open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pakistano liaudies partija

**Pakistano liaudies partija** (**PPP**, :) – didžiausia opozicinė Pakistano politinė partija.

## Istorija
Įkurta 1967 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 1 d. Lahore vykusiame konvente. Pirmuoju pirmininku buvo išrinktas partijos iniciatorius Zulfikaras Alis Bhutas.

Pagrindiniais siekiais buvo paskelbta „lygybių demokratija“, socialistinių idėjų įgyvendinimas ekonomikoje ir socialinis teisingumas. Pagrindiniais principais paskelbti:
* Islamas yra mūsų tikėjimas,
* Demokratija yra mūsų politika,
* Socializmas yra mūsų ekonomika,
* Tauta yra mūsų jėga.

Pagrindiniu priešu paskelbta Ajub Khano diktatūra. 1969 m. su kariškių pagalba diktatorių pavyko nuversti ir 1970 m. gruodžio mėn. įvyko rinkimai, į kuriuos PPP ėjo su šūkiu „Duonos, rūbų ir pastogės“ („*Roti, kapra aur makan*“). Vakarų Pakistano Nacionalinėje asamblėjoje PPP gavo 81 vietą iš 138, o Rytų Pakistane tapo antrąja partija. Jos nariai sudarė vyriausybes Sindo ir Pundžabo provincijose.

1971 m. kovo 26 d. Rytų Pakistanas pasiskelbė nepriklausoma Bangladešo valstybe, metų pabaigoje prasidėjo karas su Indija, pasibaigęs Pakistano pralaimėjimu. Karinė Jahja Khano vyriausybė atsistatydino, o Z. A. Bhutas tapo kariniu administratoriumi ir prezidentu. 1971–1977 jo vyriausybė normalizavo santykius su Indija, atliko keletą ekonominių ir socialinių reformų, pagerinusių masių padėtį, nacionalizavo bankus ir draudimo bendroves, legalizavo visas partijas. Buvo paskelbta nauja konstitucija.

1977 m. rinkimuose islamistinės centro ir dešiniosios partijos susivienijo, tačiau PPP gavo 155 iš 200 vietų parlamente. Tai nepatiko kariškiams, kurie 1977 m. liepos 5 d. įvykdė valstybės perversmą ir kariniu administratoriumi paskyrė Ziją ul Haką. 1979 m. balandžio 9 d. Z. A. Bhutas buvo nužudytas, partijos lydere tapo jo duktė Mohtarma Benazir Bhutto. 1981 m. jos iniciatyva buvo sudarytas *Demokratijos atkūrimo judėjimas*, pradėjęs plačią kovą prieš kariškių diktatūrą.

1988 m. Zijai ul Hakui žuvus aviakatastrofoje, buvo paskirti nauji rinkimai į Nacionalinę asamblėją. PPP gavo 92 vietas iš 207, Benazir Bhuto tapo ministre pirmininke. Tačiau 1990 m. prezidentas G. Išakas jos vyriausybę paleido. Nors naujuose rinkimuose PPP gavo 46 vietas iš 107, vyriausybę sudarė islamistai.

Tik 1992 m. buvo sudaryta nauja B. Bhuto vyriausybė, iki atstatydinimo 1996 m. lapkričio 5 d. tęsusi socialines reformas. B. Bhuto buvo ištremta, į valdžią atėjo Musulmonų lyga ir kariškiai. Prieš B. Bhuto, Asifą Ali Zardarį ir PPP buvo pradėta propagandinė ir teisminė kampanija.

2002 m. parlamento rinkimuose PPP laimėjo 25.8 % balsų ir 81 iš 272 vietų. 2003 m. Senato rinkimuose PPP gavo 11 vietų iš 100.

Laikosi demokratinio socializmo principų, derindama juos su islamo dogmomis. Socialistų Internacionalo konsultacinė narė nuo 1996 m., tikroji narė nuo 2003 m. spalio 27 d.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Bruklino Nets

**Bruklino „Nets“** () – NBA Rytų konferencijos Atlanto pogrupio komanda, nuo 2012 m. įsikūrusi Niujorko Bruklino rajone.

## Istorija
1967 m. komandą Niujorke įkūrė transporto magnatas Arthur Brown. 1967-68 m. komanda žaidė Naujojo Džersio „Americans“ pavadinimu. Neradęs tinkamų sąlygų varžybų vietai rengti komandos vadovas nusprendė perkelti komandą į Naująjį Džersį. Persikėlę į Džersį jie išsaugojo „Americans“ vardą ir po dviejų sezonų šiame mieste 1977 metais pakeitė savo pavadinimą į „Nets“.

## Sezonai
Bruklino „Nets“ nelaimėjo NBA čempionų titulo.

## Komandos sudėtis

## Įamžinti marškinėliai

* 3	Dražen Petrović, G,	1991–1993	
* 5	Jason Kidd, G, 	2001–2008
* 23	John Williamson, G, 	1973–1980	
* 25	Bill Melchionni, G,	1969–1976	
* 32	Julius Erving, 	F,	1973–1976	
* 52	Buck Williams,	F,	1981–1989

## Komandos rekordai
* Daugiausiai rungtynių sužaidė Buck Williams – 635;
* Daugiausiai taškų pelnė Buck Williams – 10440;
* Daugiausiai rezultatyvių perdavimų padarė Kenny Anderson – 2363;
* Daugiausiai kamuolių atkovojo Buck Williams – 7576;
* Daugiausiai metimų blokavo George Johnson – 863;
* Daugiausiai tritaškių įmetė Kerry Kittles – 679;
* Daugiausiai baudų įmetė Buck Williams – 2476;
* Daugiausiai asmeninių pražangų gavo Buck Williams 2244.
* Daugiausiai diskvalifikacijų gavo Darryl Dawkins – 66;
* Daugiausiai trigubų dublių padarė Jason Kidd – 21.

## Nuorodos
* Bruklino „Nets“ oficiali svetainė
* Bruklino „Nets“ sporto enciklopedijoje
Mbabanė

**Mbabanė** () – miestas Esvatinyje, pagrindinė šalies sostinė. 94,8 tūkst. gyventojų (2008 m.). Išsidėsčiusi plynaukštėje šalies vakaruose, greta sienos su PAR. Didžiausias valstybės administracinis, verslo ir transporto centras. Geležinkeliu susisiekia su kalnų kasyklomis ir Maputu uostu (Mozambikas) prie Indijos vandenyno. Stipriai išvystyta medienos, tekstilės, metalo apdirbimo, maisto pramonė. Išplėtotas turizmas.

## Istorija

Mbabanė įgavo svarbą XIX a. pabaigoje, kai netoliese rezidavo svazių karalius Mbandzenis (*Mbandzeni*). Nuo 1894 m. valdoma Transvalio. Jungtinė Karalystė, laimėjusi anglų-būrų karą, prisijungė Mbabanę. Valdant anglams (1903–1968 m.) tapo kolonijos administraciniu centru, o vėliau tapo nepriklausomos tuometinės Svazilando karalystės sostine.

## Sportas
* Malanti Chiefs FC – futbolo klubas;

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mbabanės istorija, žemėlapiai, nuotraukos
Čiudiškiai

**Čiudiškiai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, apie 7 km į šiaurės vakarus nuo Prienų. Seniūnaitijos centras. Yra Mato ir Petro Šalčių memorialinė sodyba – buvęs muziejus (2004 m. ekspozicija pervežta į Prienų krašto muziejų), stūkso Čiudiškių piliakalnis. Pro kaimą teka Jiesios baseino upeliai Šventupė ir Eglinė, sudarytas Čiudiškių tvenkinys, toliau šiaurėje prasideda Išlaužo tvenkiniai. Keliai į Strielčius, Klebiškį, Išlaužą.

