open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pikeliškių pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Pikeliškių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj, Pikeliškėse, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191319279. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1920 m. turtingiausio ūkininko Adamo Sokolvskio namuose pradėjo veikti privati lenkiška mokykla. Kiek vėliau, 1923 m. vaikai jau lankė keturmetę pradinę mokyklą, kuri įsikūrė buvusioje karčiamoje. Nuo 1932 m., po Pikeliškių dvaro žemės padalijimo, pradėtos dabartinės mokyklos statybos, o nuo 1936 m. rugsėjo 1 d. veikia Pikeliškių mokykla lenkų dėstomąja kalba. Tuomet buvo tai šešiametė II-os pakopos mokykla, kurią baigus buvo galima tęsti mokymąsi progimnazijoje. Per karą  mokykla tapo laikinąja karinio dalinio buveine. Tačiau ugdymas ir mokymasis niekad nebuvo nutrauktas, vyko pamokos, o mokslo metų pabaigoje mokiniams išduodami išsilavinimo pažymėjimai.

1964 m. mokykla atnaujinta, pastatytas naujas priestatas, nes senosios klasės nebesutalpino  daugiau kaip 100 mokinių.  Prie mokyklos sužydėjo obelų sodas,  įrengtas sporto aikštynas, naujos dirbtuvės, gražinama mokyklos aplinka. Nuo 1992 m., prasidėjusi švietimo reforma, mažėjantis gimstamumas visoje šalyje, lėšų stoka tapo pagrindinėmis kritinio mokinių skaičiaus  mažėjimo  priežastimis.

## Direktoriai

*1936 m. Aleksandras Koronevič;
*Vanda Kosteckienė;
*Rita Tamašunienė;
*Dariuš Vasilevski.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Rakonių pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Rakonių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj, Rakonyse, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191320057. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Įsteigta 1916 m., iš pradžių tai buvo privati mokykla, veikusi pono Zubricko name Lopatiškių kaime. Anuomet mokėsi 6 mokiniai. 1921 m. valstybinė mokykla įkurdinta pono Eugenijušo Venckovičio, Rakonių dvaro šeimininko, karčiamoje. 1966 m. pabaigoje užbaigtos naujo mokyklos pastato statybos.

2021 m. išregistruota.

## Direktoriai
* Jolanta Antonceva

## Šaltiniai
Visalaukės pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Visalaukės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj, Visalaukėje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191321878. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2014 m. pakeitė pavadinimą – Vilniaus r. Visalaukės mokykla-daugiafunkcis centras. 2017 išregistruota.
## Direktoriai
*Robert Komarovskij

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Mokyklos interneto puslapis
Šumsko pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Šumsko pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šumske (Vilniaus raj.), Vilniaus g. 112, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191320438. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba. Filialas: Vilniaus raj. Šumsko pagrindinės mokyklos Didžiosios Kuosinės skyrius.

## Direktoriai

Mokyklai vadovavo:

* Marjan Volski (1921–1939 m.)
* Mykolas Lukošiūnas (1939–1941 m.)
* Zinaida Ležnina (1945–1953 m.)
* Jaunutė Žigaitė (1953–1958 m.)
* Jadvyga Sidorevič (1958–1985 m.)
* Česlav Kološevski (1985–1988 m.)
* Janina Zenkevič (1988–2019 m.)
* Leokadija Žukovskaja (2019–2021 m.)
* Inesa Korvel (nuo 2021 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Antalieptės pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Antalieptės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Antalieptėje (Zarasų raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190205422. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba.

1865–1946 m. veikė pradinė (Kalno) mokykla, 1932–1936 m. progimnazija, 1948–2001 m. vidurinė mokykla.

## Istorija

Mokyklos ištakos siekia 1865 m. spalio 20 d. kai buvo įsteigta valdiška pradinė mokykla. Pirmaisiais vedėjais buvo; Aleksandras Archangelskis, Aleksandras Levikovas, Vladimiras Lukinas, nuo 1902 iki 1915 m. – Markas Maliavka. Vidurinę mokyklą leido įsteigti 1924 m. birželio 23 d. LR Švietimo ministerija, Lietuvos moterų kultūros draugijos prašymu. Pirmuoju mokyklos direktoriumi nuo 1924 m. rugpjūčio 1 d. paskirtas kun. Pranas Strakšas (g. 1875), tuometinis Antalieptės parapijos klebonas. Mokykla veikė iki 1935 m. Kasmet joje dirbdavo 6-7 pedagogai, iš jų 3 arba 4 būdavo etatiniai, kiti laisvai samdomi. 1935–1945 m. pradinė mokykla, 1918–1945 m. Antalieptėje buvo dvi pradinės mokyklos: viena. – vadinama Kalno mokykla. kita. – miestelio. Kalno mokyklos vedėju 1926–1940 m. buvo Jonas Triponis (profesoriaus Vytauto Jono Triponio tėvas), aktyvus visuomenininkas, sovietinių okupantų nukankintas Rešotų lageryje. 1945–1948 m. progimnazija, 1948–2001 m. vidurinė mokykla, nuo 2001 m. pagrindinė. 2009 m. liepos 1 d. Antalieptės pagrindinė mokykla prijungta prie Dusetų Kazimiero Būgos gimnazijos. 2012 m. rugsėjo 1 d. Antalieptės pradinio ugdymo skyrius uždarytas.

## Direktoriai
* 1924–1927 m. Pranas Strakšas
* 1927–1932 m. vienuolė Ona Zoštautaitė
* 1932–1935 m. kun. Alfonsas Radzvilas
* 1944–1945 m. Bronius Jakavonis (nužudytas stribų)
* 1945–1948 m. Rožė Guntulytė – Masiulienė
* 1948–1949 m. Piotras Belousovas
* 1949–1951 m. Jonas Survila
* 1951–1955 m. Stanislovas Praniauskas
* 1955–1961 m. Nikiforas Karumnas
* 1962–1967 m. Gražina Vadeišaitė – Vaičiulienė
* 1967–1970 m. Jonas Vaitonis
* 1970–1976 m. Bronius Mačiulis
* 1976–1999 m. Vincas Kibirkštis
* 1999–2009 m. Romualdas Baniulis

## Šaltiniai
* Vytautas Indrašius. „Antalieptės kraštas“, III dalis, 2010, psl. 110–116, 151–205.
Avilių pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Avilių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Aviliuose (Zarasų raj.), Mokyklos g. 21, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190209449. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1918 m. įsteigta pradinė mokykla, 1945–1950 m. progimnazija, 1950–1998 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė mokykla. 2009 m. liepos 1 d. Avilių pagrindinė mokykla prijunta prie Dusetų Kazimiero Būgos gimnazijos kaip skyrius. 2012 m. mokykla tapo daugiafunkciu centru, kuris vėliau uždarytas.

## Direktoriai
* Vilma Lysovienė

## Šaltiniai
Baibių pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Baibių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Baibiuose (Zarasų raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190209591. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2008 m. Zarasų rajono Salako pagrindinės mokyklos Baibių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
Mokykla įsteigta 1936 m. rugsėjo 1 d.

## Direktoriai
* Valdas Ragauskas

## Šaltiniai
Tarakonių pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Tarakonių pagrindinė mokykla** – uždaryta dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Daukšiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191320395. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2008 m. išregistruota.

