open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antanas Pocius (1961)

**Antanas Pocius** (g. 1961 m. gruodžio 30 d. Šilininkuose, Klaipėdos rajonas) – Lietuvos ir Panevėžio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1986 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą, inžinierius statybininkas.

Panevėžio rajono savivaldybės Vadoklių seniūnijos seniūnas.

Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio rajono skyriaus narys, tarybos narys.

2001–2003 m., 2004 m., 2007 m. (mandato atsisakė) ir nuo 2011 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Vilma, vaikai Orinta, Erikas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Anketa 2007 m. savivaldybių tarybų rinkimai .
Kanyzelis

**Kanyzelis** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, tuoj į šiaurę nuo Skuodo, atskirtas Luobos, 1 km nuo sienos su Latvija. Eina plentas ir geležinkelis Latvijon.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būdvietė

**Būdvietė** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Skuodo, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užluobė

**Užluobė** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Skuodo. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą teka Raudonupis, kuris už 2 km į šiaurę įteka į Luobą. Yra Užluobės Lurdas.

## Etimologija

Netoli nuo kaimo teka *[[Luoba (upė)]]*, pagal kurią ir pavadintas kaimas.

## Istorija

1949 m. sausio 15 d. MGB Skuodo vls. poskyrio kareiviai ir stribai kaime surengė pasalą, į kurią pateko ir per susišaudymą žuvo Žemaičių apygardos Alkos rinktinės Ylakių kuopos partizanė Bronislava Pocienė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūšupiai

**Rūšupiai** – dvi gyvenvietės, esančios į rytus nuo Skuodo:
* Mažieji Rūšupiai (esantys piečiau);
* Didieji Rūšupiai (esantys šiauriau).
Ylakaičiai

**Ylakaičiai** – kaimas rytinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 3 km į pietryčius nuo Ylakių.

## Legenda

Pasakojama, kad IX a. per Kuršą žygiavę vikingai susirgo kažkokia liga ir pradėjo mirti. Matydami, kad nepaneš prisigrobto turto, svetimšaliai šalia laidojamų karių užkasė ir statines aukso. Prie Luobos upės su aukso dirbinių įkapėmis buvo palaidotas vikingų vadas, virš kurio kapo buvęs supiltas Paluobės piliakalnis.

Tikėdami šia legenda, auksinio vikingo ieškotojai 2002 m. kastuvais, o 2006 m. – ekskavatoriumi išrausė ir nukasė trečdalį piliakalnio, tačiau aukso taip ir nerado.

## Istorija

Pokario metais apylinkėse veikė Žemaičių apygardos, Alkos partizanų rinktinės partizanai.

## Gyventojai

## Kultūros paveldas
* Paluobės piliakalnis (mitologinė vieta);
* Ylakaičių senosios kapinės, vadinamos *Kapeliais, Maro kapeliais* (XVI a. – XX a. pr.).

## Šaltiniai
Puodkaliai

**Puodkaliai** – kaimas šiaurės vakarinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, prie kelio  ir Bartuvos upės. Seniūnaitijos centras. Nuo 2006 m. Puodkaliuose veikia 0,11 MW galios mažoji hidroelektrinė. Bartuvą užlieja Puodkalių tvenkinys, stovi Puodkalių tiltas

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Puodkaliuose gimė žurnalistas, publicistas, poetas satyrikas Adolfas Strakšys (1937–2022).
* Puodkaliuose gimė žinoma pediatrė, mokslų daktarė Stanislava Raciūtė-Butinavičienė (1916–2002).

## Kultūros paveldas
* Piliakalnis su papėdės gyvenviete, vadinamas *Pilimi* (I tūkstantmetis–XIII a.).
* Kapinynas (X–XIII a.).
* Senosios kaimo kapinės, vadinamos *Maro, Marų kapeliais* (XVI–XIX a.).
* Koplytėlė su Marijos ir nežinomos šventosios skulptūromis (XIX a. pab. – XX a. I p.).
* Koplytėlė su Marijos Maloningosios skulptūra (XIX a. pab. – XX a. I p.).

## Šaltiniai
Kubiliškė (Skuodas)

**Kubiliškė** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Skuodo, greta Bartuvos. Telkšo Kubiliškės I tvenkinys ir Kubiliškės II tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gedrimai (Skuodas)

:: *Apie kaimą Telšių rajone žr. [[Gedrimai]]*.

**Gedrimai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Ylakių. Trykšta Gedrimų (Vindašių) šaltinis.

## Istorija

Pirmą kartą minimi 1708 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Zenonas Jonušas, dirigentas, fagotininkas.
* Stanislovas Martinkus, Skuodo rajono politinis ir visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Stripiniai

**Stripiniai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Ylakių, prie kelio . Šalia teka Guntinas.

## Istorija

1931 m. Stripiniuose pastatyti mūriniai baptistų maldos namai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Stripiniuose 1912 m. vasario 14 d. gimė teisininkas, žurnalistas Kazys Januta.

## Šaltiniai
Dvaralis (Skuodas)

**Dvaralis** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, į šiaurės vakarus nuo Ylakių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Veiteliai

**Veiteliai** – kaimas šiaurės rytinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 1 km į šiaurę nuo Klauseikių. Kaimas įsikūręs prie Apšės aukštupio, vadinamo Vereta. Jame priešais piliakalnį į Apšę įteka Kaltis.

## Kultūros paveldas
* Piliakalnis, vadinamas Pilale (I tūkstantmetis–XIII a.);
* Kapinynas ir senosios kapinės, vadinamas Milžinkapiais (I tūkstantmetis–II tūkstantmečio vidurys);
* Veitelių paminklas partizanams, žuvusiems 1946 m. Gėsaluose ir Klauseikiuose (2008 m.; dizaineris Romas Navickas).

## Istorija

Legendos mena, kad prie Apšės pasistatytoje pilyje senovėje gyveno milžinai ir karžygiai. Iš jų jėga ir sumanumu pasižymėjo milžinas Veitelis, kurio vardu buvo pavadinta gyvenvietė. Sykį pilį užpuolė ir sudegino švedai, užėmę Apuolės pilį. Veitelių pilies gynėjai didvyriškai žuvo ir buvo palaidoti prie Veretos supiltuose pilkapiuose, pavadintuose Milžinkapiais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vytautas Vidmantas Zimnickas

**Vytautas Vidmantas Zimnickas** (1956 m. sausio 12 d. Uliūnuose, Panevėžio rajone – 2020 m. liepos 14 d. Vilniuje) – Lietuvos politinis veikėjas.

## Biografija

1970 m. baigė Uliūnų aštuonmetę mokyklą, 1974 m. Vilniaus politechnikumą, 1978 m. Vilniaus inžinerinį statybos institutą, inžinierius ekonomistas, 1990 m. Vilniaus universitetą, užsienio ekonominių santykių specialistas.

1973 m. „Neries“, „Vilniaus“ kinoteatrų kino mechanikas. 1973–1975 m. tarnavo tarybinėje armijoje. 1975–1986 m. Kaimo statybos ministerijos inžinierius. 1986–1990 m. Grūdų produktų ministerijos valdybos vyr. inžinierius. 1990–1992 m. VĮ „Aušra“ direktoriaus pavaduotojas ekonomikai, komercijos direktorius. 1992 m. AB „Dovana“ marketingo direktorius.

1992–1996 m. Seimo narys, Ekonomikos komiteto pirmininkas. 1996–1999 m. AB „Limeta“ generalinis direktorius. 1999 m. UAB „Vėtoma“ direktorius ekonomikai. 2011–2015 m. AB „Puntukas“ direktorius.

2015–2020 m. vadovavo Nacionalinei visuomenės sveikatos priežiūros laboratorijai, tyrusiai mėginius dėl koronaviruso.

2000–2003 m. Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (LDDP sąraše).

Nuo 1993 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio skyriaus narys, LSDP tarybos narys.

Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos prezidiumo narys; 1994–2004 m. Lietuvos futbolo federacijos viceprezidentas. 2006 m. Zimnickas tapo Lietuvos akmenslydžio asociacijos prezidentu.

## Išnašos
Jedžiotai

**Jedžiotai** – kaimas šiaurinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Aleksandrijos. Saugomas Mediškių ąžuolas.

## Etimologija

Pavadinimas kilo iš asmenvardžio *Jedžiotas* daugiskaitinės formos. Rašytiniuose šaltiniuose lenkiškai rašomas *Ejdziuty*, rusiškai – *Эйдзяты*.

## Geografija

Kaimas įsikūręs dešiniajame Luobos krante, per kurią nutiestas Knežės tiltas. Vakariniame pakraštyje auga nedideli miškeliai (buvusio miško liekanos), skiriantys nuo Šarkės. Likusioje dalyje plyti dirvonuojantys ir dirbami laukai. Beveik šiaurės – pietų kryptimi praeina kelias Kaukolikai – Knežė, rytų – vakarų kryptimi – Jedžiotai – Šarkė – Daujotai. Per kaimą teka dešinysis Luobos intakas Išraitas.

## Istorija

Kaime rastas akmens kirvis siaurėjančia pentimi liudija, kad pirmieji gyventojai jame pasirodė I tūkstantmetyje pr. m. e., o I m. e. tūkstantmetyje ir II tūkstantmečio pradžioje jie gyveno Luobos pakrantėje įrengtame piliakalnyje. Dar viena bendruomenė IX – XIII a. buvo įsikūrusi kaimo šiaurės vakariniame pakraštyje atviroje gyvenvietėje, įrengtoje prie pelkėjančio ežerėlio.

Manoma, kad Jedžiotų piliakalnyje stovėjo kuršių *Luobos pilis*, minima 1253 m. Kuršo vyskupo Henriko rašte Livonijos ordino magistrui dėl nukariautų pietinių kuršių žemių dalybų.

Jedžiotų kaimas susiformavo po 1566 m. pravestos valakų reformos. 1846 m. jame buvo 36 dūmai, kurių šeimininkai buvo katalikai, priklausę Ylakių parapijai.

XIX a. kaime buvo du to paties pavadinimo – Jedžiotų (Эйдзяты) užusieniai – vienkieminės gyvenvietės, įsikūrusios plėšininėse žemėse (ganyklose, miške), už valakais išskirstytų sklypų. Kaimas su užusieniais sudarė vieną Jedžiotų bendruomenę, priklausančią Aleksandrijos seniūnijai. 1870 m. 137 Jedžiotų valstiečiai atlikinėjo valstybiniame dvare atodirbio prievolę už po baudžiavos panaikinimo gautus žemės sklypus.

1920 m. atidaryta pradžios mokykla. Per Lietuvos žemės reformą valakinis-gatvinis kaimas išskaidytas į vienkieminius ūkius.

Pokariu žuvo Jedžiotų gyventojo Bernio šeima, dalis gyventojų buvo ištremta į Sibirą. Kaimo apylinkėse 1945–1953 m. veikė Alkos rinktinės partizanai.

## Gyventojai

## Kultūros paveldas

* Piliakalnis, vadinamas Pilale (I tūkstantmetis – XIII a.);
* Senovės gyvenvietė (IX – XIII a.);
* Senosios kapinės, vadinamos Kartališke, Marų kapeliais (XVI – XIX a.);
* Koplytėlė su Pietos skulptūra (XIX a. pab. – XX a. I pusė).
* Rezistentų atminimo ženklas Vaitkų sodybvietėje (2010 m.).

## Šaltiniai
Gricaičiai

:: *Apie kaimą Kelmės rajone žr. [[Gricaičiai (Kelmė)]]*.

**Gricaičiai** – kaimas rytiniame Skuodo rajono savivaldybės pakraštyje, 5 km į rytus nuo Ylakių. Yra Gricaičių senosios kapinės, vad. *Markapiais* (XVI a. – 1945 m.)

## Gyventojai

## Šaltiniai
Augzeliai

**Augzeliai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, į rytus nuo Ylakių, 5 km nuo Židikų. Seniūnaitijos centras. Yra knygų išdavimo punktas (buvusi biblioteka, įkurta 1967 m.). Vakarinė gyvenvietės dalis yra Viliotės Užpelkis.

## Gyventojai

1923 m. buvo 39 ūkiai.

## Šaltiniai
Povilas Vadopalas

**Povilas Vadopalas** (1945 m. liepos 25 d. Aukštuoliuose, Krinčino valsčiuje – 2025 m. liepos 28 d. Panevėžyje) – Lietuvos ir Panevėžio miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Lankė Daniliškių pradžios mokyklą, Karsakiškio septynmetę mokyklą, Krinčino aštuonmetę mokyklą, 1964 m. baigė Pasvalio vidurinę mokyklą. 1972 m. baigė Leningrado politechnikos institutą, radijo inžinierius.

1960 m. Ličiūnų klubo skaityklos vedėjas, Pasvalio ir Biržų statybos organizacijų darbininkas, 1964–1967 m. tarnavo TSRS kariuomenėje. 1967–1968 m. Rygos Elektros montavimo tresto Įrangos gamybos ir montavimo valdybos elektrikas. 1968–1974 m. Leningrado Optikos mechanikos gamyklos staklių operatorius, TSRS Mokslų akademijos A. Jofės fizikos technikos instituto elementariųjų dalelių greitintuvo valdymo tarnybos inžinierius. 1974 m. nuteistas 10 metų, dirbo metalo gamyklos brigadininku, vyr. mechaniko pavaduotoju, tarybinio ūkio sanitaru, felčeriu, veterinarijos gydytoju. 1982–1991 m. grįžęs į Lietuvą dirbo Kupiškio rajono Antazavės kolūkio statybininku. 1991–1998 m. individualios įmonės savininkas, nuo 1998 m. AB „Tulpė“ rinkodaros direktorius. 2000–2007 m. Seimo nario padėjėjas, 2007–2008 m. Panevėžio miesto savivaldybės mero pavaduotojas, 2008–2010 m. ir 2011 m. Panevėžio meras. Nuo 1995 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio skyriaus narys, nuo 1999 m. LSDP tarybos narys, Panevėžio skyriaus pirmininkas.

2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir 2011–2015 m. Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys.

Buvo Lietuvos sveikuolių sąjungos viceprezidentas, sveikos gyvensenos darbo grupės pirmininko pavaduotojas, klubo „Atgaiva“ ir sporto veteranų klubo „Rambynas“ narys.

Žmona Valentina, sūnus Robertas.

## Šaltiniai
Rimantas Sankauskas

**Rimantas Sankauskas** (g. 1951 m. lapkričio 7 d.) – inžinierius, Lietuvos ir Panevėžio miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1970 m. baigė Panevėžio 1–ą vidurinę mokyklą, 1976 m. Kauno politechnikos instituto Panevėžio vakarinį fakultetą, inžinierius mechanikas.

1970–1977 m. Panevėžio kabelinių dirbinių gamyklos darbininkas, profesionalios priešgaisrinės apsaugos dalinio ugniagesys, Respublikinio žemės ūkio gamybinių pastatų rekonstravimo projektavimo instituto darbuotojas, 1977 m. Priešgaisrinės apsaugos departamento Panevėžio dalinio inspektorius, dalies viršininkas, dalinio viršininkas.

1995–1997 m. Panevėžio apskrities valdytojo pavaduotojas, 1998–2001 m. Panevėžio miesto savivaldybės Civilinės saugos skyriaus vedėjas. 2001–2006 m. Panevėžio apskrities viršininkas. 2006 m. VĮ „Registrų centras“ Panevėžio filialo direktorius.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio skyriaus narys.

2003 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys.

Žmona Renata, sūnus Deivydas, duktė Milda.

## Šaltiniai
Gonaičiai

**Gonaičiai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, į šiaurės vakarus nuo Ylakių miestelio. 2006 m. buvo 17 sodybų.