## Istorija

1948 m. kovo 7 d. Čiudiškių k. kautynėse su NKVD kariuomene žuvo Tauro apygardos „Geležinio vilko rinktinės“ rinktinės Lietuvos partizanai: majoras Algirdas Varkala-Žaliukas, Daumantas (g. 1924), Vytautas Jundila-Jaunutis (g. 1922), Zigmas Juška-Pjūklas (g.1923), Vytautas Žemaitis-Saulius (g. 1927), Kazimieras Gudauskas-Varnas, Vaidila (g. 1916) ir Antanas Pranka-Vytautas (g. 1925). Žuvusių atminimui kaime (netoli Jotautų sodybos) 1989 m. spalio 23 d. buvo pastatytas kryžius.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Čiudiškiuose gimė:
* Matas Šalčius (1890–1940), keliautojas. 1985 m. liaudies meistras Leonas Juozonis pastatė jo garbei medinę skulptūrą – keliautoją su gaubliu rankose.
* Matas Zujus (1892–1979), redaktorius, JAV lietuvių visuomenės veikėjas.
* Petras Šalčius (1893–1958), ekonomistas, kooperacijos teoretikas ir praktikas, profesorius.
* Vytautas Jurgis Bubnys (1932–2021), prozininkas, dramaturgas, eseistas.
* Antanina Garmutė (1934–2011), tremtinė, inžinierė, literatė.

## Galerija

Čiudiškiai, 3.JPG|Ąžuolai prie Mato Šalčiaus gatvės 
2019.XII. Čiudiškiai, rodyklė.JPG|Klaidinanti 0,1 km nuoroda (reali – 0,8 km)
Čiudiškiai, Šalčių sodyba, rūsys.JPG |Šalčių sodybos klėtelė su maisto rūsiu 
Čiudiškiai, ūkio pastatas.JPG|Gamybinis pastatas


## Šaltiniai
Dauguva

**Dauguva** (, ) arba **Vakarų Dvina** (, ) – upė Rusijoje, Baltarusijoje ir Latvijoje; didžiausia Latvijos upė. Prasideda Valdajaus aukštumoje, prateka Ochvato ežerą, teka per Rusiją, Baltarusiją ir Latviją, įteka į Rygos įlanką, Baltijos jūroje. Dauguvos ilgis – 1020 km, iš kurių 357 km Latvijoje. Dauguvos baseinas – 87 900 km², iš kurių 33 150 km² – Baltarusijoje. Lietuvoje upės baseinas sudaro 2,9 % visos Lietuvos upių baseinų ploto.

Teka giliu stačiašlaičiu slėniu, vietomis vagoje yra slenksčių. Žemupyje skaidosi į atšakas, sudaro deltą. Patvinsta pavasarį, vasarą ir rudenį būna poplūdžių. Laikosi užšalusi nuo gruodžio iki kovo. Per Bereziną Dauguva vandens keliu (nebeveikiančiu) sujungta su Dniepru.

Dauguvos upėje yra penkios hidroelektrinės (HE) – Rygos HE 35 km nuo upės žiočių Rygos įlankoje, Kegumo HE, kuri yra 70 km nuo žiočių, Pliavinių HE, kuri yra 107 km nuo žiočių ir Vitebsko HE bei Polocko HE Baltarusijoje (pastatytos 2017 m.).

Didžiausi intakai – Aiviekstė, Polota, Kasplia, Meža, Dysna, Ūla, Laukesa, Uogrė, Velesa, Topora, Obolia, Drisa, Ušačia.

Svarbesni miestai prie Dauguvos: Veližas (Rusija), Vitebskas, Polockas (Baltarusija), Daugpilis, Jėkabpilis, Uogrė, Salaspilis, Ryga (Latvija).

Upėvardis, matyt, kilęs nuo žodžio *daug*, reiškiančio (vandens) apstą, gausybę, nors mėginta aiškinti, kad *daug-* šiuo atveju reiškia „tamsą“.


Dzelzceļa tilts Daugavpilī.jpg|Tiltas per upę Daugpilyje
Западная Двина в облаках.jpg|Vakarų Dvina Novopolocke
Port of Riga on the Daugava river.jpg|Rygos uostas ties Dauguvos upe
River Daugava map-FI.png|Dauguvos baseinas


## Šaltiniai
Panamos demokratinė revoliucinė partija

**Panamos revoliucinė demokratinė partija** (**PRD**, :) – Panamos kairioji politinė partija.

## Istorija
Įkurta generolo Omaro Torichoso iniciatyva 1978 m. rugsėjo 22 d. Pirmajame Nacionaliniame kongrese buvo priimta demokratinio socializmo principus atitinkanti programa, tačiau O. Torichoso valdymas labiau priminė diktatūrą. O. Torichosas buvo ir partijos pirmininkas iki žūties aviakatastrofoje 1981 m.

1984 m. prezidento rinkimus laimėjo PRD lyderis A. Barleta. Tačiau šalyje kilus politinei krizei jis 1985 m. atsistatydino. 1984 m. parlamento rinkimuose kartu su kitomis *Nacionalinės demokratų sąjungos* partijomis PRD gavo 40 vietų iš 67 ir sudarė koalicinę vyriausybę. Įstatymų Leidybos susirinkimo pirmininku buvo išrinktas PRDP lyderis S. Gustavas Karisas.

1987–1989 m. palaikė nacionalinės gynybos vadą A. Noriegą, sudarė Nacionalinio išsivadavimo koaliciją, kuri dalyvavo 1989 m. rinkimuose. 1999 m. parlamento rinkimuose laimėjo 34 vietas iš 72. 2004 m. buvo sudaryta koalicija *Naujoji partija*, į kurią įėjo PRD ir nedidelė Panamos liaudies partija. PRD kandidatas Martinas Torichosas Espinas, partijos įkūrėjo O. Torichoso sūnus, buvo išrinktas šalies prezidentu, o partija gavo 41 iš 78 vietų parlamente.

## Struktūra ir ideologija

Partijos skyriai yra visose provincijose. Nuo 2002 m. jie visi sujungti elektronine informacine sistema, kuri leidžia rengti partines e - konferencijas, neišvažiuojant iš namų.

Nacionaliniai kongresai vyksta kas treji metai. Jame renkama Nacionalinė direktorija, kuri sudaro Vykdomąjį komitetą.

Pastaruoju metu daugiausia dėmesio skiriama alternatyvios energijos panaudojimui. Tai tapo ir partijos, ir valstybės programa.

Socialistų Internacionalo konsultacinė narė nuo 1986 m. 1989 m. įtarus, kad rinkimų rezultatai suklastoti, Socinternas buvo pristabdęs PRD narystę SI. 1996 m. rugsėjo 9 d. grąžintas konsultacinio nario statusas, tikroji narė nuo 2003 m. spalio 27 d.

## Pirmininkai

* 1978 m. – Omaras Torichosas,
* 1981 m. – Nikolas Arditas Barleta,
* 1984 m. – Gustavas Karisas,
* 1999 m. – Nilsas Kastro,
* 2004 m. – Hugo Girodas.

## Nuorodos

Oficiali svetainė
Kamerūno socialdemokratinis frontas

**Kamerūno socialdemokratinis frontas** (**SDF**, *Social Democratic Front*) – Kamerūno kairiojo centro politinė partija.

## Istorija
Įkurtas 1990 m. gegužės 26 d. po teorinių *Studijų grupės – 89* parengiamųjų darbų, kaip atsvaras vienpartinei ultrakonservatyvaus Kamerūno Liaudies demokratinio judėjimo diktatūrai, siekiant ginti socialinį teisingumą šalyje. Į steigiamąjį susirinkimą Ntarikono parke atvyko apie 80 000 kamerūniečių, nors Bamendoje buvo sustiprinti kariniai patruliai. Kariuomenei pradėjus šaudyti šioje prekybinėje gatvėje, 5 neginkluoti studentai ir malūno darbininkas buvo užmušti.

1991 m. vasario 3 d. SDF organizavo Steigiamąją asamblėją, į kurią savo delegatus atsiuntė visi regionai. Joje buvo išrinktas Vykdomasis komitetas. Iki 2004 m. įvyko 6 partijos suvažiavimai. Partijos iniciatorius Ni Džonas Fru Ndi 1992 m. spalio mėn. laimėjo prezidento rinkimus, bet prezidentas Paulis Bija, suklastojęs rinkimų rezultatus ir remiamas kariškių, jam neužleido šio posto.

1995 m. SDF paskelbė Konstitucijos projektą, privertė valdančiąją kliką pradėti demokratizavimo procesą ir 1996–2002 SDF jau turėjo merus 62 savivaldybėse, 1997 m. – 43 parlamento narius. 1999–2002 m. Čačuangas Paulis buvo Nacionalinės Asamblėjos pirmininko pavaduotojas. 2003 m. SDF iškovojo 22 vietas 180 vietų parlamente.