## Direktoriai

* Andžej Aškelovič

 

## Šaltiniai
Zarasų rajono Degučių pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Degučių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Degučiuose (Zarasų raj.), Zarasų g. 11, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 290209820. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2012 m. Salako pagrindinės mokyklos Degučių pagrindinio ugdymo skyrius.

## Istorija
Įsteigta 1934 m. rugsėjo 1 d.

1920 m. Degučiuose atidaryta pradinė mokykla. 1948–1949 m. veikė progimnazija, 1949–1968 m. septynmetė mokykla dėstomąja rusų kalba, 1968–1992 m. aštuonmetė, devynmetė, nuo 1992 m. pagrindinė mokykla.

2012 m. išregistruota. 2012 m. rugsėjo 1 d. Degučių pagrindinė mokykla prijungta prie Zarasų rajono Salako pagrindinės mokyklos.

## Direktoriai
* Algutė Šileikienė
* 2009 m. Jaroslavas Kuzmickas
* 2011 m. Svetlana Veikšrienė

## Šaltiniai
Lupenkos pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Lupenkos pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lupenkoje (Zarasų raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190210946. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Mokykla įsteigta 1936 m. rugsėjo 1 d.

2008 m. rugsėjo 1 d. Lupenkos pagrindinė mokykla prijungta prie Turmanto pagrindinės mokyklos. 2012 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Jaroslavas Kuzmickas

## Šaltiniai
Samanių pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Samanių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Samaniuose (Zarasų raj.), vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190211090. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba.

2008 m. išregistruota.

## Istorija
Įsteigta 1965 m. sausio 13 d.

2008 m. rugsėjo 1 d. Samanių pagrindinė mokykla prijungta prie Suvieko pagrindinės mokyklos. Nuo 2009 m. liepos 1 d. Zarasų Pauliaus Širvio pagrindinės mokyklos Samanių pradinio ugdymo skyrius. Zarasų rajono savivaldybės tarybos 2011 m. liepos 28 d. sprendimu Nr. T-100 Samanių pradinio ugdymo skyrius uždarytas.

## Direktoriai
* Veronika Dainienė

## Šaltiniai
Salako pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Salako pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Salake (Zarasų raj.), Šilo g. 23, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190205760. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Zarasų Pauliaus Širvio progimnazijos skyrius.
Filialai:
* Salako pagrindinės mokyklos Vajasiškio pradinio ugdymo skyrius
* Salako pagrindinės mokyklos Baibių pradinio ugdymo skyrius (nuo 2008 m.)
* Salako pagrindinės mokyklos Degučių pagrindinio ugdymo skyrius (nuo 2012 m.)

## Istorija

Salako mokykla istoriniuose šaltiniuose kaip parapijinė mokykla minima jau 1781 m. Joje buvo mokoma lenkų, lotynų, vėliau rusų kalba. 1906 m. mokykloje pradėjo dirbti aušrininkas Antanas Poderys, įvestos pamokos lietuvių kalba. I pasaulinio karo metais mokykla uždaryta. 1918 m. pradėjo veikti keturmetė, nuo 1936 m. šešiametė mokykla. 1944 m. mokykla perorganizuota į progimnaziją, joje mokėsi 182 mokiniai, vėliau pastatytas priestatas. 1949 m. mokykla tapo vidurine, išleista pirmoji abiturientų laida – 11 mokinių. 1963 m. įrengti nauji kabinetai, dirbtuvės, valgykla, mokėsi apie 350 mokinių. 1977 m. pastatytas naujas priestatas, sporto salė. 2001 m. mokykla išleido paskutinę, 52-ąją, abiturientų laidą ir tapo dešimtmete mokykla. 2020 m. prijungta prie Zarasų Pauliaus Širvio progimnazijos kaip skyrius.

2022 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* 1906–1914 m. Antanas Poderys
* 1918–1936 m. Antanas Poderys
* 1936–1944 m. Jonas Vaitėnas
* 1944–1945 m. Jonas Matulis
* 1945–1946 m. Petras Cimbolenka
* 1946–1949 m. Izidorius Šuminas
* 1949–1951 m. Osvaldas Šileikis
* 1951–1952 m. Romualdas Stakėnas
* 1952–1953 m. Teodoras Maselis Petrauskas
* 1953–1956 m. Petras Stankevičius
* 1956–1958 m. Leonas Juknevičius
* 1958–1960 m. Vytautas Ratinskas
* 1960–1970 m. Kazys Šileikis
* 1970–1989 m. Vytautas Bukelskis
* 1989–2009 m. Rimantas Bikulčius
* nuo 2009 m. Leonas Sadauskas

## Žymūs mokiniai
* Dalius Pumputis, matematikas, fizinių mokslų daktaras
* Pranas Žiliukas, inžinierius, KTU profesorius

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Suvieko mokykla

**Zarasų rajono Suvieko pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Suvieke (Zarasų raj.), vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190211514. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1898 m. Suvieke įkurta pradinė mokykla. Jos įkūrimo iniciatorius buvo Suvieko dvaro savininkas Piotras Lyšinas, o statybą finansavo turtuolis Maslauskas (Maslovskis). Žinoma, kad 1912–1913 m. m. mokykloje dirbo du mokytojai, I–IV klasėse mokėsi apie 80 mokinių, mokoma buvo rusų kalba.

1919 m. Suvieko dvare atidaryta lietuviška pradinė mokykla, kuri veikė tik tris savaites, iki Suvieką užėmė bolševikai. 1930/1931 m. m. jau dirbo keturi mokytojai. Veikė Jaunųjų ūkininkų ratelis bei Angelaičių organizacija. Sovietmečiu, 1949 m. mokykla reorganizuota į septynmetę, 1961 m. į aštuonmetę, vėliau į devynmetę, dešimtmetę. Iki 1990 m. mokykloje nuolat mokėsi virš 100 mokinių, vėliau šis skaičius pradėjo mažėti. 1985 m. mokykla persikėlė į naujai pastatytą, modernų pastatą. Mokykloje yra sporto salė, stadionas, valgykla, biblioteka, dirbtuvės, muziejus (šiuo metu panaikintas), žaidimų aikštelė.

1998 m. mokykla atšventė 100 metų jubiliejų. Per visą mokyklos egzistavimo laikotarpį ją baigė apie 1470 mokinių, joje dirbo per 100 mokytojų. Mokyklos direktoriai: V. Nenorta, V. Šileikis, M. Adamonytė, J. Jurkėnas, V. Kesilis, R. Balčytienė. Ilgiausiai (40 metų) mokyklai vadovavo Vincas Mindaugas Urbonas, daug pastangų įdėjęs į naujojo mokyklos pastato statybą, kabinetų įrengimą. Kartu su mokytoja Gelena Cibulskiene rūpinosi mokyklos teritorijos apželdinimu. 2009 m. mokykla tapo Zarasų P. Širvio progimnazijos filialu.

## Direktoriai
* Regina Balčytienė

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Šniukštų pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Šniukštų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šniukštuose (Zarasų raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190211667. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Mokykla įsteigta 1921 m. rugsėjo 1 d.

2008 m. išregistruota. 2008 m. rugsėjo 1 d. Šniukštų pagrindinė mokykla prijungta prie Antazavės Juozo Gruodžio vidurinės mokyklos.

