Atsakingieji redaktoriai
* Juozas Šimukėnas – 1931–1933 m.
* Juozas Petrėnas – nuo 1933 m. gegužės mėn. 

## Šaltiniai
Dienos lapas

**Dienos lapas** (*Deinos laps*) – laikraštis Mažosios Lietuvos gyventojams, leistas 1909–1910 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Leido Martynas Jankus. Pirmasis bandomasis numeris pasirodė 1909 m. rugpjūčio 7 d. Ėjo 6 kartus per savaitę. Nuo Nr. 10 tapo savaitraščiu. Nagrinėjo prekybos, ūkininkavimo klausintus, skelbė žinias „Iš svetur“ ir „Iš Lietuvos“. Spausdino M. Jankaus spaustuvė Klaipėdoje.

## Šaltiniai
Dienos žinios

**„Dienos žinios“** – kasdieninis radijo žinių ir vietinės informacijos biuletenis, pirmasis lietuvių periodinis leidinys Vokietijoje, leistas 1945–1949 m.

## Istorija
Pradėtas leisti 1945 m. balandžio 21 d. Koburge, amerikiečių zonoje buvusioje karo pabėgėlių stovykloje. Perkeliant Koburgo stovyklos lietuvius 1945 m. birželio mėn. į Viurcburgą, o po kelių savaičių – į Zeligenštatą, kartu su jais kėlėsi ir biuletenio redakcija. Iki 1946 m. birželio 15 d. biuletenis vadinosi „Lietuviškoji informacija“, nuo 1946 m. birželio 15 d. iki 1949 m. birželio 13 d. – „Dienos žinios“. Biuletenis nustojo ėjęs 1949 m., likviduojant stovyklą. Iš viso išleista 1114 numerių.

Dažniausiai buvo rašomas mašinėle (1 egz.) ir kaip sieninis dienraštis kabinamas skelbimų lentoje. Tik 1947 m. balandžio – birželio mėn. buvo spausdinamas rotatoriumi 165 egz. tiražu ir platinamas prenumeratos būdu.

Į biuletenį buvo dedamos naujausios radijo (dažniausiai Londono BBC) žinios, jų nekomentuojant, ties informaciniuose biuleteniuose nebuvo leidžiama liesti platesnio pobūdžio ir tarptautinės politikos klausimų.

Leidinys pasirodė žinomo laikraštininko S. Urbono iniciatyva: iki 1945 m. pabaigos jis buvo biuletenio leidėjas ir redaktorius. Nuo 1946 m. leidinį redagavo Bronius Aušrotas, Mykolas Pranevičius, Stasys Šiliauskas, Kęstutis Žygas ir Kazys Paliliūnas. 

## Šaltiniai
Erio kanalas

**Erio kanalas** () – kanalizuotas vandens kelias JAV šiaurės rytuose, Niujorko valstijoje. Jungia Hadsono upę (tuo pačiu Atlanto vandenyną) su Erio ežeru (tuo pačiu, Didžiųjų ežerų sistema). Ilgis nuo Bafalo miesto iki Kohoso (Mohauko ir Hadsono upių santakos) – 540 km.

Kanalas įrengtas 1817–1825 m., vėliau ne kartą rekonstruotas, keistas maršrutas. Dabartiniame maršrute yra 36 šliuzai.

## Šaltiniai
Dienovidis (Kaunas)

**Dienovidis** – literatūros ir meno mėnesinis žurnalas, ėjęs nuo 1938 m. iki 1940 m. balandžio Kaune.

## Istorija
Leido Sakalo leidykla. 1939 m. pirmąjį pusmetį nebuvo leidžiamas. Pasirodė 20 numerių.

1938 m. ir 1940 m. žurnalas toleravo ir plėtojo įvairių visuomeninių bei literatūrinių-estetinių krypčių literatūrą, kritiką, meną, publicistiką.

Redakcinėse kolegijose dalyvavo Kazys Boruta, Bernardas Brazdžionis, Julius Būtėnas, Petras Cvirka, Fabijonas Neveravičius, Jonas Šimkus, Antanas Vaičiulaitis, Antanas Venclova. Bendradarbiavo taip pat Kazys Bradūnas, Liudas Gira, Kostas Korsakas, Eugenijus Matuzevičius, Juozas Rimantas (Slapšinskas) ir kt.

## Redaktoriai
* 1938 m. – Vincas Mykolaitis-Putinas;
* 1939 m. – Bernardas Brazdžionis;
* 1940 m. – Vincas Krėvė. 

## Šaltiniai
Dienovidis (Vilnius)

**Dienovidis** – iliustruotas savaitinis laikraštis, ėjęs nuo 1990 m. spalio 19 d. iki 2003 m. Vilniuje.

## Istorija
Nuo 1992 m. iki 1994 m. vidurio vadinosi „Naujasis dienovidis“. Leido UAB „Naujasis dienovidis“, rėmė Lietuvos katalikų mokslo akademija, Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras. Tiražas 1990 m. – 20 000 egz., 1997 m. – 4700 egz.

Rašė meno, kultūros teorijos ir praktikos, kultūros paminklų paveldo ir kitais klausimais.

Redaktorė Aldona Žemaitytė-Petrauskienė. 

## Šaltiniai
Avietinis žiedgraužis

**Avietinis žiedgraužis** (*Anthonomus rubi*) – straubliukų (*Curculionidae*) šeimos, žiedgraužių (*Anthonomus*) genties vabalas.

Vienas iš žalingiausių žemuogių ir braškių kenkėjų, nuo kurių labiausiai nukenčia ankstyvosios veislės. Tai nedideli 2-3 mm ilgio, juodos, rečiau rusvos spalvos vabalai. Jie žiemoja po nukritusiais lapais, žolių liekanomis, dirvos grumstais. Pavasarį, išlindę iš žiemojimo vietų, vabalai maitinasi jaunais lapais, išgrauždami juose skyles, vėliau kenkia žiedpumpuriams. Patelės kiaušinėlius deda į geriausiai išsivysčiusius, stipriausius žiedpumpurius. Viena patelė gali padėti iki 100 kiaušinėlių. Padėjusi kiaušinėlį, patelė pagraužia žiedkotį, o po kurio laiko žiedpumpuris nukrenta ant žemės. Tokiame žiedpumpuryje iš kiaušinėlio išsirita lerva. Ji be kojų, ruda galva. Vėliau dirvoje lerva virsta lėliuke, vasaros antroje pusėje iš lėliukių išsirita vabalai, kurie maitinasi žemuogių, aviečių, braškių ir kitų augalų lapais. Po to vabalai pereina į žiemojimo vietas. Didžiausią žalą avietinis žiedgraužis padaro apleistuose uogynuose. Kadangi žemuogės ir braškės pradeda žydėti anksčiau už avietes, jos nuo šio kenkėjo labiau nukenčia, nes vabalai į žiedpumpurius ima dėti kiaušinėlius.

