open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Al Džazira

**Al Džazira** () – Kataro televizijos naujienų kanalas, išpopuliarėjęs per rugsėjo 11 d. teroristines atakas 2001 m. Įsteigtas kaip nepriklausomas žinių kanalas, jis yra viena iš Kataro vadovų plano per kelis dešimtmečius modernizuoti valstybę į šiuolaikišką demokratiją sudėtinių dalių. 

Pavadinimas reiškia „pusiasalis“, turint omenyje Arabijos pusiasalį, kadangi programa transliuojama ir aplinkinėms šalims. Kai kur per didelis objektyvumas ir kritika vietos karališkosioms šeimoms privertė kanalą uždrausti ar uždaryti jo vietinius biurus. Vis dėlto kanalas tarp arabų yra populiarus, kadangi jame nėra įvairių valstybių propagandos, bet sykiu naudojama arabams priimtina terminologija ir pasaulėvaizdis. Dėl šios priežasties Al Džazira tapo populiaria informacijos skleidimo priemone tarp įvairių arabų ir kitų musulmoniškų tautų kovotojų.
## Finansavimas
Al Džazira yra išskirtinė, nes 75-80 % finansavimo gauna iš Kataro vyriausybės, nes kanalas už tai turi turinio laisvę nuo reklamos, kuri Arabų pasaulyje yra politizuotas reikalas.

## Nuorodos
* Al Džazira svetainė
* Al Džazira svetainė anglų kalba

## Šaltiniai
Plaušabudė

**Plaušabudė** () – nuosėdinių (*Cortinariaceae*) šeimos grybų gentis.

Lietuvoje auga:
* Patujaro plaušabudė (*Inocybe erubescens*, sin. *Inocybe patouillardii*).
* Pilkalakštė plaušabudė (*Inocybe geophylla*).
* Stačioji plaušabudė (*Inocybe rimosa*, sin. *Inocybe fastigiata*).
Skydabudė

**Skydabudė** (*Pluteus*) – skydabudinių (*Pluteaceae*) šeimos grybų gentis, kurioje yra virš 100 rūšių.

* Elninė skydabudė (*Pluteus cervinus*).
* Juodkraštė skydabudė (*Pluteus atromarginatus*).
Vakarų Bengalija

**Vakarų Bengalija** () – Indijos valstija, apimanti 88&nbsp;752 km² teritoriją, kurioje gyvena 80 milijonų gyventojų (2001), tarp jų 60 milijonų bengalų. Ribojasi su Bangladešu, Nepalu bei Asamo, Sikhimo, Odišos, Džarkhando valstijomis.

## Istorija

Vakarų Bengalija – politiškai atskirta istorinio Bengalijos regiono dalis. Todėl jos istorija yra visos Bengalijos istorija.

Šis regionas – vienas derlingiausių ir svarbiausių Indijos subkontinente. Jau I tūkst. pr. m. e. čia susiformavo pirmosios arijų valstybės: Anga, Magadha. I tūkst. pr. m. e. II pusėje ir I tūkst mūsų eroje I pusėje būtent Magadha vaidino lemiamą vaidmenį, nes iš čia kilo visą Indiją suvienijusios imperijos, tokios kaip Maurjų imperija ar Guptų imperija.

Nuo VII a. formavosi bengalų kalba ir identitetas. Tuo metu regione klestėjo garsios dinastijos, kurių viena, Pala dinastija, trumpam vėl tapo visos šiaurės Indijos vienytoja.

Bengaliją musulmonai užkariavo XIII a. Mogolų imperijos laikais krašte klestėjo amatai ir prekyba. XV a. pasirodė pirmieji europiečių pirkliai. Anglijos kontrolei kraštas pateko XVIII a.

Po Indijos nepriklausomybės paskelbimo 1947 m. Bengalija buvo padalinta į dvi dalis. Hinduistų vyraujama vakarinė dalis tapo Vakarų Bengalijos valstija, o rytinė musulmoniška – Rytų Pakistanu (Bangladešu).

## Religijos
* Hinduizmas – 72,5 %
* Islamas – 25 %
* Budizmas
* Krikščionybė

## Didžiausi miestai
* Kolkata – 4,58 mln. gyv. (2001 m.)
* Haora – 1,009
* Durgapuras – 0,49
* Asansolas – 0,48
* Šiliguris – 0,47
* Bhatpara – 0,44

## Taip pat skaitykite
* Bengalija

## Šaltiniai
Slidabudė

**Slidabudė** (*Limacella*) – skydabudinių (*Pluteaceae*) šeimos grybų gentis. Vaisiakūniai vidutinio dydžio, kepurėlė gleivėta, be apdangalo likučių. Lakšteliai laisvi. Kosmopolitai.

Gentį 1909 m. aprašė amerikiečių mikologas Franklin Sumner Earle.

Gentyje 3 rūšys – visos valgomos, bet menkavertės:
* Rausvoji slidabudė (*Limacella glioderma*). Lietuvoje nedažna. Auga vasarą ir rudenį lapuočių, mišriuose, spygliuočių miškuose, ant lapų, spyglių, smulkių šakelių.
* Stambioji slidabudė (*Limacella guttata*). Lietuvoje tikriausiai nedažna, bet ir nereta. Kaip vagomas grybas menkavertis. Auga pavieniui ir didelėmis grupėmis, žolėtuose, mišriuose, lapuočių miškuose.
* Gličioji slidabudė (*Limacella illinita*). Lietuvoje labai reta rūšis – žinoma tik viena radvietė.

## Šaltiniai
Šakočius

**Šakočius** (*Ramaria*) – kuokinių (*Gomphaceae*) šeimos grybų gentis.

Vaisiakūniai labai šakoti, dažniausiai įvairių spalvų. Lietuvoje auga 9 rūšys:
*Smailiaviršūnis šakočius (*Ramaria apiculata*)
*Auksaspalvis šakočius (*Ramaria aurea*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
*Kekinis šakočius, arba naktižiebis, kekinis žagarūnas (*Ramaria botrytis*)
*Lenktasis šakočius (*Ramaria flaccida*)
*Krūmiškasis šakočius, arba krūminis žagarūnas (*Ramaria flava*)
*Invalo šakočius, arba eglinis žagarūnas (*Ramaria invalii*)
*Gelsvažalis šakočius (*Ramaria ochraceo-virens*)
*Raudonrudis šakočius (*Ramaria rufescens*)
*Statusis šakočius (*Ramaria stricta*)
Geltonpintė

**Geltonpintė** (*Laetiporus*) – kempininių (*Polyporaceae*) grybų gentis, kuriai priklauso viena Lietuvoje auganti rūšis:
* Valgomoji geltonpintė (*Laetiporus sulphureus*)
Sklerotis

**Sklerotis** – grybo kietos grybienos gniužulas, išsaugantis grybo gyvybingumą užėjus sausrai ar šalčiui, susidarius per dideliam drėgmės kiekiui.

Iš skleročio palankiomis sąlygomis išauga grybas. Dažnai skleročiai pasirenka vabzdžių lavonus, negyvus grybus ir kt. Skleročio biologinė paskirtis - išsaugoti ir pratęsti rūšies egzistavimą.

Kai kurių grybų, pvz., skalsiagrybių (*Claviceps purpurea*), ausūnių (*Peziza badia*), skylėtbudžių (*Polyporus*), plempių (*Collybia*) grybiena nepalankiomis sąlygomis sudaro skleročius.
Ragangrybiečiai

**Ragangrybiečiai** (*Taphrinales*) – aukšliagrybių (*Ascomycetes*) eilė, kuriai priklauso **ragangrybinių** (*Taphrinaceae*) šeima.

Ragangrybiečiai – parazitiniai grybai. Jų grybiena vystosi po augalų kutikula, epidermio ląstelėse. Sergančių augalų organų paviršiuje grybiena arba iš jos susidariusios chlamidosporos išaugina aukšlius, kurie cilindriški, buožiški arba dantukų pavidalo. Augalus apkrečia aukšliasporės. Šie grybai sukelia sultingųjų augalo organų (pvz., vaisių) deformacijas. Ligos apimti slyvų vaisiai deformuojasi, virsta savotiškomis mumijomis, būna netinkami maistui, o sergantys medžiai skursta ir gali žūti. Neretai aptinkamos ragangrybių sukeltos lapų deformacijos bei šakučių nenormalūs sutankėjimai.

Lietuvoje žinoma apie 15 rūšių. Dažniau sutinkamos:
* Pūsliadarys ragangrybis arba **Kriaušinis ragangrybis** (*Taphrina bullata*). Puola kriaušes ir sukelia lapų tafrinozę.
* Vyšninis ragangrybis (*Taphrina cerasi*). Sukelia vyšnių ir trešnių raganų šluotas.
* Šluotadarys ragangrybis (*Taphrina instititise*). Sukelia raganų šluotas.
* Slyvinis ragangrybis (*Taphrina pruni*). Sukelia slyvų vaisių vyžligę.
* Beržinis ragangrybis (*Taphrina betulina*). Sukelia nenormalų šakų ir lapų augimą bei deformacijas, dėl jo susidaro vadinamos laumių ar raganų šluotos. Auga ant gyvų beržų.
Raganų šluotos

**Raganų šluotos** – augalų ligos, kurias sukelia kai kurie ragangrybinių (*Taphrinaceae*) šeimos aukšliagrybiai. Dar kitaip vadinama **laumių šluotomis**. Ant šakų išauga puokštės plonų ir trumpų su neišsivysčiusiais lapais šakelių. Galima sumaišyti su parazitiniu augalu amalu, kuris yra visą laiką žaliuojantis.
Atviras kodas Lietuvai

**Atviras kodas Lietuvai** – buvusi visuomeninė asociacija, užsiėmusi laisvų programų ir atvirųjų standartų populiarinimu.

Paskutinis vadovas – Mykolas Okulič-Kazarinas.

## Tikslai
* Skleisti Lietuvoje atvirų, laisvų programų idėją;
* Užtikrinti galimybę iš lietuviškų šaltinių parsisiųsti laisvas programas, atnaujinimus, mokymus ir paslaugas;
* Vienyti ir stiprinti laisvų programų profesionalus.

## Istorija
2001 m. vasaros pabaigoje, keliasdešimt IT specialistų švenčiant Linux dešimtąjį gimtadienį, gimė judėjimas „Atviras kodas Lietuvai“. Tada pradėtas kryptingas darbas, atviro kodo programų skatinimui Lietuvoje.

Parodoje „Infobalt 2002“ pristatytas pirmas sumanymas – „Laisvų programų CD“. Jis Infobalt geriausio metų gaminio konkurse pripažintas metų iniciatyva.

2003 m. vasario 23 d. vyko visuomeninės organizacijos steigiamasis susirinkimas. Patvirtinti įstatai, pasirinkta valdymo forma, išrinktas prezidentas, 5 valdybos nariai ir revizorius. Organizacija įregistruota.

2003–2009 m. dalyvavo „Infobalt“ parodose. Jose pristatyti „Laisvų programų CD2 “, Baltix GNU/Linux operacinė sistema ir kiti projektai. Baltix GNU/Linux 1.0 versija 2005 m. Infobalt parodoje tapo  vienu iš "Geriausio lietuviško ITTE produkto" konkurso, nugalėtojų.

2019 m. pradėtas likvidavimas, 2020 m. balandžio 27 d. organizacija išregistruota.

## Nuorodos
*Buvusi svetainė

## Šaltiniai
Singapūro transportas

Singapūro transporto sistema yra viena pažangiausių ir efektyviausių pasaulyje. Vidaus susisiekimo **transportą Singapūre** didžiąja dalimi sudaro MRT traukiniai, miesto centre ir kai kur kitur važinėjantys po žeme kaip metro, o naujuose miestuose ir neurbanizuotose žemėse – virš žemės, kaip paprasti traukiniai. Šiuo metu yra trys linijos, visos jos kerta patį Singapūro miestą ir sujungia jį su aplinkiniais miestais, keliose stotyse galima pakeisti linijas.

Naująja MRT šiaurės-rytų linija važiuoti yra brangiau, nes ji yra visiškai automatinė, be mašinistų: tai yra pirmasis pasaulyje visiškai automatinis geležinkelis. Šalia MRT taip pat yra ir LRT traukiniai, vietinės reikšmės automatiniai traukiniai, priskirtini greitiesiems tramvajams (t. y. yra mažesni ir siauresnės vėžės už geležinkelius, bet skirtingai nei tramvajai nedalyvauja eisme) sujungiantys pagrindines MRT stotis su atokesniais miestais.

Singapūre taip pat yra ir autobusų sistema, kuri veikia kiek kitaip nei daugumoje šalių ar miestų: kiekvienas miestas ar rajonas turi savo autobusų stotį, iš kurios ir į kurią kursuoja visi maršrutai. Stotis paprastai yra centre ir maršrutai nusidriekia į visas puses. Tad jei reikia važiuoti ten, kur neveda maršrutas, stojantis stotelėje, pakeisti autobusus reiks stotyje. Tarp stočių galima nuvažiuoti specialiais autobusais arba MRT, nes autobusų stotys neretai yra šalia MRT stočių.

Singapūrą su išoriniu pasauliu jungia didelis Čiangio tarptautinis oro uostas, svarbus tranzitinis centras, taip pat dvi traukinių stotys, viena Singapūro mieste, o kita rytuose – Vudlande, abi ant tos pačios linijos, vedančios į Malaiziją ir priklausančios Malaizijos geležinkeliams. Tolimojo susisiekimo traukiniai važiuoja iš centrinės stoties, o artimojo susisiekimo – į miestus Malaizijos pietuose – stoja ir Vudlande. Yra susitarimas galiausiai atsisakyti centrinės stoties ir teritoriją perstatyti, o stotį palikti tik Vudlande, iki kurio būtų galima nuvykti MRT traukiniu.

Singapūrą su Malaizija jungia ir du tiltai, vienas iš kurių sujungia su svarbiu uostamiesčiu Džohorbahrumi.
Chalistanas

**Chalistanas** (pendžabių kalba „tyrųjų žemė“) yra pasiūlyta sikhų religijos žmonių valstybė, kuri būtų įsteigta dabartinio Pandžabo teritorijoje. Indijos Pandžabe sikhai sudaro 60 % žmonių. Dar Pendžabo regioną sudaro ir Pakistano Pandžabas bei Harjana (valstija Indijoje), tačiau Chalistanas iš esmės pretenduoja tik į regiono dalį su sikhų dauguma.

Anksčiau buvo vykdyti taikūs protestai, taip pat ir kariniai veiksmai šiems nepasisekus, nes sikhų religija teigia, kad jei tiesos pasiekti nepavyksta taikiai, reikia iškelti kardus. Indija regiono paleisti nenorėjo, viena priežasčių tam, kaip ir nenorui eiti į jokius kompromisus dėl Kašmyro yra įrodyti, kad nepaisant to, kad Indija buvo sukurta kaip Hinduistų valstybė, ji dabar yra pasaulietiška ir todėl turi teisę valdyti kitų religijų sritis. Per mūšius tarp sikhų ir indų žuvo Indijos karių, buvo suimta apie 100&nbsp;000 sikhų, įvykdyti keli išpuoliai, kuriuos Indija laiko teroro aktais (lėktuvo sprogdinimas ir kt.), taip pat išpuolis, kurio metu Indijos armija šturmavo švenčiausią sikhų šventyklą ir iššaudė žmones tenai, ką sikhai laiko terorizmu. Pastaruoju metu padėtis ramesnė, lyg ir mažiau sikhų norėtų Chalistano, tačiau ši idėja populiari tarp sikhų užsienyje, nes vienas sikhų guru prieš kelis šimtus metų yra pasakęs, kad be valstybės religija negali judėti pirmyn, o be religijos viskas sunyksta.
Bangladešo himnas

**[[Bangladešas|Bangladešo]] himnas** yra giesmė „Mano auksine Bengalija“ (Amar šonar Bangla/আমার সোনার বাংলা).

## Mano auksine Bengalija (nuo 1972 iki dabar)

* Žodžiai – Rabindranatas Tagorė
* Muzika – Rabindranatas Tagorė
* Kalba – bengalų kalba
* Sukurtas – ?

Bangladešui siekiant nepriklausomybės nuo Pakistano, himną 1971 m. priėmė laikinoji vyriausybė, o galutinai įtvirtino nepriklausomybę paskelbus (1972 m. sausio 13 d.). Pagal konstituciją, pirmos dešimt eilučių yra oficialios (tos, kurių giedoti neprivalu, apačioje parašytos *pasvirai*). Himno autorius Rabindranatas Tagorė yra savo regione garsus poetas, jis taip pat parašė ir Indijos himno žodžius ir muziką, gavo Nobelio taikos premiją.

### Eilės (transliteracija į lotynų raštą)

Āmār shonār Bānglā
Āmi tomāy bhālobāshi.
Chirodin tomār ākāsh, tomār bātāsh, āmār prāne.
O mā, āmār prāne, bājāy bāshi.
Shonār Bānglā, āmi tomāy bhālobāshi.
O mā, phāgune tor āmer bone ghrāne pāgol kore, mori hāy, hāy re
O mā, phāgune tor āmer bone ghrāne pāgol kare,
O mā, aghrāne tor bhorā khete ki dekhechhi, āmi ki dekhechhi modhur hāshi
Shonār Bānglā āmi tomay bhālobāshi.
Ki shobhā, ki chhāya go
Ki sneho, ki māyā go
Ki āchol bichhāyechho
BoTer mule, nodir kule kule!
Mā, tor mukher bāni āmār kāne lāge shudhār moto.
Mori hāy, hāy re, mā tor mukher bāni āmār kāne lāge sudhār moto.
Mā tor bodonkhāni molin hole āmi noyon, o mā, āmi noyonjole bhāshi.
Shonār Bānglā, āmi tomāy bhālobāshi.


## Nuorodos
* Himno tekstas, lietuviškas vertimas ir vokalinis įrašas - tinklalapis Himnai.lt
* Laisvas lietuviškas vertimas
* Instrumentinė versija
Lietus

**Lietus** – kritulių rūšis, kai iš debesų į Žemės paviršių krinta atskiri vandens lašai (paprastai 0,6–3 mm dydžio). Lietus, kurio lašeliai mažesni nei 0,5 mm vadinamas dulksna.

Lietus yra labai svarbus hidrologiniame cikle, kurio metu drėgmė iš vandenynų garuoja, formuojasi į debesis ir krinta atgal į Žemę, iš kur upeliais ir upėmis grįžta į vandenynus.

Įvairiose kultūrose išrasti skirtingi būdai apsisaugoti nuo lietaus, pavyzdžiui, skėtis, lietpaltis, lietvamzdis. Lietaus vanduo kartais surenkamas ir vėliau naudojamas.

## Susidarymas ir formos
Aukštutiniuose troposferos sluoksniuose susidaro ledo kristalai, kurie tampa kondensacijos branduoliai ir pritraukia daugiau vandens. Pasiekę tam tikrą masę šie ledo kristalai krenta žemyn, dėl trinties su oru ištirpsta ir tampa lašo formos. Lietaus lašų dydis skiriasi, vidutiniškai lašai būna 1-2 mm skersmens. Krintantys lašai dažnai vaizduojami ašaros formos – užapvalinta apačia ir smailu viršum, nors krisdami lašai stengiasi išlaikyti sferos formą, bet dėl didelio oro pasipriešinimo lašo apačioje ir labai mažo lašo viršuje, lašo viršus yra ištempiamas.

Tam tikromis temperatūrinėmis ir drėgnumo sąlygomis lietaus lašai gali išgaruoti prieš pasiekdami Žemės paviršių, o jei žemutiniuose oro sluoksniuose yra ypač žema temperatūra, lietaus lašai gali vėl sušalti ir virsti kruša.

## Poveikis
Lietus valo orą. Lietaus lašai pritraukia ir sugeria ne tik dulkes, bet ir deguonį, azotą, anglies rūgštį, sieros rūgštį. Dėl atmosferos anglies dvideginio sugėrimo lietaus ''p''H paprastai yra šiek tiek žemiau 6 . Lietus su *p*H žemesniu nei 5,6 laikomas rūgščiu lietum.
HTTP

**HTTP** (trumpinys nuo angl. **HyperText Transfer Protocol**) – hipertekstų persiuntimo protokolas saityno duomenims (ištekliams) persiųsti. Pradinė protokolo paskirtis – pateikti standartinį būdą HTML puslapiams skelbti ir skaityti.

HTTP kūrimą koordinavo *World Wide Web* konsorciumas ir *Internet Engineering Task Force* darbo grupė, vėliau pateikusi keletą RFC aprašymų, iš kurių svarbiausias yra RFC 2616, apibrėžiantis HTTP/1.1, plačiausiai naudojamą HTTP versiją.

HTTP yra užklausos - atsakymo protokolas, jungiantis klientą ir serverį. HTTP klientas, pavyzdžiui, naršyklė, inicijuoja užklausą, kai TCP/IP ryšiu jungiasi prie tam tikro nutolusio kompiuterio prievado („porto“) (pagal nutylėjimą naudojamas 80). HTTP serveris klausosi šio prievado, laukdamas kliento užklausos, pavyzdžiui, „GET / HTTP/1.1“ (užklausiančio pradinio serverio puslapio) ir susijusio MIME informacinio pranešimo, nusakančio užklausos prigimtį, taip pat kartais po informacinio pranešimo gali eiti ir papildoma informacija. Gavęs užklausą, serveris atgal siunčia atsakymo eilutę („200 OK“ sėkmės atveju) ir susijusį pranešimą, kuris dažniausiai yra HTML puslapis.

## HTTP užklausos

* **GET** – dažniausia užklausa, reikalaujanti tam tikro resurso iš URL adreso.
* **POST** – panašu į *GET*, tačiau siunčiami duomenys serveryje panaudojami kaip parametrai naujam(-iems) resursams kurti (pvz.: naujo naudotojo registracijos formos duomenys).
* **PUT** – panašu į *POST*, tačiau užklausa skirta resurso perrašymui. Senas resursas ištrinamas ir vietoj jo įrašomas naujas resursas, sukurtas pagal pateiktus duomenis (pvz.: senos profilio nuotraukos pakeitimas nauja).
* **PATCH** – panašu į *PUT*, tačiau užklausa yra skirta resurso duomenų atnaujinimui, o ne pilnam perrašymui (pvz.: naudotojo vardo atnaujinimas)
* **DELETE** – naudojama resurso ištrynimui iš serverio (pvz.: profilio nuotraukos ištrynimas).
* **HEAD** – panaši į *GET*, tačiau reikalaujama tik atsakymo antraštė, o paties atsakymo dokumentas nelaukiama.
* **TRACE** – grąžina gautą užklausą, gali būti naudojama patikrai, kokių papildomų metaduomenų prideda tarpiniai serveriai.
* **CONNECT** – retai palaikoma.

HTTPS yra saugi HTTP versija, naudojanti SSL/TLS duomenis. Šis protokolas paprastai naudoja 443 TCP prievadą.

## Pavyzdys
Žemiau pateiktas paprastas kliento ir serverio bendravimo pavyzdys.

**Kliento užklausa**:

```
GET / HTTP/1.1
Host: www.google.com
```


(gale būtinas naujos eilutės simbolis – *carriage return* ir *line feed*)

**Serverio atsakymas**:

```
HTTP/1.1 200 OK
Content-Length: 3059
Server: GWS/2.0
Date: Sat, 11 Jan 2003 02:44:04 GMT
Content-Type: text/html
Cache-control: private
Set-Cookie: PREF=ID=73d4aef52e57bae9:TM=1042253044:LM=1042253044:S=SMCc_HRPCQiqy
X9j; expires=Sun, 17-Jan-2038 19:14:07 GMT; path=/; domain=.google.com
Connection: keep-alive
```


(Gale yra papildoma tuščia eilutė ir po jos eina HTML tekstas iš Google pradinio puslapio.)

## Šaltiniai
Windows (reikšmės)

**„Windows“** gali reikšti:

* „Microsoft Windows“ – asmeninių kompiuterių operacinė sistema.
* „Windows Phone“ – išmaniųjų telefonų operacinė sistema.
* „Windows Mobile“ – buvusi išmaniųjų telefonų operacinė sistema.
Tvarkyklė

**Tvarkyklė** () – specialios paskirties programa, sukurianti tam tikrą abstrakcijos lygmenį, vykdant tam tikrus veiksmus, dažniausiai – kreipiantis į įrenginius ar duomenis. Skirtingai, nei daugelis kitų programų, tvarkyklės nėra skirtos tiesioginiam darbui su naudotoju, o pasiekiamos tik per kitas, taikomąsias programas arba kitas tvarkykles.

Tipiškas tvarkyklių panaudojimo atvejis – ODBC: egzistuoja šimtai skirtingų formatų, kuriais saugomi duomenys, todėl labai sunku sukurti programas, kurios galėtų duomenis skaityti iš bet kokių šaltinių. Tačiau galima sukurti vieną programinę sąsają, kuri būtų vienoda visoms duomenų rūšims ir tada kurti atskiras programas – tvarkykles, kurios atitinkamus duomenis padarytų pasiekiamais per vieną, konkrečią ODBC apibrėžtą sąsają. Tokiu būdu, ODBC tvarkykles gali tiekti už atitinkamą duomenų formatą (šaltinį) atsakingos įmonės, o ODBC sąsają naudojantys programuotojai yra užtikrinti, kad jų programoms bus pasiekiami įvairių rūšių duomenys.
Valdiklis

**Valdiklis** – aparatinės įrangos komponentas, atliekantis kokio nors įtaiso valdymo veiksmus.

Valdikliai dažniausiai turi visus įprastų kompiuterių bruožus, išskyrus įrenginius, skirtus bendravimui su žmogumi (pastarieji neretai irgi būna, bet dažnai jie būna nevisaverčiai arba specializuoti, pvz., automobilio greičio pedalas).

Dažniausiai valdiklis **valdo** konkrečios paskirties įrenginį (pvz., karbiuratorių, skalbimo mašiną) arba yra pagalbinė įprasto kompiuterio dalis, atsakinga už tam tikrus veiksmus (pvz., garso plokštė, IDE kontroleris).

Dažniausiai valdikliai turi gana primityvius (8 ar 16 bitų) bendros paskirties procesorius bei nedidelį kiekį (kelis kilobaitus) atminties, bet būna ir išimčių: kai kurių spausdintuvų valdikliai yra pakankamai galingi, kad inerpretuotų aukšto lygio grafinio programavimo kalbas, pvz., Postscript, o video plokščių procesoriai savo našumu kartais lenkia galingiausius asmeninių kompiuterių procesorius.

## Šaltiniai
Paprastoji šarka

**Paprastoji šarka** (*Pica pica*) – varninių (*Corvidae*) šeimos, tikrųjų šarkų (*Pica*) genties paukštis.

Lietuvoje dažnas, stebimas ištisus metus, aptinkamas visoje šalies teritorijoje. Manoma, kad Lietuvoje peri 15 000–30 000 porų.

## Išvaizda
Nesunkiai atpažįstama iš savo apdaro, žeme šokinėja savotiškai kilnodama uodegą. Patino ir patelės galva, kaklas, pagurklis, nugara, uodega ir sparnai juodi, melsvai žalio metalo žvilgesio. Plačios dėmės pečių srityje, pilvas ir krūtinė balti. Paprastųjų šarkų kūno ilgis 40–51 cm, iš kurio 20–30 cm sudaro ilga uodega, išskėstų sparnų tarpugaliai 48–62 cm. Svoris 175–300 g, patinėliai vidutiniškai sveria daugiau – 233 g, patelių vidutinis svoris 203 g.

## Elgsena
Gyvena paupių, paežerių krūmynuose, mėgsta įsikurti laukuose bei pievose esančiuose krūmynuose. Balsas „šėk-šėk-šėk…“. Monogamės. Lizdo teritoriją pasirenka jau kovo mėn. Lizdą dažniausiai krauna beržuose, karkluose, pušyse, nuo 1,7 iki 18 m aukštyje. Lizdą suka iš šakų, žemių, vidų iškloja plonomis šakelėmis. Lizdui padaro stogą ir šonuose dvi landas. Kiaušinius deda balandžio pradžioje. Dėtyje 7-8 kiaušiniai, kurių lukštas šviesiai žalsvas, išmargintas tankiais rusvais taškučiais bei dėmelėmis. Peri 18-20 dienų. Gyvena iki 20 metų, seniausi individai užfiksuoti sulaukę 18–21 metų.

Paprastosios šarkos dažniausiai laikosi poromis. Gana atsargios, žmogaus arti neprisileidžia ir pamačiusios jį ar kokį plėšrūną, pradeda triukšmauti arba netrukus tyliai nuskrenda.

Laikoma, kad paprastosios šarkos yra ne tik vieni iš protingiausių paukščių, bet ir gyvūnų apskritai. Kaip ir kitų varninių (pvz., pilkųjų varnų), paprastųjų šarkų smegenų ir kūno masės santykis yra panašus į žmogbeždžionių ir banginių. Paprastosios šarkos buvo pirmieji žinduolių klasei nepriklausantys gyvūnai, kurių gebėjimas save atpažinti veidrodyje buvo moksliškai įrodytas.

Varniniai paukščiai mėgsta blizgančius daiktus, juos vagiliauja, bet Anglijos Ekseterio universitete atlikti paprastųjų šarkų tyrimai parodė, kad joms tai nebūdinga. Testuojant jas su blizgančiais daiktais, iš 64 atvejų tik du kartus į juos atkreipė dėmesį.

## Mityba
Minta vabzdžiais, kiaušiniais, jaunais paukšteliais, pelėmis, uogomis, vaisiais, žiemą lesa atliekas, apsilanko sąvartynuose.

## Porūšiai
Išskiriama apie 11 paprastųjų šarkų (*Pica pica*) porūšių.
# *Pica pica asirensis*
# *Pica pica bactriana*
# *Pica pica bottnensis*
# *Pica pica fennorum*
# *Pica pica hemileucoptera*
# *Pica pica kamschatisa*
# *Pica pica leucoptera*
# *Pica pica mauritanica*
# *Pica pica melanotos*
# *Pica pica pica*. Šis porūšis gyvena didesnėje Europos dalyje, įskaitant Lietuvą
# *Pica pica sericea*

## Galerija

Pica_pica_9271_(30353847586).jpg
Magpie (Pica pica) (7).jpg
Pica pica1.jpg|Jauniklis
Gniazdo sroki.JPG|Lizdas
Magpies near their nest J1.jpg|Paprastosios šarkos prie lizdo
Pica pica MWNH 2311.JPG|Kiaušiniai


## Šaltiniai
Pertraukimas

**Pertraukimas** () – programos ar įrenginio įvykdytas veiksmas, kurio metu nutraukiamas einamosios programos vykdymas ir valdymas perduodamas *pertraukimo apdirbėjui* (). Atlikus tam tikrus veiksmus, vykdymas grąžinamas ankstesnei programai. Senieji kompiuteriai tokių galimybių neturėjo. Pertraukimai buvo pasiūlyti maždaug apie 1958 m.

*Pertraukimo* logika panaši į gyvenimiškus atvejus: žmogus daro pietus (pagrindinė programa). Suskamba telefonas (pertraukimas). Žmogus pakelia ragelį ir kalbasi, kol padeda ragelį (pertraukimo apdirbėjas). Galų gale, žmogus toliau gamina valgį (tęsiama pagrindinė programa).

Pertraukimai paprastai sukeliami išorinių prietaisų (aparatiniai pertraukimai). Kai kada pertraukimais vadinamos ir iš esmės paprogramės kvietimo komandos (programiniai pertraukimai). Abiem atvejais aparatiškai arba programiškai išsaugoma visa tuo metu vykdomo proceso informacija (įvairių procesoriaus registrų reikšmės), dažniausiai perkeliant jas į steką. Aptarnavus pertraukimą, šios reikšmės atkuriamos.

## Pertraukimų taikymas
Pertraukimai neretai naudojami į išorinius įvykius reaguoti (pelės pajudėjimas, klavišo paspaudimas). Jie tinka foniniam informacijos perdavimui (šiuo atveju pertraukimas reiškia jog atvyko arba reikalingi pateikti nauji duomenys). Pertraukimai taip pat gali tiesiog vykti numatytu laiku (laikmačio pertraukimai). Tokių pertraukimų pagalba ir vieno procesoriaus kompiuteris gali vienu metu vykdyti kelias užduotis (nors kiekviena jų tuomet vykdoma lėčiau).

## Maskuojami ir nemaskuojami pertraukimai
Jei vykdant kokią nors kritinę programos dalį pertraukimai nepageidaujami (tarkim, komandų seka turi būti įvykdyta labai greitai ir būtinai iki galo), pertraukimus galima laikinai uždrausti. Baigus vykdyti kritinę dalį, juos vėl būtina leisti, nes pertraukimai reikalingi normaliam sistemos darbui. Pertraukimas, kurio negalima uždrausti, vadinamas nemaskuojamu. Toks paprastai būna „pradinio nustatymo“ pertraukimas, kuris senesnio tipo kompiuteriuose būdavo aktyvuojamas specialiu mygtuku, paprastai pažymėtu anglišku žodžiu *Reset*. Kadangi toks pertraukimas sukelia daug sumaišties operacinės sistemos darbe, juo naudotis niekada nebuvo patartina (šiuo metu daugelis modelių jo ir nebeturi). Nemaskuojamas pertraukimas dažniausiai reikalingas dėl programavimo klaidų (ar net ir tyčinio kenkimo) „pakibusiai“, į kitus signalus nereaguojančiai sistemai iš naujo paleisti.

## Pakartotinai įeinamas kodas
Jei aparatinis pertraukimas įvyko vykdant instrukcijas kokioje nors paprogramių bibliotekoje, biblioteka gali palaikyti arba nepalaikyti galimybę iš pertraukimą aptarnaujančio kodo ir vėl kviesti tą pačią ar kitą šios bibliotekos paprogramę. Nagrinėjamame pavyzdyje tai būtų galimybė pokalbio metu pagaminti kitą valgį pagal telefonu duodamus nurodymus (gali trukdyti tai, jog viryklės rakandai užimti laikinai paliktos ankstesnės užduoties).

Biblioteka, kurią galima kviesti aptarnaujant net ir jos kodą vykdant įvykusius pertraukimus, vadinama įeinama pakartotinai (). MS-DOS, pavyzdžiui, pakartotinai įeinama nebuvo (*non reenterable*).

## Šaltiniai
Sąsaja

**Sąsaja** – bendraja prasme, atskirų elementų, reiškinių, dalykų ryšys, siejimasis.

## Sąsajos kompiuterijoje
* **[[Naudotojo sąsaja]]** – visuma aparatinių ir programinių priemonių, sudarančių kompiuterio naudotojui patogias sąlygas valdyti operacinę sistemą ir taikomąsias programas. Sąsają sudaro: klaviatūra, pelė, operacinės sistemos komandos, grafiniai dialogo langai, piktogramos, meniu sąrašai ir pan.
* **[[Aparatinė sąsaja]]** – ryšio ir sąveikos priemonių tarp kompiuterio komponentų visuma. pvz., laidai, kištukai ir jungtys, skirtos sujungti aparatinės įrangos komponentus, kad jie galėtų keistis duomenimis, perduoti vienas kitam komandas ir pranešimus. Informacija tarp komponentų perduodama reikiamai sinchronizuotais elektriniais signalais.
* **[[Programų sąsaja]]** – susitarimų ir procedūrų rinkinys ryšiams tarp atskirų programų ir operacinės sistemos realizuoti. Yra komponentinių ir modulinių sistemų projektavimo ir veikimo pagrindas. Operacinės sistemos turi programų sąsajas, kurias programuotojai gali naudoti bendroms funkcijoms (pvz., duomenų įvedimui ir išvedimui, failų tvarkymui) vykdyti. Pavyzdžiui, „Windows“ operacinės sistemos programų sąsaja gali pasinaudoti operacinės sistemos standartiniais grafinės sąsajos elementais (išskleidžiamaisiais sąrašais, slankjuostėmis, slankikliais, dialogo langais ir kt.). Programų sąsaja panaši į protokolą tuo, kad apibrėžia komponentų sąveiką. Tačiau programų sąsajos sąvoka dažniau vartojama tada, kai kalbama apie tame pačiame kompiuteryje vykstančią sąveiką, o protokolo sąvoka – kalbant apie kompiuterių tinklus.
* **[[Tinklo sąsaja]]**
* **[[Sąsaja (programavimas)]]**

## Kitos sąsajos
* **[[Biosąsaja]]**
* **[[Sąsaja (chemija)]]**

## Šaltiniai
Kentauro proksima

**Kentauro Proksima** (*Proxima Centauri*) – žvaigždė Kentauro žvaigždyne, artimiausia Saulei (už 4,24 šviesmečių – 270 000 kartų toliau nei atstumas nuo Žemės iki Saulės). Raudonoji nykštukė, 1/7 Saulės diametro dydžio arba 1,5 karto didesnė už Jupiterį. Yra dvinarės Kentauro Alfa numanomas trečiasis narys. Priklauso žybsinčiųjų (Banginio UV) žvaigždžių klasei.

Kentauro Proksima buvo atrasta kartu su Kentauro Alfa 1915 m. Robert Iness, šiam vadovaujant Jungtinei Observatorijai Johanesburge, Pietų Afrikos Respublikoje. Būtent R. Iness ir pasiūlė vardą *Proksima*.

2016 m. rugpjūtį Europos Pietinės observatorijos ESO (European Southern Observatory) astronomai oficialiai paskelbė, jog atrado naują Žemės tipo planetą, besisukančią aplink Kentauro Proksimą.

Teigiama, kad atrastoji planeta, kuri pavadinta Proksima b skrieja gyvybei tinkamoje zonoje. Nors nuo Kentauro Proksimos ją skiria tik 6,9 mln. km (Žemę nuo Saulės skiria apie 149 mln. km), bet raudonoji nykštukė yra gerokai vėsesnė už geltonąją nykštukę – Saulę, tad sąlygos atrastoje planetoje gali būti palankios skystam vandeniui, o galbūt ir nežemiškai gyvybei.

## Charakteristikos

Kaip ir visos raudonosios nykštukės, Kentauro Proksima yra per silpna, kad ją būtų galima pastebėti plika akimi. Vis dėlto ji yra artimiausia mūsų Saulei. Artimiausios žvaigždės yra Kentauro Alfa A ir B (už 0,21 šviesmečių), Saulė ir Barnardo žvaigždė (už 6,55 šviesmečių). Žiūrint iš Žemės, Proksima yra už 2° nuo Kentauro Alfos, tai yra maždaug už keturių pilnų Mėnulio skersmenų.

Kiek žinoma, Kentauro Proksima yra artimiausia Saulei jau apie 32 000 metų ir dar bus apie 33 000 ateinančių metų, kai ją pakeis Ross 248.

Pagal žvaigždės matmenis yra paskaičiuota, kad Proksima turėtų būti 1/7 Saulės spindulio bei masės, o tai atitinka 1,5 Jupiterio spindulio bei 150 jo masių.

Kentauro proksima nuo Kentauro Alfa yra nutolusi atstumu, beveik 1/20-ąja mažesniu nei nuo Saulės. Proksima galėtų būti orbitoje apie Alfa su apskriejimo periodu 500 000 metų ar daugiau. Dėl to Proksima dažnai vadinama Kentauro Alfa C.

## Susiję straipsniai
* Kentauro alfa

## Šaltiniai ir nuorodos
* astronomija.lt
PostScript

**Postscript** – aukšto lygio programavimo kalba, orientuota į teksto ir grafikos apdorojimą bei atvaizdavimą. Yra rietuvinė, veiksmai užrašomi, naudojant Atvirkštinę lenkiškąją notaciją.

*Postcript* turi daug grafinių (rastrinių ir vektorinių) funkcijų, dažniausiai naudojama, kuriant grafinius atvaizdus, maketuojant, spausdinant ir pan. *Postcript* programas dažniausiai generuoja kitos programos, todėl kai kada ši kalba klaidingai laikoma tam tikru grafinių kompiuterio dokumentų formatu. Apribota *Postscript* kalbos versija (kartu su duomenų pakavimo ir šriftų išsaugojimo priemonėmis) panaudota, kaip pagrindas PDF formatui, taip pat ši kalba naudojama Mac OS X operacinėje sistemoje Grafinei aplinkai kurti ir valdyti.

* Programos „Sveikas, pasauli“ pavyzdys:
                             % Komentarai pradedami procento simboliu
 /Times-Roman findfont       % Gauname bazinį šriftą
 20 scalefont                % Nustatome šrifto dydį
 setfont                     % Padarome duotąjį šriftą einamuoju
 newpath                     % Pradedame naują išvedimo kelią
 72 72 moveto                % Apatinio kairiojo krašto koordinates nustatome į 72, 72
 (Sveikas, pasauli!) show    % Išvedame tekstą „Sveikas, pasauli!“
Metateorija

**Metateorija** – teorija, nagrinėjanti metodus, skirtus kitų teorijų aprašymui bei analizei.

Tarus, kad yra tam tikra teorija, visada galima iškelti klausimą dėl teorijos neprieštaringumo – ar egzistuoja duotosios teorijos rėmuose aprašomas uždavinys, kuris būtų neišsprendžiamas šios pačios teorijos priemonėmis. Gana lengvai galima parodyti, kad uždavinio formulavimo teisingumas bei teorijos neprieštaringumas negali būti nustatytas pačios teorijos ribose, todėl tenka naudoti išorines analizės priemones, apibrėžiančias nagrinėjamos teorijos aksiomatiką, terminus bei taisykles. Tokiems apibrėžimams dažniausiai naudojamos metakalbos.

Su teorijų neprieštaringumu susijusios problemos buvo pastebėtos dar senovės graikų (pvz., neįrodoma Euklidinės geometrijos teorema dėl to, kad dvi tiesės susikerta tik viename taške), vėliau buvo atrasta ir nemažai semantinių problemų, išsprendžiamų tik *metateoriniais* ir metakalbiniais metodais (pvz., ar reiškinio neigimas gali būti aktualizuotas, jei pats jo pateikimas neša prielaidą apie neigiamo reiškinio egzistavimą?). Kaip atskira matematikos sritis, *metateorija* ėmė vystytis XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje, po to, kai aksiomatikos įtaka buvo pademonstruota, kuriant neeuklidines geometrijas bei ėmė kilti klausimai dėl visos Matematikos neprieštaringumo. Pirmasis metateorijos koncepciją 20 amžiaus 4 dešimtmetyje sukūrė Davidas Hilbertas tirdamas matematikos pagrindus.

## Šaltiniai
Šiaurės Korėjos herbas

**Šiaurės Korėjos herbas** – Šiaurės Korėjos valstybės simbolis. Kaip ir Šiaurės Korėjos vėliava, šalies herbas buvo įteisintas 1948 m. rugsėjo 8 d. Pats herbo formatas yra gana panašus į buvusių bei esamų komunistinių šalių herbus, akcentuojantis tam tikrą šalies specifiką. Šiaurės Korėjos herbo centre yra pavaizduota prie šventojo Pektusano kalno esanti milžiniška hidroelektrinė, o virš jos – raudonoji penkiakampė žvaigždė, teikianti „šviesą“ korėjiečių tautai. Herbo kraštuose yra vaizduojami ryžiai – pagrindinis korėjiečių maistas, nuo kurių gausos priklauso liaudies gerovė. Ant raudonojo audeklo yra užrašyta – „Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika“.
Metakalba

**Metakalba** – specialios paskirties kalba, skirta kitų kalbų aprašymui. Vienas iš *metakalbų* atvejų – *metametakalba*, skirta *metakalbų* aprašymui. *Metakalbos* dažnai naudojamos, kaip pagalbinės metateorijų priemonės.

*Metakalbos* tikslas – suteikti priemones (terminus ir gramatiką), skirtą neprieštaringam kitos kalbos aprašymui, leidžiančiam vienareikšmiškai apibrėžti kalbos terminus bei taisykles, naudojantis *metakalbos* terminais ir taisyklėmis. *Metakalbos* terminai, naudojami kalbos terminų ir (arba) taisyklių apibrėžimui, vadinami *metaterminais*, yra naudojami kalbos gramatikos, bet ne terminų semantikos aprašymui. Kol kas nėra pilnai išspręstas klausimas, ar įmanoma neprieštaringa ir pilna pati save aprašanti *metakalba* (tai atrodo menkai įtikėtina dėl metateorijos keliamų prieštaravimų), tačiau gana akivaizdu, kad gyvosios (žmonių) kalbos priemonės turi pakankamas galimybes kitų kalbų aprašymui.

*Metakalbos* neretai naudojamos programavime, programavimo kalbų savybių aprašymui, kai kuriais atvejais tokios *metakalbos* gali būti nagrinėjamos, kaip specializuotos, transliatorių programavimo kalbos. Viena iš žinomiausių programavimo *metakalbų* yra John Backus ir Peter Naur sukurta BNF (Bekuso-Nauro Forma). Daugelis šiuolaikinių programavimo kalbų taip pat turi kai kurių *metakalbinių* bruožų (paveldėjimas, tipų apibrėžimai etc.)
Bengalija

**Bengalija** () – istorinis regionas pietų Azijoje. Šiuo metu šis regionas padalintas tarp nepriklausomos Bangladešo valstybės ir Indijos Vakarų Bengalijos valstijos, nors tam tikros buvusios Bengalijos teritorijos yra ir dabartinių Indijos Biharo, Tripūros ir Orisos valstijų ribose.

Dabar srityje, kuri istoriškai vadinama Bengalija, yra apie du šimtus milijonų gyventojų, ir tai yra vienas tankiausiai gyvenamų regionų pasaulyje.

## Geografija

Geografinė Bengalija sutampa su Bengalijos lyguma, kuriai būdingos derlingos žemumos, drėkinamos daugybės upių tinklo. Šioje lygumoje yra Gango, Brahmaputros, Megnos upių baseinai bei didžiausia pasaulyje delta.

Šiaurėje lyguma atsiremia į Himalajų ekosistemą. Rytuose Bengaliją supa Čitagongo kalvos, kurios tampa ir rytine Indijos subkontinento riba. Šiaurės rytuose istorinė Bengalija susisiekia su Asamu, o pietryčiuose - su Rakhine regionu. Vakaruose Bengaliją uždaro miškingi plotai - Džarkhandas, kurie atskiria ją nuo likusios subkontinento dalies. Šios tankios džiunglės visada buvo natūrali riba, trukdžiusi užkariauti Bengaliją. Už jų šiaurės vakaruose yra Biharas, pietvakariuose istorinė Bengalija liečiasi su Orisa. 
## Istorija
*Pagrindinis straipsnis: [[Bengalijos istorija]]*

Bengalijos regionas - vienas derlingiausių ir svarbiausių Indijos subkontinente. Jau I tūkst. pr. m. e. čia susiformavo pirmosios arijų valstybės: Anga, Magadha. I tūkst. pr. m. e. II pusėje ir I tūkst. mūsų eroje I pusėje būtent Magadha vaidino lemiamą vaidmenį, nes iš čia kilo visą Indiją suvienijusios imperijos, tokios kaip Maurjų imperija ar Guptų imperija.

Nuo VII a. formavosi bengalų kalba ir identitetas. Tuo metu regione klestėjo garsios dinastijos, kurių viena, Pala dinastija, trumpam vėl tapo visos šiaurės Indijos vienytoja.

Bengaliją musulmonai užkariavo XIII a. Mogolų imperijos laikais krašte klestėjo amatai ir prekyba. XV a. pasirodė pirmieji europiečių pirkliai. Anglijos kontrolei kraštas pateko XVIII a. ir 1757 m. - 1947 m. Bengalija buvo Anglijos kolonija.
### Nepriklausomybė
1947 m. skaldant britų Indiją į hinduistų ir musulmonų dalis, Bengalija buvo suskaldyta į Indijai priklausančią Vakarų Bengaliją, kurioje daugumą sudarė hinduistai, bei Pakistanui priklausančią Rytų Bengaliją, kurioje daugumą sudarė musulmonai. Rytų Bengalija 1958 m. buvo pervadinta Rytų Pakistanu, nes buvo gerokai į rytus nuo likusio Pakistano ir atskirta nuo jo Indijos. Per vieną iš Indijos ir Pakistano karų (Bangladeše žinomas kaip Bangladešo laisvės karas), Indijai padedant vietos partizanams, Rytų Pakistanas atsiskyrė nuo Pakistano ir įkūrė socialistinę Bangladešo Liaudies Respubliką.
Atominė masė

**Atominė masė**, **atominis svoris** arba **santykinė atominė masė** (M) – santykinis dydis, rodantis, kiek kartų cheminio elemento atomo masė didesnė už standartinį atominės masės vienetą (amv), kuris yra lygus 1/12 anglies izotopo 12C masės.

Atomo masė būna labai artima atomo branduolyje esančių nukleonų (protonų ir neutronų) skaičiui.

## Pavyzdžiai

## Šaltiniai
Persijos įlanka

**Persijos įlanka** (, ) – įlanka Indijos vandenyno šiaurės vakaruose, tarp Arabijos pusiasalio ir Irano. Įlankos plotas apie 233 000 km², didžiausias gylis 102 m. Įlanka garsėja tuo, kad po ja yra daug naftos.

Greta jos yra šios šalys: Omanas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Kataras, Saudo Arabija, Kuveitas, Irakas, Iranas. Įlankos salose yra Bahreinas. Bahreinas, Kataras, Kuveitas ir Jungtiniai Arabų Emyratai (o kai kada taip pat ir Saudo Arabija bei Omanas) vadinami Persijos įlankos valstybėmis; šis terminas iš esmės reiškia ne geografinę jų vietą, bet faktą, kad jos yra nedidelės absoliutinės monarchijos, staigiai praturtėjusios naftos dėka, o gyventojų nemažą dalį jose sudaro samdyti darbininkai iš kitų šalių.

## Salos

Persijos įlankoje gausu mažų salų. Bahreinas, Persijos įlankos sala, taip pat dar yra ir Persijos įlankos arabų valstybė. Geografiškai didžiausia įlankos sala yra Kešmas, kuri yra Hormūzo sąsiauryje ir priklauso Iranui. Kitos svarbesnės salos yra Didesnis Tunbas, Mažesnis Tunbas ir Kišas, administruojamos Irano, Bubijanas priklauso Kuveitui, Taroutas – Saudo Arabijai, o Dalmą administruoja Jungtiniai Arabų Emyratai. Pastaraisiais metais įlankoje taip pat buvo sukurta ir dirbtinių salų, skirtų komerciniams tikslams arba turizmui. Nors ir būdamos mažos, šios salos turi neigiamos įtakos mangrovių arealui ir dažnai sukelia nenuspėjamas aplinkos problemas. Persijos įlankos salos taip pat buvo reikšmingos kolonijiniais laikais, kai Portugalijos kolonijinė imperija ir Britų imperija jas naudojo prekybai ir įtakos plėtimui.

## Šaltiniai
LIFO

Informatikoje **LIFO** (angl. *„last in first out“*) – tai elementų saugojimo duomenų struktūroje principas. Pirmasis į struktūrą padėtas elementas paimamas paskutinis, o paskutinis padėtas – pirmasis. Tai primena plytas, kraunamas vienas ant kitų stulpu arba mezgimą ir ardymą (pirmiausia nuardoma vėliausiai išmegzta akis, po to prieš tai išmegzta ir t. t.) . **LIFO** mechanizmą naudoja rietuvė ir panašios duomenų struktūros.

Apskaitoje **LIFO** principas naudojamas retai, dažnai jis yra draudžiamas. Šis būdas leidžia kylant kainoms susimažinti pelną (laikoma, kad parduodamos ar sunaudojamos vėliausiai nusipirktos, taigi, ir brangiausios prekės, o anksčiau ir pigiau nusipirktos lieka sandėly).

## Taip pat skaitykite
* FIFO ()
Anatomija

**Anatomija** (gr. *anatomē* – skrodimas) – biologijos mokslo šaka, tirianti organizmo kūno sandarą. Skirstoma į augalų anatomiją (*fitonomija*) ir gyvūnų anatomiją (*zootomija*), kuriai priklauso ir žmogaus anatomija (*antropotomija*).

Anatomija taip pat skirstoma į:
* Makroskopinę – kai anatominės struktūros yra matomos plika akimi.
* Mikroskopinę – kai anatominės struktūros yra studijuojamos mikroskopiniame lygmenyje, įskaitant histologiją (mokslas apie audinius), citologiją (mokslas apie ląsteles).

## Anatomija Lietuvoje
Lietuvoje anatomijos pradžia yra susijusi su Vilniaus universiteto veikla. Jau 1775 m. Mykolas Renjė pradėjo organizuoti anatomijos katedrą. 1781 m. anatomiją imta dėstyti studentams. Tuo metu Jokūbas Briotė gamino anatominius preparatus ir įkūrė universiteto anatomijos muziejų.

## Žmogaus anatomija

### Struktūra
Pagrindinės žmogaus sistemos apžvelgtos lentelėje.

## Nuorodos

* Žmogaus anatomijos atlasas 
* Skaitmeninis anatomijos atlasas  
* Gray. Anatomy of the Human Body
Abėcėlė

**Abėcėlė** arba **alfabetas** – rašto sistemų rūšis, kuriai būdingi atskiri ženklai balsiams ir priebalsiams reikšti.

Skirtingai nuo piktografinių bei logografinių sistemų, kuriose ženklai žymi žodžius (pvz., *galvijas*, *gražus*, *prastai*), abėcėlė yra fonografinė sistema: ženklai reiškia garsus, iš kurių junginių susidaro žodžiai. Tačiau ji skiriasi nuo kitų fonografinių sistemų, – abugidų, abdžadų ir skiemeninių raštų, – tuo, kad čia naudojami ženklai reiškia tik vieną fonemą, ir didelis vaidmuo atitenka balsiams.

Pirmasis abėcėlinis raštas buvo graikų raštas, išsivystęs iš finikiečių rašto, kuris panaudojo atskiras raides balsiams reikšti. Iš jo kilo tokios abėcėlės, kaip lotynų raštas, koptų raštas, armėnų raštas, gruzinų raštas, kirilica ir pan.

Plačiąja prasme terminas „abėcėlė“ gali apimti ir abdžadus, rečiau – abugidas. Abėcėlės rašto ženklas vadinamas raide.

## Etimologija
Abėcėlės pavadinimas kilęs iš lietuviškos abėcėlės pirmųjų raidžių „a“, „b“ ir „c“ junginio, kuris sudarytas analogiškai tarptautiniam žodžiui **alfabetas**, kuris yra pirmųjų dviejų graikų abėcėlės raidžių junginys (Alfa – α, Beta – β). Tiesa, kai kurie mokslininkai tvirtina, kad žodis *alfabetas* atsirado iš finikiečių pirmųjų raidžių – *aleph* ir *bet*.

## Eiliškumas
Abėcėle taip pat neretai vadinama ir tvarka, kuria ženklai yra sutartinai išdėstomi, pavyzdžiui, sudarinėjant įvairius sąrašus ar žodynus. Šiuolaikinė lietuvių kalbos abėcėlė, kuri dabartinę formą įgavo XIX amžiuje ir buvo užrašyta J.Jablonskio „Lietuviškos kalbos gramatikoje“, yra:
**[[A]], [[Ą]], [[B]], [[C]], [[Č]], [[D]], [[E]], [[Ę]], [[Ė]], [[F]], [[G]], [[H]], [[I]], [[Į]], [[Y]], [[J]], [[K]], [[L]], [[M]], [[N]], [[O]], [[P]], [[R]], [[S]], [[Š]], [[T]], [[U]], [[Ų]], [[Ū]], [[V]], [[Z]] ir [[Ž]]**

32 raidžių lietuvių k. abėcėlė yra pagrįsta 26 raidžių lotynų k. abėcėle, prie kai kurių raidžių pridėjus diakritinius ženklus: nedidelį lankelį raidės apatiniame dešiniajame kampe arba tašką, brūkšnį arba varnelę virš raidės. Nelietuviškuose žodžiuose (ypač asmenvardžiuose) dar pavartojamos raidės Q, W, X:

Lietuviški sąrašai bei žodynai yra sudaromi remiantis 32 raidžių tvarka (t. y., prasideda žodžiais, prasidedančiais a raide, o baigiasi prasidedančiais ž; jei du žodžiai prasideda ta pačia raide, žiūrima į antrą raidę ir jos vietą abėcėlėje (pvz., žodis prasidedantis „ba“ bus pirmiau žodžio prasidedančio „be“), jei ir antros raidės vienodos – žiūrima į trečią, ir taip toliau. Jei įrašyta sąvoka prasideda skaičiumi ar simboliu, dažnai ji yra rašoma prieš raidėmis prasidedančias sąvokas, o sąvokos prasidedančios mažesniu skaičiumi rašomos prieš tas, kurios prasideda didesniu skaičiumi).

## Įvairių kalbų abėcėlės
Kirilicos abėcėlė: А, Б, В, Г, Ґ, Д, Е, Є, Ж, З, И, І, Ї, Й, К, Л, М, Н, О, П, Р, С, Т, У, Ф, Х, Ц, Ч, Ш, Щ, Ю, Я, Ъ, Ь, Ђ, Љ, Њ, Ћ, Џ

Graikų abėcėlė: A Β, Γ, Δ, Ε, Ζ, Η, Θ, Ι, Κ, Λ, Μ, Ν, Ξ, Ο, Π, Ρ, Σ, Τ, Υ, Φ, Χ, Ψ, Ω.

Lotynų abėcėlė: A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y, Z.

Arabų abėcėlė (abdžadas): ﺍ, ﺏ, ﺕ, ﺙ, ﺝ, ﺡ, ﺥ, ﺩ, ﺫ, ﺭ, ﺯ, ﺱ, ﺵ, ﺹ, ﺽ, ﻁ, ﻅ, ﻉ, ﻍ, ﻑ, ﻕ, ﻙ, ﻝ, ﻡ, ﻥ, هـ ,ﻭ ,ﻱ

## Išnašos
Jens Fink-Jensen

**Jensas Finkas-Jensenas** (*Jens Fink-Jensen*; g. 1956 m. gruodžio 19 d. Kopenhagoje) – danų rašytojas, lyrikas, fotografas, kompozitorius.

## Biografija
Jensas Fink-Jensenas 1976 m. baigė Herlufsholmo internatinės mokyklos kalbos liniją, tada atliko karinę tarnybą ir įgijo kariškio išsilavinimą Karališkosios sargybos mokykloje. Vėliau, 1986 m., jis baigė aukštąsias architektūros studijas Meno akademijos Architektūros mokykloje Kopenhagoje, o 1997 m. ten pat gavo multimedijos dizainerio specialybę.

Būdamas tuometinio vadinamojo devintojo dešimtmečio poetų būrelio narys, t. y. vienas iš tų, kurie būrėsi apie žurnalo „Hvedekorn“ redaktorių Poulą Borumą, Jensas Fink-Jensenas 1980 m., be kitų, drauge su kolega poetu Michaeliu Strunge, suorganizavo savo kartos manifestą NÅ!!80 alternatyvios kultūros namuose Huset Kopenhagoje.

Jensas Fink-Jensenas drauge su klavišininku Larsu Christensenu ir saksofonistu Jensu Severinu rengia daugialypės terpės lyrikos vakarus įvairiose gimnazijose, festivaliuose – skaito poeziją, rodo savo skaidres ir atlieka kompozicijas su sintezatoriumi.

Menininkas taip pat yra surengęs keletą fotomeno parodų „Pietų laivai“ (*Sydens Skibe*), „Pekino veidas“ (*Beijing Ansigt*), poezijos ir fotomeno parodą „ŽodžiaiVaizdai“ (*OrdBilleder*), taip pat garso ir skaidrių šou „Žvilgsnis į pasaulį – apie žaliavą knygoms“ (*Øje på verden – om bøgernes råstof*).

1999 m. pasirodė poezijos rinktinės Netolies atstumo (*Nær afstanden*) vertimas į arabų kalbą (vertė Jamalis Džumasas, išleido leidykla „Alwah“, Madridas), kiek anksčiau kai kurie šios rinktinės eilėraščiai pasirodė žurnale „Al-Quds Al-Arabi“ (Londonas, 1996) ir leidinyje „Nizwa“ (Omano sultonatas, 1999).

## Kūryba
Debiutavo kaip prozininkas 1975 m. birželio 6 d. dienraštyje „Information“ pasirodžiusia novele „1995-ųjų birželis“ (*Juni 1995*),  o kaip poetas – 1976 m. gegužės mėnesį žurnale „Hvedekorn“ (nr. 76/1) išspausdintais 4 eilėraščiais. Pirmoji knyga – eilėraščių rinkinys „Pasaulis akyje“ (*Verden i et øje*) – pasirodė 1981 m. spalio 19 d. Pirmoji prozos knyga – novelių rinkinys „Bestijos“ (*Bæsterne*) – išėjo 1986 m. birželio 5 d., o 1994 m. pasirodė rašytojo knyga vaikams „Jonas ir kriauklė“ (*Jonas og konkylien*).

## Knygos
* *Verden i et øje [Pasaulis akyje]*, eilėraščiai, 1981
* *Sorgrejser [Sielvarto kelionės]*, eilėraščiai, 1982
* *Dans under galgen [Šokis po kartuvėmis]*, eilėraščiai, 1983
* *Bæsterne [Bestijos]*, novelės, 1986
* *Nær afstanden [Netolies atstumo]*, eilėraščiai, 1988, išėjo arabų kalba 1999
* *Jonas og konkylien [Jonas ir kriauklė]*, knyga vaikams, 1994 (Madso Stage iliustracijos)
* *Forvandlingshavet [Virsmo jūra]*, eilėraščiai, 1995
* *Jonas og himmelteltet [Jonas ir dangaus palapinė]*, knyga vaikams, 1998 (Madso Stage iliustracijos)
* *Alt er en åbning [Viskas yra atvėrimas]*, eilėraščiai, 2002
* *Syd for mit hjerte. 100 udvalgte kærlighedsdigte [Į pietus nuo mano širdies, 100 rinktinių meilės eilėraščių]*, eilėraščiai, 2005

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Jens Fink-Jensen Internete