open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Indinis citrinmedis

**Indinis citrinmedis** (*Citrus indica*) – rūtinių (*Rutaceae*) šeimos medis.

Šakos spygliuotos. Lapai labai trumpais lapkočiais (10-15 kartų trumpesniais už lapalakščius). Žiedai smulkūs, vaisiai pavieniai, smulkūs, beveik kriaušiški, su įdubusia viršūnėle. Žievelė plona, minkštimas gleiviškas. Sėklos stambios, apvalomos, kiek suplotos, viengemalės.

Laukiniai auga Rytų Himalajuose, 700-1200 m aukštyje virš jūros lygio. Rūšis priskiriama grupei augalų, kuriems gresia išnykimas.
Kot d'Armoras

**Kot d’Armoras** (, ) – Prancūzijos departamentas šalies vakaruose, Bretanės regione. Administracinis centras – Sen Brijė (*Saint-Brieuc*).

Departamentą sudaro 4 apskritys, 27 kantonai, 38 municipaliniai susivienijimai ir 348 komunos. Plotas – 6 878 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, Bretanės provincijos dalyje.

Iki 1990 m. vadinosi **Kot diu Nord** (Šiaurės pakrantė), nors dar 1962 m. Generalinė taryba buvo priėmusi sprendimą pakeisti pavadinimą. Pavadinimas kilęs iš lotynų kalbos *area marica* – kraštas prie jūros. *Armor* buvo vadinama visa pakrantė nuo Nanto pietuose iki Djepo šiaurėje.

## Geografija

Kot Darmoro departamentas ribojasi su Finistero, Morbijano ir Ilio ir Vileno departamentais.

### Pagrindiniai miestai
* Sen Brijė (*Saint-Brieuc*) – 46 087 gyventojų (1999 m.)
* Dinanas (*Dinan*) – 10 907 gyv.
* Gingampas (*Guingamp*) – 8 008 gyv.
* Lanionas (*Lannion*) – 18 368 gyv.

### Klimatas
Klimatas tipiškas okeaninis, su švelnomis žiemomis ir karštomis vasaromis.

### Kalba
Nors visi supranta prancūziškai, tradicinės departamento kalbos – Langedoilio galų kalba rytuose ir keltų bretonų kalbos tregorua dialektas vakaruose vis dar naudojamos kasdien. Veikia ir dvikalbės mokyklos šiomis kalbomis.

## Ekonomika

Pagrindinės ekonomikos šakos: žemės ūkis, žūklė ir maisto poduktų pramonė. Auginama daug kiaulių, ypač daug kiaulienos ir jos produktų eksportuojama.

Krašte yra 7 prekybos uostai ir 17 žvejybos uostų. Tregore ir Lenione yra telekomunikacijos įrangos gamyklos, o Plemer-Bodu mieste France Telecom muziejus.

## Turizmas

Labiausia mėgiama 250 km La Manšo pakrantė, teikianti daug vasaros malonumų smėlio pliažuose, kopose, jūroje. Mažasis archipelagas Septynios salos ypač įdomios ornitologijai – čia peri ir žiemoja daug paukščių rūšių. Raudonojo granito pakrantė, kaip rodo ir jos pavadinimas, nusėta įdomių uolų – gamtos skulptūrų.

Istorija ir architektūra besidomintys turistai gali apsilankyti viduramžių miesteliuose, pilyse, abatijose.

Sportinio turizmo mėgėjams paruošta nemažai jūros sporto įrenginių ir maršrutų. Galima skraidyti parasparniais, nardyti jūroje, jodinėti žirgais.

## Politika

Kot Darmoro departamentui Prancūzijos senate atstovauja 2 senatoriai, Atstovų rūmuose – 4 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 52 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Krašto plėtra
Dantytosios rupūžės

**Dantytosios rupūžės** (, ) – beuodegių varliagyvių (*Anura*) šeima. 

Paplitusios Centrinėje ir Pietų Amerikoje.

Šeimoje yra 50 genčių ir apie 1100 rūšių.

