Lietuvos kariuomenė

**Lietuvos kariuomenė** – Lietuvos ginkluotosios pajėgos, kurias sudaro sausumos pajėgos, jūrų pajėgos, oro pajėgos ir specialiųjų operacijų pajėgos. 

Karo metu, Valstybės sienos apsaugos tarnyba, Viešojo saugumo tarnyba, Vadovybės apsaugos tarnyba, Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas ir Lietuvos šaulių sąjungos koviniai vienetai, bei kiti ginkluoto pilietinio pasipriešinimo vienetai (partizanai) tampa tiesiogiai pavaldus kariuomenės vadui.

Sudaro apie 23 tūkst. karių bei tarnautojų. 2020 m. tarp jų buvo 11453 profesionalių karių, 3281 – šauktinių, 5261 – karių-savanorių, 263 – kariūnų (LKA studentų), 2859 – civilių tarnautojų.

## Istorija

### LDK kariuomenė

Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenė – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės 1253–1263 m. ir 1275–1569 m. veikusi organizuota karinė jėga. Po Liublino unijos iki Trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo 1795 m. – savarankiška Abiejų Tautų Respublikos kariuomenės sudėtinė dalis.

### 1918–1940 m.

Tarpukario Lietuvos kariuomenė – Lietuvos Respublikos 1918–1940 m. karinės pajėgos. 1918–1920 m. kovojo už Lietuvos laisvę su bolševikais, bermontininkais ir lenkais.

Sudarė 9 pėstininkų, 4 artilerijos ir 3 kavalerijos pulkai, karo aviacijos pajėgos ir pagalbinė kariuomenė: inžinerijos, geležinkelininkų, ryšininkų ir transporto padaliniai. Buvo ginkluota šiuolaikine lietuviška ir užsienietiška karine technika.

### Atkūrimas (nuo 1990 m.)

Paskelbus nepriklausomos Lietuvos valstybės atkūrimą, svarbiausia buvo nepriklausomybę įtvirtinti, užtikrinti šalies suverenitetą. Vienas skubiausių darbų – iš sovietų kariuomenės perimti sienų kontrolę, pasiekti, kad iš nepriklausomos valstybės teritorijos būtų kuo greičiau išvesta okupacinė kariuomenė, ir atkurti savąją – Lietuvos kariuomenę.

1990 m. kovo 12 d., kitą dieną po Lietuvos atstatymo akto paskelbimo, Atkuriamasis Seimas priėmė nutarimą, kad SSRS karinė prievolė Lietuvos piliečiams negalioja. 1990 m. kovo 14 d. nutarimu Lietuvoje nutraukta sovietų karinių komisariatų veikla. SSRS užėmė priešišką Lietuvai poziciją, skelbė ultimatumus, grasino. 1990 m. balandį įvedė 76 dienų ekonominę blokadą. Tokiomis sąlygomis kurta nepriklausomos Lietuvos krašto apsauga.
## Vadovybė
Pagal Konstituciją, vyriausiasis ginkluotųjų pajėgų vadas yra prezidentas.

Krašto apsaugos sistemos planavimu tiesiogiai užsiima Krašto apsaugos ministro vadovaujama Krašto apsaugos ministerija. Ministrui pavaldus kariuomenės vadas, kuriam karo metu pavedama vadovauti visoms Lietuvos ginkluotosioms pajėgoms. Gynybos ir mobilizacijos planų rengimu užsiima Gynybos štabas.

