open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2025 m. pasaulio moterų regbio čempionatas

**2025 m. pasaulio moterų regbio čempionatas** – 10-asis pasaulio moterų regbio čempionatas, kuris vyko 2025 m. rugpjūčio 22 d. – rugsėjo 27 d. Anglijoje.

Anglijos rinktinė trečią kartą tapo pasaulio čempionėmis. Į varžybas parduota 444465 bilietai. Tai daugiau nei triskart daugiau nei buvo parduota per 2021 m. pirmenybes. Finalo metu „Twickenham“ stadione apsilankė 81885 žiūrovai.

## Stadionai

## Kvalifikacija

## Grupinės varžybos
### A grupė

### B grupė

### C grupė


2025 Rugby World Cup (Women) - Ireland vs Japan 20250824 108.jpg|Airija prieš Japoniją, Nortamptonas
2025 Rugby World Cup (Women) - Ireland vs Spain 20250831 132423.jpg|Airija prieš Ispaniją, Nortamptonas


### D grupė


2025 Rugby World Cup (Women) - Italy vs Brazil 20250907 125.jpg|Italija prieš Brazliją, Nortamptonas
2025 Rugby World Cup (Women) - France vs South Africa 20250907 58.jpg|Prancūzija prieš PAR, Nortamptonas


## Atkrentamosios varžybos

## Šaltiniai
2025 m. pasaulio meninės gimnastikos čempionatas

**2025 m. [[pasaulio meninės gimnastikos čempionatas]]** – 41-asis geriausių pasaulio ritminės gimnastikos sportininkių čempionatas, kuris vyko rugpjūčio 20 d. – rugpjūčio 24 d. Brazilijos mieste Rio de Žaneire. Čempionate galėjo dalyvauti tik moterys.

Reaguojant į 2022 m. Rusijos invaziją į Ukrainą, čempionate neleista startuoti atletams iš Rusijos ir Baltarusijos.

## Medalininkai

## Medalių lentelė

## Dalyvaujančios šalys

## Lietuva čempionate

;Individualios varžybos

;Grupinės varžybos

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Ion Iliescu

**Jonas Iliesku** (; 1930 m. kovo 3 d. – 2025 m. rugpjūčio 5 d.) – Rumunijos politikas, 1990–1996 ir 2000–2004 m. prezidentas.

## Biografija
### Išsilavinimas ir ankstyva karjera
Iliescu mokėsi Bukarešto politechnikos institute, o 1955 m. baigė Maskvos energetikos institutą. 1953 m. įstojo į Rumunijos komunistų partiją. 7-ajame dešimtmetyje kilo partinėje hierarchijoje – 1967–1971 m. buvo Komunistinio jaunimo sąjungos pirmasis sekretorius ir tuo pačiu jaunimo reikalų ministras.

### Politinė veikla komunistinėje Rumunijoje
1968–1984 m. dirbo Rumunijos komunistų partijos Centro komitete, o 1971 m. buvo paskirtas Centro komiteto propagandos sekretoriumi. Tačiau netrukus jo santykiai su partijos vadovu Nicolae Ceaușescu pašlijo – manoma, kad Ceaușescu jį laikė potencialiu konkurentu. Dėl to Iliescu neteko įtakingų pareigų, o jo karjera buvo apribota regioniniu lygmeniu: 1971–1974 m. dirbo Timišo apskrities tarybos pirmininko pavaduotoju, 1974–1979 m. – Jasų apskrities tarybos pirmininku. 1979–1989 m. vadovavo techninės literatūros leidyklai *Editura Tehnică* Bukarešte.

### Revoliucija ir prezidentavimas
1989 m. gruodį, nuvertus N. Ceaușescu režimą, Iliescu tapo Nacionalinio gelbėjimo fronto pirmininku, o 1990 m. pradžioje – Nacionalinės vienybės laikinosios tarybos vadovu. Tų pačių metų vasarį buvo išrinktas pirmuoju pokomunistinės Rumunijos prezidentu. Jis perrinktas 1992 m., o trečiąją kadenciją iškovojo 2000 m. Per jo valdymą Rumunija 2004 m. tapo NATO nare ir pradėjo derybas dėl stojimo į Europos Sąjungą (įstojo 2007 m.).

### Vėlesnė politinė veikla
1997–2005 m. Iliescu vadovavo Rumunijos socialdemokratų partijai, o nuo 2006 m. tapo jos garbės pirmininku. 2004–2008 m. buvo Rumunijos Senato narys.

### Teisiniai kaltinimai
2018 m. Iliescu sulaukė kaltinimų nusikaltimais žmoniškumui dėl jo vaidmens 1989 m. revoliucijoje. Teigta, kad jis pritarė karinėms priemonėms ir manipuliavo informacija, sukeldamas paniką bei nereikalingą smurtą. Dėl sveikatos problemų ir COVID-19 pandemijos procesas 2020 m. buvo sustabdytas, o tų pačių metų gruodį – nutrauktas.

## Šaltiniai

|-

|-
Labubu

**Labubu** – kolekcinių žaislų serija, gaminama ir parduodama Kinijos bendrovės „Pop Mart“. Serijos žaislai vaizduojami kaip zoomorfiniai elfai su piktomis veido išraiškomis, aštriais dantimis, didelėmis ausimis.

„Pop Mart“ yra vienintelė įmonė, gaminanti ir pardavinėjanti šią žaislų seriją. Žaislai daugiausia platinami uždarose pakuotėse, paslepiančiose viduje esantį konkretų personažą. Labubu labai greitai išpopuliarėjo internete dėl mažos pasiūlos ir retų, ribotų leidimų.

## Istorija
Labubu veikėją sukūrė Honkongo menininkas Kasing Lung (g. 1972 m.) pasakų serijai „The Monsters“, kurią įkvėpė Šiaurės šalių folkloras ir mitologija.

Labubu pirmą kartą buvo pristatyti 2015 m. įmonės „How2Work“. Žaislas įgavo didesnį pripažinimą, kai „How2Work“ 2019 m. pradėjo bendradarbiauti su „Pop Mart“. Tai žymiai padidino žaislo pardavimus.

2024 m. Labubu žaislai žaibiškai išpopuliarėjo TikTok, YouTube ir kituose socialiniuose tinkluose.

## Šaltiniai
Jonathan Bailey

**Džonatanas Stiurtas Beilis** (, g. ) – anglų aktorius.

Beilis aktoriaus karjerą pradėjo dar vaikystėje, vaidindamas įvairiuose teatro spektakliuose. 2019 m. laimėjo Laurence Olivier apdovanojimą už geriausią antraplanį vaidmenį miuzikle.

Televizijoje suvaidino veiksmo ir nuotykių seriale „Leonardas“ (2011–2012 m.) ir muzikinėje komedijoje „Groove High“ (2012–2013 m.), o vėliau tapo žinomas dėl kriminalinės dramos „Brodčerčas“ (2013–2015 m.) ir komedijos „Crashing“ (2016 m.). Jis sulaukė platesnio pripažinimo už vaidmenis seriale „Bridžertonai“ (2020–dabar) ir politiniame mini seriale „Bendrakeleiviai“ (2023 m.), už kurį gavo Kritikų pasirinkimo televizijos apdovanojimą ir buvo nominuotas „Primetime Emmy“ apdovanojimui už geriausią antraplanį vaidmenį. Už Fijero vaidmenį muzikiniame fantastiniame filme „Piktoji“ (2024 m.) buvo nominuotas Ekrano aktorių gildijos apdovanojimui už geriausią antraplanį vaidmenį. 2025 m. Beilis pasirodė mokslinės fantastikos veiksmo filme „Juros periodo pasaulis. Atgimimas“.