## Istorija

1923 m. įkurta pradinė mokykla, kurioje pirmoji mokytoja buvo Marcelė Raštikytė. Mokykla veikė iki 1970 m. ir joje iš viso yra dirbę 12 pedagogų.

1923 m. Gonaičių k. buvo 51 sodyba, 269 gyventojai, 1927 m. – 60 sodybų. 1949 m., Petrikų sodyboje, buvo sušauktas steigiamasis kolūkio susirinkimas ir įsteigtas „Žalgirio“ kolūkis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klauseikiai

**Klauseikiai** – kaimas šiaurinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietryčius nuo Aleksandrijos, prie kelio , Išraito upelio dešiniajame krante. Saugomi Klauseikių kadagys, Kuokščio ąžuolas, Gurecko liepa.

## Istorija
Pokario metais veikė pradinė mokykla, kurios mokytojas buvo A. Dirkstys, kuris buvo suimtas 1941m. birželio mėn., ir nukankintas Ylakių miestelio NKVD būstinėje, Skuodo gatvėje buvusiame gyventojo Strėliaus raudonų plytų pastate. 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1944 m. balandžio 13 d. gimė Juozas Vyšniauskas, žurnalistas, redaktorius, dailininkas medžio drožėjas, keramikas.

## Kultūros paveldas
* Klauseikių senovės gyvenvietė (I tūkstantmetis pr. m. e. – XIII a.).
* Paminklas partizanams Gramaliauskams atminti (2001 m., meistras Julijonas Gramaliauskas).

## Šaltiniai
Turkis

**Turkis** – nepermatomas, mėlynai žalios spalvos mineralas, hidratuotas vario, aliuminio fosfatas, kurio cheminė formulė – CuAl6(PO4)4(OH)8**·**5H2O. Mineralas pavadintas taip, nes prancūzai šį mineralą vadino *turkišku akmeniu* (Turkijoje šiuo akmeniu buvo prekiaujama).

Turkio kietumas pagal Moso skalę yra 6.

Turkis yra neskaidrus akmuo. Spalva nuo ryškiai žydros, žydrai mėlynos iki žydrai žalios.
Aragonitas

**Aragonitas** – kalcio karbonato mineralas, tai nepatvari kalcio karbonato modifikacija, pereinanti į kalcitą. Kalcitas ir aragonitas yra polimorfiniai mineralai t. y. jų cheminė sudėtis visiškai vienoda, skiriasi šių mineralų kristalinė struktūra. Aragonitas termodinamiškai nepastovus ir gali virsti kalcitu. Kaitinant aragonitą 400°C temperatūroje, jis palaipsniuj virsta patvaresniu kalcitu. Aragonitas pavadintas nuo Aragono srities Ispanijoje).

Kietumas pagal Moso skalę 3,5-4.

Dažnai turi koralų, šakelių, plokštės išvaizdą, koncentrišką vidinę struktūrą, artimą stalaktitų bei stalagmitų giminei.

Aragonitas dažnas moliuskų kriauklėse. Jo kristalai nusėda karstiniuose urvuose.
Rimantas Liepa

**Rimantas Liepa** (g. 1954 m. rugpjūčio 18 d. Panevėžyje) – inžinierius energetikas, Lietuvos ir Panevėžio miesto ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1961–1968 m. lankė Panevėžio 5-ąją vidurinę mokyklą. 1973 m. baigė Panevėžio politechnikumo pramonės įmonių elektros įrengimų specialybės dieninį skyrių. 1975 m. įstojo į Kauno politechnikos instituto Panevėžio vakarinį fakultetą, jį baigė 1981 m. ir įgijo inžinieriaus elektriko specialybę.

1973–1978 m. Kabelių gamyklos elektromonteris. 1978 m. Panevėžio šilumos tinklų Matavimų bandymų, derinimų gamybinės tarnybos elektros ūkio grupės inžinierius. 1980 m. tarnybos viršininko pavaduotojas, 1981 m., kai nuo šios tarnybos atsiskyrė elektros ūkis, elektros ūkio gamybinės tarnybos viršininkas. 1991 m. gruodžio mėn. buvo paskirtas Valstybinės vandens tiekimo įmonės direktoriumi, nuo 1998 m. UAB „Aukštaitijos vandenys“ generalinis direktorius.

1993 m. Tėvynės sąjungos narys, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio skyriaus narys.

1990–1995 m. Panevėžio miesto tarybos deputatas, 1995–1997 m., 1997–2000 m. (TSLK sąraše), 2000–2003 m. (LSDP sąraše), 2003–2007 m. (2007 m. mandatas atimtas dėl užimamų pareigų) Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys. 1995–1997 m. Miesto ūkio komiteto pirmininkas. 1997 m. vasario – balandžio mėn. Panevėžio miesto savivaldybės meras.

Lietuvos pramonininkų konfederacijos Panevėžio pramonininkų asociacijos viceprezidentas. Lietuvos vandens tiekėjų asociacijos narys. Sutuoktinė Irena.

## Sukčiavimo byla
2014 m. balandžio mėn. Panevėžio miesto apylinkės teismas buvusį „Aukštaitijos vandenų“ vadovą ir Panevėžio miesto merą Rimantą Liepą pripažino kaltu dėl piktnaudžiavimo tarnyba, sukčiavimo, dokumentų klastojimo ir skyrė jam realią pusketvirtų metų laisvės atėmimo bausmę.

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas atmetė R. Liepos kasacinį skundą ir paliko galioti Panevėžio miesto apylinkės teismo ir Panevėžio apygardos teismo nuosprendžius. R. Liepai skirtos 3,6 metų laisvės atėmimo bausmės vykdymas atidėtas dvejiems metams, taip pat ketverius metus jam uždrausta dirbti vadovaujamą darbą.

## Šaltiniai
Jonas Liaučius

**Jonas Liaučius** (g. 1947 m. sausio 15 d. Palaižupėje, Mažeikių raj.) – teisininkas, Lietuvos politinis veikėjas, Nepriklausomos valstybės atkūrimo akto signataras.

## Biografija
1954–1962 m. mokėsi Laižuvos septynmetėje mokykloje, 1965 m. baigė Mažeikių vidurinę mokyklą, 1969–1974 m. studijavo Vilniaus universiteto Teisės fakultete.

1965–1966 m. miškų ūkio darbininkas, spirito krakmolo fabriko darbininkas Latvijoje, 1966–1968 m. tarnavo tarybinėje armijoje, 1968–1969 m. mokytojas Mažeikių rajone, 1970–1974 m. Vilniaus priešgaisrinės apsaugos dalinio ugniagesys, 1974–1978 m. socialinės apsaugos ministro padėjėjas juriskonsultas. 1978–1990 m. advokatas Panevėžyje, 1990–1992 m. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputatas, Nepriklausomos valstybės atkūrimo akto signataras, Krašto apsaugos komisijos pirmininkas. 1992–1998 m. advokatas Panevėžyje. 1998–1999 m. Klaipėdos apylinkės teismo teisėjas, 1999–2004 m. Valstybės kontrolierius. Nuo 2005 m. advokatas Vilniuje.

Nuo 1988 m. liepos mėn. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Panevėžio iniciatyvinės grupės narys, Panevėžio tarybos pirmininko pavaduotojas. Nuo 1994 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, 1996–1999 m. Panevėžio skyriaus pirmininkas, LSDP tarybos narys.

1995-1997 m. ir 1997–2000 m. Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys.

## Šaltiniai
Vašingtono Wizards

**Vašingtono „Wizards“** () – NBA Rytų konferencijos Pietryčių pogrupio krepšinio komanda iš Vašingtono. 2001–2003 metais šiame klube žaidė legendinis Maiklas Džordanas.