## Sudėtis

Lietuvos kariuomenę sudaro:

*  **[[Lietuvos kariuomenės Gynybos štabas|Gynybos štabas]];**
* ** [[Lietuvos sausumos pajėgos|Sausumos pajėgos]];**
** ** [[Krašto apsaugos savanorių pajėgos|Savanorių pajėgos]].**
* ** [[Lietuvos karinės oro pajėgos|Karinės oro pajėgos]];**
* ** [[Lietuvos karinės jūrų pajėgos|Karinės jūrų pajėgų]];**
* ** [[Specialiųjų operacijų pajėgos]].**

Detalią kariuomenės struktūrą nustato, kariuomenės junginius bei dalinius steigia, reorganizuoja ar likviduoja krašto apsaugos ministras, vadovaudamasis Seimo patvirtinta principine kariuomenės struktūra. Karinėms operacijoms vykdyti sudaromos operacinės pajėgos. Jas sudaro kariuomenės pajėgų rūšių ir kitokie kariniai vienetai, kariuomenės vado paskirti Jungtinio štabo viršininko operaciniam vadovavimui. Specialiosioms karinėms funkcijoms ir užduotims vykdyti gali būti sudaromi nuolatiniai junginiai ir kiti specializuoti kariuomenės vienetai.

### Sausumos pajėgos

Lietuvos kariuomenės Sausumos pajėgos yra pagrindinė Lietuvos karinė gynybinė jėga, todėl, reformuojant Lietuvos kariuomenę, daugiausia dėmesio ir didžiausi finansiniai ištekliai skiriami būtent šiai pajėgų rūšiai. Pagrindinis sausumos pajėgų ir savanorių pajėgų kovinis vienetas yra batalionas. Sausumos pajėgas sudaro:

#### Faktinė struktūra (2025 m.)

* Sausumos pajėgų vadovybės štabas
* ** [[Lietuvos kariuomenės I-oji Divizija]]**
** Divizijos štabas
*** Štabo kuopa
*** Ryšių kuopa
**  **[[Lietuvos kariuomenės Mechanizuotoji pėstininkų brigada „Geležinis Vilkas“|Pėstininkų brigada „Geležinis Vilkas“]]:**
*** Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo pėstininkų batalionas;
*** Karaliaus Mindaugo husarų batalionas (KMHB);
*** Didžiosios kunigaikštienės Birutės ulonų batalionas (DK BUB);
*** Kunigaikščio Vaidoto batalionas;
*** Generolo Romualdo Giedraičio artilerijos batalionas;
*** Logistikos batalionas;

**  **[[Žemaitija (pėstininkų brigada)|Lietuvos didžiojo etmono Jono Karolio Chodkevičiaus pėstininkų brigada „Žemaitija“]]:**
*** Lietuvos didžiojo kunigaikščio Kęstučio mechanizuotasis pėstininkų batalionas;
*** Lietuvos didžiojo kunigaikščio Butigeidžio dragūnų batalionas (LDK BDB);
*** Brigados generolo Motiejaus Pečiulionio artilerijos batalionas;
*** Kunigaikščio Margirio pėstininkų batalionas;
**  **[[Lietuvos kariuomenės Mokymo ir doktrinų valdyba|Pėstininkų brigada „Aukštaitija“]]** (rezervinė)**:**
*** Divizijos generolo Stasio Raštikio Lietuvos kariuomenės mokykla;
*** Didžiojo Lietuvos etmono Jonušo Radvilos mokomasis pulkas;
*** Generolo Adolfo Ramanausko kovinio rengimo centras;
*** Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademija;
** Pulkininko Juozo Vitkaus inžinerijos batalionas (JVIB);
** Sausumos pajėgų salvinės artilerijos baterija
*  Majoro Juozo Lukšos mokymo centras;

* ** [[Krašto apsaugos savanorių pajėgos]]** (KASP):
** KASP Dainavos apygardos 1-oji rinktinė, Alytus;
** KASP Dariaus ir Girėno apygardos 2-oji rinktinė, Kaunas;
** KASP Žemaičių apygardos 3-ioji rinktinė, Klaipėda;
** KASP Vyčio apygardos 5-oji rinktinė, Panevėžys;
** KASP Prisikėlimo apygardos 6-oji rinktinė, Šiauliai;
** KASP Didžiosios Kovos apygardos 8-oji rinktinė, Vilnius.