## Filmografija

### Filmai

### Televizija

## Asmeninis gyvenimas
Gyvena Hove, Rytų Sasekso grafystėje. Beilis yra gėjus ir apie tai privačiai prisipažino draugams ir šeimos nariams, kai jam buvo apie 20 metų, o viešai apie savo lytine orientaciją prabilo 2018 m.
## Nuorodos
* 
* TMDb profilis
## Išnašos
Haaretz

**„Haaretz“** ( – ‘[[Izraelio] žemė](https://lt.wikipedia.org/wiki/Izraelio_%C5%BEem%C4%97)’, arba ‘Tėvynė’) – Izraelio nacionalinis dienraštis, einantis nuo 1919 m. Tel Avive (iki 1922 m. Jeruzalėje). Seniausias ir vienas didžiausių šalies laikraščių. Leidžiamas hebrajų ir anglų kalbomis „berliner“ formatu; prieinamas ir internete. Žinomas dėl savo kairiųjų ir liberalių pažiūrų šalies vidaus ir tarptautiniais klausimais.

2022 m. „Haaretz“ buvo trečias pagal tiražą šalies laikraštis. Dienraštis, ypač jo angliškoji versija, plačiai skaitomas tarptautinių stebėtojų ir dažnai aptariamas užsienio spaudoje. „Haaretz“ laikomas įtakingiausiu ir labiausiai gerbiamu Izraelio laikraščiu.

## Istorija
„Haaretz“ įsteigtas 1919 m. socialistinių pažiūrų sionistų imigrantų (daugiausia iš Rusijos) iniciatyva. Iš pradžių vadinosi *Hadašot Haʾaretz* („Tėvynės naujienos“). Vėliau pavadinimas sutrumpintas iki *Haaretz*. Iš pradžių buvo leidžiamas Jeruzalėje, 1922 m. persikėlė į Tel Avivą.

1935 m. laikraštį įsigijo žydų verslininkas Salman Schocken, 1934 m., naciams atėjus į valdžią, palikęs Vokietiją. Schockenų šeima buvo vienintelė bendrovės „Haaretz Group“ savininkė iki 2006 m., kai 25 % jos akcijų pardavė Vokietijos leidyklai „M. DuMont Schauberg“.

2011 m. Rusijos verslininkas Leonidas Nevzlinas įsigijo 20 % „Haaretz Group“ akcijų (15 % iš Schockenų šeimos ir 5 % iš „M. DuMont Schauberg“). 2019 m. Schockenų šeima įsigijo visas „M. DuMont Schauberg“ priklausančias „Haaretz“ akcijas. Nuo tada Schockenams priklauso 75 %, o Leonidui Nevzlinui – 25 % laikraščio akcijų.

2024 m. lapkritį Izraelio vyriausybė nurodė savo pareigūnams bei vyriausybės finansuojamų įstaigų darbuotojams boikotuoti „Haaretz“ ir uždraudė laikraštyje skelbti vyriausybės reklamą. Pasak „The Guardian“, „Haaretz“ paskelbė tyrimų apie aukštų pareigūnų ir kariuomenės neteisėtus veiksmus ar piktnaudžiavimus ir jau seniai yra dabartinės vyriausybės taikinyje“.

## Redakcinė linija
„Haaretz“ apibūdina save kaip turintį „plačiai liberalią poziciją šalies vidaus ir tarptautiniais klausimais“. Laikraštis apibūdinamas kaip „liberalus saugumo, pilietinių teisių ir ekonomikos klausimais, palaikantis Aukščiausiąjį Teismą, labai kritiškas Netanjahu vyriausybės atžvilgiu“. Kiti jį vadina liberaliu, centro kairės, kairiųjų pažiūrų ir vieninteliu dideliu kairiųjų pažiūrų laikraščiu šalyje.

Laikraštis prieštarauja Izraelio okupacijai Palestinos teritorijose ir nuosekliai remia taikos iniciatyvas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*  
*
Bobijus

**Bobijus** () – miestelis šiaurinėje Italijoje, Emilijos-Romanijos regione, Pjačencos provincijoje, į pietvakarius nuo Pjačencos, Trebijos upės slėnyje. Keliai į Pjačencą, Vogerą, Genują. Turizmas.

Bobijus garsėja savo vienuolynu, įkurtu apie 612 m. Išlikę XV–XVII a. vienuolyno pastatai su šv. Kolumbano kapu. Taip pat yra XV–XVI a. šv. Kolumbano bazilika (pastatyta X a. romaninės bažnyčios vietoje), viduramžiškas Senasis tiltas per Trebiją, XIV a. Malaspinos rūmai, XVII a. švč. Marijos Gelbėtojos bažnyčia.

## Istorija
Romėnų šaltiniuose vietovė minima kaip *Bobium*. Pradėjo augti nuo VII a. pr., kuomet airių misionierius šv. Kolumbanas čia įsteigė vienuolyną. Jis viduramžiais tapo svarbiu religiniu centru, o jo biblioteka – mokslo centru. XV a. vienuolyno reikšmė sumenko, o jo biblioteka (~700 rankraščių iš X a.) išsklaidyta po kitus miestus (Vatikaną, Milaną, Turiną). 1803 m. prancūzai vienuolyną uždarė.

Bobijus vyskupijos centru tapo 1014 m. Miestas valdytas lombardų, vėliau frankų. 1176 m. šalia miesto įvyko Lenjano mūšis, kuriame vietos gyventojai atrėmė Frydricho I Barbarosos įsiveržimą į šiaurės Italiją. 1748 m. Bobijus tapo Savojos karalystės dalimi.

1944 m. čia trumpai gyvavo partizaninė Bobijaus Respublika.

Iškelta hipotezė, kad Leonardo da Vinčio „Mona Liza“ galėjo būti nutapyta Bobijuje.


Bobbio-abbazia di san colombano-esterno6.jpg|Šv. Kolumbano abatija
Bobbio-santuario della madonna dell'aiuto1.jpg|Švč. Marijos bažnyčia
Bobbio-duomo1.jpg|Bobijaus katedra
Ponte Gobbo in Bobbio.jpg|Senasis tiltas


## Šaltiniai
Darja Varfolomeev

**Darja Varfolomejev** ( g. 2006 m. lapkričio 4 d. Barnaule, Rusijoje) – rusų kilmės meninės gimnastikos sportininkė, kuri atstovauja Vokietijos rinktinę. Olimpinė ir daugkartinė pasaulio čempionė.

## Biografija
Darja gimė Barnaulo mieste, Sibire. Jos motina buvo buvusi ritminės gimnastikos trenerė. 2018 m., būdama dvylikos, ji persikėlė į Vokietiją, kur įsikūrė pas senelius netoli Štutgarto. Sportininkė treniruojasi Vokietijos olimpinio rengimo centre, o jos trenere tapo buvusi Baltarusijos olimpietė Julija Raskina.

2019 m. dalyvavo pirmajame jaunimo pasaulio čempionate, kur užėmė 15-ą vietą.

2022 m. Vokeitijos atstovė iškovojo savo pirmąjį medalį Europos čempionate – bronzą. 2023 m. Valensijoje ji dominavo pasaulio čempionate, tapo daugiakovės rungties čempione ir iškovojo visų keturių prietaisų aukso medalius. Tokį rezultatą anksčiau buvo pasiekusi tik viena gimnastė, Evgenija Kanajeva 2009 m. čempionate.

2024 m. Paryžiaus olimpinėse žaidynėse Darja surinko 142,850 taškus ir tapo pirmąja vokiete, laimėjusia ritminės gimnastikos olimpinį aukso medalį. Ji aplenkė bulgarę Stilijaną Nikolovą ir italę Sofiją Raffaeli.

2025 m. pasaulio meninės gimnastikos čempionate iškovotas auksas daugiakovėje ir komandinėje įskaitoje.

## Šaltiniai
Ukrainos nepriklausomybės diena

**Ukrainos nepriklausomybės diena** () – Ukrainos valstybinė šventė, švenčiama rugpjūčio 24 d. minint 1991 m. Nepriklausomybės deklaraciją.

Paprastai, bet ne kiekvienais metais, per švente rengiamas karinis paradas sostinėje Kyjive. 2021 m. karinis paradas buvo surengtas Ukrainos nepriklausomybės 30-mečio proga. Nuo 2022 m., kai Rusija įsiveržė į Ukrainą, kariniai paradai nebevyksta, tačiau 2023 m. nepriklausomybės dienai paminėti Kyjivo centre buvo išrikiuoti sunaikinti rusų tankai ir karinės transporto priemonės.

