open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1926 m. Salantų gaisras

**1926 m. Salantų gaisras** – 1926 m. birželio 8 d. naktį kilęs ir beveik visą Salantų miestelį sunaikinęs gaisras.

Ugnyje žuvo du žmonės, sudegė apie 200 trobesių (kituose šaltiniuose – 150 gyvenamųjų ir 150 negyvenamųjų namų, 250 šeimų liko be pastogės). Prie griuvėsių tyliai stovinėjo nukentėjusios šeimynos. Ugnis sunaikino 150 gyvenamųjų namų: iš viso 250 šeimynų paliko be pastogės. Sudegė 8 mūriniai namai, Bučio vandens malūnas, vartotojų bendrovės pastatas, valstybinio degtinės monopolio parduotuvė, žydų mokykla, sinagoga, klebonija ir jos trobesiai, vaistinė ir 60 krautuvių su prekėmis. Sudegė 8 karvės, 5 kiaulės ir kiti smulkesni gyvuliai.

Gaisras kilo vidurnaktį iš birželio 7 į 8 d. Mažojoje gėlių gatvėje buvusio Davido Šero namo antrame aukšte. Ugniai plisti padėjo pūtęs stiprus vėjas, palankias sąlygas sudarė mediniai, šiaudais dengti, tankiai sustatyti namai. Gaisro priežastimi įvardinta be priežiūros paliktų pirklio Šero mažamečių vaikų neatsargus elgesys su ugnimi. Pats šeimininkas tą patį vakarą išvežė linus į Klaipėdą. Nuo žvakės užsidegė namuose buvę apie 13 centnerių linų. Per 10-15 minučių ugnis išsiplėtė visame miestelyje, po 2.30 val. ugnis pradėjo blėsti. Nuo kibirkščių užsidegė vieno namo Naujuose Salantuose stogas, už pusės kilometro nuo Salantų, kurį užgesino patys gyventojai.

Salantuose įsikūrusi ugniagesių komanda neturėjo tinkamos įrangos. Ugniagesiai iš kaimyninių miestelių (Plungės, Kretingos, Klaipėdos, Darbėnų ir kt.) negalėjo atvykti, nes prie pašto įstaigose prie telefono nebuvo naktinių budėtojų. Ugniagesių darbo efektyvumą mažino ir jų siekis visų pirma gesinti savo namus.

Po gaisro liko mūrinė bažnyčia, valsčiaus valdybos pastatas ir pora namų, kurie stovėjo Didžiosios Gėlių gatvės užvėjoje ir kuriuos pavyko apsaugoti gaisrą gesinusiems vietos gyventojams.

Nelaimės tirti atvyko tuometinis aukščiausias Lietuvos ugniagesių pareigūnas – referentas kovos su gaisrais klausimais Dominikas Siemaška.

Gyventojų vertinimu gaisro nuostoliai siekė iki 5 mln. litų. „Naujienų“ žurnalisto nuomone realesnis žalos įvertinimas buvo 2,5 mln. Labai nedaug namų buvo apdrausta – referento D. Siemaškos nuomone, Valstybinė Apdraudimo draugija turėjo išmokėti 150 tūkst. litų, o „Lietuvos“ apdraudimo draugija – apie 50 tūkst. litų.

Nukentėjusiems šelpti buvo sukurti du komitetai – vienas žydams, kitas – visiems kitiems.

## Šaltiniai
* (LT) Salantų miestelį ugnis sunaikino // Naujienos, Vol. XIII, 1926 m. birželio 28 d.
* (LT) Salantai // Lietuvos gaisrininkas, 1926, Nr. 6, p. 63.
* (LT) Nuo Skilandžių iki Salantų… Salantai. Gimtojo miesto praeitis, *www.salantiskis.lt,* 2012-03-04

## Išnašos
1934 m. Luokės gaisras

**1934 m. Luokės gaisras** – 1934 m. rugsėjo 11 d. Luokėje (tuomet Telšių apskritis, dabar Telšių rajono savivaldybė) kilęs gaisras, kurio metu sudegė beveik visas miestelis.

Gaisras kilo vėlai vakare. Gaisro priežastys liko neišaiškintos. Viena versijų teigė, kad gaisrą sukėlė obuoliais prekiavęs pirklys. Jis ruošėsi vykti į turgų gretimame miestelyje. Vėlų vakarą, pasišviesdamas žvake ar lempa, jis rinko ant šiaudų supiltus obuolius. Nuo žiburio užsidegė šiaudai ir gaisras beregint išsiplėtė. Kita versija teigė, kad gaisras sukeltas tyčia, siekiant gauti draudimą už senus medinius pastatus. Luokėje nebuvo elektros, tad anksti sumigę gyventojai ne iš karto pastebėjo ugnį.

Gaisro gesinimo darbams vadovavo iš Telšių su dviem policininkus vežusiais automobiliais atvykęs apskrities viršininkas E. Šalkauskis. Apie antrą valandą nakties atvyko Telšių, Kuršėnų ir Šiaulių ugniagesiai, bet jų motoriniams siurbliams nebuvo pakankamai vandens. Gaisras lokalizuotas apie trečią valandą nakties.

Iš pradžių manyta, kad gaisro metu žuvo keli mažamečiai vaikai; vėliau jie buvo rasti pasislėpę laukuose. Luokėje liko tik apie 10 visiškai ugnies nepaliestų namų. Pradžioje skelbta, kad be pastogės liko apie 100 šeimų, vėliau šis skaičius padidėjo iki 1,7 tūkst. žmonių. Laikraštyje „Mūsų rytojus“ 1934  m. rugsėjo 18 d. buvo paskelbta, kad gaisro nuostoliai vertinami apie 1 mln. litų. Sudegė apie 200 trobesių, nukentėjo 91 savininkas.

Siekiant padėti nukentėjusiesiems, buvo suformuotas vietos gyventojų komitetas, kurį sudarė kanauninkas Jurgis Daniusevičius, viršaitis J. Atkočiūnas, ūkininkai Kirlys, Poškevičius, Savickas ir namų savininkas Petkevičius. Lygiagrečiai susikūrė žydų savišalpos komitetas, kuriam vadovavo vietos rabinas Kraveckas.

Kaip ir kitų didelių gaisrų atveju, į nelaimės vietą priežasčių aiškintis atvyko aukščiausias to meto Lietuvos ugniagesių pareigūnas – Vidaus reikalų ministerijos referentas gaisrų klausimais inžinierius Ramanauskas. 1934 m. rugsėjo 30 d. laikraštyje „Mūsų Kraštas“ paskelbtame straipsnyje „Luokės gaisro pašvaistėje“ nurodomas prastas ugniagesių veiklos organizavimas, nelietuviškai vadovavę ugniagesių vadovai, neskaidrus valstybės skirtų lėšų panaudojimas.

## Šaltiniai
* (LT) Gedimienė, Sofija, Kučikienė, Eglė, Prušinskas, Konstantinas, 1934-ųjų metų gaisras Luokėje , Žemaičių žemė, 2015 / 3(97)
* (LT) Dar apie gaisrą Luokės miestelyje // Lietuvos žinios, 1934-09-13, Nr. 208, p. 7.
* (LT) Kai degdavo miestai (I dalis), bernardinai.lt.
* (LT) Stonkutė-Žukienė, Regina, Senosios Luokės istorijos, Žemaičių žemė, 2015 / 3(97)
* (LT) Sudegė Luokės miestelis // Lietuvos žinios, 1934-09-12, Nr. 207, p. 1.

## Išnašos
Tauragės meno mokykla

**Tauragės meno mokykla** – moksleivių meno mokymo įstaiga, įsikūrusi Tauragėje. Mokymo įstaigos kodas – 305617026.

## Istorija

Mokykla įkurta 2020 m. rugsėjo 1 d. sujungus Tauragės moksleivių kūrybos centrą ir Tauragės muzikos mokyklą. 2023 m. mokykla kapitaliai suremontuota.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
1921 m. Salantų gaisras

**1921 m. Salantų gaisras** – 1921 m. birželio 11 d. Salantuose (tuomet Kretingos apskritis, dabar – Kretingos r.) kilęs ir didžiąją miestelio dalį sunaikinęs gaisras.

Apie gaisro priežastis ir eigą duomenų išliko nedaug. Žinoma, kad ugnis pasiglemžė 65 trobesius, o nežinomas vietos fotografas vėliau įamžino prie nuodėgulių krūvos stovinčius gyventojus, taip pat miglotą gaisro vaizdą.