#### Principinė struktūra (2024 m.)

Siekiant įsteigti Lietuviškąją pėstininkų diviziją su tankų batalionu**,** 2024 m. liepos 11 d. LR Seimas pritarė principinės Lietuvos kariuomenės struktūros pakeitimams, kurie įsigaliojo 2024 m. liepos 18 d. Planuojama, kad pilną operacinį pajėgumą kariuomenės pėstininkų divizija pasieks iki 2030 metų.

Planuojama taip pat steigti du pėstininkų batalionus**,** ginkluotus vikšrinėmis pėstininkų kovos mašinomis, siekiant ateityje gerinti sąveiką su tankais. Principinę sausumos pajėgų struktūrą sudaro (**su 2025 m. KAM struktūros planais*):

* Sausumos pajėgų vadovybės štabas
* ** [[Lietuvos kariuomenės I-oji Divizija]]**
** Divizijos štabas
*** Štabo kuopa
*** Ryšių kuopa
** Pėstininkų brigada „Geležinis Vilkas“:
*** Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo pėstininkų batalionas;
*** Tankų batalionas (Leopard 2A8 iki 2030 m.)*
*** Didžiosios kunigaikštienės Birutės ulonų batalionas (CV 90);
*** Lietuvos didžiojo kunigaikščio Algirdo pėstininkų batalionas (CV 90);
*** Generolo leitenanto Jokūbo Jasinskio logistikos batalionas
**Pėstininkų brigada „Aukštaitija“:
*** Karaliaus Mindaugo husarų batalionas (PKM Vilkas);* 
*** Kunigaikščio Vaidoto batalionas (PKM Vilkas);*
*** Pėstininkų batalionas (PKM Vilkas);*
*** Logistikos batalionas
** Lietuvos didžiojo etmono Jono Karolio Chodkevičiaus pėstininkų brigada „Žemaitija“:
*** Lietuvos didžiojo kunigaikščio Butigeidžio dragūnų batalionas (JLTV);
*** Lietuvos didžiojo kunigaikščio Kęstučio pėstininkų batalionas (JLTV);
*** Kunigaikščio Margirio pėstininkų batalionas (JLTV);
*** Logistikos batalionas
** Pulkininko Juozo Vitkaus inžinerijos pulkas
*** 1-oji Kovinės paramos inžinerijos kuopa
*** 2-oji Kovinės paramos inžinerijos kuopa
*** 3-ioji Kovinės paramos inžinerijos kuopa
** Artilerijos pulkas
*** Generolo Romualdo Giedraičio artilerijos batalionas;
*** Brigados generolo Motiejaus Pečiulionio artilerijos batalionas;
*** Artilerijos batalionas (CAESAR);
*** Salvinės artilerijos batalionas (HIMARS)
** Žvalgybos batalionas*
** Kazimiero Semenavičiaus oro gynybos pulkas (Karinės oro pajėgos)*
*** Pirmasis oro gynybos batalionas
*** Antrasis oro gynybos batalionas
** Ryšių batalionas (Kibernetinės gynybos valdyba)*
** Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytenio bendrosios paramos logistikos batalionas (Logistikos valdyba)*
** Transportavimo batalionas (Logistikos valdyba)*
** Medicininės paramos batalionas (Logistikos valdyba)*
** Karo policijos batalionas (Karo policija)*

* Majoro Juozo Lukšos mokymo centras;

* Krašto apsaugos savanorių pajėgos (KASP):
** KASP Dainavos apygardos 1-oji rinktinė, Alytus;
** KASP Dariaus ir Girėno apygardos 2-oji rinktinė, Kaunas;
** KASP Žemaičių apygardos 3-ioji rinktinė, Klaipėda;
** KASP Vyčio apygardos 5-oji rinktinė, Panevėžys;
** KASP Prisikėlimo apygardos 6-oji rinktinė, Šiauliai;
** KASP Didžiosios Kovos apygardos 8-oji rinktinė, Vilnius.

### Karinės oro pajėgos

Lietuvos karinės oro pajėgos (toliau – KOP) yra sudedamoji Lietuvos kariuomenės dalis, kurios paskirtis – Lietuvos oro erdvės kontrolė, apsauga ir gynyba, parama sausumos ir jūrų pajėgoms, paieškos gelbėjimo bei specialiųjų operacijų vykdymas, krovinių ir žmonių pervežimas. KOP daliniai yra išsidėstę visoje Lietuvos teritorijoje:

* Kaune įsikūręs KOP štabas ir dislokuota Oro erdvės stebėjimo ir kontrolės valdyba.
* Karmėlavoje prie Kauno įsikūręs Oro erdvės kontrolės centras.
* Aviacijos bazė bei Ginkluotės ir technikos remonto depas dislokuoti Šiaulių Zokniuose;
* Oro gynybos batalionas, įkurtas 2000 m. prie Šiaulių esančiame Mumaičų k. (šiuo metu perdislokuotas į Radviliškį).

Pastaruoju metu KOP atliekama karinės technikos modernizacija: Planuojama atnaujinti sraigtasparnių parką su UH-60M, taip pat siekiama stiprinti oro gynybos pajėgumus, įsigyjant papildomų vidutinio (NASAMS III) ir artimojo nuotolio oro gynybos sistemų (PPZR Piorun, RBS-70).

Vystant sausumos pajėgų pėstininkų diviziją ir plečiant oro gynybos batalioną į pulką, siekiant pagerinti pajėgų apsaugos kokybę, užsakytos mobilios RBS-70 MSHORAD sistemos, kurios bus montuojamos ant pagrindinio Lietuvos kariuomenės šarvuotojo visureigio JLTV. Siekiama užtikrinti rotacinį didelio nuotolio oro gynybos sistemų modulio rotavimą Lietuvoje.

### Karinės jūrų pajėgos

Lietuvos karines jūrų pajėgas (toliau – KJP) sudaro:

* Štabo kuopa;
* Karo laivų flotilė;
** Kovinių laivų divizionas;
** Priešmininių laivų divizionas;
** Patrulinių laivų divizionas;
** Katerių grandis;
* Generolo Kazimiero Nestoro Sapiegos fuzilierių batalionas;
** Povandeninių veiksmų komanda.
* Jūros ir pakrančių stebėjimo tarnyba;
* Logistikos tarnyba;
* Mokymo centras;
* Jūrų gelbėjimo koordinavimo centras.

Karo laivų flotilėje yra 13 laivų: 5 patruliniai laivai, 2 minų paieškos laivai, 1 vadovavimo ir aprūpinimo laivas, 1 fregata (planuojama nurašyti), 3 uosto kateriai ir 1 paieškos bei gelbėjimo laivas. 2007 m. Lietuvos KJP nusipirko 3 ''Flyvefisken'' klasės patrulinius laivus iš Danijos karališkojo laivyno. 2008 m. pasirašyta sutartis dėl dviejų *Hunt* klasės išminavimo laivų pirkimo iš Jungtinės Karalystės .

#### Jūrų fuzilieriai

Nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. siekiant panaikinti priekrantės ir uosto gynybos spragą bei atlikti kitas pavestas jūrų pėstininkams funkcijas, į vieną struktūrą sujungus KJP Povandeninių veiksmų komandą ir KJP Logistikos tarnybos Apsaugos kuopą buvo įsteigta ir dalinai suformuota Karinių jūrų pajėgų Uosto ir priekrantės gynybos tarnyba kurioje veikia dvi pėstininkų (fuzilierių) kuopos. Formuojant dalinio tradicijas dalinyje tarnaujančius karius pradėta vadinti jūrų fuzilieriais (jūrų pėstininkais), o pati tarnyba neoficialiai vadinama Fuzilierių batalionų.

Tarnybai įsigyti du „Jahu“ klasės desantiniai kateriai, be jų iš Klaipėdos uosto direkcijos neatlyginamai gautas patrulinis kateris Storebro SB90E. 