## Sezonai

## Žaidėjai

### Šlovės muziejaus nariai
*Walt Bellamy
*Elvin Hayes
*Earl Monroe
*Wes Unseld
*Moses Malone

### Įamžinti marškinėliai
*Vašingtono „Wizards“* klubas yra įamžinęs garsiausių savo krepšininkų marškinėlius. Numeriai marškinėlių, kuriuos jie nešiojo, daugiau niekada nebus naudojami komandoje. Į šį sąrašą įeina:

*11 – Elvin Hayes, P, 1972-81 (1972-73 Baltimorėje)
*25 – Gus Johnson, P, 1963-72 (visą laiką Baltimorėje)
*41 – Wes Unseld, CP, 1968-81 (1968-73 Baltimorėje); vyr. treneris, 1987-94

## Nuorodos
* Oficiali Vašingtono „Wizards“ svetainė
Laimutė Baikauskaitė

**Laimutė Baikauskaitė** (g. 1956 birželio 10 d. Gaideliai, Šilutės raj.) – Lietuvos olimpietė, lengvaatletė, vidutinių nuotolių bėgikė ir nacionalinė rekordininkė.

## Biografija
Baigė defektologiją Šiaulių pedagoginiame institute.

## Sportiniai pasiekimai
Pasiekė 15 Lietuvos lengvosios atletikos rekordų, 7 kartus gerino 1500 m bėgimo rekordą. Jos laikas, (4:00.24) iki šiol yra Lietuvos rekordas.

Daugelio tarptautinių varžybų nugalėtoja ir prizininkė, iš jų:
* 1988 m. TSRS žiemos ir vasaros čempionatų 1500 m bėgimo rungties nugalėtoja 
* XXIV Olimpinėse vasaros žaidynėse 1988 m. Seule atstovaudama TSRS iškovojo sidabro medalį 1500 metrų bėgimo rungtyje; auksą iškovojo rumunė Paula Ivan, bronzą – rusė Tatjana Samolenko.

## Šaltiniai
Raimondas Rumšas

**Raimondas Rumšas** (g. 1972 m. sausio 14 d. Šilutėje) – lietuvių sportininkas (dviračių sportas).

Rumšas 1996 m. tapo profesionaliu dviratininku ir sportuodamas Lenkijos Mróz komandoje įspūdingais pasirodymais kalnuose atkreipė į save dėmesį. Vėliau atstovavo Fassa Bortolo komandai. 2000 m. laimėjo prestižines vienadienes lenktynes, Pasaulio Taurės etapą, Giro di Lombardia.

Didžiausias pasiekimas – Tour de France 2002, kai finišavo trečias – po Lance Armstrong ir Joseba Beloki. Šias lenktynes aptemdė skandalas – Rumšo žmona Edita buvo sulaikyta policijos Prancūzijos − Italijos pasienyje. Jos automobilyje buvo rasti dideli kiekiai sporte uždraustų vaistinių preparatų – dopingo.

2003 m. Giro d'Italia lenktynių metu (kurių bendroje įskaitoje Rumšas užėmė 6 vietą), dviratininko organizme buvo rasta dopingo preparato EPO pėdsakų. Rumšo rezultatas lenktynėse buvo anuliuotas, dviratininkas diskvalifikuotas 1 metams. 2006 m. jis, kartu su žmona, buvo pripažintas kaltu dėl draudžiamų preparatų gabenimo per Prancūzijos sieną 2002 m. skandalo metu.

## Komandos

* Mróz (1996–1999)
* Fassa Bortolo (2000–2001)
* Lampre (2002–2003)
* Acqua & Sapone (2004)

## Išnašos
Vytautas Steponas Buterlevičius

**Vytautas Steponas Buterlevičius** (g. 1939 m. lapkričio 22 d. Anykščiuose) – inžinierius, Lietuvos profsąjungų ir politinis veikėjas, rankinio organizatorius bei teisėjas.

## Biografija
 
1967–1972 m. mokėsi Šiaulių politechnikume, 1999 m. neakivaizdžiai baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą, inžinierius ekonomistas.

1965–1967 m. Vietinės pramonės ir komunalinių įmonių profsąjungos grupinio komiteto pirmininko pavaduotojas, 1967–1971 m. Panevėžio Butų ūkio valdybos, namų valdybos vyr. inžinierius, 1971–1975 m. Panevėžio gamybinės butų ūkio valdybos vyr. inžinierius, 1975–1990 m. Specialaus tresto vadovas, tresto Jungtinio profsąjungų komiteto pirmininkas, 1990–1992 m. Panevėžio komunalinio ūkio valdybos valdybos viršininko pavaduotojas, 1992 m. UAB „Pasažas“ direktorius, 1992–1996 m. BĮ „Invariantas“ generalinis direktorius, 1996–2000 m. AB „Metalistas“ administratorius.

2000–2003 m. Panevėžio miesto savivaldybės administratorius, administracijos direktorius. Nuo 2004 m. iki išėjimo į pensiją – Miesto ūkio skyriaus statinių naudojimo priežiūros inžinierius.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio skyriaus narys.

Nuo 1995 iki 2002 m. gegužės mėn. (LDDP sąraše) ir 2003–2007 m. Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1980 m. Panevėžio rankinio federacijos prezidentas, Lietuvos rankinio teisėjų asociacijos prezidentas (2005–2007 m.), Lietuvos moterų rankinio lygos vadovas (2006–2008 m.)., rankinio treneris visuomenininkas. Buvo Nacionalinės Verslo Administratorių Asociacijos narys.

## Išnašos
Nijolė Sabaitė

**Nijolė Sabaitė** (*Razienė*; 1950 m. rugpjūčio 12 d. Raseiniuose) – Lietuvos lengvaatletė ir olimpietė. Specializavosi vidutinių nuotolių 800 m bėgimo varžybose. Atstovavo TSRS rintkinę.

## Pasiekimai
* TSRS meistrė 1972 (2:01,1 min) ir 1973 (2:02,3 min)
* Bronza 2:10,1 min., Europos jaunimo pirmenybės 1968 Leipcige
* Sidabras 1:58,7 min., XX. Olimpinėse vasaros žaidynėse 1972 Miunchene, auksą tuomet iškovojo vokietė Hildegard Falck (auksas, 1:58,6 min), bronza atiteko DDR atstovei Gunhild Hoffmeister (1:59,2 min)
* Sidabras 2:00,9 min., Universiada (Maskva, 1973)

## Profesinė veikla
Nijolė Sabaitė yra gydytoja bei psichologė. Buvo išrinkta į Lietuvos moterų sporto federacijos prezidentės pareigas.

## Šaltiniai
Edgaras Česnauskis

**Edgaras Česnauskis** (g. 1984 m. vasario 5 d. Kuršėnuose) – Lietuvos futbolininkas, futbolininko Deivido Česnauskio brolis.

Karjerą pradėjo Panevėžio „Ekrane“, kur per 80 rungtynių pelnė 4 įvarčius. Nuo 2004 m. sausio žaidė Kijevo Dinamo komandoje Ukrainos aukščiausioje lygoje, dažniausiai saugo pozicijoje. Čia sužaidė 19 rungtynių, per kurias pelnė 3 įvarčius. 2006 metų sausį perėjo į „Saturn“ klubą ir puikiai debiutavo Rusijos Premjer lygoje. 2009 m. gruodžio pradžioje persikėlė į Maskvos „Dinamo“ klubą ir pasirašė trijų metų kontraktą. 2011 m. kovo 10 d. pasirašė 1,5 m. kontraktą su Rostovo klubu.

## Laimėjimai
* LFF taurė: 2000 m.
* Ukrainos čempionas: 2004 m.
* Ukrainos futbolo taurės čempionas: 2005 m.
* Ukrainos futbolo supertaurės čempionas: 2004 m.

## Įvarčiai rinktinėje

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Fizinė geografija

**Fizinė geografija** – gamtos mokslų šaka, tirianti išorinių žemės sferų sąveiką geografinės sferos erdvėje.

Išorinės žemės sferos:
* Biosfera
* Hidrosfera
* Litosfera
* Pedosfera
* Žemės atmosfera

Fizinė geografija tiria geografinę sferą, kaip vientisą materialinę sistemą, kuriai būdingi dideli vietiniai skirtumai.

