open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eurodance

**Eurodance** – elektroninės šokių muzikos stilius, atsiradęs apie 1990 metus Vokietijoje. Savyje derina nemažai techno, repo ir Euro disko elementų. Būdingas greitas, stiprus ritmas (iki 120 - 180 BPM), nesudėtingos melodijos. Daugelio kūrinių struktūra labai panaši - pagrindinę dainos dalį atlieka vyriškos lyties atlikėjas repo ritmu, o priedainis dainuojamas moters atlikėjos, dažniausiai sodriu, melodingu ir emocionaliu balsu. Paskutinė repo dalies ir pirmoji priedainio eilutė dažniausiai sutampa. Nors stilius atsiradęs Europoje, bet daug prodiuserių pasirinko juodaodžius atlikėjus, labiausiai tikėtina, kad dėl komercinių priežasčių ir originalesnės išvaizdos scenoje. Stiliaus populiarumas pradėjo blėsti apie 1997 metus, kai jį ėmė keisti modernesnis, tuo pačiu eurodance paremtas hands up stilius, nors iki šiol senosios eurodance grupės turi daugybę fanų visame pasaulyje, ypač Europoje.

## Žymiausi atlikėjai

* 2 Unlimited
* Snap!
* Masterboy
* Haddaway
* E-Type
* DJ Bobo
* Culture Beat
* Aqua
* Ice MC
* 2 Brothers On The 4th Floor
* Vengaboys
* Dr. Alban
* La Bouche
* Corona
* Captain Jack
* Basic Element
* Capella
* Maxx
* Mr. President
* Magic Affair
* Sin With Sebastian
* Mo-Do
* Le Click
* Rednex
* Technotronic
* Pharao
* The Free

## Žymiausi kūriniai

* 2 Unlimited - No Limit
* Snap! - Rhythm Is A Dancer
* Masterboy - Generation Of Love
* Haddaway - What Is Love
* Captain Jack - Captain Jack
* Dr. Alban - I'ts My Life
* Maxx - Getaway
* Sin With Sebastian - Shut Up (And Sleep With Me)
* Mo-Do - Ein Zwei Polizei
* Rednex - The Way I Mate
* The Free - Lover On The Line
* La Bouche - Be My Lover
* Mr President - Coco Jamboo

## Šaltiniai
Karininkų metraštis

**Karininkų metraštis** – Lietuvos krašto apsaugos ministerijos Kariuomenės štabo karininkų žinynas.

## Istorija
Leistas 1932 m., 1933 m., 1937 m., 1939 m. tarnybos reikalams Kaune. Spausdinta 100-110 egz., kurie buvo numeruojami ir griežtai saugomi. Spausdino Spindulio spaustuvė Kaune. 

## Šaltiniai
Albert Speer

**Albertas Špėras** (, 1905 m. kovo 19 d. Manheime – 1981 m. rugsėjo 1 d. Londone) – architektas, Trečiojo reicho valstybės veikėjas, Ginkluotės ir karinės pramonės reichsministras (1942–1945 m.).

## Biografija
Gimė architekto šeimoje. 1927 m. baigė architektūros studijas Berlyno aukštojoje technikos mokykloje. Nuo 1931 m. dalyvavo VNSDP ir SA veikloje. 1933 m. J. Gebelso užsakymu parengė Propagandos ministerijos perstatymo projektą. Susipažinęs su Hitleriu, greit tapo jo artimiausios aplinkos žmogumi, vadovavo Reichskanceliarijos perstatymui, dalyvavo apipavidalinant VNSDP demonstracijas ir suvažiavimus. Po P. Trosto mirties tapo Hitlerio asmeniniu architektu.

1937 m. A. Špėras paskirtas Berlyno statybos generaliniu inspektoriumi, rengė miesto rekonstrukcijos generalinį planą (pagal Hitlerio planus Berlynas turėjo tapti „naujojo pasaulio sostine“ ir savo monumentaliu architektūros stiliumi).

1941 m. A. Špėras tapo Reichstago deputatu, užėmė daugybę kitų pareigų: buvo Centrinės plano komisijos narys, Vandens ir energetikos resursų generalinis inspektorius, Toto organizacijos direktorius, Nacionalsocialistų vairuotojų korpuso vadas, VNSDP technologinės valdybos vadovas. 1942 m. vasario mėn. paskirtas Ginkluotės ir šaudmenų reichsministru, vadovavo reicho pramonės pertvarkymui karo tikslams. Pasiekdavo aukštų gamybos rodiklių, nežiūrint kitų reicho vadovų pasipriešinimo ir didžiulių nuostolių dėl priešo aviacijos bombardavimų.

Karo pabaigoje jis ignoravo Hitlerio reikalavimus sunaikinti Vokietijos pramonės įmones.

1945 m. gegužės 23 d. sąjungininkai A. Špėrą suėmė ir perdavė teisti Niurnbergo tribunolui. Proceso metu buvo vienintelis teisiamasis, pripažinęs savo kaltę, tačiau savo veiklą vadino „technologine ir ekonomine“, o ne politine.

1946 m. spalio 1 d. tribunolas pripažino A. Špėrą kaltu dėl karo nusikaltimų (pirmiausia dėl konclagerių kalinių darbo jėgos naudojimo) ir nuteisė kalėti 20 metų. Daug kartų pats, šeima ir politikai kreipėsi su malonės prašymais, tačiau dėl TSRS pozicijos kalėjo visą nustatytą laiką. Iš Špandau kalėjimo paleistas 1966 m. rugsėjo 30 d.

Išleido kelias atsiminimų knygas. Mirė 1981 m. rugsėjo 1 d. kelionės į Londoną metu.

## Šaltiniai
Karių tiesa

**Karių tiesa** – Lietuvos kariuomenės politinės vadovybės laikraštis, leistas 1940 m. liepos 13 d. – rugpjūčio 31 d. Kaune.

## Istorija
Leistas 3-6 kartus per savaitę vietoje žurnalo „Karys“, kurio leidimas nutrauktas SSRS okupavus Lietuvą. Išėjo 31 numeris. Laikraštį uždarius pradėtas leisti „Raudonarmietis“.

Redagavo Juozas Pajaujis.

## Šaltiniai
Kareivių tiesa

**Kareivių tiesa** – komunistinės orientacijos laikraštis, leistas nelegaliai 1920–1936 m. Kaune.

## Istorija
Leido LKP CK komjaunimo organizacijų vykdomasis komitetas, vėliau – LKP CK kaip leidinį kareiviams. Spausdintas Smolenske (13 numerių), Kaune, pogrindinese „Kovos“ ir „Spartako“ spaustuvėse. Išėjo 86 numeriai 600-3000 egz. tiražu.

Rašė apie Lietuvos politiką, tarptautinę padėtį, kareivių gyvenimą, propagavo komunistines idėjas.

Bendradarbiavo Zigmas Angarietis, Abraomas Bermanas, Vincas Kapsukas ir kt.

Redagavo Povilas Jankauskas, Karolis Požela, Kazys Preikšas, Antanas Sniečkus. 

## Šaltiniai
Kariūnas (žurnalas)

**Kariūnas** – iliustruotas kariūnų ir aspirantų žurnalas, leistas 1932–1940 m. Kaune.

## Istorija
Pirmąjį numerį 1932 m. rugsėjo mėn. išleido Karo mokyklos kariūnų klubo fondas kaip Pirmojo Lietuvos Prezidento karo mokyklos kariūnų laikraštį. Ėjo kartą per du mėnesius. Nuo 1934 m. Nr. 13-14 leido Kariūnų ramovė; nuo 1939 m. vadinosi *P.L.P.Karo mokyklos kariūnų ir aspirantų iliustruotas žurnalas*. Spausdino „Typolit“ bei Šviesos spaustuvės Kaune. Išėjo 45 numeriai.  1940 m. TSRS okupavus Lietuvą, nutrūko ir „Kariūno“ leidimas.

Atkūrus Lietuvos Nepriklausomybę, 1995 m. buvo atkurtas ir „Kariūnas“. Jo redaktoriumi paskirtas pulkininkas Stasys Puškorius. Nuo 1995 iki 1998 m. pasirodė 12 „Kariūno“ numerių. Ir, nors leidžiamas nereguliariai, „Kariūnas“ atspindėjo Karo akademijos gyvenimą, aktualiausias Akademijai ir kariūnams rūpimas problemos. 12 numeriu ir pasibaigė „Kariūno“ leidyba.