## Direktoriai
* 1997–2008 m. Ramunė Kasperavičienė

## Šaltiniai
Turmanto pagrindinė mokykla

**Zarasų rajono Turmanto pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Turmante (Zarasų raj.), Tilžės g. 21, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190206296. Steigėjas Zarasų rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Zarasų Santarvės pradinės mokyklos skyrius.

## Istorija

Mokykla įsteigta 1927 m. rugsėjo 1 d.

2008–2012 m. veikė Turmanto pagrindinės mokyklos Lupenkos pradinio ugdymo skyrius. 2020 m. Turmanto mokykla prijungta prie Zarasų Santarvės pradinės mokyklos kaip skyrius.

2022 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* Loreta Vaitkūnienė
* 2011 m. Nina Domackienė

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Stanislovas Kaulavičius

**Stanislovas Kaulavičius** (g. 1954 m. rugsėjo 15 d. Anykščių rajone) – pedagogas, Zarasų rajono visuomenės veikėjas.

## Biografija
1972 m. baigė Anykščių Antano Vienuolio vidurinę mokyklą. 1972–1976 m. studijavo matematiką Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute.

Nuo 1976 m. Zarasų vakarinės (pamaininės) vidurinės mokyklos metodininkas, Lupenkos aštuonmetės mokyklos mokytojas, Zarasų rajono liaudies švietimo skyriaus mokyklų inspektorius. Nuo 1984 m. rugsėjo mėn. iki 1991 m. spalio mėn. Zarasų 2-osios vidurinės mokyklos direktorius. Nuo 1991 m. Zarasų rajono savivaldybės administracijos Švietimo skyriaus vedėjas.

Po savivaldybės administracijos struktūrų pertvarkymo 2009–2019 m. – Švietimo ir kultūros skyriaus vedėjas. 2019–2021 m. buvo Zarasų rajono savivaldybės administracijos Švietimo ir kultūros skyriaus mentorius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* S. Kaulavičius Anykštėnų biografijų žinyne
Mėnuleigis-1

**Mėnuleigis-1** () – pirmas savaeigis Mėnulio aparatas. Jis buvo atskraidintas į mėnulio paviršių Tarybų Sąjungos tarpplanetinės stoties *[[Луна-17]]* 1970 m. lapkričio 17 d. ir prabuvo ten iki 1971 m. spalio 4 d. Atsiuntimo tikslas buvo Mėnulio paviršiaus tyrimas radioaktyviais ir rentgeno spinduliais siekiant išsiaiškinti Mėnulio paviršiaus cheminę sudėtį ir gruntų savybes.

## Konstrukcija
Mėnuleigis-1 turėjo savaeigę važiuoklę ir nupjauto kūgio formos kamerą. Viršutinėje kameros dalyje įtaisytas aušinimo sistemos radiatorius, kuris nakčiai uždaromas dangteliu šilumos išsaugojimui. Dieną dangtelis atidaromas iki 180º taip, kad aparato viduje esanti saulės baterija būtų optimaliai orientuota į Saulę. Aparatūros apšildymui buvo naudojamas radioizotopinis šilumos šaltinis sudarytas iš polonio-210 ampulės.
Mėnuleigį-1 sudaro:
* moksliniai prietaisai;
* antenos;
* telekameros ir telefotometrai;
* lazerinis kampinis reflektorius;
* temperatūrą reguliuojantis radiatorius su iš vidinės pusės panelėje įtaisytais fotoelementais.
Mėnuleigio-1 važiuoklė pritaikyta judėti Mėnulio paviršiumi. Važiuoklę sudaro tokios sistemos:
* pati važiuoklė, įskaitant aštuonių ratų varytuvą ir atskirą elastingą ratų pakabą;
* elektrinė transmisija su atskiru prievadu prie ratų;
* automatinės šasi blokas;
* matavimo duomenų aparatūros komplektas.

Aparato masė – 756 kg.
Tokajaus regionas

**Tokajus** () – Japonijos regionams Čiūbu, Kantui ir Kansajui priklausantis subregionas. Regionui priskiriamos Šidzuokos, Aičio, Mijės prefektūros ir pietinė Gifu prefektūros dalis, tačiau kartais – ir Tokijas bei Jokohama. Regiono pavadinimas kilęs iš Tokajaus srities.
Čiūkio regionas

**Čiūkijas** () – Japonijos subregionas, kuriam priklauso Aičio, Gifu ir Mijės prefektūros.

## Universitetai
Vystymosi biologija

**Vystymosi biologija** – biologijos šaka, tirianti organizmų vystymosi ir augimo procesus. Šiuolaikinė vystymosi biologija tokius reiškinius kaip ląstelių dalijimosi genetinis valdymas, ląstelių diferenciacija, morfogenezė ir kt.

## Vystymosi biologijos dalys
*[[Embriologija]]* yra vystymosi biologijos dalis, tirianti organizmų vystymąsi nuo vienaląstės stadijos iki embrioninio vystymosi pabaigos (pvz., žinduoliuose – iki gimimo). Iki XX a. embriologija buvo tiesiog aprašomosios anatomijos dalis, o XX a. pabaigoje tapo embrioninį vystymąsi tiriančiu mokslu.

*Evoliucinė vystymosi biologija* ( ar sutrumpintai *evo – devo biology*) tiria organizmų individualaus vystymosi (ontogenezių) evoliucinį kitimą, skirtingų sisteminių grupių organizmų ontogenezių skirtumus.

## Pageidaujami tikslai
Vystymosi biologija tiria tiek normalų, tiek sutrikusį organizmų vystymąsi. Sutrikimų tyrimai daugiau atskleidžia apie vystymąsi, negu vien normalaus vystymosi tyrimai. Vienas praktinių vystymosi biologijos tikslų yra suprasti, kaip formuojasi išsigimimai (teratogenezė) (dėl modifikacijų ir dėl mutacijų), ir surasti būdus, kaip sutrikusį organizmo vystymąsi padaryti normaliu. Pvz., galbūt būtų galima vaisių su 21-os chromosomos trisomija taip paveikti, kad jis vystytųsi normaliai ir neturėtų Dauno sindromo.

Dabartinė vystymosi biologija tiria ir ląstelių diferenciaciją embrionuose – kaip iš kamieninių ląstelių susidaro specializuotos audinių ląstelės. Tikimasi, kad šios žinios leis iš kamieninių ląstelių užauginti audinius ir organus, kurie tiktų persodinimui.

Dar viena tema tyrimų kryptis – apoptozės (programuotos ląstelių mirties) tyrimai. Ištyrus šį reiškinį būtų galima priversti vėžines ir kitokias auglių ląsteles priversti apoptoziškai susinaikinti.

## Tiriami organizmai
Svarbiausias vystymosi biologijos tiriamas organizmas yra žmogus. Kadangi daugelis tyrimų su žmonėmis negali būti atliekami dėl bioetinių ir kitokių sumetimų, tiriami kiti organizmai, vadinami *modeliniais organizmais*.