## Šaltiniai

* (LT) Kai degdavo miestai (I dalis), bernardinai.lt.
* (LT) Salandai // Lietuvos gaisrininkas, 1924, Nr. 3, p. 27.
1748 m. didysis Vilniaus gaisras

**1748 m. Didysis Vilniaus gaisras** – 1748 m. birželio 11 d. Vilniaus miestą nusiaubęs gaisras.

Gaisras kilo žydo Rubino, gyvenusio Vilniaus medžioklio Stanislovo Domininko Daugėlos Narbuto kiemelyje Užupyje, bravore. Gaisras apėmė ne tik priemiestį – iš viso jame sudegė 32 mūriniai namai. Užupyje žuvo viena moteris. Netrukus gaisras persimetė į kitą Vilnelės pusę, vadinamą „rusišką“ miesto dalį ir plito toliau pietų, vakarų ir šiaurės kryptimis. Iš viso Vilniuje sudegė 469 mūriniai namai su kiemais, 12 bažnyčių ir cerkvių, 15 rūmų, daugybė smulkesnių pastatų – kiemų, krautuvių, vaistinių, vartų, sandėlių, midaus, degtinės ir kt. smuklių. Pvz., žydų krautuvių sudegė 125. Gaisre taip pat žuvo apie 30 žmonių – lenkų, vokiečių ir žydų, vyrų ir moterų, kilmingų ir nekilmingų, kūdikių, senelių (išbėgęs iš pastato gatvėje sudegė 109 metų amžiaus senelis). Po gaisro liko virš 100 tuščių sklypų ir namų.

B. B. Jachimovičiaus apskaičiavimais, gaisras iš viso padarė per 50 mln. auksinų nuostolių. Iš svarbesnių sudegusių objektų rytinėje miesto dalyje minėtini: Išganytojo (Spaso) vartai ir tiltas per Vilnelę, pasak B. B. Jachimovičiaus, „puiki“ Šv. Spaso cerkvė ir špitolė, unitų metropolito rūmai. Einant toliau į vakarus – šv. Mikalojaus cerkvė, Pilies vartai (B. B. Jachimovičius nurodo, kad juose yra mūriniai kambariai, dabar teismo patalpos), Lietuvos Vyriausiojo Tribunolo teismo pastatas ir pilies garnizono kalėjimas, vienuolių rochitų špitolė, šv. Jono bažnyčia, jėzuitų vienuolynas bei akademija, Voskresenskajos cerkvė, mėsininkų ir kitos krautuvės. B. B. Jachimovičiaus nuomone, sudegęs papilys buvo gražiausia miesto dalis. Vakarinėje miesto dalyje sudegė dominikonų šv. Dvasios ir šv. Trejybės bažnyčios, pijorų vienuolynas, dvi žydų sinagogos ir biblioteka, švč. Marijos Magdalenos bažnyčia ir špitolė. Ugnis pasiekė ir priemiesčius, kuriuose būta daugiausia medinių pastatų. Sudegė ir liuteronų bažnyčia su pagalbiniais pastatais.

Keli tūkstančiai be pastogės ir duonos likusių žmonių išėjo iš miesto, jame naktimis vyko plėšimai.

## Šaltiniai
* (LT) 1748 06 11 įvyko didysis Vilniaus gaisras, kurio metu sudegė didelė miesto dalis, Lietuvos istorijos institutas // delfi.lt, 2009 m. birželio 10 d. 20:50
* (PL) Relacya o straszliwym upadku stołecznego miasta Wileńskiego w Wielkim Księstwie Litewskim (…) przez Bazylego Bonifaca Jachimowicza uczyniona, [Wilno, 1748]

## Išnašos
1737 m. Vilniaus gaisras

**1737 m. Vilniaus gaisras** – 1737 m. birželio 2 d. Vilniuje kilęs gaisras, nuo kurio nukentėjo iki pusės miesto statinių.

Gaisras prasidėjo birželio 2 d. vienos miestietės name prie karališkojo malūno (maždaug prie tilto per Vilnią ties Užupio g.). Ugnis, J. I. Kraševskio teigimu, nusiaubė 3/4 (kituose šaltiniuose – pusę) Vilniaus. Nuo jo nukentėjo ir šv. Jono bažnyčia su varpine, kolegijos pastatas ir aplinkiniai namai. Gaisre pražuvo Jėzuitų noviciato prie šv. Ignoto (dabar Įgulos) bažnyčios biblioteka.

## Šaltiniai
* (LT) 1748 06 11 įvyko didysis Vilniaus gaisras, kurio metu sudegė didelė miesto dalis, Lietuvos istorijos institutas // delfi.lt, 2009 m. birželio 10 d. 20:50
* (LT) Gaisrų pėdsakas bibliotekų istorijoje, 15min.lt, 2010.09.22

## Išnašos
1610 m. Vilniaus gaisras

**1610 m. Vilniaus gaisras** – 1610 m. birželio 30 d. prasidėjęs gaisras, kurio metu sudegė didelė dalis Vilniaus miesto statinių, dalis Valdovų rūmų.

Gaisras kilo birželio 30 d. ryte. Įvykio liudininko italo kunigo Alessandro Cilli teigimu, ugnis įsiliepsnojo kepėjo name, toje miesto dalyje, kur visi aplinkiniai namai buvo mediniai ir pilni sausos medienos. Kituose šaltiniuose nurodoma, kad gaisras prasidėjo pranciškonų vienuolyno kieme. Apie 12 val. pasigirdo šauksmai ir varpų dūžiai, pranešantys apie gaisrą. Padėtį itin blogino pakilęs didelis vėjas. Ugnis netruko apimti visą miestą. Liepos 1 d. tuo metu Vilniuje viešėjęs karalius Zigmantas Vaza dėl gaisro buvo priverstas palikti Valdovų rūmus, nors kituose šaltiniuose teigiama, kad ugnis nurimo jau septintą vakaro, staiga prasidėjus lietui.

Gaisro metu sudegė daug Vilniaus gotikinės architektūros statinių, meno kūrinių bei buities daiktų: sudegė apie 4700 gyvenamųjų namų, daugiau kaip 10 bažnyčių ir cerkvių (4 cerkvės, liuteronų bažnyčia, žydų sinagoga, karmelitų bažnyčia, šv. Dvasios bažnyčia ir kt.). Po gaisro gyventojų mieste sumažėjo trečdaliu. Kai kuriose gatvėse – Subačiaus, Aušros Vartų dalyje, amžininkų pastebėjimu, išdegė visi namai. Nukentėjo Vilniaus Žemutinės pilies pastatai.

Didysis gaisras Vilnių niokojo kelias dienas. Vilniaus jėzuitų kolegijos metiniame 1610 m. pranešime pažymėta, jog „visur pasirodė sugriuvę mūrai, vien kaminai liko stovėti, bažnyčių ir didelių rūmų fasadai pasvirę, bokštai nugriuvę, visa, kas liko, – vien pelenai ir suodžiai, o gatvėse tarp griuvėsių buvo randama daug pusiau sudegusių ar užtroškusių ar net prispaustų, – net priešas daugelį dienų niokodamas nebūtų sugebėjęs taip sudarkyti ir nusiaubti“.

## Šaltiniai
* (LT) 1610 06 30 prasidėjo didysis Vilniaus gaisras, kurio metu sudegė dalis Valdovų rūmų ir daugelis kitų pastatų… Lietuvos istorijos institutas // delfi.lt, 2009 m. birželio 29 d. 23:50
* (LT) *Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės kasdienis gyvenimas*: Lietuvos istorijos skaitinių chrestomatija, Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2001, p. 613–614.
* (LT) Pilies gatvės įvykiai // Lietuvos nacionalinis dailės muziejus
* (LT) Pusmetį trukusi Vladislovo Vazos viešnagė Vilniuje: nuo vakarėlių iki pirmosios operos, Mindaugas Paknys, LRT.lt, 2022.03.05 21:30
* (PL) Vorbek-Lettow, Maciej, *Skarbnica pamięci: pamie̜tnik lekarza króla Władysława IV*, Wrocław: Zakład Narodowy im. Ossolińskich, 1968, p. 37–38.