2001 m. rugpjūčio mėn. Akademijos viršininko plk. Algio Vaičeliūno sprendimu „Kariūnas“ vėl atgimė. Atsakinguoju redaktoriumi buvo paskirtas Vytautas Tininis, o nuo 2002 m. vasaros – pulkininkas leitenantas Gintautas Surgailis. 2003 m. kovo mėn. pasirodė pirmasis žurnalo „Kariūnas“ numeris spalvotais vidiniais puslapiais ir viršeliais. 2007 m. rugsėjo mėnesį naujuoju atsakinguoju redaktoriumi buvo paskirtas kapitonas Jonas Švilpa. 2009 m. pavasarį išėjo 100-asis „Kariūno“ numeris.

Bendradarbiavo Viktoras Alekna, Julius Būtėnas, Bernardas Brazdžionis, Liudas Gira, Eugenijus Matuzevičius, Antanas Miškinis, Jonas Noreika, Stasys Raštikis ir kt.

## Redaktoriai
* Simas Urbonas-Urbanavičius – 1932–1936 m.,
* Jonas Noreika – 1936–1937 m.
* Kazys Zupka – 1937–1938 m.
* Vytautas Tamulaitis – 1938–1940 m.
* Stasys Puškorius – 1995–1998 m.
* Vytautas Tininis – 2001 m.
* Gintautas Surgailis – 2002–2007 m.
* Jonas Švilpa – 2007–2009 m.
* Arūnas Alonderis – 2009–2017 m.
* Gintautas Surgailis – nuo 2017 m.
* Donatas Suchockis – 2020–2022 m.
* Mantas Stankevičius – 2021 m.

## Šaltiniai
3. Žurnalo „kariūnas“ archyvas: https://www.lka.lt/produktai/leidiniai/zurnalas-kariunas/?cntnt01page=1
Veganiškoji žemdirbystė

**Veganiškoji žemdirbystė** – žemdirbystės rūšis, kurioje augalai auginami nenaudojant jokių gyvūninės kilmės medžiagų ir stengiantis apskritai padaryti kiek įmanoma mažesnę žalą gyvūnams. Paprastai tokia žemdirbyste besiverčiančiuose ūkiuose nelaikomi gyvūnai, trąšai nenaudojamas mėšlas, kaulų miltai ar kitokie iš gyvūnų gaunami produktai, patys žemdirbiai praktikuoja veganišką gyvenimo būdą. Tuo siekiama nepalaikyti gyvūnų išnaudojimo, praktikoje įgyvendinti gyvūnų teisių idėjas.

Veganiškojoje žemdirbystėje žemės derlingumas palaikomas naudojant žaliąsias trašas, augalinį kompostą, mulčiavimą, mineralus, sėjomainą.

Ši žemdirbystė kai kurių ją populiarinančių organizacijų (pavyzdžiui, Anglijos Vegan Organic Network) siejama su ekologinės ir darnios žemdirbystės principais.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Jenny Hall, Iain Tolhurst. *Growing green: animal-free organic techniques*. Chelsea Green Pub., 2007
* Kenneth Dalziel O’Brien. *Veganic gardening: the alternative system for healthier crops*. Thorsons, 1986

## Nuorodos
* Vegan Organic Network 
* Stockfree Organic Services
Kas girdėt?

**Kas girdėt?** – visuomenės, politikos ir literatūros katalikiškos orientacijos laikraštis, leistas 1925 m. Marijampolėje.

## Istorija
Ėjo kartą per savaitę. Spausdino Šešupės spaustuvė. Leido priedą „Blaivybės garsas“. Išėjo 15 numerių.

Informavo apie svarbiausius Lietuvos ir pasaulio įvykius, Marijampolės apylinkių gyvenimą.

Bendradarbiavo Motiejus Endziulaitis, Vladas Mažonas, Vladas Raulinaitis, Justinas Staugaitis, Jonas Totoraitis ir kt. Atsakingasis redaktorius ir leidėjas Jonas Kedys. 

## Šaltiniai
Katakombos (laikraštis)

**Katakombos** – pogrindinis literatūros laikraštis, ėjęs nuo 1978 m. spalio mėn. Kaune ir 1990–1991 m. Vilkijoje, Kauno rajonas.

## Istorija
Kaune leido Petras Matkevičius (*Don Pedro*), Jonas Fabijanskas, Pranas Tuminas. Redagavo Pranas Mikalauskas-Antalkis. Spausdino originalius literatūros kūrinius (apsakymus, legendas), užsienio autorių legendas ir straipsnius, susijusius su religija. Tiražas 50-100 egz., daugintų „Era“. Išleista 17 numerių.

1990–1991 m. Vilkijoje leistas almanachinio pobūdžio leidinys. Rašė apie užmirštus pogrindinės spaudos žurnalistus, rašytojus bei leidėjus, skelbė jų pogrindyje parašytus originalius publicistikos, poezijos, prozos kūrinius bei vertimus. Leidėjas ir redaktorius Pranas Mikalauskas-Antalkis. Tiražas 100–300 egz. Išėjo 7 numeriai. 

## Šaltiniai
Kauno apskelbimai

**Kauno apskelbimai** – informacinio pobūdžio leidinys, leistas 1915 m. Kaune lietuvių, lenkų ir vokiečių kalba.

## Istorija
Leido okupacinė vokiečių administracija, redagavo Barenas fon Šrėteris. Ėjo du kartus per savaitę. Spausdino įsakymus, sprendimus, paliepimus, informavo apie karo veiksmus fronte, apie įvykius Lietuvoje. Išėjo 4 numeriai. 

## Šaltiniai
Karo archyvas

**Karo archyvas** – Lietuvos kariuomenės leidinys, leistas 1925–1929 m., 1935–1940 m. Kaune.

## Istorija
Ėjo neperiodiškai. 1925–1929 m. leido Vyriausiojo štabo Karo mokslo skyrius, o 1935–1940 m. – Spaudos ir švietimo skyrius. Spausdino Spindulio spaustuvė, nuo 1935 m. Varpo spaustuvė Kaune. Tiražas 1925 m. – 800 egz., 1929 m. – 200 egz. Išėjo 12 tomų.

Spausdino karo ir Lietuvos kariuomenės istorijos tyrinėjimus, monografijas, karių atsiminimus, dokumentus, Lietuvos istorijos studijas.

1993 m. Vilniuje išleistas Lietuvos krašto apsaugos ministerijos žurnalas „Karo archyvas“, kaip atgaivintas 1925–1940 m. Kaune ėjęs to paties pavadinimo leidinys. Nuo 2003 m. leidžia Lietuvos karo akademija.

Bendradarbiavo Vytautas Bičiūnas, Vaclovas Biržiška, Mykolas Biržiška, Stasys Butkus, Marijona Čilvinaitė, Tadas Daugirdas, Zenonas Ivinskis, Jonas Martynas Laurinaitis, Antanas Merkys, Aleksandras Ružancovas, Kazimieras Pakalniškis, Vincas Vitkauskas ir kt.

## Redaktoriai
* Vytautas Steponaitis – 1925–1940 m.
* Gintautas Surgailis – nuo 1992 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Karo archyvas
Rūta Krasauskienė

**Rūta Krasauskienė** (g. 1968 m. kovo 19 d. Vilniuje) – Lietuvos pedagogė.

## Biografija

1986 m. baigė Vilniaus 54-ąją vidurinę mokyklą, 1986–1992 m. studijavo LMA, 2001–2004 m. studijavo VPU edukologijos meninio ugdymo specialybę. 1988–1990 m. – Chorinio dainavimo mokyklos „Liepaitės“ chormeisterė, 1989–1999 m. – Vilniaus „Sietuvos“ vidurinės mokyklos muzikos mokytoja, 1996–1999 m. – direktoriaus pavaduotoja ugdymui, 1999–2003 m. – Vilniaus Žemynos gimnazijos direktoriaus pavaduotoja ugdymui, 2003–2020 m. – direktorė, nuo 2004 m. – VPU Kultūros ir meno edukologijos instituto lektorė.

Nuo 2020 m. Nacionalinės švietimo agentūros direktorė. 

## Nuorodos
Kauno gubernijos valdybos spaustuvė

**Kauno gubernijos valdybos spaustuvė** – spaustuvė, veikusi Kaune 1843–1915 m.

## Istorija
Spaustuvės pagrindą sudarė į Kauną atvežta Bialystoko srities valdybos spaustuvė. 1852–1858 m. ji buvo išnuomota spaustuvininkui M. Tipografui. 1868 m. turėjo 2 spausdinimo mašinas, 1858–1862 m. joje dirbo 10-13 darbininkų.

Iš pradžių buvo spausdinama daugiausia rusų ir lenkų kalba, nuo 1863 m. – beveik vien rusų kalba. Čia spausdintas pirmasis Kauno gubernijos oficialus laikraštis „Kovenskije gubernskije vedomosti“ (1843–1915 m.) tęstinis leidinys „Pamiatnaja knižka Kovenskoj guberniji“ (1847–1914 m.) kanceliarinės knygos, blankai, skelbimai. Panaikinus lietuviškosios spaudos draudimą, pradėta ir lietuvių kalba spausdinti valdiniai skelbimai, sanitarinės propagandos leidinėliai. 1915 m. tapo Oberosto spaustuve, 1918 m. reorganizuota į Valstybės spaustuvę.

## Šaltiniai
Kauno kraštas

**Kauno kraštas** – Kauno krašto apskričių laikraštis, ėjęs 1994–1995 m. Kaune.

## Istorija
Buvo leidžiamas vietoj miesto laikraščio „Vakarinis Kaunas“, skiriamas Kauno miesto bei rajono ir 10 aplinkinių rajonų skaitytojams. Leistas 3 kartus per savaitę. Tiražas 1994 m. – 31 000 egz., 1995 m. – 10 000 egz.

Redaktorius Antanas Marčiulionis. 

## Šaltiniai
Kauno naujienos

**Kauno naujienos** – dienraštis, ėjęs 1925 m. lapkričio 1 d. – 1926 m. sausio 31 d. Kaune. 

## Istorija
Leido A. Dilys, nuo 1926 m. – „Kauno naujienoms“ leisti bendrovė. Spausdino Raidės spaustuvė Kaune. Išėjo 39 numeriai.

Bendradarbiavo Kazys Binkis, Liudas Gira, Antanas Jurgelionis, Faustas Kirša, Vladas Mačys, Stasys Miliauskas, Stasys Santvaras, Antanas Sutkus, Antanas Vaičiūnas, L. Vitkauskas, Viktoras Žadeika ir kt. 

Atsakingasis redaktorius A. Dilys. 

## Šaltiniai
Kauno sportas (laikraštis)

**Kauno sportas** – sporto laikraštis, nuo 1995 m. rugsėjo 18 d. iki 1999 m. leistas Kaune. 

## Istorija
Steigėjas, leidėjas ir vyr. redaktorius Romualdas Vytautas Zbormirskas. Tiražas 3000 egz. 

## Šaltiniai
Kauno spaustuvė

**Kauno spaustuvė** – spaustuvė Kaune, įsteigta 1930 m., atpirkus ją iš M. Kuktos.

## Istorija
Savininkas V. Vebras. Spaustuvėje buvo spausdinami laikraščiai „Naujos žinios“ ir „Rytmetinės naujos žinios“, „Šventadienis“ (juos leido V. Vebras), leidiniai „Verslas“, „Amatininkas“, „Tėvų žemė“, „Aukso keliai“, „Naujas pasaulis“, „Iliustruotas pasaulis“, „Pasaulio lietuvis“, taip pat knygos, Lietuvos kariuomenės blankai. 

## Šaltiniai
Kauno žinios (leidinys)

**Kauno žinios** – informacinis leidinys, ėjęs 1915–1917 m. Kaune lietuvių, lenkų ir vokiečių kalba.

## Istorija
Leido Kauno komendantūra ir Saliamonas Banaitis dukart per mėnesį. Išleisti 88 numeriai. Spausdino Banaičio spaustuvė.

Leidinys informavo apie karo veiksmus, įvykius pasaulyje ir Lietuvoje. 

## Šaltiniai
Abdula Ansari

**Abdula Ansari** (*Abdullah Ansari*), pilnas vardas – **Abu Izmailas Abdula ibn Abi Mansūras Mohamadas** (1006–1088 m.) – persų rašytojas, mistikas, sufijus, rašęs ir arabų kalba.

Savo kūryboje Abdula Ansari neigė pasaulietinės valdžios ir turto prasmę, aukštino dvasinės tobulybės siekimą. Kūrinyje „Maldos“ pirmą kartą persų literatūroje panaudota rimuota proza (sadžas), kurią Saadi pritaikė poemoje „Gulistanas“ (1258 m.). Ansari išvertė iš arabų kalbos Sulami veikalą „Sufijų gyvenimai“. Proza perkūrė žinomą siužetą apie Jusufą ir Zuleichą, parašė kūrinių, kuriuose ryškios sufizmo idėjos.

Iš trijų jam priskiriamų divanų išliko tik fragmentų. Svarbiausias kūrinys – „Dialogai su Dievu“ (*Munajat Namah*).

## Šaltiniai
Kėdainiai (savaitraštis)

**Kėdainiai** – Kėdainių rajono savaitraštis, ėjęs nuo 1994 m. iki 1997 m. Kėdainiuose. 

## Istorija
Leidėjai: UAB „Statyba“, UAB „Riliuda“. Tiražas 1994 m. 2 spaudos lankai – 2600 egz., 1997 m. 2,5 spaudos lanko – 2500 egz.

Redaktoriai: Artūras Navickas, Laima Juškauskaitė, Žilvinas Menčikovas. 

## Šaltiniai
Kėdainių chamas

**Kėdainių chamas** – satyrinis laikraštis, ėjęs 1991–1993 m. Kėdainiuose.

## Istorija
Leido Kėdainių rajono policijos rėmėjų sąjunga ir leidybos įmonė „Sargyba“. Rašė apie elgesio ir dorovės principų pažeidimus, buitinius ir visuomeninius konfliktus, kritikavo teisėtvarkos pažeidėjus. Išėjo 12 numerių. Tiražas 1991 m. – 5000 egz., 1993 m. – 1000 egz. 

## Šaltiniai
Kauno pirmadienis

**Kauno pirmadienis** – pramoginis savaitraštis, ėjęs nuo 1995 m. rugsėjo 25 d. iki 1996 m. gegužės 5 d. Kaune. 

## Istorija
Leidėjas ir vyr. redaktorius Linas Virginijus Medelis. Redaktorė Jovita Girlevičiūtė. Tiražas 7000 egz. 

## Šaltiniai
Gazalis

**Gazalis** arba **Algazelis** (), tikras vardas – **Abu Hamidas Muhamadas ibn Muhamadas Gazalis** (; 1057 m. liepos 5 d. – 1111 m. gruodžio 19 d. ) – persų kilmės islamo filosofas, teologas, sufijus. Daug prisidėjo prie sufizmo idėjų plėtojimo ir jų susiejimo su pagrindine islamo teologija.

Gazalis studijavo teologiją ir filosofiją Bagdado ir Nišapuro universitetuose, vadovavo Bagdado aukštajai mokyklai. Pradžioje pritarė Alfarabijaus ir Avicenos intelekto teorijai, reiškinių priežastingumui. Vėliau šių pažiūrų atsisakė, ryšį tarp reiškinių aiškino Dievo valia. Pasisakė prieš filosofinį Dievo pažinimą, kuris, pasak Gazalio, yra ribotas. Teigė, kad Dievą pažinti galima tik intuityviai, esant dvasinės ekstazės būsenoje. Neigiamai vertino Aristotelio ir Platono filosofiją kaip bedievišką, ir netinkamą islamui. Tačiau Gazalis palaikė mokslinio, matematinio pasaulio reiškinių pažinimo teoriją.

## Kūryba

Gazalis parašė apie 70 kūrinių, filosofiškai ir teologiškai nagrinėjančių būties aspektus. Svarbiausi veikalai:
* Filosofų tikslai (*Tahāfut al-Falāsifaʰ*)
* Filosofų paneigimas
* Teologijos atgimimas
* Saugantis nuo suklydimų (*Al-munqidh min al-ḍalāl*) – autobiografija.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Gazalio kūrinių serija (leidykla Islamic Texts Society)
Kėdainių garsas (1926)

**Kėdainių garsas** – dvisavaitis laikraštis, leistas 1926 m. Kėdainiuose. 

## Istorija
Pirmasis numeris išėjo 1926 m. vasario 6 d. Leido ir redagavo Juozas Janonis. Spausdino Movšovičiaus ir Kagano spaustuvė Kėdainiuose, vėliau – Varpo spaustuvė bei K. Narkevičiaus ir Atkočiūno spaustuvė Kaune. Išėjo 8 numeriai.

Rašė apie vietos gyvenimo problemas, svarbiausius Lietuvos įvykius. 

Bendradarbiavo J. Lazauskas, J. Požerskis, J. Žičys ir kt. 

## Šaltiniai
Faridas ad Dinas Ataras

**Faridas ad Dinas Ataras**, arba **Ataras** (*عطار*) – tikrasis vardas **Abu Hamidas bin Abubakras Ibrahimas** (; ~1145/1146-1220/1221 m.) – persų poetas, hagiografas, vienas ankstyvosios sufizmo poezijos kūrėjų.

Apie Ataro biografiją išlikę mažai žinių. Žinoma, kad kilo iš Nišapūro, pradžioje buvo vaistininkas, vėliau keliavo po Iraką, Egiptą, Siriją, Saudo Arabiją, Chorezmą, Indiją. Ten domėjosi mistikų sufijų veikla bei kūryba; bendravo su dvasiniais mokytojais. Parašė mistinių, religinių poezijos kūrinių: „Paslapčių knyga“, „Dievo knyga“ ir kt. Poema „Paukščių šneka“ (*Manteq at-Ṭayr*), kurioje alegorine forma aiškinama sufizmo mistika, turėjo įtakos Rumi, Navoji ir kitų vėlesnių sufijų kūrybai. Sudarė mistikų, šventųjų biografinę knygą „Šventųjų gyvenimai“ (*Tazkirat al-Awliyā*).

Ataro poezija pasižymi vaizdingumu, tapybiškumu. Išliko apie 30 kūrinių.

## Šaltiniai
Adam Blaškevič

**Adam Blaškevič** (g. 1959 m. gegužės 8 d. Vilniuje) – Lietuvos pedagogas.

## Biografija

1981 m. baigė Vilniaus universitete. 1981–1988 m. Vilniaus 2-osios vidurinės mokyklos matematikos mokytojas, 1988–1993 m. – direktorius. 1993–2002 m. Vilniaus Jono Pauliaus II vidurinės mokyklos direktorius, nuo 2002 m. – Vilniaus Jono Pauliaus II gimnazijos direktorius.

Priklausė Lietuvos krikščionių demokratų partijai.

## Šaltiniai
Kėdainių garsas

**Kėdainių garsas** – Kėdainių rajono laikraštis, ėjęs Kėdainiuose nuo 1945 m. vasario 23 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

## Istorija
Iki 1950 m. Kėdainių apskrities laikraštis, 1950–1990 m. – LKP Kėdainių rajono komiteto ir LDT leidinys, nuo 1991 m. sausio 31 d. – nepriklausomas laikraštis. Steigėja UAB „Kėdainių garsas“, leidėja laikraščio „Kėdainių garsas“ redakcija.

Iki 1989 m. liepos mėn. vadinosi „Tarybinis kelias“, nuo 1989 m. liepos – „Kėdainių garsas“. 1945–1946 m. ėjo vienąkart-dukart, 1947–1951 m. dukart, nuo 1952 m. – triskart per savaitę, antradienį, ketvirtadienį, šeštadienį. Spausdino Kėdainių spaustuvė. Tiražas 1945 m. – 5000 egz., 1987 m. – 16 500 egz., 1997 m. – 9300 egz. 2010 m. – 4000 egz.

## Redakcija
Redakcijoje dirbo: F. Čiulada, D. Gergelienė, J. Jakšienė, Algimantas Kaminskas, Alvydas Kazlauskas, L. Kazlauskienė, G. Kretavičius, Laima Miliuvienė, M. Misiūnas, Stasys Pikelis, Skirmantas Pabedinskas, E. Pronckus, R. Viliušytė-Šukienė. 

## Redaktoriai
* Bronius Kisarauskas – 1945–1947 m.
* Jurgis Dovydaitis – 1948–1950 m.
* A. Daukša – 1950–1952 m.
* V. Rimkevičius – 1953–1954 m.; 1957–1959 m.
* A. Trumpickas – 1954–1957 m.
* Jonas Čaplikas – 1959–1963 m.
* Romualdas Juodeika – 1963–1968 m.
* A. Damaševičius – 1968–1980 m.
* Edvardas Dombrovickas – 1980–1987 m.
* Zita Zokaitytė – 1987–2001 m.
* Ingrida Marijošienė – 2002–2011 m. gegužės mėn.
* Kristina Stankevičė –2011–2013 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kėdainių garsas. Straipsniai
Bektašizmas

**Bektašizmas** – musulmonų sufijų ordinas (tarika), išpopuliarėjęs Osmanų imperijos laikais.

Bektašizmą XIII a. pab. sukūrė mistikas, filosofas, gyvenęs Anatolijoje – Hadžis Bektašas. Ordinui priklausė sunitai, tačiau religinėse apeigose yra šiizmo, krikščionybės ir kitų religijų elementų. Bektašizmas apjungė krikščionybės ir islamo idėjas – nesilaikė šariato, turėjo savo maldas, praktikavo dvasines pratybas, krikštą, laikėsi atsiskyrėliško gyvenimo būdo, celibato, pasninko, pasisakė už mistinį Dievo pažinimą. Tikima į Švenčiausiąją Trejybę, kurią sudaro Alachas, Mohamedas ir Ali. Ordino nariai gyveno tikinčiųjų aukomis išlaikomuose vienuolynuose (tekėse), kuriems vadovavo ordino vyriausiasis (piras). Bektašiai rengdavo labdaros akcijas (maitino vargšus).

Ypač didelę reikšmę bektašizmas įgijo susikūrus Osmanų imperijai. Šiam ordinui priklausė visi imperijos kariai (janyčarai). Bektašizmo idėjų pagalba buvo platinamas islamas krikščioniškose Balkanų šalyse. 1826 m. Mahmudas II uždraudė bektašizmą ir paskelbė jį erezija. Veikė pogrindyje, tikinčiųjų persikėlė į Balkanus. Įkūrus Turkijos respubliką, buvo uždrausti visi sufijų ordinai. Komunizmo laikais ordinas Albanijoje buvo uždraustas.

Dabar bektašizmas gyvuoja Albanijoje, Makedonijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, taip pat atsigavo ir Turkijoje.

## Šaltiniai
Keleivis (Karaliaučius)

**Keleivis**, *Keleiwis isz Karaliaucziaus broliams lietuwininkams žinias parnesząs* – savaitraštis, leistas 1849–1880 m. Karaliaučiuje gotišku šriftu.

## Istorija
Provokiškos orientacijos laikraštis. Skelbė naujienas iš Vokietijos, kitų kraštų, spausdino religinius straipsnius, ugdė lojalumą Vokietijos valdžiai. Spausdino Šulco, nuo 1870 m. – E. Rautenbergo spaustuvė Karaliaučiuje. Leidinį materialiai rėmė vokiečių administracija.

Redagavo Frydrichas Kuršaitis. 

## Šaltiniai
Chanaka

**Chanaka** (), **tekė** () – pastatas, kuriame įsikūręs sufijų ordinas (tarika). Chanakoje meldžiamasi, atliekami ritualai, mokymai, priimami keliaujantys sufijai, islamo studentai. Atsirado IX-X amžiuje, paprastai kūrėsi šalia mečečių, medresių, dargų (sufijų kapaviečių). Chanakos buvo išlaikomos amatininkų susivienijimų, valstybės ar privačių asmenų. Labiausiai paplitusios buvusios Persijos žemėse (Irane, Turkijoje, Vidurinėje Azijoje).

Pastatai chanaką sudaro didelė centrinė halė, kurioje laikomos pamaldos (salahas), bei sufistinės zikro formos (meditacija, maldos, muzika ir kt.). Gali būti celės, kur sufijai atlieka asmeninę praktiką, įkurdinami pakeleiviai ir kt.

## Šaltiniai
Algimantas Brazaitis

**Algimantas Jonas Brazaitis** (1932 m. vasario 8 d. Barzduose, Šakių apskrityje – 2020 m. vasario 26 d. Vilniuje) – sovietinis partinis veikėjas, žurnalistas.

## Biografija
Dirbo pedagoginį, kultūrinį ir komjaunimo darbą. 1952 m. pašauktas į sovietinę armiją, baigė Tolimosios aviacijos karo mokyklą, tarnavo šios aviacijos daliniuose. 1956 m. grįžo į Lietuvą ir karjerą darė komjaunimo bei partiniame darbe. Studijavo Vilniaus aukštojoje partinėje mokykloje, Vilniaus pedagoginiame institute, kvalifikaciją kėlė vadovaujančiųjų darbuotojų kursuose prie Maskvos visuomeninių mokslų akademijos ir Maskvos liaudies ūkio akademijos.

1962–1967 m. LKP CK instruktorius, sektoriaus vedėjas, kuruojantis kultūros įstaigų veiklą. 1967–1972 m. LSSR MT kultūros skyriaus vedėjo pavaduotojas, kuruojantis kultūros žinybų bei kūrybinių sąjungų veiklą. 1968–1972 m. LSSR MT aparato profsąjungos vietos komiteto pirmininkas, Valstybinių įstaigų profsąjungos respublikinio komiteto narys. 1967–1972 m. Dainų švenčių organizacinio komiteto sekretorius, 1972–1988 m. šio komiteto narys.

1972–1978 m. Kauno miesto tarybos deputatas. 1972–1979 m. LKP Kauno miesto komiteto II-asis sekretorius. 1973–1988 m. „Žinijos“ draugijos valdybos narys. 1973–1998 m. Kultūrinių ryšių su užsienio šalimis draugijos valdybos narys, Lietuvos-Vengrijos draugystės draugijos pirmininkas. 1974–1989 m. LKP revizinės komisijos narys, LKP ideologinės komisijos narys. LKP XX suvažiavimo redakcinės komisijos pirmininkas. Nuo 1979 m. LSSR Valstybinio kinematografijos komiteto pirmininkas. Nuo 1981 m. LKP revizijos komisijos narys. 1980–1990 m. dvi kadencijas Šilutės rajone buvo LSSR AT deputatas.

1988 m. panaikinus Kinematografijos komitetą paskirtas Vyriausiosios valstybinių paslapčių spaudoje saugojimo valdybos prie LSSR Ministrų Tarybos (Glavlito) viršininku. Nemažai nuveikė išviešinant šios įstaigos darbą ir naikinant cenzūros suvaržymus. 1989 m. Spaudos įstatymo ruošimo komisijos narys. 1989 m. jo iniciatyva įkurta Spaudos kontrolės valdyba, kuri atsiskyrė nuo SSRS Glavlito ir sunormino Lietuvos žiniasklaidos veiklą sutinkamai su įsigaliojusiu Lietuvos SSR Spaudos įstatymu. 1989–1990 m. LSSR AT nepriklausomybės atkūrimo komisijos narys. Iš LKP išstojo 1990 m. depolitizuojant Spaudos kontrolės valdybą. 1992 m. išėjo į pensiją, kurį laiką dirbo privačių laikraščių redakcijose. 1993–2007 m. Baltarusijos informacijų agentūros BELTA korespondentas Lietuvoje. 1995–1998 m. Lietuvos ūkio partijos steigimo iniciatyvinės grupės narys, šios partijos centrinės valdybos narys.

Parašė straipsnių apie viešumo problemas, politinį bei ekonominį gyvenimą Lietuvoje ir Baltarusijoje. Lietuvos spaudoje reiškėsi kaip kairiųjų pažiūrų žurnalistas, kritikuojantis liberalizmą ir konservatorius. 2013 m. elektroninių knygų leidykla išleido dvi memuarinio publicistinio pobūdžio A. Brazaičio knygas: „Pertvarkos sūkuriuose“ ir „Pertvarkos atspindžiai“.

## Įvertinimas
* 1982 m. LSSR nusipelnęs kultūros veikėjas

## Šaltiniai
Keleivis (Hanoveris)

**Keleivis** – Mažosios Lietuvos lietuvių mėnesinis laikraštis, ėjęs nuo 1950 m. liepos iki 1968 m. Hanoveryje (Vokietija).

## Istorija
1950–1952 m. leido Mažosios Lietuvos tarybos spaudos komisija, nuo 1952 m. – Mažosios Lietuvos tėviškės mylėtojų draugija.

Bendradarbiavo A. Endrikaitis, Jonas Endrikis Grigolaitis, A. Keleris, K. O. Oselis, Erdmonas Simonaitis, P. Šlenteris, Ansas Trakis.

## Atsakingieji redaktoriai
* Ansas Lymantas – 1950–1951 m.
* Augustas Albertas Puskepalaitis – 1951–1952 m.
* Hermanas Jakužaitis – 1952 m.
* E. Žilius – nuo 1952 m., kartu su redakcine komisija. 

## Šaltiniai
Keleivis (Klaipėda)

**Keleivis** – Lietuvos, iki 1995 m. – Klaipėdos krašto evangelikų liuteronų ketvirtinis žurnalas, einantis nuo 1992 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Pradėtas leisti kaip atkurtas 1924–1939 m. Klaipėdoje leistas dienraštis „Lietuvos keleivis“. Iki 1993 m. Nr. 4 buvo 4 psl. laikraštis, nuo Nr. 5 – 32 psl. žurnalas. Tiražas 1992 m. – 300 egz., 1995 m. – 2500 egz.

## Redaktoriai
* kun. Darius Petkūnas – 1992–1993 m., nuo 1996 m.
* Jonas Ohmanas – 1994–1995 m. 

## Šaltiniai
Kelias (Vilnius)

**Kelias** – *savaitinis iliustruotas Rytų [[Lietuva|Lietuvos]] lietuvių [[laikraštis]]*, leistas 1925–1928 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido ir redagavo Jonas Navikas. Pirmasis numeris išėjo 1925 m. liepos 10 d. vietoj savaitraščio „Lietuvos kelias“ kaip *savaitinis Vilniaus laikraštis*, nuo 1927 m. lapkričio 18 d. – *savaitinis Vilniaus krašto lietuvių laikraštis*, nuo 1928 m. sausio 7 d. – *savaitinis Vilniaus ir [[Suvalkai|Suvalkų]] krašto lietuvių laikraštis*; nuo 1928 m. liepos 21 d. savaitinis iliustruotas Rytų Lietuvos lietuvių laikraštis. Spausdino „Ruch“ spaustuvė Vilniuje.

Lenkų valdžia ne kartą leidinį konfiskavo, baudė įvairiomis baudomis redaktorius.

Leido priedą vaikams „Takelis“. 1928 m. gruodžio 1 d. „Kelias“ buvo sujungtas su laikraščiais „Dirva“, „Vilniaus aidas“ ir vietoj jų išėjo „Vilniaus rytojus“.

Bendradarbiavo Danielius Alseika, J. Klimas, Vincas Krėvė-Mickevičius, Marcelinas Šikšnys, Ksaveras Sakalauskas-Vanagėlis, P. Vieštautas, Juozas Zubrys. 

## Šaltiniai
Kėdainių žinios

**Kėdainių žinios** – *politikos, ekonomikos ir kultūros [[savaitraštis]]*, leistas 1926 m. Kėdainiuose.

## Istorija
Iliustruotą katalikiškos orientacijos laikraštį leido ir redagavo Vladas Kateiva. Spausdino Movšovičiaus ir Kagano spaustuvė Kėdainiuose. Išėjo 7 numeriai. 

## Šaltiniai
Kelias (Radviliškis)

**Kelias** – *[[Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis|Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio]] [[Radviliškis|Radviliškio]] tarybos leidinys*, ėjęs 1989–1990 m.

## Istorija
Rengė Genovaitė Bagdonienė, Jonas Jasaitis, Antanas Stačikas, S. Žiaunytė. Tiražas 3000 egz. Išėjo 11 numerių. 

## Šaltiniai
Kelias į rinką

**Kelias į rinką** – laisvo verslo ketvirtinis žurnalas, ėjęs 1991–1994 m. Vilniuje.

## Istorija
Analizavo laisvos rinkos santykius, teikė metodinę informacijų verslininkams. Redagavo Albinas Navickas, leido jo personalinė firma. Tiražas 1991 m. – 1000 egz., 1993 m. – 1500 egz. 

## Šaltiniai
Santosas

**Santosas** – miestas Brazilijos pietryčiuose, San Paulo valstijoje, 72 km į šiaurės vakarus nuo San Paulo, Atlanto vandenyno Santoso užutėkio pakrantėje. 419 757 gyventojų (2010 m.). Vienas pagrindinių šalies jūrų uostų (išvežama kava, vaisiai, medvilnė, produkcija iš Paragvajaus). Svarbus tarptautinės prekybos centras. Metalo apdirbimo, maisto (cukraus, konservų, malimo) pramonė.

## Šaltiniai
Kelmės spaustuvė

**Kelmės spaustuvė** – spaustuvė, veikusi Kelmėje 1948–1994 m.

## Istorija
Kelmės spaustuvė įkurta 1948 m. ir spausdino Kelmės apskrities laikraštį „Bolševikinis žodis“. 1951 m. rugsėjo mėn. Kelmės, Tytuvėnų ir Užvenčio spaustuvės buvo sujungtos. Tačiau įkūrus atskirus Kelmės, Tytuvėnų ir Užvenčio rajonus, vėl savarankiškai veikė ir rajonų spaustuvės.

1951–1953 m. Kelmės spaustuvė spausdino Kelmės ir Kražių MTS laikraščius „Kolūkinė garbė“ ir „Traktoristas“. 1960 m. prie Kelmės spaustuvės prijungtos Užvenčio ir Varnių spaustuvės. 1963 m. pati Kelmės spaustuvė buvo prijungta prie Tauragės spaustuvės. 1976 m. Kelmės spaustuvė tapo Šiaulių „Titnago“ spaustuvės skyriumi. Nuo 1978 m. Kelmės rajono laikraštis „Komunistinis žodis“ (nuo 1988 m. – „Bičiulis“) spausdinamas ofsetu Šiaulių „Titnage“.

1993 m. valstybinė Kelmės spaustuvė tapo individualios Eismonto įmonės „Eglė“ spaustuvė ir veikė iki 1994 m. Spausdino blankus, bukletus, kvietimus, programas. 

## Šaltiniai
Gary Payton

**Gary Payton** (g. 1968 m. liepos 28 d.) – buvęs NBA krepšininkas.

Garis Peitonas gimė 1968 m. liepos 28 d., Oklande, Kalifornijoje. Baigė Skyline vidurinę mokyklą Oklande. 1986 m. Įstojo į Oregono valstijos universitetą. 1986 m. „Sports Illustrated“ išrinko jį koledžo metų žaidėju.

1990 m. NBA naujokų biržoje G. Payton’ą 2 šaukimu pasirinko Seattle „SuperSonics“ klubas. 1996 m. buvo pakviestas į JAV rinktinę. Startiniame penkete žaidė 6-iose iš 8 rungtynių. 2003 m. vasario 20 d. buvo iškeitas Milwaukee „Bucks“ klubui. 2003 m. liepos 16 d. pasirašė sutartį su Los Angeles „Lakers“ klubu. 2004 m. rugpjūčio 8 d. buvo iškeistas Boston „Celtics“ klubui. 2005 m. rugsėjo 22 d. pasirašė sutartį su Miami „Heat“ klubu.

## Apdovanojimai

* 9 kartus dalyvavo NBA Visų žvaigždžių rungtynėse (1994–1998, 2000–2003 m.)
* Sietlo „SuperSonics” komandos visų laikų lyderis pagal pelnytus taškus
* 1996 m. Lyderis NBA perimtų kamuolių kategorijoje
* 1996 m. geriausiai besiginantis žaidėjas NBA
* 1996 m. Pripažintas JAV metų krepšininku.
* 2006 m. NBA čempionas

## Šaltiniai
Keturi ratai

**Keturi ratai** – mėnesinis automoto žurnalas, einantis nuo 1992 m. Vilniuje.

## Istorija
Leidžia UAB „Keturi ratai“. Tiražas 1992 m. – 26 000 egz., 1997 m. – 11 500 egz. 1992 m. buvo leidžiamas ir rusų kalba (*Četyre kolesa*). 1994 m. leido priedą (laikraštį) „Autokontaktas“ (tir. 10 000 egz.).

## Redaktoriai
* Virginijus Martišauskas – 1992–1996 m. 
* Mindaugas Malinauskas – 1996–2003 m.
* Mindaugas Žilionis – 2003–2004 m.
* Evaldas Tamariūnas – 2004–2006 m.
* Valdas Valiukevičius – nuo 2006 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Keturi ratai
Kabyras

**Kabyras** (; 1440–1518 m.) – Indijos poetas mistikas, rašęs hindi kalba. Padarė didelę įtaką Bhakti judėjimui, yra vienas iš 15 sikhų guru.

Manoma, kad Kabyras buvo nesantuokinis brahmano našlės sūnus, užaugintas musulmonų. Gyveno Varanasyje, buvo audėjas. Savo lyrikoje ir filosofijoje derino vaišnavų ir sufizmo idėjas. Kūrė dvieilius aforizmus, lyrines ir filosofijos didaktines dainas, satyras, paradoksus. Kūriniuose kalbama apie būties laikinumą, įtvirtinama monoteistinė Dievo, kaip vieningo dvasinio prado be požymių (*nirguna*), samprata, teigiama, kad vienintelė Dievo raiška – jo amžinasis žodis, iš tikrųjų atspindintis dieviškąją esatį, o ne įvairiapusišką, bet iliuzinį žmogaus paklydimų pasaulį. Kabyro teigimu, Dievas slypi visose gyvose būtybėse. Iš sufizmo perėmė dvasinės meilės Dievui, pažinimo susiliejime, idėją. Skelbė islamo ir hinduizmo tapatumą. Neigė kastų sistemą, asketizmo, teologinių žinių, ritualizmo naudą. Kabyras kovojo su religiniu fanatizmu, išjuokė visuomenės ydas, ortodoksinę scholastiką, kulto tarnų veidmainystę.

Pasak Kabyro, kiekvienas tiesai, meilei bei gėriui ištikimas žmogus, nepriklausomai nuo religijos ar kastos, yra gerbtinas ir savaime vertybė. Kūrinių kalbai būdingas aukštojo ir žemojo stiliaus, metafizikos ir buitiškumo derinys, gausu folklorinių įvaizdžių, užkoduotų simbolių.

Kabyras buvo beraštis, savo mokymą skelbė hindi ir kitų tarmių mišiniu (*khičri bhaša*). Svarbiausias jo veikalas – *Bijak* – laikomas vienu pirmųjų didesnių hindi literatūros kūrinių. Kabyro idėjų pasekėjai (*Kabir panth*) *Bijak* laiko savo šventraščiu. Kabyro kūrinių taip pat įtraukta į sikhų šventraštį Guru Granthą.

## Šaltiniai
Juozas Kaminskas

**Juozas Kaminskas**:

* Juozas Kaminskas (1898) – tapytojas;
* Juozas Kaminskas (1906) – laivų kapitonas, žurnalistas.
Kelias į komunizmą (Simnas)

**Kelias į komunizmą** – Simno rajono laikraštis, leistas nuo 1951 m. vasario 18 d. iki 1959 m. sausio 24 d.

## Istorija
Ėjo du kartus per savaitę. LKP Simno rajono komiteto ir DŽDT leidinys. Spausdino laikraščio spaustuvė, kurios įrenginiai, panaikinus Simno rajoną ir laikraštį prijungus prie Alytaus rajono laikraščio „Komunistinis rytojus“ atiteko Alytaus spaustuvei. Tiražas 1951 m. – 1000 egz., 1959 m. – 1200 egz.

## Redaktoriai
* Petras Mecelis – 1955–1956 m.
* Z. Cegelskienė – 1951–1955 m.
* V. Kazlauskas – 1956 m.
* V. Stiklakis – 1956 m., 1958 m.
* V. Uogintas – 1956–1957 m.
* Bronius Ramanavičius – 1957–1959 m. 

## Šaltiniai
Keturi vėjai

**Keturi vėjai** – avangardinės literatūros kūrėjų futuristų žurnalas, 1924–1928 m. nereguliariai leistas Kaune.

## Istorija
Naujos literatūros srovės – „Keturvėjininkų“ atstovai 1922 m. vasario 16 d. išleido vienkartinį leidinį „Keturių vėjų pranašas“. Jame išdėstė savo kūrybinius principus. 1924 m. išėjo pirmasis žurnalo numeris. Spausdino „Raidės“ spaustuvė Kaune. Išėjo 4 numeriai.

Leido ir redagavo Juozas Petrėnas (*Petras Tarulis*), Antanas Rimydis. Skleidė futurizmo ir ekspresionizmo estetikos principus, savo deklaracijose kritikavo tradicinius literatūros kanonus, maištavo prieš vyresniuosius lietuvių rašytojus. Rašė Kazys Binkis, Augustinas Gricius, Petras Janeliūnas, Juozas Petrėnas, Bronys Raila, Salys Šemerys, Alfonsas Šimėnas, Juozas Švaistas, Teofilis Tilvytis, Juozas Tysliava, Juozas Žlabys-Žengė ir kt. 

1990–1991 m. Kaune leistas literatūrinis dvimėnesis žurnalas „Keturi vėjai“. Iki 1991 m. Nr. 2 ėjo kaip Lietuvos nepriklausomųjų rašytojų sąjungos mėnesinis žurnalas. Spausdino originaliąją lietuvių rašytojų kūrybą. Tiražas: 1990 m. – 15 000 egz., 1991 m. – 11 300 egz. Išleisti 6 numeriai. Vyr. redaktorius Arvydas Lapukas.

## Šaltiniai

## Literatūra
* „Keturių vėjų“ poezija (sud. Agnė Iešmantaitė). – Vilnius: Žaltvykslė, 2007. – 140 p. – ISBN 9986-06-223-3
Kibirkštis (Klaipėda)

**Kibirkštis** – lietuvių laikraštis, leistas 1921–1922 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Ėjo kartą per mėnesį vietoj jaunimo laikraščio „Darželis“. Leido ir redagavo Martynas Glažė. Spausdino Ryto spaustuvė Klaipėdoje. Išėjo 2 numeriai.

Nagrinėjo jaunimo klausimus, informavo apie svarbiausius Klaipėdos krašto įvykius, spausdino žinias ir iš kitų Lietuvos vietovių. 

## Šaltiniai
Wilhelm Frick

**Vilhelmas Frikas** (, g. 1877 m. kovo 12 d. – 1946 m. spalio 16 d.) – vokiečių teisininkas, Trečiojo reicho veikėjas. 1933–1943 m. buvo Vokietijos vidaus reikalų ministras, 1943–1945 m. – Bohemijos ir Moravijos reichsprotektorius. Niurnbergo tribunole nuteistas mirties bausme kaip karo nusikaltėlis.

## Biografija
Nuo 1901 m. tarnavo policijoje. 1923 m. tapo Miuncheno policijos kriminalinės paieškos skyriaus vadovu. Dirbdamas šiose pareigose palaikė Hitlerį per Alaus pučo metu.

1924 m. išrinktas Reichstago deputatu. 1925 m., įstojęs į VNSDP, buvo jos frakcijos vadovu Reichstage. Nuo 1930 m. – Tiuringijos vidaus reikalų ministras.

Nacistams atėjus į valdžią tapo Vidaus reikalų reichsministru. Jam vadovaujant faktiškai panaikinta Vokietijos federalinė žemių sistema, uždraustos opozicinės partijos, sukurti žydus diskriminuojantys įstatymai.

1943–1945 m. buvo Bohemijos ir Moravijos reichsprotektorius.

Tarptautiniame Niurnbergo tribunole V. Frikas buvo kaltinamas pagalba nacistams ateiti į valdžią, kūrimu įstatymų, kuriais buvo uždraustos politinės partijos ir profsąjungos, kuriamos koncentracijos stovyklos, skatinama Gestapo veikla, diskriminuojami žydai ir militarizuojama Vokietijos ekonomika. 1946 m. spalio 16 d. tribunolo sprendimu pakartas.

## Nuorodos
* Biografija (rusų kalba) - Hronos;
* Biografinė santrauka (vokiečių kalba) .

## Šaltiniai
Kibirkštis (Smolenskas)

**Kibirkštis** – grožinės literatūros, gamtos ir visuomenės mokslų iliustruotas darbininkų žurnalas, leistas 1924–1926 m. Smolenske.

## Istorija
Leido Lietuvos darbininkų spaudos draugija, faktiškai – LKP CK. Ėjo nereguliariai. Tiražas 800–1500 egz.

Išspausdino dokumentų apie aušrininkus ir varpininkus, recenzijų apie Lietuvoje išleistas knygas, periodinius leidinius, skelbė politinę publicistiką, grožinės literatūros kūrinius.

Bendradarbiavo Albinas Bernotas, Karolis Didžiulis, Juozas Matulis, Bronius Pranskus, Eugenija Tautkaitė, Juozas Vitas ir kt.

Redagavo Zigmas Angarietis ir Vincas Kapsukas. 

## Šaltiniai
Kinas (Kaunas)

**Kinas** – iliustruotas kino-teatro-meno žurnalas, 1934–1935 m. ėjęs Kaune.

## Istorija
Leido Antanas Jasiūnas-Jacinevičius. Ėjo kas dvi savaitės.

Rašė apie žymiausius kino meno atstovus, informavo apie Lietuvoje demonstruojamus filmus, spausdino recenzijas. Pirmasis numeris išėjo 1934 m. gruodžio 1 d. Spausdino Raidės spaustuvė Kaune. Išėjo 4 numeriai.

Redkolegija: Vytautas Kazimieras Alseika, Antanas Jasiūnas, Karolis Račkauskas-Vairas, Antanas Steponaitis, atsakingasis redaktorius Antanas Steponaitis. 

## Šaltiniai
Kinas (žurnalas)

**Kinas** – mėnesinis kino žurnalas, leistas 1972–1994 m. ir nuo 1998 m. Vilniuje, Bernardinų g. 10.

## Istorija
1972–1979 m. ėjo kaip Respublikinės kino filmų nuomojimo kontoros biuletenis, 1980–1990 m. – iš pradžių LTSR Valstybinio kinematografijos komiteto, o nuo 1984 m. Lietuvos kultūros ministerijos ir Lietuvos kinematografininkų sąjungos mėnesinis leidinys lietuvių ir rusų kalba. Tiražas 1972 m. – 42 300 egz., 1989 m. – 40 900 egz. lietuvių k. ir 7800 egz. rusų k., 1994 m. – 5000 egz.
Iki 1991 m. buvo leidžiamas savaitinis reklaminis priedas „Savaitės ekranas“, vėliau tapęs savarankišku savaitraščiu, 1992 m. pavadintas „7 meno dienos“.

Rašė apie naujausius filmus, kino artistų darbus, spausdino recenzijas bei reklamą. 

1998–2010 m. ėjo iš pradžių vieną, vėliau, kai rėmė Spaudos, radijo ir televizijos rėmimo fondas – keturis-penkis kartus per metus.

Tiražas 2011 m. – 1200 egz.

## Redaktoriai
* Romualdas Norkus – 1972 m.
* Skirmantas Valiulis – 1973 m.
* Saulius Macaitis – 1974–1977 m.
* Vaclovas Mikailionis – 1978–1979 m.
* Aleksandras Šimkus – 1980–1984 m.
* Algimantas Pabijūnas – 1985–1990 m.
* Linas Vildžiūnas – 1991–1994 m. ir nuo 2008 m.
* Rasa Paukštytė – 1998–2008 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Zurnalaskinas.lt
Vinipego Jets

**Vinipego „Jets“** - () NHL Rytų konferencijos, Pietryčių pogrupio ledo ritulio komanda iš Vinipego, Kanados.
Komandos savininkė yra kompanija „True North Sports & Entertainment“, kuri 2011 m. gegužę įsigijo NHL komandą Atlantos „Thrashers“ ir perkėlė ją į Vinipego miestą.

## Sezonai

## Nuorodos

*Oficiali klubo svetainė
Klaipėdos garsas

**Klaipėdos garsas** – Klaipėdos krašto šaulių laikraštis, leistas 1926–1927 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Ėjo kartą per savaitę, nuo 1927 m. vasario 10 d. – triskart per savaitę. Leido Klaipėdos krašto šaulių valdyba. Spausdino spaustuvė „Lituania“ Klaipėdoje. Išėjo 168 numeriai. Leido priedą.

Informavo apie svarbiausius Lietuvos ir užsienio įvykius, svarstė Lietuvos ekonomikos, politikos klausimus, rašė apie šaulių sąjungos veiklą.

Bendradarbiavo Petras Leonas, Stasys Lipnickas, Matas Šalčius, Antanas Vaičiūnas, Antanas Žmuidzinavičius ir kt.

**Redaktoriai:** Vytautas Augustaitis, Jurgis Brūvelaitis. 

## Šaltiniai
Klaipėdos keleivis

**Klaipėdos keleivis** – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Klaipėdos miesto tarybos savaitraštis, ėjęs 1990 m. 

## Istorija
Tiražas 4500 egz. Išleista 12 numerių.

Redaktorius Kostas Kaukas. 

## Šaltiniai
Klaipėdos krašto amato laikraštis

**Klaipėdos krašto amato laikraštis** – Klaipėdos krašto amatų rūmų valdiškas organas, leistas 1924 m., 1929 m., 1931–1934 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Leido ir redagavo Amato rūmai lietuvių ir vokiečių kalba gotišku šriftu. 1924–1931 m. ėjo pavadinimu *„Klaipėdos krašto remeslininkystės laikraštis“*. Spausdino „Ryto“ spaustuvė Klaipėdoje. 