## Istorija
Kai Ukraina dar buvo Sovietų Sąjungos respublika, ukrainiečių diaspora tradiciškai sausio 22 d. (1918 m. Ukrainos Liaudies Respublikos nepriklausomybės deklaracijos paskelbimo diena) minėjo Ukrainos nepriklausomybės dieną.

Dabartinė šventės forma pirmą kartą buvo švenčiama 1991 m. liepos 16 d., minint pirmąsias Ukrainos valstybės suvereniteto deklaracijos, 1990 m. priimtos Aukščiausiosios Rados, metines. Kadangi Nepriklausomybės deklaracija buvo paskelbta 1991 m. rugpjūčio 24 d. ir patvirtinta 1991 m. gruodžio 1 d. referendumu, šventės data buvo pakeista.

## Populiarumas
2013 m. ši šventė buvo viena iš mažiausiai populiarių Ukrainos valstybinių švenčių – tik 12 % respondentų ją laikė svarbia arba mėgstamiausia. 2021 m. šis skaičius išaugo iki 37 %. 2022 m. vasario 24 d. prasidėjusi Rusijos invazija į Ukrainą paskatino ukrainiečius persvarstyti nepriklausomybės dieną Ukrainoje. 2024 m. kovo mėn. Kyjivo tarptautinio sociologijos instituto atliktas tyrimas parodė, kad Ukrainos nepriklausomybės dienos ir Ukrainos gynėjų dienos populiarumas beveik padvigubėjo (nuo 37 % iki 64 % ir nuo 29 % iki 58 %).

## Galerija

File:Independence Day military parade in Kyiv 2017 55.jpg|2017 m. karinis paradas Kyjive.
File:Independence Day of Ukraine 2022 in Warsaw - Russia state terrorist.jpg|Šventės minėjimas Varšuvoje po to, kai 2022 m. Rusija įsiveržė į Ukrainą.
File:Військовий парад до Дня Незалежності України - 2016 1 (2) (29145856521).jpg|2016 m. karinis paradas Kyjive.
File:Урочистий марш з нагоди Дня Незалежності 134 (20681852608).jpg|2015 m. karinis paradas Kyjive.
File:Ukrainian T-64 tanks on parade.jpg|2008 m. karinis paradas Kyjive.
File:2023-08-24 Ukrainian Independence Day rally, Opera House, Sydney, Australia.jpg|Ukrainos nepriklausomybės diena Sidnėjuje, 2023 m.

## Taip pat skaitykite
* Sąrašas:Ukrainos šventės
## Išnašos
Gintaras Valiuškevičius

**Gintaras Valiuškevičius** (1966 m. liepos 28 d. Pabradėje, Švenčionių rajone – 2025 m. rugpjūčio 19 d. Vilniuje) – Lietuvos hidrologas.

## Biografija
### Išsilavinimas ir akademinė karjera
1984 m. baigė Pabradės 2-ąją vidurinę mokyklą. 1991 m. Vilniaus universiteto Hidrologijos ir klimatologijos katedroje įgijo geografo–dėstytojo specialybę. 1993–1998 m. studijavo doktorantūroje, o 1998 m. apgynė disertaciją tema „Lietuvos nenuotakių ežerų hidrologijos ypatumai“ (vadovas prof. habil. dr. Kęstutis Kilkus).

Nuo 1991 m. dirbo Vilniaus universitete: iš pradžių asistentu, vėliau – vyresniuoju asistentu, docentu, 2016–2021 m. – profesoriumi, o 2021–2025 m. vėl ėjo docento pareigas. 1996–2001 m. taip pat dirbo Geografijos instituto Hidrologijos skyriuje. 1999–2009 m. buvo mokslo žurnalo „Geografijos metraštis“ (nuo 2007 m. – „Annales Geographicae“) redakcinės kolegijos narys.

### Mokslinė veikla
Pagrindinės tyrimų sritys – hidrologija, ežerotyra, klimato kaitos poveikis vandens telkiniams, hidrologinės ir meteorologinės informacijos gavimo bei apdorojimo metodai, Lietuvos hidrologijos istorija ir didaktika. Jis tyrė mažų ežerų vandens balansą ir raidą, hidroekosistemų pokyčius bei klimato sąsajas su hidrologiniais procesais. Paskelbė apie 100 mokslinių ir mokslo populiarinamųjų straipsnių.

2000–2010 m. dalyvavo kuriant bei tobulinant Lietuvos ir Europos Sąjungos potvynių perspėjimo sistemą. Nuo 2000 m. buvo Šiaurės šalių hidrologų asociacijos narys.

### Dėstomoji veikla
Vilniaus universitete dėstė *Hidrologijos pagrindų*, *Hidrometrijos*, *Hidrologinių prognozių* ir *Taikomosios hidrologijos* kursus, taip pat vadovavo studentų praktikoms bei mokslo tiriamiesiems darbams.

### Kiti interesai
Laisvalaikiu domėjosi skaitymu, rašymu (su slapyvardžiu rašė knygų recenzijas įvairiems literatūroms leidiniams) gamtos stebėjimu, taip pat mėgo kolekcionuoti įvairius buityje menkiau reikalingus daiktus.

## Bibliografija
* *Lietuvos gamtinė aplinka, būklė, procesai ir raida*, 2008 m. (su kitais) 
* *Lietuvos vandens telkinių būklė ir ūkinės veiklos poveikis*, 2011 m. (su kitais)
* *Klimato kaita Klaipėdos mieste ir rajone: poveikis, kaina ir prisitaikymas*, 2012 m. (su kitais)
* *Aiškinamojo geografijos terminų žodyno*, 2021 m. (su kitais)

### Monografijos
* *Klimato svyravimų poveikis fiziniams geografiniams procesams Lietuvoje*, 2001 m. (su kitais)
* *Antano Bariso hidrologija*, 2006 m. (su K. Kilkumi)
* *Mažieji Lietuvos ežerai: ištekliai, genezė, hidrologija*, 2007 m.

### Mokomosios knygos
* *Meteometrija*, 1999 m. 
* *Hidrologinės prognozės*, 2005 m.
* *Globali aplinkos kaita*, 2007 m. (su kitais)

### Vadovėliai
* *Hidrometrija*, 2012 m.
* *Apie vandenį be lygčių*, 2022 m.

## Šaltiniai
Briedžiuliai

**Briedžiuliai** (, nuo 1928 m. ; sovietmečiu ***Čistojė***, ) – buvęs kaimas Kaliningrado srityje, Nemuno deltoje, kairiajame Rusnės upės krante, 3 km į pietryčius nuo Rusnės išsišakojimo į Atmatą ir Skirvytę.

## Istorija

Iki XX a. vidurio čia buvo apie 10 mažų žvejų sodybų Rusnės pakrantėje. Gyventojai turėjo daržus ir pievas. Vakariniu kaimo pakraščiu ėjo svarbus vieškelis iš Rusnės, juo vykta į Rusnę ir Šilutę. Vieškelis buvo nutiestas pylimu – rytiniu Briedžiulių pelkės pakraščiu. Vieškelio vakariniame pakraštyje buvo Mažieji Briedžiuliai – girininkija ir pievininko sodyba. Priklausė Rusnės parapijai. Sovietmečiu kaimas sunyko.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Čistojė

**Čistoje** vadinama:

## Rusija

Kaliningrado srityje:
* Briedžiuliai, buvęs kaimas Slavsko rajone;
* Čistojė (ežeras) Nesterovo rajone.
Eisrava

**Eisrava**, taip pat **Eistra** – nedidelė upė Pagėgių savivaldybėje, tekanti Pagėgių ir Natkiškių seniūnijų ribose. Dešinysis Juodupės intakas, priklausantis Nemuno mažųjų intakų (su Nemunu) baseinui. Santakos atstumas nuo Juodupės žiočių 4,4 km, upės ilgis 6 km. Eisravos kodas LR upių klasifikatoriuje – 10012462.

Eisrava prasideda laukuose į pietvakarius nuo Ropkojų. Upės vaga visame ilgyje sutvarkyta, ištiesinta, supama agrarinio kraštovaizdžio. Didesnėje tėkmės dalyje ji teka iš šiaurės į pietus netoli kelio , kurį poroje vietų kerta: kelio 7,63 km prateka gofruotą pralaidą, 9,64 km – Vydutaičių tiltą. Turi keletą bevardžių intakų (sausinimo kanalų).