## Išnašos
Jaden Ivey

**Džeidenas Aivis** (, g. ) – JAV krepšininkas. Universitete žaidė Purdue „Boilermakers“ komandoje.

## Karjera universitete

Pirmakursio sezono pradžioje Aivis praleido penkerias rungtynes dėl kojos traumos. 2021 m. sausio 19 d., likus penkioms sekundėms iki rungtynių pabaigos, jis įmetė pergalingą tritaškį ir pelnė 15 taškų 67:65 pergalėje prieš Ohajo valstijos „Buckeyes“. Kovo 19 d. NCAA turnyro pirmajame etape žaidėjas pelnė 26 taškus ir 78:69 po pratęsimo pralaimėjo Šiaurės Teksaso universitetui. Būdamas pirmakursis, jis vidutiniškai rinko po 11,1 taško ir 3,3 atkovoto kamuolio per rungtynes ir buvo išrinktas į „Big Ten“ simbolinę pirmakursių komandą.

2021 m. lapkričio 12 d. Aivis pelnė 27 taškus per 92:67 pergalę prieš Indianos valstijos universitetą. 2022 m. sausio 30 d. jis pelnė 21 tašką ir pataikė pergalingą tritaškį likus 0,6 sekundės iki rungtynių pabaigos, 81:78 laimėdamas prieš Ohajo valstijos „Buckeyes“. Antrame sezone vidutiniškai pelnė po 17,3 taško, atkovojo po 4,9 kamuolio ir atliko po 3,1 rezultatyvaus perdavimo per rungtynes. 2022 m. kovo 31 d. jis pranešė, jog ketina dalyvauti 2022 m. NBA naujokų biržoje.

## Profesionali karjera

### Detroito „Pistons“ (2022–2026 m.)
2022 m. NBA naujokų biržoje Detroito „Pistons“ pasirinko Džeideną Aivį penktuoju šaukimu. Vasaros lygoje debiutavo liepos 7 d. rungtynėse su Portlando „Trail Blazers“, kuriose pelnė 20 taškų, surinko 6 atkovotus kamuolius ir atliko 6 rezultatyvius perdavimus. Spalio 19 d. jis debiutavo reguliariajame sezone, pelnydamas 19 taškų, atkovodamas tris kamuolius ir atlikdamas keturis rezultatyvius perdavimus 113:109 pergalėje prieš Orlando „Magic“. Gruodžio 20 d. per pralaimėjimą Jutos „Jazz“ komandai jis pelnė 30 taškų. 2023 m. kovo 27 d. Aivis pelnė 32 taškus per 126:117 pralaimėjimą Milvokio „Bucks“ ekipai.
### Čikagos „Bulls“ (2026 m.)
2026 m. vasario 3 d. Aivis išmainytas į Čikagos „Bulls“ klubą pagal trijų klubų mainų sutartį, kurioje taip pat dalyvavo Minesotos „Timberwolves“. 2026 m. kovo 30 d. „Bulls“ nutraukė su juo sutartį po kontroversiškų Aivio pareiškimų socialiniuose tinkluose.

## Statistika

### NBA
#### Reguliarusis sezonas

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| Detroitas
| 74 || **73** || **31.1** || .416 || .343 || .747 || 3.9 || **5.2** || .8 || .2 || 16.3
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| Detroitas
| **77** || 61 || 28.8 || .429 || .336 || .749 || 3.4 || 3.8 || .7 || **.5** || 15.4
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| Detroitas
| 30 || 30 || 29.9 || **.460** || **.409** || .733 || **4.1** || 4.0 || **.9** || .4 || **17.6**
|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"| Detroitas
| 33 || 2 || 16.8 || .450 || .372 || **.789** || 2.2 || 1.6 || .5 || .4 || 8.2
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"| Karjera
| 214 || 166 || 27.9 || .431 || .354 || .748 || 3.5 || 4.0 || .8 || .4 || 14.9 
|}
### Universitetas

## Išnašos

## Nuorodos
* Jaden Ivey profilis „Basketball Reference“
Sidy Cissoko

**Sidis Sisokas** (, g. ) – Prancūzijos krepšininkas, rungtyniaujantis NBA lygoje besivaržančioje Portlando „Trail Blazers“ komandoje. Pagal sutarties sąlygas dalinasi laiką tarp „Trail Blazers“ ir jų NBA G lygos filialo „Rip City Remix“. Yra rungtyniavęs NBA G lygos „Ignite“ ir San Antonijo „Spurs“ komandose.

## Profesionali karjera
Prieš Ispanijos krepšinio lygos 2021–2022 m. sezoną Sisokas buvo pakviestas į pagrindinę Vitorijos „Baskonia“ komandą. 2021 m. rugsėjo 26 d. jis, būdamas 17 metų, debiutavo komandoje ir sužaidė 28 sekundes rungtynėse su Badalonos „Joventut“.

2022 m. liepos 19 d. paskelbta, kad Sisokas pasirašė sutartį su NBA G lygos vystymo komanda „Ignite“. Jis tapo pirmuoju europiečiu, pasirašiusiu sutartį su „Ignite“.

2023 m. kovo 29 d. žaidėjas paskelbė, jog dalyvaus 2023 m. NBA naujokų biržoje.

2023 m. NBA naujokų biržoje San Antonijo „Spurs“ pasirinko S. Sisoką 44-uoju šaukimu. 2023 m. liepos 27 d. su „Spurs“ ekipa pasirašė naujoko sutartį.

2025 m. vasario 3 d. išmainytas į Sakramento „Kings“. Vos po kelių dienų, 2025 m. vasario 5 d., kartu su dviem antrojo rato šaukimais (2028, 2029 m.) buvo iškeistas į Vašingtono „Wizards“ mainais į vidurio puolėją Joną Valančiūną. Kitą dieną buvo atleistas.

2025 m. vasario 8 d. pasirašė dvipusę sutartį su Portlando „Trail Blazers“ klubu.

## Statistika

### NBA
#### Reguliarusis sezonas

|-
| style="text-align:left;"| 
| style="text-align:left;"|San Antonijus
| 12 || 0 || 11.7 || .485 || .083 || **.800** || 1.8 || .8 || **.6** || **.3** || **3.8**
|-
| style="text-align:left;" rowspan=2| 
| style="text-align:left;"| San Antonijus
| **17** || 0 || 3.2 || **.500** || **.429** || .167 || .6 || .4 || .1 || .0 || 1.3 
|-
| style="text-align:left;"| Portlandas
| 5 || 0 || **12.0** || .333 || .000 || .667 || **2.2** || **1.8** || .2 || .2 || 2.0 
|- class="sortbottom"
| style="text-align:center;" colspan="2"|Karjera
| 34 || 0 || 7.5 || .460 || .160 || .625 || 1.3 || .7 || .3 || .1 || 2.3
|}
## Išnašos

## Nuorodos
* Sidy Cissoko profilis „Basketball Reference“
1964 m. Lietuvos futbolo A klasės I grupė

**1964 m. Lietuvos futbolo A klasės I grupė** – 45-asis Lietuvos futbolo čempionatas, vykęs 1964 m. balandį–lapkritį. Po 4 metų pertraukos vėl sugrįžta prie vieningos lygos formato, atsisakyta grupių turnyro, o komandų skaičius sumažintas nuo 24 iki 16. Dėl išlikimo lygoje buvo skaičiuojami ne tik pagrindinės komandos, bet ir jos jaunių bei jaunučių komandų taškai – dėl to 12-oji komanda „Kauno Audiniai“ po šio sezono prarado vietą lygoje.

## Komandos

Žaidė 16 komandų – Kauno (5), Klaipėdos (1), Kretingos (1), Mažeikių (1), Panevėžio (1), Plungės (1), Šiaulių (2), Tauragės (1), Vilkaviškio (1), Vilniaus (2).

## Rezultatai
### Galutinė lentelė

|}

### Prizininkai

### Snaiperiai

Rezultatyviausi žaidėjai:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
* 
* 
* A Klase 1964 (Foot.dk)
* Lithuania 1964 (Rsssf.com)
* Lithuania - List of Final Tables (Rsssf.com)
* Lithuanian Final Tables 1922-2013 (Almis.sritis.lt)
1961–1962 m. Lietuvos futbolo A klasė

**1961–1962 m. Lietuvos futbolo A klasė** – 43-asis Lietuvos futbolo čempionatas, vykęs 1961 m. rugpjūtį – 1962 m. rugpjūtį. Pirmenybėse žaidė 24 komandos, suskirstytos į du pogrupius, o vėliau stipriausios pogrupių komandos žaidė finaliniame turnyre dėl čempionų vardo.

