open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lo (departamentas)

**Lo** () – Prancūzijos departamentas šalies pietuose, Vidurio Pirėnų regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Kahoras (*Cahors*).

Departamente 3 apskritys, 31 kantonas, 24 municipaliniai susivienijimai ir 340 komunos. Plotas – 5 217 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Kversi provinciją. 1808 m. dalis departamento atskirta ir prijungta prie Tarno ir Garonos departamento.

## Geografija
Lo departamentas ribojasi su Tarno ir Garonos, Korezo, Kantalio, Averono, Aukštutinės Garonos, Dordonės bei Lo ir Garonos departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Kahoras (*Cahors*) – 20 003 gyventojai (1999 m.)
* Fižeakas (*Figeac*) – 9 606 gyventojai
* Gurdonas (*Gourdon*) – 4 882 gyventojai

### Klimatas

Klimatą formuoja Centrinio masyvo kalnai, jaučiama ir Atlanto bei Viduržemio jūros, ir Pirėnų kalnų įtaka. Lyja 140–150 dienų per metus, tačiau yra vietų, kur saulėta iki 2058 valandų per metus.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis.

## Turizmas

Turistus traukia kalnų grotai, nuostabūs peizažai, gražūs maži miesteliai.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Andrė Buajeras ir Žeraras Mikelis, Atstovų rūmuose – Mišelis Rumežu ir Žanas Lonė. Generalinę tarybą sudaro 31 narys, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Turizmo portalas
Rusvasis ąsotenis

**Rusvasis ąsotenis** (*Nepenthes fusca*) – ąsoteninių (*Nepenthaceae*) šeimos vabzdžiaėdis augalas. 

Auga kaip epifitas samaninguose miškuose.

Paplitęs Borneo saloje.
Siaurakaklis ąsotenis

**Siaurakaklis ąsotenis** (*Nepenthes reinwardtiana*) – ąsoteninių (*Nepenthaceae*) šeimos vabzdžiaėdis augalas. Rūšis pavadinta Bogoro botanikos sodo įkūrėjo G. K. Reinwardo garbei.

Pasižymi įvairiomis spalvomis. Ąsotelio vidiniame paviršiuje yra dvi akies formos dėmės.

Paplitęs Borneo ir Sumatros salose. Auga žemumose ir aukštikalnėse, iki 2100 m aukštyje virš jūros lygio.
Marvelės kapinynas

**Marvelės kapinynas** – didžiausias kapinynas Baltijos šalyse, pietvakarinėje Kauno dalyje, Marvelėje. Kapinyno teritorija atsidūrusi urbanizuotoje Lampėdžių tilto ir Marvelės gatvės transporto mazgo, vandenvalos įmonės, žirgyno teritorijų kaimynystėje arba buvo paveikta statant šiuos objektus. Marvelės kapinynas užima bendrą 58 995 m² plotą: pirmasis kapinynas užima 40 114 m² (unik. kodo nr. ), antrasis – 18 881 m² (unik. kodo nr. ). Į LR Kultūros vertybių registrą įtrauktas 2012 m. spalio 15 d. 

## Tyrinėjimai

Kapinynas tirtas 1991–2006 m. Archeologiniai radiniai daugiausiai buvo randami po velėna esančiame pilkšvo arba šviesiai gelsvo smėlio sluoksnyje, tik retkarčiais jie rasti sąnašiniame molio sluoksnyje. Įvairiuose tyrimų darbų etapuose dalyvavo nemažai Vytauto Didžiojo universiteto, Lietuvos žemės ūkio akademijos studentų, Kauno kolegijos J. Vienožinskio menų fakulteto studentai, Kauno jėzuitų gimnazijos mokiniai.

Žmonės čia buvo laidojami nuo II iki XII amžiaus. Įvairių epochų kapavietėse atsispindi baltų laidojimo papročių kaita – nuo kūnų užkasimo iki jų deginimo. Iš viso aptikta apie 1500 žmonių kapaviečių. Kai kurios kapavietės turi aukojimo židinius, taip pat aptikta nemažai ritualinių apeigų vietų.

Rasta juvelyrinių dirbinių, kurių seniausieji pagaminti dar II a. Jų kokybė mažai kuo skiriasi nuo pagamintųjų naudojant šiuolaikines technologijas. Atkasta apie 300 žirgų kapų. Tai didžiausias šių gyvulių kapinynas Lietuvoje, iki tol buvo atkasami tik pavieniai žirgų kapai.

Manoma, kad ties Marvele galėjo egzistuoti iki 40 žmonių gyvenvietė. Pagal kapų gylį galima spėti, kad prieš du tūkstantmečius čia buvusi kalvota vietovė, telkšojo pelkynai. Archeologų teigimu, vietiniai gyventojai stengėsi laidoti artimuosius arčiau vandeningų žemių, panašiai kaip kai kurios Pietų Skandinavijos gentys. Įdomu, kad per tūkstantį metų žmonės nepamiršo senųjų kapaviečių: nerasta kapų, kurie būtų susimaišę su iki jų palaidotais žmonėmis, kiekvieno amžiaus kapavietės driekiasi viena šalia kitos.

## Reikšmė

Visa tyrimų medžiaga gana neblogai išlikusi. Marvelės kapų radiniai (įkapės) saugomi Vytauto Didžiojo karo muziejaus Archeologijos skyriaus fonduose. Marvelės kapinynas teikia vertingos medžiagos, leidžiančios argumentuotai spręsti apie baltų genčių kilmę. Gauta medžiaga galima charakterizuoti čia gyvenusios bendruomenės materialinę kultūrą, tradicijas, papročius bei sekti jų kaitą. Kadangi gyventa sėsliai, galima sekti bendruomenės gyventojų kaitą per visą tūkstantmetį. Iš šių kasinėjimų gauti duomenys bus sisteminami ir leidžiami moksliniuose leidiniuose. Išleistas veikalo „Marvelė. Lietuvos aukštaičių kapinynas“ pirmasis tomas, ateityje bus išleisti dar keli tomai.

## Literatūra
*Mindaugas Bertašius. Marvelė. Vidurio Lietuvos aukštaičių II-XII a. kapinynas. - 2005. - 296 p. ISBN 9955-9827-0-5

## Šaltiniai

## Nuorodos

*Marvelės kapinyno radiniai
Aukštutinė Garona

**Aukštutinė Garona (31)** (, langedokiškai *Nauta Garona*) – Prancūzijos departamentas šalies pietuose, Vidurio Pirėnų regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Tulūza (*Toulouse*).

Departamente 3 apskritys, 53 kantonai, 28 municipaliniai susivienijimai ir 588 komunos.

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Langedoko provinciją.

## Geografija
Aukštutinės Garonos departamentas ribojasi su Arježo, Aukštutinių Pirėnų, Žero, Tarno, Tarno ir Garonos, Odo departamentais bei Ispanijos Leridos (Katalonija) ir Hueskos (Aragonas) provincijomis.

Pagrindinė upė – Garona, tekanti per visą departamentą. Pietuose reljefą formuoja Pirėnų kalnai (aukščiausia viršūnė – Pic de Perdiguère – 3222 m), šiauriau – Montrėžo plynaukštė, šiaurėje – Tulūzos plynaukštė.