### Pagrindiniai tiriami organizmai
* Stuburiniai:
** Zebrinė danija *Danio rerio* ()
** Japoninė medaka *Oryzias latipes*
** Raudonasis dygliapilvis *Takifugu rubripes*
** Pentinuotoji pipa *Xenopus laevis*
** Višta *Gallus gallus*
** Naminė pelė *Mus musculus*
* Bestuburiai
** Iešmutis *Branchiostoma lanceolatum*
** Gaubtagyviai *Tunicata*
** Jūrų ežiai *Echinoidea*
** Apvalioji kirmėlė *Caenorhabditis elegans*
** Vaisinė muselė *Drosophila melanogaster*
* Augalai
** Baltažiedis vairenis *Arabidopsis thaliana*
** Kukurūzas *Zea mays*
** Žioveinis *Antirrhinum*
Akigava

**Akigava** () – buvęs miestas Tokijuje, Japonijoje.

Gyvenvietė buvo įkurta 1955 m. kaip Akitos miestelis, sujungus Higašiakiru, Nišiakiru ir Tasajų. 1972 m. jam buvo suteiktas Miesto statusas.

Miestas panaikintas 1995 m. rugsėjo 1 d. jį ir Icukaičio miestelį sujungus į Akiruno miestą.
Icukaičis (Tokijas)

**Icukaičis** () – buvęs miestelis Tokijuje, Japonijoje.

1990 m. čia gyveno 21,5 tūkst. gyventojų.

Icukaičis iki 1879 m., kai gavo miestelio statusą buvo senovinis kaimas.

1995 m. rugsėjo 1 d. miestelis kartu su Akigavos miestu buvo sujungtas į Akiruno miestą.
Tolkiškės

**Tolkiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybės vakaruose, 7 km į šiaurės rytus nuo Onuškio, abipus Verknės, šiaurės vakariniame Vilkokšnio ežero krante. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Ant tilto per Verknę anksčiau buvo vandens malūnas.

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas iš asmenvardžių *Tolkus*, , .

## Istorija
1789 m. Kazimiero Dederkos sudarytas iš Pakalninkų dvaro valdos.

XIX a. pab. buvo kaimas ir palivarkas Trakų apskrities Onuškio valsčiuje, Aukštadvario parapijoje. Apylinkėse centras. 1850 m. buvo Tanskių, 1865 m. – Chelstovskių valda.

1930 m. įkurta pradinė mokykla (1953–1961 m. septynmetė, 1961–1986 m. aštuonmetė, vėliau vėl pradinė). 1950–1973 m. buvo Tolkiškių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nikronys

**Nikronys** – kaimas Trakų rajono savivaldybės vakaruose, Sienio pietvakarinėje pakrantėje, Aukštadvario RP. Į pietus nuo Nikronių telkšo Verniejus, prie kurio guli archeologijos paminklas – Nikronių akmuo su mįslingais ženklais (Babrauninkų miške). Aptiktas senkapis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vladislava

**Vladislava** – kaimas Trakų rajono savivaldybės vakaruose, 4 km į pietryčius nuo Aukštadvario, šiaurinėje Sienio pakrantėje, Aukštadvario reg. parke. Stūkso nedidelis Vladislavos piliakalnis, kuriame stovėjo žvalgybinė pilaitė. Paežerėje yra didelis parkas, įkurtas XVIII a. pabaigoje.

## Etimologija

Kaimo pavadinimą davė dvaro savininkas Vladislovas Odinčius (dvarininkinis vietovardis).

## Istorija

Vladislavoje būta akmens amžiaus gyvenvietė, kadangi archeologai čia rado titnago dirbinių ir skelčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Įvairiaspalvė kempė

**Įvairiaspalvė kempė** (*Trametes versicolor*) - kempininių (*Polyporaceae*) šeimos grybas.

Vaisiakūniai vienmečiai, iki 12 cm skersmens, apskritų, vėduokliškų, dažniausiai čerpiškai suaugusių kepurėlių skrotelė. Kepurėlių paviršius aksomiškas, plaukuotas, su koncentrinėmis gelsvomis, rusvomis, rudomis, rausvai rudomis, melsvomis, pilkai juodomis rievėmis. Vamzdeliai balti, iki 2 μm ilgio.
Trama balta, plona, odiška. Sporos 5-6,5x2-2,5 μm.

Auga miškuose, parkuose, kartais soduose ant negyvos lapuočių medienos.

Sukelia baltą medienos puvinį. Labai dažna. Kartais kepurėlių skrotelės susiliečia ar net suauga apklodamos visą kelmą. Auga nuo pavasario iki pat žiemos.

## Literatūra
**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, LUTUTĖ, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, p. 427
LIBOR

**LIBOR** (; Londono tarpbankinės rinkos palūkanų norma) – anksčiau nustatynėtos vidutinės tarpbankinės palūkanų normos, kuriomis bankai pageidavo ar buvo pasiruošę paskolinti lėšas kitiems bankams JAV doleriais, eurais ir kitomis pagrindinėmis pasaulio valiutomis. Iki 2022 m. plačiai naudotas, tačiau dėl manipuliavimo skandalo panaikintas.

BBA (; Britanijos bankininkų asociacija) LIBOR buvo populiariausias orientacinis dydis trumpalaikių paskolų palūkanų normoms nustatyti. LIBOR dydį BBA suskaičiuodavo ir paskelbdavo rinkai kiekvieną dieną, iš karto po 11 val. Londono laiku. BBA LIBOR norma būdavo naudojama kaip bazinis dydis ateities ir pasirinkimo sandoriams bei paskolų palūkanoms visame pasaulyje. BBA surenkdavo nustatyto skaičiaus bankų nurodytas palūkanų normas, iš kurių ketvirtadalis didžiausių ir ketvirtadalis mažiausių būdavo atmetama. Iš likusių dydžių būdavo išvedamas vidurkis, kuris ir tapdavo BBA LIBOR palūkanų norma.

LIBOR palūkanų normos būdavo pateikiamos šioms valiutoms:
* Eurui
* JAV doleriui
* Didžiosios Britanijos svarui sterlingų
* Japonijos jenai
* Šveicarijos frankui
* Kanados doleriui
* Australijos doleriui
* Danijos kronai
* Naujosios Zelandijos doleriui
* Švedijos kronai

## Taip pat skaitykite
* VILIBOR
* EURIBOR

## Šaltiniai
VILIBOR

**VILIBOR** () – anksčiau nustatinėtos vidutinės tarpbankinės palūkanų normos, kuriomis Lietuvos komerciniai bankai pageidavo ar buvo pasiruošę paskolinti lėšų litais kitiems bankams. Nuo šio 6 mėnesių rodiklio dydžio tiesiogiai priklausė litais paimtų paskolų palūkanos. VILIBOR skaičiuodavo ir skelbdavo Lietuvos bankas. Kadangi nuo 2015 m. sausio 1 d. oficialia Lietuvos valiuta tapo euras, VILIBOR palūkanų normos nebenustatinėjamos ir nebeskelbiamos. Jį pakeitė EURIBOR, LIBOR.

## Išnašos
Japonijos apskritys

**Japonijos apskritys** () – Japonijos teritoriniai vienetai, į kuriuos įeina Japonijos miesteliai ir kaimai. Plečiant miestus, dauguma apskričių būna neišvengiamai panaikinamos, t. y. prie miesto prijungus visus jai priklausiusius kaimus ir miestelius. Apskritys neturi administracinio vaidmens – jos naudojamos geografiniais ir statistiniais tikslais, taip pat pašto adresams. Miestai apskritims nepriklauso.