## Komandos

Čempionatą pradėjo 24 komandos, bet sezono viduryje Klaipėdos „Baltiją“ pakeitė „Granito“ ekipa. Dėl to iš viso pirmenybėse žaidė 25 komandos – Alytaus (1), Kapsuko (1), Kauno (5), Kėdainių (1), Klaipėdos (3), Kretingos (1), Mažeikių (1), Naujosios Akmenės (1), Panevėžio (1), Plungės (1), Šiaulių (2), Tauragės (1), Telšių (1), Ukmergės (1), Vilkaviškio (1), Vilniaus (3).

## Rezultatai
### I etapas

Iš pradžių pirmenybės vyko dviejuose pogrupiuose dviem ratais.

#### 1 pogrupis

|}

#### 2 pogrupis

I rate žaidusią „Baltiją“ II rate pakeitė „Granitas, kartu perimdamas ir visus „Baltijos“ rezultatus.

|}

### II etapas

II etape dėl pirmųjų vietų kovojo 8 komandos bendrame turnyre, o likusios komandos žaidė poromis dėl konkrečių vietų.

#### I finalas

|}

#### II finalas

Antrajame finale turėjo žaisti komandos, užėmusios vienodas vietas pogrupiuose. Kadangi buvo skaičiuojami taškai, surinkti pogrupiuose, todėl kuriai nors komandai įgijus 5 taškų persvarą, papildomos rungtynės nebuvo žaidžiamos.

### Prizininkai

### Snaiperiai

Rezultatyviausi žaidėjai:

Romaldas Kazlauskas įmušė 7 įvarčius į „Elektros“ vartus, kai „Maisto“ komanda nugalėjo 13-1.

## Pereinamosios rungtynės

Pereinamąsias rungtynes turėjo žaisti 14 komandų (visos, nepatekusios į geriausiųjų aštuonetą). Šias rungtynes aukščiausiosios lygos komandos žaidė su atitinkamų I lygos miestų ir zonų stipriausiomis komandomis.

| **[[Ekranas Vilnius|Vilniaus „Ekranas“]]** || Vilniaus „Raudonoji žvaigždė“ || 1-0 || 1-0
|-
| **[[Statybininkas Šiauliai|Šiaulių „Statybininkas“]]** || Šiaulių „Sakalas“ || 5-1 || 1-3
|-
| **[[Nevėžis Kėdainiai|Kėdainių „Nevėžis“]]** || Kėdainių „Vilnis“ || 4-0 || 2-1
|-
| **[[Šešupė Kapsukas|Kapsuko „Šešupė“]]** || Jonavos „Baldininkas“ || 1-1 || 2-1
|-
| **[[Elektra Mažeikiai|Mažeikių „Elektra“]]** || Radviliškio „Metalas“ || 5-2 || 3-2
|-
| **[[Minija Kretinga|Kretingos „Minija“]]** || Skuodo „Melioratorius“ || 5-1 || 6-2
|-
| **[[Mastis Telšiai|Telšių „Mastis“]]** || Palangos „Statybininkas“ || 10-2 || 2-0
|-
| **[[Dainava Alytus (1962)|Alytaus „Dainava“]]** || Kybartų „Sveikata“ || 1-1 || 2-2 ir 6-0
|-
| Klaipėdos „Audra“ || **[[Baltija Klaipėda|Klaipėdos „Baltija“]]** || 2-4 || 0-3
|-
| **[[Žalgiris Naujoji Vilnia|Naujosios Vilnios „Žalgiris“]]** || Vilniaus „Aušra“ || colspan=2 | +:–
|}

## TSRS patekimo rungtynės

Tapęs čempionu, „Atletas“ įgijo teisę žaisti rungtynes dėl vietos TSRS futbolo lygoje su Kauno „Banga“.

| Kauno „Atletas“ || **[[Banga Kaunas|Kauno „Banga“]]** || 0-0 || 0-2
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
* 
* 
* A Klase 1961/62 (Foot.dk)
* Lithuania 1961/62 (Rsssf.com)
* Lithuania - List of Final Tables (Rsssf.com)
* Lithuanian Final Tables 1922-2013 (Almis.sritis.lt)
1967 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga

**1967 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga** – 48-asis Lietuvos futbolo čempionatas, vykęs 1967 m. balandį–lapkritį. Pirmenybėse kovojo 15 komandų, kurios žaidė vieningoje lygoje. Čempionais tapo „Saliutas“ – Vilniaus kariškių klubas, kurio pagrindą sudarė buvę „Žalgirio“ dubleriai.

## Komandos

Žaidė 15 komandų – Kauno (5), Kėdainių (1), Klaipėdos (2), Kretingos (1), Panevėžio (1), Plungės (1), Šiaulių (2), Vilniaus (2).

## Rezultatai
### Galutinė lentelė

|}

### Prizininkai

### Snaiperiai

Rezultatyviausi žaidėjai:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
* 
* 
* Auksciausia Lyga 1967 (Foot.dk)
* Lithuania 1967 (Rsssf.com)
* Lithuania - List of Final Tables (Rsssf.com)
* Lithuanian Final Tables 1922-2013 (Almis.sritis.lt)
1966 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga

**1966 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga** – 47-asis Lietuvos futbolo čempionatas, vykęs 1966 m. balandį–lapkritį. Pirmenybėse varžėsi 15 komandų, kovojusių vieningoje lygoje.

## Komandos

Žaidė 15 komandų – Kauno (5), Kėdainių (1), Klaipėdos (1), Kretingos (1), Mažeikių (1), Naujosios Akmenės (1), Panevėžio (1), Plungės (1), Šiaulių (2), Vilniaus (1).

## Rezultatai
### Galutinė lentelė

|}

### Prizininkai

### Geriausi žaidėjai

Pirmąkart išrinkti 33 geriausi lygos žaidėjai: pirmaisiais paskelbti Algirdas Gustaitis (vartininkas), Henrikas Markevičius (gynėjas), Algimantas Dereškevičius (saugas), Petras Siniakovas (puolėjas).

### Snaiperiai

Rezultatyviausi žaidėjai:

Ivanas Jevsejevas įmušė 6 įvarčius, kai jo komanda „Saliutas“ 6–0 sutriuškino „Elektrą“.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
* 
* 
* Auksciausia Lyga 1966 (Foot.dk)
* Lithuania 1966 (Rsssf.com)
* Lithuania - List of Final Tables (Rsssf.com)
* Lithuanian Final Tables 1922-2013 (Almis.sritis.lt)
Merkurijaus Liaunės koplyčia-mauzoliejus

**Merkurijaus Liaunės koplyčia-mauzoliejus** – viena iš laidojimo koplyčių, stovinčių Kėdainių evangelikų liuteronų bažnyčios šventoriuje, į pietvakarius nuo bažnyčios žemėjančiame šlaite. Koplyčia priklauso bažnyčios statinių kompleksui, yra nacionalinės reikšmės architektūros ir memorialinis paminklas. 2001 m. įrašyta į Kultūros vertybių registrą. Teritorija priklauso Kėdainių senojo miesto archeologinei vietovei.

Koplyčioje buvo palaidotas gydytojas Merkurijus Liaunė. Po Antrojo pasaulinio karo evangelikų liuteronų bažnyčia buvo nacionalizuota ir paversta odų žaliavos sandėliu. Šalia bažnyčios buvusios kapinės ir ten stovėjusi gydytojo M. Liaunės šeimos koplyčia pokaryje sovietinių aktyvistų buvo nusiaubtos. Koplyčia stūksojo plikomis sienomis, be langų, durų, stogo. Vėliau vykdyti remonto darbai: 1967-1978 m., 1983 m.

Pastatas istorizmo stilistikos, turi neorenesansinių formų. Jis kompaktiškas, kvadratinio plano, 4,6x4,6 m dydžio, vieno aukšto ir vienos patalpos. Stogas dengtas molio čerpėmis, dvišlaitis. Stogą palaiko medinės gegninės konstrukcijos. Lauko ir vidaus sienose įrengtos segmentinių arkų nišos, nelikę langų šoniniuose fasaduose (užmūryti). Priekinio fasado segmentinėje angoje įstatytos vienvėrės medinės įėjimo durys. Fasadus puošia piliastrai su dvigubais kapiteliais bei viršuje įkomponuotomis rozetėmis. Keturių traukų karnizas juosia pastatą visu perimetru. Akmens mūro pamatas su cokoliu. Pastatas sumūrytas iš plytų, tinkuotomis sienomis. Viduje įrengta medinė  perdanga. 