### Pagrindiniai miestai

* Murė (*Muret*) – 20 735 gyventojai (1999 m.)
* Sen Godenas (*Saint-Gaudens*) – 10 845 gyventojai
* Tulūza (*Toulouse*) – 860 090 gyventojų

### Miestai

* Balma (*Balma*),
* Blanjakas (*Blagnac*),
* Fonsorbas (*Fonsorbes*)
* Kastanetas (*Castanet-Tolosan*),
* Kastelginetas (*Castelginest*),
* Kolomjė (*Colomiers*),
* Kuno (*Cugnaux*),
* Revelis (*Revel*),
* Pibrakas (*Pibrac*),
* Plesanas (*Plaisance – du-Touch*),
* Portetas (*Portet – sur-Garonne*),
* Ramonvilis (*Ramonville-Saint-Agne*),
* Sent Orenas (*Saint-Orens – de-Gameville*),
* Sen Žanas (*Saint-Jean*),
* Turnefelis (*Tournefeuille*),
* Unjonas (*L’Union*),
* Vilnevas (*Villeneuve-Tolosane*),

### Klimatas

Klimatą formuoja Pirėnų kalnai, jaučiama ir Atlanto bei Viduržemio jūros, įtaka. Vasaros karštos, ruduo – saulėtas. Plynaukštėse dažni vėjai.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis.

## Turizmas

Turistus traukia kalnai ir nuostabūs peizažai, gražūs maži miesteliai.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 4 senatoriai, Atstovų rūmuose – 8 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 53 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
Aukštutiniai Pirėnai

**Aukštutiniai Pirėnai (65)** (, langedokiškai *los Nauts Pirenèus*, gaskoniškai *los Hauts Pirenèus*) – Prancūzijos departamentas šalies pietuose, Vidurio Pirėnų regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo kalnus. Administracinis centras – Tarbas (*Tarbes*).

Departamente 3 apskritys, 34 kantonai, 33 municipaliniai susivienijimai ir 474 komunos.

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Gaskonės provinciją.

## Geografija

Aukštutinių Pirėnų departamentas ribojasi su Atlanto Pirėnų, Žero, Aukštutinės Garonos, departamentais bei Ispanijos Hueskos (Aragonas) provincija.

Pietuose reljefą formuoja Pirėnų kalnai, kurių net 35 viršukalnės aukštesnės, kaip 3000 m (aukščiausia viršūnė – Pic du Vignemale – 3298 m). Su Ispanija jungia tunelis Aragnouet-Bielsa.

Visos upės – Garonos ir Aduro intakai: Žeras, Baisas, Savas, Žimonas, Midu, Duzas.

### Pagrindiniai miestai

* Lurdas (*Lourdes*) – 15 203 gyventojai (1999 m.)
* Tarbas (*Tarbes*) – 46 275 gyventojai
* Arželis (*Argelès-Gazost*) – 3 241 gyventojai
* Banjeras (*Bagnères – de-Bigorre*) – 8 048 gyventojai

### Klimatas

Klimatas kontrastingas ir nepastovus. Jį formuoja Pirėnų kalnai, jaučiama ir Atlanto įtaka. Vasaros karštos, ruduo – saulėtas. Vidutinė metinė temperatūra 12°C, žiemą – 6&nbsp;°C, vasarą – 19&nbsp;°C, tačiau žiemą būna ir 29&nbsp;°C šalčiai.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis. Auginami kukurūzai, svogūnai, pupelės.

Pramonė orientuojasi į aviacijos ir geležinkelių techniką, elektroniką, tekstilę.

## Turizmas

Daugiausiai turistų apsilanko Lurde religiniais tikslais. Tačiau Tarbe kasmet rugpjūčio mėnesį vyksta tango festivalis, o liepos menėsį – žirgų lenktynės. Nemažai turistų sutraukia ir laipiojimas uolomis bei alpinizmas, taip par Pirėnų nacionalinis parkas.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Žozetė Diurjo ir Fransua Fortasenas, Atstovų rūmuose – 3 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 34 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Fotogalerija
* Fotografijos nuo 1950 m.
Saracėnija

**Saracėnija** (*Sarracenia*) – saracėnijinių (*Sarraceniaceae*) šeimos vabzdžiaėdžių augalų gentis. Rūšys sparčiai nyksta dėl augimo buveinių naikinimo. Augalai turi šakniastiebius, iš kurių atželia. Turi specifines gaudykles, į kurias įkrenta vabzdžiai, atskridę rinkti nektaro. 

Paplitusi Kanadoje, JAV. Galima auginti kambariuose.

Gentyje yra 8 rūšys.

## Rūšys
* Sparnuotoji saracėnija (*Sarracenia alata*) 
* Geltonoji saracėnija (*Sarracenia flava*) 
* Melsvalapė saracėnija (*Sarracenia leucophylla*) 
* Mažoji saracėnija (*Sarracenia minor*) 
* Kalninė saracėnija (*Sarracenia oreophila*) 
* Gyslotoji saracėnija (*Sarracenia psittacina*) 
* Purpurinė saracėnija (*Sarracenia purpurea*) 
* Raudonoji saracėnija (*Sarracenia rubra*) 

## Galerija

Image:Sarracenia pitcher anatomy basic.jpg|Saracėnijos piltuvėlio pavidalo gaudyklė
Image:Sarracenia alata flowers.jpg|Sparnuotoji saracėnija (*Sarracenia alata*) 
Image:Sarracenia flavaPCCA20060423-3480B.jpg|Geltonoji saracėnija (*Sarracenia flava*)


Image:Sarracenia leucophylla0.jpg|Melsvalapė saracėnija (*Sarracenia leucophylla*) 
Image:Sarracenia minor leaf.jpg|Mažoji saracėnija (*Sarracenia minor*) 
Image:Sarracenia oreophila ne3.jpg|Kalninė saracėnija (*Sarracenia oreophila*)


Image:Sarracenia psittacina0.jpg|Gyslotoji saracėnija (*Sarracenia psittacina*) 
Image:Sarracenia purpurea purpurea, Pancake Bay PP.jpg|Purpurinė saracėnija (*Sarracenia purpurea*) 
Image:Sarracenia rubra ne.JPG|Raudonoji saracėnija (*Sarracenia rubra*)
Kaliforninė darlingtonija

**Kaliforninė darlingtonija** (*Darlingtonia californica*) – saracėnijinių (*Sarraceniaceae*) šeimos vabzdžiaėdis augalas, vienintelis **darlingtonijos** (*Darlingtonia*) gentyje.

Šiam augalui pavadinimas buvo suteiktas, pagerbiant Pensilvanijos botaniką Viljamą Darlingtoną (1782-1863).

Paplitusi JAV nuo Kalifornijos iki Sietlo ir Oregono. Auga nederlingame dirvožemyje.
Žeras (departamentas)

**Žeras** (, langedokiškai *Gers*) – Prancūzijos departamentas šalies pietuose, Vidurio Pirėnų regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę, Garonos intaką. Administracinis centras – Ošas (*Auch*).

Departamente 3 apskritys, 31 kantonas, 19 municipalinių susivienijimų ir 463 komunos. Plotas – 6 257 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Gaskonės provinciją.

## Geografija
Žero departamentas ribojasi su Aukštutinių Pirėnų, Aukštutinės Garonos, Tarno ir Garonos, Lo ir Garonos, Landų ir Atlanto Pirėnų departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Ošas (*Auch*) – 21 838 gyventojai (1999 m.)
* Kondomas (*Condom*) – 7 251 gyventojai
* Mirandas (*Mirande*) – 3 568 gyventojai

### Klimatas

Klimatą formuoja Pirėnų kalnai, jaučiama ir Atlanto įtaka. Krituliai per metus siekia 900 mm pietvakariuose ir 700 mm šiaurės rytuose.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis.

## Turizmas

Turistus traukia kalnai ir nuostabūs peizažai, gražūs maži miesteliai.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Eimeri de Monteskjė ir Ivas Rispatas, Atstovų rūmuose – 6 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 23 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra
* Generalinė taryba
Heliamfora

**Heliamfora** (*Heliamphora*) – saracėnijinių (*Sarraceniaceae*) šeimos vabzdžiaėdžių augalų gentis.

Turi piltuvėlio pavidalo gaudykles, kuriomis gaudo įkritusius vabzdžius ir juos suvirškina išskiriamais fermentais. Gaudyklė yra su plačiomis žiotimis, o virš jų yra nedidelis palinkęs gobtuvėlis, kuris išskiria nektarą.  

Augalai paplitę Brazilijos šiaurinėje dalyje, Gajanoje, Venesueloje. Auga sunkiai prieinamose vietose stalakalnių buveinėse. Kadangi tokias vietoves aplanko vis daugiau turistų, atsirado didelė grėsmė šiems augalams išnykti.

## Rūšys
Gentyje yra 16 rūšių.
**[[Heliamphora chimantensis]]*
**[[Heliamphora elongata]]*
**[[Heliamphora exappendiculata]]* 
*Pūslėtoji heliamfora (*Heliamphora folliculata*)
**[[Heliamphora glabra]]*
**[[Heliamphora heterodoxa]]*
*Šiurkščioji heliamfora (*Heliamphora hispida*)
**[[Heliamphora ionasii]]*
**[[Heliamphora macdonaldae]]* 
*Mažoji heliamfora (*Heliamphora minor*)
**[[Heliamphora neblinae]]*
*Didžioji heliamfora (*Heliamphora nutans*)
**[[Heliamphora pulchella]]*
**[[Heliamphora sarracenioides]]*
**[[Heliamphora tatei]]*
**[[Heliamphora tyleri]]*
Etatizmas

**Etatizmas** (, iš  'valstybė'), *steitizmas* (, iš  'valstybė') – pažiūros, kad valstybė turi valdyti ekonominę ir (arba) socialinę politiką.
Etatizmas yra libertarianizmo priešingybė (valstybės įsigalėjimas visuomenės ekonominiame gyvenime).

Etatizmas gali pasireikšti įvairiomis formomis:
* Minarchizmas – požiūris, jog valstybė turi būti minimali, tik sauganti nuo agresijos, nusikaltimų (vagystės, sukčiavimas ir kt.), kontraktų laužymo. Tam reikalingi kariuomenė, policija ir teismai. Kai kas dar prideda priešgaisrinę apsaugą ir kalėjimus, kai kurias kitas institucijas.
* Totalitarizmas – požiūris, jog valstybė turi būti maksimali ar visa apimanti. Didžioji vyriausybė, socialinė valstybė ir kiti variantai yra kažkur spektro viduryje.

Žodis *etatizmas* dažnai vartojamas kaip paniekinamasis terminas įvardinti visuomenės santvarkai, kurioje valstybė labai aktyviai kišasi į žmogaus asmeninį, visuomeninį bei ekonominį gyvenimą.

Šio termino vartojimas labai priklauso nuo jį taikančiojo pažiūrų ir reiškia, jog kalbančiojo požiūriu apibūdinamas politikas pervertina valstybės kaip institucijos reikšmę ir naudą. Kraštutiniai anarchistai mano, jog taip gali būti vadinama bet kuri valstybės kaip tokios reikalingumą remianti politika.

## Nuorodos
Vaivorykštenis

**Vaivorykštenis** (*Byblis*) – vaivorykšteninių (*Byblidaceae*) šeimos vabzdžiaėdžių augalų gentis. Stiebas išskiria gleivių lašelius, kurie dėl krintančių saulės spindulių spindi visomis vaivorykštės spalvomis.

Augalai paplitę Australijoje, Papua ir Naujojoje Gvinėjoje. Auga pelkėse, užliejamose šlapynėse. 

Gentyje yra 6 rūšys.

## Rūšys

* Vandeninis vaivorykštenis (*Byblis aquatica*)
* Siauralapis vaivorykštenis (*Byblis filifolia*)
* Didysis vaivorykštenis (*Byblis gigantea*)
* *[[Byblis lamellata]]* 
* Linažiedis vaivorykštenis (*Byblis liniflora*)
* *[[Byblis rorida]]* 


Image:Byblis filifolia flora.jpg|Siauralapis vaivorykštenis (*Byblis filifolia*)
Image:ByblisGiganteaFlora.jpg|Didysis vaivoryktenis (*Byblis gigantea*)
Image:ByblisLamellataYoung.jpg|Linažiedis vaivorykštenis (*Byblis liniflora*)
Averonas (departamentas)

**Averonas (12)** (, langedokiškai *Avairon*) – Prancūzijos departamentas šalies pietuose, Vidurio Pirėnų regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę, Tarno intaką. Administracinis centras – Rodezas (*Rodez*).

Departamente 3 apskritys, 46 kantonai, 35 municipaliniai susivienijimai ir 304 komunos.

## Istorija
Įsteigtas 1790 m., padalijus Rueržo provinciją.

## Geografija
Averono departamentas ribojasi su Tarno, Tarno ir Garonos, Lo, Hero, Gardo, Lozero, ir Kantalio departamentais.

Aukščiausia departamento vieta – Mailhebiau kalnas, 1471 m. Gamta departamentą padalijo į keliolika mažų regionų.

### Pagrindiniai miestai

* Rodezas (*Rodez*) – 23 707 gyventojai (1999 m.)
* Mijo (*Millau*) – 21 339 gyventojai
* Vilfranšas (*Villefranche – de-Rouergue*) – 11 919 gyventojai

### Klimatas

Klimatą formuoja Centrinis masyvas, jaučiama ir Viduržemio jūros įtaka. Žemiausia temperatūra -17,5°C, aukščiausia +37,5&nbsp;°C. Šalčiausia diena – 1985 m. sausio 16 d., karščiausia – 1987 m. rugpjūčio 16 d. 1992 m. rugsėjo 26 d. per parą iškrito 115 mm kritulių.

## Ekonomika

Pagrindinės ekonomikos šakos – žemės ūkis, miškininkystė, pirštininkystė. Gaminamas sūris Rokforas (*appellation d’origine contrôlée*).

Industrijai atstovauja Bosch. Yra kelios logistikos įmonės. Krašto ekonomines galimybes pagerino 2 460 m ilgio ir 270 m (didžiausias – 343 m) aukščio Mijo viadukas.

## Turizmas

Turistus traukia kalnai, daugiau, kaip 1000 dolmenų ir pilys.

## Politika

Departamentui Prancūzijos senate atstovauja Bernaras Seijė ir Žanas Puešas, Atstovų rūmuose – 8 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 46 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

### Žmonės

* Adolphe de Barrau, dailininkas (1803–1884)
* Hippolyte de Barrau, istorikas (1794–1863)
* Justin Bessou, poetas (1845–1918)
* Louis-Gabriel de Bonald, filosofas (1754–1840)
* Émile Borel, matematikas (1871–1956),
* Édouard de Castelnau, generolas (1851–1944)
* Jean-Henri Fabre, rašytojas (1823–1915)
* Amans-Alexis Monteil, istorikas (1769–1850)
* Guillaume-Thomas Raynal, istorijos filosofas (1713–1796)
* Eugène Viala, poetas, dailininkas (1859–1913)
* Richard Sainct, motociklininkas (1970–2004)

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Fotografijos
* Turizmo portalas
* Žymūs averoniečiai
Pūslinis kriauklenis

**Pūslinis kriauklenis** (*Cephalotus follicularis*) – **kriaukleninių** (*Cephalotaceae*) šeimos vabzdžiaėdis augalas. Vienintelė rūšis **kriauklenio** (*Cephalotus*) gentyje.

Augalas daugiametis, visžalis. Ąsotėlio briauna su rantytais apvadais. Ropojančius vabzdžius vilioja iš ąsotėlių sklindantis nektaro kvapas.

Paplitęs Vakarų Australijoje. Auga durpingose pakrančių šlapynėse.
Arježas (departamentas)

**Arježas (09)** (, langedokiškai *Arièja*) – Prancūzijos departamentas šalies pietuose, Vidurio Pirėnų regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę, Luarė intaką. Administracinis centras – Fua (*Foix*).

Departamente 3 apskritys, 22 kantonai, 21 municipalinis susivienijimas ir 332 komunos. 

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Fua ir Kuresano kunigaikštysčių dalyje.

## Geografija

Arježo departamentas ribojasi su Aukštutinės Garonos, Odo, Rytų Pirėnų departamentais, Ispanijos Leridos provincija ir Andora.

### Pagrindiniai miestai

* Fua (*Foix*) – 9 109 gyventojai (1999 m.)
* Pamjeras (*Pamiers*) – 13 417 gyventojų
* Sen Žironas (*Saint-Girons*) – 6 254 gyventojai

### Klimatas

Klimatą formuoja Centrinis masyvas, jaučiama ir Viduržemio jūros įtaka. Vidutinė temperatūra 14°C, aukščiausia +19 °C, žemiausia 8 °C.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis.

## Turizmas

Turistus traukia kalnai ir pilys.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 2 senatoriai, Atstovų rūmuose – 4 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 23 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

### Žmonės

* Gabriel Fauré, kompozitorius
* Théophile Delcassé, politikas
* Fabien Barthez, futbolininkas
* Christian d'Orgeix, aktorius
* Jacques Fournier, popiežius Benediktas XII
* Roger Fauroux, ministras

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Nacionalinis parkas
Raštuotasis lūšiavoris

**Raštuotasis lūšiavoris** (*Oxyopes ramosus*) – vorų (*Araneae*) būrio, lūšiavorių (*Oxyopidae*) šeimos voras.

Paplitęs visoje Europoje, išskyrus Didžiąją Britaniją.

Voras 6-10 mm dydžio, abiejų lyčių kūno raštas panašus, galvos dalyje suskyla į atskiras dėmes. Birželio mėnesį patelė ant viržių ir kitų augalų viršutinių šakelių nuverpia plokščią, gelsvai baltą kiaušinėlių kokoną, kuriame būna 31-78 kiaušinėliai. Padėjusi kiaušinėlius, ji kokoną saugo. Jaunikliai išsirita birželio mėn.

Vorai mėgsta atviras šiltas vietas, dykvietes, smėlėtą substratą. Jie gyvena žolėse arba ant žemės ir ten medžioja savo grobį, kurį pagauna šuoliu, bet voratinkliu neapipina.

## Nuorodos
* Lietuvos vorai: Oxyopes ramosus (Martini & Goeze, 1778)
Luzitaninė rasotė

**Luzitaninė rasotė** (*Drosophyllum lusitanicum*) – vienintelė rasotinių (*Drosophyllaceae*) šeimos vabzdžiaėdžių augalų rūšis. Augalo lapai lipnūs, iki 20 cm ilgio. Nektaras privilioja skraidančius vabzdžius, kurie prilimpa prie lipnių gleivių ir augalo suvirškinami.

Paplitusi Portugalijoje, Ispanijos pietinėje dalyje ir Maroko šiaurinėje dalyje. Auga sausuose uolėtų kalvų šlaituose.
Komelininiai

**Komelininiai** (*Commelinaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima. 

Šeima skirstoma į du pošeimius, kuriuose yra 40 genčių ir apie 650 rūšių. Yra nemažai dekoratyvinių augalų.

## Gentys
* Pošeimis. (*Commelinoideae*)
** *[[Aetheolirion]]*
** *[[Amischotolpe]]*
** *[[Aneilema]]*
** *[[Anthericopsis]]*
** *[[Belosynapsis]]*
** *[[Buforrestia]]*
** Kalisija (*Callisia*)
** *[[Cochliostema]]*
** *[[Coleotrype]]*
** Komelina (*Commelina*)
** *[[Cyanotis]]*
** *[[Dichorisandra]]*
** *[[Dictyospermum]]*
** *[[Elasis]]*
** *[[Floscopa]]*
** *[[Geogenanthus]]*
** *[[Gibasis]]*
** *[[Gibasoides]]*
** *[[Matudanthus]]*
** *[[Murdannia]]*
** *[[Palisota]]*
** *[[Pollia]]*
** *[[Polyspatha]]*
** *[[Pseudoparis]]*
** *[[Rhopalephora]]*
** *[[Sauvallea]]*
** *[[Siderasis]]*
** *[[Spatholirion]]*
** *[[Stanfieldiella]]*
** *[[Streptolirion]]*
** *[[Thyrsanthemum]]*
** *[[Tinantia]]*
** Zebrina, tradeskantė (*Tradescantia*)
** *[[Tricarpelema]]*
** Tripogandra (*Tripogandra*)
** Veldenija (*Weldenia*)
* Pošeimis. *Cartonematoideae*
** *[[Cartonema]]*
** *[[Triceratella]]*
Vogėzai

**Vogėzai** () – Prancūzijos departamentas šalies rytuose, Lotaringijos regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo kalnyną. Administracinis centras – Epinalis (*Épinal*).

Departamente 3 apskritys, 31 kantonas, 27 municipaliniai susivienijimai ir 515 komunų. Plotas – 5 874 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Lotaringijos ir Franš Kontė provincijas. 1793 m. prijungta Salmo grafystė, 1795 m. Širmeko regionas. 1871 m. Vokietija aneksavo dalį departamento, bet 1919 m. Prancūzija šias žemes susigražino, tik jos tapo Elzaso Žemutinio Reino departamento dalimi.

## Geografija

Vogėzų departamentas ribojasi su Mezo, Mertos ir Mozelio, Žemutinio Reino, Aukštutinio Reino, Aukštutinės Sonos departamentais ir Belforo teritorija.

Teritorija patenka į trijų upių baseinus. Svarbiausios upės:
* Reinas
** Mozelis
*** Volona
*** Mertas
* Rona
** Sona
* Mezas
** Vairas

### Pagrindiniai miestai

* Epinalis (*Épinal*) – 35 794 gyventojai (1999 m.)
* Nefšato (*Neufchâteau*) – 7 533 gyventojų
* Sen Dijė (*Saint-Dié-des-Vosges*) – 22 569 gyventojai

### Klimatas

Klimatą formuoja Vogėzų kalnai, užimantys didelę teritorijos dalį.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis. Tačiau 280 000 ha užima miškai, todėl Vogėzai yra antras departamentas Prancūzijoje pagal medienos gamybą – 1 mln. m³ per metus. Pastaruoju metu vis daugiau gaminama biomasės ir biokuro energetikai.

## Turizmas

Turistus traukia kalnai ir pilys.

Vogėzų herbą 1946 m. sukūrė dailininkas heraldikas Roberas Luisas (1902–1965).

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Džekis Pjeras ir Kristianas Ponslė, Atstovų rūmuose – 4 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 31 narys, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

### Žmonės

* Žana Dark (*Jeanne d’Arc*),
* Žakas Langas (*Jack Lang*), politikas
* Klodas Žėlė (*Claude Gellée*), dailininkas
* Morisas Baresas (*Maurice Barrès*), rašytojas

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Prekybos ir pramonės rūmai 
* Viešbučiai
* Fotogalerija
Mozelis (departamentas)

**Mozelis** () – Prancūzijos departamentas šalies šiaurės rytuose, Lotaringijos regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Mecas (*Metz*).

Departamente 9 apskritys, 51 kantonas, 27 municipaliniai susivienijimai ir 730 komunų. Plotas – 6 216 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Lotaringijos provinciją. 1815 m. prijungtas Sarbriukenas ir Sarluis, bet pagal 1871 m. gegužės 18 d. Frankfurto sutartį visas departamentas atiteko Vokietijai. 1919 m. Versalio sutartis vėl kraštą sugrąžino Prancūzijai, bet 1940 m. birželio 22 d. jis vėl buvo aneksuotas. 1944 m. Mozelį išlaisvino amerikiečiai, tačiau po karo jis prie Prancūzijos prijungtas konkordato pagrindu, Vokietijai palikus vokiškai kalbančias sritis.

## Geografija

Mozelio departamentas ribojasi su Mertos ir Mozelio, Žemutinio Reino departamentais, Vokietija ir Liuksemburgu.

Pagrindinės upės:
* Mozelis
* Saras
* Sejė

### Pagrindiniai miestai

* Mecas (*Metz*) – 124 300 gyventojų (1999 m.)
* Ajanžas (Hayange) – 15 227 gyv.
* Agondanžas (Hagondange) – 27 057 gyv.
* Bolchenas (*Boulay-Moselle*) – 4 374 gyv.
* Forbachas (Forbach) – 22 807 gyv.
* Kroicvaldas (Creutzwald) – 14 360 gyv.
* Sarbūras (Sarrebourg) – 13 330 gyv.
* Sargeminas (Sarreguemines) – 23 202 gyv.
* Sent Avoldas (Saint-Avold) – 16 922 gyv.
* Tionvilis (Thionville) – 41 600 gyv.
* Zalcburgas (Château-Salins) – 2 470 gyv.

### Klimatas

Žiemos ilgos ir sniegingos, vasaros švelnios.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis.

## Herbas

Prancūzijos Didžioji revoliucija buvo panaikinusi visus herbus, kaip viduramžių atgyveną. Naują Mozelio herbą 1946 m. sukūrė dailininkas heraldikas Roberas Luisas (1902–1965). Jo viršutinėje dalyje kairėje pavaizduotas Meco vyskupijos, dešinėje – Lotaringijos kunigaikštystės herbai, apačioje – Baro ir Liuksemburgo kunikaikštysčių herbai.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 5 senatoriai, Atstovų rūmuose – 10 deputatų. Generalinę tarybą sudaro 56 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Prekybos ir pramonės rūmai
* Turizmo portalas
Krišna (upė)

**Krišna** (, , marath.,  – „tamsioji“) – viena ilgiausių Indijos upių. Prasideda Vakarų Ghatų kalnuose netoli Mahabalešvare (Maharaštra), ~1300 m aukštyje. Teka į rytus kirsdama visą Dekano plokščiakalnį. Rytuose giliu tarpekliu kerta Rytų Ghatus. Įteka į Bengalijos įlanką prie Hamasaladyvio Andhra Pradeše. Sudaro deltą, kuri yra vienas derlingiausių Indijos regionų. Krišna teka pro Maharaštros, Karnatakos, Telanganos ir Andhra Pradešo valstijas.

Didžiausi intakai: Kojna, Ghataprabha, Tungabhadra (dešinieji), Bhyma, Musi (kairieji).

Vaga vietomis slenkstėta. Krišna patvinsta vasarinių liūčių metu. Vanduo gausiai naudojamas drėkinimui, įrengta keletas užtvankų (Nagardžun Sagaro hidroelektrinė ir kt.). Žemupyje pakrantės kanalu sujungta su Godavare. Krišnos žemupys laivuojamas.

Pagrindiniai miestai prie Krišnos: Sangli, Vidžajavada.

Upės slėnyje V a. pr. m. e. – VII m. e. amžiuje klestėjo budizmas.


Vedadri-Templae and River-Krishna.jpg|Vedadri šventykla ant Krišnos kranto (Andhra Pradešas)
Prakasam Barrage.jpg|Prakašamo damba per Krišną Vidžajavadoje
Krishna river at Vadapally 07.jpg|Krišna ties Vadapaliu (Telangana)
Panchgani.jpg|Krišnos aukštupys ties Pančganiu (Maharaštra)


## Šaltiniai
Mertas ir Mozelis

**Merta ir Mozelis** () – Prancūzijos departamentas šalies rytuose, Lotaringijos regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo Mozelio ir Merto upes. Administracinis centras – Nansi (*Nancy*).

Departamente 4 apskritys, 44 kantonai, 38 municipaliniai susivienijimai ir 594 komunos. Plotas – 5 246 km².

## Istorija
Įsteigtas 1871 m. apjungus Mertos ir Mozelio departamentų dalis, likusias Prancūzijai po Frankfurto sutarties. Ribos buvo keičiamos 1919 ir 1997 m.

## Geografija

Mertos ir Mozelio departamentas ribojasi su Mezo, Vogėzų, Žemutinio Reino ir Mozelio departamentais, Belgija ir Liuksemburgu.

### Pagrindinės upės
* Mozelis
* Mertas
* Šjeras
* Sejė
* Vezuzas

### Pagrindiniai miestai
* Nansi (*Nancy*) – 105 830 gyventojų (1999 m.)
* Briji (*Briey*) – 4 858 gyv.
* Longvi (*Longwy*) – 14 521 gyv.
* Liunevilis (*Lunéville*) – 20 200 gyv.
* Pont a Musonas (*Pont-à-Mousson*) – 14 592 gyv.
* Tulis (Toul) – 16 945 gyv.
* Vilruptas (*Villerupt*) – 9 686 gyv.

### Klimatas
Klimatas okeaninis – kontinentinis, temperatūra labai svyruojanti, vėjai nepastovios krypties, kritulių nedaug.

## Ekonomika
Pagrindinės ekonomikos šakos ilgą laiką buvo susietos su šachtomis. Buvo kasama anglis, druska, geležies rūda, kalkakmenis. Tačiau po 1970 m. krizės ekonomiką teko perorientuoti. Šiaurėje to nepavyko ir nedarbo lygis lieka didelis. Nansi aglomeratas persiorientavo į paslaugų sektorių, tyrimus. Krašto pietuose išplėtotas žemės ūkis.

## Politika
Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 4 senatoriai, Atstovų rūmuose – 7 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 44 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
The Audition

**The Audition** yra roko/punk roko grupė iš Čikagos Ilinojuje JAV. Skambanti panašiai kaip Fall Out Boy, Alkaline Trio, Spitalfield, jų muzika yra melodinga ir energinga. Grupės debiutinį albumą pavadinimu „Contraversy Loves Vompany“ išleido įrašų kompanija „Victory Records“.

## Grupės nariai
* Danny Stevens – vokalistas
* Seth Johnson – gitara
* Timmy Klepek – gitara
* Joe Lussa – bosas
* Ryan O'Connor – būgnai
### Buvę nariai
* Evo Soria – vokalas
* Robert Morris – gitara
* Pat Fanella – gitara
* Kevin Lepore – gitara

## Diskografija

* *[[All in Your Head]]* EP (2004)
* *[[Controversy Loves Company]]* (2005)

## Nuorodos

* Oficialus puslapis 
* My Space nuoroda
*
Alstremerijiniai

**Alstremerijiniai** (*Alstroemeriaceae*) – magnolijūnų augalų šeima, priklausanti vienaskilčių augalų klasei.

Paplitę Centrinėje ir Pietų Amerikoje.

Šeimoje yra 3-4 gentys ir apie 200 rūšių.

## Gentys
*Alstremerija (*Alstroemeria*) 
**[[Bomarea]]* 
**[[Leontochir]]*: liūto letenos (*Leontochir ovallei*)
**[[Schickendantzia]]* (kai kurie botanikai jungia į *Alstroemeria* gentį)


Image:Alstroemeria revoluta 1.jpg|*[[Alstroemeria revoluta]]* 
Image:Alstroemeria Saturne.jpg|*[[Alstroemieria aurea]]*
Image:Alstroemieria aurantiaca0.jpg|*[[Alstroemieria aurantiaca]]*
Image:Tropaeolum pentaphyllum 01.jpg|*[[Bomarea cornuta]]*
Mezas

**Mezas** () – Prancūzijos departamentas šalies šiaurės rytuose, Lotaringijos regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Bar le Diukas (*Bar le Duc*).

Departamente 3 apskritys, 31 kantonas, 29 municipaliniai susivienijimai ir 500 komunų. Plotas – 6 211 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Lotaringijos provinciją. 1997 m. prie Mertos ir Mozelio departamento prijungtas Hanas prie Pjerponto.

Pirmojo pasaulinio karo metu departamentas tapo viena svarbiausių kovų arenų. 1916 m. jame vyko Verdeno kautynės, po kurių 20 000 ha dirvonų tapo raudonąja zona ir nebetiko žemės ūkiui. 1923 m. nuspręsta jas užsodinti mišku, kuriame iki šiol randami kautynių pėdsakai.

## Geografija

Mezo departamentas ribojasi su Ardėnų, Marnos, Aukštutinės Marnos, Vogėzų, Mertos ir Mozelio departamentais bei Belgija.

### Pagrindinės upės
* Mezas
* Eras
* Ornenas
* Oržas
* So
* Šjeras
* Uanjonas

### Pagrindiniai miestai

* Bar le Diukas (*Bar le Duc*) – 16 944 gyventojų (1999 m.)
* Komersi (*Commercy*) – 6 324 gyv.
* Linji (*Ligny – en-Barrois*) – 5 265 gyv.
* Ėtenas (*Étain*) – 3 706 gyv.
* Monmedis (*Montmédy*) – 2 260 gyv.
* Stenė (*Stenay*) – 2 952 gyv.
* Sen Mijė (*Saint-Mihiel*) – 5 260 gyv.
* Verdenas (*Verdun*) – 19 624 gyv.

### Klimatas

Klimatas okeaninis – kontinentinis. Temperatūros pokyčiai švelnūs. Vasaros dažnai sausos ir karštos. Kritulių vidutiniškai per metus – 900 mm.

## Ekonomika

Pramonė įvairi. Verdenas yra dražė saldainių sostinė, be kurių Prancūzijoje neišsiverčia nei vestuvės, nei krikštynos. Bar le Diuke gaminamos uogienės.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja senatoriai Klodas Bivė ir Žeraras Longė, Atstovų rūmuose – Fransua Dozė ir Žanas Lui Diumonas. Generalinę tarybą sudaro 36 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
 
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
Žalioji plateivė

**Žalioji plateivė** (*Coeloglossum viride*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalas.

Augalas paplitęs didžiojoje Europos dalyje, Azijos netropinėse srityse (Sibire, Himalajauose, Japonijoje ir kt.), didžiumoje Kanados, Aliaskoje, JAV kalnuose. Auga nederlingame dirvožemyje, drėgnose žemažolėse pievose, dažniausia briedgaurynuose, kartais miškų aikštelėse.

Plateivės – daugiamečiai, 10–20 cm aukščio žoliniai augalai. Šakniagumbis plaštakiškai suskaldytas. Lapai pražanginiai, kiaušiniški ar kiaušiniškai lancetiški, su stiebą apgaubiančiomis lapamakštėmis. Žiedai susitelkę į viršūninę varpos pavidalo kekę, su gana didelėmis, už žiedus ilgesnėmis pažiedėmis. Apyžiedžio lapeliai gelsvai ar rusvai žali. Lūpa triskiautė. Pentinas trumpas, maišelio pavidalo. Vaisius – kiaušiniška ar ritiniška dėžutė. Žydi gegužės–liepos mėnesiais.

Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Nyksta dėl natūraliųjų pievų plotų mažėjimo.

Taksonominis pavadinimas padarytas remiantis senąja graikų kalba ir reiškia 'tuščiaviduris liežuvis', nes žiedo pentinas yra liežuvėlio pavidalo.

## Šaltiniai
Korezas (departamentas)

**Korezas** (pranc. *La Corrèze*, okitaniškai *Corresa*) – Prancūzijos departamentas šalies centro pietuose, Limuzeno regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Tiulis (*Tulle*).

Departamente 3 apskritys, 37 kantonai, 24 municipaliniai susivienijimai ir 286 komunos. Plotas – 5 857 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Limuzeno provinciją.

## Geografija

Korezo departamentas ribojasi su Krezo, Aukštutinės Vjenos, Kantalio, Piui de Domo, Lo ir Dordonės departamentais.