## Kovos priemonės
Žemuoges ir braškes auginti izoliuotai nuo aviečių.

Žiedgraužio pažeisti žiedpumpuriai surenkami ir sunaikinami. Rudenį surenkami seni lapai ir piktžolių liekanos, nes po jomis slepiasi žiemojantys žiedgraužio vabalai.

Pastoviai purenti dirvą po augalais. Ypač svarbu ją perkasti rudenį ir pavasarį.

## Šaltiniai
Dienos žodis (dienraštis)

**Dienos žodis** – iliustruotas informacinis dienraštis, ėjęs 1933 m. Kaune. 

## Istorija
Leido ir redagavo V. Stulgaitis. Pirmasis numeris pasirodė 1933 m. birželio 24 d. Spausdino Raidės spaustuvė. Išėjo 23 numeriai.

Spausdintos įvairios žinios iš užsienio. Nemažai vietos skirta kriminalinei kronikai, stichinėms nelaimėms. Informuota apie įvykius iš Lietuvos miestų, skelbtos trumpos žinutės su ironiškais komentarais. 

## Šaltiniai
Drugelio efektas

**Drugelio efektas** – chaoso teorijos metafora, nusakanti ypatingo jautrumo pradinėms sąlygoms koncepciją. T.y., kad maži dinaminės sistemos pradinių sąlygų trikdžiai gali sukelti didelius pokyčius ilgalaikėje sistemos elgsenoje.

Drugelio efektas yra dažnas tropas fantastikoje, pristatančioje keliones laiku ar nagrinėjančioje „o kas, jei“ įvykių sąlygas.

## Idėjos ir sąvokos kilmė

Didelis jautrumas pradinėms sąlygoms buvo pastebėtas ir aprašytas literatūroje jau seniau, pvz., XIX a. pab. Henri Poincaré plačiai išnagrinėtoje trijų kūnų problemoje. Vėliau jis išsakė mintį, kad toks reiškinys gali būti dažnas, pvz., meteorologijoje. Idėja, kad vienas drugelis gali sukelti atgarsį tolimesniuose istoriniuose įvykiuose pirmą kartą pasirodė Ray Bradbury 1952 m. istorijoje apie keliones laiku *„[[A Sound of Thunder]]“*.

Pats terminas „drugelio efektas“ siejamas su chaoso teoretiku Edward Norton Lorenz, kurį jis išpopuliarino savo darbuose apie chaoso teoriją. Pirmuose palyginimuose jis naudojo kiro analogiją, kurią vėliau pakeitė drugeliu. Kertiniu momentu termino išpopuliarėjime laikomas 1972 m. 139-ame „American Association for the Advancement of Science“ susitikime A. Lorenz skaitytas pranešimas *„Does the flap of a butterfly’s wings in Brazil set off a tornado in Texas?“* () .

Drugelio efekto metafora nusako idėją, kad drugelio sparnai gali sukurti nedidelius pokyčius atmosferoje, kurie gali pakeisti tornado kelią arba užlaikyti, pagreitinti ar netgi sutrukdyti jo atsiradimą tam tikroje vietovėje. Mosuojantys sparnai vaizduoja mažus pokyčius pradinėse sistemos sąlygose, kurie sukelia įvykių grandinę, vedančią prie didelio masto permainų. Drugelis nesukelia tornado tuo požiūriu, kad suteikia jam energijos, bet sukelia tornadą tuo atžvilgiu, kad jo sparnų mostas yra esminė dalis pradinėse sąlygose, sukuriančiose tornadą (jei drugelis nesumosuotų sparnais, sistemos trajektorija galėtų būti visiškai kita ir tornadas nesusiformuotų).

## Šaltiniai
Aldona Žemaitytė-Petrauskienė

**Aldona Žemaitytė-Petrauskienė** (g. 1945 m. liepos 31 d. Simokuose, Šakių apskritis) – Lietuvos žurnalistė.

## Biografija
1970 m. Vilniaus universitete baigė žurnalistiką. 1975–1989 m. savaitraščio „Literatūra ir menas“ redakcijos dailės ir architektūros skyriaus, publicistikos skyriaus vedėja. 1989–1990 m. laikraščio „Vilniaus balsas“ steigėja ir redaktorė. 1990–2003 m. kultūros laikraščio ir žurnalo „Dienovidis“ vyriausioji redaktorė. 2000–2004 m. žurnalo „Į laisvę“ redaktorė, žurnalistė. 2007–2009 m. Amerikos lietuvių dienraščio „Draugas“ kultūrinio priedo „Kultūra“ redaktorė, almanacho „Žurnalistika 2008“ projekto vadovė.

1986–1987 m. Lietuvos architektų sąjungos konsultantė. 1992–1993 m. Lietuvos žurnalistų draugijos pirmininkė. 1994–1996 m. Lietuvos katalikų leidėjų asociacijos pirmininkė. Lietuvos žurnalistų ir leidėjų etikos komisijos narė, Lietuvos žurnalistų sąjungos su kitomis valstybės institucijomis skelbiamų konkursų vertinimo komisijų pirmininkė ir narė. „Į laisvę“ fondo lietuviškai kultūrai ugdyti tarybos ir valdybos, Lietuvos žurnalistų sąjungos tarybos, Lietuvos kultūros fondo valdybos narė.

1988 m. TV filmo „Apraudotieji mūsų namai“ scenarijaus autorė. Daugelio knygų sudarytoja ir redaktorė.

## Bibliografija

* Tarybinė civilinė teisė: inžinierių-statybininkų kvalifikacijos kėlimo neakivaizdininių kursų konspektas. – Kaunas, 1968. – 51 p.
* Amžino įšalo žemėje (sudarytoja). – Vilnius: Vyturys, 1989. – 303 p.: iliustr. – ISBN 5-7900-0354-0
* Baisioji naktis: Nidos gyventojų, 1991-ųjų sausio 12-13-osios naktimis budėjusių Vilniuje, prie Televizijos bokšto, prisiminimai (sudarytoja). – Neringa: S. Jokužio leidykla-spaustuvė, 2005. – 55 p.: portr. – ISBN 9986-31-123-3
* Kazimieras Antanavičius: tamsa ištirpsta šviesoje. – Vilnius: Valstybės žinios, 2006. – 146 p.: iliustr. – ISBN 9986-18-149-6


## Įvertinimas
* 2002 m. DLK Gedimino 5 laipsnio ordinas 
* 2005 m. Vytauto Gedgaudo premija
* Juozo Kazicko premija

## Šaltiniai
Dienraštis

**Dienraštis** (, nuo *jour* 'diena', , nuo monetos *gasetos*, kurią kainavo dienraščio skaitymas, pavadinimo) – laikraštis, išeinantis ne mažiau kaip 5 kartus per savaitę.

## Istorija
Dienraščio „tėvu“ laikytinas Julijus Cezaris, leidęs laikraštį „Acta diurna populi romani“ ('Kasdieniniai Romos liaudies reikalai'), kuris buvo rašomas viešai išstatomose molio lentelėse. Pirmasis dienraštis Kinijoje – „Czin-bao“ ('Sostinės žinios'), ėjęs Pekine nuo 911 m.; Prancūzijoje – „Journal d’un bourgeois de Paris“ ('Paryžiaus buržua dienraštis'), ėjęs 1405–1449 m., išradus spaudą – „La Gazette“, ėjusi nuo 1631 m. gegužės 31 d. 1200 egz. tiražu.

Pirmasis dienraštis lietuvių kalba, ėjęs nuo 1904 m. gruodžio 23 d. iki 1909 m. kovo 17 d. – „Vilniaus žinios“. XXI a. yra leidžiami elektroniniai naujienų dienraščiai ir išlieka popieriniai.

## Lietuvos popieriniai dienraščiai
* Lietuvos žinios
* Draugas
* Kauno diena
* Klaipėda
* Kurier Wileński
* Lietuvos rytas
* Respublika
* Vakarų ekspresas
* Verslo žinios

## Šaltiniai
Dievas ir Tėvynė

**Dievas ir Tėvynė** – Lietuvos pogrindžio žurnalas, nelegaliai leistas 1976–1981 m.

## Istorija
Rašė apie pokario kovotojus už laisvę (partizanus), smerkė antireliginę propagandą, ragino lietuvius puoselėti krikščionišką kultūrą, saugoti lietuvių kalbą ir dorovę, nepasiduoti rusinimui. Retkarčiais spausdino išeivių eilėraščius. Kasmet išeidavo po 3 ar 4 žurnalo numerius, turinčius apie 40 mašinėle rašytų sąsiuvinio dydžio puslapių. Išėjo 19 numerių. 

Bendrabarbiavo: Vytautas Bogušis, Julius Sasnauskas.

## Šaltiniai
Dievo paukštelis

**Dievo paukštelis** – neperiodinis humoro žurnalas (vadintas laikraščiu), ėjęs 1946–1949 m. Vakarų Vokietijoje.

## Istorija
Platintas Niurtingeno, Švabiš Gmiundo, Memingeno bei Augsburgo karo pabėgėlių stovyklose. Pirmasis numeris pasirodė 1946 m. balandžio 1 m., Nr. 2-5 – 1947 m., Nr. 6 ir pavadinimu „Tarpušventis“ – 1948 m., paskutinis numeris – 1949 m. Numeriai buvo nevienodos apimties – nuo 4 iki 16 psl.

1946–1947 m. leido ir redagavo Pulgis Andriušis, Juozas Sodaitis ir Albinas Valentinas, 1948–1949 m. vieną numerį išleido laikraščio „Mintis“ redakcija, redagavo Pulgis Andriušis. Leidinyje spausdinti humoristiniai tekstai ir piešiniai. 

## Nuorodos
* „Dievo paukštelis“ 1946-1955 suskaitmenintas archyvas pas spauda.org

## Šaltiniai
Juandziangas

**Juandziangas** () – upė pietų Kinijoje, Guidžou ir Hunano provincijose. Prasideda Guidžou kalnyne, aukštupyje vadinama Lungtoudziangu. Teka šiaurės rytų kryptimi per kalnus, vėliau – per kalvotą Dzianghanio lygumą. Įteka į Duntinhu ežerą (šis protaka jungiasi su Jangzde).

Didžiausi intakai: Vudziangas, Judziangas (kairieji).

Upės režimas musoninis, poplūdis būna vasarą. Laivuojama žemupyje. Svarbiausias miestas prie Juandziango – Čangdė.

## Šaltiniai
Dilgėlės

**Dilgėlės** – JAV lietuvių politikos, visuomenės, humoro ir satyros mėnesinis leidinys, ėjęs 1906–1916 m.

## Istorija
Leistas 1906–1909 m. Filadelfijoje ir 1909–1916 m. Pitsburge. Leidėja „Dilgėlių bendrija“ (Antanas Baltrušaitis ir Juozas Baltrušaitis). 1907 m. leido priedą „Dilgėlių žiedai“. Karikatūras spausdino J. Stirbis. 

Laikraščio „Dilgėlės“ redakcija 1913–1916 m. Pitsburge leido ir spausdino laikraštį „Monologas“. 

Redaktorius Juozas Baltrušaitis-Mėmelė.

## Šaltiniai
Dirva (žurnalas)

**Dirva** – JAV lietuvių katalikiškas, inteligentijai skirtas žurnalas, ėjęs 1898–1906 m. Šenandoa kas trys mėnesiai.

## Istorija

Leido Antanas Kaupas, Antanas Milukas ir kt. Išėjo 44 numeriai. Dalis jų leista žurnalo turinio ir pavidalo, didesniąją dalį sudarė knygos. 1903 m. susijungė su Tilžėje leistu žurnalu „Žinyčia“ (Dirva-Žinynas). Nutrūkus jungtinio žurnalo leidybai, „Dirva“ dar ėjo 1904–1906 m.

Knygomis buvo leidžiami mokslinio pobūdžio veikalai (J. Basanavičiaus, M. Davainio-Silvestraičio, A. Pabrėžos), originalieji ir verstiniai grožinės literatūros kūriniai (J. Basanavičiaus „Lietuviškos pasakos“, I–II, „Ožkabalių dainos“, I–II, A. Burbos „Prozoiški raštai“, M. Pečkauskaitės-Šatrijos Raganos „Viktutė“, V. Pietario „Algimantas“, A. Tatarės „Pamokslai gražių žmonių“, H. Senkevičiaus „Tvanas“ ir kt.). Publicistikos, kitų sričių raštus skelbė A. Alekna, Antanas Kaupas, Antanas Milukas, Juozas Tumas-Vaižgantas ir kt.

Redagavo Antanas Milukas. Jam talkino Aleksandras Burba, Antanas Kaupas, V. Varnagiris ir kt. 

## Šaltiniai
Jugas

**Jugas** () – upė Rusijoje, Vologdos ir Kirovo srityse; dešinioji Šiaurės Dviną sudaranti ištaka. Prasideda Šiaurės skliautkalvėse, Kičmegski Gorodoko rajone. Aukštupyje teka į pietus, smarkiai vingiuoja, toliau teka į šiaurės rytus kalvota, miškinga lyguma. Žemupyje pasuka į šiaurės vakarus. Ties Didžiuoju Ustiugu susilieja su Suchona ir sudaro Šiaurės Dviną.

Didžiausi intakai:
* kairieji – Kipšenga, Šarženga, Šonga, Kičmenga, Pyžugas, Varža, Čiriadka;
* dešinieji – Pičiugas, Entala, Pušma, Luza.

Upė užšąla spalio pabaigoje ar lapkričio pradžioje, atitirpsta balandį ar gegužės pradžioje. Prie Jugo įsikūręs Nikolsko miestas (nuo jo upė tinkama laivybai).

## Šaltiniai
Šiauriniai skliautagūbriai

**Šiauriniai skliautagūbriai** () – kalvota aukštuma Rusijoje, Rytų Europos lygumos šiaurės rytinėje dalyje. Driekiasi rytų-vakarų kryptimi apie 600 km. Aukštis iki 293 m („Isakovo kalnas“). Ši aukštuma sudaro vandenskyrą tarp Šiaurinės Dvinos ir Volgos baseinų.

Masyvas sudarytas iš ledynininių ir fluvioglacialinių nuosėdinių uolienų, aukščiausiose vietose į paviršių išeina kristalinės uolienos. Šiaurinius skliautagūbrius dengia taiga, vietomis paviršius smarkiai supelkėjęs.

## Šaltiniai
Dirva (laikraštis)

**Dirva** () – JAV lietuvių tautinės minties savaitraštis, einantis nuo 1916 m. rugpjūčio 26 d. Klyvlende, 19807 Cherokee Ave.

## Istorija
Leistas vietoj nuo 1915 m. lapkričio 25 d. leisto laikraščio „Santaika“. Iki 1952 m. leido A. Bartoševičiaus vadovaujama leidykla „Ohio Lithuanian Publishing Co“, paskui – Amerikos lietuvių spaudos ir radijo draugija „Viltis“. 1958–1959 m. ir 1968–1980 m. ėjo 2 kartus per savaitę, 1960–1968 m. – 3 kartus, kitu laiku – kartą per savaitę. Tiražas 1985 m. – 3450 egz.

Daugiausia vietos laikraštyje skirta tautinėms, politinėms ir kultūrinėms temoms. 

Bendradarbiavo: Bronius Aušrotas, Vladas Bakūnas, Alfonsas Vytautas Braziulis, Vladas Būtėnas, Jurgis Gilvydis, Antanas Laukaitis, Algimantas Mackus, Vincas Steponaitis, Vytautas Strolia.

## Redaktoriai
* Vincas Jokubynas – 1916–1917 m.
* J. Gedminas – 1917–1918 m.
* Kazys Karpius – 1918–1948 m.
* Vincas Rastenis – 1948–1951 m.
* Balys Gaidžiūnas – 1951–1962 m., 1991–1994 m.
* Jonas Pranas Palukaitis – 1958–1963 m.
* Jonas Čiuberkis – 1962–1968 m.
* Vytautas Gedgaudas – 1968–1991 m.
* Anicetas Bundonis – 1994–1995 m.
* Jonas Jasaitis – 1996–2001 m.
* Vytautas Radžius – 2005-2013 m.
* Gediminas Markevičius – nuo 2013 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Suskaitmeninti „Dirvos“ laikraščio numeriai (1915-2023)
* „Dirva“ skenuoti puslapiai epaveldas.lt
Dirva (bendrovė)

**Dirva** – knygų leidimo ir prekybos bendrovė, veikusi 1913 m. Vilniuje, 1919–1940 m. – Marijampolėje.

## Istorija
Leido vadovėlius ir grožinę literatūrą. Turėjo spaustuvę, du knygynus Marijampolėje ir Kaune. 1919–1937 m. išleido 463 knygas daugiau kaip 2,1 mln. egz. tiražu.

## Vadovai
* Adomas Dundzila,
* Bronius Sirutis. 

## Šaltiniai
Jundinhė

**Jundinhė** () – upė rytų Kinijoje; viena iš Haihę sudarančių upių. Prasideda Gvanseno kalnuose, Šaansi provincijoje. Teka į rytus kalnais, vėliau Didžiąja Kinijos lyguma. Prateka Vidinės Mongolijos, Hubėjaus provincijas. Pekine susilieja su keliomis upėmis ir sudaro Haihę (teka į Geltonąją jūrą).

Gunatinšano tarpeklyje (kur upė kerta Sinšano kalnus) įrengtas hidroelektrinių kompleksas. Upės vanduo naudojamas hidroenergijai, drėkinimui. Lygumoje upė laivuojama.

Jundinhė nuo seno žinoma dėl savo nuožmių potvynių bei dažno vagos keitimo. Dabartinė upės vaga buvo įtvirtinta 1698 m., valdant imperatoriui Kansi.

## Šaltiniai
Dirva-Žinynas

**Dirva-Žinynas** – katalikiškas, inteligentijai skirtas žurnalas, ėjęs 1903–1904 m. Šenandoa (JAV)

## Istorija
Leistas dviem leidimais – JAV lietuviams ir Didžiajai Lietuvai. Atsirado susijungus JAV lietuvių žurnalui „Dirva“ su Tilžėje 1900–1902 m. leistu žurnalu „Žinyčia“. Pasirodė 8 numeriai (knygos). Leidimas nutrauktas atgavus lietuvių spaudą.

Bendradarbiavo Antanas Alekna, Kazimieras Būga, Adomas Dambrauskas-Jakštas, Povilas Dogelis, Andrius Dubinskas, Antanas Kaupas, Kazimieras Pakalniškis (Dėdė Atanazas), Marija Pečkauskaitė (Šatrijos Ragana), Jonas Žilinskas-Žilius ir kt.

Redagavo Juozas Tumas-Vaižgantas, Antanas Milukas. 

## Šaltiniai
Merčisono meteoritas

**Merčisono meteoritas** () – anglingųjų chondritų klasės meteoritas, 1969 m. nukritęs netoli Merčisono miestelio Australijoje. Tai vienas iš labiausiai ištirtų meteoritų dėl stebėto kritimo ir didelės masės (bendras skeveldrų svoris viršija 100 kg). 