Prie Eisravos įsikūrusios gyvenvietės: Eisraviškiai, Kiūpeliai, Vydutaičiai.

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose 1576 m. Eisrava minima kaip *Eister*.

Upėvardis yra priesagos *-ava* vedinys iš *[[Eisra]]*.

## Pastabos

## Šaltiniai
Estija vaikų Eurovizijos dainų konkurse

**Estija [[Vaikų Eurovizijos dainų konkursas|vaikų Eurovizijos dainų konkurse]]** debiutavo 2023 m. Konkurse dalyvaujantis transliuotojas yra Estijos visuomeninis transliuotojas (Eesti Rahvusringhääling). Pirmoji šalies atstovė konkurse buvo Arhanna Sandra Arbma su daina „Hoiame kokku“, ji 2023 m. konkurse užėmė 15 vietą. 2024 m. konkurse Estijai atstovavo Annabelle su daina „Tänavad“ ir užėmė 14 vietą. Estijos transliuotojas pasitraukė iš 2025 m. konkurso dėl sumažėjusio biudžeto.

## Istorija

### Prieš dalyvaujant
Eesti Rahvusringhääling (EER) transliavo 2003 ir 2004 m. vaikų Eurovizijos dainų konkursus, tačiau juose nedalyvavo dėl finansinių sunkumų. Baltijos šalių transliuotojai 2016 m. buvo pareiškę norą dalyvauti tų metų konkurse, tačiau transliuotojai planų taip ir nerealizavo.

### Debiutas
2023 m. rugpjūčio 29 d. Europos transliuotojų sąjunga (EBU) paskelbė šalių, dalyvaujančių 2023 m. konkurse, sąrašą, kuriame buvo įrašyta Estija. Tą pačią dieną EER paskelbė, kad Estijai 2023 m. vaikų Eurovizijos dainų konkurse atstovaus 11 metų Arhanna Sandra Arbma. Jos daina „Hoiame Kokku“ (liet. „Laikykimės kartu“) kartu su muzikiniu klipu buvo išleista 2023 m. spalio 16 d. Konkurse Arhanna užėmė 15 vietą su 49 taškais.

Iškart po Estijos debiuto konkurse, EER pradėjo svarstyti naudoti vaikų dainavimo konkursą *Tähtede lava* kaip atranką į vaikų Eurovizijos dainų konkursą. Svarstymai buvo patvirtinti 2024 m. gegužės 4 d. – viena diena prieš *Tähtede lava* finalą. Gegužės 5 d. teisę atstovauti Estijai 2024 m. vaikų Eurovizijos dainų konkurse iškovojo Annabelle Ats. Konkurse ji užėmė 14 vietą su 55 taškais.

2024 m. gruodžio 11 d. Estijos transliuotojas skelbė trauksiantis iš ateinančio 2025 m. konkurso dėl sumažėjusio biudžeto.

## Dalyvavimas
Estija vaikų Eurovizijoje dalyvavo tik 2 kartus – 2023 ir 2024 metais.

## Taip pat skaitykite
* Estija Eurovizijos dainų konkurse

## Šaltiniai
Vydutaičių tiltas

**Vydutaičių tiltas** – tiltas Pagėgių savivaldybėje, Vydutaičiuose, paribyje su  Eisraviškių ir Kiūpelių kaimais. Nutiestas kelio  9,64 kilometre per Eisravos upelį (dešinįjį Juodupės intaką), 2,3 km į pietus nuo Natkiškių. Prieigose plyti lygus sukultūrintas kraštovaizdis. 

XIX a. II pusėje šioje teritorijoje  buvo vystoma transporto infrastruktūra. Nuo kelio Tilžė-Tauragė-Ryga trasos per Gudus ir Natkiškius nutiestas naujas plentas iki Žemaitijos pasienio ties Sartininkais. 1894 m. pastatytas Vydutaičių tiltas. Panašios konstrukcijos nedidelių metalinių tiltų su akmens mūro atramomis 16 km ruože išlikę apie 10.

## Šiuolaikinis tiltas

Vydutaičių tiltas išlaikęs originalią konstrukciją. 2021 m. Kultūros paveldo departamento  vertinimo taryba šiam tiltui nustatė vertingąsias savybes, apibrėžė saugotinos teritorijos ribas 255 m² plote. 2022 m. sausio mėn. objektas įrašytas į Kultūros vertybių registrą, suteikiant regioninio architektūros ir inžinerijos paminklo statusą.

Tiltas yra vieno tarpatramio, su 2 m pločio stačiakampe anga, sijinės karpytos konstrukcijos. Perdanga sudaryta iš plieninių sijų. Ant vienos iš jų išlikęs įrašas „BURBACH 30 NP“. Atramos ir jų sparnai abipus angos sumūryti iš tašytų riedulių, puošti reljefinėmis skiedinio siūlėmis. Ant tilto kraštuose stovi senosios ažūrinės tvorelės. Raudonų plytų mūrinių stulpelių nelikę.

## Rekonstrukcija

2023 m. kovo mėn. tiltą nuspręsta uždaryti dėl prastos jo būklės, eismą nukreipiant apylanka kitais keliais.

2024 m. vasario 12 d. UAB „SRP projektas“ atliko statinio apžiūrą, įvertino tilto techninius duomenis, nustatė blogą jo būklę: korozijos smarkiai pažeistos metalinės konstrukcijos, atramų sparnų defektai, kelio dangos įtrūkiai ir kt. Pažymėta, jog virš senojo tilto buvo įtaisyta apsauginė rampa iš gelžbetoninės plokštės, padengtos asfaltbetonio danga. Tais pačiais 2024 m. parengtas tilto rekonstrukcijos projektas.

Numatyta metalinį sijinį tiltą išsaugoti, virš jo įrengiant naują gelžbetoninį rėminį tiltą. Kaip kultūros paveldo vertybė, plieninės sijos išsaugomos po nauja gelžbetonine konstrukcija. Naujų konstrukcijų tiltui įrengiami turėkliniai blokai, kiti pamatai, užpiltinės atramos. Esami tilto perdangos elementai, neturintys vertingųjų savybių, išardomi utilizavimui: metaliniai stringeriai, virš jų esantys perdangos ir pakloto elementai. Rekonstruojama 128 m kelio atkarpa prieš tiltą ir 50 m už tilto, sklandžiai suvedant ruožą su tilto ir likusio kelio pločiais bei nuolydžiais.

2024 m. stovėjusio tilto duomenys:
* tarpatramių ilgiai (šviesoje) 2,0 m
* bendras perdangos ilgis 2,65 m
* plotis 7,8 m
* važiuojamosios dalies plotis 5,4 m
* atstumas tarp atitvarų 7,1 m

Tilto rekonstrukcijos projektiniai duomenys:
* tarpatramio ilgis (šviesoje) 4,0 m
* tilto ilgis 11,4 m
* plotis 8,1 m

## Šaltiniai
Vokietija vaikų Eurovizijos dainų konkurse

**Vokietija [[Vaikų Eurovizijos dainų konkursas|vaikų Eurovizijos dainų konkurse]]** debiutavo 2020 m. Konkurse dalyvaujantis transliuotojas yra Kika.

Pirmoji šalies atstovė konkurse buvo Susan su daina „Stronger With You“, ji 2020 m. konkurse užėmė 12 vietą.

Paskutinį kartą Vokietija vaikų Eurovizijos dainų konkurse dalyvavo 2024 m. Šaliai atstovavo Bjarne su daina „Save the Best for Us“ ir užėmė 11 vietą.