## Šaltiniai
Klaipėdos krašto laikraštis

**Klaipėdos krašto laikraštis** – klaipėdiškių reikalų gynimo organas, leistas 1932 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Leistas lietuvių ir vokiečių kalba gotišku šriftu. Ėjo dukart per savaitę. Pirmasis numeris išleistas 1932 m. balandžio 9 d. Spausdino „Ryto“ spaustuvė Klaipėdoje. Išėjo 10 numerių.

Rašė apie lietuvių padėtį, žvejų problemas, lietuvių kalbos situaciją. 

Leido ir redagavo Juozas Brazaitis. 

## Šaltiniai
Klaipėdos sargas

**Klaipėdos sargas** – Klaipėdos krašto šaulių savaitinis laikraštis, leistas 1924 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Leistas lietuvių ir vokiečių kalba gotišku šriftu. Pirmasis numeris išėjo 1924 m. kovo 1 d. Leido Lietuvos šaulių sąjungos Klaipėdos skyrius, nuo 1924 m. balandžio 19 d. Nr. 6 – Klaipėdos krašto gynimo sąjunga, raginusi ginti lietuvybę Klaipėdos krašte. Spausdino spaustuvė „Lituania“. Paskutinis 11-asis numeris išspausdintas lotynišku šriftu tik lietuvių kalba. 

Redagavo Jurgis Brūvelaitis, nuo balandžio 19 d. – M. Peledytė. 

## Šaltiniai
Magnetosfera

**Magnetosfera** – erdvė, kurioje kosminio kūno magnetinis laukas kontroliuoja kosminių elektringųjų dalelių judėjimą. Žemės magnetosfera yra už jonosferos. Prasideda ~1000 km aukštyje virš Žemės; į Saulę atgręžtoje Žemės pusėje magnetosfera nutolusi per ~60–70 tūkst. km nuo paviršiaus, nuo Saulės nusigręžusioje pusėje susidaro >5 mln. km ilgio magnetosferos uodega.

Žemės magnetinis laukas yra nevienalytis, todėl kosmines daleles veikia kaip magnetinė gaudyklė. Dėl to aukštuosiuose atmosferos sluoksniuose ir virš jų susidaro dvi didelės toroido formos sritys, kuriose magnetinis laukas sulaiko į Žemę sklindančias kosmines daleles. Tos sritys vadinamos **[[Van Aleno radiacinis žiedas|van Aleno žiedais]]**. Vidiniame van Aleno žiede yra sulaikomi protonai, išoriniame – elektronai.

## Išnašos
Kėdainių spaustuvė

**Kėdainių spaustuvė** – spaustuvės, veikusios Kėdainiuose.

## Istorija
Pirmoji spaustuvė Kėdainiuose pradėjo veikti XVII a. Ją 1651 m. įsteigė Kėdainių evangelikai reformatai Kėdainių gimnazijoje Jonušo Radvilos iniciatyva. Jonušas Radvila pakvietė iš Baltarusijos patyrusį spaustuvininką J. G. Retą, kuris atsivežė visą spaustuvės įrangą. Poligrafinių medžiagų įsigijimą mecenavo pats J. Radvila. Kėdainių spaustuvė gyvavo tik iki 1656 m. Spaustuvė išspausdino keletą religinio turinio knygų ir lietuvių kalba, o svarbiausias jos leidinys buvo Kėdainių burmistro Stepono Jaugelio Telegos kartu su bendraautoriais Samueliu Minvydu, Samueliu Tamošausku ir Jonu Božimovskiu (vyresniuoju) parengta *„Knyga nobažnystės krikščioniškos”*, kurią sudarė keturios savarankiškos dalys: katekizmas, maldynas, evangelija ir psalmynas. Tai buvo išplėstas 1598 m. „Katekizmo“ leidimas be lenkiško teksto.

Po Antrojo pasaulinio karo, 1945 m., kartu su apskrities laikraščio „Tarybinis kelias“ redakcija buvo įkurta ir Kėdainių spaustuvė, spausdinusi šį laikraštį. Nuo 1950 m. joje buvo spausdinama to paties pavadinimo rajono laikraštis, o 1951–1953 m. – ir MTS laikraščiai: Kėdainių „Laukų stachanovietis“, Dotnuvos „Už stalininį derlių“ bei Šėtos „Laukų spartuolis“. 1977 m. Kėdainių spaustuvė tapo Kauno Raidės spaustuvės skyriumi ir tebespausdino rajono laikraštį, kuris nuo 1989 m. vadinasi „Kėdainių garsas“. Kėdainių spaustuvė spausdino laikraščius, žurnalą „Ūkininkas“, knygas, brošiūras, etiketes, blankus, smulkius spaudinius. 

## Šaltiniai
Klaipėdos žinios

**Klaipėdos žinios** – politikos, ekonomikos ir kultūros dienraštis, leistas 1924–1926 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Leido akcinė bendrovė „Rytas“. Spausdino „Ryto“ spaustuvė. 1926 m. liepos 3 d. išėjo paskutinis (678) numeris. Po to leidinys prisijungė prie laikraščio „Lietuvos keleivis“. Išleido priedų.

Informavo apie svarbiausius Klaipėdos krašto ir pasaulio įvykius, svarstė Klaipėdos krašto ekonomikos ir kultūros klausimus, nušvietė politikos aktualijas.

Bendradarbiavo Vytautas Bičiūnas, Adomas Jakštas, Jonas Jablonskis, Faustas Kirša, Lazdynų Pelėda, V. K. Raškauskas, Juozas Urbšys, Vydūnas.

Redagavo Antanas Dėdelė, Viktoras Gailius, Hermanas Jakužaitis, Juozas Pajaujis-Javis, Juozas Pronskus, Balys Sruoga, Jurgis Šaulys ir kt. 

## Šaltiniai
Klakeris

**Klakeris** – *metinis, vienkartinis, nepartinis gausiai iliustruotas* Klaipėdos dramos teatro leidinys, ėjęs 1989–2000 m.

## Istorija
Įsteigtas 1989 m. Tiražas 1989 m. – 2000 egz., 1992 m. – 1000 egz., 1995 m. – 500 egz.

Rengėjai-redaktoriai Bronius Gražys, Vytautas Kancleris, V. Narkevičius. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Klakeris 1998 m.
Glendeilis (Arizona)

**Glendeilis** – miestas vakarinėse JAV, 14 km į šiaurės vakarus nuo Finikso.

## Istorija

1784 m. kapralas Verdugo gavo įsakymą apgyvendinti dabartinio miesto vietą. Buvo įkurta ranča netoli San Fernando kelio, kuris jungė rančą su Los Andželu. 1871 m. priimtas įstatymas leido amerikiečių kolonistams apgyvendinti šią vietą. 1884 m. bendruomenė pasirinko Glendeilio vardą. 1906 m. oficialiai įkurtas Glendeilio miestas.

## Sportas
* Finikso „Coyotes“ (ledo ritulys)

## Šaltiniai
Klaipėdos universitetas (laikraštis)

**Klaipėdos universitetas** – Klaipėdos universiteto laikraštis, einantis nuo 1994 m. kovo mėn. Klaipėdoje, Herkaus Manto g. 84.

## Istorija
Rašo apie studentų ir dėstytojų gyvenimą, kūrybinę veiklą, mokymo ir mokslinio darbo problemas. Tiražas 1995 m. – 500-1000 egz., 1997 m. – 1500 egz. 

## Redaktoriai
* Romualdas Skunčikas
* Edita Vaškaitytė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Laikraščio interneto svetainė
Knygos (žurnalas)

**Knygos** – bibliografijos žurnalas, ėjęs 1922–1926 m. Kaune.

## Istorija
Leido Švietimo ministerijos knygų leidimo komisija. Paskelbta recenzijų, anotacijų, straipsnių, kronikos, lituanistika (nuo 1904 m.), V. Biržiškos „Lietuvių bibliografija“ (1-2 d.). Spausdino Š. Neimano spaustuvė Kaune. Išėjo 7 numeriai.

Redagavo Vaclovas Biržiška. 

## Šaltiniai
Klinikos žodis

**Klinikos žodis** – Kauno akademinių klinikų dvisavaitis laikraštis, leistas nuo 1987 m. lapkričio 6 d. iki 1995 m. Tiražas 1987 m. – 1000 egz., 1995 m. – 500 egz.

## Redaktoriai
* Paulius Jurkevičius – 1987–1989 m.
* Stasys Stankevičius – 1989–1994 m.
* Halina Noreikaitė – nuo 1994 m. 

## Šaltiniai