Gausu organinių junginių – aptikta daugiau kaip 100 amino rūgščių ir kt. Įrodyta, kad dalis junginių tikrai yra nežemiškos kilmės, todėl tai parodo, kad dauguma organinių junginių, kurie yra gyvybės Žemėje komponentai, egzistavo ankstyvoje Saulės sistemoje ir galėjo vaidinti lemiamą vaidmenį gyvybės atsiradime.

## Šaltiniai
Arima

**Arima** – ketvirtas pagal dydį miestas Trinidade ir Tobage. Įsikūręs pietinėje Trinidado salos dalyje. Miestas nutolęs 26 km nuo šalies sostinės Port of Speino. Mieste yra dvylika mokyklų, koledžas ir du institutai.

## Istorija
Miestas įkurtas 1757 m. pranciškonų ordino vienos iš atšakos, kaip misijos taškas skleisti krikščionybę tarp indėnų. Iš vietinių kalbos išvertus miesto vardas reiškia vandenį.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Sirijos oro gynybos pajėgos

**Sirijos oro gynybos pajėgos** – nepriklausoma Sirijos ginkluotųjų pajėgų šaka. Buvo laikotarpis, kai oro gynybos daliniai buvo Sirijos armijos ir oro pajėgų dalis, vėliau atskirti į atskirą ginkluotųjų pajėgų šaką.

Sirijos oro gynybos pajėgos turi 55 tūkst. karių, tarnaujančių 25 oro gynybos brigadose. Kiekviena brigada turi 6 raketų žemė-oras baterijas. Baterijos ginkluotos:
* 650 stacionarių leistuvų:
** 275 SA-2 (Lavočkin S-75),
** 143 SA-3 (S-125 Neva/Pečiora)
** 48 SA-5 (S-200 Angara/Vega/Dubna)
* 200 mobilių leistuvų:
** SA-6 (2K12 Kub)
** SA-11 (9K37 Buk)
* virš 4 000 priešlėktuvinių patrankų (kalibrai nuo 23 mm iki 100 mm)
SOGP turi ir du atskirus zenitinių raketų pulkus, ginkluotus SA-8 ir SA-10 raketomis. Kiekviename pulke yra po 4 baterijas su 48 mobiliais raketų leistuvais.

Sirijos ankstyvojo perspėjimo sistema sudaryta iš kelių tuzinų judrių ir stacionariųjų ankstyvųjų radarų postų įvairiose Sirijos vietovėse.

## Inventorius
*  275 Lavočkin S-75 leistuvai
*  143 tobulinami Isajev S-125 leistuvai
*  48 S-200 Angara/Vega/Dubna leistuvai
*  200 9K32 Strela-2
*  60 9K33 Osa
*  36-50 Pancir-S1

## Nuorodos

* Kenneth M. Pollack, Arabs at War: Military Effectiveness 1948-91, University of Nebraska Press, Lincoln and London, 2002, and Pollack’s book reviewed in *[[International Security]]*, Vol. 28, No.2.
Dobilas (Vilkaviškis)

**Dobilas** – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Vilkaviškio koordinacinės tarybos laikraštis, leistas 1988–1992 m.

## Istorija
Iki 1989 m. gegužės vadinosi *„Sąjūdžio balsas“*. Tiražas 1988 m. – 5000 egz., 1992 m. – 3200 egz.

## Redaktoriai
* Artūras Simanavičius – 1989–1990 m.
* Algimantas Zeikus – 1988–1989 m. ir 1990–1992 m. 

## Šaltiniai
Dobilo žiedas

**Dobilo žiedas** – Panevėžio Juozo Balčikonio gimnazijos leidinys, einantis nuo 1992 m. 

## Istorija
Tiražas 1992 m. – 2000 egz., 1996 m. – 1000 egz. 

Rašo apie gimnazijos gyvenimą, mokinių visuomeninę ir kultūrinę veiklą. 

Redagavo N. Martinkutė, redakcinė kolegija: Raimondas Dambrauskas ir kt. 

## Šaltiniai
Donelaičio žemė

**Donelaičio žemė** – Karaliaučiaus krašto mylėtojų laikraštis, einantis nuo 1992 m. gruodžio mėn. Vilniuje.

## Istorija
Įsteigė ir leidžia Kristijono Donelaičio draugija kartą per mėnesį. Leidinys skirtas Karaliaučiaus krašto lietuviams. Tiražas 1992 m. – 3000 egz., 1997 m. – 1000 egz.

Redaktorius Steponas Lukoševičius. 

## Šaltiniai
Draugas (žurnalas)

**Draugas** – pirmasis jaunimo žurnalas lietuvių kalba, ėjęs 1904–1905 m.

## Istorija
Leido „Draugo“ organizacija. Spausdintas Bitėnuose (Nr. 1-2) ir Tilžėje (Nr. 3-4). Nuo 1905 m. vietoj „Draugo“ pradėjo eiti žurnalas „Darbininkas“.

Rašė apie revoliucinį judėjimą Rusijoje, propagavo klasių kovą, kvietė jaunimą į revoliucinį judėjimą.

Bendradarbiavo Jonas Biliūnas, Vanda Albrechtienė-Didžiulytė, Vladas Požela ir kt.

Oficialus redaktorius Jonas Vanagaitis, faktiškai redagavo Vincas Kapsukas. 

## Šaltiniai
Draugas (Kaunas)

**Draugas** – *[[Lietuva|Lietuvos]] socialistinės darbo jaunuomenės mėnesinis [[laikraštis]]*, leistas 1922–1924 m. Kaune.

## Istorija
Leido Lietuvos socialistinės darbo jaunuomenės sąjunga „Draugas“. Pirmasis numeris išėjo 1922 m. sausio mėn. Leidinys skirtas miesto ir kaimo darbo jaunimui. Spausdino Š. Levi spaustuvė, Raidės spaustuvė (nuo Nr. 3) Varpo spaustuvė (Nr. 5). Nuo 1924 m. vietoj „Draugo“ leistas „Jaunimo draugas“.

Bendradarbiavo Kazys Binkis, Butkų Juzė, Albinas Iešmanta, Mykolas Januškevičius, A. Navickas ir kt.

Redagavo redakcinė komisija, Zigmas Buračas (nuo Nr. 2). 

## Šaltiniai
Draugas (Šakiai)

**Draugas** – Šakių rajono laikraštis, leidžiamas nuo 1945 m. balandžio 6 d. Šakiuose. Redakcijos adresas: V. Kudirkos 59a, Šakiai.

## Istorija
Iki 1950 m. buvo Šakių apskrities laikraštis, 1950–1991 m. – LKP Šakių rajono komiteto ir LDT leidinys, nuo 1991 m. sausio 10 d.– nepriklausomas laikraštis. Steigėja ir leidėja UAB „Draugas“, vėliau UAB „Daugtaškis“.

Iki 1950 m. vadinosi „Tikrasis kelias“, 1950–1962 m. – „Socialistinis kelias“, nuo 1962 m. balandžio 25 d. – „Draugas“. 1945–1946 m. ėjo vienąkart-dukart, 1947–1948 m. – dukart-triskart, 1950–1990 m. – triskart, nuo 1990 m. – dukart per savaitę. Spausdino Šakių spaustuvė, nuo 1980 m. Vilkaviškio spaustuvė. Tiražas 1945 m. – 3000 egz., 1987 m. – 12 900 egz. 1993 m. – 8600 egz., 1997 m. – 4300 egz.

Laikraštyje dirbo žurnalistai Joana Aleksiukienė, Benjaminas Bagdzevičius, Juozas Bakšas, Justinas Baltrušaitis, Algimantas Krapavickas, Algimantas Antanas Naujokaitis, Juozas Noreika, Zita Zokaitytė.

## Redaktoriai
* P. Valaitis – 1945–1948 m.
* Stasys Stankevičius – 1956–1962 m.
* Juozas Rutkauskas – 1962–1969 m.
* A. M. Salys – 1970–1977 m.
* G. Judickas – 1977–1981 m.
* K. Jurkevičius – 1982–1985 m.
* A. Abraitis – 1985–1989 m.
* Aldona Zavistauskienė – 1990–2006 m.
* Brigita Januškevičienė – nuo 2006 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Draugas (Šakiai)
Jonas Vitkevičius

**Jonas Prosperas Vitkevičius**, dit. **Batyras** (1806 m. gruodžio 19 d. Pašiaušėje – 1839 m. gegužės 6 d. Sankt Peterburge) – lietuvių orientalistas, keliautojas, etnografas, geografas, istorikas, karininkas.

## Biografija
Gimė senoje Žemaitijos bajorų šeimoje, Pašiaušės dvare. Jo tėvas Viktoras Vitkevičius, vienas Šiaulių apskrities vice-maršalkų, paskirtų Napoleono, prancūzų invazijos į Rusiją metu, motina - Justina Anelė Mikulicka. 

Slaptos anticarines Kražių moksleivių organizacijos „Juodieji broliai“ vienas iš įkūrėjų. 1824 m. kartu su kitais „Juodųjų brolių“ organizacijos nariais – Kražių gimnazijos mokiniais – karo teismo nuteistas mirties bausme, bet kaip nepilnamečiui mirties bausmė pakeista ir jis atiduotas į kariuomenę, eiliniu kareiviu. Tarnaudamas kariuomenėje pramoko keletą užsienio kalbų, dėka savo gabumų atleistas iš drausmės dalinio.

Gyvendamas tremtyje Urale, o vėliau Orenburgo karinėse tvirtovėse, tyrinėjo Vidurinės Azijos tautų papročius, jų istoriją. Buvo poliglotas, mokėjo 19 kalbų. Didelę reikšmę gaunant poručiko karinį laipsnį turėjo pažintis su vokiečių keliautoju Aleksandru Humboltu. Artimai bendravo su Tomu Zanu.

1839 m. gegužės 6 d. rastas pagal vieną versiją – nušautas, pagal kitą – nusišovęs „Paryžiaus viešbučio“ kambaryje Peterburge. Jo kelionių aprašymai ir moksliniai tyrimai paskelbti knygoje „Užrašai apie Bucharos chanatą (P. Demezono ir J. Vitkevičiaus ataskaitos)“.

Šis lietuvis yra minimas britų istoriko, meno istoriko, kuratoriaus ir žurnalisto William Dalrymple 2013 m. išleistoje knygoje apie pirmąjį anglų-afganų karą "Karaliaus sugrįžimas. Mūšis dėl Afganistano 1839-1842 m." ("Return of a King. The Battle for Afghanistan 1839-1842"). Autoriaus knygos yra laimėjusios daugelį literatūrinių premijų, tarp kurių *[[Duff Cooper]]* ir *[[Wolfson Prize]]*. (lietuviškai neišversta).  

Regimanto Dimos "Vilniaus plovas" susijęs su Jono Vitkevičiaus gyvenimu. 

## Šaltiniai
Genjonas

**Genjonas** – miestas vidurio rytų Prancūzijoje, prie Aru upės. Geležinkelio stotis. Išvystyta plieno pramonė.

## Sportas
* FC Gueugnon (futbolas)
Genganas

**Genganas** () – miestas šiaurės vakarų Prancūzijoje, tarp Bresto ir Sen Brijė. Išlikusios viduramžių tvirtovės liekanos, XVII a. rotušė (buvęs augustinų vienuolynas), gotikinė Švč. Mergelės Marijos bazilika.

## Sportas
* EA Guingamp (futbolas)

## Šaltiniai
Pajūrio Fosas

**Pajūrio Fosas** – miestas pietų Prancūzijoje, 50 km į šiaurės vakarus nuo Marselio, prie Viduržemio jūros. 6 km ilgio paplūdimys. Išvystyta plieno, chemijos, naftos pramonė.

## Sportas
* FC Istres Ouest Provence (futbolas)
Draugas

Žodis **draugas** gali reikšti:

* draugas – asmuo, su kuriuo sieja draugystė;
* draugas - asmuo, draugų darbe nėra!!! dalyvaujantis toje pačioje veikloje, turintis tą patį darbą, kolega; to pat kolektyvo, tos pat aplinkos narys (pvz., *kambario draugas*, *klasės draugas*);
* draugas – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos kariuomenės, Lenkijos ir kitų valstybių kariuomenių kario bajoro laipsnis;
* draugas – oficialus kreipinys Lietuvos Komunistų partijoje bei Tarybų Lietuvoje;
* „Draugas“ – leidinio pavadinimas:
** Draugas – mėnesinis laikraštis, leistas 1922–1924 m. Kaune;
** Draugas – seniausias be pertraukos leidžiamas lietuviškas laikraštis;
** Draugas – Šakių rajono laikraštis.
** Draugas – pirmasis jaunimo žurnalas lietuvių kalba, ėjęs 1904–1905 m.