## Ideologija

1990 m. priimtas Manifestas, kuriuo partija siekia tautos vienybės, teisinės, laisvos ir demokratinės visuomenės, dvikalbės ir daugiakultūrės politikos, socialinių ir ekonominių teisių bei laisvių, saugoti tradicijas ir gamtą, politiką įgyvendinti tik per rinkimus. 1999 m. priimta nauja politinė programa.

Socialistų Internacionalo konsultacinis narys nuo 1996 m. rugsėjo 9 d., tikrasis narys nuo 1999 m. lapkričio 8 d.

## Struktūra

Aukščiausi organai: Nacionalinis konventas, 55 narių Nacionalinis Vykdomasis komitetas, Nacionalinė patariamoji taryba ir politiniai komitetai.
Būstinė Bamendoje. Turi atstovybes keliose Afrikos, Europos šalyse, JAV, Kanadoje.

* Nacionalinis pirmininkas nuo 1990 m. Ni Džonas Fru Ndi,
* Generalinis sekretorius prof. Tazoacha Asonganjis

## Nuorodos

*Oficiali svetainė
Gurgždis

**Gurgždis** (*Chaerophyllum*) – salierinių (*Apiaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso dvimetės žolės, turinčios gumbuotas šaknis arba šakniastiebius. Žodis *chairo* (iš ) reiškia džiaugiuosi, o *phyllon* – lapas; augalų lapai maloniai kvepia ir žalios spalvos. Lapai kelis kartus trilapiai arba plunksniškai suskaldyti.

Gentyje yra apie 36 rūšys. Lietuvoje auga šios:
*Kvapusis gurgždis (*Chaerophyllum aromaticum*)
*Gumbuotasis gurgždis (*Chaerophyllum bulbosum*)
*Plaukuotasis gurgždis (*Chaerophyllum hirsutum*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą
*Kvaitulinis gurgždis (*Chaerophyllum temulum*)


Image:Chaerophyllum_bulbosum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-177.jpg|Gumbuotasis gurgždis (*Chaerophyllum bulbosum*)
Image:Illustration Chaerophyllum temulentum0.jpg|Kvaitulinis gurgždis (*Chaerophyllum temulum*)
Nuodingoji nuokana

**Nuodingoji nuokana** (*Cicuta virosa*) – salierinių (*Apiaceae*) šeimos, nuokanos (*Cicuta*) genties augalas.

Daugiametis, 50 – 150 cm aukščio žolinis augalas. Stiebas vagotas, tuščiaviduris, viršutinė dalis šakota. Lapai tris kartus plunksniški, gležni, ilgakočiai. Žiedai balti, sudėtiniame skėtyje. Vaisius apvalus, dvisėklis, rudai geltonas, širdišku pamatu.

Žydi birželio – rugsėjo mėn. Dumblingose balose upių senvagėse, užaugančių ežerų pakraščiuose. Šiaurvakariniuose rajonuose beveik neauga, kitur apyretė arba dažna.

Žolėje yra 0,08 %, šakniastiebiuose ir šaknyse – 0,16 – 0,27 %, vaisiuose – 0,19 % kumarinų, antžeminėse dalyse – rauginių medžiagų, saponinų, flavonoidų. Vaisiuose yra 1,2 – 2,49 %, šaknyse iki 0,3 % eterio aliejaus. Žaliose nuokanos šaknyse ir šakniastiebiuose yra 0,2 %, džiovintose 3,5 % labai nuodingų alkaloidų cikutosino, cikutino, konijino, cikutolio ir dervų. Šios medžiagos padidina dirglumą ir sukelia traukulius. Šis nuodas stiprus ir greitai veikiantis. Tai vienas iš **[[nuodingieji augalai|nuodingiausių]]** Lietuvos augalų.
Blakinė kalendra

**Blakinė kalendra** (*Coriandrum sativum*) – salierinių (*Apiaceae*) šeimos, kalendros (*Coriandrum*) genties vienintelė rūšis.

Augalas vienmetis, apie 20-60 cm aukščio. Vaisiuose yra eterinių aliejų, naudojamų maisto pramonėje ir parfumerijoje, taip pat medicinoje. Augalas žydi birželio – liepos mėn. Auginamas daržuose. Lietuvoje auginamas dažnai.
Dėmėtoji mauda

**Dėmėtoji mauda** (*Conium maculatum*) – daugiametis žolinis augalas, priklausantis salierinių (*Apiaceae*) šeimos maudų (*Conium*) genčiai.

Dvimetis arba vienmetis augalas, skleidžiantis nemalonų pelių kvapą, kuris neišnyksta net augalą išdžiovinus. Balti žiedai sudėtiniuose skėčiuose, juose 10−15 skėtukų. Skraistės ir skraistelių lapeliai lancetiški, žemyn nulinkę. Skraistelės vienašonės, jos iš 3−6 lapelių. Taurelės danteliai 5, vainiklapiai 5, kuokeliai 5. Vaisiai skeltiniai, kiaušiniški, rusvi ar rusvai pilki, jų briaunelės iškilios, banguotos ir karbuotos. Stiebas iki 2 m aukščio, status, tuščiaviduris, plikas, šakotas, melsvai žalias, žemiau vidurio išmargintas violetiškai raudonomis dėmėmis. Lapai tamsiai žali, plunksniškai 2−3 kartus suskaldyti, apatinieji stambesni ir labiau suskaidyti. Lapeliai pailgi, trikampiškai kiaušiniški, plunksniškai skiltėti; skiltelės dantytos, dantelių viršūnėlės panašios į dyglelius. Lapkočiai tuščiaviduriai, viršutiniai lapai bekočiai.

Auga patvoriuose, panamėse, sąvartynuose, dykvietėse, pakelėse, krūmuotuose šlaituose. Mėgsta sausoką molio ir priemolio dirvožemį, kuriame gausu azoto. Žydi iki rugsėjo pabaigos. Labai nuodingas.

Žiedus apdulkina vabzdžiai. Visose augalo dalyse yra nuodingų alkaloidų, kurie lengvai suyra augalą išdžiovinus. Ypač pavojingi neprinokę vaisiai. Ji nevartojama jokioms ligoms gydyti, komponentai draudžiami naudoti net kosmetikoje. Senovės Graikijoje maudos nuoviro duodavo gerti mirti pasmerktiems nusikaltėliams. Dėmėtosios maudos tinktūra buvo nunuodytas senovės graikų filosofas Sokratas. Žolę galima panaudoti kaip insekticidą. Vartojama ir homeopatijoje.

## Literatūra
Rudenį žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1991, 66 psl.
Antikiniai makedonai

: *Šis straipsnis – apie senovinę tautą. Apie to paties pavadinimo dabartinės [[Šiaurės Makedonija|Makedonijos]] gyventojus, žr. [[Makedonai (slavai)]]*

**Antikiniai makedonai** (**graikų makedonai** ir **makedonai** ; ) buvo indoeuropiečių tauta Balkanuose. Keli graikų lingvistai teigia makedonų kalbą buvusią senosios graikų kalbos tarme, tačiau pagal turimus duomenis šios hipotezės įrodyti negalima. Žymiausi makedonų karaliai buvo Filipas ir jo sūnus Aleksandras Makedonietis. Su Aleksandro Didžiojo valdymu prasidėjo nauja epocha – helenizmas. Nuo 3 šimtmečio pr. m. e. makedonai ėmė graikėti, Romos imperijai užkariavus Makedoniją dalis jų buvo romanizuota. Antikos laikais jos teritorijoje daugiausia gyveno graikai-makedonai.
Embolija

**Embolija** – kraujagyslių užkimšimas įvairiomis kraujyje cirkuliuojančiomis dalelėmis – **embolais**. Tai gali būti riebalų lašeliai, oro burbulėliai, navikinės ląstelės, svetimkūniai, taip pat atitrūkęs nuo kraujagyslės sienelės trombas. Embolai į kraujagysles patenka įvairių sužalojimų, traumų metu.
Uždegimas

**Uždegimas** (), **inflamacija** – sudėtinga organizmo reakcija į žalingo agento veikimą, dėl kurio pasireiškia audinių ir kraujagyslių funkciniai bei struktūriniai pakitimai.