### Specialiųjų operacijų pajėgos

1995 m. pradėtos formuoti LK Specialiosios pajėgos. Tai nedidelis karinis vienetas, vėliau tapęs atskira Lietuvos kariuomenės rūšimi. 2002 m. Specialiosios pajėgos įsteigtos oficialiai – įkurtas Specialiųjų operacijų junginys (SOJ), operacijoms pradėjo vadovauti bendras štabas. 2008 m. balandžio 3 d. SOJ de jure tapo SOP.

#### Padaliniai

* Ypatingos paskirties tarnyba (YPT);
* Vytauto Didžiojo jėgerių batalionas (VDJB);
* Kovinių narų tarnyba (KNT);
* Mokymo ir kovinės paramos centras (MKPC).

Iš SOP padalinių galima suformuoti eskadronus konkrečioms užduotims. Lietuvoje SOP gali būti panaudotos, jei policija pritrūktų pajėgumų ar reaguotų į teroristinius išpuolius.

### Kiti padaliniai

* **[[Lietuvos kariuomenės Mokymo ir doktrinų valdyba|Mokymų ir doktrinų valdyba]]:**
** Divizijos generolo Stasio Raštikio Lietuvos kariuomenės mokykla;
** Didžiojo Lietuvos etmono Jonušo Radvilos mokomasis pulkas;
** Generolo Adolfo Ramanausko kovinio rengimo centras;
** Pabradės poligonas.
*  **[[Logistikos valdyba]]:**
** Depų tarnyba;
** Judėjimo organizavimo tarnyba;
** Įgulų aptarnavimo tarnyba;
** Karo kartografijos centras;
** Dr. Jono Basanavičiaus karo medicinos tarnyba;
** Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytenio bendrosios paramos logistikos batalionas.
* **[[Lietuvos Kariuomenės Kibernetinės gynybos valdyba|Kibernetinės gynybos valdyba]]:**
**Informacinių technologijų tarnyba;
**Lietuvos didžiojo etmono Kristupo Radvilos Perkūno ryšių ir informacinių sistemų batalionas.
* **[[Lietuvos kariuomenės Karo komendantūrų valdyba|Karo komendantūrų valdyba]]:** 
**Karo prievolės ir komplektavimo tarnyba;
**Vilniaus regioninė karo komendantūra;
**Kauno regioninė karo komendantūra;
**Klaipėdos regioninė karo komendantūra;
**Šiaulių regioninė karo komendantūra;
**Panevėžio regioninė karo komendantūra;
**Alytaus regioninė karo komendantūra.
* **[[Lietuvos karo policija|Karo policija]]:**
** Ikiteisminio tyrimo valdyba;
** Vilniaus įgula;
** Kauno įgula;
** Klaipėdos įgula;
** Šiaulių įgula;
** Mokymo centras.
* Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademija;
* Ordinariatas:
* Lietuvos karininkų ramovė
* Lietuvos kariuomenės sporto klubas
* Finansų ir apskaitos departamentas
* Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino štabo batalionas
* Lietuvos karinės aviacijos administracija
* Lietuvos kariuomenės strateginės komunikacijos departamentas

### Personalas
Kariuomenės struktūrą Seimas kasmet tvirtina įstatymu. Jame nustatomi ribiniai karių skaičiai, struktūros gairės 5 metams į priekį. Karių skaičiaus pokytis pagal metus:

 – planuojami skaičiai;

## Tarptautinis bendradarbiavimas

### Lietuva ir NATO

2004 m. kovo 1 d. 19–a NATO šalių ratifikavo prisijungimo prie NATO protokolą. NATO generalinis sekretorius Japas de Hopas Šeferis pakvietė 7 Vidurio ir Rytų Europos šalis prisijungti prie NATO.