## Istorija

### Prieš dalyvavimą
Vokietija ketino dalyvauti 2003 m. konkurse Kopenhagoje, tačiau vėliau pasitraukė. Kitais metais taip pat planuota prisijungti, tačiau transliuotojas Kika dar kartą atsisakė dalyvauti. Vaikų Euroviziją 2003, 2015 ir 2016 m. transliavo Norddeutscher Rundfunk (NDR). 2003 m. konkursas buvo rodomas per Kika kanalą, o 2015 ir 2016 m. konkursų transliacijos buvo prieinamos interneto svetainėje *eurovision.de.*

2014 m. gegužę NDR skelbė nedalyvausianti 2014 m. konkurse, nes transliuotojo nuomone, dalyvavimas nebūtų sėkmingas pagal Vokietijos televizijos rinkodaros standartus. NDR stebėjo 2013 m. konkursą Kyjive, Zweites Deutsches Fernsehen (ZDF) delegacija buvo atvykusi į 2014 m. konkursą Maltoje. 2015 m. liepos 1 d. NDR surengė internetinę apklausą, kad būtų nuspręsta dėl 2015 m. konkurso transliavimo kanale Kika. Tais metais Vokietija vaikų Eurovizijoje nedalyvavo. 2019 m. gruodį Kika patvirtino, kad jų delegacija kartu su NDR stebėjo 2019 m. vaikų Eurovizijos dainų konkursą Lenkijoje.

### Debiutas
2020 m. liepos 8 d. Kika patvirtino, kad Vokietija pirmą kartą dalyvaus vaikų Eurovizijos dainų konkurse Varšuvoje. Pirmoji šalies atstovė, Susan Oseloff, užėmė paskutinę vietą su 66 taškais.

Nepaisant prasto rezultato, Vokietija patvirtino dalyvavimą 2021 m. konkurse Prancūzijoje. 2021 m. rugsėjo 10 d. vyko nacionalinė atranka, kurios metu buvo išrinkta Vokietijos atstovė. Atranką laimėjo Pauline Steinmüller su daina „Imagine Us“. Konkurse Paryžiuje ji užėmė 17 vietą iš 19 su 61 tašku.

2022 m. rugpjūčio 2 d. Kika ir NDR paskelbė, kad Vokietija nedalyvaus 2022 m. konkurse Armėnijos sostinėje Jerevane.

Vokietija į vaikų Euroviziją grįžo 2023 m. Jai atstovavo Fia su daina „Ohne Worte“. Nicoje vykusiame konkurse ji užėmė 9 vietą su 107 taškais.

Atrinkti atstovą 2024 m. vaikų Eurovizijai vėl buvo pasitelkta nacionaline atranka. Liepos 1 d. ją laimėjo Bjarne su daina „Save the Best for Us“. Jis konkurse Ispanijoje užėmė 11 vietą su 71 tašku.

2025 m. kovo 7 d. Kika paskelbė nedalyvausianti 2025 m. konkurse, tačiau patvirtino planuojanti transliuoti renginį savo eteryje. Kovo 11 d. Kika tapo pagrindiniu ir vieninteliu transliuotoju, atsakingu už dalyvavimą vaikų Eurovizijoje.

## Dalyvavimas

## Taip pat skaitykite
* Vokietija Eurovizijos dainų konkurse

## Šaltiniai
Korobov

;Korobov
* German Korobov – tarybinis ginklų konstruktorius;
* Vadim Korobov – Lietuvos kanojininkas;
* Vladimir Korobov – Lietuvos budologas, tibetologas.

Pavardė rusiška. Papiltusi daugiausia centrinėje europinės Rusijos dalyje. Šaltiniuose minima nuo XV–XVI a. Kildinama nuo žodžio  'dėžė, krepšys' taip pat 'pilvas'.

## Šaltiniai
Jair Tavares

**Žairas Tavarešas** (; g. 2001 m. vasario 13 d.) – Portugalijos futbolininkas, puolėjas.

## Karjera
Žaidėjas penkiolika metų praleido Benfica jaunimo sistemoje. 2020–2022 m. rungtyniavo Benfica B komandoje.

### Škotija
Nuo 2022 m. priklausė Hibernian (Škotija).  2024–2025 m. nuomos pagrindais perleistas Motherwell FC (Škotija). 2024 m. rugpjūčio 30 d. pasirašyta nuomos sutartis. 

2025 m. birželio mėn. paliko Hibernian klubą.

### FK Kauno Žalgiris
2025 m. rugpjūčio 22 d. pranešta, kad atstovaus „Kauno Žalgirio“ klubui.

2025 m. rugsėjo 15 d. debiutavo A lygos rungtynėse prieš FK Riteriai. Susitikimą pradėjo kaip atsarginis, o aikštėje pasirodė 77 min. po keitimo vietoje Damjan Pavlović. FK Kauno Žalgiris namų aikštėje sutriuškino Vilniaus „Riterius“ rezultatu 6-1.

2025 m. lapkričio 2 d. pelnė savo pirmąjį įvartį A lygos rungtynėse prieš FK Panevėžys ir svariai prisidėjo prie kauniečių pergalės rezultatu 3–2.

2026 m. vasario 1 d. klubas pranešė, kad sutartis nutraukta abipusiu susitarimu.

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  rungtyniavo A lygoje;

## Pasiekimai
;  su FK Kauno Žalgiris
* **[[A lyga|A lygos]] čempionas:** 2025 m.

; Asmeniniai įvertinimai
*

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt 
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
Joseph DeZart

**Džozefas de Zartas** (*Joseph DeZart* arba *Joey DeZart*; g. 1998 m. birželio 9 d.) – dvigubą Jamaikos ir JAV pilietybę turintis futbolininkas, saugas.

## Karjera
Futbolininko karjerą pradėjo JAV. 2015–2016 m. priklausė Philadelphia Union jaunimo komandoms.

2017 m. pradėjo profesionalią karjerą Reading United. 2019 m. žaidė North Carolina Fusion U23 komandoje.

2020 m. persikėlė į Orlando City. Rungtyniavo pagrindinėje komandoje, kartais žaidė jaunimo komandoje.

2023 m. atstovavo Huntsville City (Alabama, JAV). 2024 m. persikėlė į Tampa Bay Rowdies. 

2024 m. rugpjūčio 10 d. pasirašė sutartį su Miami.

### DFK „Dainava“
2025 m. rugpjūčio 22 d. tapo žinoma, kad futbolininkas atstovaus Alytaus „Dainavai“.

2025 m. rugpjūčio 30 d. debiutavo A lygos rungtynėse prieš Vilniaus „Riterius“. Susitikimą pradėjo kaip atsarginis, o rungtynių pabaigoje pasirodė aikštėje po keitimo. Varžovai nugalėjo alytiškius rezultatu 2-1.

Klubas iškrito iš A lygos, žaidėjo kontraktas pratęstas nebuvo.

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  rungtyniavo A lygoje;

## Pasiekimai
; TBA

## Rinktinės

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive klubo
Sidamų regionas

**Sidamų regionas** (, sidamų kalba: *Sidaamu Qoqqowo*) – Etiopijos centrinėje dalyje esantis etninis-administracinis regionas. Administracinis centras – Havasa.

Sukurta 2020 m., kuomet atskirtas iš Pietų tautų regiono.

## Administracinis skirstymas

Sidamų regionas padalintas į 4 administracines zonas ir vieną specialiąją zoną. Regione yra 40 voredų.

## Gyventojai

Tautinė sudėtis:
* sidamai – 90 %
* amherai – 3 %
* oromai – 3 %

Religinė sudėtis:
* protestantai – 82,4 %
* krikščionys ortodoksai – 5,2 %
* musulmonai – 4,9 %
* katalikai – 3,1 %

## Šaltiniai
Pietų Etiopijos regioninė valstija

**Pietų Etiopijos regioninė valstija** (, velaitų kalba: *Tohossa Toophphiya Dalgga Manttiya*) – Etiopijos pietinėje dalyje esantis etninis-administracinis regionas. Administracinis centras – Volaita Sodo.

Sukurta 2023 m. po referendumo, kuomet Pietų tautų regionas padalintas į dvi dalis.

## Administracinis skirstymas

Pietų Etiopijos regioninė valstija padalinta į 12 administracinių zonų.

## Gyventojai
Regioninė valstija yra viena iš etniškai įvairiausių. Čia priskaičiuojama apie 12 tautų:
* velaitai – 29,9%
* gamai – 22,2%
* gedeo – 14,2%
* gofai – 6,9%
* ariai – 5,4%
* konsai – 4,2%
* gavadai, kooriai, maliai, basketai, burdžiai ir kt.