Uždegimą sukelia egzogeninės ir endogeninės priežastys. 
* **Egzogeninės** priežastys - biologiniai (t. y., įvairūs virusai, bakterijos, kiti parazitai), mechaniniai (sumušimas), cheminiai, terminiai (nušalimas, nudegimas) ir spinduliniai (nudegimas nuo saulės spindulių) veiksniai. 
* **Endogeninės** priežastys - trombozė, audinių nekrozė, didesnis kraujo išsiliejimas ir kt. Atsiradus uždegimui išryškėja tam tikri požymiai: paraudimas, patinimas, temperatūros pakilimas, skausmas, organų funkcijos sutrikimas.

Uždegimas praeina, kai visiškai atsistato audinių anatominės ir fiziologinės savybės, t. y., organizmas grįžta į normalią būklę. Gali susidaryti randas, rodantis, kad audiniai anatomiškai atsistatė tik iš dalies. Kartais uždegimo vietoje žūsta audiniai, dėl ko gali labai sumažėti organizmo prisitaikomumas. Jei pažeidžiamas gyvybei svarbus organas, tada organizmas nebepristaiko prie naujų sąlygų ir miršta.

## Pagrindiniai uždegimai
*Apendicitas () - kirmėlinės ataugos uždegimas
*Plaučių uždegimas (),
*Rinitas –  nosies ertmės gleivinės uždegimas,
*Angina – *tonzilių uždegimas*,
*Pūlinys (*abscesus*),
*Pleuritas (*pleuritis*),
*Miokarditas (*myocarditis*),
*Nefritas (*nephritis*),
*Bronchitas (*bronchitis*),
*Laringitas (*laryngitis*),
*Perikarditas (*pericarditis*), 
ir kt.

## Šaltiniai
Mauda

**Mauda** (*Conium*) – salierinių (*Apiaceae*) šeimos augalų gentis.

Vienintelė Lietuvoje auganti rūšis – dėmėtoji mauda (*Conium maculatum*).  

Stiebas status, neryškiai vagotas, apie 60-150 cm aukščio. Apatiniai lapai su ilgu kotu, tris kartus plunksniški. Žiedynas – skėtis. Žydi birželio – rugsėjo mėn. Turi nemalonų kvapą, kuris neišnyksta net augalą išdžiovinus.
Metanas

: *Apie Argentinos miestą žiūrėkite: [[San Chose de Metanas]]*

**Metanas** – pats paprasčiausias alkanų atstovas, kurio molekulės formulė: CH4. Tai pagrindinė gamtinių dujų sudedamoji dalis. Sudegus vienai molekulei metano, susidaro viena molekulė CO2 (anglies dioksido) ir dvi molekulės H2O (vandens):

CH4 + 2O2 → CO2 + 2H2O.

Kadangi metanas yra labai paplitęs ir labai degus, jis plačiai naudojamas kaip kuras.

Žemės plutoje slypi dideli metano kiekiai. Taip pat nemaža metano dalis susidaro pūvant be oro augalų ir gyvūnų liekanoms.
Makedonija (reikšmės)

**Makedonija** gali reikšti:

* Makedonija (kitaip Bùvusioji Jugoslãvijos Respùblika Makedònija) – šiuolaikinę Makedonijos valstybę, susikūrusią 1991 m. 2019 m. vasario 12 d. šalis pervadinta į Šiaurės Makedoniją.
* Šiuos du skirtingus istorinius regionus:
** Senovės Makedonija – senovinis regionas, kuris apėmė dabartinę šiaurės rytų Graikiją ir pietinį dab. Makedonijos valstybės pakraštį;
** Makedonijos regionas – istorinis ir geografinis regionas Balkanų pusiasalyje, egzistuojantis nuo Viduramžių. Jis apima ne tik Senovės Makedonijos, bet ir senovės Pajonijos teritorijas dab. šiaurės rytų Graikijoje, Makedonijos valstybėje ir pietvakarių Bulgarijoje. Jį sudaro:
*** Graikijos Makedonija – Graikijos dalis, buvęs administracinis vienetas;
*** Vardaro Makedonija – Beveik sutampa su Makedonijos valstybe;
*** Bulgarijos Makedonija – Bulgarijos dalis;
* Šias istorines valstybes:
** Makedonijos karalystė – istorinė valstybė, kurios centras buvo Senovės Makedonijos regione;
** Socialistinė Makedonijos Republika – Jugoslavijos sudėtinė dalis;
* Šiuos istorinius administracinius vienetus:
** Makedonija (Romos provincija) – Romos respublikos ir imperijos administracinis vienetas, egzistavęs II a. pr. m. e. – VII a. istoriniame Makedonijos regione, taip pat vidurio Albanijoje;
** Makedonijos diecezija – Romos imperijos administracinis vienetas panašioje teritorijoje;
** Makedonija (tema) – Bizantijos imperijos administracinis vienetas dab. Europinės Turkijos pietuose;
* Šie dabartiniai administraciniai vienetai Graikijoje: Vakarų Makedonijos periferija, Centrinės Makedonijos periferija, Rytų Makedonijos ir Trakijos periferija
Florina

**Florina** (arba ***Lerinas***) – miestas šiaurės Graikijoje, Florinos prefektūros centre netoli sienos su Albanija ir Šiaurės Makedonija. Įsikūrusi miškingame slėnyje apie 13 km į pietus nuo sienos su Šiaurės Makedonija. Į šiaurės vakarus nuo Florinos yra Prespos ežerų nacionalinis parkas.

## Istorija
Įkurtas Bizantijos laikotarpiu, miestas atiteko Osmanų imperijai XIV a. pabaigoje. XVIII a. miesto gyventojus sudarė turkų, albanų, graikų ir bulgarų mišinys. XIX a. pabaigoje Lerinas tapo pagrindinių slavų nepriklausomybės nuo Osmanų imperijos reikalavimo centru, bet tapo Graikijos dalimi 1912 m. po Pirmojo Balkanų karo.

Floriną užėmė Bulgarija per Antrąjį Balkanų karą, abu Pasaulinius karus.

### Pavadinimo kilmė
Pavadinimas Florina galėjo atsirasti iš makedoniečių tarmės žodžio . Tuo tarpu  graikų kalboje reiškia žalią ar šviežią, naudojamą apibūdinti apylinkių augaliją. Miesto pavadinimas Makedonijos slavų kalbose yra Lerinas (Лерин).

## Ekonomika
Florina yra prekybos miestas, dominuoja pervežimai per sieną ir vietinės produkcijos (ypač javų, vynuogių ir daržovių) pardavimas. Jis taip pat turi tekstilės malūnus ir žinomas dėl vietoje gaminamų odos dirbinių.
Sergejus Staniševas

**Sergejus Staniševas** (blg.: *Sergej Dmitrijevič Stanišev, Сергей Станишев*, g. 1966 m. gegužės 5 d. Chersone, Ukraina) – istorijos daktaras, Bulgarijos socialistų partijos (BSP) Aukščiausios tarybos pirmininkas, Bulgarijos ministras pirmininkas.

## Biografija

1990 m. baigė Maskvos M. Lomonosovo universitetą, 1994 m. apgynė istorijos daktaro disertaciją. 1998 m. stažavosi Londono Ekonomikos ir politikos mokslų mokykloje.

Dirbo žurnalistu, jo žmona Elena Jončeva taip pat žurnalistė. Nuo 1995 m. dirbo BSP Užsienio ryšių departamente, 1996–2001 m. partijos Užsienio politikos ir tarptautinių santykių vadovas.

Aktyvus elektroninių ryšių propaguotojas, 2001 m. įsteigė Bulgarijos interneto bendriją ir net rinkiminėse kampanijose plačiai naudoja ICQ bei elektroninę žiniasklaidą.

## Politinė veikla

2000 m. išrinktas BSP Aukščiausios Tarybos ir Vykdomojo biuro nariu. Nuo 2001 m. birželio Bulgarijos Nacionalinės Asamblėjos (parlamento) narys. 2001 m. gruodžio mėn., kai Bulgarijos prezidentu buvo išrinktas partijos lyderis Georgijus Parvanovas, išrinktas BSP pirmininku ir „Koalicijos už Bulgariją“ parlamentinės grupės pirmininku. Nuo 2004 m. PES vadovybės narys.