Departamentas išsidėstęs Centrinio kalnų masyvo šiaurės vakaruose ir susideda iš kalnyno (aukščiausia vieta – 978 m Besu kalnas), plynaukštės ir kalvoto Brivos sedimentinio baseino.

### Pagrindinės upės
* Korezas
* Dordonė
* Vėzeris

### Pagrindiniai miestai

* Tiulis (*Tulle*) – 15 553 gyventojų (1999 m.)
* Brivas (*Brive – la-Gaillarde*) – 49 600 gyv.
* Uselis (Ussel) – 10 753 gyv.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis.

## Turizmas

Pietinėje dalyje nemažai lankytinų miestelių, ypač Dordonės pakrantėse. Aukštutiniame Koreze, „Tūkstančio karvių“ plynaukštėje auga gražūs pušynai. Šimtai upelių traukia žvejus ir vandens kelionių mėgėjus.

## Herbas

Prancūzijos Didžioji revoliucija buvo panaikinusi visus herbus, kaip viduramžių atgyveną. Naujas Korezo herbas patvirtintas 1975 m., apjungus 4 buvusių vikontysčių, įkurtų 1040 m., Komborno, Ventaduro, Tiureno ir Limožo herbus.

## Kalba

Iki XVI a. oficiali regiono kalba buvo limuzenų kalba, priklausanti Langedoko (*langue d’Oc*) kalbų grupei. Tai pirmųjų trubadūrų kalba, jų dainose išlikusi iki šių dienų. 1930 m. įvedus literatūrinę prancūzų kalbą šios tarmės vis labiau lieka tik kaimo rajonų šnekamąja kalba.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Žoržas Mulis ir Bernaras Muratas, Atstovų rūmuose – Fransua Holandas, Frederikas Suljė ir Žanas Pjeras Diuponas. Generalinę tarybą sudaro 37 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra
* Generalinė taryba
* Istorija ir geografija 
* Turizmo portalas
Tekilinė agava

**Tekilinė agava** (*Agave tequilana*) – agavinių (*Agavaceae*) šeimos augalas. 

Iš tekilinės agavos raugintų sulčių distiliuojamas gėrimas tekila. Ši agavų rūšis auginama Meksikoje, kur kalvos apsodinamos šių augalų plantacijomis.
Pulka

**Pulka** (, *octil*) – fermentuotas alkoholinis gėrimas iš raugintų agavos sulčių. Tradicinis Meksikos gėrimas.

## Gamyba
Kai agava pasirengia žydėti, nukertama augalo šerdis ir nupjaunami lapai. Tada šerdis sumalama ir iš jos išspaudžiamos sultys, kurios po to fermentuojamos.

Pulkos gamybai dažniausiai naudojamos gobtuvinė (*Agave salmiana*) ir laibalapė (*Agave mapisaga*) agavos.
Kamasija

**Kamasija** (*Camassia*) – agavinių (*Agavaceae*) šeimos augalų gentis. Stiebas 30-130 cm aukščio. Lapai pamatiniai, linijiški, iki 80 cm ilgio.

Paplitusi Šiaurės Amerikos vakarinėje dalyje. Auga drėgnose lankose.

Gentyje yra 6 rūšys.

## Rūšys
**[[Camassia angusta]]* 
**[[Camassia cusickii]]* 
**[[Camassia howellii]]* 
**[[Camassia leichtlinii]]* 
*Aukštoji kamasija (*Camassia quamash*) 
**[[Camassia scilloides]]*


Image:Camassia cucickii W-North America0.jpg|*[[Camassia cucickii]]*
Image:Camassia quamash 07017.JPG|Aukštoji kamasija (*Camassia quamash*)
Bešornerija

**Bešornerija** (*Beschorneria*) – agavinių (*Agavaceae*) šeimos sukulentinių augalų gentis.

Paplitusios nuo Meksikos iki Hondūro.

## Rūšys
* *[[Beschorneria bracteata]]*
* *[[Beschorneria dekosteriana]]*
* *[[Beschorneria pubescens]]*
* *[[Beschorneria roseana]]*
* *[[Beschorneria septentrionalis]]*
* *[[Beschorneria superba]]*
* *[[Beschorneria tubiflora]]*
* Jukalapė bešornerija (*Beschorneria yuccoides*)
Arekiečiai

**Arekiečiai** (*Arecales*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės arekažiedžių (*Arecidae*) poklasio augalų eilė.

## Arekiečių (''Arecales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Arekiniai (Arecaceae)
Agavūnas

**Agavūnas** (*Furcraea*) – agavinių (*Agavaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso į agavas panašūs, su lapų skrotelėmis augalai. Jų žiedynas palinkęs žemyn (agavų – aukštyn). Žiedynas labai ilgas, gali būti net iki 13 m.

Monkarpiniai, t. y. pražysta vieną kartą gyvenime ir subrandinę vaisius nunyksta.

Paplitęs Šiaurės ir Pietų Amerikoje, nuo Meksikos iki Bolivijos.

## Rūšys
* *[[Furcraea andina]]*
* *[[Furcraea bedinghausii]]*
* Paprastasis agavūnas (*Furcraea cabuya*)
* *[[Furcraea elegans]] *
* Didysis agavūnas (*Furcraea foetida*)
* *[[Furcraea hexapetala]]*
* *[[Furcraea macrophylla]]*
* *[[Furcraea parmentieri]]*
* *[[Furcraea pubescens]]*
* Aukštasis agavūnas (*Furcraea quicheensis*)
* *[[Furcraea selloa]]*
* *[[Furcraea tuberosa]]*
Aukštutinis Vjenas

**Aukštutinis Vjenas (87)** (, ) – Prancūzijos departamentas šalies centro pietuose, Limuzeno regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Limožas (*Limoges*).

Departamente 3 apskritys, 42 kantonai, 23 municipaliniai susivienijimai ir 201 komuna.

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Limuzeno provinciją.

## Geografija

Aukštutinės Vjenos departamentas ribojasi su Korezo, Krezo, Dordonės, Šaranto, Vieno ir Endro departamentais.

Departamentas išsidėstęs Centrinio kalnų masyvo šiaurės vakaruose, jo altitudė svyruoja nuo 160 iki 750 m. Aukščiausia vieta Loza kalnas – 777 m.

### Pagrindiniai miestai

* Limožas (*Limoges*) – 137 502 gyventojai (1999 m.)
* Belakas (*Bellac*) – 4 576 gyv.
* Rošešua (*Rochechouart*) – 3 667 gyv.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis. Limože gaminamas porcelianas, popierius, emalis, medienos gaminiai.

## Turizmas

Lankytinos vietos:
* Tūkstančio karvių regioninis gamtos parkas
* Perigo-Limuzeno regioninis parkas
* Limuzeno kalnai
* Blondo, Bua ir Ambazako kalnai
* Limožo katedra, muziejai, parkai, sodai, senoviniai tiltai, turgaus halės, Benediktinų geležinkelio stotis
* Rošešua pilis
* Oraduro koncentracijos stovykla ir memorialas
* Ambazako mineralogijos muziejus.
* Šaluseto, Monbruno, Brijė, Busi pilys

## Kalba

Iki XVI a. oficiali regiono kalba buvo limuzenų kalba, priklausanti Langedoko (*langues d’Oc*) kalbų grupei. Tai pirmųjų trubadūrų kalba, jų dainose išlikusi iki šių dienų. Departamente susikerta šios kalbos dialektai – okitanų, gaskonų ir provansalų. 1930 m. įvedus literatūrinę prancūzų kalbą šios tarmės vis labiau lieka tik kaimo rajonų šnekamąja kalba.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Žanas Pjeras Demerlia ir Žanas Klodas Peironė, Atstovų rūmuose – 4 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 42 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
 
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Istorija ir geografija 
* Turizmo portalas
Krezas (departamentas)

**Krezas** (, ) – Prancūzijos departamentas šalies centre, Limuzeno regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Gerė (*Guéret*).

Departamente 2 apskritys, 27 kantonai, 18 municipalinių susivienijimų ir 260 komunų. Plotas – 5 565 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, padalijus Maršo provinciją.

## Geografija

Krezo departamentas ribojasi su Korezo, Aukštutinės Vjenos, Aljė, Piui de Domo, Šero ir Endro departamentais.

### Pagrindinės upės
* Krezas
* Šeras
* Aljė

### Pagrindiniai miestai
* Gerė (*Guéret*) – 15 123 gyventojų (1999 m.)
* Obiusonas (*Aubusson*) – 4 662 gyv.

## Ekonomika

Pagrindinės ekonomikos šakos – žemės ūkis, ypač ganyklos ir namudiniai amatai.

## Kalba

Iki XVI a. oficiali regiono kalba buvo limuzenų kalba, priklausanti Langedoko (*langues d’Oc*) kalbų grupei. Tai pirmųjų trubadūrų kalba, jų dainose išlikusi iki šių dienų. Krezo departamente susikerta visi trys šios kalbos dialektai – okitanų, gaskonų ir provansalų. 1930 m. įvedus literatūrinę prancūzų kalbą šios tarmės vis labiau lieka tik kaimo rajonų šnekamąja kalba.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Andrė Ležonas ir Mišelis Moreinas (abu PS), Atstovų rūmuose – Mišelis Vernjė ir Žanas Okleras. Generalinę tarybą sudaro 27 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Istorija ir geografija 
* Turizmo portalas
Bromelijiečiai

**Bromelijiečiai** (*Bromeliales*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės (*Zingiberidae*) poklasio augalų eilė.

## Bromelijiečių (''Bromeliales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Bromelijiniai (*Bromeliaceae*)
Imbieriečiai

**Imbieriečiai** (*Zingiberales*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės (*Zingiberidae*) poklasio augalų eilė.

## Imbieriečiai (''Zingiberales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Kaniniai (*Cannaceae*) 
* (*Costaceae*) 
* (*Heliconiaceae*) 
* (*Lowiaceae*) 
* Marantiniai (*Marantaceae*) 
* Bananiniai (*Musaceae*) 
* Strelicijiniai (*Strelitziaceae*) 
* Imbieriniai (*Zingiberaceae*)
P.O.D.

**P.O.D.** (*Payable On Death*) – roko grupė, 6 kartus nominuota Grammy apdovanojimui, susikūrusi 1992 m. San Diege, Kalifornijos valstijoje, JAV. Jos įkūrėjais buvo Marcos (gitara) ir Wuv (mušamieji), o vėliau prisijungė Wuv’o pusbrolis Sonny Sandoval. Oficialiai laikoma, kad grupė groja vadinamuoju „krikščioniško roko“ stiliumi.

Grupė labai greitai įgijo vietinį populiarumą pankų klubuose, taip pat atlikdami po kelis kūrinius prieš tokių grupių kaip Green Day, Mighty Bosstones ir Cypress Hil pasirodymus. Kai prie grupės prisijungė bosininkas Traa, buvo įkurta savo nepriklausoma garso įrašų studija „Rescue Records“.
 
1992 m. jie išleido savo debiutinę demo kasetę. 1994 m. pasirodė albumas „Snuff the Punk“. Tačiau nesusilaukė sėkmės. 1996 m. pasirodė 2-asis albumas „Brown“. 1999 m. rugpjūčio 24 d. išleistas albumas „The Fundamental Elements of Southtown“, kurio singlai „Southtown“ ir „Rock The Party“ padėjo pakilti į sėkmę. 2001 m. rugsėjo 11 d. pasirodė kultinis albumas „Satellite“. Didelės sėkmės susilaukė „Youth Of The Nation“, „Alive“, „Satellite“, „Boom!“. Jie pateko į daugelio radijo stočių topus. „Alive“ buvo pristatytas Grammy apdovanojimui kaip geriausias sunkiojo roko metų kūrinys. Albumas taip pateko į muzikinio žurnalo „Billboard“ į 200 geriausių metų albumų sąrašą.

2003 m. lapkričio 4 d. pasirodė albumas „Payable On Death“. Populiarumo susilaukė singlai „Will You“ ir „Change The World“. 2005 m. išleido „The Warriors EP, Volume 2“. 2006 m. sausio 24 d. pasirodė „Testify“. Hitu tapo „Goodbye For Now“ daina. Tais pačiais metais lapkričio 21 d. pasirodė geriausių hitų albumas „Greatest Hits: The Atlantic Years“. 2008 m. vasarą grupė išleido albumą „When Angels & Serpents Dance“.

## Grupės nariai
* Wuv Bernardo (1992–2009), būgnai
* Traa Daniels (1994–2009), bosas
* Sonny Sandoval (1992–2009), vokalas
* Marcos Curiel (1992–2003, 2006–2009), gitara

## Buvę nariai
* Gabe Portillo (1992–1994), bosas (grojo P.O. D. Demo kasetėje)
* Jason Truby (2003–2006), gitara

## Diskografija

Image:Payable_on_death_Demo.jpg|***[[P.O.D. (demo)|P.O.D.]]*** (Demo)1992
Image:POD- -snuff-the-punk.jpg|***[[Snuff the Punk]]***1994
Image:Pod-brown-cover.jpg|***[[Brown (albumas)|Brown]]***1996
Image:Podlive.jpg|***[[Payable on Death Live|Live at TomFest]]***1997
Image:The Warrior EP (Small).jpg|***[[The Warriors EP]]***1999
Image:P.O.D. - Limited Edition Bonus EP.jpg|***[[Limited Edition Bonus EP]]***1999
Image:FundamentalElementsofSouthtown.jpg|***[[The Fundamental Elements Of Southtown|The Fundamental Elements of Southtown]]***1999JAV platininis
Image:POD Satellite.jpg|***[[Satellite (albumas)|Satellite]]***2001 JAV 3x platininis
Image:PayableOnDeathAlbumCover.jpg|***[[Payable on Death]]***2003JAV auksinis
Image:WarrirosEP2.jpg|***[[The Warriors EP, Volume 2]]***2005
Image:1137893972 POD Testify.jpg|***[[Testify (P.O.D. albumas)|Testify]]***2006
Image:Pod greatesthits.gif|***[[Greatest Hits: The Atlantic Years]]***2006
Image:nocover.png|***[[When Angels & Serpents Dance]]***2008


## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* warriorklan.com 
* theSouthtown.com 
* P.O.D. Vengrija 
* P.O.D. Slovakija
*