Religinė sudėtis:
* protestantai – 60,1 %
* krikščionys ortodoksai – 21,5 %
* animistai – 12,6 %
* katalikai – 2,1 %
* musulmonai – 1,3 %
## Šaltiniai
Lucas Moura Martins

: Nemaišyti su Lucas Moura

**Lukasas Mora Martinsas** (*Lucas Moura Martins*; g. 2002 m. liepos 15 d.) – futbolininkas iš Brazilijos, vidurio gynėjas.

## Karjera
Futbolininko karjerą pradėjo gimtinėje. Atstovavo EC São José. 2022 m. sausio mėn. persikėlė į Europą, kur atstovavo NK Istra 1961 (Kroatija). 

2022 m. vasarą perėjo į Deportivo Alavés klubą (Ispanija), žaidė B komandoje.

### DFK „Dainava“
2025 m. rugpjūčio 22 d. tapo žinoma, kad futbolininkas atstovaus Alytaus „Dainavai“.

2025 m. rugpjūčio 30 d. debiutavo A lygos rungtynėse prieš Vilniaus „Riterius“. Susitikimą pradėjo startinėje sudėtyje, o rungtynių pabaigoje buvo pakeistas. Varžovai nugalėjo alytiškius rezultatu 2-1.

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  rungtyniavo A lygoje;

## Pasiekimai
; TBA

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* Transfermarkt 
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
Camsas

**Camsas** () – miestelis ir komuna Austrijos Tirolio žemėje, Landeko apygardoje. Komunoje 2025 m. gyveno 3613 žmonių.

## Istorija
Iš radinių iš ikikrikščioniškų laikų matyti, kad ši teritorija buvo apgyvendinta jau seniai. Keltų laikais čia gyveno retų tauta. Apie 500 m. pr. m. e. jie jau turėjo gyvenvietę vietoje, kur dabar stovi „Post-Gasthof Gemse“ viešbutis, dar gerokai prieš romėnus, kurie apie 15 m. pr. m. e. užėmė Retiją.

Gyvenvietė dokumentuose pirmą kartą paminėta 1150 m. kaip *Zamis*. Iš pradžių priklausė Stanco parapijai, tačiau jau XIII a. tapo savarankiška.

1406 ir 1703 m. gyvenvietė apiplėšta ir iš dalies sudeginta. 1584 ir 1635 m. Camsą ištiko maras, o ligoninės vietoje buvo įkurtos maro kapinės. 1763 m. gaisras sunaikino 42 namus ir apgadino bažnyčios bokštą. 1911 m. dar vienas gaisras sudegino pusę kaimo ir sunaikino daugelį senų statinių, palikdamas 54 šeimas be pastogės. Bokštas išliko, o bažnyčia buvo pastatyta apie penkiasdešimt metrų toliau. Laisvai stovintis bažnyčios bokštas yra žymus miestelio objektas.

XVIII ir XIX a. Camsas buvo žinomas dėl savo tekstilės gamybos. 1837 m. įmonė „Tammerl und Kompagnie“ čia turėjo apie 140 audėjų ir 300 rankinių verpėjų, kurie perdirbdavo šilką ir medvilnę.

## Gyventojai
Komunos (ne miestelio) gyventojų skaičiaus raida:

## Žinomesni žmonės

* Josef Netzer (1808–1864) – ankstyvojo romantizmo dirigentas ir kompozitorius
* Günther Platter (g. 1954) – politikas, Camso meras 2003–2007 m.
* Helene Thurner (g. 1938) – rogučių sportininkė
* Mario Matt (g. 1979) – kalnų slidininkas
* Andreas Matt (g. 1982) – akrobatikos slidininkas
* Hansjörg Auer (1954–2019) – alpinistas
* Katharina Schiechtl (g. 1993) – futbolininkė
* Michael Matt (g. 1993) – kalnų slidininkas

## Išnašos
2025 m. pasaulio baidarių ir kanojų irklavimo sprinto čempionatas

**2023 m. [[pasaulio baidarių ir kanojų irklavimo sprinto čempionatas]]** – tarptautinės baidarių ir kanojų irklavimo federacijos organizuotas geriausių pasaulio baidarių ir kanojų irklavimo sprinto sportininkų čempionatas, kuris vyko rugpjūčio 20 d. – rugpjūčio 24 d. Italijoje.

## Medalininkai
### Medalių lentelė

### Vyrai

### Moterys

### Neįgalieji

## Lietuva čempionate

;Kanojos

;Baidarės

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Vidurio Etiopijos regioninė valstija

**Vidurio Etiopijos regioninė valstija** () – Etiopijos pietinėje dalyje esantis etninis-administracinis regionas. Administracinis centras – Hosaena.

Sukurta 2023 m. po referendumo, kuomet Pietų tautų regionas padalintas į dvi dalis.

## Administracinis skirstymas

Vidurio Etiopijos regioninė valstija padalinta į 7 administracines zonas ir 3 specialiąsias voredas.

## Gyventojai
Regioninė valstija yra viena iš etniškai įvairiausių. Čia priskaičiuojama apie 10 tautų:
* hadijai – 27,2%
* guragiai – 25,3%
* silčiai – 18%
* kanbatai – 12,9%
* halabai, jemai, marekai, tembarai ir kt.

Religinė sudėtis:
* musulmonai – 41,7 %
* protestantai – 37,4 %
* krikščionys ortodoksai – 17,9 %
* katalikai – 2,6 %
* animistai – 0,1 %

## Šaltiniai
Dassault Falcon 10

**Dassault Mystère/Falcon 10** – vienas pirmųjų reaktyvinių verslo lėktuvų, sukurtas Prancūzijos aviacijos koncerne „Dassault Aviation“. Nepaisant savo indekso (10), orlaivis buvo sukurtas vėliau nei didesnio indekso modelis „Falcon 20“. Nors kartais jis yra laikomas sumažintu 20-ojo modelio variantu, iš tiesų tai visiškai nauja konstrukcija su ne apskritimo skerspjūvio fiuzeliažu, naujos konstrukcijos užsparniais, iš dvejų dalių sudarytomis keleivių salono durimis, supaprastintomis vidinėmis elektros grandinėmis.

Orlaivio gamyba pradėta 1971 m., nutraukta – 1991 m. Orlaivis ir XXI a. trečiame dešimtmetyje išlieka populiariu antrinėje rinkoje.

Lėktuvas skirtas 2 pilotams ir iki 7 keleivių verslo klasės konfigūracijoje. Naudotas kaip verslo (korporatyvinis) lėktuvas, vyriausybinis lėktuvas (Kroatija), karinis mokymosi ir ryšių lėktuvas. Vieną šio modelio orlaivį Kanados aviakompanija Air Nunavut naudojo kaip siaurafiuzeliažį keleivinį lėktuvą ir korporatyvinį orlaivį.

2018 m. duomenimis, „Falcon 10“, pagaminti XX a. aštuntame dešimtmetyje, kainavo nuo 300 tūkst. iki 600 tūkst. JAV dolerių.

## Variantai

; Minifalcon
: Pradinis „Dassault Falcon 10" pavadinimas.
; 
: Korporatyvinis verslo lėktuvas.
; Falcon 10MER
: Karinis mokymosi ir ryšių lėktuvas. Santrumpa „MER“ reiškia „jūrinis mokymo radaras“ (). Septynis šios modelio lėktuvus naudojo Prancūzijos karinis jūrų laivynas instrumentinių skrydžių mokymui, labai svarbių asmenų (VIP) pervežimui, ryšių ir susisiekimo tikslams. 
; Falcon 100
: Planuotas „Falcon 10" pakaitalas, taip pat vadintas „*Series 100"*, pasižymėjo didesniu maksimaliu kilimo svoriu, didesniu bagažo skyriumi ir stikliniu pilotų prietaisų skydu.

## Operatoriai

### Civiliniai operatoriai
;  

* Air Nunavut

;  

* Kroatijos vyriausybė – buvęs operatorius.