2005 m. birželį vėl išrinktas parlamento nariu. Bulgarijos socialistų partijai laimėjus rinkimuose 31 % vietų, sudarė koaliciją su „Judėjimu už teises ir laisves“ ir rugpjūčio mėn. suformavo Bulgarijos Respublikos vyriausybę. Ministro pirmininko poste pakeitė buvusį Bulgarijos carą Simeoną II Sakso Koburgą.

Daugiau, kaip 50 mokslinių darbų tarptautinių santykių ir politologijos temomis, spausdintų Bulgarijos ir užsienio spaudoje, autorius.

## Nuorodos
* BSP oficiali svetainė.
Poul Nyrup Rasmussen

**Poulas Niurupas Rasmusenas** (*Poul Nyrup Rasmussen*, g. 1943 m. birželio 15 d. Esbjerge) – ekonomistas, Danijos ir Europos Sąjungos politinis veikėjas.

## Biografija

1962 m. baigė Esbjergo gimnaziją, 1971 m. Kopenhagos universitetą, politikos mokslų kandidatas.

1971–1986 m. *Danijos profsąjungų centro* (LO) ekonomistas, 1981 m. direktorius. 1986 m. *Pensijų fondo* direktorius ir bendrovės „Lalandia invest“ prezidentas.

1987 m. Danijos socialdemokratų partijos (SFD) pirmininko pavaduotojas, 1988–2004 m. Folketingo (parlamento) narys, 1988–1992 m. prekybos ir pramonės komiteto pirmininkas. 1992–1993 m. ir 2001–2001 m. parlamento socialdemokratų frakcijos pirmininkas.

1992–2002 m. SFD pirmininkas. Jį šiame poste pakeitė Mogensas Liuketoftas.

Nuo 1993 m. sausio 25 d. iki 2001 m. lapkričio 27 d. Danijos ministras pirmininkas. Jo vadovaujama vyriausybė įgyvendino daug socialinės ir lyčių lygybės programų. 2000 m. referendume Danija pasisakė prieš euro įvedimą. P.N.Rasmuseno valdymo pabaigoje SFD pirmąkart nuo 1920 m. neteko daugumos parlamente. Ministro pirmininko poste jį pakeitė bendrapavardis Andersas Fogas Rasmusenas.

Nuo 1992 m. Socialistų Internacionalo (SI) pirmininko pavaduotojas. 2002–2004 m. Europos socialistų partijos (PES) ir Socialistų Internacionalo aparato darbuotojas.

2004 m. Europos Parlamento rinkimuose už jo kandidatūrą balsavo rekordinis 407 966 rinkėjų skaičius. 2004 m. išrinktas Europos socialistų partijos pirmininku.

Žmona – Danijos parlamento narė *Lone Dybkjær*.

|-
Etruskai

**Etruskai** (; , iš šio pavadinimo atsirado *[[Tirėnų jūra]]*, t. y. etruskų jūra]), patys save vadinę *rasenna* buvo Antikos tauta, kuri gyveno šiaurės vidurio Italijoje dabartiniuose Toskanos, Umbrijos ir Lacijaus regionuose. Šiame regione etruskų kultūra randama tarp 800 m. pr. m. e. ir 100 m. pr. m. e. Vėliau etruskai buvo užkariauti romėnų ir įjungti į Senovės Romos valstybę.

Etruskų istoriją, kalbą ir kultūra tiria etruskologija.

## Kilmės teorijos
Jų kilmė, kaip ir kalba, lieka paslaptimi, bet nuo IX a. pr. m. e. jie pasklido po centrinę Italiją. Jie gali būti atkeliavę iš Mažosios Azijos, arba vidurio Europos. Etruskai gali būti ir autochtonai.
 
## Kultūra
Etruskų kapuose rastos freskos, papuošalai ir keramika liudija juos buvus aukštos kultūros ir meno tauta. Pagrindiniai etruskų varžovai buvo pietuose gyvenantys graikai. Etruskų šalis – Etrūrija niekad nebuvo vieninga valstybė – tik laisva miestų konfederacija. Etrūrija klestėjo apie 800–400 m. pr. m. e.

Etruskai statė irigacinę sistemą, didelius akmeninius pastatus, gerus laivus. Jie apdirbo žalvarį, geležį ir kitus metalus. Buvo geri jūrininkai, prekiavo su Graikija ir Artimaisiais Rytais. Ši tauta galėjo naudoti graikų raštą. Po karų etruskai nusilpo ir asimiliavosi su romėnais. Graikų kalbą pakeitė lotynų kalba.

Ankstyvuoju laikotarpiu Romą valdė karaliai. Paskutiniai trys buvo etruskai:

* Tarkvinijus Priskas – pradėjo statyti Didįjį Cirką, surengė pirmąsias viešas žaidynes, nusausino pelkes aplink Romą.
* Servijus Tulijus – apjuosė Romą siena, leido plebėjams dalyvauti Tautos Susirinkime.
* Tarkvinijus Išdidusis – pastatė šventyklą ant Kapitolijaus kalvos. 509 m. pr. m. e. jį romėnai ištrėmė. Tai buvo paskutinis Romos karalius.

## Šaltiniai
August Rei

**Augustas Rei** (1886 m. kovo 22 d. Pilistvere, Viljandis – 1963 m. kovo 29 d. Stokholme, Švedija) – teisininkas, advokatas, Estijos politinis veikėjas.

## Biografija
1904–1905 m. studijavo Tartu Imperatoriaus Aleksandro aukštojoje mokykloje, 1907–1911 m. studijavo teisę Novgorodo ir Peterburgo universitetuose.

1905 m. revoliucijos dalyvis, buvo suimtas ir kalintas. 1906 m. Taline dirbo advokatu, redagavo laikraštį „*Sotsiaaldemokraat*“. 1912–1913 m. tarnavo armijoje. 1913 m. advokatas Viljandyje. 1914–1917 m. artilerijos karininkas Peterburgo fortuose.

1917 m. kovo mėn. Estijos armijos organizatorius ir karininkas, Karinio komiteto pirmininkas. 1917–1919 m. vėl redagavo laikraštį „*Sotsiaaldemokraat*“. 1918–1919 m. darbo ir socialinių reikalų ministras, ministro pirmininko pavaduotojas, švietimo ministras.

Nuo 1919 m. Estijos socialdemokratų partijos pirmininkas. 1919 m. Estijos Steigiamojo Seimo (*Asutav Kogu*) pirmininkas, 1920–1937 m. I–V Seimų narys, 1925 m. II Seimo pirmininkas. 1927–1928 m. laikraščio „*Rahva Söna*“ leidėjas.

1928–1929 m. Estijos valstybės vadovas () ir Ministras Pirmininkas. 1932–1933 m. užsienio reikalų ministras. 1930–1934 m. Talino miesto tarybos pirmininkas. 1936–1937 m. ministro padėjėjas.

1938–1940 m. Estijos pasiuntinys Maskvoje, vedė derybas su Stalinu ir Molotovu. 1940 m. SSRS užėmus Estiją, per stebuklą išvengė arešto ir emigravo į Švediją.

1944 m. rugsėjo mėn. Estijoje sudarytos laikinosios O. Tiefo vyriausybės užsienio reikalų ministras, 1945–1963 m. ministras pirmininkas su prezidento teisėmis, 1946–1949 m. Estijos nacionalinio fondo pirmininkas, 1947–1963 m. Estų tautinės tarybos (parlamento tremtyje) pirmininkas.

Apdovanotas „Estijos laisvės kryžiumi“, Tartu universiteto Garbės daktaras.
Enrique Barón Crespo

**Enrikė Baronas Krespo** (, g. 1944 m. kovo 27 d. Madride) – teisininkas, Ispanijos ir Europos Sąjungos politinis veikėjas.

## Biografija

1965 m. baigė Madrido universiteto teisės fakultetą. 1970–1977 m. specializavosi darbo teisėje ir advokatavo politinėse bylose.