Taip pat:
* Draugai (serialas) – JAV komedijinis serialas;
* Jaunimo draugas – Vilniaus krašto žurnalas, ėjęs 1926–1937 m.
Draugija (žurnalas)

**Draugija** – literatūros, mokslo ir politikos žurnalas, ėjęs kas mėnesį 1907–1914 m., 1919–1933 m. ir kas 2 savaites 1937–1940 m. Kaune.

## Istorija
Leido Šv. Kazimiero draugija. Tiražas 1907–1914 m. – 1000 egz. Iš viso išėjo 213 numerių po 100 p. ir daugiau. Nuo 1911 m. leido priedą besimokančiam jaunimui „Ateitis“, kuris 1913 m. tapo atskiru leidiniu. 1911–1914 m. ėjo priedas „Žiedai mūsų tautinės tvėrybos“, 1914 m. – žurnalas mokytojams „Mokytojas“.

Buvo aptariami literatūros, mokslo, politikos reikalai, bažnyčios ir teologijos dalykai, nagrinėjami literatūros kritikos, kultūros ir visuomenės gyvenimo klausimai, spausdinamos recenzijos, poezijos ir prozos kūriniai.

Žurnale bendradarbiavo per 150 autorių, tarp jų Antanas Alekna, Jonas Basanavičius, Kazimieras Būga, Mikalojus Šeižys-Dagilėlis, Pranas Dovydaitis, Petras Gerulis, Liudas Gira, Motiejus Gustaitis, Lazdynų Pelėda, Petras Leonas, Maironis, Juozas Šnapštys-Margalis, Pranas Mašiotas, Vincas Mykolaitis-Putinas, Pranas Penkaitis, Kazys Puida, Juozas Purickis, Stasys Šalkauskis, Mykolas Vaitkus, Juozas Tumas-Vaižgantas, Augustinas Voldemaras, Vydūnas ir kt.

## Redaktoriai
* Adomas Dambrauskas-Jakštas – 1907–1938 m.
* Nikodemas Raštutis – 1938–1940 m. 

## Šaltiniai

Draugija / redaktorius A. Dambrauskas-Jakštas. - 1907-1914; 1919-1923; 1937-1940 (epaveldas.lt)
Draugystė (laikraštis)

**Draugystė** – Vilniaus rajono laikraštis, leistas nuo 1949 m. spalio 2 d. iki 1991 m. rugsėjo 26 d. Vilniuje lietuvių, rusų ir lenkų kalbomis.

## Istorija
Iki 1950 m. buvo Vilniaus apskrities laikraštis, 1950–1990 m. – LKP Vilniaus rajono komiteto ir LDT leidinys, nuo 1990 m. – Vilniaus rajono tarybos laikraštis.

1951–1961 m. leistas du kartus, vėliau – tris kartus, nuo 1990 m. – du kartus per savaitę. 1950 m. rugsėjo – 1963 m. balandžio mėn. ėjo tik rusų ir lenkų kalba. Iki 1962 m. vadinosi „Lenino keliu“. Tiražas 1950 m. lietuvių kalba – 500 egz., rusų kalba – 1000 egz., lenkų kalba – 3000 egz., 1987 m. lietuvių kalba – 1700 egz., rusų kalba – 5700 egz., lenkų kalba – 3400 egz., 1991 m. lietuvių kalba – 560 egz., rusų kalba – 3000 egz., lenkų kalba – 1700 egz. Nuo 1991 m. liepos 12 d. vietoj „Draugystės“ leistas laikraštis „Vilnia“.

## Redaktoriai
* Leonidas Romanovičius – 1949–1950 m.
* V. Lenčinskis – 1950–1951 m.
* N. Ovsianickis – 1951–1962 m.
* A. Guminas – 1962–1973 m.
* Algirdas Berželionis – 1974–1980 m.
* Kazys Uscila – 1981–1985 m.
* V. Jarmolovičius – 1986–1991 m.
* Z. Ždanovičius – 1991 m. 

## Šaltiniai
Draugystė (savaitraštis)

**Draugystė** – Vilniaus rajono savivaldybės savaitraštis, 1994–2001 m. leistas Vilniuje.

## Istorija
Leistas lietuvių, lenkų (*Przyjaźń*) ir rusų (*Дружба*) kalbomis. Tiražas 400 egz. lietuvių, 200 egz. lenkų ir 500 egz. rusų k. Savaitraštį „Przyjaźń“ pakeitė „Vilniaus krašto savaitraštis – Tygodnik Wilenszczyzna“.

## Redaktoriai
* M. Grydziuško – 1994–1995 m.
* Jadvyga Podmostko – 1995–1999 m.
* Česlava Pačkovska – 1999–2001 m.

## Šaltiniai
Draugystė (Marijampolė)

**Draugystė** – Marijampolės valstybinės įmonės „FASA“ savaitraštis, ėjęs 1987–1990 m.

## Istorija
Iki 1989 m. Nr. 17 ėjo kaip Kapsuko „TSRS 50-mečio maisto pramonės automatų gamybinio susivienijimo“ savaitraštis. Tiražas 1000 egz.

## Redaktoriai
* V. Baltrūnas – 1987–1989 m.
* A. Naudžiūnienė – 1990 m. 

## Šaltiniai
Istras

**Istras** – miestas pietų Prancūzijoje, 60 km į šiaurės vakarus nuo Marselio. Uostas, geležinkelio stotis, oro pajėgų bazė.

## Sportas
* FC Istres Ouest Provence (futbolas)
Drobiečių žodis

**Drobiečių žodis** – vilnos AB „Drobė“ kolektyvo laikraštis, leistas nuo 1972 m. gruodžio 14 d. iki 2003 m. Kaune.

## Istorija
Iki 1990 m. ėjo kaip „Drobės“ susivienijimo savaitraštis, nuo 1991 m. – dvisavaitis, 1995–2001 m. – mėnesinis laikraštis. Tiražas 1972 m. – 2000 egz., 1993 m. – 1800 egz., 1997 m. – 1000 egz.

Redakcijos darbuotojai Ona Bosienė, Matas Krygeris, Pranas Liukaitis, L. Patkauskienė, Vladas Vaitkevičius, J. Šėgžda.

## Redaktoriai
* Ona Balčiūnienė-Šulcaitė – 1972–1976 m.
* Algirdas Kadžiulis – 1978–1982 m.
* Egidijus Skabelis – 1982–1987 m.
* Algimantas Lapienis – 1988–1994 m.
* Nijolė Andriuškevičienė – 1994–2003 m. 