### Kariniai operatoriai
;  

* Prancūzijos karinis jūrų laivynas – naudojo septynis Falcon 10 MER, iš kurių 2020 m. duomenimis buvo eksploatuojami 57s-eskadrilėje (), naudojami instrumentinių skrydžių mokymui, VIP pervežimui ir ryšių misijoms.

;   Marokas
* Karinės oro pajėgos

## Techniniai duomenys

### Bendrosios charakteristikos
* **[[Įgula]]:** 2
* **Keleivių talpa:** 4–7
* **Ilgis:** 13,85 m
* **[[Sparno mojis]]:** 13,08 m
* **Aukštis:** 4,61 m
* **Sparno plotas:** 24,1 m2
* **[[Sparno proilgis]]:** 7,1:1
* **Svoris:**
** **[[Tuščios transporto priemonės svoris|tuščio]]:** 4 880 kg
** **[[Maksimalus kilimo svoris|maksimalus kilimo]]:** 8 500 kg
* **Kuro bakų talpa:** 3 340 l
* **Jėgainė:** 2 turboreaktyviniai varikliai Garrett TFE731-2, išvystantys po 14,4 kN traukos

**Skrydžio duomenys**

* **[[V greičiai|Kresierinis greitis]]:** 915 km/h (569 mylios per valandą, 494 mazgai)
* **V<small>NE</small>:** 650&nbsp;km/h (400 mylių per valandą, 350 mazgų) jūros lygyje;
* **Maksimalus greitis, macho:** 0.87
* **Skrydžio nuotolis:** 3 555 km

## Taip pat skaityti

### Susiję konstrukcijos
* Dassault Falcon 20
* Dassault Falcon 50

### Panašūs orlaiviai
* Aérospatiale Corvette
* Learjet 35

## Išnašos

## Literatūra
*
*
*
*
Pietvakarių Etiopijos tautų regionas

**Pietvakarių Etiopijos tautų regionas** () – Etiopijos pietvakarinėje dalyje esantis etninis-administracinis regionas. Administracinis centras – Bonga.

Sukurta 2021 m. po referendumo, kuomet atskirtas nuo Pietų tautų regiono.

## Administracinis skirstymas

Pietų Etiopijos regioninė valstija padalinta į 6 administracines zonas.

## Gyventojai
Regioninas yra vienas iš etniškai įvairiausių Etiopijoje. Čia priskaičiuojama apie 10 tautų, kurių dauguma kalba omotinėmis kalbomis:
* kafičiai – 35%
* daurai – 21%
* benčiai – 15%
* mekanai – 6%
* amherai – 6%
* didžiai, šekai, surmai, kontai, šekečiai ir kt.

Religinė sudėtis:
* protestantai – 41,0%
* krikščionys ortodoksai – 40,3%
* animistai – 11,0 %
* musulmonai – 4,7 %
* katalikai – 1,8 %

## Šaltiniai
2025–2026 m. Ekstraklasa

**2025–2026 m. [[Ekstraklasa]]** – aukščiausioji Lenkijos futbolo lyga. Sezonas prasidėjo 2025 m. liepos 18 d. ir baigsis 2026 m. gegužės 23 d.

Dėl rėmimo sutarčių oficialiai vadinama **2025–2026 m. PKO Bank Polski Ekstraklasa**.

Lech Poznań gynė 2024–2025 m. Ekstraklasa čempionų titulą.

## Pokyčiai
Dalyvavo 18 komandų, įskaitant 15 senbuvių, bei trys iš 2024–2025 m. Pirmos lygos: Gdynės „Arka“, Bruk-Bet Termalica Nieciecza ir Plocko „Wisła“.

## Dalyviai

## Galutinė lentelė
*  Čempionais tapo .

## Taip pat skaitykite
* 2025–2026 m. I liga
* 2025–2026 m. II liga
* 2025–2026 m. III liga
* 2025–2026 m. Lenkijos futbolo taurė
* 2025 m. Lenkijos futbolo supertaurė
* 2025–2026 m. Ekstraliga (moterų)

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali lygos svetainė
* Poland 2025/26 pagal RSSSF
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Amerikos dainų konkursas

**Amerikos dainų konkursas** – 2022 m. vykęs dainų konkursas, kuriame varžėsi atstovai iš visų JAV valstijų dėl geriausios originalios dainos titulo. Renginio idėja yra paremta Eurovizijos dainų konkursu.

Konkursą laimėjo Oklahomos valstiją atstovavusi AleXa su daina „Wonderland“.

## Formatas
Dėl laimėtojo titulo varžėsi visos 50 JAV valstijų, penkios atskiros teritorijos ir JAV sostinė Vašingtonas. Iš viso 56 pasirodymai buvo suskirstyti į 5 kvalifikacinius etapus, iš kurių patekusios valstijos buvo suskirstytos į du pusfinalius po 11 dalyvių, o pusfinaliuose pirmas penkias vietas užėmę dalyviai pateko į 10 dalyvių finalą. Patekimą į kitą etapą lėmė žiūrovų balsavimas arba komisijos balsavimas arba abiejų kombinacija.

## Dalyvaujančios valstijos ir teritorijos
Armėnijos visuomeninė televizija

**Armėnijos visuomeninė televizija** (**1TV**), taip pat žinoma kaip **AMPTV** arba **ARMTV** – Armėnijos visuomeninės televizijos stotis, pradėjusi transliuoti 1956 m. lapkričio 29 d.

Stotis buvo įkurta Armėnijos TSR vyriausybės ir yra įsikūrusi Jerevane. Iš pradžių kanalai buvo prieinami tik kaip paslauga, o reguliarios programos buvo pradedamos rodyti 1957 m. vasario 9 d.

Po Sovietų Sąjungos žlugimo, kanalas ėmėsi reformų. 2005 m. jis tapo visateisiu Europos transliuotojų sąjungos nariu. 2016 m. pradėjo transliuoti HD formatu.
Azijos Eurovizijos dainų konkursas

**Azijos Eurovizijos dainų konkursas** – tarptautinis dainų konkursas, sukurtas pagal Eurovizijos dainų konkurso idėją, kuriame dalyvaus Azijos ir Ramiojo vandenyno šalys.

Pirmasis konkursas buvo suplanuotas 2019 m. Australijos transliuotojo SBS, bendradarbiaujant su Europos transliuotojų sąjunga. 2021 m. SBS pranešė, kad projekto vystymas buvo atšauktas. 2025 m. rugpjūčio mėn. Butano ir Vietnamo transliuotojai BBS ir HTV pradėjo rengti nacionalines atrankas į Azijos Eurovizijos dainų konkursą. Tai neoficialiai patvirtino projekto būvį.

Butano transliuotojas BBS vienos iš atrankos laidų metu patvirtino, kad artimiausias Azijos Eurovizijos dainų konkursas vyks 2026 m. sausio mėn. Mumbajaus mieste Indijoje.

## Istorija
2016 m. kovą Europos transliuotojų sąjunga pradėjo bendradarbystę su Australijos transliuotoju SBS dėl pirmojo Azijos Eurovizijos dainų konkurso, kuriame galėtų dalyvauti visos Azijos ir Ramiojo vandenyno šalys. Pirmasis konkursas buvo suplanuotas 2017 metams, tačiau dėl politinių neramumų Azijoje, projekto data buvo nukelta kelis kartus.

2017 m. gegužę, Australija, Honkongas ir Singapūras išreiškė norą surengti pirmąjį Azijos Eurovizijos dainų konkursą savo šalyse. Singapūras prižadėjo 4 mln. JAV dolerių investiciją į patį pirmąjį renginį, o Sidnėjus su Naujojo Pietų Velso valstija taipogi prižadėjo dideles investicijas. Gold Kosto savivaldybės taryba 2018 m. lapkričio mėnesį patvirtino, kad pirmasis konkursas vyks nuo 2019 m. lapkričio 30 iki gruodžio 7 d. Gold Kosto parodų centre, tačiau 2019 m. rugpjūtį konkursas dar buvo vystomas. 2021 m. buvo patvirtinta, kad pirmasis konkursas yra atšaukiamas.