1977–1986 m. Ispanijos parlamento (Kortesų rūmų) narys, 1982–1985 m. transporto, turizmo ir susisiekimo ministras.

1986 m. Europos Parlamento (EP) narys, 1987–1989 m. EP pirmininko pavaduotojas, 1989–1992 m. EP pirmininkas. Jį pakeitė Egonas Klepšas.

1992–1995 EP Užsienio reikalų komiteto pirmininkas, nuo 2004 m. Tarptautinio darbo komiteto pirmininkas.

1999–2004 Europos socialistų partijos (PES) ir PES parlamentinės grupės pirmininkas.
Didžioji langermanija

**Didžioji langermanija**, **milžininis bizdžius** arba **didysis kukurdvelkis** (*Langermannia gigantea*) – pumpotaukšlinių (*Lycoperdaceae*) šeimos grybas.

Gana įdomus grybas, galintis išauginti iki 10 kg sveriantį vaisiakūnį, kuris iš pradžių būna baltas, o sendamas gelsvėja. Jo paviršius apaugęs smulkiais, minkštais plaukeliais arba lygus. Bręstant vaisiakūniui luobelė sutrūkinėja į atskirus gabalus ir grybas pamažu suyra.

Auga ganyklose, parkuose, soduose, miškų pakraščiuose. Jauni vaisiakūniai valgomi.

Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Trakų kalba

**Trakų kalba** – indoeuropiečių šeimai priklausanti kalba, viena senųjų kalbų, vartotų Balkanuose Antikos laikais. Ja buvo kalbama dabartinės Bulgarijos teritorijoje. Kalba įtraukiama į hipotetinę paleobalkanų kalbų grupę.

Kalbos paminklų išlikę nedaug, žinoma apie 200 žodžių. Dakų kalba, kuria buvo kalbama į šiaurę nuo trakų gyvenamos teritorijos (dabartinė Rumunija), dažniausiai laikoma trakų kalbos tarme. Išnyko VI m. e. a., kai trakai sugraikėjo arba buvo romanizuoti, vėliau, atėjus bulgarams, perėmė jų kalbą, paskui suslavėjo.

## Žodynas
Spėjami trakiški žodžiai turi daug panašumų su baltų kalbomis:

## Išnašos

## Nuorodos
* 
* 
*
Psychobilly

**Psychobilly** – muzikos stilius, kuriame maišomas pankrokas ir šeštojo dešimtmečio rockabilly. Atsirado ankstyvame devintajame dešimtmetyje kaip reakcija į pernelyg didelį punk scenos politizavimą. Vyrauja siaubo, smurto, mokslinės fantastikos bei seksualinės temos.
Paprastasis pankolis

**Paprastasis pankolis** (*Foeniculum vulgare*) – salierinių (*Apiaceae*) šeimos augalų rūšis.

Augalas 80-150 cm aukščio, stiebas stačias. Lapai 3 ir daugiau kartų plunksniškai suskaldyti, apatiniai su ilgais lapkočiais. Žiedynas – skėtis su 10-25 stipinais. Žydi liepos – rugpjūčio mėn.

## Paplitimas ir tradicijos
Paplito iš Viduržemio jūros regiono. Jau Viduramžiais auginti vienuolynų žolynuose.

## Kulinarija
Pankolio vaisiai – nuo seno naudojamas Viduržemio jūros regiono prieskonis. Jis jau prieš 3 tūkstančius metų buvo žinomas graikams. Bėgant laikui pasklido tiek į šiaurę, tiek į rytus, todėl dabar žinomas ir šiaurės Europos ir rytų Azijos virtuvėse.

Auginamas kaip vaistinis ir prieskoninis augalas dėl eterinių aliejų, kurių gausu vaisiuose.

Vartojami vaisiai, dar vadinami pankolio sėklomis. Skirtingai nuo kitų prieskonių, pankolis ir džiovintas išlaiko žalią spalvą. Kuo intensyvesnė spalva – tuo geresnė kokybė. Italijoje dar naudojamos ir pankolio žiedadulkės – labai brangus „angelų prieskonis“.

Itališkieji arba Florencijos pankoliai vartojami ir kaip daržovė. Kvapas ir skonis saldūs ir aromatingi, primenantys anyžių, bet subtilesni.

Pankolis – neatskiriamas nuo kinų virtuvės, tai pagrindinė tradicinio penkių prieskonių mišinio (*Wu xiang fen*) dalis. Jis beveik nenaudojamas vienas. Svarbi vieta pankoliui tenka ir Indijos virtuvėje, pvz., Kašmyre tradiciškai kepa antį su paskrudintomis pankolio „sėklomis“. Pankolis suteikia rafinuotumo ir aštriems Šri Lankos troškiniams. Mėgstamas Irano, arabų šalių virtuvėse.

Viduržemio jūros regione pankoliu gardinama mėsa ir paukštiena, o dar dažniau – žuvis ir jūros gėrybės. Italų virėjai jį naudoja mažais kiekiais. Pankolio yra itališkose dešrose, padažuose makaronams, kartu su kitomis žolelėmis – alyvų aliejaus pagrindu paruoštuose marinatuose daržovėms ar jūros gėrybėms, patiekiamose kaip užkandžiai (antipasti).

Vidurio Europoje pirmiausiai naudojamas kaip duonos prieskonis, puikiai derantis prie „įžeminto“ ruginių miltų skonio. Be to, gerai tinka daržovių konservavimui arba actui aromatizuoti.

Pikantiški valgiai gardinami tik mažu pankolio žiupsneliu. Paskrudinus pankolio vaisius ne tik suintensyvėja aromatas – jie tampa pikantiškesni ir praranda salsvumą. Naudojamas absento gamyboje, yra vienas iš trijų sudedamųjų dalių.

### Grožis
Kretos salos moterys stiprią pankolio vaisių arbatą maišydavo su jogurtu ir medumi. Tokia kaukė skirta veido odai gražinti ir išlyginti.

Jau nuo Hipokrato laikų Viduržemio jūros kraštuose pankolis laikomas geriausiu „maisto papildu“ krūtimi maitinančioms moterims.


Image:Foeniculum vulgare.JPG|Žydintis pankolis
Image:Fennel seeds.jpg|Pankolio vaisiai
File:Foeniculum vulgare MHNT.BOT.2005.0.1058.jpg|Foeniculum vulgare - Museum specimen
Liaugara

**Liaugara** (*Falcaria*) – salierinių (*Apiaceae*) šeimos augalų gentis, kurioje viena Lietuvoje labai reta rūšis – paprastoji liaugara (*Falcaria vulgaris*). Augalas 30-60 cm aukščio, pilkšvai žalias. Žiedynas – skėtis. Žydi liepos – spalio mėn. Auga pakelėse, laukuose, dykvietėse.
Valerijonas Kubilius

**Valerijonas Kubilius** (g. 1939 m. spalio 27 d. Šerkšniuose, Skuodo rajonas) – agronomas, Lietuvos, Skuodo ir Kretingos rajonų bei Kretingos rajono savivaldybės partinis, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Baigė Mosėdžio vidurinę mokyklą. 1955–1959 m. mokėsi Rietavo žemės ūkio technikume. 1959–1960 m. Pilionių (Kėdainių rajonas) kolūkio agronomas. 1960–1963 m. tarnavo sovietinėje kariuomenėje. 1963–1966 m. Skuodo žemės ūkio valdybos inspektorius. 1966–1970 m. studijavo Vilniaus aukštojoje partinėje mokykloje. 1970–1978 m. LKP Skuodo rajono komiteto skyriaus vedėjas, sekretorius, 1978–1990 m. LKP Kretingos rajono komiteto I sekretorius.

1990–1993 m. UAB „Rumbas“ komercijos direktorius. 1993–1998 m. Lietuvos valstybinio komercinio banko valdytojo pavaduotojas, valdytojas. 1998–2000 m. AB „Lietuvos taupomasis bankas“ Kretingos skyriaus valdytojo pavaduotojas. 2000–2009 m. Kretingos rajono savivaldybės meras.

1981–1990 m. LKP CK narys. 1980–1985 m. ir 1985–1990 m. LSSR AT deputatas, pirmąją kadenciją – Prezidiumo narys. 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, Kretingos skyriaus pirmininkas, LSDP tarybos narys. 1990–1995 m. Kretingos rajono tarybos deputatas, nuo 1995 m. Kretingos rajono savivaldybės tarybos narys.

Žmona Eugenija, vaikai Artūras, Giedrius.

## Įvertinimas
* 2004 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Riterio kryžius 
* Karaliaus Mindaugo karūnavimo 750 metų jubiliejaus atminimo ženklas

## Šaltiniai
Bettino Craxi

**Betinas Kraksis** (*Benedetto (Bettino) Craxi*, 1934 m. vasario 24 d. Milane – 2000 m. sausio 19 d. Hamamete, Tunisas) – Italijos politinis veikėjas, buvęs Italijos ministras pirmininkas.

## Biografija

Studijavo politologiją ir teisę, bet diplomo negavo.

Nuo 1951 m. Italijos socialistų partijos (PSI) narys. 1955–1968 m. savivaldybės tarybos narys, jaunimo organizacijų veikėjas. 1968–1994 m. parlamento narys, dirbo gynybos ir užsienio reikalų rūmuose.

1968–1983 m. PSI parlamentinės frakcijos pirmininkas, laikraščio „Avanti!“ direktorius. 1970 m. PSI nacionalinio sekretoriaus pavaduotojas, 1976 m. sekretorius, 1976–1993 m. partijos lyderis.

1983–1987 m. Italijos Ministras pirmininkas. Jam vadovaujant du kartus padidėjo bendrasis nacionalinis produktas, Italija tapo penktąja ekonomikos dydžiu šalimi, įėjo į G-7. Įvesta lanksti mokesčių skalė, palengvinusi verslo plėtrą. Tačiau B. Kraksis ir kiti socialistai bei koalicijos partneriai krikščionys demokratai buvo apkaltinti korupcija, ryšiais su mafija ir dėl šio skandalo ISP neteko rinkėjų paramos. Vengdamas arešto pabėgo iš šalies ir nuo 1994 m. gyveno Tunise.

1976–1989 m. Socialistų Internacionalo pirmininko pavaduotojas.

## Nuorodos
* Kraksio fondas .

|-
Žemaitiškoji Vikipedija

**Žemaitiškoji Vikipedija** (žem. *Žemaitėška Vikipedėjė*) – Vikipedija, kuri rašoma žemaičių tarme.

## Istorija

Žemaitiškoji Vikipedija pradėta kurti 2006 m. kovą. 2007 m. vasario 9 d. Vikipedija peržengė 1 tūkst. straipsnių ribą, 2008 m. sausio 24 d. – 5 tūkst., 2010 m. balandžio 7 d. – 10 tūkst., 2016 m. vasario 23 d. Vikipedijoje jau buvo 15 tūkst.

2010 m. buvo siūlyta projektą uždaryti, tačiau pasiūlymui nepritarta. 2025 m. birželį buvo 17 271 straipsniai.

## Taip pat skaitykite
* Lietuviškoji Vikipedija
* Latviškoji Vikipedija
* Latgališkoji Vikipedija

## Šaltiniai
Oskar Lafontaine

**Oskaras Lafontenas** (, g. 1943 m. rugsėjo 16 d. Sarlui, Saras) – fizikas, Vokietijos politinis veikėjas.

## Biografija

1962 m. baigė Priumo gimnaziją, 1969 m. Sarbriukeno ir Bonos universitetus.

1966–2000 m. Vokietijos socialdemokratų partijos (SPD) narys. 1966–1968 m. Sarbriukeno socialdemokratinio jaunimo organizacijos pirmininkas. Nuo 1968 m. Saro žemės SPD organizacijos valdybos narys, 1971–1977 m. SPD Sarbriukeno miesto organizacijos pirmininkas, 1977–1995 m. SPD Saro žemės organizacijos pirmininkas.

1979–1999 m. SPD valdybos, nuo 1981 m. ir Prezidiumo narys, nuo 1987 m. birželio SPD pirmininko pavaduotojas, programos komisijos pirmininkas. 1995–1999 SPD pirmininkas.

1969–1974 m. Sarbriukeno visuomeninio maitinimo ir transporto bendrovės tarnautojas, 1971–1974 m. Saro tramvajų bendrovės valdybos narys.

1969–1970 m. Sarbriukeno miesto tarybos narys, 1970–1975 m. Saro žemės parlamento narys. 1974–1976 m. Sarbriukeno burmistras, 1976–1986 m. vyr. burmistras. 1985–1998 Saro žemės ministras pirmininkas.

1990 m. SPD kandidatas į Vokietijos federalinio kanclerio postą. 1998–1999 m. federalinis finansų ministras. Nesutikęs su G. Šrioderio politika, pasitraukė iš vyriausybės ir partijos.

2004 m. įsteigė kairiąją socialdemokratinės krypties partiją „Už *darbą ir socialinį teisingumą*“, kuri 2005 m. su Vokietijos *Demokratinio socializmo partija* susijungė į Vokietijos kairiąją partiją.
Horst Köhler

**Horstas Kėleris** (, 1943 m. vasario 22 d. – 2025 m. vasario 1 d.) – vokiečių ekonomistas, politikas, buvęs Vokietijos federalinis prezidentas. Priklausė CDU partijai.

## Jaunystės metai
Baigė makroekonomikos (VWL) studijas, jaunystėje aktyviai įsitraukė į studentų judėjimus ir organizacijas, neretai dalyvaudavo demonstracijose, pasisakė už globalizacijos plėtrą, remiant Trečiojo pasaulio šalis (aktyviai dalyvavo studentiškų įmonių veikloje, skatinusių pirkti produkciją iš vargingiausių šalių ir padėjusių ją eksportuoti į Europą).

## Veikla
Baigęs studijas Horstas Kėleris įsidarbino moksliniu bendradarbiu keliuose ekonomikos institutuose, dirbo mokslo tiriamąjį darbą.

Iki 2004 m. kovo 4 d. jis vadovavo Tarptautiniam Valiutos Fondui (IWF).

Horstas Kėleris priklausė evangelikų konfesijai.

Buvo vedęs; žmona Eva Köhler; kartu augino du vaikus.

2010 m. gegužės 31 d. atsistatydino iš Vokietijos Federalinio Prezidento pareigų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus VFR Prezidento puslapis 
* Biografinė informacija (IMF)
* Horstas Kioleris, Berline rinkimų į Prezidentus metu (MP3)  tekstas, įrašas
Zlatko Lagumdžija

**Zlatko Lagumdžija** (g. 1955 m. gruodžio 26 d. Sarajeve) – Bosnijos ir Hercegovinos politinis veikėjas, premjeras, ministras, ekonomistas, profesorius.

## Biografija
1972 m. baigė Detroito (JAV) vidurinę mokyklą, 1976 m. Sarajevo universiteto elektrotechnikos fakultetą, 1981 m. ten pat magistrantūrą, 1988 m. informatikos ir elektrotechnikos daktaras.

Nuo 1989 m. Sarajevo universiteto valdymo ir informacinių sistemų profesorius, Tuksono (JAV) Arizonos universiteto profesorius, 1994 m. Sarajevo universiteto Ekonomikos fakulteto direktorius.

Nuo 1997 m. Bosnijos ir Hercegovinos socialdemokratų partijos (BiH) pirmininkas. 2001–2002 m. Sarajevo parlamento pirmininkas. 1994–1997 m. Bosnijos ir Hercegovinos premjero pavaduotojas ir užsienio reikalų ministras, 2001–2002 m. Ministras pirmininkas, 2001–2003 m. užsienio reikalų ministras. Siekė denacifikuoti kraštą, įvykdyti socialines ir demokratines reformas.
Gemini

**Gemini** – dviviečių erdvėlaivių **[[NASA]]** programa, kuri buvo paskelbta 1962 m. sausio 3 d.

1961 m. gruodžio 7 d. NASA paskelbė planus išplėsti tada buvusius žmonių pilotuojamus kosminius skrydžius. Buvo paskelbti planai sukurti dviviečius erdvėlaivius. Programos pavadinimas kilo iš Zodiako ženklo „Dvynys“. Programa ivykdė 12 skrydžių, iš kurių 2 buvo automatiniai ir 10 pilotuojamų. Pagrindiniai šios programos uždaviniai:

* Išmokti erdvelaivius sujungti viena su kitu (šioje programoje erdvėlaiviai buvo suartėje iki 30 cm).
* Sužinoti ilgų skrydžių poveikį žmogaus organizmui.
* Išmokti dirbti atvirame kosmose.

**GEMINI III**

Dalyviai – Virgil I. „Gus“ Grissom, John W. Young
Paleidimas/Nusileidimas – 3.23.1965/3.23.1965
Orbitos – 3
Trukmė – 4 valandos 53 minutės 31 sekundė

**GEMINI IV**

Dalyviai – James A. McDivitt, Edward H. White II
Paleidimas/Nusileidimas – 3.03.1965/3.07.1965
Orbitos – 62
Trukmė – 97 valandos 56 minutės 12 sekundžių

**GEMINI V**

Dalyviai – L. Gordon Cooper, Jr., Charles „Pete“ Conrad, Jr.
Paleidimas/Nusileidimas – 8.21.1965/8.29.1965
Orbitos – 120
Trukmė – 190 valandos 55 minutės 14 sekundžių

**GEMINI VI**

Dalyviai – Walter M. Schirra, Jr., Thomas P. Stafford
Paleidimas/Nusileidimas – 12.15.1965/12.16.1965
Orbitos – 16
Trukmė – 25 valandos 51 minutė 24 sekundės

**GEMINI VII**

Dalyviai – Frank Borman, James A. Lovell, Jr.
Paleidimas/Nusileidimas – 12.04.1965/12.18.1965
Orbitos – 206
Trukmė – 330 valandų 35 minutės 31 sekundė

**GEMINI VIII**

Dalyviai – Neil A. Armstrong, David R. Scott
Paleidimas/Nusileidimas – 3.16.1966/3.16.1966
Orbitos – 6.5
Trukmė – 10 valandų 41 minutė 26 sekundės

**GEMINI IX-A**

Dalyviai – Thomas P. Stafford, Eugene A. Cernan
Paleidimas/Nusileidimas – 6.03.1966/6.03.1966
Orbitos – 45
Trukmė – 70 valandų 46 minutės 39 sekundės

**GEMINI X**

Dalyviai – John W. Young, Michael Collins
Paleidimas/Nusileidimas – 7.18.1966/7.21.1966
Orbitos – 43
Trukmė – 70 valandų 46 minutė 39 sekundės

**GEMINI XI**

Dalyviai – Charles „Pete“ Conrad, Jr., Richard F. Gordon, Jr.
Paleidimas/Nusileidimas – 9.12.1966/9.15.1966
Orbitos – 44
Trukmė – 71 valandų 17 minučių 8 sekundės

**GEMINI XI**

Dalyviai – James A. Lovell, Jr., Edwin E. „Buzz“ Aldrin, Jr
Paleidimas/Nusileidimas – 11.11.1966/11.15.1966
Orbitos – 59
Trukmė – 94 valandų 34 minutės 31 sekundė

## Taip pat skaitykite
* Pilotuojami kosminiai skrydžiai
Prabaltai

**Prabaltai**, **protobaltai** () – terminas, kuriuo įvardijami ankstyvieji baltai, ankstyvoji baltų prokalbės fazė.

Kalbininkai ir istorikai šitaip išskiria baltų protėvius pačioje pradinėje jų formavimosi stadijoje, naujajame akmens amžiuje. Tuo metu į pietrytinius Baltijos pakraščius atsikėlė ir apsistojo indoeuropiečiai, prasidėjo baltų genezė.

## Šaltiniai
Mercury

: *Jai ieškote automobilio markės, žiūrėkite [[Mercury (automobilis)]].*

**Mercury** – vienviečių erdvėlaivių NASA programa, paskelbta 1958 m. spalio 7 d.

1958 m. spalio 7 d. buvo pradėta pirmoji JAV kosminių aparatų programa, turėjusi iškelti į kosmosą pirmąjį amerikietį. Programa įvykdė devynis skrydžius, iš kurių 3 buvo automatiniai ir šeši pilotuojami. Pagrindiniai programos uždaviniai buvo:

* Apskristi planetą su pilotuojamu erdvėlaiviu.
* Ištirti žmogaus gebėjimą dirbti kosmose.
* Sugrąžinti saugiai į Žemę ir žmogų, ir erdvėlaivį.
Jonas Kubilius (1921)

**Jonas Kubilius** (1921 m. liepos 27 d. Fermose, Eržvilko valsčiuje – 2011 m. spalio 30 d. Vilniuje) – matematikas, jauniausias ir ilgiausiai pareigas ėjęs Vilniaus universiteto rektorius.

## Biografija
Gimė stambių ūkininkų Petro ir Petronėlės šeimoje. Tėvai iki sovietinės okupacijos turėjo 37 hektarų ūkį su mediniu malūnu. Šeimoje augo penki broliai, iš kurių Jonas buvo vyriausias.

1928–1932 m. mokėsi Rutkiškių pradžios mokykloje, 1932–1935 m. – Eržvilko progimnazijoje, 1935–1940 m. – Raseinių gimnazijoje. 1940–1943 ir 1945–1946 m. studijavo Vilniaus universitete, 1948–1951 m. – Leningrado universiteto aspirantūroje.

Jono Kubiliaus šeima tarybinės valdžios represuota — brolis Juozas 1948 m. nuteistas 25 metams lagerio, o motina ir brolis Antanas 1951 m. rudenį buvo ištremti į Krasnojarsko kraštą. 

1944–1945 m. dirbo Eržvilko vidurinės mokyklos mokytoju, 1945–1948 m. – Vilniaus universiteto laboratorijos asistentu, 1946–1948 m. – VU parengiamųjų kursų direktoriumi, 1951–1958 m. – vyr. dėstytoju, docentu, 1958 m. – habilituotu daktaru, profesoriumi.

1958 m. paskirtas Vilniaus universiteto rektoriumi. Istoriko Arūno Streikaus teigimu, šį rėmęs Lietuvos TSR Mokslų akademijos prezidentas Juozas Matulis. Juo tapęs vykdė universiteto partinės organizacijos rekomendacijas kadrų klausimais atleisdamas kai kuriuos komunistų partijai neįtikusius dėstytojus. Rektoriaus pareigose išbuvo iki 1991 m. 1961–1993 m. – katedros vedėjas. 1952–1962 m. – Lietuvos mokslų akademijos mokslinis bendradarbis, instituto direktoriaus pavaduotojas, sektoriaus vadovas, 1962–1992 m. – LMA prezidiumo narys. VU Tikimybių teorijos ir skaičių teorijos katedros profesorius.

Greifsvaldo, Prahos, Latvijos, Zalcburgo universitetų garbės daktaras, Santarvės fondo laureatas, Lietuvos matematikų draugijos prezidentas.

Mokslinio darbo kryptys – tikimybių teorija ir matematinė statistika, aritmetinių funkcijų reikšmių pasiskirstymas, analizinė ir tikimybinė skaičių teorija, matematikos istorija Lietuvoje.

1979–1989 m. TSRS Aukščiausiosios Tarybos, 1989–1990 m. – TSRS Liaudies deputatų suvažiavimo narys. 1992–1996 m. Seimo narys. Nuo 2001 m. sausio 27 d. – LSDP ir LDDP Jungtinio suvažiavimo LSDP tarybos narys.

2009 m. už nuopelnus Lietuvos Respublikai ir pasauliniam mokslui suteiktas Jurbarko rajono savivaldybės garbės piliečio vardas.

## Leidiniai
* „A. Baranauskas ir matematika“, Matematikos ir informatikos institutas, Vilnius, 2001 m.
* „Ribinės teoremos“ [mokomoji knygelė] – VU sp., Vilnius, 1998 m. – 192 p.
* „Tikimybių teorija ir matematinė statistika“ [vadovėlis resp. aukšt. m – klų matematikos spec.] – Mokslas, Vilnius, 1980 m. – 407 p.
* „Realaus kintamojo funkcijų teorija“ [vadovėlis respublikos aukšt. m – klų matem. specialybių studentams] – Mintis, Vilnius, 1970 m. – 284 p. (1996 m. 2-asis patais. ir papild. leid.)

## Išnašos

## Nuorodos
* Rinktiniai darbai