Su ekonomine geografija sudaro geografinę mokslų sistemą. Kadangi fizinė geografija tiria geografinėje sferoje sąveikaujančius fizinius, cheminius ir biologinius procesus, fizinės geografijos terminas yra nelogiškas. Kiti siūlo šį mokslą vadinti gamtine geografija.
Florilegiumas

**Florilegiumas** () – kaip ir graikiškoji antologija, yra rinkinys posakių, motetų, garsių autorių citatų, ištraukų iš Biblijos.

Florigeliumai būdavo alfabetiniai arba sistematiniai.

Viduramžių ir Naujųjų laikų florilegiumai – antikos ir viduramžių autorių kūrinių ištraukos, dažniausiai poetų, tačiau ir prozaikų, neretaii turėjo ir enciklopedijos bruožų.

Jie būdavo naudojami pamokų metu, studijuojant. Jų pagalba būdavo kuriama iliuzija apie tariamą literatūrinį apsiskaitymą.

Dažni sutrumpinimai, nuorašai ir perrašymai šiuo metu apsunkina senųjų raštų kalbos tyrinėjimą.

## Taip pat skaitykite

* Antologija 
* Chrestomatija 
* Almanachas
Alfonsas Pulokas

**Alfonsas Pulokas** (g. 1952 m. vasario 8 d. Bagužiškiuose, Ukmergės rajonas) – Lietuvos ir Pasvalio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Gimė devynių vaikų šeimoje.1959–1963 m. mokėsi Parijos pradžios mokykloje, 1963–1967 m. Krikštėnų aštuonmetėje mokykloje, 1970 m. baigė Ukmergės 1-ą vidurinę mokyklą. 1975 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos Mechanizacijos fakultetą, inžinierius mechanikas. Tobulinosi Riazanės kvalifikacijos kėlimo institute, 1997 m. Danijos Slagelso mokymo centre.

1975–1984 m. Panevėžio, Ukmergės ir Pasvalio „Žemūktechnikos“ inžinierius, vyr. inžinierius, valdytojo pavaduotojas. 1984–1991 m. LKP Pasvalio rajono komiteto žemės ūkio skyriaus vedėjas.

1991–1993 m. Valstybinės įmonės, vėliau AB „Pasvalio grūdai“ technikos direktorius. 1993–1995 m. Pasvalio rajono valdytojas. 1995–1998 m. Panevėžio apskrities valdytojo administracijos Pasvalio rajono žemės ūkio valdybos viršininkas. 1998–1999 m. UAB „Adoliana“ direktorius. 1999–2000 m. Pasvalio rajono savivaldybės turto valdymo specialistas. 2000 m. mero pavaduotojas. 2000–2004 m. Seimo narys. Nuo 2005 m. Pasvalio darbo biržos klientų aptarnavimo poskyrio konsultantas, 2007–2012 m. Panevėžio apskrities priešgaisrinės gelbėjimo valdybos Turto valdymo skyriaus vyriausiasis specialistas.

1995–2000 m., 2003 m., 2005–2007 m. ir 2011–2019 m. Pasvalio rajono savivaldybės tarybos narys. 1995–2000 m. ir valdybos narys.

1990–2001 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos (LDDP), 2001–2018 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Pasvalio rajono skyriaus narys, tarybos narys, 2005–2018 m. skyriaus pirmininkas. Nuo 2018 m. Lietuvos socialdemokratų darbo partijos Pasvalio rajono skyriaus narys, skyriaus pirmininkas.

Žmona Nona – advokatė. Dukros Kristina ir Ramunė.

Tėvai Pranas ir Veronika Pulokai.

## Šaltiniai
Sakalauskas

;Sakalauskas
* Algimantas Sakalauskas – skulptorius, tautodailininkas;
* Artūras Sakalauskas – Lietuvos savanoris;
* Arūnas Sakalauskas (1952) – dailininkas, skulptorius;
* Arūnas Sakalauskas (1962) – aktorius, televizijos laidų vedėjas;
* Benjaminas Sakalauskas – politikas;
* Gintautas Sakalauskas – teisininkas kriminologas;
* Gracijus Sakalauskas – kunigas, vargonininkas, pedagogas;
* Ignas Sakalas-Sakalauskas – žurnalistas, redaktorius, filatelistas;
* Juozas Sakalauskas – knygnešys, savivaldybininkas, politinis veikėjas;
* Kazys Sakalauskas – geležinkelių inžinerijos mokslininkas;
* Ksaveras Sakalauskas-Vanagėlis – rašytojas, spaudos darbuotojas;
* Malvydas Sakalauskas – muziejininkas, tapytojas;
* Mečislovas Sakalauskas – fotografas;
* Rimantas Sakalauskas – skulptorius;
* Rytis Sakalauskas – sprinteris;
* Romualdas Sakalauskas – politikas;
* Stasys Sakalauskas – diplomatas, ambasadorius;
* Šarūnas Sakalauskas – krepšininkas, treneris;
* Tomas Sakalauskas – žurnalistas, eseistas, menotyrininkas;
* Vaidas Sakalauskas – šachmatininkas, treneris;
* Vytautas Sakalauskas (1933) – partinis veikėjas;
* Vytautas Sakalauskas (1961) – politikas;
* Vladas Sakalauskas (1941) – politikas.
;Sakalauskaitė
* Ramunė Sakalauskaitė – žurnalistė, publicistė.

## Etimologija
Pavardė *Sakaláuskas*, turinti slaviškos kilmės priesagą -auskas, dažniausiai, matyt, atsiradusi slavinimo keliu, pridėjus minėtą priesagą prie lietuviškos pavardės *Sãkalas* ar pakeitus ja lietuviškas patronimines pavardes (*Sakaliū́nas, *Sakalaitis, *Sakalonis*). Taip pat, kartais gali būti tiesiai iš slaviškų pavardžių ,  ir pan.

## Šaltiniai
Skanderbegas

**Skanderbeg** (; 1405 gegužės 6 d., Diberis, Albanija – 1468 m. sausio 17 d.) – Kastrioti princas, valdė nuo 1443 m. lapkričio 28 d. iki 1444 m. kovo 2 d., Ležės sąjungos valdovas, valdė nuo 1444 m. kovo 2 d. iki mirties. Albanijos valdovas, albanų tautos nacionalinis herojus.
Baltarusijos herbas

**Baltarusijos herbą** sudaro Baltarusijos žalios spalvos sienų kontūrai baltame fone saulės spinduliuose virš Žemės rutulio. Herbo viršuje, virš kontūro, yra raudona penkiakampė žvaigždė. Herbą gaubia auksinių varpų vainikas, heraldinėje dešinėje pusėje perpintas dobilų, kairėje – linų žiedais. Varpos apvytos Baltarusijos vėliavos spalvų juosta, ant kurios apačioje aukso raidėmis parašyta *„Рэспублiка Беларусь“ („Baltarusijos Respublika“)*.

Herbas patvirtintas 1995 m. liepos 7 d. po referendumo ir pakeitė iki tol galiojusį Vytį. Kiek vėliau, 2020 m., kilus diplomatiniam konfliktui su Rusija, herbas buvo modifikuotas, pasukant gaublį į vakarus ir pakeičiant teritorinių ribų spalvą į auksinę.

## Ankstesni Baltarusijos  herbai

Baltarusijos SSR herbą sudarė kūjis ir pjautuvas baltame fone, saulės spinduliuose virš Žemės rutulio. Herbo viršuje, virš kūjo ir pjautuvo buvo raudona penkiakampė žvaigždė. Herbą gaubė auksinių varpų vainikas, heraldinėje dešinėje pusėje perpintas dobilų, kairėje – linų žiedais. Varpos apvyniotos raudonomis juostomis su baltais užrašais ir *„Visų šalių proletarai, vienykitės“* baltarusių (*„Пралетарыі ўсіх краін, яднайцеся!“*) ir rusų (*„Пролетарии всех стран, соединяйтесь!“*) kalbomis, apačioje užrašas *„БССР“* (BSSR).

Baltarusijos herbą Vytį (*„Пагоня“*), naudotą 1918 ir 1991–1995 m. sudarė baltas žirgas ir sidabrinis raitelis ant jo. Dešinėje rankoje raitelis laikė sidabrinį kalaviją, o kairėje – sidabrinį skydą su auksiniu dvigubu kryžiumi.

## Šaltiniai
Tuja

**Tuja** (*Thuja*) – kiparisinių (*Cupressaceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas iš graikų k. žodžio *thuia* – maloniai kvepianti mediena.

## Rūšys

Gentyje 5 rūšys, savaime paplitusios Šiaurės Amerikoje ir Rytų Azijoje.

Lietuvos botanikos soduose, parkuose bei sodybų želdiniuose auginamos 3 rūšys:
*Vakarinė tuja (*Thuja occidentalis*)
*Korėjinė tuja (*Thuja koraiensis*)
*Didžioji tuja (*Thuja plicata*)

Kitos rūšys:
*Žvilgioji tuja (*Thuja standishii*)
**[[Thuja sutchuenensis]]*

Seniau genčiai buvo priskiriama rytinė tuja (*Thuja orientalis*), tačiau dabar išskirta į atskirą tujūnų (*Platycladus*) gentį.

## Pavadinimo kilmė

Spėjama, kad tujų pavadinimas kilęs iš graikų kalbos žodžio *thuja*, kuris žymi maloniai kvepiančią medieną.
Christine Guldbrandsen

**Kristina Guldbrandsen** (*Christine Guldbrandsen*; g. 1985 m. kovo 19 d. Bergene, Norvegijoje) – Norvegijos dainininkė.

Garsi ne tik savo šalyje, bet ir kitose Skandinavijos valstybėse. Išleido 3 albumus – *Surfing in the Air* („Serfingas ore“) ir *Moments* („Akimirkos“) ir *Christine*. Labiausiai dainininkę išgarsino daina *Surfing in the Air* iš pirmojo albumo. Kristinos dainoms būdingi skandinaviškos liaudies kultūros, pasakų, mistiniai motyvai.

2006 m. Kristina Guldbrandsen laimėjo Norvegijos nacionalinę atranką į Euroviziją. Ji atstovavo savo šalį Graikijoje su skandinaviško folkloro daina *Alvedansen* („Elfų šokis“). Dainoje skamba Thea Tunås Bratteng sukurta melodija. Ši daina surinko 36 taškus ir užėmė 14 vietą finale.

## Diskografija
* *Surfing in the Air* (2003 m.)
* *Moments* (2004 m.)
* *Christine* (2007 m.)

## Nuorodos
* Daina ''Alvedansen''
* Videoklipas ''Surfing in the Air'' 
* 

|-
Jekabpilis

**Jekabpilis** () – miestas Latvijos pietryčiuose, Aukšžemėje, buvusioje sėlių genties teritorijoje. Jekabpilio savivaldybės ir faktiškai Aukšžemės etnografinės srities kultūrinis ir administracinis centras. Įsikūres abipus Dauguvos upės. Svarbus geležinkelių mazgas, geležinkeliai ir plentai į Rygą, Daugpilį, Rėzeknę.

Jekabpilyje yra kraštotyros ir dailės muziejai. Mieste yra UNESCO paveldo objektas – Struvės geodezinio lanko punktas.

## Istorija
1237 m. minimas Krustpilis (Dauguvos dešiniajame krante). 1920 metais Krustpilis gavo miesto teises. 1924–1949 m. buvo apskrities centru, o 1950–1962 m. – ir rajono centru. 1670 m. Dauguvos kairiajame krante įkurtas Jekabpilis (). Miesto įkūrėjas – Kuršo kunigaikštis Jokūbas (, ; valdė 1642–1682). 1962 m. prie Jekabpilio prijungtas Krustpilis.

## Lietuviai
XIII a. kraštą užėmę kryžininkai pastatė Krustpilio ir Sėlpilio pilis, trukdžiusias lietuvių karinius žygius į šiaurę. Livonijos karo metu žemės, buvusios į dešinę nuo Dauguvos, atiteko Abiejų Tautų Respublikai. 1930 m. Jekabpilio apskrities Neretos, Ritės, Alksniamužės valsčiuose lietuviai sudarė daugiau nei 20% šių apskričių gyventojų.

## Sportas
* FK Jēkabpils/JSC (futbolas)

## Miestai partneriai
Miestai, su kuriais Jekabpilis yra užmezgęs partnerystės ryšius:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Jekabpils.lv (latvių k.)
Ispanijos vyrų futbolo rinktinė

**Ispanijos vyrų futbolo rinktinė** () – futbolo komanda, atstovaujanti Ispanijai. Rinktinės aukščiausi pasiekimai – aukso medalis 1992 m. Barselonos olimpinėse žaidynėse, pirmoji vieta 1964, 2008, 2012 ir 2024 m. Europos čempionatuose bei 2010 m. pasaulio futbolo čempionate.

2008 m. liepą Ispanijos rinktinė pirmą kartą per savo istoriją pasiekė pirmą vietą FIFA reitinge ir tapo 6 rinktine kada nors pasiekusia šio reitingo viršūnę.

Ispanijos rinktinė 2009 m. birželio 20 d. pasiekė pasaulio rekordą, laimėdama 15 varžybų iš eilės, taip pat Ispanijai drauge su Brazilija priklauso 35 iš eilės nepralaimėtų varžybų rekordas (nuo 2006 m. lapkričio 15 d. pralaimėjimo Rumunijai).

## Dalyvavimas čempionatuose

### Pasaulio futbolo čempionatas

### Europos čempionatas

### Kiti turnyrai
;FIFA Konfederacijų taurė
* 2009 – 3 vieta
* 2013 – 2 vieta
;UEFA Tautų lyga
* 2021 – 2 vieta
* 2023 – **1 vieta**
* 2025 – 2 vieta

## Žymesni žaidėjai

* Paulino Alcántara (taip pat žaidė už Filipinus)
* Amancio Amaro
* Luis Arconada
* Estanislao Basora
* Emilio Butragueño
* José Antonio Camacho
* Alfredo Di Stéfano (taip pat žaidė už Argentiną ir Kolumbiją)
* Agustín Gaínza
* Francisco Gento
* Rafael Gordillo
* Pep Guardiola
* Fernando Hierro
* José Ángel Iribar
* Ladislao Kubala (taip pat žaidė už Vengriją ir Čekoslovakiją)
* Luis Enrique
* Míchel
* Miguel Ángel Nadal
* Alfonso Pérez Muñoz
* José Martínez „Pirri“
* Ferenc Puskás (taip pat žaidė už Vengriją)
* Jacinto Quincoces
* Enrique Castro „Quini“
* Antoni Ramallets
* Luis Regueiro
* Salvador Sadurní
* Josep Samitier
* José Santamaría (taip pat žaidė už Urugvajų)
* Jesús María Satrústegui
* Luis Suarez
* Ricardo Zamora
* Telmo „Zarra“
* Andoni Zubizarreta
* Carles Puyol
* Raúl
* Iker Casillas
* Gerard Piqué
* Sergio Ramos
* Andrés Iniesta
* Xavi Hernández
* Cesc Fàbregas
* Sergio Busquets
* Xabi Alonso
* David Silva
* David Villa
* Fernando Torres
* Álvaro Morata

## Treneriai
Daugiau komandoje dirbę treneriai:


*  Guillermo Eizaguirre (1948–1950, 1955–1956 m.)
*  Manuel Meana (1956–1959 m.)
*  José Villalonga (1962–1966 m.)
* / José Santamaría (1980–1982 m.)
*  Miguel Muñoz (1982–1988 m.)
*  Luis Suárez Miramontes (1988–1991 m.)
*  Javier Clemente (1992–1998 m.)
*  José Antonio Camacho (1998–2002 m.)
*  Iñaki Sáez (2002–2004 m.)
*  Luis Aragonés (2004–2008 m.)
*  Vicente del Bosque (2008–2016 m.)
*  Julen Lopetegui (2016–2018 m.)
*  Luis Enrique (2018–2022 m.)
*  Luis de la Fuente (2022– m.)


## Nuorodos
* Ispanijos futbolo federacijos svetainė
Aukštojas

**Aukštójas** (arba **Aukštàsis kálnas**) – kalva, esanti Juozapinės kaime, ~24 km į pietryčius nuo Vilniaus, netoli Baltarusijos sienos, 3,5 km į pietvakarius nuo Medininkų, Medininkų aukštumos moreniniame masyve, Juozapinės draustinyje. Aukštojas yra aukščiausias Lietuvos taškas. Aukštis virš jūros lygio 293,84 m. Aukštį 2004 m. nustatė Vilniaus Gedimino technikos universiteto specialistai.

Kalno paviršius suformuotas per priešpaskutinį ledynmetį. Suklotas iš moreninio priemolio ir priesmėlio su žvirgždo, gargždo ir riedulių priemaiša. Kalno šiaurinis ir rytinis šlaitai lėkšti, o pietinis ir vakarinis statesni, suraižyti raguvų. Priklauso Juozapinės valstybiniam germorfologiniam draustiniui (251 ha).

Vardas kalvai suteiktas 2005 m. lapkričio 18 d. (Vilniaus rajono savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T3-329, kuriame rašoma: „Patvirtinti Lietuvos Respublikos aukščiausios žemės paviršiaus vietos (293,84 m virš jūros lygio), esančios Juozapinės k., Medininkų sen., Vilniaus r., pavadinimą – Aukštojas.“), „nukarūnuojant“ iki tol aukščiausia Lietuvos kalva laikytą Juozapinės kalną (292,90 m). Aukštojas – vyriausio baltų dievo vardas. 

## Taip pat skaitykite

* Sūr Munamiagis (aukščiausia kalva Estijoje)
* Gaizinkalnas (aukščiausia kalva Latvijoje)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvoje – naujas aukščiausias kalnas
* Sąrašas:Aukščiausios Lietuvos kalvos
Žemaitkiemis (Birštonas)

**Žemaitkiemis** – kaimas Birštono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Birštono vienkiemio, dešiniajame Nemuno krante. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Siponys

**Siponys** – kaimas Birštono savivaldybės pietvakariuose, 10 km į pietus nuo Birštono, dešiniajame Nemuno krante. Seniūnaitijos centras. Siponių biblioteka yra Šaltinėnuose. Atsiveria Siponių atodanga, yra Siponių dvaro liekanos.

## Etimologija

Manoma, kad Siponys yra dvarininkinis vietovardis, kilęs nuo čia gyvenusių Sipovičių (Sipavičių) pavardės.

## Istorija

Siponys minimi nuo XVI a.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučiūnai (Birštonas)

**Bučiūnai** – kaimas Birštono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Jundeliškių. Jame šiuo metu yra medicininis punktas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palana

**Palana** () – miesto tipo gyvenvietė Rusijos tolimuosiuose rytuose, Kamčiatkoje, buvusios Koriakų autonominės apygardos centras. Gyvenvietė yra 7 km nuo Ochotsko jūros Šelikovo įlankos kranto, prie Palanos upės žiočių. 3,9 tūkst. gyventojų (2002 m.).

Yra jūrų uostas, oro uostas, žiemos keliu galima pasiekti Eso, Anavgajų.
Jundeliškės

:: *Apie kaimą Prienų rajone žr. [[Jundeliškės (Prienai)]]*.

**Jundeliškės** – kaimas Birštono savivaldybėje, šiauriau kelio . Kaimu teka Verknė, yra nedidelė vandens jėgainė (pastatyta 1958 m.), tvenkinys (24 ha), Jundeliškių tiltas. Išlikęs medinis Jundeliškių dvaras su parku, yra užeiga „Klėtis“.

## Istorija

XVI a. čia įsikūrė vengras Eperješas. Kaimas iki I pasaulinio karo vadinosi ***Ustrone*** (nuo  – „nuošali vieta“), čia buvo Ustronės dvaras. 1958 m. patvenkta Verknė ir pastatyta vandens jėgainė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Ustronės dvare gyveno žymus lietuvių dvarininkas, kolekcininkas, gydytojas, memuaristas, keliautojas, poetas ir etnografas Stanislovas Moravskis (1802–1853).

## Šaltiniai
Magadanas

**Magadanas** () – miestas Rusijos tolimuosiuose rytuose, prie Ochotsko jūros Nagajevo įlankos; Magadano srities administracinis centras.

## Istorija

* 1929 m. dabartinio Magadano vietoje įsikūrė Nagajevo gyvenvietė.
* 1931 m. sausio 1 d. Nagajevo gyvenvietės tarybos plenumas nutarė pavadinti gyvenvietę Severostalinsku.
* 1931 m. pavasarį Nagajevas tapo Ochotsko-evenų nacionalinės apygardos centru.
* 1932 m. vasario 4 d. į Nagajevą atvyko naujai įkurto tresto „Dalstroj“ vadovybė.
* 1932 m. vasarą į Nagajevą pradėti vežti kaliniai darbams „Dalstroj“ treste ir įkurti pirmieji lageriniai punktai.
* 1932 m. vasarą naujai statomą Nagajevo dalį prie Magadano upės imta vadinti Magadanu; pačią gyvenvietę palaipsniui imta vadinti Nagajevo-Magadanu (), o upę - Magadanka.
* 1932 m. gruodį Nagajevas tapo tik „Dalstrojui“ pavaldžia gyvenviete. Ochotsko-evenų nacionalinės apygardos centras perkeltas kitur, jos funkcijas ir turtą perėmė „Dalstroj“.
* 1933 m. „Dalstrojaus“ vadovybė pasiūlė pavadinti „Magadano gyvenvietę“ „Mongodano miestu“.
* 1939 m. liepos 14 d. Rusijos TFSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo įsaku Chabarovsko krašte sukurta Kolymos apygarda, o Magadano gyvenvietei suteiktos miesto teisės.
* 1932 – 1953 m. – ūkinio-teritorinio darinio „Dalstroj“ administracinis centras.
* Nuo 1953 m. – Magadano srities administracinis centras.

## Pramonė
Mieste gaminama kalnakasybos pramonės įrengimai, kuro aparatūra, statybinės medžiagos, automobiliai. Yra odos ir avalynės kombinatas, siuvimo fabrikas; žuvų pramonė.

Magadane veikia pedagoginis institutas, Chabarovsko politechnikos institutų filialai; Rusijos mokslinio tyrimo institutai, Ramiojo vandenyno okeanografijos ir žuvininkystės instituto skyrius.

## Transportas
Magadane yra uostas (tinkamas laivybai nuo gegužės iki gruodžio), nedidelis tarptautinis oro uostas „Sokol”, vietinis oro uostas „Magadan-13”. Geležinkelio nėra. Neasfaltuotas Kolymos traktas, einantis per žemutinės Kolymos aukso gavybos rajonus, jungia Magadaną su Jakutsku.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Magadanas – informacinė svetainė 
* Magadano merija  
* Magadano miesto žemėlapis
Južno Sachalinskas

**Južno Sachalinskas** – miestas tolimuosiuose rytuose; Sachalino/Karafuto salos pietinėje dalyje; srities centras. Geležinkelio ir automobilių kelių mazgas, oro uostas.

Japonijos valdymo laikotarpiu miestas buvo įsikūręs Tojoharos subprefektūros (豐原支廳) Otomari rajone, Karafuto prefektūroje.

## Istorija
Južno Sachalinskas/Tojohara iš pradžių buvo įkurtas 1882 m. kaip kaimas, pavadintas Vladimirovka. įkūrė nuteistieji. 1905 m. Portsmuto taikos sutartimi, kuria buvo nutrauktas 1904–1905 m. Rusijos ir Japonijos karas, pietinė Sachalino salos pusė atiteko Japonijai. Vladimirovka buvo pervadinta į Tojoharą (reiškia „gausinga lyguma“) ir tapo Japonijos Karafuto prefektūros sostine.

1945 m. rugpjūtį miestą užpuolė ir užėmė sovietų kariuomenė.

## Sportas
* FK Sachalinas, futbolo klubas;
* „Spartako“ stadionas, kurio talpa 4,2 tūkst žiūrovų.
Amurskas

**Amùrskas** () – miestas Rusijos Tolimuosiuose Rytuose, Chabarovsko krašte. Amūrskas įsikūręs kairiajame Amūro upės krante, 45 km į pietus nuo Komsomolsko prie Amūro, 328 km į šiaurę nuo Chabarovsko. Rajono centras. 47,0 tūkst. gyventojų (2005 m.).

Amurskas įkurtas 1958 m. birželio 19 d. Miesto statusą gavo 1973 m. Upių prieplauka. Medienos apdirbimo, popieriaus ir celiuliozės pramonė.
Tomskas

**Tomskas** – miestas Rusijos rytuose, Vakarų Sibiro lygumos pietryčiuose, Tomės dešiniajame krante (64 km nuo jos žiočių), 3500 km į rytus nuo Maskvos; srities centras. Susisiekimo mazgas: geležinkelio stotis, automagistralė, upių uostas, oro uostas.

Tai vienas pagrindinių vakarų Sibiro pramonės ir mokslo centrų. Išvystyta mašinų, metalo, chemijos, medienos, maisto, statybų pramonė. Yra Rusijos mokslų akademijos centras, fizikos, chemijos ir naftos tyrimų institutas, universitetai (valstybinis, politechnikos, Sibiro medicinos, karo medicinos, architektūros), institutai. Veikia dramos teatras, muziejai (dailės, kraštotyros, Sibiro archeologijos ir etnografijos, medžio drožybos, paleontologijos, zoologijos).

## Istorija

1604 m. miestą įkūrė kazokas Pisemskis ir bajoras Tyrkovas totorių kunigaikščio Tajano žemėje. Tomskas tapo rusų žemių forpostu. XVII a. pastatyta daug cerkvių ir vienuolynų. Nuo 1782 m. miestas. XIX a. 1-ojoje pusėje ėmė sparčiai vystytis atradus aukso kasyklas. 

II pasaulinio karo metu iš europinės Rusijos dalies į Tomską perkeltos ištisos gamyklos, miestas dar labiau išaugo.

## Sportas
* FK Tomʹ – futbolo klubas;
* „Trud“ stadionas, kurio talpa 15 tūkst. žiūrovų.

## Architektūra
Architektūros paminklai: 
* barokinė Prisikėlimo cerkvė (1807 m.), 
* magistrų rūmai (1812 m.), 
* biržos kompleksas, 
* universiteto pastatas (1885 m.), 
* kultūros rūmai (1957 m.). 

Mieste daug žalumos, miško plotų, ant pastatų išlikę XIX a. įrašai. Aplink miestą daug nedidelių miškų ir parkų.

## Nuorodos
* Tomsko vikisvetainė 
* Tomsko tinklalapis
Kolpaševas

**Kolpaševas** () – miestas Rusijoje, Tomsko srityje, Obės dešiniajame krante, 270 km į šiaurės vakarus nuo Tomsko. Rajono centras. Žuvies perdirbimo, mėsos, paukštienos, laivų statybos, mineralinių vandenių pramonė. Upių uostas, oro uostas. Yra krašto muziejus.

## Istorija
Kolpaševo gyvenvietė įkurta XVII a. pabaigoje. XVII–XVIII a. per gyvenvietę ėjo ekspedicijų į Kiniją, Vitaus Beringo ekspedicijos į Kamčiatką maršrutai. 1938 m. gavo miesto statusą. 1932–1944 m. buvo Narymo apygardos administraciniu centru.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali rajono svetainė
* Miesto informacinis portalas
Liepiai

**Liepiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Žeimių, 3 km į pietus nuo Petrašiūnų, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, medicinos punktas, paštas (LT-55080), vaikų globos namai – Juozo Janavičiaus šeimyna. Veikia dvi žemės ūkio bendrovės.

## Istorija

Liepiai istoriniuose šaltiniuose minimi 1744 m. 1922 m. įkurta pradžios mokykla, 1954–1977 m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 1977 m. vėl pradžios mokykla.1964 m. atidaryti kultūros namai, biblioteka. 1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Barnaulas

**Barnaulas** – miestas Rusijos rytuose, pietų Sibire, Obės kairiajame krante (prie Barnaulkos žiočių), 3419 km į rytus nuo Maskvos; Altajaus krašto administracinis centras. Geležinkelio ir automobilių kelių mazgas. Išvystyta mašinų, elektros energijos, chemijos, medienos, radijo, cemento, lengvoji, maisto pramonė.

Universitetai: Altajaus valstybinis, pedagoginis, medicinos, žemės ūkio, technikos, Altajaus ekonomikos ir teisės akademija, kultūros institutas. Yra teatrų (dramos, muzikinės komedijos, jaunimo, lėlių), filharmonija, sporto rūmai, Altajaus kraštotyros muziejus. Stovi soboras (1904 m.), gamyklos ligoninė (1819 m.), gamyklų kanceliarija (1794 m.).

## Istorija

Įkurtas 1730 m. *Усть-Барнаульская* kaimo vietovėje kaip *Барнаул* gyvenvietė prie sidabro liejyklos. 1771 m. tapo miestu (pirmasis Sibire). XIX a. 2-ojoje pusėje buvo pagrindinis Stepių Altajaus prekybos centras, čia vystėsi smulkūs amatai. 1934 m. pastatytas pirmasis Sibire tekstilės kombinatas. II pasaulinio karo metu čia buvo evakuota daug pramonės įmonių iš europinės TSRS dalies.

## Lietuviai
1941 m. liepos mėn. į Barnaulą atvežti trys ešelonai tremtinių iš Lietuvos, daugiausia valdininkų, mokytojų, ūkininkų šeimų – moterys, vaikai, seneliai. Iš čia jie išsiųsti į tolimesnius Altajaus krašto rajonus. Po J. Stalino mirties 1953 m. nemažai jų persikėlė į Barnaulą. Keliasdešimt lietuvių po karo čia baigė aukštąsias ir specialiąsias vidurines mokyklas. 1941 m. Barnaulo kalėjime kalėjo 16 politinių kalinių iš Lietuvos; 1952 m. jame mirė visuomenės veikėjas dailininkas Adomas Brakas.

1991 m. Barnaule gyveno apie 500 lietuvių. Veikia Altajaus krašto lietuvių kultūros draugija, įkurta 1991 m. 1992 m. vasario 16 d. čia įvyko Sibiro lietuvių sąjungos atkuriamasis suvažiavimas. 1992 m. kelis mėnesius veikė lietuvių mokykla.

## Sportas
* FK Dinamo Barnaul (futbolo klubas);
* „Dinamo“ stadionas, kuris talpina 16 tūkst. žiūrovų.

## Nuorodos
* Barnaulas

## Šaltiniai
Novoaltaiskas

**Novoaltaiskas** () – miestas Rusijos rytuose, Altajaus krašto šiaurėje, Obės pakrantėje, priešais krašto sostinę Barnaulą.

## Istorija

Iki 1962 m. miestas vadintas **Česnokovka** (*Чесноковка*).

## Šaltiniai
Mimainiai

**Mimainiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Bukonių, prie kelio  bei jo atšakos . Seniūnaitijos centras. Rytuose telkšo nedidelis pelkėtas Mimainių ežeras, netoliese teka Srautas.

## Istorija

Sovietmečiu kaimas priklausė Bukonių tarybiniam ūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai