open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abugaliai

**Abugaliai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Vidiškių. Pasiekiamas keliuku iš Prisieginės.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio **Abùgalis*, plg. užrašymą istorijos šaltinyje *Agtha Abugulowna de Abugule* (1764 m.).

## Istorija
Iki XX a. vid. kaimas vadintas **Rėšiškėmis**. XX a. pr. pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rimšėnai

**Rimšėnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Vidiškių, prie Pajuodupio upelio. Praeina plentas . Apylinkėse yra pilkapių.

## Etimologija

Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio **Rimšė́nas* (plg. pavardės *[[Rimša|Ri̇̀mša]], Rim̃šas, Rimšis* <  „tylus, ramus žmogus“). Vietovė raštuose minima nuo 1706 m.

## Istorija

XIX a. pabaigoje buvo du Rimšėnų kaimai Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje ir apylinkėje – vienas buvo Pšijaznės (Vidiškių) dvaro valda (priklausė Kaminskiams), kitas – Žitamanto dvaro valda (priklausė Davidsonams).

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Lenkmečiu veikė „Ryto“ draugijos mokykla (1921–1926 m.). Valdiška mokykla veikė nuo 1922 m. Sovietmečiu buvo Vidiškių apylinkės centras.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Abukauskinė

**Abukauskinė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Piniavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adamarina

**Adamarina** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Gižų, prie kelio .

## Etimologija

Anksčiau kaimas vadintas ***Suvalkėliais***. Manoma, kad dabartinis pavadinimas (*Ada Marina*) gali būti susijęs su Napoleono kariuomenės apsilankymu šioje vietovėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adamavas (Magūnai)

**Adamavas** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 13 km nuo Magūnų. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adamonys

**Adamonys** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Vaisodžių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adampolis (Pakruojis)

**Adampolis** – buvęs viensėdis Pakruojo rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Vismantų.

## Istorija

Apie XVIII a. buvo įsikūręs Vismantų dvarininkų Jasinskių palivarkas. Manoma, jame stovėjusi pirmoji Vismantų koplyčia. 1923 m. buvo 3 ūkiai (kiemai), kuriuose gyveno 12 gyventojų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adomaičiai

**Adomaičiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Lavoriškių. 

## Etimologija

Kaimo vardas – asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *[[Adomas]]*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adampolis (Anykščiai)

**Adampolis** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Debeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Adomaičiai (reikšmės)

**Adomaičiais** vadinami kaimai:

* Kelmės rajone;
* Rietavo savivaldybėje;
* Vilniaus rajone:
** Lavoriškių seniūnijoje,
** Paberžės seniūnijoje.
Adomaičiai (Kelmė)

**Adomaičiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pakražančio.

## Gyventojai

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Birutės partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Šaltiniai
Adomaitiškiai (Dubingiai)

**Adomaitiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Dubingių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adomaitiškiai (Luokesa)

**Adomaitiškiai** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Luokesos.

## Istorija

XVIII a. pabaigoje Adomaitiškių palivarkas priklausė Radvilai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adomava (Zarasai)

**Adomava** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6,5 km į vakarus nuo Imbrado, prie kelio . Keli šimtai metrų į pietus nuo kaimo telkšo Avilys, šiauriau – Čičirys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adomava (Anykščiai)

**Adomava** (arba ***Adamava***) – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kurklių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Stasys Žeiba (1916–1999) – karinis veikėjas, mokslininkas geologas.
* Ona Baliukienė (1943–2024) – poetė.

## Šaltiniai

*
Lotynų Amerikos studijos

**Lotynų Amerikos studijos** – tarpdisciplininių studijų kryptis, nagrinėjanti Lotynų Ameriką. Studijos apima regiono istorijos, geografijos, sociologijos, politikos, ekonomikos tyrimus.

Kadangi Lotynų Amerikos terminas nėra aiškiai apibrėžtas, todėl ir studijos gali apimti skirtingus regionus, pvz., Karibų regioną, lotynoamerikiečius JAV.

Lotynų Amerikos tyrimai prasidėjo su 1492 m. Kolumbo Amerikos atradimu. Jau tada konkistadorai, dvasininkai aprašinėjo Naujojo Pasaulio gamtą, indėnų kultūras, tačiau profesionalios mokslinės studijos pradėtos vykdyti tik XVIII-XIX a. (pvz., Aleksandro fon Humbolto ekspedicija). Kaip atskira disciplina Lotynų Amerikos studijos atsirado XX a. pab. JAV ir Europoje.

## Taip pat skaitykite
* Indėnistika
Adomiškėlis

**Adomiškėlis** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Alantos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adomiškės

**Adomiškėmis** vadinami kaimai:

* Akmenės rajone;
* Marijampolės savivaldybėje;
* Šalčininkų rajone.
Adomiškės (Marijampolė)

**Adomiškės** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Marijampolės.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adomiškiai (Šiauliai)

**Adomiškiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Meškuičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adomėliai (Trakai)

**Adomėliai** – viensėdis Trakų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rūdiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adomėliai (Kaišiadorys)

**Adomėliai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vilūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tubeliai

**Tubeliai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Lukšių.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Tubeliuose 1936 m. sausio 10 d. gimė filosofas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras Juozas Mureika.

## Šaltiniai
Adomiškis

**Adomiškiu** vadinami kaimai:

* Molėtų rajone:
** Alantos seniūnijoje,
** Suginčių seniūnijoje;
* Pasvalio rajone;
* Ukmergės rajone;
* Utenos rajone.
Adomiškis (Molėtai)

**Adomiškis** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Alantos.

## Istorija

1794 m. kaimas užrašytas Alantos bažnyčios mirusiųjų metrikų knygoje, 1909 m. – juodraštinėje Balninkų parapijos priešvedybinių apklausų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adomiškis (Pasvalys)

**Adomiškis** – viensėdis Pasvalio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Grūžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adošiškė

:: *Apie viensėdį žr. [[Adošiškė (Kražiai)]]*.

**Adošiškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vaiguvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Adutiškio Kelias

**Adutiškio Kelias** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, tuoj į rytus nuo Švenčionių, prie kelio .

## Etimologija
Kaimas pavadintas pagal kelią link Adutiškio, prie kurio yra įsikūręs.

## Istorija
Švenčionių sodybos prie kelio į Adutiškį plėtėsi jau nuo XX a. pr., bet kaip atskira gyvenvietė fiksuojama nuo XX a. antros pusės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Agailės

**Agailės** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 16 km nuo Kuršėnų. Stovi Agailių koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Agailiai

**Agailiai** – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Kiaunorių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aguonis

**Aguonis** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 8 km nuo Liubavo, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Aguriškės

**Aguriškės** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5,5 km į rytus nuo Skėmių, 0,5 km į šiaurę nuo Pociūnėlių. Pro kaimą eina kelias Pociūnėliai–Valatkoniai, iš šiaurės juosia Pociūnėlių tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Agurjanovka

**Agurjanovka** – buvęs viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 14 km nuo Švenčionių.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aidukai

**Aidukai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Šventos, prie Ilgio ežero. Pro kaimą eina kelias . Yra kapinaitės.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Aidùkas*, plg.  ‘pono sargybinis, tarnas’,  ‘samdomas karys, sukilėlis’.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčių, buvo Šventos dvaro valda. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visalaukė IV

**Visalaukė IV** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, greta Visalaukės I.

## Istorija

## Šaltiniai
Ajočiai

**Ajočiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Samanių, tarp Medenių ir Suvėnų miškų. Šalia telkšo ežeras Ajočis. Ateina keliukas iš Kumpuolių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ajutiškiai

**Ajutiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Panemunio. Prateka Nemunėlis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akalyčia

**Akalyčia** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Alovės.

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs nuo lenkų kalbos žodžio *okolica* – „bajorkaimis“. Akalyčiomis buvo vadinamos smulkiųjų Lietuvos bajorų gyvenvietės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akavitai

**Akavitai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km nuo Nemenčinės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akelaičiai

**Akelaičiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 4,5 km nuo Bartninkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aklė (Šalčininkai)

**Aklė** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Eišiškių, tarp plentų  ir .

## Istorija
Iki XX a. vid. Aklė buvo užusienis Eišiškių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akliai (reikšmės)

Žodis **akliai** reiškia:

* akliai – musinių pobūrio sparvų (*Tabanidae*) šeimos vabzdžiai;
* gyvenvietės:
** Akliai – kaimas Jonavos rajone,
** Akliai – viensėdis Rokiškio rajone.
Aklušė

**Aklušė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Laičių. Yra sentikių kapinės.

## Istorija

1765 m. Balninkų seniūnijos kaimas, 8 ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenė II (Biržai)

**Akmenė II** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, Biržų girios pietiniame pakraštyje, 8 km į šiaurę nuo Papilio.

1673 m. minimas Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventoriuje. 1923 m. buvo 4 ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Štefan Vodė

**Štefan Vodė** – Moldavijos miestas, rajono centras. Mieste veikia vyno gamykla, eksportui dirbantis gatavų drabužių siuvimo fabrikas, daug privačių įmonių. Mieste veikia menų mokykla „Marija Biešu“, kur vaikai mokosi choreografijos, muzikos, teatro meno, dailės. Mieste veikia ir vienintelis rajone licėjus „Štefan Voda“.

## Pavadinimas

Iki 1964 m. vietoj miesto buvo viensėdis ***Kizilas***. Nuo 1964 m. iki 1990 m. buvo miesto tipo gyvenvietė ***Suvorovas*** (). 1990 m. miesto tipo gyvenvietė tapo miestu, kuris buvo pavadintas ***Štefan Vodė***.
Akmenėlė

**Akmenėlė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Visalaukės IV. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenėliai (Pakruojis)

**Akmenėliai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Pakruojo, į pietryčius nuo kelio . Netoli kaimo teka Kruoja. Dabartiniu metu beveik viso buvusio kaimo vietoje nuo praėjusio amžiaus 9 dešimtmečio telkšo du Petrašiūnų karjero tvenkiniai – Petrašiūnų II karjeras ir Petrašiūnų I karjeras. Į šiaurės vakarus nuo kaimo, prie Kruojos upės nuo 18 amžiaus minimas Akmenėlių dvaras (palivarkas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmeniai (Rokiškis)

**Akmeniai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Ragelių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmeniai (Širvintos)

**Akmeniai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žemųjų Viesų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmeniškė

**Akmeniške** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone:
** Ceikinių seniūnijoje,
** Rimšės seniūnijoje;
* Jurbarko rajone;
* Zarasų rajone.
Akmeniškė (Ceikiniai)

**Akmeniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Ceikinių, 0,5 km į šiaurės vakarus nuo Rubelninkų, prie Brindiškės upelio.

## Etimologija
Priesagos *-iškė* vedinys iš  ‘kieta uoliena arba jos atskiras gabalas’. Raštuose vietovė minima nuo 1725 m. (kaip *Kamionka*).

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje. Buvo Mielagėnų valsčiaus vienkiemis. Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmeniškė (Rimšė)

**Akmeniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2,5 km nuo Rimšės.

## Istorija

XX a. pradžioje įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Breslaujos apskričiai, Rimšės valsčiui.

1921 m. gyventojų surašymo duomenimis, čia gyveno 5 žmonės, visi – lenkų sentikiai. Tuo metu kaime buvo 1 namas. 1931 m. namų skaičius liko toks pat, o gyventojų skaičius sumažėjo iki 16.

1950–1959 m. priklausė Dūkšto rajonui, vėliau priskirtas Ignalinos rajonui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmeniškiai (Švenčionys)

**Akmeniškiai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Reškutėnų.

## Istorija

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmeniškis

**Akmeniškiu** vadinamos gyvenvietės Biržų rajone:

* viensėdis Papilio seniūnijoje,
* kaimas Parovėjos seniūnijoje.
Akmeniškis (Papilys)

**Akmeniškis** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, Pariškių miško pakraštyje, 5 km į rytus nuo Papilio. Neišlikęs. 1923 m. buvo 2 ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenynė (Šakiai)

**Akmenynė** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Tubelių, prie kelio . Pro kaimą teka Siesartis, piečiau plyti Agurkiškės miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenynė (Švenčionys)

**Akmenynė** (arba ***Akmenyčia***) – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių. Išlikusi sodyba.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžių *akmenýčia, akmenỹnė* „akmenų krūva, akmeninga dirva“.

## Istorija
XIX a. pab. buvo užusienis Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje, priklausė Kochanovkos dvarui. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmeniškės (Utena)

**Akmeniškės** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 11 km nuo Saldutiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmeniškė (Zarasai)

**Akmeniškė** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Smalvų.

## Istorija

XX a. pradžioje pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenytė (Panevėžys)

**Akmenytė** (arba ***Kamenščizna***) – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, netoli Šventybrasčio, tuojau į pietus nuo Kazokų, Nevėžio kairiajame krante.

## Istorija

Iki XX a. viduryje buvo Kamenščiznos dvaras. 1954 m. kaime buvo Ramygalos rajono Nevėžio apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenka

**Akmenka** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Giedraičių.

## Istorija

Minimas 1838 m. Giedraičių bažnyčios *Status animarum* knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmentiltis

**Akmentiltis** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 11 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aknystėlės

:: *Apie kaimą Anykščių rajone žr. [[Aknystėlės (Anykščiai)]]*.

**Aknystėlės** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 9 km nuo Leliūnų. Stūkso Aknystėlių piliakalnis.

## Istorija

Kaimas buvo skirstomas į du kaimus: Pirmieji Aknystėliai – pirmieji, pietinė dalis nuo siauruko bėgių ir antrieji – šiaurinė dalis nuo siauruko bėgių (Aknystėlių ežero dalis).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akolionija

**Akolionija** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 17 km į rytus nuo Pabradės, Gudijos pasienyje, šalia Baltasamanės pelkės ir telmologinio draustinio, Gelednios ežerėlio pakrantėje. Keliukai į Pavoverę, Zalavą. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akriemiai

**Akriemiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kazitiškio.

Kaimas yra vakarinėje rajono dalyje, 16 km. nuo Ignalinos. Netoli Akriemių teka Švoginos upė. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenynė (Utena)

**Akmenynė** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Saldutiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenynė (Vilnius)

**Akmenynė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Mickūnų, prie plento .

## Istorija
Tarpukariu Akmenynė (Kamionka) buvo palivarkas Vilniaus-Trakų apskrities Mickūnų valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Platelių herbas

**Platelių herbas** – pagrindinis Platelių miestelio ir Platelių seniūnijos (Plungės rajono savivaldybė) heraldinis atributas. Labai panašus yra ir Punsko herbas.

## Aprašas

Juodame lauke šv. Petras iki juosmens, sudėjęs rankas plaštakomis kryžmai ir jose laikantis sukryžiuotus raktus, vienas auksinis, kitas sidabrinis, barzdelėmis aukštyn ir į šonus. Plaukai ir barzda sidabriniai, veidas natūralios spalvos, virš galvos auksinė aureolė, vilki raudoną palaidinę ir auksinį viršutinį drabužį.

## Simbolika

Lietuvos Metrikoje pagal to laiko madą buvo nupieštas juodame apskritime šv. Petras su žilais plaukais, auksine aureole. Šventojo marškiniai mėlyni, apsiaustas gelsvai rusvas. Herbas su šv. Petru miesteliui suteiktas dėl čia esančios šv. Petro ir Povilo bažnyčios. Tų pačių metų sausio 14 d. labai panašų herbą buvo gavęs Punskas.

## Istorija

1792 m. vasario 24 d. ATR valdovas Stanislovas Augustas Poniatovskis suteikė Magdeburgo teises ir herbą. Privilegijos originalas nežinomas, bet išliko jos įrašas Lietuvos Metrikoje (privilegija Nr. 30). Platelių privilegijoje rašoma:

1997 m. kovo 8 d. dekretu Nr. 1233 naująjį herbą patvirtino prezidentas Algirdas Brazauskas. Herbo etaloną parengė dailininkas Arvydas Každailis. Platelių ir Punsko herbai buvo beveik vienodi, todėl Lietuvos heraldikos komisija nutarė Platelių herbe esančio šv. Petro marškinius nuspalvinti raudona spalva ir virš galvos pavaizduoti tik vainiko formos aureolę.

## Šaltiniai
Platelių dvaras

**Platelių dvaras** – dvaras, stovintis Plateliuose. Ilgą laiką priklausė Oginskiams.

Išlikę kai kurie Platelių dvaro sodybos (XVII a. 2-oji pusė) pastatai – daržovių rūsys, jauja, oficina, arklidės, svirnas. Sodybą supa 6,32 ha parkas, kuriame yra 3 gamtos paminklai, iš kurių žymiausias – Raganos uosis, didžiausias uosis Lietuvoje (kamieno apimtis 7,2 m, aukštis 32 m).

## Istorija
Pastatai kūrėsi ant Dvaro kalvos XVI a., bet XVII a. sudegė. Lietuvą prijungus prie Rusijos imperijos, naujasis valdovas Pavelas I 1800 m. buvusiam Imperatoriškosios bibliotekos direktoriui ir Imperatoriškosios dailės akademijos prezidentui Ogiustui de Šuazeliui–Gufjė dovanojo Platelių dvarą, kurį Šuazeliai valdė iki pat 1940 m. Jie čia pastatydino prašmatnius rūmus.

Nuo to laiko, kai Platelių dvarą pradėjo administruoti Žemaitijos nacionalinis parkas, jame veikia ekspozicijos bei parodos. 2012 metais dvaro svirnas bei arklidės rekonstruotos ir juose įrengtos šiuolaikiškos ekspozicijos. Svirne veikia gamtos, dvaro istorijos, senovės, etnografijos ekspozicijos, parodų salė; arklidėje - Užgavėnių muziejus. XIX a. II p. liaudiškos architektūros su neogotikiniais elementais statytame Platelių dvaro svirne 2011 m. atnaujintos Platelių dvaro istorijos, senųjų Platelių, Pilies salos ir į ją vedusio Platelių senovės tilto praeities, šio žemaičių krašto etnografijos ekspozicijos, naujai įrengta moderni gamtos ekspozicija, nuolat keičiamų parodų salė. XIX a. II p. istorizmo laikotarpio, „plytų stiliaus“ arklidėje įsikūrė pirmasis Užgavėnių muziejus Lietuvoje, kuriame pristatoma garsi Žemaitijoje tradicinė Užgavėnių šventė, daugiau negu 250 įvairių Užgavėnių „lėčynų“.

## Nuorodos
* Žemaitijos nacionalinio parko oficiali informacija 
* Platelių dvaro fotografija - 1900 m.
* Dvaro svirnas
Akvieriškė

**Akvieriškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Naujo Strūnaičio. Stūkso Akvieriškės piliakalnis.

## Etimologija

Pasakojama, kad kaimo vardas kilęs nuo piliakalnio, ant kurio čia būdavo dievams aukojamos aukos (tarmiška slavybė *apieros* arba *ofiaros*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alaburdiškės

:: *Apie viensėdį prie Medininkų žr. [[Alaburdiškės (Vilnius)]]*.

**Alaburdiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Dusmenų.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Aladiškės

**Aladiškės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Krivilių, šalia sienos su Baltarusija. Šalia – Šarkučių geomorfologinis draustinis. Praeina keliukas Kriviliai–Daugidonys. Yra senos kapinės su senais ąžuolais, iš kurių vienas – saugomas Aladiškių ąžuolas. Rytuose teka Prūdelis, telkšo Gumbiškių pelkė.

## Etimologija
Vietovardis kildinamas iš asmenvardžio **Aladas* (). Plg. Valkininkų apylinkėse užrašytos pavardės *Aladãvičius, Aladáitis*, kurios kilusios iš ,  ← *голад* („alkis“). Dar plg.  („badavimas, badmiriavimas“).

## Istorija
XIX a. pab. buvo Aladiškių (Golodziškių) kaimas ir dvaras Lydos apskrityje. Ėjo kelias į Smilginius.

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 87 žmonės, iš kurių 77 buvo užrašyti lenkais ir 10 žydais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Hanijos aukštuma

**Hanijos aukštuma** () – aukštuma Estijos pietryčiuose, prie Latvijos ir Rusijos sienos. Aukščiausia – Sūr Munamiagio kalva (318 m). Kalvotas moreninis reljefas, daug ežerų.

## Šaltiniai
Alantėlė

:: *Apie viensėdį žr. [[Alantėlė (Svobiškis)]]*.

**Alantėlė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Laičių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alantėlė (Svobiškis)

**Alantėlė** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Alantos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Albinava (Trakai)

**Albinava** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Aukštadvario. 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Albinavoje 1918 m. sausio 15 d. gimė ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras, akademikas Vaclovas Mališauskas.

## Šaltiniai
Kletiškė

**Kletiškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Kražių, prie kelio , netoli Kražantės upelio.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aldoniškis

**Aldoniškis** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Alksniupių.

## Istorija

Pokario metais apylinkėse veikė Prisikėlimo apygardos, Lietuvos Žaliosios partizanų rinktinės partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleininkai (reikšmės)

**Aleininkais** vadinama:

* ežeras Zarasų rajone;
* kaimai:
** Anykščių rajone,
** Zarasų rajone.
Aleininkai (Anykščiai)

**Aleininkai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šeimyniškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alekniškiai

**Alekniškiai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Kapčiamiesčio, prie kelio , ant Dumblio ežero kranto.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *[[Alekna|Aleknà]]*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alekniškis

**Alekniškiu** vadinami kaimai:

* Jonavos rajone;
* Širvintų rajone.

Vandens telkiniai:
* Alekniškio ežeras (Utenos raj.)
Aleksandrai

**Aleksandrai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Slabados.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Viktoras Petkus (1928–2012), politinis veikėjas, disidentas.

## Šaltiniai
Aleksandravas (Marijampolė)

**Aleksandravas** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Marijampolės, šalia kelio .

## Istorija

Carmečiu kaime buvo Kvietiškio valsčiaus centras. XX a. tarpukariu kaimas vadinosi ***Rakališkė***.

|}

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Aleknaičiai (Raseiniai)

**Aleknaičiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Ilgižių III.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandravas (Vilnius)

**Aleksandravas** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km nuo Sudervės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandravėlė (Anykščiai)

**Aleksandravėlė** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Troškūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandravėlė (Vilnius)

**Aleksandravėlė** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 17 km nuo Avižienių, 3 km į pietvakarius nuo Pikeliškių, prie Raudonosios balos pietinio pakraščio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandriškės

**Aleksandriškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Ismonių, šalia Rūdiškių miškų ir Ismonių ežero. Praeina vieškelis . Kaime kasamas smėlis ir žvyras.

## Etimologija

Kaimo vardas – asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo vyriško vardo *[[Aleksandras]]*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandriškės (reikšmės)

**Aleksandriškėmis** vadinami kaimai:

* Elektrėnų savivaldybėje;
* Trakų rajone:
** Aukštadvario seniūnijoje,
** Rūdiškių seniūnijoje;
* Vilniaus rajone:
** Lavoriškių seniūnijoje,
** Sužionių seniūnijoje.
Aleksandriškės (Sužionys)

**Aleksandriškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Sužionių, šalimais kelio . Aplink auga nedideli miškeliai. Yra autobusų stotelė, pakelės kryžius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandriškiai

**Aleksandriškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Giedraičių.

## Istorija

Minimas 1730 m. 1838 m. Giedraičių bažnyčios *Status animarum* knygoje – Andriušiškių arba Aleksandriškių palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Moldovos Respublikos komunistų partija

**Moldovos Respublikos komunistų partija** (, ) – komunistinės pakraipos Moldovos partija. Jai vadovauja Vladimiras Voroninas. Ji nuo 1998 m. iki 2009 m. Moldavijos parlamente sudarė valdančiąją daugumą. Narys Europos kairėje.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Aleksejevka II

**Aleksejevka II** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 6 km nuo Lauksodžio. 

## Istorija

Tarpukariu Aleksejevka II priklausė Steigvilių seniūnijai, čia gyveno 25 žmonės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandriškės (Elektrėnai)

**Aleksandriškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 5 km nuo Kazokiškių. Auga saugomi medžiai Aleksandriškių uosis ir Aleksandriškių eglė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksandriškės (Lavoriškės)

**Aleksandriškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Lavoriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksiejauka

**Aleksiejauka** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Degučių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksiejiškė

**Aleksiejiškė** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Šlavantų, 6 km į šiaurės vakarus nuo Veisiejų, prie kelio . Iš pietų prieina Rūdos miškas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Aleksiẽjus*.

## Istorija
XIX a. pab. Aleksiejiškės (Aleksiejoviznos) kaimas pateko į Seinų apskrities Šventežerio valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleksiejūniškės

**Aleksiejūniškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Žiežmarių. Yra saugomas Aleksiejūniškių akmuo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aleniškės

**Aleniškės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Inturkės. 

## Istorija

1902 m. kaimas minimas Inturkės bažnyčios juodraštinėje priešvedybinių apklausų knygoje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Aleniškėse 1925 m. gegužės 24 d. gimė užsienio grožinės literatūros vertėjas, knygų leidybos redaktorius Stasys Sabonis.

## Šaltiniai
Alešiškės I

**Alešiškės I** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Onuškio. Už kelių kilometrų į pietus yra mažesnis kaimas – Alešiškės II.

## Istorija

1655 m. minimas Alešiškių dvaras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Alešiškėse gimė gydytojas parazitologas, medicinos istorikas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Stasys Biziulevičius (1919–2004).

## Šaltiniai
John Lewis

**Džonas Robertas Luisas** (, 1940 m. vasario 21 d. – 2020 m. liepos 17 d.) – Jungtinių Valstijų politikas ir Amerikos pilietinių teisių judėjimo lyderis. Luisas buvo Studentų nesmurtinio organizacinio komiteto pirmininkas. Politikas suvaidino svarbų vaidmenį kovoje prieš segregaciją. JAV demokratų partijos narys Džonas Luisas atstovavo 5-ajai Džordžijos kongresinei apylinkei Jungtinių Valstijų atstovų rūmuose nuo 1987 metų.

## Taip pat skaitykite

Žygis į Vašingtoną
Alinauka

**Alinauka** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Sudeikių. Aplink kaimą telkšo keli ežerai: šiauriau – Šiekštelis, piečiau – Šiekštys, 1 km į rytus – Alaušas.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Alinaukoje gimė žymus geografas, keliautojas Kazys Pakštas (1893–1960).

## Šaltiniai
Alinava

**Alinava** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Berčiūnų. Į vakarus ir šiauriau kaimo auga Gustonių-Jakubonių miškai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Alinavoje 1928 m. gimė mokslininkas, ornitologas, muziejininkas Vytautas Skuodis.

## Šaltiniai
Aliniškė

**Aliniškė** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 2 km nuo Kazokiškių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Stasys Sabonis, grožinės literatūros vertėjas

## Šaltiniai
Aliniškės

**Aliniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Eitminiškių. Įsikūręs į šiaurę nuo Nemenčios slėnio, prie kelio . Išlikę tradicinės architektūros trobesių.

## Istorija

Iki XX a. vid. vadintas ***Halinavu***. XIX a. pab. buvo šlėktų okolica Vilniaus apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mečislovas Valius

**Mečislovas Valius** (1916 m. sausio 13 d. Rutkos dvaro Sabališkių palivarkas, Antnemunio valsčius, Alytaus apskritis – 1996 m. gegužės 12 d. Kaunas) – Lietuvos mokslininkas, zoologas. Buvo Lietuvos ornitologų, Lietuvos gamtos apsaugos, Lietuvos hidrobiologų draugijų narys, Maskvos gamtos tyrinėtojų draugijos narys.

## Biografija
1933 m. baigė Alytaus gimnaziją, 1938 m. – Kauno Vytauto Didžiojo universiteto Matematikos-gamtos fakultetą, įgijo zoologo specialybę. 1939–1940 m. dirbo Lietuvos kariuomenės ginklavimo valdyboje. 1940–1941 m. dėstė Kauno universitete. 1942–1944 m. dirbo Vokietijoje „Dr. W.Schwabe vaistažolių fabrike“, 1943–1944 m. tobulinosi Leipcigo universitete, 1944–1952 m. dėstė Vilniaus universitete. 1949 m. suteiktas pedagoginis docento laipsnis. Nuo 1946 m. iki 1959 m. dirbo LMA Biologijos institute, 1950–1953 m. buvo jo direktorius. Nuo 1959 m. buvo LMA Zoologijos ir parazitologijos instituto mokslinis bendradarbis, 1973–1974 m. – Ornitologijos laboratorijos vedėjas, 1976–1989 m. vyresnysis mokslinis bendradarbis. 1992–1992 m. – Ekologijos instituto vyriausias mokslinis bendradarbis.

## Mokslinė veikla
1948 m. VU Gamtos mokslų fakultete apgynė biologijos mokslų kandidato disertaciją "Metelių ežero krašto *Pupillidae* šeimos sraigės, o 1966 m. tuometiniame Leningrade, I.Pavlovo fiziologijos institute, biologijos mokslų daktaro disertaciją „Gyvūnų veisimasis ir domestikacija (išorinių ir vidinių faktorių sąveika paukščių ir žinduolių veisimosi procesuose ryšium su jų domestikacija)“. 1993 m. nostrifikuotas habilituotu daktaru (gamtos mokslai).

## Publikacijos
Vienas ir su kitais autoriaus parašė tokius leidinius:
* „Lietuvos vandenų ir pelkių paukščiai“ (1960 m.)
* „Žuvinto rezervatas“ (1968 m., rusų kalba)
* „Paukščių ir žinduolių gyvenimo periodinių reiškinių ekologinė adaptacija jų sinantropizacijos ir veisimo nelaisvėje sąlygomis“ (1990 m., rusų kalba)
* „Lietuvos fauna. Paukščiai“ (1990 m.)
* „Žuvinto rezervatas“ (1993 m., rusų kalba)

Paskelbė apie 100 mokslinių ir populiarių straipsnių. Tęstinio straipsnių rinkinio „Lietuvos TSR paukščių ekologija“ (1976–1987, 4 knygos, rusų kalba) redaktorius ir vienas iš autorių.

## Šaltiniai
* Arnastauskienė Tamara, Jakimavičius Algimantas. Lietuvos zoologai XVIII–XX a. Ekologijos institutas: Vilnius, 1997. ISBN 9986-443-11-3.
Moldavijos ryšiai

Visi **[[Moldavija|Moldavijos]] ryšių** tinklai Tarybų Sąjungos laikais priklausė valstybei. Šaliai atgavus nepriklausomybę, ryšiai pradėti atnaujinti, o po 2000 m. Moldavijos ryšiai tapo modernūs.

* **[[Telefonas|Telefonija]]:**
** fiksuoto ryšio: 1,15 mln. (2008 m.)
** mobilaus ryšio: 2,4 mln. (2008 m.)
Moldavijos telefono kodas – **373**

* **[[Radijas]]:**
** Radijo stotys: AM – 2, FM – 29, trumpųjų bangų: 3 (2006 m.)
** Radijo naudotojai: 3,2 mln. (1997 m.)

* **[[Televizija]]:**
** Televizijos kanalai: 40 (1998 m.)
** Televizijos naudotojai: 1,2 mln. (1997 m.)

* **[[Internetas]]:**
** Interneto tiekėjai: 38 (2007 m.)
** Interneto vartotojai: 1,2 (2009 m.)
** Internetinis kodas: .md

## Nuorodos
* CIA Factbook
Krikštasuolė

**Krikštasuolė** – garbingiausia lietuvių (ypač aukštaičių, suvalkiečių) trobos vieta, užstalės kampas ties namo šoninės ir galinės sienų sandūra. Krikštasuolėje buvo sodinami garbingi svečiai, jaunieji, kūmai, ten sėdėdavo šeimininkas. Krikštasuolė puošta šventųjų paveikslais, šeimos fotografijomis, dažnai kabėdavo rankšluostinė su gražiu rankšluoščiu.

Krikštasuolės sakralumas atėjęs iš senovės baltų tikėjimo, kad namo kertėje gyvenančios namų dvasios. Ten buvo statomas rugiapjūtės pradėtuvių pėdas, buvo kabinamas rugiapjūtės, linarovio pabaigtuvių vainikas.

## Šaltiniai
Kristijonas Olyvietis

**Kristijonas Olyvietis** (m. apie 1245 m.) – pirmasis Prūsijos vyskupas (nuo 1215–1216 m.).

Kristijonas buvo cisteriečių ordino narys. Iki tampant vyskupu tarnavo Lekno vienuolyno (netoli Gniezno) abatu. 1209 m. tapo misionieriumi Prūsijoje. 1212 m. popiežiaus Inocento III įšventintas vyskupu. 1215 m. grįžo į Romą, kur pateikė ataskaitą apie misijas Prūsijoje, ir buvo paskirtas pirmuoju Prūsijos vyskupu. Vyskupijos centru tapo Olyvos vienuolynas. Kristijonas rėmė kryžiaus žygius į Prūsiją, 1227–1228 m. su Mazovijos kunigaikščiu Konradu įsteigė Dobrynės ordiną kovai su prūsais. 1228 m. jie pasikvietė Teutonų ordiną, kuriam dovanojo Kulmo žemę.

1233 m. Kristijonas Olyvietis pateko į prūsų nelaisvę, bet buvo paleistas už popiežiaus Grigalijaus IX išpirką. 1243 m. popiežiaus legatas Viljamas iš Modenos padalino Prūsijos vyskupiją į 4 vyskupijas: Kulmo, Pamedės, Varmės ir Sembos. Kristijonui siūlyta pasirinkti vieną iš jų, tačiau jis nesutiko su padalijimu. Konfliktui nesibaigus mirė.

## Šaltiniai
Dubesario hidroelektrinė

**Dubesario hidroelektrinė** () – hidroelektrinė stovinti ant Padniestrės ir Moldavijos ribos, žemutinėje Dniestro upės dalyje, šalia Dubesario miesto. Elektrinė kontroliuojama Padniestrės valdžios. Hidromazgo paskirtis – kompleksinė: aprūpinimas elektra, drėkinimas, žuvininkystė ir aprūpinimas vandeniu. HE statyba truko nuo 1951 iki 1954 m. Pastačius užtvanką susiformavo Dubesario tvenkinys.

## Pagrindinės charakteristikos

Pagrindinė Dubesario hidromazgo sudėtis:
* nedidelė vagos patvanka su surinkimo aikštele ir gamybinė HE patalpa, kurių ilgis – 54 m;
* betoninė slenkstinė užtvanka, kurios ilgis – 133 m;
* pastato ir slenkstinės užtvankos nuvedamasis kanalas;
* dešiniojo kranto žemių supiltinė (139 m) ir suplautinė (257 m) užtvankos;
* kairiojo kranto supiltinė užtvanka, kurios ilgis 354 m;
* jungiamieji statiniai.
HE pastatas įrengtas kairiajame Dniestro vagos krante. Pagrindiniai parametrai:
* instaliuota HE galia – 48 MW;
* vidutinė metinė elektros gamyba – 261 GWh;
* tvenkinio tūris – 0,266 km³;
* didžiausias elektrinės praleidžiamas debitas – 400 m³/s;
* didžiausias slėgio aukštis 14,45 m.

## Smulkesnės hidromazgo charakteristikos
* Bendras slėgio linijos ilgis – 937 m.
* Statinio klasė – I (pagal projektą).
* Seismiškumas – 7 balų (pagal projektą).
* Vidutinis metinis nuotėkis – 9,66 km³.
* Vidutinis metinis debitas – 305 m³/s.
* Didžiausias stebėtas vidutinis savaitės debitas buvo 1969 m. birželio 14 d. – 4 457 m³/s.
* Didžiausias HE praleistas debitas buvo 1969 m. balandžo 5 d. nuo 16:30 iki 19:15 val. – 4 180 m³/s.
* 1 % tikimybės skaičiuotinis debitas – 4 700 m³/s.
* 0,1 % tikimybės tikrinamasis debitas – 8 200 m³/s.
* Hidrotechnikos statinių pralaidumo galimybės esant forsuotam aukštutininio bjefo patvankos lygiui (30 m) – 8 200 m³/s (tame tarpe per slenkstinę užtvanką – 6 400 m³/s).
* Per turbinas ir uždorius – 1 800 m³/s.

## Nuorodos
* Dubesario HE nuotraukos
Komorų ekonomika

**[[Komorai|Komorų]] [[ekonomika]]** yra žemame išsivystymo lygyje, dėl prasto susisiekimo tarp salų. Šalyje beveik nėra gamtos išteklių, darbo jėga nekvalifikuota, vyrauja nedarbas ir visa ekonomika yra priklausoma nuo užsienio valstybių kapitalų ir techninės pagalbos. Komorų salos, kurių bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui sudaro maždaug 700 JAV dolerių, yra tarp pasaulio skurdžiausių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių. Nors žemės kokybė visose salose skiriasi, bet labiausiai paplitusi lavos suformuotas dirvožemis, kuris yra netinkamas žemės ūkiui. Daugelio gyventojų pragyvenimo šaltinis yra žvejyba ir agrikultūra. Vidutinis darbo užmokestis šalyje svyruoja apie 3 - 4 JAV dolerių.

Žvejyba, medžioklė ir miškininkystė yra pagrindinis ekonomikos ūkio sektorius. Jis sudaro 40 % viso šalies BVP, jame dirba 80 % darbo jėgos ir sudaro didžiąją dalį eksporto. Šalis nėra pakankamai savarankiška apsirūpinti maisto produktais todėl svarbiausia prekė - ryžiai sudaro didžiąją dalį importo.

Vyriausybė vykdo įvairius projektus, kuriais siekia pagerinti edukacinį ir techninį švietimą, privatizuoti komercinį ir industrinį verslą, gerinti sveikatos priežiūros paslaugas, pėsti eksportą, skatinti turizmą ir mažinti per didelį gyventojų prieaugį. Tęstiniai užsienio paramai gauti, šalis įsipareigojusi kasmet įvykdyti 4 % BVP prieaugį.

## Statistika

***BVP:** 410 milijonai dolerių (1998)
***BVP realus augimas:** 0 % (1998)
***BVP vienam gyventojui:** 725 dolerių (1998)
***BVP pagal sektorius:**
*agrikultūra:*
40%
*industrija:*
5%
*paslaugos:*
55% (1997)
***Infliacija:** 4% (1998)
***Darbo jėga:** 144 500 (1996)
***Nedarbas:**20% (1996)
***Ūkio šakos:** turizmas, kvepalų distiliavimas, tekstilė, baldų gamyba, juvelyrika, statybinės medžiagos, gazuoti gėrimai.
***Elektros energijos gamyba:**15 GWh (1998)
***Elektros energijos gavybos būdai:**
*Iškastinis kuras:*
86.67%
*Vandens:*
13.33% (1998)
***Elektros energijos sunaudojimas:**14 GWh (1998)
***Agrikultūros produktai:** vanilė, gvazdikai, kvepalų esencija, kopra, kokosai, bananai, manijokai, tapijokai.
***Eksportas:** 9,3 milijono dolerių (1998)
***Eksportuojamos prekės:** vanilė, gvazdikai, kvapūs aliejai, kopra
***Eksporto partneriai:**
Prancūzija 43%, JAV 43%, Vokietija 7% (1997)
***Importas:** 49,5 milijonai dolerių (1998)
***Importuojamos prekės:** ryžiai, maisto produktai, naftos produktai, cementas, transporto įranga.
***Importo partneriai:**
Prancūzija 59%, Pietų Afrikos Respublika 15%, Kenija 6% (1997)
***Tarptautinis įsiskolinimas:** 197 milijonai dolerių (1997)
***Ekonominė parama:** 28,1 milijonai dolerių (1997)
***Valiuta:** Komorų frankas (CF)

## Nuorodos
*Komorų salų ekonomika
Krokialaukio tvenkinys

**Krokialaukio tvenkinys** – tvenkinys Alytaus rajone, prie vakarinės Krokialaukio gyvenvietės dalies. Susidaręs patvenkus Peršėkės upę (Nemuno intakas) 28,7 km nuo jos žiočių. Ilgis iš vakarų į rytus 2,25 km, plotis iki 0,6 km. Altitudė 79,3 m. Pietinis ir šiaurvakarinis krantai aukštoki, kranto linija labai vingiuota. Aplinkui daugiausia plyti dirbami laukai.

Debitas:
* Upės: 1,09 m³/s
* Užtvankos skaičiuotinis: 33 m³/s

Tvenkinys suformuotas 1978 m. Užtvanka 245 m ilgio, 8 m pločio. Vandens pralaida – šachtinė. Įrengta 1981 m. Tvenkinio vanduo naudojamas laukams drėkinti.

Gyvenvietės prie Krokialaukio tvenkinio: Krokialaukis, Čiurlionys I, Čiurlionys III, Navininkai. Šiaurine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Gagaūzų kalba

**Gagaūzų kalba** – tiurkų kalbų šeimos grupės kalba. Vartojama gagaūzų, pietų Moldovoje, pietų Ukrainoje, Šiaurės Kaukaze, taip pat Kazachstane, šiaurės rytų Bulgarijoje, Rumunijoje. Kalbančiųjų apie 150 000.

Skiriamos centro arba Čadyr Lungos-Komrato ir pietų arba Vulkeneščio tarmės. Bendrinė kalba remiasi centro tarme. Gagaūzų kalbai būdinga trumpieji ir ilgieji balsiai, balsių dvibalsėjimas ir jotacija žodžio pradžioje. Lingvistiškai artimiausios turkų, turkmėnų ir azerbaidžaniečių kalbos. Leksika ir sintaksė labai paveikta bulgarų, rusų ir rumunų kalbų.

## Alfabetas

Nuo 1996 m. vartojami lotynų rašmenys. Iki tol (1956–1996) buvo vartota kirilica. O iki 1956 m. buvo vartotas graikų raštas.

### Lotynų raštas

### Kirilica

## Šaltiniai
Komandoro salos

**Komandoro salos** () – Rusijai priklausantis keturių salų salynas Beringo jūroje (Ramusis vandenynas), ~200 km į rytus nuo Kamčiatkos pusiasalio. Administraciškai priklauso Kamčiatkos kraštui Aleutų rajonui. Bendras archipelago plotas – 1848 km². Salyną sudaro dvi didelės salos – Beringo (1660 km²) ir Medno (186 km²) – bei dvi mažos – Toporkų ir Arij Kamenio. Salos susidariusios iš bazalto, andezito. Aukštis iki 755 m (Beringo s.). Būna žemės drebėjimų.

Būdingos okeaninės pievos, kalnų tundra, vietomis slėniuose yra beržų, šermukšnių, erškėčių, kadagių sąžalynų. Pakrantėse – šiaurinių jūrų lokių, šiaurinių jūrų liūtų, jūrinių ūdrų gulyklos, krantų uolose – paukščių turgūs. 1993 m. įsteigtas Komandoro rezervatas.

Salas 1741 m. atrado V. Beringas, turėjęs kapitono komandoro laipsnį (iš čia pavadinimas). Beringo saloje mirė. Šiose salose susimaišė rusų ir aleutų tautų kultūros. Vienintelė gyvenvietė – Nikolskojė (Beringo saloje, 654 gyv. 2021 m.).


О. Медный 24676.jpg|Medno salos pakrantė
Жаркий день в бухте Буян.jpg|Bujano įlanka
Птичьи базары на острове Арий Камень.jpg|Paukščių turgus Arij Kamenio saloje
Nikolskoe-bering.jpg|Nikolskojė


## Šaltiniai
Veršvas

**Veršvas, Veršva** – upelis Lietuvoje, Kauno miesto vakarinėje dalyje; Nemuno dešinysis intakas. Prasideda Kauno pakraštyje, šalia Domeikavos. Teka į pietvakarius Sargėnais; vaga sureguliuota. Prateka po magistraliniu keliu  ties Sargėnų kelių žiedu. Toliau prateka požeminiais kanalais. Į paviršių išeina Šilainių pakraštyje. Toliau teka natūralia vaga, vingiuoja palei Romainių kapines. Pats žemupys už Raudondvario plento vėl nukreiptas po žeme. Įteka į Nemuną 206,4 km nuo jo žiočių.

Veršvo natūralios vagos ruože įsteigtas Veršvo kraštovaizdžio draustinis.

## Etimologija

Upėvardis spėjamai yra šaknies *verš-* u kamieno atmaina (**Veršu̯-as*). Reikšmė galimai susijusi su žodžiu *veršis* („karvės jauniklis“).

## Šaltiniai
Moldavijos administracinis suskirstymas

Moldavija administraciškai skirstoma į 37 administracinius vienetus:

* 32 rajonus ():

* 3 savivaldybes:
** Kišiniovas
** Belcis
** Benderai
* 1 autonominę teritoriją:
** Gagaūzija
* 1 teritoriją:
** Padniestrė

## Ankstesnis suskirstymas

### Apskritys (1998–2003 m.)

Nuo 1998 iki 2003 m. Moldavija buvo suskirstyta į 12 administracinio suskirstymo vienetų: 1 savivaldybę, Padniestrę, Gagaūziją ir 9 apskritis (.)

### Miestai ir rajonai (1991–1998 m.)
1991–1998 m. Moldova buvo padalinta į 10 miestų ir 40 rajonų.:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Moldova: Administrative Division (Citypopulation.de)
* Districts of Moldova (Statoids.com)
Metakhrajo nacionalinis parkas

**Metakhrajo nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Čiangmajaus provincijoje. Parko teritorijoje yra daug vandens saugyklų ir užtvankų.

## Vieta
Parkas užima 1 229,80 km² plotą ir apima Amfoesankamphaengo (Amphoe San Kamphaeng), Doisaketo (Doi Saket) ir King Amfoemaeono (King Amphoe Mae On) apylinkėse, Limestono kalnuose.

## Flora ir fauna
Metakhrajo nacionaliniame parke vyrauja:
* Mišrus miškas;
* Lapuočių miškas;
Iš retų augalų parke sutinkama: didysis tikmedis (Tectona grandis), kietavaisė ksilija (Xylia xylocarpa), stambiavaisis koralmedis (Pterocarpus macrocarpus), aukštasis sparnenis (Dipterocarpus alatus), michelija (Michelia floribunda), bukalapis sparnenis (Dipterocarpus obtusifolius), gumbuotasis sparnenis (Dipterocarpus tuberculatus), shorea siamensis, juodmedis (Diospyros pubicalyx), (Vitex canescens), rotanginis kaliamas (Calamus rotang), o Vietnaminė pušis (Pinus merkusii) ir gleivingoji pušis (Pinus kesiya) kalnuose. Parke gyvena: makakos, Indinis zambaras, Indokininis tigras, juodakaklis kiškis (Lepus nigricollis), gibonas, Indijos muntjakas, ožka (Capricornis milneedwardsii), sutinkama daugiau paukščių: biulbiuliai, papūgos, vidutinis baltasis garnys, Azijinė ruožuotoji pelėda (Glaucidium cuculoides) ir kt.

## Įžymiausios vietos
* Tham Muangono (Tham Muang On) urvas ().

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Galupis

**Galupis** – upelis Lietuvoje, Kauno rajone, Samylų seniūnijoje. Prasideda ties šiauriniu Šlienavos pakraščiu. Teka į vakarus per Šlienavą ir Laumėnus. Įteka į Kauno marias 227,5 km nuo Nemuno žiočių.

Upės vagoje įrengti 2 tvenkiniai. Žemupys patenka į Kauno marių regioninį parką.

Upėvardis kildinamas iš žodžio *galas* („kraštas, riba“).

## Šaltiniai
Garšvė

**Garšvė** – upelis Lietuvoje, Kauno miesto pietrytiniame pakraštyje; Sėmenos dešinysis intakas. Prasideda ties Vaišvydavos pietiniu pakraščiu. Teka į šiaurės vakarus palei Kauno pakraščio nausėdijas. Įteka į Sėmeną 4,5 km nuo jos žiočių, Prendzeliavoje.

Beveik visa vaga sureguliuota.

Upėvardis kildinamas nuo augalo pavadinimo *[[garšva]]*.

## Šaltiniai
Sėmena

**Sėmena** – upelis Lietuvoje, Kauno rajone ir Kauno miesto pietrytiniame pakraštyje; Nemuno kairysis intakas. Prasideda šalia nedidelių tvenkinių prie Patamulšėlio kaimo. Laukais teka į šiaurės rytus. Trumpu ruožu teka Dubravos miškų pakraščiu. Toliau teka Kauno teritorija palei Rokelius, Prendzeliavą. Pačiame žemupyje pasuka į šiaurės vakarus ir teka Panemunės šilu. Prateka Sėmenos slėnio viaduką. Įteka į Nemuną 216,7 km nuo jo žiočių, Panemunėje.
 
Intakai: Burbulis, Muraškinė, Garšvė (visi dešinieji).

Aukštupio vaga sureguliuota. Įrengta pora mažų tvenkinių.

Upėvardis galimai kilęs iš žodžių *sėmena* („kuolinga, sėjikas, žiurlys“, t. p. „pūdymėlis“), *sėmenys* („linų sėklos“), tačiau tikėtiniau, kad tai pakitęs pavadinimas nuo **Samanė* (kilo nuo *[[samana]]*).

## Galerija

Semena.jpg|Sėmena ties Rokeliais
Sėmenos_vidurupis.JPG|Sėmena ties Vaišvydavos plentu
Sėmenos_vidurupis2.JPG|Sėmena ties Panemune


## Šaltiniai
Sąnaša

**Sąnaša** – upelis Lietuvoje, ties Kauno miesto pietine riba; Jiesios kairysis intakas. Prasideda Naugardiškėje, šalia Garliavos plento. Teka į rytus, upe eina Kauno miesto riba. Teka per Seniavą, šalia Seniavos kapinių. Pačiame žemupyje pasuka į šiaurę ir teka Jiesios gyv. rajonu. Įteka į Jiesią 0,7 km nuo jo žiočių.

## Etimologija

Upėvardis Sąnaša (arba Sąnašė) kilo nuo žodžio *sąnašos* („vandens, vėjo suneštos medžiagos, samplovos“).

## Šaltiniai
Verslo ir vadybos akademija

**Verslo ir vadybos akademija** (**VVA**) – universitetinio tipo aukštoji mokykla, vykdanti universitetines studijas. Čia ruošiami verslo, personalo, finansų, marketingo ar informacinių sistemų specialistai.

## Istorija

## Studijos
Studijų programa - Verslo vadyba. Programos absolventui suteikiamas universitetinis išsilavinimas bei verslo bakalauro laipsnis.

Specializacijos - Finansų valdymas, rinkodaros valdymas, projektų valdymas, vadybos informacinės sistemos.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Verslo ir vadybos akademijos tinklavietė (lietuvių k.)
Lietuvos ornitofaunistinė komisija

**Lietuvos ornitofaunistinė komisija** - komisija, kurią sudaro profesionalūs ornitologai, nagrinėjanti retų, sunkiai apibūdinamų ir naujai šalyje randamų paukščių rūšių stebėjimo ir radimo faktus. Įkurta 1982 m. Pagrindinis darbo tikslas - kiek įmanoma objektyviau įvertinti autorių pateiktus stebėjimų duomenis ir siekti, kad mokslinėse publikacijose nepasitaikytų netikslumų ir klaidų. LOFK posėdžiai vyksta Lietuvos ornitologų draugijoje. Savo veikloje LOFK vadovaujasi „Lietuvos ornitofaunistinės komisijos veikos nuostatais“.

2007 m. rugpjūčio 23 d. LOD tarybos susirinkime suformuota nauja Lietuvos ornitofaunistinė komisija:

Pirmininkas:
* Vytautas Jusys

Nariai:
* Saulius Karalius
* Eglė Pakštytė
* Liutauras Raudonikis
* Vitas Stanevičius

## Išnašos

## Nuorodos
* birdlife.lt / Lietuvos Ornitologų Draugija
** LOD - apie Lietuvos ornitofaunistinę komisiją
** Lietuvos ornitofaunistinės komisijos veikos nuostatos
** Lietuvos ornitologų draugijos sudarytas, Lietuvos paukščių sistematinis sąrašas
Ilja I (Moldavija)

**Ilja I** ( arba , 1409 m. liepos 20 d. – 1448 m. balandžio 23 d.) – Moldavijos vaivada (princas). Juo buvo du kartus: 1432 m. sausio mėn. – 1433 m. spalio mėn. ir su savo broliu Stefanu II 1435 m. rugpjūčio mėn. – 1443 m. gegužės mėn.

## Biografija
Princo Aleksandro Gerojo ir Anos Neašos sūnus, jis buvo priskirtas bendravaldžiu kaip savo tėvo įpėdinis. 1433 m. Ilja prisiekė būti Vladislovo II Jogailos Lenkijos karaliaus ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio vasalu. Jis vedė Lietuvos bajorų Alšėniškių šeimos Jono Alšėniškio anūkę Mariją Alšėniškę, Jogailos ketvirtos žmonos Sofijos seserį.

## Nuorodos
*  Mushati family

## Išnašos
Vėžpienis

**Vėžpienis** – upelis Lietuvoje, Kauno miesto pietvakariniame pakrašyje; Nemuno kairysis intakas. Prasideda Kauno rajone, šalia Akademijos gyvenvietės šiaurinio pakraščio. Teka į šiaurės rytus miškingu Kamšos botaniniu-zoologiniu draustiniu. Žemupyje prateka Marvelę. Įteka į Nemuną 206,4 km nuo jo žiočių.

## Šaltiniai