2004 m. kovo 17 d. NATO taryba nusprendė dėl Baltijos oro policijos ir jai reikalingų pajėgų dislokavimo Lietuvoje. Kovo 25 d. krašto apsaugos ministras Linas Linkevičius įsakymu nuo kovo 29 d. NATO šalių naikintuvams leista patruliuoti Lietuvos oro erdvėje. Šiuo įsakymu taip pat leista į Lietuvą atvykti šiuos skrydžius vykdantiems NATO valstybių kariams ir karinėms pajėgoms priskirtiems civiliams tarnautojams. Kovo 29 d. Vašingtone deponavus NATO ratifikavimo raštus, Lietuva tapo visateise NATO sąjungininke. Baltijos šalių oro erdvė nuo pirmos dienos saugota pagal NATO standartus.

### Tarptautinės operacijos

>200 Lietuvos karių tarnavo tarptautinėse misijose Afganistane, Irake ir Kosove. Pora karininkų, kaip stebėtojai, dalyvavo Jungtinių Tautų stebėtojų misijoje UNIMOG Gruzijoje, vienas štabo karininkas – ES operacijoje „Althea“ Bosnijoje ir Hercegovinoje. ES operacijoje Čade ir Centrinėje Afrikos respublikoje Lietuva dalyvavo skirdama 2 štabo karininkus į ES operacijų vadavietę.

Kariai misijose keičiasi kas pusmetį. Į tarptautines operacijas vyksta kariai-profesionalai, kariai-savanoriai, civiliniai krašto apsaugos tarnautojai.

## Įranga

Dėl Lietuvos įsipareigojimų ir NATO rekomendacijų, nemažai KAM išlaidų skiriama nusipirkti ginklams ir karinei technikai, ją atnaujinti bei didinti kovinį efektyvumą. Lietuvos tikslas – ~25% gynybos išlaidų skirti ginklų ir technikos pirkimams ir atnaujinimams.

Dauguma ginkluotės pirkimų ir atnaujinimų projektų skirta Sausumos pajėgų, ypač „Geležinio Vilko“ brigadai aprūpinti. Nusipirkta prieštankinių sistemų FGM-148 Javelin, priešlėktuvinių raketų „Stinger“, transporto priemonių, lengvųjų pėstininkų ginklų, minų paieškos ir išminavimo priemonių, kolektyvinės ir individualios apsaugos nuo branduolinio, biologinio ir cheminio ginklo priemonių.

Bet aprūpinamos ir kitos pajėgos: Karinių jūrų pajėgų priešmininės kovos laivams nupirkta modernesnė įranga, nupirkti daugiafunkciniai patruliniai laivai, pasirašyta sutartis dėl 2 NATO standartų priešmininės kovos laivų pirkimo, atnaujinta taktinės transporto aviacija, nupirkti sraigtasparniai. Planuojama atnaujinti ilgojo nuotolio radarus ir kt.

Dar Lietuvos kariuomenei svarbu išlaikyti prieštankinės gynybos, išminavimo pajėgumus. Ateityje turėtų didėti priešlėktuvinės gynybos, apsaugos nuo masinio naikinimo ginklų ir kitų pajėgumų svarba. Logistinis aprūpinimas irgi svarbus, be jo neįmanoma normaliai dalyvauti NATO veikloje.
## Uniformos
LK Materialinių resursų departamentas parengė karių išvaizdos, uniformų dėvėjimo ir ženklų nešiojimo taisykles. Tinkamu aprangos dėvėjimu siekiama formuoti teigiamą Lietuvos karių įvaizdį.

Taisyklėse apibrėžta, kas yra kario uniforma, kas gali ją dėvėti, numatyti uniformos dėvėjimo apribojimai, dėvėjimo tvarkos pagal rūšis ir ansamblius. Nustatyta skiriamųjų ženklų nešiojimo tvarka, kario išvaizdos reikalavimai. 

#### Skiriamieji ženklai

Karinių laipsnių identifikacija yra svarbi uniformos funkcija, kuriai atlikti Krašto apsaugos ministras yra nustatęs atitinkamus ženklus, kurių atvaizdavimas dažniausiai priklauso nuo pajėgų rūšies ir dėvimos uniformos tipo. Šiuolaikinėje Lietuvos kariuomenėje laipsniai, dėvint lauko uniformą, atvaizduojami ant krūtinės. Ceremonijų ir kasdienėse uniformose laipsniai yra žymimi žalvario spalvos insignijomis, kurios yra vaizduojamos ant antpečių Sausumos, Specialiųjų operacijų ir Oro pajėgose, o Karinėse jūrų pajėgose – ant rankovių (išskyrus movas ant kasdieninės uniformos baltinių).

2012 m. vykdant nekarininkų korpuso reformą kareivių ir puskarininkų karinių laipsnių ženklai buvo žymimi ant rankovių, kaip tai tradiciškai daroma NATO šalyse, tačiau nuo 2024 m., pasikeitus LK uniformai, antpečiai kariams ir puskarininkiams Sausumos, Specialiųjų operacijų ir Oro pajėgose buvo sugrąžinti.           

Formuojant Lietuvos kariuomenės dalinių vidines tradicijas ir stiprią bendruomenę, siekiama suteikti kiekvienam daliniui savitą identitetą. Tam nustatomi spalvų deriniai, kokardos, tarnybos ženklai ir kiti skiriamieji elementai. Pavyzdžiui, berėčių spalvos, nustatytos Lietuvos kariuomenės daliniams:

* Krašto apsaugos ministerijos ir Lietuvos kariuomenės kanceliarijos – tamsios samanų spalvos .
* Lietuvos kariuomenės vadui tiesiogiai pavaldžių vienetų, Mokymo doktrinų valdybos ir jai pavaldžių vienetų, Logistikos valdybos ir jai pavaldžių vienetų – žalios spalvos;
* Gynybos štabo – pagal paskutinės kario tarnybos junginio beretės spalvą;
* Sausumos pajėgų – žalios spalvos, artilerijos ir inžinerijos padalinių – juodos spalvos;
* Specialiųjų operacijų pajėgų vienetų – Ypatingos paskirties tarnybos – pilkos spalvos, Vytauto Didžiojo jėgerių bataliono – vyšninės spalvos, Kovinių narų tarnybos – tamsiai mėlynos spalvos;
* Krašto apsaugos savanorių pajėgų – bordinės spalvos.
* Karo policijos – ryškiai raudonos spalvos.
* Karinių jūrų pajėgų (jūrų fuzilierams) ir Karinių oro pajėgų vienetų (oro gynybai) – tamsiai mėlynos spalvos.

#### Uniformos dėvėjimo pavyzdžiai

Vaizdas:Full dress uniform of Lithuanian Army officer.jpg|SP, SOP ir kiti
Vaizdas:Full dress uniform of Lithuanian Air Force officer.png|KOP
Vaizdas:Full dress uniform of Lithuanian Navy 09.png|KJP, KNT
Vaizdas:Full dress uniform of General Jonas Zemaitis Military Academy of Lithuania 01.png|LKA

Vaizdas:Service dress of Lithuanian Land Forces 08.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Land Forces 10.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Land Forces 05.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Land Forces 15.jpg
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Air Force 13.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Air Force 10.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Air Force 09.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Air Force 17.jpg
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Navy 17.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Navy 14.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Navy 13.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Navy 03.png
Vaizdas:Service dress of Lithuanian Navy 18.png

Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 15.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 14.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 12.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 11.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 10.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 09.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 07.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 08.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 06.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 04.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 05.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 01.jpg
Vaizdas:Field uniform of Lithuanian Armed Forces 03.jpg


## Taip pat skaitykite
* Baltijos oro policija
* Vytauto Didžiojo karo muziejus
* Lietuvos kariuomenės kariniai laipsniai

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Kariuomenės svetainė 
* 2022 m. LK skaičiai ir pokyčiai