## Istorija

Iš pat pradžių, apskritis Japonijoje buvo vadinama *kōri* (評), vėliau hieroglifas buvo pakeistas į 郡, kuris ligi šiol naudojamas Japonijos apskritims apibūdinti. Iki 1926 m. jos turėjo administracinį statusą.

## Nuorodos
* Counties of Japan (Statoids.com)
Nišitamos apskritis

**Nišitama**, **Vakarų Tama** () - apskritis, įsikūrusi Tokijuje, Japonijoje. 

## Gyvenvietės

* Hinohara ()
* Hinodė ()
* Midzuho ()
* Okutama ()

Seniau Omė, Fusa, Hamura ir Akirunas taip pat priklausė apskričiai, tačiau šioms gyvenvietėms suteikus miesto statusą, jos apskričiai nebepriklauso.
Žiemkentė sausapintė

**Žiemkentė sausapintė** (*Coltricia perennis*) – šiurkšteninių (*Hymenochaetaceae*) šeimos grybas.

Auga pavieniui, grupėmis, ypač sausuose pušynuose, miško aikštelėse. Nevalgomas, turi gydomųjų savybių. Gana dažnas.

Vaisiakūniai vienmečiai (kartais išgyvena dvejus metus), vidutinio dydžio. Kepurėlė 3-8 cm skersmens, paplokščia, šiek tiek įdubusi, aksomiška, sena – lygi, rievėta, ochrinės, pilkai rudos, geltonai rudos, kaštono spalvos, išblunkanti. Vamzdeliai 0,5-3 μm ilgio, poros apskritai kampuotos, su pilkšvomis apnašomis, nuaugusios kotu žemyn.
Kotas 2-4x0,2-0,5 cm, kepurėlės spalvos, taip pat apšepęs. Trama plona, kamštiška, tampri, gelsva. Sporos 6-9x4-5 μm.

Būdingi požymiai: vaisiakūniai geltonai rudi, kepurėlė plokščiavidurės taurės pavidalo, rievėta.

## Literatūra
Lietuvos grybų atlasas, Vincentas Urbonas, Kaunas, LUTUTĖ, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, p. 413
Ropliaodis kukurdvelkis

**Ropliaodis kukurdvelkis** (*Calvatia utriformis*) – kukurdvelkių (*Calvatia*) genties grybas.

Vaisiakūniai dideli, 7-15 cm aukščio ir 5-12 cm skersmens, stambios bukos kriaušės formos. Jauni būna baltos spalvos, seni – rudos. Iš pradžių paviršius būna beveik lygus, nežymiai dygliuotai karpotas, vėliau suaižėja, suskeldėja, pašiurpsta, galiausiai nutrupa, vėjo nuglaistomas, pasidaro lygus. Jauna trama balta, puri, pasenusi – paruduoja, sutrūkinėja ir subyra, lieka tik apatinė, sterilioji dubenėlio pavidalo vaisiakūnio dalis, kuri išsilaiko iki kitos vasaros ir ilgiau.
Sporos 4-5 μm dydžio.

Auga vasarą, rudenį pavieniui ar grupėmis. Dažniausiai randamas žolėtose miškų aikštelėse, pamiškėse, pievose, ganyklose. Jaunas grybas yra valgomas, jo savybėmis domisi medikai.

Būdingi požymiai: vaisiakūnio paviršius krokodilo odos pavidalo.

## Literatūra
**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, LUTUTĖ, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, p. 464
Pakito

**Pakito** (tikrasis vardas ir pavardė:  g. 1981 m. sausio 26 d.) – prancūzų elektroninės muzikos atlikėjas.

Pakito išgarsėjo sukūręs remiksą kūriniui Living on Video. Vėliau hitais tapo „Moving on Stereo“ ir „Are U ready“. Tuo pačiu jo stiliaus muzika padarė pokyčių Euro House muzikoje.

Pseudonimas kilęs iš Paquito vietovės.
Kompresorius

**Kompresorius** ( – suspaudėjas) – mašina orui, dujoms ar garams suslėgti.

## Gamyba
Pirmuosius nestacionarius kompresorius dažymo darbams 1950 m. pagaminto Vilniaus dažymo gamykla; 1958 m. pradėjo gaminti ir kompresorius, skirtus ekskavatorių pneumatinėms pavaroms. Specialius kompresorius automobilių pneumatiniams stabdžiams nuo 1959 m. gamina Panevėžio autokompresorių gamykla. 1970 m. Mažeikių kompresorių gamykla pradėjo gaminti kompresorius buitiniams šaldytuvams.

1982 m. Lietuvoje pagaminta 1 061 000 šaldytuvams, 644 000 automobiliams, 43 400 kilnojamų statybos apdailos ir dažymo darbams, 19 500 ekskavatoriams, 17 malimo įrenginaims ir 350 mechanizuotosioms skalbykloms bei cheminėms valykloms. Dalis Lietuvoje pagamintų kompresorių eksportuojama į kitas šalis.

## Literatūra
Kvartetas (kūrinys)

**Kvartetas** – kūrinys keturiems muzikos atlikėjams (vokalistams, instrumentininkams). Labiausiai paplitęs kvartetas styginiams; išpopuliarėjo XVII a. II pusėje. Lietuvoje XVIII a. pab. (po 1790 m.) serenadą styginių kvartetui sukūrė Motiejus Radvila. 

Iki XX a. 4 dešimtmečio kvartetų sukūrė Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, Juozas Gruodis, Jeronimas Kačinskas, Vladas Jakubėnas, Antanas Budriūnas ir kiti. Sovietmečiu sukurta ~ 80. Raidai reikšmingi buvo Eduardo Balsio, Jono Nabažo, Juliaus Juzeliūno, Felikso Bajoro, Osvaldo Balakausko, Vytauto Barkausko, Vytauto Juozapaičio, Broniaus Kutavičiaus, Vytauto Laurušo, Antano Rekašiaus ir kitų lietuvių kompozitorių šio žanro kūriniai.
1985–1986 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1985-1986 m.** – 31-asis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1985 m. rudenį. Turnyrą laimėjo  klubas, 1986 m. gegužės 7 d. finale laimėjęs prieš .

## Šešioliktfinalis

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
*
Cheminis pluoštas

**Cheminis pluoštas** – pluoštas, gaunamas perdirbant gamtinius ir sintetinius polimerus.

## Gamyba
Lietuvoje acetilceliuliozinis pluoštas gamintas nuo 1965 m. Kauno Spalio 50-mečio dirbtinio pluošto gamykloje. Šioje gamykloje gaminti triacetatiniai ir diacetatiniai kompleksiniai siūlai (triacetatinis štapelinis pluoštas buvo gaminamas iki 1971 m.). Matiniai ir blizgantys siūlai formuojami sausuoju būdu. Dalis triacetatinių siūlų, gaminamų su poliamidiniais, poliesteriniais siūlais, yra putlieji (pvz., kolonas) arba fasoniniai (tekronas). Čia pirmą kartą Tarybų Sąjungoje pradėta siūlus pneumatiškai kompaktinti (užuot sukus). Atrasta triacetilceliuliozės verpimo tirpalų priedų, kurie sumažina filjerių ir vamzdynų koroziją. Geležies ir vario jonams pašalinti iš verpimo tirpalų priedų panaudotos jonitinės dervos. Iš acetilceliuliozinių siūlų gaminami audiniai ir trikotažas, triacetatiniai dar vartojami elektrotechnikoje. 1984 m. pagaminta 7400 t triacetatinių ir 8600 t diacetatinių siūlų.
Saidpuras

**Saidpuras** () – miestas šiaurės vakarų Bangladeše. 100,0 tūkst. gyventojų (2007). Džiuto apdirbimo ir eksportas, oro uostas, didelis geležinkelio mazgas, traukinių remontas. Yra kolegija (Radžšahio universiteto filialas).
Siradžgandžas

**Siradžgandžas** () – miestas vidurio Bangladeše, į vakarus nuo Bramaputros (Džamuna), apie 110 km į šiaurės vakarus nuo sostinės Dakos. 167,5 tūkst. gyventojų (2007). Svarbus susisiekimo mazgas (keliai, geležinkeliai, upių keliai). Išvystyta džiuto apdirbimo pramonė (džiuto įmonės – seniausios šalyje). Keletas kolegijų (Radžšahio universiteto filialai). 1998 m. pastatytas *Bangabandhu* tiltas per Bramaputrą.
Luciano Pavarotti

**Lučianas Pavarotis** (*Luciano Pavarotti*, 1935 m. spalio 12 d. Modenoje – 2007 m. rugsėjo 6 d. Modenoje) – italų tenoras, operos dainininkas, dalyvavęs ir kitų muzikinių žanrų projektuose. Taip pat žinomas kaip humanitarinės pagalbos aktyvistas, gavęs medalį iš JT Vyriausiojo Pabėgėlių Komisariato už veiklą pabėgėlių reikalų srityje.

L. Pavarotis mirė namuose, 2007 m. rugsėjo 6 d. dėl kasos vėžio, kuris jam buvo diagnozuotas 2006 m. liepos mėn.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
*
A-ha

**„A-ha“** – dviem Grammy apdovanojimais nominuota muzikos grupė iš Norvegijos. Tai yra daugiausiai albumų (75 mln.) pardavusi norvegų muzikos grupė. Grupę labiausiai išgarsino jos pirmasis singlas „Take on Me“.

## Diskografija

### Studijiniai albumai
* *Hunting High and Low* (1985)
* *Scoundrel Days* (1986)
* *Stay on These Roads* (1988)
* *East of the Sun, West of the Moon* (1990)
* *Memorial Beach* (1993)
* *Minor Earth Major Sky* (2000)
* *Lifelines* (2002)
* *Analogue* (2005)
* *Foot of the Mountain* (2009)
* *Cast in Steel* (2015)
* *True North* (2022)

### Koncertiniai albumai
* *Days Night *(Neoficialus) (1986)
* *The Living Daylights *(Neoficialus) (1987)
* *Live at Vallhall – Homecoming * (2001)
* *How Can I Sleep with Your Voice in My Head *(2003)

### Rinktinių dainų albumai
* *Headlines and Deadlines – The Hits of A-ha* (1991)*
* *The Singles: 1984–2004* ([[2004]])
* *The Definitive Singles Collection 1984–2004* ([[2005]])

=== Vaizdo albumai ===
* *Headlines and Deadlines – The Hits of A-ha* VHS ([[1991]]) DVD ([[1999]])
* *Live in South America* VHS ([[1993]])
* *Live at Vallhall – Homecoming'' VHS (2001) DVD (2002)

## Nuorodos
* A-ha – Oficiali svetainė
* A-ha – vaizdo klipai
Jugoslavijos futbolas

**Jugoslavijos futbolo** pagrindinė kontroliuojanti organizacija – Jugoslavijos futbolo sąjunga, reguliavusi šalies rinktines ir klubinius turnyrus.

## Istorija

Sistema gyvavo nuo XX a. pradžios. 1992 m. iširus Jugoslavijos federacijai, sistema išsiskaidė – jos vietoje atsirado Bosnijos ir Hercegovinos futbolo sistema, Kroatijos futbolo sistema, Makedonijos futbolo sistema, Serbijos ir Juodkalnijos futbolo sistema, Slovėnijos futbolo sistema.

## Varžybos
### Lygos

Jugoslavijoje futbolo lygos buvo organizuotos piramidės principu. 1–3 pakopas prižiūrėjo nacionalinė federacija, nuo 4-osios pakopos vykdavo respublikinės ir regioninės varžybos.

### Taurės

## Klubai
### UEFA turnyrų dalyviai

1955–1992 m. UEFA rengtuose turnyruose yra dalyvavę šie klubai:

## Šaltiniai
1991–1992 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1991-1992 m.** – 37-asis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1991 m. rudenį. Turnyrą laimėjo  klubas, 1992 m. gegužės 20 d. finale po pratęsimo laimėjęs prieš . Tai pirmasis Europos čempionų klubų turnyras, kuriame įvestas grupių etapas. Kadangi jis pasiteisino (grupėse išliko intriga iki paskutinio turo),  nuo 1992 m. buvo performuota į Čempionų lygą.

## Šešioliktfinalis

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

### A grupė

Galutinė lentelė:
# ***' – 8 tšk.
#  – 6 tšk.
#  – 6 tšk.
#  – 4 tšk.

=== B grupė ===



Galutinė lentelė:
# ***' – 9 tšk.
#  – 6 tšk.
#  – 5 tšk.
#  – 4 tšk.

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
*
1992–1993 m. UEFA čempionų lyga

**UEFA čempionų lyga 1992-1993 m.** – 1-asis UEFA čempionų lygos turnyras (arba 38-asis, skaičiuojant nuo UEFA čempionų taurės), prasidėjęs 1992 m. rudenį. Turnyrą laimėjo  klubas, 1993 m. gegužės 26 d. finale laimėjęs prieš . Tai pirmasis UEFA čempionų turnyras, kuriame dalyvavo ir .

## Atrankos etapas (1/32 finalo)

## Šešioliktfinalis

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

### A grupė

Galutinė lentelė:
# ***' – 9 tšk.
#  – 8 tšk.
#  – 5 tšk.
#  – 2 tšk.

=== B grupė ===



Galutinė lentelė:
# ***' – 12 tšk.
#  – 6 tšk.
#  – 5 tšk.
#  – 1 tšk.

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
*
Bhairab Bazaras

**Bhairab Bazaras** () – miestas rytų Bangladeše, į šiaurės rytus nuo sostinės Dakos. 105,5 tūkst. gyventojų (2007).
Čuadanga

**Čuadanga** () – miestas Bangladešo vakaruose, prie sienos su Indija, prie *Mathabhanga* upės. 111,9 tūkst. gyventojų (2007), dauguma musulmonai. Yra Viktorijos jubiliejaus aukštoji mokykla (įkurta 1880 m.). XI amžiaus mečetė. Apylinkėse daug drėkinamų plotų, išvystyta medvilnės, cukraus, aliuminio, vaistų, ryžių pramonė.

## Istorija

Miesto apylinkėse XIX a. gyventojai buvo sukilę prieš britų kolonijinį režimą, taip pat aktyviai kovojo 1971 m. išsilaisvinimo judėjime.
Bagas

**Bagas** (anksčiau – **Pegu**) – miestas Mianmare, turintis 220 000 gyventojų, taip pat Bago provincijos sostinė. Miestas yra apie 80 km nuo Jangono.
Jamaikos transportas

2002 m. Jamaikoje buvo 19,000 km kelių, iš kurių 13,433 buvo išgrįsti.

## Geležinkeliai
Geležinkeliai tęsiasi 272 km. Iš jų 207 km priklauso Jamaikos geležinkelių kompanijai.

## Jūrų uostai
Pagrindinis jūrų uostas Kingstonas tvarko beveik visą šalies importą, bet mažai eksportuoja. Likęs eksportas tenka kitiems 18 uostų. Daugiau nei 30 kompanijų teikia kelionių ir krovinių paslaugas. Kingstono jūrų uostas yra moderniausias Karibuose.

## Oro uostai
Oro uostai yra svarbiausi keleivių susisiekimo keliai Jamaikoje. 2001 m. Jamaikoje buvo 36 oro uostai, iš kurių 11 turėjo asfaltuotus takus. "Air Jamaica" dirba kartu su "British Airways" ir "West Indian Airways". 2001 m. 1,946,100 keleivių buvo pasinaudoję vietinėmis ir nacionalinėmis oro uosto paslaugomis.
Carola Häggkvist

**Carola Häggkvist** (geriau žinoma kaip tiesiog *Carola*, g. 1966 m. rugsėjo 8 d. Stokholme) – viena populiariausių Švedijos atlikėjų.

Nuo 1983 m. buvo parduota apie vieną milijoną jos debiutinio albumo *Främling* kopijų, daugiausiai per visą Švedijos muzikos istoriją.

## Dalyvavimas Eurovizijoje

Carola net 3 kartus atstovavo gimtajai šaliai Eurovizijoje (1983, 1991 ir 2006 m.). 1983 m., Miunchene ji atliko dainą *„Främling“* ir liko trečia. 1991 m. Carolai pavyko laimėti konkursą Romoje, dainavo dainą *„Fångad av en stormvind“*, o 2006 m., Atėnuose peržengusi pusfinalio barjerą finale atlikėja užėmė 5 vietą su daina *„Invincible“*.''

## Diskografija

### Albumai

### Singlai

|-

## Nuorodos

* Oficialus Carola Häggkvist puslapis
Gaibanda

**Gaibanda** () – miestas šiaurės Bangladeše, dešiniajame Džamunos upės krante. 139,4 tūkst. gyventojų (2007).
Gazipuras

**Gazipuras** () – miestas vidurio Bangladeše, netoli sostinės Dakos (faktiškai rytinis jos priemiestis). Priklauso Gazipuro rajonui. 1,199 mln. gyventojų (2011 m. duomenys).
Munšigandžas

**Munšigandžas** () – miestas vidurio Bangladeše, prie Padmos upės, netoli sostinės Dakos. 116,4 tūkst. gyventojų (2007). Išlikusi 1660 m. statyta Idrakpuro tvirtovė, yra kelios mečetės, kolegija.

## Istorija

Senovėje miestas vadinosi **Bikrampuru**.
Navabgandžas

**Navabgandžas** () – miestas šiaurės vakarų Bangladeše, Radžšahio srityje, prie sienos su Indija. 142,4 tūkst. gyventojų (2007).
Satkhira

**Satkhira** () – miestas pietvakarių Bangladeše, Khulnos srityje. 128,9 tūkst. gyventojų (2007). Apylinkėse vyrauja žemės ūkio ekonomika, auginamas džiutas, cukranendrės, garstyčios, svogūnai, bulvės, mangai, bananai, papajos. Eksportuojamos krevetės, džiutas, kviečiai, odos gaminiai.
Daugų technologijos ir verslo mokykla

**Daugų technologijos ir verslo mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo ir profesinio lavinimo mokykla Dauguose (Alytaus raj.), Ežero g. 30, vykdanti vidurinio ir profesinio ugdymo programas.  

Prie mokyklos veikia klubas SKK Daugis sporto klubas.

## Istorija
1929 m. mokykla veiklą pradėjo I-ame Alytuje, turėdama žemesniosios žemės ūkio mokyklos statusą. 1959 m. Alytaus žemės ūkio technikumas persikėlė į Daugus. 2004 m. Daugų technologijos ir verslo mokykla pertvarkoma į Viešąją įstaigą Daugų technologijos ir verslo mokykla.

## Mokymo programos
* Agroserviso darbuotojo mokymo programa
* Apskaitininko kasininko mokymo programa
* Automobilių elektros įrengimų remontininko mokymo programa
* Automobilių remontininko mokymo programa
* Logisto ekspeditoriaus mokymo programa
* Sporto klubo veiklos organizatoriaus mokymo programa
* Šaltkalvio remontininko mokymo programa
* Tansporto priemonių pardavėjo konsultanto mokymo programa
* Tarptautinių vežimų vairuotojo ekspeditoriaus mokymo programa
* Viešbučių ir turizmo paslaugų teikėjo mokymo programa

## Direktoriai
* 1945 m. Albinas Radzevičius
* 1947 m. Jonas Vainikonis
* 1947 m. Kazimieras Stirna
* 1948 m. Stasys Tarabilda
* 1951 m. Albinas Šepukėnas
* 1961 m. Nina Sinikovaitė
* 1964 m. Bronius Sabaliauskas
* 1968 m. Andrius Kliminskas
* 1986 m. Petras Rocevičius
* 1991 m. Vytautas Zubras
* 2004 m. Valentas Pakalniškis

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos profesinio mokymo įstaigos
* Mokyklos internetinė svetainė
Lamanšo sąsiauris

**Lamanšo sąsiauris** ( 'rankovė',  'anglų kanalas', korn. *Mor Bretannek* 'britų jūra',  'bretonų jūra', fryz. *It Kanaal*, ,  'rankovės sąsiauris) – sąsiauris tarp Prancūzijos pakrantės ir Didžiosios Britanijos salos.

Kartu su Kalė sąsiauriu jungia Šiaurės jūrą su Atlanto vandenynu. Ilgis 578 km, plotis vakaruose 250 km, plotis rytuose 32 km, sekliausia vieta farvateryje – 23,5 m, o plotas – 75 000 km². Po Lamanšo sąsiauriu (tarp Doverio ir Kalė) pastatytas Eurotunelis, kurio ilgis 52,5 km, iš kurių 38 km – po vandeniu. Pagrindiniai uostai: Portsmutas, Sautamptonas, Havras, Šerbūras.

## Šaltiniai
Vaidas Bacys

**Vaidas Bacys** (g. 1971 m. gruodžio 18 d. Kelmės rajonas) – pedagogas, Lietuvos ir Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
1989 m. baigė Šiaulių Salduvės vidurinę mokyklą. 1994 m. baigė Vilniaus pedagoginį universitetą, istorijos mokytojas.

1999–2009 m. Šiaulių Didždvario gimnazijos direktorius. 2009–2012 m. švietimo ir mokslo viceministras.

Nuo 2013 m. Šiaulių Didždvario gimnazijos istorijos mokytojas. Nuo 2014 m. Aukštelkės pagrindinė mokyklos, nuo 2017 m. Kurtuvėnų mokyklos-daugiafunkcio centro, nuo 2018 m. Bubių mokyklos direktorius. 2015–2016 m. Šiaulių miesto savivaldybės mero patarėjas.

2011–2015 m. ir 2019–2020 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys

Prasidėjus Atgimimui, 1988 m. aktyviai įsijungė į Lietuvos Persitvarkymo sąjūdžio veiklą Šiauliuose ir Lietuvoje. Vienas iš moksleivių sąjūdžio organizatorių, Šiaulių sąjūdžio tarybos narys. 2019 metais tapo Laisvės partijos nariu.

## Šaltiniai
Ryto vidurinė mokykla

**Ryto vidurinė mokykla:**

* Didžiasalio Ryto vidurinė mokykla;
* Dieveniškių Ryto vidurinė mokykla;
* Kėdainių Ryto vidurinė mokykla;
* Marijampolės Ryto vidurinė mokykla;
* Pabradės Ryto vidurinė mokykla;
* Varėnos Ryto vidurinė mokykla;
* Vilniaus Ryto vidurinė mokykla.
Aušros vidurinė mokykla

**Aušros vidurinė mokykla:**

* Biržų Aušros vidurinė mokykla;
* Jašiūnų Aušros vidurinė mokykla;
* Kėdainių Aušros vidurinė mokykla;
* Panevėžio Aušros vidurinė mokykla;
* Rietavo Aušros katalikiška vidurinė mokykla.

## Taip pat skaitykite
* Aušros mokykla
Simono Daukanto vidurinė mokykla

**Simono Daukanto vidurinė mokykla** - Simono Daukanto (1793–1864) vardo vidurinė mokykla Lietuvoje:

* Kauno Simono Daukanto vidurinė mokykla;
* Kretingos Simono Daukanto pagrindinė mokykla;
* Papilės Simono Daukanto vidurinė mokykla;
* Šiaulių Simono Daukanto vidurinė mokykla;
* Vilniaus Simono Daukanto vidurinė mokykla.

## Taip pat skaitykite
*Simono Daukanto pagrindinė mokykla
*Simono Daukanto gimnazija
Atžalyno vidurinė mokykla

**Atžalyno vidurinė mokykla:**

* Biržų Atžalyno vidurinė mokykla;
* Kauno Atžalyno vidurinė mokykla;
* Kėdainių Atžalyno vidurinė mokykla;
* Telšių Atžalyno vidurinė mokykla.
Klintinės Alpės

**Klintinės Alpės** () – dvi maždaug 600 km ilgio kalnų grandinės, kurios iš šiaurės ir pietų juosia centrinę rytų Alpių grandinę (Šiaurinės Klintinės Alpės ir Pietinės Klintinės Alpės). 

Jei Centrinės Alpės sudarytos daugiausia iš kristalinių uolienų (granitas, gneisas), tai Klintinės Alpės sudarytos iš šviesesnių ir porėtesnių uolienų. Be klinties tai gali būti dolomitas, mergelis, smiltainis ir panašios uolienos.

## Nuorodos
* Klintinių Alpių nacionalinis parkas Austrijoje
KK167

**Krašto kelias 167** – Lietuvos kelias, einantis per Kuršių neriją. Kelio ilgis – 52 km. Svarbiausias ir vienintelis krašto kelias Neringos savivaldybėje. Jungia visas jai priklausančias gyvenvietes. Kelias kerta Smiltynės ir Juodkrantės gyvenvietes, ir šiose gyvenvietėse įvardijamas jų gatve. Kitas gyvenvietes – Nidą, Preilą ir Pervalką aplenkia iš vakarų pusės, ir su gyvenvietėmis yra sujungtas privažiuojamaisiais keliais. Kelias baigiasi ties Lietuvos–Rusijos valstybine siena.

## Maršrutas

## Galerija


Vaizdas:Posūkis į Pervalką.JPG|Posūkis į Pervalką
Vaizdas:Naglių gamtos rezervatas-kelias KK167.JPG|Ties Naglių gamtos rezervatu
Vaizdas:Karvaičių kraštovaizdžio draustinis-kelias KK167.JPG|Ties Karvaičių kraštovaizdžio draustiniu
Vaizdas:Lapnugario kraštovaizdžio draustinis-kelias KK167.JPG|Ties Lapnugario kraštovaizdžio draustiniu
Šveicarų armijos peilis

**Šveicarų armijos peilis** (, , ) – daugiafunkcinis kišeninis peilis. 

Šveicarų armijos peilis šalia paprastos peilio geležtės gali turėti kitų įrankių ir geležčių, kaip konservų atidarytuvą, atsuktuvą, pjūklą ir t. t. Peilio rankena yra dažniausiai raudonos spalvos su baltu šveicarišku kryžiumi. 

Peilis sukurtas Ibacho mieste, Švyco kantone, Šveicarijoje 1897 m. Nepaisant JAV pastangų, terminas *Šveicarų armijos peilis* nėra apsaugotas ir bet kuris gamintojas gali gaminti peilius su *Šveicarų armijos peilio* vardu.

*Šveicarų armijos peilius* šveicarų armijai gamina du gamintojai: Victorinox ir Wenger. Armija iš jų gauna 50 000 vienetų kasmet.

## Nuorodos

* Victorinox svetainė 
* Wenger svetainė
Akva tofana

**Akva tofana** (*Aqua Tofana*, *Acqua Toffana* arba *Aqua Tufania*, liet. **Tofanos vanduo**) – stiprūs nuodai, XVII a. naudoti Romoje ir Neapolyje. Pavadinimas kilęs nuo jų gamintojos, palermietės *Giulia Toffana* pavardės.

Nėra žinoma, ar jų receptą sugalvojo pati Giulia Toffana, ar jis yra žymiai senesnis. Akva tofana būdavo pardavinėjama atvirai, prisidengiant kosmetikos pavadinimu, ir nuodų „prekinis pavadinimas“ buvo „*Manna di San Nicola*“.

Akva tofana būdavo gaminama iš arseno ir švino, galbūt dar ir šunvyšnės. Tikslios proporcijos nėra išlikusios. Tai būdavo bespalvis, beskonis skystis, todėl labai tikdavo įpilti numatytai aukai į gėrimą.

Nuo šių nuodų daugiausiai mirdavo nepatenkintų žmonų vyrai. Giulia Toffana išgarsėjo būtent tokia „pagalba“ nelaimingoms žmonoms. Kai ji galiausiai buvo įduota popiežiaus tarnyboms, vietinė teisėsauga moters dėl jos populiarumo neareštavo. Toffana pasislėpė bažnyčioje, kur jai buvo suteikta neliečiamybė. Tačiau vėliau policija ten įsiveržusi vis tik nuodų kūrėją areštavo. Kankinama ji prisipažino, kad nuo akva tofana mirė apie 600 žmonių, tačiau kitokių įrodymų šiam skaičiui nėra.

1659 m. liepą kartu su dukterimi ir trimis padėjėjais nuodų gamintoja Romoje, *Campo de' Fiori* aikštėje buvo viešai nubausta mirtimi. Kai kurios jos klientės taip pat nubaustos mirtimi arba įkalintos požemiuose.

## Nuorodos

* įrašas infoplease.com