Merkurijaus Liaunės koplyčia, iš viršaus.JPG|Žvelgiant nuo bažnyčios pusės. Žemai – J. Basanavičiaus gatvė
Merkurijaus Liaunės koplyčia, galinė dalis.JPG|Koplyčia stovi šventoriaus pakraštyje, nuokalnėje. Galinė dalis


## Šaltiniai
Balinrobas

**Balinròbas**  (, ) – miestelis vakarų Airijoje, prie Robo upės.

## Istorija

Minimas nuo 1390 m. XX a. tarpukariu, 1935 m. rugsėjo 22 d. Balinrobo apylinkėse perskridęs Atlanto vandenyną nusileido lietuvis Feliksas Vaitkus. 2015 m. minint skrydžio 80-ąsias metines čia atidengtas paminklas. Projekto autorius – Dainius Čepaitis.

## Šaltiniai
Totlebenų koplyčia-mauzoliejus

**Totlebenų koplyčia-mauzoliejus** – viena iš laidojimo koplyčių, stovinčių Kėdainių evangelikų liuteronų bažnyčios šventoriuje, šalia bažnyčios pietinės sienos. Koplyčia priklauso bažnyčios statinių kompleksui, yra nacionalinės reikšmės architektūros ir memorialinis paminklas. 2001 m. įrašyta į Kultūros vertybių registrą.

Puošnumu išsiskyrusioje klasikinėje koplyčioje 1884 m. laikinai buvo palaidotas Kėdainių dvaro savininkas grafas Eduardas Totlebenas (1818-1884). Rusijos imperijos generolas E. Totlebenas 1880 m. gegužės 18 d. buvo paskirtas Šiaurės Vakarų krašto generalgubernatoriumi. Šiose pareigose dėl užklupusios ligos jis tarnavo neilgai. Jau 1882 m. buvo priverstas išvykti gydytis į užsienį. 1884 m. birželio 19 d. mirė Bad Zodeno kurorte (Hesenas, Vokietija). Velionis buvo pargabentas į Kėdainius ir laikinai palaidotas liuteronų bažnyčios kapinėse esančioje koplyčioje-mauzoliejuje. 1884 spalio 5 d. imperatoriaus Aleksandro III įsakymu buvo perlaidotas Kryme, Sevastopolio Broliškose kapinėse.

Koplyčia datuojama XIX a. pabaigos laikotarpiu. 1977-1978 m. ji buvo tvarkoma. 2015 m. koplyčia buvo remontuojama. Iki tol ji nuo pokario buvo apleista, prastos būklės,  graužiama sovietmečiu sandėliuotų odų druskų. 

Koplyčia priklauso istorizmo laikotarpiui, ji neoklasicistinių formų. Statinys kompaktiškas, stačiakampio plano, vieno aukšto, su trisiene apside rytų pusėje. Centrinė pastato dalis dengta dvišlaičiu molinių čerpių stogu, apsidės - trišlaičiu. Pagrindinį fasadą puošia dviejų kolonų portikas, laikantis trikampį frontoną. Pastato kampus išryškina piliastrai. Lygus frizas ir profiliuotas karnizas juosia pastato viršų. Profiliuoti sandrikai, iškilūs apvadai akcentuoja vidurines plokštumas šoniniuose fasaduose. Koplyčia vienos patalpos, yra stačiakampių sienos nišų, durų anga taip pat stačiakampė, su vienvėrėmis medinėmis durimis. Sienos plytų mūro, tinkuotos.


Севастополь - Могила Тотлебена - Братское кладбище.jpg|E. Totlebeno kapas Sevastopolyje
Totlebenų koplyčia, prie bažnyčios.JPG|Koplyčia stovi prie pat  bažnyčios


## Šaltiniai
1962–1963 m. Lietuvos futbolo A klasė

**1962–1963 m. Lietuvos futbolo A klasė** – 44-asis Lietuvos futbolo čempionatas, vykęs 1962 m. rugsėjį – 1963 m. rugpjūtį. Pirmenybėse kovojo 24 komandos, pradėjusios turnyrą dviejuose pogrupiuose, o vėliau stipriausios komandos žaidė finalinėje grupėje. Po šio čempionato buvo pereinama nuo sistemos ruduo–pavasaris prie sistemos pavasaris–ruduo, todėl A klasės pirmenybėms pasibaigus, kaip pereinamasis turnyras buvo surengtas 1963 m. Lietuvos rudens futbolo taurės turnyras, kuriame dalyvavo A klasės pirmenybėse žaidusios komandos ir 1963 m. Tiesos taurės laimėtojas.

## Komandos

Čempionatą pradėjo 24 komandos, bet sezono viduryje Marijampolės „Šešupę“ pakeitė „Sūduvos“ komanda. Dėl to iš viso pirmenybėse žaidė 25 komandos – Alytaus (1), Kapsuko (2), Kauno (5), Kėdainių (1), Klaipėdos (2), Kretingos (1), Mažeikių (1), Naujosios Akmenės (1), Panevėžio (1), Plungės (1), Šiaulių (2), Tauragės (1), Telšių (1), Ukmergės (1), Vilkaviškio (1), Vilniaus (3).

## Rezultatai
### I etapas

Iš pradžių pirmenybės vyko dviejose grupėse dviem ratais.

#### 1 pogrupis

|}

#### 2 pogrupis

Kapsuko „Šešupė“ pasitraukė po I rato, jos vieton II rate stojo „Sūduva“, perėmusi ne tik „Šešupės“ vietą, bet ir jos rezultatus I rate.

|}

### II etapas
#### I finalas

|}

#### II finalas

Vietos tarp likusiųjų komandų paskirstytos be kovos: buvo palyginami vienodas vietas pirmojo etapo grupėse užėmusių komandų surinkti taškai ir įvarčių skirtumas.

### Prizininkai

### Snaiperiai

Rezultatyviausi žaidėjai:

## TSRS pereinamosios rungtynės

| **[[Granitas Klaipėda|Klaipėdos „Granitas“]]** || Panevėžio „Statyba“ || 2-0 || 1-2
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
* 
* 
* A Klase 1962/63 (Foot.dk)
* Lithuania 1962/63 (Rsssf.com)
* Lithuania - List of Final Tables (Rsssf.com)
* Lithuanian Final Tables 1922-2013 (Almis.sritis.lt)
1969 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga

**1969 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga** – 50-asis Lietuvos futbolo čempionatas, vykęs 1969 m. balandį–lapkritį. Pirmenybės šiek tiek išsiplėtė – joje varžėsi 18 komandų vieningoje lygoje. Nors nuostatuose buvo reikalaujama, kad komandų pradinėse sudėtyse žaistų ne mažiau kaip 2 jauni futbolininkai (iki 20 metų), tačiau šis punktas buvo apeinamas – sužaidus keletą minučių, jaunimas buvo keičiamas vyresniais žaidėjais. Nutarta, kad iš vienos komandos į kitą žaidėjas galės pereiti tik išbuvęs joje 2 metus.

## Komandos

Žaidė 18 komandų – Kapsuko (1), Kauno (5), Kėdainių (1), Klaipėdos (1), Kretingos (1), Panevėžio (2), Šiaulių (2), Tauragės (1), Ukmergės (1), Vilniaus (3).

## Rezultatai
### Galutinė lentelė

|}

### Prizininkai

### Snaiperiai

Rezultatyviausi žaidėjai:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
* 
* 
* Auksciausia Lyga 1969 (Foot.dk)
* Lithuania - List of Final Tables (Rsssf.com)
* Lithuanian Final Tables 1922-2013 (Almis.sritis.lt)
1970 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga

**1970 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga** – 51-asis Lietuvos futbolo čempionatas, vykęs 1970 m. balandį–lapkritį. Pirmenybėse žaidė 17 komandų, kovojusios vieningoje lygoje. Pirmąkart Lietuvos čempionatų istorijoje pirmąsias dvi vietas užėmė studentų komandos („Atletas“ ir „Politechnika“).