2025 m. gegužę Butano transliuotojas BBS paskelbė, kad pirmasis Azijos Eurovizijos dainų konkursas vyks Bankoke, Tailande ir jame dalyvaus 18 šalių. Tų pačių metų rugpjūtį BBS pradėjo nacionalinę atranką į Azijos Eurovizijos dainų konkursą ir tvirtino, kad konkursas vyks 2026 m. sausį Mumbajuje, Indijoje. Vietnamo transliuotojas HTV 2025 m. rugpjūčio 31 dienai yra suplanavęs savo šalies nacionalinę atranką.

## Dalyvavimas 2026 m. konkurse
Butanas ir Vietnamas yra patvirtinę savo dalyvavimą 2026 m. Azijos Eurovizijos dainų konkurse:

*  – Nepaisant to, kad konkursas turėtų vykti Mumbajaus mieste Indijoje, pati Indija nėra patvirtinusi dalyvavimo konkurse.

## Šaltiniai
2025–2026 m. Premjer-Liha

**2025–2026 m. [[Premjer-Liha]]** () – aukščiausioji Ukrainos futbolo lyga. Dėl rėmimo sutarčių oficialiai vadinama **2025–2026 m. VBET Ukrainos Premjer-Liha**.

Sezonas prasidėjo 2025 m. rugpjūčio 1 d. ir baigsis 2026 m. gegužės 29 d. Kijevo „Dinamo“ gynė 2024–2025 m. čempionų titulą. 

Čempionatas vyko karo sąlygomis, o turėjusios vykti supertaurės rungtynės nevyko saugumo sumetimais.

## Pokyčiai
Dalyvavo 16 komandų, įskaitant 12 senbuvių, bei keturios iš 2024–2025 m. Pirmos lygos: „Epicentr“, „Poltava“, Metalist 1925 ir FK Kudrivka.

## Dalyviai

* 

## Galutinė lentelė
*  Čempionais tapo .

## Taip pat skaitykite
* 2025–2026 m. I liha (Pierša liha)
* 2025–2026 m. II liha (Druha liha)
* 2025–2026 m. Ukrainos futbolo taurė
* 2025 m. Ukrainos futbolo supertaurė (nevyko)
* 2025–2026 m. Vyšča liha (moterų)

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali lygos svetainė
* Ukraine 2025/26 pagal RSSSF
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Kafos provincija

**Kafa** (gezas: ከፋ *Kaffa*) – Etiopijos administracinė provincija, egzistavusi 1943-95 m.

Iki provincijos sukūrimo šioje teritorijoje didžiausia buvo Kafos valstybė, dominuojama kafų tautos. 1936-43 m. valdant italams, Kafos valstybės teritorija priklausė Gala-Sidamo provincijai. Etiopijai iškovojus nepriklausomybę, suformuota atskira Kafos provincija. Be Kafos valstybės teritorjų ji apėmė ir gretimų istorinių Gibės regiono valstybių – Velaitos, Džimos, Hadijos, Garo ir kitų – teritorijas. Be to, provincijai priklausė ir piečiau gyvenę savanų tautos. Provinciją sudarė 6 avradžos.

1995 m., perkuriant Etiopijos administraciją etniniu pagrindu, provincija padalinta. Didžioji dalis teritorijų priskirta Pietinių Tautų, Tautybių ir Žmonių kililiui. Likusioji dalis atiteko Oromijai.
Konsų zona

**Konsų zona** () – Etiopijos pietinėje dalyje (Pietų Etiopijos regioninėje valstijoje) esanti zona. Administracinis centras – Karatis.

2022 m. vertinimais, čia gyvena 344 862 gyventojų.

## Aprašymas
Yra regioninės valstijos pietrytiniame pakraštyje. Ribojasi su tos pačios valstijos Burdžių (rytuose), Dirašių (šiaurėje), Alių (šiaurės vakaruose) ir Pietų Omo (vakaruose) zonomis. Pietuose ribojasi su Oromijos Boranų zona. Padalinta į 4 voredas (Karat Zuria, Kena, Kolmė, Segen Zuria) ir vieną miestą (Karatis).

Geografiškai yra Didžiajame lūžių slėnyje, į pietus nuo Čamo ežero. Vakaruose zoną riboja Veito upė, rytuose ir pietuose – jos intakas Saganas. Per zoną teka Talpena. Teritorijoje randama amazonito.
 
Zona sutampa su konsų tautos gentinėmis žemėmis, čia įsikūrę sienomis apjuosti miesteliai. Būdingos nederlingos žemės ir kalnuoti reljefai, tačiau vietos gyventojai vystydami terasinę žemdirbystę sugebėjo užauginti gerus derlius. Dalis Konsų zonos (apie 10 proc.) 2011 m. įtrauktos į pasaulio paveldo sąrašą kaip Konsų kultūrinis kraštovaizdis.

Iki XX a. pabaigos konsų žemės buvo administruojamos kaip Gardulos avradžos dalis (Gamu-Gofa provincijoje). XX a. pabaigoje buvo suformuota **Konsų specialioji voreda**, kuri priklausė Pietų tautų regionui, o 2011 m. priskirta Segeno tautų zonai. Tiesa, dėl voredos ribų nuolat vyko konfliktai su dirašiais ir boranais. 2014 m., nepatenkinti diskriminacija ir neteisybe konsai įteikė peticiją prašydami įkurti autonominę zoną. Tai buvo padaryta 2018 m. Tačiau konsų konfliktas regione nėra pasibaigęs iki dabar.

2007 m. surašymo duomenimis, Konsų zona (tuo metu specialioji voreda) turėjo 235 087 gyventojų, iš kurių 113 412 buvo vyrai, o 121 675 moterys. 4 % yra miestų gyventojai. Iš viso buvo 44 902 ūkių (vidutiniškai 5,24 žmonių vienam ūkiui). Konsai sudarė 87,04 % gyventojų, o gavadai – 9,79 %. Konsų kalba kaip gimtąja kalbėjo 86,18 % gyventojų, 9,73 % – gavadų kalba, 2,08 % – oromų kalba, o 1,26 % – amharų kalba. 50,34 % buvo protestantai, 34,62 % išpažino tradicines religijas, o 13,81 % buvo Etiopijos ortodoksai.

## Šaltiniai
Grįstakelio ąžuolas

**Grįstakelio ąžuolas** – išskirtinis ąžuolas, augantis Marijampolės savivaldybėje, Liudvinavo seniūnijoje, Marijampolės miškų urėdijos Buktos girininkijoje (56 kv., 6 skl.). Teritorija priklauso Žuvinto biosferos rezervatui. Medis stovi tankiame miške, apie 3,7 km į šiaurės rytus nuo Buktos ąžuolo, 2,5 km – nuo kelio  ties Želsva.

Valstybės saugomu gamtos paveldo objektu Grįstakelio ąžuolas paskelbtas 2005 m. aplinkos ministro įsakymu Nr. D1-255. Buktos miške augantis medis yra 28 m aukščio, kamieno skersmuo 1,46 m, apimtis 5,01 m (1,3 m aukštyje), amžius nenustatytas. 

Grįstakeliu vadinamas paprastai medžių rąstais išklotas, grįstas miško kelias.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Ąžuolas - Nacionalinis Medis. Grįstakelio ąžuolas *facebook.com*
2025–2026 m. Niké liga

**2025–2026 m. [[Niké liga]]** () – aukščiausioji Slovakijos futbolo lyga. Dėl rėmimo sutarčių oficialiai vadinama **Niké liga**.

Sezonas prasidėjo 2025 m. liepos 26 d. ir baigsis 2026 m. gegužės 23 d. 

Bratislavos „Slovan“ gynė 2024–2025 m. čempionų titulą. 

## Pokyčiai
Dalyvavo 12 komandų, įskaitant 11 senbuvių, bei iš 2024–2025 m. Antros lygos perkeltą 1. FC Tatran Prešov.

* Banska Bistricos „Dukla“ perkeltas į Antrą lygą.

## Dalyviai

## Galutinė lentelė
*  Čempionais tapo .

## Taip pat skaitykite
* 2025–2026 m. Antra lyga (Slovakija)
* 2025–2026 m. Slovakijos futbolo taurė

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali lygos svetainė
* Slovakia 2025/26 pagal RSSSF
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive