open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bazaar

**Bazaar** (įvairiomis kalbomis – turgus) – tai populiari nemokamos atviro kodo programinės įrangos kūrimo metodologija. Pagal šią metodiką, kuriant sudėtingus programinius projektus, nėra naudojamos jokios formalizuotos kokybės kontrolės, laiko ribojimo, reikalavimų vykdymo ar pan. priemonės. Vadovavimas projektų vykdymui paremtas ne tiek darbdavio – darbuotojo santykiais, kiek pripažintų autoritetų bei idėjų vertinimu.

Vykdant projektą pagal Bazaar metodiką, projektui vadovauja vienas ar keli lyderiai, kurių nuomonė būna lemiama renkantis būsimų darbų kryptis. Dažniausiai būsimi darbai viešai aptariami, tad kiekvienas projekto dalyvis gali išsakyti savo pageidavimus ar pasiūlymus. Projekto lyderiai dažniausiai veikia ne kaip diktatoriai, o kaip patirtį ir žinias turintys vertintojai. Nauji nariai užsitarnauja autoritetą (ir sprendimo teisę) savo darbais ir idėjomis. Konfliktai sprendžiami konsensusu arba sudarant naujas projekto vystymo kryptis (*fork*). Tokios kryptys kai kada atskyla į nepriklausomus projektus, o kai kada vėl sugrįžta į ankstesniojo projekto rėmus. Visgi jėgų skaidymas paprastai laikomas nesėkme ir jo stengiamasi vengti

Skirtingai nuo atlyginimą mokančio vadovo, Bazaar tipo projekto lyderis praktiškai neturi psichologinio ar kitokio spaudimo projekto nariams metodų, todėl sėkmingai vadovauti tokiems projektams reikalinga labai gera socialinė kompetencija. Vikipedijoje taikomas pažeidėjų blokavimas, tačiau programavimo projektuose tokie dalykai, nors ir galimi, pasitaiko nepaprastai retai.

Esminiai metodologijos privalumai: itin kokybiškas kodas, gana efektyvus darbas, netgi kai dirba tūkstančiai mažai aktyvių, dažnai besikeičiančių programuotojų.

Kaip esminiai metodologijos trūkumai neretai minimas lėtai vykdomas darbas, netikslus reikalavimų vykdumas ir prastas projekto dokumentavimas. Tačiau įvairiuose projektuose šios problemos yra nevienodai ryškios. Pavyzdžiui, GNU Classpath 2006 metų pradžioje kasdien gaudavo dešimtis, o kelis kartus per savaitę ir šimtus eilučių naujo kodo. Lietuviška Vikipedija tuo metu buvo atnaujimama kas keletą minučių, angliška – kas keletas sekundžių. Tokia projektų vystymo sparta greičiausiai yra visiškai pakankama. Skirtingų žmonių polinkis dokumentuoti kuriamą projektą yra labai nevienodas, tačiau sėkmingai besivystančiuose projektuose ilgainiui atsiranda būtent dokumentacijos kūrimu užsiimančių entuziastų kurie ilgainiui užtaiso praeities spragas. Pavyzdžiui, GNU Classpath kodas kai kur (ypač CORBA sektoriuje) dokumentuotas netgi geriau nei to pačios Sun Microsystems klasės. Kalbant apie netikslų reikalavimų vykdymą neverta užmiršti, jog tokių projektų bendruomenė paprastai nebūna pavaldi konkrečiam darbdaviui ir todėl neprivalo sekti jokiais išoriškai primestais reikalavimais. Iš kitos pusės, vidinių projekto taisyklių (laikytis kodavimo stiliaus, nepažeidinėti kopijavimo teisių ir pan) paprastai tokiuose projektuose laikomasi net ir labai griežtai.

Naudojant Bazaar metodologiją, kuriama didelė dalis GNU programinės įrangos, bei kitų atviro kodo projektų – Linux, FreeBSD, Wikipedia, Mozilla.
Centralizuota tinklo įvykių stebėjimo ir valdymo sistema

**centralizuota tinklo įvykių stebėjimo ir valdymo sistema** (angl. **Service desk**) – ITIL teorijos sąvoka, reiškianti klientų aptarnavimo skyrių, paremtą SPOT (*Single Point of Contact*) koncepcija.

*Service desk* – tai visuma procesų, procedūrų, žmonių, veiksmų ir pan., atsakingų už bendravimą su klientu, operatyvų teisingos informacijos klientui suteikimą ir pan. *Service desk* veikia kaip sąsaja tarp klientų (išorinio pasaulio) ir kitų procesų (vidinio firmos pasaulio). *Service desk* sąvoka labai smarkiai susijusi su Incident management sąvoka.

Siekiant išvengti terminų konflikto, terminas *Service desk* keičiamas į terminą *Help desk* arba *Support management*.
Incidentų valdymas

**Incidentų valdymas** () – ITIL procesas incidentų valdymui.

## Incidentas

Incidentas – tai bet koks paslaugos tiekimo sutrikimas nepriklausomai nuo sutrikimo priežasčių ar kaltininkų. Jis turi būti sprendžiamas kuo greičiau pasiekiant, kad paslauga vėl būtų teikiama. Jei paslauga ima veikti, laikoma, kad incidentas išspręstas.

## Incidentų registravimas

Pagal ITIL, kiekvienas incidentas turi būti registruojamas, o jo priežastys šalinamos pagal Problemų valdymo procesą. Paprastai incidentai registruojami, gavus informaciją tiesiogiai iš kliento, arba iš stebėjimo sistemų. Dažniausiai incidentus registruoja Paslaugų palaikymo tarnyba.

## Susiję procesai

Su *incidentų valdymo* procesu yra susiję Paslaugos pateikiamumo valdymo ir Įsipareigojimų lygių valdymo procesai, incidentų duomenis naudojantys paslaugos pateikiamumui ir įsipareigojimų vykdymui įvertinti.
Leningrado blokada

**Leningrado** (dabar Sankt Peterburgas) **blokada** – miesto apsuptis Antrojo pasaulinio karo metu, trukusi nuo 1941 metų rugsėjo 8 dienos iki 1944 metų sausio 27 dienos.

1941 metų birželį Vokietija užpuolė Tarybų Sąjungą rytų fronte, o suomiai šiaurėje užėmė Kareliją ir pradėjo kelti grėsmę Leningradui. Gan greitai vokiečiai pasiekė miestą ir užblokavo visus kelius į miestą, išskyrus Ladogos ežerą.

Manoma, kad mieste iš bado ar nuo išsekimo mirė nuo 700 000 iki 1,5 mln. žmonių. Daugelis aukų palaidotos Sankt Peterburgo Piskariovo memorialinėse kapinėse.

XXI amžiuje kai kurie istorikai laiko Leningrado blokadą genocidu.

## Šaltiniai
Pokyčių vadyba

**Pokyčių vadyba** () – įmonės procesų, susijusių su CMDB pakeitimais, valdymas. Kuriant ITIL buvo įsitikinta, kad CMDB teisingumo Configuration management procesas pats savaime užtikrinti negali: tik įmonės veiklos metu atsiranda įvykiai, kurie nustato reikalingus CMDB pakeitimus. Kita vertus, viena ar kita įmonės veikla pati savaime negali nustatyti reikalingų duomenų struktūros ar užtikrinti CMDB teisingumo. Todėl visos svarbios veiklos turėtų būti aprašomos *Change management* proceso rėmuose, nustatant procedūrų punktus, kuriuose keičiama CMDB. CMDB tokiu atveju gali būti laikoma bet kuri įmonės darbui svarbi duomenų bazė, keičiama proceso metu, pvz., įrangos konfigūracijos dokumentai, buhalterija etc.
The Doors

**The Doors** – viena kontroversiškiausių bei įtakingiausių septintojo dešimtmečio roko muzikos grupių, sukurta 1965 m. Didžiulį jos populiarumą lėmė paslaptingi grupės lyderio Džimo Morrisono dainų tekstai, taip pat jo charizmatiška asmenybė. Nors grupė iširo aštunto dešimtmečio pradžioje, iki šių dienų žmonių susidomėjimas „The Doors“ neišblėso, kasmet parduodama po milijoną jų albumų. Išviso grupė pardavė 76 milijonus įrašų.

## Istorija
Grupė pradėjo veiklą 1965 m. Los Andžele, Kalifornijoje, susitikus UCLA filmavimo mokyklos studentams Jim Morrison ir Ray Manzarek. Pavadinimas **The Doors** kilo iš Aldous Huxley knygos *The Doors Of Perception* (Suvokimo durys). Pirmasis albumas, pavadintas grupės vardu – „The Doors“ buvo įrašytas 1966 m. rugpjūtį ir išleistas pirmąją 1967 m. sausio savaitę. Pirmasis šio albumo singlas buvo daina *Break On Through (To The Other Side)*. Antrasis singlas *Light My Fire* pelnė grupei didžiulę sėkmę. Jo buvo parduota 1 mln. kopijų ir ši daina pasiekė pirmą vietą Billboard tope. Antrasis „The Doors“ albumas *Strange Days* pasirodė 1967 m. rugsėjo 25 d. Jame yra nemažai žinomų dainų, kaip *People Are Strange* ar *Love Me Two Times*. „The Doors“ muzika per 1965–1968 m. buvo sunkiojo roko, bliuzroko ir acid roko mišinys. Vėliau jie knaisiojosi po įvairesnius stilius, bet jie sugrįžo į savo skambesį paskutiniajame albume, išleistam 1971 m. kaip tik prieš jų dainininko paslaptingą mirtį Paryžiuje, Prancūzijoje. Grupė pradėjo irti, kai Jim Morrison 1971 m. liepos 3 d. neaiškiomis aplinkybėmis mirė Paryžiuje.

## Nariai
* Jim Morrison (vokalas)
* Ray Manzarek (klavišiniai)
* Robby Krieger (gitara)
* John Densmore (būgnai)

## Diskografija

### Albumai
* The Doors (1967)
* Strange Days (1967)
* Waiting for the Sun (1968)
* The Soft Parade (1969)
* Morrison Hotel (1970)
* L.A. Woman (1971)

Be Jim Morrison vokalo:

* Other Voices (1971)
* Full Circle (1972)

Vėliau buvo rasti Jim Morrison eilėraščių įrašai, kuriems likę grupės nariai pritaikė muziką ir išleido albumą:
* An American Prayer: Jim Morrison (1978)

## Nuorodos
* Oficiali The Doors svetainė
*
Ainų kalba

**Ainų kalba** (savivardis: アイヌ・イタㇰ, *Aynu itak*, )&nbsp;– to paties pavadinimo tautelės, gyvenančios Japonijos Hokaido saloje, kalba, vienintelė išlikusi ainų kalbų grupės kalba. Ainai yra senieji Japonijos gyventojai, gyvenę čia dar iki pasirodant japonams. Ainų kalba yra nykstanti&nbsp;– kalbančiųjų skaičius nedidelis ir nuolat mažėja. Hokaido saloje ne daugiau kaip 1000 žmonių kalba ainų kalba, kaip gimtąja. Pagal kitus duomenis, kalbančiųjų belikę apie 10-40. Nors Japonijoje yra apie 100 000 ainų kilmės žmonių, tačiau jie nekalba ainų kalba ir dažnai neigia savo kilmę, kadangi Japonijoje tradiciškai ainų tauta laikoma žemesnio išsivystymo lygio.

## Kilmė
Anksčiau ainų kalba vartota ir pietiniame Sachaline bei Kurilų salose. Nors ainų kalba turi panašumų su japonų kalba (žodynas, struktūra), tačiau laikoma izoliuota, su kitomis gyvomis kalbomis ryšių neturinčia, kalba. Morfologijos požiūriu kalba artimesnė aleutų&nbsp;– eskimų, Šiaurės Amerikos indėnų kalboms ir baskų kalbai.

## Raštas
Ainų kalba raštui vartoja modifikuotą katakanos abėcėlę arba lotynišką raštą. Istoriškai būdavo užrašoma ir kirilica.

## Vartosena
Kalba yra ant išnykimo ribos. Kalba dar vartojama Nibutanio gyvenvietėje Biratoryje. Ainų kalba Japonijoje leidžiamas vienintelis laikraštis *[[Ainu Times]]*.

Vis dėlto pastaruoju metu yra judėjimas, kuriuo siekiama atgaivinti kalbą. Judėjimo entuziastų daugiausia Hokaide, tačiau yra ir kitur, auga besimokančiųjų ainų kalbą skaičius; vienas garsiausių - ainų tautosakininkas ir buvęs Japonijos parlamento narys, pats šia kalba kaip gimtąja kalbėjęs Shigeru Kayano,. Hokaido ainų bendrija yra pagrindinė, palaikanti ainų kultūros sklaidą Hokaide.

Vis dėlto ainai nėra pripažinti čiabuviais Japonijos vyriausybės, o tai yra rimta kliūtis sėkmingai atgaivinti ainų kalbos vartojimą.

## Fonologija
Kalboje yra 5 balsiai ir 11 priebalsių.

## Nuorodos
* 
*
Išteklių vadyba

**Išteklių vadyba** (**pajėgumų, išteklių valdymas**) – įmonės išteklių valdymas. Šis procesas vertina išteklių (techninių, žmogiškų etc.) panaudojimą, remdamasis duomenimis apie turimus išteklius, jų faktines sąnaudas ir prognozuojamą augimą. Išteklių naudojimo efektyvumui įvertinti bei poreikiams prognozuoti naudojamasi ir kitų procesų, pavyzdžiui, finansų vadybos duomenimis.

Išteklių vadybos procesas labai svarbus valdymo elementas, nes leidžia pašalinti problemas, kilusias dėl išteklių stokos bei vykdyti *proaktyvų* problemų šalinimą.
IT paslaugų tęstinumo valdymas

**IT (informacinių technologijų) paslaugų tęstinumo valdymas** () – visuma procesų, veiksmų, pasiruošimų, instrukcijų ir t. t., skirtų itin didelių nelaimių atvejams.

Šis procesas išsiskiria iš kitų ITIL procesų tuo, kad, esant įprastai įmonės veiklai, yra nereikalingas, todėl neretai ignoruojamas. Nepaisant to, šis procesas yra nepaprastai svarbus, nes be jo neįmanoma užtikrinti, kad įmonės veikla galės būti tęsiama po katastrofiško masto nelaimės (pvz., gaisro, potvynio, teroristinio akto ar pan.).

IT paslaugų tęstinumo valdymas apibrėžia šiuos dalykus:
* Veiklos atkūrimo prioritetus (pagal tai, kokią veiklą labiausiai gali paveikti katastrofa bei tai, kokiai veiklai gali būti labiausiai pakenkta).
* Rizikos įvertinimą (angl. Risk assessment) kiekvienai informacinių technologijų paslaugai, tam kad būtų nustatyta reikalinga įranga, pavojus, silpnos vietos ir atkūrimo priemonės.
* Veiklos atkūrimo galimybes ir variantus.
* Veiklos atkūrimo planą.
* Reguliarų aukščiau išvardintų dalykų patikrinimą ir peržiūrėjimą.

IT paslaugų tęstinumo valdymas kartu su kitais procesais (visų pirma, su Capacity management) nustato, kad turi būti sukurti rezerviniai pajėgumai (pvz., atsarginiai techniniai centrai, atsarginės darbo patalpos), atsarginės duomenų kopijos (laikomos kitoje vietoje), turi būti paskirti atsakingi asmenys, galintys pakeisti įstaigos vadovybę ir t. t.

IT paslaugų tęstinumo valdymo procesas yra susijęs su šiais informacinių technologijų procesais:
* angl. Incident management - reakcija į katastrofą;
* angl. Availability management - operatyvus katastrofos identifikavimas, naudojant monitoringo priemones;
* angl. Service level management - svarbiausių įmonės veiklų išskyrimas.
Finansų vadyba

**Finansų vadyba** () – vadybos sritis.

## ITIL
IT srityje – ITIL šaka, skirta efektyviam lėšų panaudojimui ūkyje. Pagrindiniai tikslai yra: *užtikrinti infrastruktūros pirkimą už efektyviausią (nebūtinai už mažiausią) kainą,
* paskaičiuoti išlaidas įvairioms suteikiamoms servisų paslaugoms, tam, kad išleistas lėšas vėliau būtų galima įvertinti ir atgauti iš paslaugų gavėjo.

## Išlaidų kategorijos

Išlaidos būna skirstomos taip:
* Įranga (aparatūra, dalys etc.)
* Programos
* Organizacija (darbuotojai, viršvalandžiai ir pan.)
* Patalpų nuoma ir išlaikymas.
* Perkeltos išlaidos (išlaidos, susijusios su užsakymais trečiosioms šalims)
Kiekviena iš šių kategorijų gali būti suskirstoma į tiesiogines ir netiesiogines bei kapitalines bei einamąsias išlaidas.

Finansų vadybos procesas glaudžiai susijęs su *[[Capacity management|išteklių vadyba]]* procesu, netiesiogiai (per Availability management) – su *[[Service level management|paslaugų lygmenų vadybą]]* (leidžia įvertinti išlaidas, skirtas incidentų šalinimui, sulaužytų įsiparigojimų kompensavimui ir pan.).
Alignability Process Model

**APM** (*Alignability Process Model*) – supaprastintas ir konkretizuotas ITIL teorijos derivatyvas, 1999-aisiais sukurtas *Service Management Partners* kompanijoje. Yra labiau orientuotas į didelių kompanijų IT aptarnavimo skyrius, mažiau dėmesio kreipia į programinės įrangos kūrimą ir pan.. Skirtingai, nei ITIL, *APM* modelis yra komercinis, ne atviras.

Kartu su APM proceso modeliu pateikiamos išsamios pavyzdinės procedūros ir diagramos, konfigūraciniai failai Hewlett-Packard OpenView Service Desk programai, struktūruota CMDB etc.

Didžiausi skirtumai nuo ITIL reiškėsi pirmojoje *APM* versijoje:
* daugelis terminų pakeista suprantamesniais, ne taip rėžiančiais ausį, pvz., Problem management buvo pakeistas į *Root Cause Analysis*;
* dalis procesų išmesti, dalis sujungti, pvz., Incident management ir Service desk sujungti į *Support Management*;
* visa metodologija smarkiai konkretizuota, pritaikyta populiariausiai IT veiklų rūšiai – IT vartotojų aptarnavimui.

Esminiai *APM* modelio privalumai:
* dėl pavyzdinių procedūrų, apspręstos CMDB ir supaprastinimo modelis įdiegiamas keleriopai lengviau, nei klasikinis ITIL;
* neprireikia daryti didelių, kai kada – neįgyvendinamų darbų, pritaikant įmonei ITIL;
* pirmiausiai diegiami svarbiausi ITIL procesai;
* bendra *APM* įdiegimo savikaina yra bent kelis kartus mažesnė, nei visaverčio ITIL;
* yra išsami ir labai patogi dokumentacija.

Esminiai *APM* modelio trūkumai:
* modelis gana smarkiai (nors ir ne besąlygiškai) susietas su Hewlett-Packard OpenView Service Desk programa;
* įmonei plečiantis, modelį gali tekti modifikuoti, priartinant jį prie ITIL, kas reikalauja tam tikrų papildomų išlaidų;
* modelis yra ne toks lankstus kaip ITIL.

Pradedant versija 1.0, išleista 1999 m., ir baigiant versija 3.1, išleista 2004 m., *APM* modelis virs labiau artėja prie ITIL – po truputį grąžinami tradiciniai ITIL terminai, procesų struktūra, etc..

## Nuorodos
* Alignability Process Model
OpenView Service Desk

**OpenView Service Desk** – populiari komercinė grupinio darbo programa, sukurta Hewlett-Packard kompanijoje. Susideda iš duomenų bazės (suderinama su SQL Server ir Oracle Database), aplikacijų serverio, protingo () kliento ir papildomų programų (*Service Pages*, įvairūs įrankiai etc.).

*Service Desk* programa yra paremta ITIL teorijos principais, realizuoja svarbiausius ITIL modulius (pvz., Service desk, Incident management, Service level management, CMDB ir kitus), gana neblogai integruojama su kita Hewlett-Packard programine įranga, pvz., OpenView NNM.

Kad nekiltų painiava, įmonėse, naudojančiose *OpenView Service Desk* programą, ITIL terminas Service desk dažnai keičiamas terminu Help desk.

## Nuorodos
* Oficialus OpenView Service Desk puslapis
Polivinilchloridas

**Polivinilchloridas** (sutrumpintai **PVC** arba *vinilas*) – paplitęs plastikas. Iš jo dažnai gamina pastatų ir automobilių vidinės apdailos detales, vamzdžius, elektros laidų izoliuojančias dangas ir t. t.

Pavadinimas pagal IUPAC nomenklatūrą – **polichloretenas.**

Polivinilchloridas yra gaminamas iš jo monomero vinilo chlorido \,\!CH_2=CHCl. Grynas polivinilchloridas yra kietas plastikas, todėl dažniausiai minkštinamas ftalatų priedais.

Polivinilchloridas yra labai pelningas plastikų gamintojams, bet jis kenkia aplinkai. Be to, iš PVC gaminių išsiskiria ftalatų priedai, kenkiantys jų naudotojams.
Prieinamumo valdymas

**Prieinamumo valdymas**  – ITIL metodologijos sritis, kartu su paslaugų lygio valdymu (SLM) sąlygojanti paslaugų pateikiamumą, tinkamą jo lygį. Pateikiamumui įvertinti naudojamos Monitoringo programos, incidentų statistika.

## Procesai, veikla
Kuriant ir teikiant servisą (paslaugą), reikia pasirūpinti, kad visi serviso aspektai būtų išmatuoti ir aprašyti. Tipiški matavimo parametrai įtraukiami į SLA sutartis ():
* Paslaugos apibrėžimas, nusakantis sudedamąsias paslaugos dalis.
* Pateikiamumas () – paslaugos sudedamųjų dalių rodikliai (angl. QoS – *Qoality of Service*), pvz., ICMP atsakymų laikai, SQL užklausų vykdymo laikai etc.
* „Service desk“ užklausos: incidentų kiekiai, reakcijos laikai, sprendimo laikai.
* Aplinkybės (): sutartos paslaugos teikimo sąlygos, reikalinga dokumentacija, patalpos, trečiųjų šalių įtraukimas ir pan..
* Resursų panaudojimas () – duomenys apie tinklo pralaidumą, uždelsimus, vartotojų kiekius, ataskaitas etc.
* Sąnaudų duomenys – paslaugos apmokestinimas, baudos, numatytais atvejais, kai SLA sąlygos yra neįvykdomos.

## Ryšiai su ITIL
Prieinamumo valdymo procesas neatsiejamas nuo paslaugų lygio vadybos proceso, taip pat susijęs su išteklių vadyba, Incidentų vadyba, problemų vadyba procesais.
Tugrikas

**Tugrikas** (; valiutos kodas - *MNT*; simbolis - ₮) – Mongolijos valiuta, susidedanti iš 100 mongų. Įvesta 1925 metais. 1000 *tugrikų* pagal 2008 m. kursą atitiko maždaug 1,9 lito.

*Tugrikas* – labai seną istoriją turinti valiuta. Pirmosios monetos Mongolijoje pradėtos kaldinti dar VI-VIII amžiuose. Čingischanui 1206 metais įkūrus Mongolijos valstybę, buvo sukurta nacionalinė, visoje valstybėje privaloma valiuta. 1227 metais Mongolijoje buvo įvesti pirmieji pasaulyje popieriniai pinigai (banknotai), 1253 – įkurtas šių pinigų stabilumą užtikrinęs bankas. Vėliau, dėl nesėkmingų piniginių reformų, vidaus karų ir pinigų padirbinėjimo, tuometinė Mongolijos bankinė sistema sužlugo, nepadariusi didesnės įtakos kitoms šalims.

Dėl primityvios ekonomikos Mongolijoje itin ilgai (iki XX amžiaus pradžios) buvo naudojamos auksinės monetos, todėl ilgainiui *tugrikas* tapo dar ir kai kurių kalbų bendriniu žodžiu, reiškiančiu pinigus.

## Banknotų galerija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mongolijos pinigų istorija
Gaubtagyviai

**Gaubtagyviai** arba **tunikatai** (*Urochordata*) – chordinių (*Chordata*) gyvūnų potipis.

Kūną gaubia odos epidermio darinys – tunika. Gyvūnai maišo arba statinės formos, nuo 1 mm iki 30-33 cm ilgio. Chorda redukuota, didžiausią kūno dalį užima labai išsipūtusi ryklė. Jutimo organų nėra, būdingi žiediniai raumenys. Virškinimo ir kvėpavimo funkcijas atlieka žiaunaryklė. Pro ją yra košiamas vanduo su maisto medžiagomis. Kraujotakos sistema atvira, ji išnešioja maisto medžiagas. Tikrųjų šalinimo organų nėra. Gaubtagyviai – hermafroditai. Ascidijos dauginasi nelytiškai, salpoms būdingas lytinės ir nelytinės kartos kaita.

Evoliucijos mokslui reikšminga tunikatų lerva, kurios bendras kūno planas plačiai laikomas artimu  hipotetiniam visų chordinių protėviui, įskaitant stuburinius. Metamorfozės metu lervos sandara supaprastėja, iš pradžių būvę jutimo organai išnyksta.

Gyvena sūriuose vandenyse, sudaro kolonijas, kai kurios rūšys pavieniui. Tai daugelio žuvų ir banginių maistas. 

Gaubtagyviai skirstomi į šias klases:
* Klasė. Ascidijos (*Ascidae*)
* Klasė. Salpos (*Salpae*)
* Klasė. Apendikuliarijos (*Appendicularia*)

## Šaltiniai
1 tūkstantmetis

**Pirmasis mūsų eros tūkstantmetis** prasidėjo 1-aisiais mūsų eros metais ir baigėsi 1000-aisiais metais.

## Svarbiausi įvykiai
* Krikščionybės atsiradimas
* Ugnikalnio išsiveržimas sugriauna Pompėją, Herkulanumus ir Stabijus (79 m.)
* Įkurtas Londonas (tuo metu *Londinium*)
* Žydų diaspora (I a.)
* Uždraustos Olimpinės žaidynės 393 m.
* Didžiausios pasaulyje Aleksandrijos bibliotekos gaisras
* Romos imperijos suskilimas ir žlugimas
* Bizantijos imperijos iškilimas
* Didysis tautų kraustymasis
* Germanų karalysčių įkūrimas šiaurės ir vakarų Europoje
* Majų civilizacija pasiekia viršūnę
* Trys valstybės Kinijoje
* Indų kultūros viršūnė valdant Gupta dinastijai.
* Islamo atsiradimas ir užkariavimai Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje
* Vikingų puolimai Šiaurės Europoje IX ir X amžiais.
* Viduramžių pradžia Europoje
* Vengrai įsikuria Vengrijoje (800–900 m.)

## Svarbios asmenybės
* Cezaris Augustas, Romos imperatorius
* Jėzus Kristus, pagrindinis asmuo krikščionybėje
* Paulius iš Tarso, Izraelitų apaštalas, sukūręs krikščionybę
* Cai Lun, kinų išradėjas, išradęs popierių
* Zhang Heng, kinų astrologas ir išradėjas
* Wudi, Kinijos imperatorius
* Konstantinas I, Romos imperatorius, padalinęs imperiją į Rytų ir Vakarų
* Atila, hunų karalius ir karvedys
* Teodorikas Didysis, gotų ir Italijos karalius
* Mohametas, islamo pranašas ir religijos kūrėjas

## Išradimai
* Kinijoje išrastas popierius bei seismografas.
* Artimuosiuose Rytuose sukurta algebra
* Etiopijoje atrasta kava
* Šachmatai išplėtojami ir išpopuliarėja
* Magnetinis kompasas
* Indijoje pirmą kartą panaudotas plienas

## Kiti laikotarpiai
Tūkstantmečiai: 1 tūkstantmetis pr. m. e. – **1 tūkstantmetis** – 2 tūkstantmetis

Šimtmečiai: I amžius – II amžius – III amžius – IV amžius – V amžius – VI amžius – VII amžius – VIII amžius – IX amžius – X amžius
Plokščiosios kirmėlės

**Plokščiosios kirmėlės** (*Platyhelminthes*) – bestuburių gyvūnų tipas. Tai daugialąsčiai gyvūnai, turintys dvišalę kūno simetriją. Jų audiniai ir organai išsivystė iš trijų gemalinių lapelių: ektodermos, entodermos ir mezodermos. Dėl prisitaikymo šliaužioti substratu kūno viršutinė pusė priplota prie apatinės, o tarpas užpildytas parenchima. Išsivysčiusios raumenų, virškinimo, šalinimo, nervų ir lytinė sistemos.

Virškinimo sistema yra arba jos nėra. Jai esant, ji sudaryta iš ektoderminės vidurinės žarnos, paprastai besibaigiančios aklai. Šalinimo sistema protonefridinio tipo.

Nervų sistema paprastai sudaryta iš paprastai porinių ganglijų ir išilginių nervinių kamienų, išsidėsčiusių meridialiai, sujungtų skersinėmis jungtimis- komisūromis, sudarančiomis sudėtingą nervinį raizginį.

Lytinė sistema hermafroditinė. Jos sandara gana įvairi ir sudėtinga. Vystymasis tiesioginis, su metamorfoze arba sudėtingas su kartų ir šeimininkų kaita.

Gyvena jūrose ir gėluose vandenyse, taip pat dirvoje. Apie 80 procentų plokščiųjų kirmėlių yra parazitai.

Žinoma apie 18500 rūšių.

4 plokščiųjų kirmėlių klasės:
* Klasė. Blakstienotosios kirmėlės (*Turbellaria*)
* Klasė. Kaspinuočiai, arba **Cestodai** (*Cestoda*)
* Klasė. Monogenėjos (*Monogenea*)
* Klasė. Siurbikės (*Trematoda*)
SNMP

**SNMP** (, ) – vienas iš tinklo protokolų. Skirtas tinkle veikiantiems įrenginiams stebėti ir valdyti. Skirtingai nuo daugumos dabar naudojamų, veikia ne tik TCP/IP tinkluose. Priešingai, nei teigia pavadinimas, protokolas yra bene sudėtingiausias iš standartizuotų protokolų, turi kelis abstrakcijos lygmenis, tipų apibrėžimus ir kt.

## SNMP struktūra
SNMP tinklo valdymo struktūra susideda iš:
* didelio kiekio kompiuterių, turinčių SNMP agentą ir esančių tinkle. Valdomame kompiuteryje SNMP agentas yra serveris, kuris atsako į valdytojo SNMP užklausas. Agentas turi egzistuoti kiekviename kompiuteryje TCP/IP tinkle, tam kad tas kompiuteris būtų valdomas SNMP valdytojo. SNMP agentas tvarko ir prižiūri to kompiuterio MIB (, ).
* bent vieno kompiuterio turinčio SNMP valdymo programą. SNMP valdytojas – tai programa ar programų paketas, kuris paprastai veikia SNMP valdymo stotyje () ir naudodamasi SNMP protokolu surenka valdymo informacija iš SNMP agentų.
* Valdymo Informacijos Bazės (VIB) () kiekviename SNMP valdomame vienete. Per VIB pateikiami agentų prižiūrimi duomenų objektai. VIB naudojasi ASN.1 formatu.
* protokolo naudojamo perduoti valdymo informaciją tarp SNMP komponentų. SNMP protokolas naudojamas tarp agento ir valdytojo. Protokolas naudojamas tarp agento ir subagento gali būti DPI, SMUX, AgentX ar bet koks kitas uždaras protokolas.
Apvaliosios kirmėlės

**Apvaliosios kirmėlės**, **nematodai** (*Nematoda*) – bestuburių gyvūnų tipas, labai didelis rūšių skaičiumi. Joms priklauso jūrose, gėluose vandenyse, dirvoje ir organinėse medžiagose gyvenantys gyvūnai.

Daugelis jų prisitaikė gyventi parazitiškai. Parazitiniai nematodai paprastai būna verpstiško kūno formos, turinčios raumeningų lūpų apsuptą burnos angą. Regėjimo organų parazitinės formos neturi, tačiau turi lytėjimo organus (kauburėlius, papilus, šerelius), bei cheminio jutimo organus – amfidus. Kraujotakos ir kvėpavimo sistemų neturi.
Didžiausios apvaliosios kirmėlės gali būti net 9 metrų ilgio, jos gyvena banginiuose, tačiau didžioji dalis yra daug mažesnės, iki 15 cm ilgio. Parazitinių apvaliųjų kirmėlių pavyzdys – kačių organizme parazituojančios *Toxocara cati* kirmėlės, kuriomis katės apsikrečia per apkrėstą žemę. Jaunos jos gali būti įvairiose gyvūno kūno vietose, o suaugusios – kačių žarnyne. Šiomis kirmėlėmis gali apsikrėsti ir žmogus nuo kačių ar šunų.

Apvaliosios kirmėlės turi pirminę kūno ertmę, odos raumenų maišelį, dvišonę kūno simetriją. Tai skirtalyčiai gyvūnai, turintys raumenų, virškinimo (užpakalinė virškinimo sistemos dalis ir išeinamoji anga), šalinimo, nervų ir lytinių organų sistemas. Visi organai yra sudaryti iš nedaugelio labai stambių ląstelių (pvz., viena didžiulė ląstelė sudaro šalinimo liauką, 4 labai stambios fagocitinės ląstelės papildo šalinimo organus ir t. t.)

Apvaliosios kirmėlės įprastai skirstomos į dvi klases:
* *[[Adenophorea]]*
** Spiralinė trichina (trichina) (*Trichinella spiralis*)
** Žmoginis plaukagalvis (*Trichocephalus trichiurus*)
* *[[Secernentea]]*
** Askaridė (žmoginė askaridė) (*Ascaris lumbricoides*)
** Kreivagalvis (ankilostoma) (*Ancylostoma duodenale*)
** Rišta (*Dracunculus medinensis*)
** Spalinė (landuonis) (*Enterobius vermicularis*)
** Strongiloidas (*Strongyloides stercoralis*)
** *[[Toxocara]]*


Image:TrichinellaZysten.jpg|Trichina raumeniniame audinyje
Image:Trichinella larv1 DPDx.JPG|Trichinos lerva


## Sukeliamos ligos
* Dramblialigė – sukėlėjas – siūlinė apvalioji kirmėlė *Wuchereria*, tarpinis šeimininkas – moskitai.
* Askaridiozė – sukelėjas – žmoginė askaridė (), tarpinio šeimininko nėra.
* Trichineliozė sukelėjas – spiralinė trichina (), tarpinio šeimininko nėra.
Žieduotosios kirmėlės

**Žieduotosios kirmėlės** (*Annelida*) – bestuburių gyvūnų tipas. Gyvūnų kūnas segmentuotas, turi antrinę kūno ertmę – celomą, odos raumenų maišelį, būdinga dvišonė simetrija. Pagrindinės organų sistemos – virškinimo, kvėpavimo, šalinimo, kraujotakos, nervų, lytinė. Kraujotakos sistema yra uždara, šalinimo sistema yra metanefridijų tipo, nervų sistema sudaryta iš viršryklinio, aplinkryklinių mazgų ir pilvo nervų grandinėlės. Turi primityvius judėjimo organus – parapodijas.

Žieduotosios kirmėlės gyvena gėluose ir jūrų vandenyse, dirvoje, keletas rūšių aptinkamos ore. Filogenetiškai susijusios su nariuotakojų ir moliuskų tipais.

Skirstomos į kelias klases:
* Klasė. Daugiašerės žieduotosios kirmėlės (*Polychaeta*)
* Klasė. Mažašerės žieduotosios kirmėlės (*Oligochaeta*)
* Klasė. Dėlės (*Hirudinea*)

* **Afroditė** (*Aphrodita aculeata*) – Atlanto vandenyne ir Viduržemio jūroje gyvena neįprastos išvaizdos kirmėlė, užauganti iki 10 cm ilgio. Kūnas apaugęs vaivorykštės spalvomis tviskančiais šereliais, kurie primena žalsvai auksinį kailiuką. Daugybė išaugėlių panašios į kojas. Afroditė gyvena įsiraususi į jūros paviršinį gruntą. Minta mažais minkštais gyvūnėliais, pvz., kirmėlėmis.
* **Įvairiaspalvė nereidė** (*Nereis diversicolor*) – kirmėlės gyvenančios įsiraususios į pakrantės gruntą. Užauga iki 12 cm ilgio. Paplitusios Atlanto vandenyne. Po dugną jos šliaužioja į kojas panašiomis išaugomis. Įvairiaspalvės nereidės turi stiprias žiaunas, kuriomis gali prakąsti gyvūnų odą, dėl to jų grobis dažnai būna krevetės ar kiti maži gyvūnėliai. 
* **Palolas** (*Eunice viridis*) – iki 40 cm užauganti kirmėlė gyvena Ramiajame vandenyne esančiuose koraliniuose rifuose ar šalia jų. Dauginasi nelytiniu būdu: sperma ir kiaušinėliai formuojasi kūno gale ir kartą per metus ta kūno dalis atsiskiria, iškyla į vandens paviršių, o auštant suplyšta ir po kurio laiko susiformuoja naujos kirmėlės.
* **Plunksnažiaunė kirmėlė** (*Sabella pavonina*) – iki 25 cm užauganti kirmėlė, gyvena kalkiniame ar organinės kilmės vamzdelio formos namelyje po vandeniu, įsiraususi į dumblą ar smėlį. Sutinkamos Atlanto vandenyne, Viduržemio jūroje. Plunksnažiaunė kirmėlė maitinasi organinėmis medžiagomis, kurias gaudo čiuptuvais, dėl kurių formos labiau primena augalą, o ne gyvūną. Čiuptuvai nuo menkiausio prisilietimo tuoj pat susitraukia ir pasislepia vamzdelyje. 
* **Smiltkirmis** () – iki 20 cm išauganti kirmėlė gyvenanti Atlanto vandenyno pakrančių dumblėtame grunte. Jos būstas – urvelis su dviem angomis: pro vieną angą smiltkirmis išfiltruoja patekusį smėlį, sau palikdamas maistingąsias organines medžiagas, pro kitą angą atsikrato nebereikalingų medžiagų, pašalindamas jas į aplinką. Atoslūgio metu matomos dumblo krūvelės, parodo smiltkirmio gyvenvietę.
* **Tubifeksas** () – kirmėlių kolonija, siekianti 4 m, gyvena dumblėtame tvenkinių ir upių vandenyje. Sutinkama Europoje, Azijoje, Šiaurės Amerikoje. Tubifeksas moka surinkti deguonį ten kur jo koncentracija maža ir yra labai užterštas vanduo: jis apsiverčia žemyn galva, įsirausia į dumblą ir iš vandens absorbuoja deguonį, dėl to kraujyje esantis hemoglobinas tubifeksų kūną nudažo ryškiai raudona spalva.
Bendroji reliatyvumo teorija

**Bendroji reliatyvumo teorija** – Alberto Einšteino sukurta erdvės, laiko ir gravitacijos teorija, kuri parodo, kad gravitacinis laukas yra susijęs su erdvėlaikio kreivumu, o masė ir energija yra erdvėlaikio kreivumo priežastys.

Bendroji reliatyvumo teorija aprašyta 1915 m., praėjus 10 metų po specialiosios teorijos aprašymo. Ji sujungia erdvę ir laiką į vieną keturmatį erdvėlaikį, kuris yra masyvių objektų iškreipiamas, taigi šiuo iškreipimu paaiškinama gravitacija. Bendroji reliatyvumo teorija taip pat paaiškino Merkurijaus orbitos nukrypimą nuo apskaičiuotos jo orbitos.

Pagal šią teoriją laikas gravitaciniame lauke eina lėčiau negu už jo ribų. Kuo stipresnis gravitacinis laukas, tuo poveikis stipresnis. Bendroji reliatyvumo teorija grindžiama ekvivalentumo principu: traukos negalima atskirti nuo pagreičio, taigi itin dideliu pagreičiu judančiuose kūnuose stebimas toks pat poveikis.

## Einšteino lauko lygčių matematinė forma

Bendroji reliatyvumo teorija aprašoma 10 diferencialinių lygčių, kurios surašytos į tenzorinį pavidalą.

: R_{ab} - {1 \over 2}R\,g_{ab} = {8 \pi G \over c^4} T_{ab}.

Kairėje lygties pusėje surašyti tenzoriai *g**ab*, *R**ab* ir skaliaras R, kurie nusako erdvės kreivumą. Dešinėje lygties pusėje yra energijos - impulso tenzorius *T**ab*, nusakantis masės ir energijos pasiskirstymą. *g**ab* yra vadinamas metrikos tenzoriumi arba metrika, o *R**ab* gali būti išreikštas per metriką. Kartais Einšteino lauko lygtis užrašoma panaudojant Einšteino tenzorių *G**ab*

: G_{ab} = R_{ab} - {1 \over 2}R g_{ab}

## Gravitacinės bangos

**Bendroji reliatyvumo teorija** numatė gravitacinių bangų egzistavimą. Šiuo metu jų intensyviai ieškoma. Kol kas dar turimų prietaisų tikslumas per mažas, bet po kelerių metų tikimasi padidinti gravitacinės observatorijos LIGO tikslumą. Bus pradėtas Advanced LIGO projektas. Šiuo metu galite prisidėti prie gravitacinių bangų paieškos savo kompiuteryje vykdydami projektą Einstein@HOME.

## Šaltiniai
QoS

**QoS, Quality of Service** () – sąvoka, žyminti paslaugos kokybės rodiklį, pvz., ICMP atsakymo laiką, procesoriaus apkrovimą ar pan. Tai tinklo sugebėjimas užtikrinti geresnę kokybę (aptarnavimą), kai kalbama apie tam tikro tinklo apkrovą su skirtingais prioritetais ir galimomis laiko sąnaudomis. Pvz., perduodant balso pranešimą, galima didinti IP paketų („su balsu“) prioritetą, dėl to paslauga bus kokybiškesnė. Sąvoka naudojama monitoringo (stebėjimo) programose, ITIL Service level management, Incident management, Availability management procesuose.
Saksonija

**Saksonija** (), oficialiai **Laisvoji Saksonijos valstybė** () – federacinė žemė Vokietijos rytuose. Saksonijoje gyvena 4,6 mln. žmonių. Sostinė – Drezdenas.

Aukščiausias Saksonijos kalnas yra Fichtelis (*Fichtelberg*) šalia Čekijos sienos. Didžiausia upė – Elbė.

## Istorija
Priešistoriniais laikais Saksonijoje buvo pastatytos vienos didžiausių Europoje akmeninių šventovių, datuotų V a. pr. m. e. Svarbios archeologinės vietos yra Drezdene ir Eytros ir Cvenkau kaimuose šalia Leipcigo. Slavų ir germanų gentys gyveno Saksonijoje nuo I a. pr. m. e. Romėnų laikais Saksonijos sritis tikriausiai valdė germanų karalius Marobodas. Antikos pabaigoje atsirado saksų gentys, nuo kurių kilo teritorijos pavadinimas.

Saksonijos kunigaikštystė atsirado apie 700 m. ir išsiplėtė po Šiaurės Vokietiją. Saksai krikščionybę priėmė Karolio Didžiojo laikais. Saksai buvo spaudžiami frankų iš vakarų ir slavų iš rytų. Vienu metu slavai buvo užėmę Saksų valstybę. Sorbai Saksonijoje yra tų laikų palikimas.

X a. Saksonija tapo Šventosios Romos imperijos, valdytos saksų kilmės Otonų, dalimi. Tuo metu Bilungai gavo daug feodų Saksonijoje. Imperatorius suteikė jiems Saksonijos kunigaikščio titulą. Mirus Magnui 1106 m. Bilungai išmirė ir Lotaras III tapo kunigaikščiu, o vėliau trumpai ir imperatoriumi.

1137 m. Saksonija atiteko Velfams. Jie kilo iš paskutinio Bilungo kunigaikščio dukters Vulfhildos Bilung.

## Didžiausi miestai

## Galerija

Vaizdas:Basteibrücke morgens (Zuschnitt).jpg|Saksonijos Šveicarija
Vaizdas:050628-elbtal-vom-luisenhof.jpg|Drezdeno Elbės slėnis
Vaizdas:Sphinx2008.jpg|Rūdiniai kalnai
Vaizdas:Babisnauer_Pappel_Blick_auf_Dresden.jpg|Dresdenas
Vaizdas:Fockeberg_leipzig.jpg|Leipcigo panorama


## Nuorodos

* Oficialus žemės puslapis
ITIL terminų žodynas

**ITIL terminų žodynas** – specialus ITIL teorijai skirtas žodynas, apibrėžiantis:
* Tikslias ITIL terminų reikšmes bei jų naudojimą.
* Reikšmių aprašymus, pagal terminus, kaip aprašymų identifikatorius.

Norint efektyviai panaudoti ITIL teoriją, turi būti įgyvendintas esminis reikalavimas: visi procesai turi būti aprašomi vienareikšmiškai, išvengiant dviprasmiškų interpretacijų. Tokios situacijos, kai tam tikro ITIL proceso aprašymo skaitytojas procesą supranta kitaip, nei jo aprašinėtojas, turi būti neįmanomos. Todėl specialūs, vienareikšmiai terminai laikomi neatskiriama ITIL teorijos dalimi. Nemaža ITIL terminų dalis yra įprasti kompiuterijos terminai, bet yra ir specifinių.

## Vertimas
Kuriant tam tikrai kalbai pritaikytą ITIL žodyną, turi būti pilnai atlikti šie darbai (eilės tvarka):
* Išversti terminų aprašymai.
* Sukurti ITIL terminų atitikmenys toje kalboje.
* Angliški ITIL terminai turi būti pakeisti lokalizuotais, kartu įvedant nuorodas į angliškus.

ITIL terminų žodyną galima laikyti užbaigtu, jei jis pilnai naudojamas įmonėje, pilnai įgyvendinusioje ITIL ideologiją.

Šiuo metu lietuviško ITIL terminų žodyno nėra, nors (nepatikrinti duomenys) kai kurios firmos (*Blue Bridge*, *Microlink*) yra kažką nuveikę.
SLO

**SLO, Service Level Objective** – tarpusavyje susijusių QoS kompleksas, nusakantis tikslinį paslaugos pateikiamumą. Susideda iš:
* Vieno ar kelių QoS (paslaugos matavimo reikšmių),
* Ribinių dydžių, nusakančių QoS atitikimą reikalavimams,
* Darbo laiko (angl., *Operating Period*),
* Apskaičiavimų, kurie pagal darbo laiką, ribinius dydžius ir QoS duomenis nustato paslaugos pateikiamumą.

Skirtingai nuo QoS, SLO leidžia objektyviai įvertinti paslaugos pateikiamumą bei imtis veiksmų, kad atkurti paslaugą, jei jos teikimas sutriko. Iš vieno ar kelių *SLO* gali būti sudaromas SLA – paslaugos teikimo įsipareigojimas. Sąvoka naudojama monitoringo (stebėjimo) programose, ITIL Service level management, Incident management, Availability management procesuose.
Dygiaodžiai

**Dygiaodžiai** (*Echinodermata*) – bestuburių gyvūnų tipas. Jiems būdingi požymiai: unikali penkiaspindulinė kūno simetrija, ambulakrinė sistema (kai kurie turi penkių ambulakrinių kojelių rinkinius), antrinė burna, ryški celominė ertmė, vystymasis iš trijų gemalinių lapelių, mezoderminės kilmės (kalkinių plokštelių) skeletas, kurį dengia nestora oda, sudaryta iš epidermio ir jungiamojo audinio. Kai kurių gyvūnų rūšių plokštelės susijungia ir sudaro spyglius.       

Dygiaodžiai gyvena vandenynuose, jūrose, tiek seklumose, tiek ir didžiulėse gelmėse. Minta augalais, dvigeldžiais moliuskais, kitais smulkiais gyvūnais, taip pat dvėsenos liekanomis. Pasaulyje žinoma virš 6000 rūšių.

## Klasifikacija

Pagal 2014 m. tyrimo duomenis, dygiaodžiai skirstomi į tris potipius ir keturias klases:

* Potipis *[[Echinozoa]]*
** Klasė Jūrų ežiai (*Echinoidea*)
** Klasė Holoturijos (*[[Holothuroidea]]*)
*Potipis *[[Asterozoa]]*
** Klasė Ofiūros (*Ophiuroidea*)
** Klasė Jūrų žvaigždės (*Asteroidea*)
*Klasė Jūrų lelijos (*Crinoidea*)

Filogenetinis medis atrodytų taip:

## Šaltiniai
Paslaugos lygio valdymas

**Paslaugos lygio valdymas** () – vienas iš svarbiausių ITIL procesų. Valdnat paslaugas, užtikrintina, kad paslaugos būtų pateiktos laiku ir tinkamai (t. y. tinkamu būdu, į teisingą vietą, pakankamu kiekiu). Paslaugos lygio valdymas neatsiejamai susijęs su visais paslaugų teikimo (, SD) procesais bei su dauguma kitų ITIL procesų. Viena iš svarbiausių paslaugų lygio valdymo sąvokų – paslaugos pateikiamumo įsipareigojimas (SLA).

## Procesai, veikla

Svarbiausi paslaugų lygio valdymo procesai ir veiksmai yra:
* Reguliarus egzistuojančių bei savalaikis planuojamų paslaugų peržiūrėjimas.
* Derybos su klientais.
* Reguliarus egzistuojančių bei savalaikis planuojamų kontraktų su trečiosiomis šalimis peržiūrėjimas.
* SLA kūrimas ir įgyvendinimo stebėjimas.
* Paslaugų gerinimo taisyklių ir proceso sukūrimas ir palaikymas.
* Prioritetų (kokybės, kainos etc.) nustatymas.
* Paslaugų augimo planavimas.
* Dalyvavimas apmokestinimo procese, siekiant užtikrinti veiksmingai susigrąžinant patirtas sąnaudas.

## Nuorodos
* Prieinamumo valdymas
Problemų valdymas

**Problem management, (Problemų valdymas)** – bene vienintelė ITIL sritis, kurios darbo metodai negali būti tiksliai apibrėžiami (nes problemos – neapibrėžti, nežinomi dalykai). *Problem management* proceso tikslas – identifikuoti problemas, atsekti jų kilmę ir užtikrinti, kad problema nepasikartotų. Nesėkmės atveju, problema turi būti bent jau identifikuota ir surasti būdai su ja kovoti ar ją apeiti ().

Egzistuoja du problemų paieškos ir sprendimo būdai:
* Reaktyvinis, kai susekama ir sprendžiama jau egzistuojanti problema (dažniausiai – remiantis statistika).
* Proaktyvinis, kai susekama dar nekilusi, bet potencialiai pavojinga problema (dažniausiai – remiantis Capacity management procesu).
Proaktyvinis problemų sprendimas įmanomas tik įmonėse, kuriose bent iš dalies įgyvendinti svarbiausi ITIL procesai.

Egzistuoja keli svarbiausi informacijos šaltiniai, kuriais remiantis, galima atrasti problemas:
* Statistika (incidentų ir monitoringo)
* Capacity management (duomenys apie problemas, kylančias dėl resursų trūkumo)
* Žmonių pastebėjimai:
** Įvairių darbuotojų, visų pirma Service desk, intuityvūs pastebėjimai.
** Specialistų pastebėjimai apie reguliarius ar keistus incidentus ir jų priežastis.
** Klientų skundai, kuriuose nurodomas pasikartojantis arba keistas sutrikimų pobūdis.

*Problem management* procesas reikalauja aukštos *problemų vadovo* () techninės kvalifikacijos, tam tikrų statistikos žinių, intuicijos, bei geros psichologinės atmosferos įmonėje. Šis procesas visada įtraukiamas į IT Continuity management, sunkių incidentų atveju – į Incident management procesą.
Zoologija

**Zoologija** ( – gyvūnas, *logos* – mokslas) – biologijos šaka, tirianti gyvūnus.

## Zoologijos šakos ir disciplinos
Atskiras gyvūnų grupes nagrinėja smulkesnės zoologijos šakos:
* protozoologija – tyrinėja vienaląsčius,
* entomologija – vabzdžius,
* malakologija – moliuskus,
* akarologija – erkes,
* arachnologija – vorus,
* ichtiologija – žuvis,
* herpetologija – varliagyvius ir roplius,
* ornitologija – paukščius,
* teriologija – žinduolius.
Be to, zoologija dar skirstoma į atskiras disciplinas:
* bestuburių zoologija,
* stuburinių zoologija,
* zoologijos sistematika.
Bendrosios zoologijos disciplinos yra:
* morfologija,
* anatomija,
* fiziologija,
* genetika,
* embriologija,
* ekologija,
* zoogeografija,
* paleontologija ir kt.

## Zoologijos istorija
Pirmasis žinias apie gyvūnus aprašė ir susistemino Aristotelis (384–322 m. pr. m. e.). Jis visus tuo laiku pažįstamus gyvūnus suskirstė į dvi grupes: turinčius kraują ir bekraujus. Pirmajai grupei jis priskyrė žinduolius, paukščius, roplius ir amfibijas, banginius ir žuvis. Bestuburius jis suskirstė į keturias grupes: galvakojus, vėžiagyvius, moliuskus ir vabzdžius. Tuo tarpu vabzdžius dar suskirstė į vabzdžius, voragyvius ir kirmėles. Aristotelio sistema buvo netobula, tačiau išsilaikė iki renesanso. Be to, daugiau dėmesio buvo skiriama aukštesniesiems gyvūnams, o bestuburiais nelabai domėtasi. Vėliau zoologija ėmė sparčiai vystytis, nes prasidėjo kelionės, buvo atrandama ar atvežama įvairių gyvūnų rūšių, todėl jų pažinimas tapo būtinas.
* 1578 m. šveicaras K. Gesneris išleido stambų veikalą „Gyvūnų istorija".
* A. Levenhukas (1632–1723) išrado mikroskopą.
* M. Malpigijus (1624–1694) tyrė viščiuko embrioninį vystymąsi ir šilkverpių sandarą.
* Džonas Rei (1627–1705) – sistematikos pradininkas, pateikė rūšies sąvoką.
* Karlas Linėjus (1707–1778) – sukūrė mokslinės klasifikacijos pricipus. Be to, 1735 m. išleido labai svarbų leidinį „Gamtos sistema".
* Žoržas Kiuvjė (1769–1832) patobulino zoologijos klasifikaciją.
* 1825 m. prancūzų zoologas ir anatomas A. Blenvilis pasiūlė tipo, kaip aukščiausio sistematinio vieneto, sąvoką.

## Zoologija Lietuvoje
Senajame Vilniaus universitete zoologiją dėstė S.B. Jundzilas (1761–1847). Jis parašė zoologijos atlasą, vadovėlį „Trumpas zoologijos kursas“. 1828–1831 m. E. Eichvaldas išleido trijų dalių vadovėlį „Specialioji zoologija". L.H. Bojanus (1776–1827) buvo puikus anatomas, tyrė plokštėtažiaunius moliuskus (jų šalinamasis organas vadinamas *Bojanaus organu*), stuburinių gyvūnų embriologiją.
ITIL sertifikavimas

**ITIL sertifikavimas**: šiuo metu pasaulyje yra dvi ITIL sertifikavimo organizacijos, abi naudoja tarpusavyje suderintą metodiką:
* Nyderlandų Exin – Examination Institute for Information Science
* D. Britanijos ISEB  – Information Systems Examinations Board.

Yra trys ITIL sertifikavimo lygiai:
* Foundation Certificate in IT Service Management (1 egzaminas, suteikiamas žalias ženklelis)
* Practitioner Certificate in IT Service Management (10 egzaminų, kuriuos laikant, reikalinga atitinkamų procesų valdymo patirtis, bei *Foundation* sertifikatas, suteikiamas mėlynas ženklelis):
** Incident Management / Service Desk
** Release and Control
** Problem Management
** Change Management
** Configuration Management
** Service Level Management
** Availability Management
** Capacity Management
** Financial Management
** Security Management
* Managers Certificate in IT Service Management (2 egzaminai, kuriuos laikant, reikalinga ne mažiau, nei 2 metų IT vadovavimo ar konsultavimo patirtis, bei *Foundation* sertifikatas, suteikiamas raudonas ženklelis):
** Service Delivery
** Service Support

Egzaminai vykdomi anglų, vokiečių, prancūzų, kai kurie – ir kitomis kalbomis.
Lietuvoje ITIL (*ISEB* ir *EXIN*) sertifikavimą vykdo Baltijos Kompiuterių Akademija
Six Sigma

**Six Sigma** yra statistika paremta įmonės veiklos kokybės gerinimo programa (metodologija). Pavadinimas reiškia 3,4 defekto iš 1 000 000 gaminių.

Sukurta XX a. 9-ojo dešimtmečio viduryje Motorola kompanijoje, siekiant išspręsti kokybės problemas. Metodologija išplito dešimtmečiu vėliau, daugiausia tarp gamybos įmonių, po to, kai 1995 m. ji tapo oficialia General Electric verslo strategija. Teigiama, kad General Electric lėktuvų varikliai (angl. General Electric Aircraft Engines) veikia 9 sigma kokybės lygmenyje.

Pavadinimas kilęs iš graikiškos Sigma raidės, matematinėje statistikoje reiškiančios nuokrypį (pati metodologija remiasi statistiniais metodais, o pavadinimas „Six Sigma“ reiškia *3,4* nukrypimo nuo normos milijonui atvejų (gaminių, paslaugų etc.), kitaip tariant, artimą idealiam procesui).

Iš daugumos kitų vadybos ir kokybės valdymo metodologijų *Six Sigma* išsiskiria apibendrintu, nestruktūruojančiu pobūdžiu, orientuotu į maksimaliai greitą ir efektyvų svarbiausių problemų sprendimą, į šios veiklos organizavimą įtraukiant ne tik įmonės vadovybę, bet ir darbuotojus. Per gana trumpą laiką *Six Sigma* pagarsėjo kaip itin efektyvi metodologija, sprendžiant pačias sunkiausias problemas didelėse įmonėse, nors, priešingai, nei teigia kai kurie *Six Sigma* adeptai, metodologija neleidžia procesų optimizuoti taip giliai, kaip specializuotos, geriausia praktika () paremtos metodologijos, pvz., ITIL. Nepaisant to, *Six Sigma* metodikos gali būti efektyviai panaudotos, diegiant tokias metodologijas.

## 6σ lygiai
Kompiuterio kietas diskas paprastai yra 9-10σ. Aviaskrydžių saugumas viršija 6σ. Daugumos automobilių dalių yra arti 6σ kokybės lygių.

* 3 Sigma – 66'800 defektų / 1'000'000 galimybių
* 4 Sigma – 6'210 defektų / 1'000'000 galimybių
* 5 Sigma – 233 defektų / 1'000'000 galimybių
* 6 Sigma – 3,4 defektų / 1'000'000 galimybių

## Procedūros

*Six Sigma* teorija yra paremta šiomis pagrindinėmis procedūromis, sąvokomis (koncepcijomis):
* Cikliniu penkių fazių procesų matavimu paremta metodika *DMAIC* ():
** Nustatomi silpniausi įmonės procesai, siektini rezultatai, bendra strategija ir pan..
** Procesai tiksliai apibrėžiami, išskiriant matavimui tinkamus rodiklius, pradedama rinkti statistika.
** Gauti rezultatai analizuojami (ieškoma prastos darbo, produkcijos ar paslaugų kokybės priežasčių).
** Procesas optimizuojamas (remiantis prieš tai gautais rezultatais).
** Procesas kontroliuojamas. Pastaroji fazė turi tapti nuolatine (nesibaigiančia), o ją pasiekus, procesą galima kartoti nuo pirmosios fazės, gerinant kitus veiklos aspektus.
* Darbuotojų išskyrimu į penkias grupes:
** Čempionai – įmonės vadovai, nustatantys bendrą strategiją.
** Juodųjų diržų mokytojai – aukščiausio lygio konsultantai, konsultuojantys čempionus ir apmokantys kitus „diržus“.
** Juodieji diržai – įmonės padalinių, stambių darbo grupių vadovai, itin gerai žinantys *Six Sigma*, apibrėžiantys ir optimizuojantys procesus ir pan.
** Žalieji diržai – specializuotų grupių lyderiai, veiklesni darbuotojai, kurių žinios būtinos, norint optimizuoti darbą.
** Geltonieji diržai – dauguma įmonės darbuotojų, bent minimaliai supažindintų su *Six Sigma* teorija.