## Komandos

Žaidė 17 komandų – Alytaus (1), Kapsuko (1), Kauno (5), Kėdainių (1), Klaipėdos (1), Kretingos (1), Panevėžio (2), Šiaulių (1), Tauragės (1), Ukmergės (1), Vilniaus (2).

## Rezultatai

Iš viso per čempionatą iš aikštės buvo pašalinti 33 žaidėjai. „Ekrano“ komanda net 8 įvarčius įmušė į savuosius vartus.

### Galutinė lentelė

|}

### Prizininkai

### Snaiperiai

Rezultatyviausi žaidėjai:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
* 
* 
* Auksciausia Lyga 1970 (Foot.dk)
* Lithuania - List of Final Tables (Rsssf.com)
* Lithuanian Final Tables 1922-2013 (Almis.sritis.lt)
1971 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga

**1971 m. Lietuvos aukščiausioji futbolo lyga** – 52-asis Lietuvos futbolo čempionatas, vykęs 1971 m. balandį–lapkritį. Turnyre iš viso žaidė 16 komandų, kovojusių vieningoje lygoje. Pirmąsias dvi vietas užėmė „Pažanga“ ir „Granitas“ – komandos, kurias sudarė buvę „Žalgirio“ ir „Atlanto“ meistrų komandų žaidėjai. Bronzą laimėjusi „Vienybė“ daugiausia rėmėsi vietiniais futbolininkais.

## Komandos

Žaidė 16 komandų – Alytaus (1), Kauno (5), Kėdainių (2), Klaipėdos (1), Kretingos (1), Panevėžio (2), Šiaulių (1), Ukmergės (1), Vilniaus (2).

## Rezultatai
### Galutinė lentelė

|}

### Prizininkai

### Snaiperiai

Rezultatyviausi žaidėjai:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
* 
* 
* Auksciausia Lyga 1971 (Foot.dk)
* Lithuania 1971 (Rsssf.com)
* Lithuania - List of Final Tables (Rsssf.com)
* Lithuanian Final Tables 1922-2013 (Almis.sritis.lt)
Razauskas

* Dainius Razauskas – mitologas;
* Domantas Razauskas – dainininkas, poetas, radijo laidų vedėjas;
* Romualdas Razauskas – ekonomistas, vadybos teoretikas;
* Birutė Razauskienė-Daukintaitė – choro dirigentė, pedagogė.

Pavardė sutinkama Raseinių, Jurbarko apylinkėse. Siejama su  ir gali būti krikšto vardo *Erazmas* (*Эpазм*) arba *Ambraziejus* trumpinys. *Rozowski, Razovski* nurodoma ir kaip žydiška pavardė.

## Šaltiniai
Mašanauskas

* Jonas Mašanauskas – estradinių dainų atlikėjas;
* Kipras Mašanauskas – kompozitorius.

Pavardė kilusi iš Garliavos, Veiverių, Kruonio apylinkių. Greičiausiai iš lenkiško trumpinio *Masz*, kuriuo trumpinamas vardas *Mateusz*.

## Šaltiniai
The Boys

**The Boys** – amerikiečių satyrinis televizijos serialas apie superherojus, sukurtas Eric Kripke ir prieinamas vaizdo transliacijos paslaugas teikiančio „Amazon Prime Video“ vartotojams. Serialas pradėtas transliuoti 2019 m. liepos 26 d. 

Siužetas paremtas 2006 m. to paties pavadinimo „The Boys“ komiksais, kuriuos sukūrė Garth Ennis ir Darick Robertson. Pasakojama apie grupelę atskalūnų, bandančių kovoti prieš sistemą, sukurtą įtakingiausios korporacijos „Vought“ bei jai pavaldžių savo galiomis piktnaudžiaujančių superherojų. Korporacija tapo savotiška įdarbinimo agentūra antgamtines galias pažadinusiems veikėjams, tačiau už gražiai demonstruojamo viešo įvaizdžio slepiasi ydinga superherojų gyvenimo pusė.

Seriale gausu juodo humoro ir smurtinių scenų. Po savo pasirodymo, buvo nekartą giriamas kritikų už nepriekaištingą siužeto perteikimą, personažų vaidybą, humorą ir specialiuosius efektus. Aštuoniskart nominuotas „Emmy“ apdovanojimui.

## Pagrindiniai veikėjai
Sąraše atitinkamai paminėti aktoriai ir jų vaidmenys.
*Karl Urban – Billy Butcher
*Jack Quaid – Hughie Campbell
*Antony Starr – Homelander (John Gillman)
*Erin Moriarty – Starlight (Annie January)
*Dominique McElligott – Queen Maeve (Margaret Shaw)
*Jessie T. Usher – A-Train (Reggie Franklin)
*Laz Alonso – Marvin T. „Mother's“ Milk (M.M.)
*Chace Crawford – Deep (Kevin Moskowitz)
*Tomer Capone – Frenchie (Serge)
*Karen Fukuhara – Kimiko Miyashiro
*Nathan Mitchell – Black Noir (Earving)
*Elisabeth Shue – Madelyn Stillwell
*Colby Minifie – Ashley Barrett
*Aya Cash – Liberty/Stormfront (Klara Risinger)
*Claudia Doumit – Nadia (Victoria Neuman)
*Jensen Ackles – Soldier Boy (Ben)

## Nuorodos

* „The Boys“ IMDb puslapis

## Išnašos
1940 m. Jurbarko gaisras

**1940 m. Jurbarko gaisras** – 1940 m. liepos 7 d. kilęs ir didelę dalį Jurbarko miesto nusiaubęs gaisras.

Gaisras kilo apie 18 val. miesto elektrinėje. Nuo jos gaisras persimetė į netoliese buvusį Hiršos Fainbergo malūną ir lentpjūvę ir plito po visą aplinkinį kvartalą. Daug miesto pastatų buvo pastatyti nesilaikant saugumo reikalavimų – iš neatsparių ugniai medžiagų, be ugniasienių, be to, ugnies kelyje pasitaikė sandėliai, prikrauti malkų ir šieno. Milžiniškas gaisras apėmė Mėsinės, Kauno, M. Valančiaus gatves, siekė ir Vytauto bei Dariaus ir Girėno gatves.

Jurbarko ugniagesių komanda buvo silpna. Atvykus Kauno, Tauragės, Raseinių, Šakių, Kudirkos Naumiesčio ugniagesiams, taip pat prie jų prisidėjus Priešlėktuvinės apsaugos rinktinės bei SSRS kariškiams (manoma, kad dislokuotiems Tauragėje), gaisras apie 22 val. lokalizuotas ir iki 6 val. ryto buvo likviduotas.

Nuostoliai buvo dideli: sudegė 110 gyvenamųjų ir 58 negyvenamieji pastatai. Liudininkų teigimu, sudegė maždaug 200 namų, priklausiusių žydams ir apie 10 namų, priklausiusių lietuviams. Kai kuriuose šaltiniuose minimi 400 sudegusių namų, tačiau tai panašiau į išpūstą skaičių. Maždaug 500 žmonių liko be pastogės. Miestas nusiaubė patį Jurbarko centrą, sudegė daug įvairių parduotuvių, dirbtuvių ir kito turto. Buvo pranešta, kad vienas vyresnio amžiaus žmogus gaisro metu mirė – galbūt dėl didelio išgąsčio ir susijaudinimo.

Be paminėtų nuostolių, gaisro metu stipriai apdegė Jurbarko švč. Trejybės bažnyčia: sudegė abiejų bokštų viršutinės medinės smailės, stogas, vidaus įrengimai, sudužo Amerikos lietuvių dovanotas varpas. Apskaičiuota, kad sudegė nekilnojamojo turto už maždaug 2,6 mln. litų. Išsyk po gaisro imta ieškoti kaltininkų – buvo suimti trys asmenys. Dar po kelių dienų patikslinta, kas yra kaltinamieji: Telšių apygardos technikos inspektorius Ruškevičius (privalėjo prižiūrėti, kad Jurbarko elektrinė būtų įrengta tinkamai), elektrinės savininkas Fainbergas ir jos nuomininkas Kšeinas. Buvo įvardinti gerokai didesni nuostoliai – 4,5 mln. litų (2 mln. nekilnojamojo turto ir 2,5 mln. – kito turto), vėliau nuostolių dydžio įvertis padidėjo iki 6 mln. Spalio mėnesį Kauno apygardos teismas kaltu pripažino tik elektrinės nuomininką – jam skirta 4 mėnesių paprastojo kalėjimo bausmė, kiti du kaltinamieji buvo išteisinti.