## Šaltiniai
Reliktinis ūsuotis

**Reliktinis ūsuotis** () – ūsuočių (*Cerambycidae*) šeimos vabalas. Kūnas 58-108 mm ilgio. Įrašytas į Rusijos raudonąją knygą.

## Šaltiniai
Druskonis (laikraštis)

**Druskonis** – *[[Druskininkai|Druskininkų]] krašto [[savaitraštis]]*, leidžiamas nuo 1989 m. rugpjūčio 4 d.

## Istorija
Išleistas kaip Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio biuletenis. Iki 1991 m. vasario 7 d. vadinosi „Druskininkų savaitė“. Tiražas 1989 m. – 4100 egz., 1997 m. – 5000 egz.

## Redaktoriai
* Algis Puzas – 1989–1990 m.
* Jonas Biekša – 1990–1991 m.
* Eugenijus Rutkauskas – nuo 1991 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Druskonis
Dubysa (Raseiniai)

**Dubysa** – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Raseinių rajono tarybos informacinis biuletenis, leistas 1988–1990 m.

## Istorija
Tiražas 1988 m. – 1000 egz., 1990 m. – 200 egz. Išėjo 16 numerių.

Redaktorė L. Paulauskienė. 

## Šaltiniai
2000 metrų

**2000 metrų** – savaitinis radijo žurnalas, leistas 1928 m. Kaune.

## Istorija
Išleistas vietoj žurnalo „Radijo mėgėjas“. Pirmasis numeris išėjo 1928 m. gegužės 11 d. Leido Radijo mėgėjų sąjunga. Spausdino Jolko spaustuvė Kaune. Išėjo 7 numeriai po 16 p.

Spausdino savaitinę Lietuvos radijo programą bei Latvijos, Estijos, Suomijos, Vokietijos, Lenkijos, Šveicarijos ir kt. radijo stočių savaitines programas, informavo apie radijo veiklą įvairiose pasaulio šalyse, nagrinėjo teorines ir technines radijo problemas, pasakojo apie Lietuvos radijo darbą. 

Bendradarbiavo S. Ališauskas, Petras Babickas, Alfonsas Jurskis, A. Paškevičius, A. Putrimas, A. Šulcas, Edvardas Turauskas. 

Redagavo Antanas Mildažis. 

## Nuorodos
* 

## Šaltiniai
XX amžius (laikraštis)

**XX amžius** – katalikiškos orientacijos dienraštis, ėjęs 1936–1940 m. Kaune vietoj valdžios sustabdyto „Rytas“.

## Istorija
Įkūrė ir leido jaunųjų katalikų kultūrininkų grupė. Dienraščio idėjinius principus suformulavo Stasys Šalkauskis, pavadinimą pasiūlė Stasys Yla. Tiražas iki 40 000 egz.

Nušvietė svarbiausius šalies ir pasaulio įvykius, ryškindamas antisovietinę poziciją, svarstė politikos, ekonomikos, prekybos klausimus, nagrinėjo kultūros, švietimo, sveikatos apsaugos problemas, informavo apie socialinę šalies gyventojų padėtį, kritikavo tautininkų vykdomą politiką.

Bendradarbiavo Leonas Bistras, Vilius Bražėnas, Juozas Eretas, Zenonas Ivinskis, Bronius Krivickas, Pranas Kuraitis, Antanas Maceina, Stasys Šalkauskis ir kt.

## Redaktoriai
* kun. Juozas Prunskis – iki 1939 m.
* Ignas Skrupskelis. 
* Steponas Kolupaila – 1940 m.
 

## Šaltiniai
Dvidešimt centų

**Dvidešimt centų, Dvidešimt kapeikų** – bulvarinis laikraštis, leistas 1990–1994 m. Kaune.

## Istorija
Pirmieji numeriai išėjo kaip laikraščio „Vasario 16“ priedas „Dvidešimt kapeikų“ (tiražas apie 110 000 egz.; išėjo 23 numeriai), vėliau laikraščio „Vasaris“ (nuo 1991 m. – „Europa“) priedas. Tiražas 1990 m. – 52 500 egz., 1994 m. – 25 000 egz.

## Redaktoriai
* Jaroslavas Banevičius – 1990 m.
* Povilas Gončaras – 1990–1994 m.
* F. Goldanskis – 1994 m. 

## Šaltiniai
Girvainių apylinkė

**Girvainių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Laukuvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Varnių rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Laumenų apylinkės.

## Vadovai
* S. Budvytis, tarybos pirmininkas 1949 m.

## Šaltiniai
XXI amžius (laikraštis)

**XXI amžus** – Lietuvos katalikų laikraštis, einantis nuo 1990 m. rugsėjo 6 d. Kaune, Papilio g. 5.

## Istorija
Atnaujinto leidinio steigėjai Mindaugas Julius Bloznelis, Petras Plumpa, Arimantas Raškinis. Eina du kartus per savaitę. Iki 1992 m. Nr. 28 buvo savaitraštis. Leidžia Lietuvių katalikų mokslo akademijos personalinė įmonė „XXI amžius“. Tiražas: 1990 m. – 18 300 egz., 1994 m. – 7300 egz., 1997 m. – 3100 egz.

Iki 1992 m. vidurio buvo leidžiamas priedas vaikams „Kregždutė“, tapęs savaitraščiu vaikams.

Rašo mokslo, istorijos, filosofijos, religijos temomis, informuoja apie įvykius Lietuvoje ir pasaulyje, aptaria tautos dvasinio atsinaujinimo klausimus, jaunimo gyvenimo aktualijas, atspindi katalikiškų ir kitų organizacijų veiklą.

## Redaktoriai
* 1990–1992 m. Mindaugas Julius Bloznelis, Petras Plumpa, Arimantas Raškinis, kun. Algirdas Paliokas
* nuo 1992 m. Edvardas Šiugžda

## Šaltiniai

## Nuorodos
* XXI amžus
Dviese

**Dviese** – *spalvotas [[laikraštis]] jaunimui* (poroms), leistas 1994 m. Vilniuje.

## Istorija
Leistas 2 kartus per mėnesį. Leidėja – UAB „Jaunatis“. Pirmasis numeris išėjo kaip žurnalo „Jaunimo gretos“ priedas. Tiražas 12 800 egz. Išėjo 5 numeriai.

Vyr. redaktorius Valdas Daškevičius. 

## Šaltiniai
Dzūkas (Lazdijai)

**Dzūkas** – *[[Lazdijų rajonas|Lazdijų rajono]] [[Sąjūdis|Sąjūdžio]] tarybos leidinys*, ėjęs 1989–1990 m.