## Šaltiniai

* (LT) Baisiojo Jurbarko gaisro byla // *Tarybų Lietuva*, 1940-10-10, Nr. 9.
* (LT) Dar apie gaisrą Jurbarke // *Lietuvos žinios*, 1940-07-09, Nr. 153.
* (LT) Gaisras Jurbarke padarė apie 2.600.000 Lt. nuostolių // *Lietuvos aidas*, 1940-07-12, Nr. 330.
* (LT) Indrišonis, Darius, Kai degdavo miestai (II dalis), Bernardinai.lt, 2023 09 07.
* (LT) Jurbarko gaisro nuostoliai apie 4,5 mil. litų, // *Darbo Lietuva*, 1940-07-19, Nr. 6.
* (LT) Liepos 7-ąją Jurbarką nusiaubė gaisras (nuotraukos). Šviesa 2023.07.07 09:45.
* (LT) Prieš 80 metų kilęs gaisras sunaikino Jurbarko senamiestį, bet ne atsiminimus, Mūsų laikas, 2020 liepos 7 d. 09:20.
* (LT) Vasiliauskienė Rūta, Miestas ir ugnis. Gaisrai Jurbarke, Mūsų laikas, rugsėjo 21 d. 09:05.

## Išnašos
1906 m. Jurbarko gaisras

**1906 m. Jurbarko gaisras** – 1906 m. liepos 26 d. Jurbarke kilęs gaisras, kurio metu sudegė apie 250 namų, arba apie 2/3 visų miesto statinių.

Gaisras prasidėjo statomos bažnyčios statybvietėje. Apibūdinant gaisro priežastis, konstatuota, kad „statyba buvo vykdoma nesilaikant jokių priešgaisrinių taisyklių“.

## Šaltiniai
* (LT) Miesto šimtmečiai – garbinga Jurbarko kartų istorija , „Šviesa“, 2012 m. kovo 17 d.

* (LT) Vasiliauskienė Rūta, Miestas ir ugnis. Gaisrai Jurbarke, Mūsų laikas, rugsėjo 21 d. 09:05.

## Išnašos
1732 m. Kauno gaisras

**1732 m. Kauno gaisras** – 1732 m. balandžio 20 d. Kaune kilęs gaisras, kurio metu sudegė beveik visas miestas.

Gaisro plitimą paskatino daug mieste buvusių po Juodojo maro apleistų namų. Sudegė Kauno arkikatedros bazilikos stogas, įgriuvo presbiterijos skliautai, sugriuvo Kauno šv. Pranciškaus Ksavero bažnyčios stogas, skliautai, bokštas. Kauno pilies teismo knygoje išlikusiame pranešime apie gaisrą bei vaznio (teismo anstolio) įvykio vietos apžiūros akte nurodoma, kad sudegė dvi iš trijų miesto archyvo knygų, deponuotų burmistro J. Vundramo namuose. Jose buvo privilegijos Kaunui, mokesčių kvitai, miesto žemės sklypų, namų ir kt. turto dokumentai, pajamų ir išlaidų apskaitos knygos ir kt. Trečioje skrynioje buvo saugomi savivaldos įstaigų aktai. Nors ši skrynia buvo išgelbėta, vis dėlto joje buvusios knygos labai nukentėjo, o išliko tik apačioje gulėjusios.

## Šaltiniai
* (LT) Magistrato tvirtinamųjų, einamųjų reikalų aktų ir dekretų knygų; einamųjų reikalų, dekretų, posėdžių veiklos ir kt. protokolų apyrašas Nr. 1 , Lietuvos valstybės istorijos archyvas fondas Nr. 166 (SA) Kauno magistratas, Registro numeris Nr. 2603.
* (LT) 1738 m. Kauno parapinės Šv. Petro ir Pauliaus bažnyčios vizitacija, LVIA, f. 694, ap. 1, b. 3406, l. 8; 1743 m. Kauno Šv. Petro ir Pauliaus parapijos bažnyčios inventorius, LVIA, f. 696, ap. 2, b. 809, l. 9; ten pat, KAKA, b. 82, l. 146; A. Bagdonavičius, Medicinos pagalba Kaune…, p. 62.
* (LT) Kauno Šv. Pranciškaus Ksavero bažnyčia, Lietuvos muzikų sąjunga.
* (LT) Šinkūnaitė L., Valinčiūtė-Varnė R. 2018. Kauno Šv. Jurgio Kankinio pranciškonų observantų konventas. Praeities vizija. Vilnius, Nestandartiniai.lt, p. 34.
* (LT) Varsackytė, Rasa, Juodoji mirtis  XVI–XVIII a. Kaune, Kauno istorijos metraštis, 2012/12.

## Išnašos
Uogintas

* Bronius Uogintas – dailininkas, tapytojas, restauratorius;
* Arūnas Uogintas – dailininkas, tapytojas;
* Bronė Mingilaitė-Uogintienė – dailininkė, tapytoja.

Pavardė dažniausia Linkuvos, Pasvalio, Rozalimo apylinkėse. Kilmė neaiški: gali būti nuo  arba dvikamienė pavardė, kur *uo-* neaiškus sandas, o kamienas *gint-* nuo žodžio .

## Šaltiniai
Matkevičius

* Benas Matkevičius – krepšinio treneris, skautas;
* Gintaras Matkevičius – teisininkas, antstolis;
* Visvaldas Matkevičius – politikas, Panevėžio meras;
* Renata Matkevičienė – sociologė, komunikacijos specialistė;
* Laimutė Matkevičienė – gydytoja, Seimo narė;
* Jurgita Matkevičienė – Kietaviškių seniūnė.

Pavardė daugiau paplitusi Aukštaitijoje ir Dzūkijoje. Kilusi iš slaviškų krikšto vardo *Matvėjus* trumpinių (, ).

## Šaltiniai
Šumas (Mauritanija)

**Šumas** (, ) – miestas šiaurės Mauritanijoje, Adraro vilajoje, šalia Vakarų Sacharos sienos, 415 km į rytus nuo Nuadibu, 87 km į šiaurę nuo Ataro. Stotis prie Nuadibu–Zuerato geležinkelio linijos, praeina Nuakšoto–Zuerato plentas.

## Istorija

Šumas išaugo kaip Transsacharinės prekybos taškas. 1977 m. gyvenvietė atsidūrė Vakarų Sacharos nepriklausomybės karo sūkuryje, čia veikė Polisario sukilėliai. Šalia Šumo yra prancūzų iškastas tunelis, skirtas aplenkti Vakarų Sacharos teritoriją (5 km Nuadibu–Zuerato geležinkelio ruožas tuojau už Šumo kerta Vakarų Sacharos teritoriją). Prancūzai taip siekė išvengti Ispanijos, tuo metu valdžiusios Vakarų Sacharą, iškeltų sąlygų dėl geležinkelio per jos teritoriją. 1975–1976 m. ispanams pasitraukus iš Vakarų Sacharos, Mauritanija užvaldė šio geležinkelio kontrolę, ir tunelis buvo apleistas.

## Šaltiniai
Jessica Shy

**Džesika Šyvokaitė** (sceninis vardas **Jessica Shy**; g. 1996 m. gegužės 6 d. Jiezne) – Lietuvos atlikėja, dainų autorė.

## Biografija
Dainuoti pradėjo nuo ketverių su puse metų. Birštono muzikos mokykloje mokėsi estradinio dainavimo.

Atlikėja pirmą kartą žengė į didžiąją sceną 2010 m. būdama 14 metų LNK televizijos projekte „2 minutės šlovės“, vėliau du sezonus dainavo TV3 projekte „Chorų karai“. Pirmasis darbas buvo mamos viešbutyje Birštone, vėliau persikėlė į Kauną. Sulaukusi pilnametystės, išvyko į Londoną, kur studijavo.

## Diskografija

## Apdovanojimai

## Koncertiniai turai

### „Pasaka“

### „Sutemos“

### „Žaidimas“

### „Žvėris“

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Jessica Shy Facebook puslapis
* Jessica Shy Pakartot platformoje
2024 m. moterų A lyga

**[[2024]] m. [[Lietuvos moterų futbolo A lyga]]** – 32–asis moterų futbolo aukščiausios lygos sezonas nepriklausomoje Lietuvoje. 2024 m. kovo mėn. tapo žinoma, kad Lietuvos moterų futbolo partneriu tapo didžiausias namų elektronikos prekybos tinklas Lietuvoje „Topo centras“. Pagal rėmimo sutartį „Topo centras“ įsigijo moterų A lygos bei Lietuvos moterų futbolo asociacijos I lygos vardo teises 2024 m. sezonui.

## Moterų A lygos licencijų pareiškėjai
; Dalyvauti Lietuvos moterų A lygos čempionate paraiškas pateikė 9 komandos.

* Šiaulių „Gintra“, MFA „Žalgiris“-MRU, Gargždų „Banga“, Joniškio „Saned“, „Utenos Utenis“, Kauno raj. „Hegelmann“, „Dembava“, „Transinvest“, Vilniaus „Žalgiris“.

* Licencijavimo komiteto posėdis dėl moterų A lygos licencijų suteikimo įvyko 2024 m. vasario 19 d.

* Lietuvos futbolo federacijos nepaprastųjų atvejų komitetas (NAK) patvirtinto šešias lygos dalyves.
### Licencijos

### UEFA licencijų pareiškėjai
UEFA licencijų, reikalingų siekiant dalyvauti tarptautinėse varžybose, siekė:

* Šiaulių „Gintra“ (Moterų UEFA Čempionių lygos licencija);

## 2024 m. [[Lietuvos moterų futbolo A lyga|Moterų futbolo A lyga]]
* Moterų futbolo A lygos sezonas prasidėjo 2024 m. kovo d. ir baigėsi lapkričio 10 d.

### Dalyvės
; 2024 m. A lygoje rungtyniavo 6 ekipos
* Gintra (*[[Šiauliai]]*);
* FK Saned (*[[Joniškis]]*);
* MFK Banga (*[[Gargždai]]*);
* Hegelmann (*[[Kauno rajonas]]*);
* MFA „Žalgiris“-MRU (*[[Vilnius]]*);
* FK „Transinvest“ (*[[Galinė]], Vilniaus rajonas*).

### Komandų rikiuotė

* Šiaulių „Gintra“ tapo čempiomėmis. (Dvidešimt trečią kartą nuo klubo susikūrimo ir dvidešimtą kartą iš eilės.)

## Rezultatai
; Pergalė didžiausiu skirtumu
* 2024 m. kovo 17 d. MFA Žalgiris-MRU sutriuškino FK Saned rezultatu 21-0.
: Iuliana Colnic – 7 įvarčiai; Polina Jančuk – 5 įvarčiai.

; Daugiausiai įvarčių per rungtynes

## Rezultatyviausios žaidėjos
*  Valerija Postol *([[FK Transinvest]])* – 20 įvarčių;

## Taip pat skaitykite
* Lietuvos futbolo varžybos 2024 m.
* 2024 m. LMFA I lyga
* 2024 m. A lyga
* UEFA moterų čempionų lyga 2024–2025 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* LFF.LT (Oficiali LFF svetainė)
2022–2023 m. BRI Liga 1

**2022–2023 m. [[Indonezijos Liga 1]]** – aukščiausioji Indonezijos futbolo lyga. Sezonas prasidėjo 2022 m. liepos 23 d., baigėsi 2023 m. balandžio 16 d.

Dėl rėmimo sutarčių dar žinoma kaip **2022–2023 m. [[Bank Rakyat Indonesia|BRI]] Liga 1**. 

## 2022–2023 m. [[Indonezijos Liga 1|Liga 1]]
* **[[Indonezijos Liga 1|Liga 1]] arba Pirma lyga** – aukščiausioji futbolo lyga šalyje. Dalyvavo 18 komandų. 

### Galutinė lentelė
; 2022–2023 m. sezone čempionais tapo PSM Makassar.


## Šaltiniai
 

## Nuorodos
* RSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Aurimas Jasilionis

**Aurimas Jasilionis** (g. ) – Lietuvos krepšinio treneris.

## Karjera
2015 m. prisijungė prie Vilniaus „Lietuvos ryto“ ekipos kaip trenerio asistentas. Lapkričio mėn. komandą palikus Marcelo Nicola, jis laikinai tapo vyriausiuoju komandos treneriu.

2017 m. liepos mėn. NKL rungtyniaujantis Šakių „Vytis“ vyriausiuoju treneriu pasikvietė A. Jasilionį. 2018–2019 m. NKL sezone dirbo Vilniaus „Perlo“ trenerių štabe.

2019 m. vasario mėn. pranešta, jog Rimas Kurtinaitis ir Aurimas Jasilionis persikelia dirbti į Maskvos srities „Chimki“.

2021 m. rugsėjo mėn. Jasilionis pasirašė vyriausiojo trenerio sutartį su „Chmelnyckio“ ekipa Ukrainoje. Prasidėjus 2022 m. Rusijos invazijai į Ukrainą, treneris sugrįžo į Lietuvą.

2022 m. liepos 21 d. pasirašė sutartį su Alytaus „Wolves“ ir grįžo dirbti Rimo Kurtinaičio asistentu. 2023 m. balandžio 1 d. paliko komandą.

2023 m. liepą Aurimas Jasilionis pasirašė vienerių metų sutartį su Pasvalio „Pieno žvaigždėmis“.

## Išnašos

## Nuorodos
* Aurimo Jasilionio profilis „Pieno žvaigždės“ 
* Aurimo Jasilionio profilis „Basketnews“
Duhok SC

**„Duhok SC“** () – Irako futbolo klubas iš Dahuko miesto (), Irako Kurdistane.

## Istorija
Klubas įkurtas 1970 m. Kitados rungtyniavo žemesniuose divizionuose. Vėlesniais metais pateko į aukščiausią lygą.

2009–2010 m. sezone tapo šalies čempionais. 2011–2012 m. liko antroje vietoje, o vėlesniais metais iškrito į žemesnį divizioną. 

2021–2022 m. sezone Premjer divizione (I pakopa) pirmojoje grupėje liko antroje vietoje, tačiau pateko į stipriausią lygą.

Nuo 2022–2023 m. sezono rungtyniavo Iraq Stars League – aukščiausioje šalies lygoje. Debiutiniame sezone užėmė devintąją vietą.

## Pasiekimai
; Aukščiausioji lyga
*  **Čempionai (1):** 2009–2010 m.

; Antrasis divizionas
* Nugalėtojai:

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali klubo svetainė] (anglų k.)
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Grand Forksas

**Grand Forksas** (angl. *Grand Forks*) – miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose, Šiaurės Dakotos rytinėje dalyje. Grand Forksas yra trečias pagal gyventojų skaičių miestas Šiaurės Dakotos valstijoje. Grand Forkso apygardos administracinis centras. 2020 m. JAV gyventojų surašymo duomenimis, mieste gyveno 59 166 gyventojai. Yra oro uostas. Baldų gamybos pramonė. Mieste yra universitetas, meno muziejus. Apylinkėse auginama daug kviečių, miežių, sojų, saulėgrąžų, pupelių, kukurūzų, bulvių bei cukrinių runkelių. Netoliese yra Tertl Riverio nacionalinis parkas.

## Istorija
XVIII a. pabaigoje prancūzų kailių prekeiviai trumpą laiką gyvendavo dabartinėje Grand Forkso miesto teritorijoje, gyvenvietę pavadino *Les Grandes Fourches* (angl. *Grand Forks*), (liet. Didžiosios šakės). 

1870 m. tapo nuolatine gyvenviete, o nutiesus geležinkelį (1880 m.) prasidėjo spartus augimas. Miestas nukentėjo per 1997 m. įvykusį potvynį.

## Gyventojai
2021 m. duomenimis Grand Forkse gyveno 81,3 % baltųjų, 4,32 % afroamerikiečių, 3,45 % azijiečių, 2,94 % mišrios rasės, 2,6 % indėnų, 0,55 % Ramiojo vandenyno salų, 0,36 % kitų rasių ir 4,51 % lotynoamerikiečių kilmės gyventojų.

## Miestų partnerystė
Grand Forksas turi du oficialius miestus, su kuriais sudaręs partnerystės ryšius.
*  – Sarpsborgas, Norvegija
*  – Kanuma, Japonija

## Šaltiniai