## Sistematika
*Pošeimis. *Ceratophryinae* 
** Raguotės (*Ceratophrys*) 
** *[[Chacophrys]]* 
** Dygliuotės (*Lepidobatrachus*) 
** Garsingosios rupūžės (*Macrogenioglottus*) 
** *[[Odontophrynus]]* 
** *[[Proceratophrys]]* 
*Pošeimis. *Cycloramphinae* 
** *[[Crossodactylodes]]* 
** *[[Crossodactylus]]* 
** Diskagalvės (*Cycloramphus*) 
** Miškavarlės (*Hylodes*) 
** Didžiosios miškinukės (*Megaelosia*) 
** *[[Paratelmatobius]]* 
** *[[Rupirana]]* 
** *[[Scythrophrys]]* 
** *[[Thoropa]]* 
** *[[Zachaenus]]* 
*Pošeimis. *Eleutherodactylinae* 
** Smailiapirštės rupūžės (*Adelophryne*) 
** *[[Atopophrynus]]* 
** Diskakojės (*Barycholos*) 
** Venesuelinės miškinukės (*Dischidodactylus*) 
** Lapinės varlės (*Eleutherodactylus*) 
** *[[Euparkerella]]* 
** Žeminės varlės (*Geobatrachus*) 
** *[[Holoaden]]* 
** *[[Oreobates]]* 
** *[[Phrynopus]]* 
** Lapinukės (*Phyllonastes*) 
** *[[Phyzelaphryne]]* 
*Pošeimis. *Leptodactylinae* 
** Duobėtosios švilpės (*Adenomera*) 
** Keistosios šviplės (*Edalorhina*) 
** *[[Hydrolaetare]]* 
** *[[Leptodactylus]]* 
** Limnomedūzos (*Limnomedusa*) 
** *[[Lithodytes]]* 
** *[[Physalaemus]]* 
** Netikraakės (*Pleurodema*) 
** *[[Pseudopaludicola]]* 
** Vanzolinijos (*Vanzolinius)* 
*Pošeimis. *Telmatobiinae*
** Dygliakrūtės (*Alsodes*) 
** Nepilnaburnės (*Atelognathus*) 
** *[[Batrachophrynus]]* 
** Miškinukės (*Batrachyla*) 
** Šalmagalvės švilpės (*Caudiverbera*) 
** *[[Eupsophus]]* 
** *[[Hylorina]]* 
** *[[Insuetophrynus]]* 
** Somunkurijos (*Somuncuria*) 
** Andinės švilpės (*Telmatobius*) 
** Čilinės švilpės (*Telmatobufo*)
Taurija

**Taurija** yra:

* senasis Krymo pusiasalio pavadinimas;
* kaimas Vilniaus rajone;
* upelis Vilniaus rajone;
* Paskutinis gamintas „Zaporožiečių“ serijos automobilio modelis.
Tetervinai (reikšmės)

**Tetervinais** vadinami:

* vištiniai paukščiai;
* kaimas Pasvalio rajone (Tetirvinai);
* kaimas Šalčininkų rajone.
Totoriai (reikšmės)

Žodis **totoriai** reiškia:

* totoriai – tauta:
** Lenkijos-Lietuvos totoriai;
** Krymo totoriai;
** Sibiro totoriai;
* Lietuvos kaimai:
** Totoriai – Biržų rajone;
** Totoriai – Kupiškio rajone.
* Totoriai – gyvenvietė Mažojoje Lietuvoje

Išvestiniai terminai:
* Lietuvos totoriai – laikraštis;
* Keturiasdešimt Totorių – kaimas Lietuvoje.
Tupikai (reikšmės)

**Tupikais** vadinami kaimai:

* Akmenės rajone;
* Marijampolės savivaldybėje;
* Šakių rajone;
* Vilkaviškio rajone.
Pipiniai

**Pipiniai** (*Pipidae*) – beuodegių varliagyvių (*Anura*) šeima, kuriai priklauso liežuvio neturinčios varlės. 

Paplitę Pietų Amerikoje ir Afrikoje.

Šeimoje yra 5 gentys, apie 30 rūšių.

## Gentys
* Afrikinės nykštukinės pipos (*Hymenochirus*)
* Nykštukinės naguotosios varlės (*Pseudhymenochirus*)
* Pipos (*Pipa*)
* Tropikinės naguotosios varlės (*Silurana*)
* Pentinuotosios pipos (*Xenopus*)
Vabalai (reikšmės)

**Vabalai** yra:

* vabzdžių klasės būrys;
* Volkswagen Kaefer, Beetle ir New Beetle automobilių modelių pavadinimas;
* kaimai Lietuvoje:
** Panevėžio rajone;
** Šiaulių rajone;
** Šilalės rajone;
** Šilutės rajone.
Juodkiškiai (Kėdainiai)

**Juodkiškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, rytiniame Kėdainių miesto pakraštyje, prie Obels upės (Juodkiškių tvenkinio). Žemiau užtvankos per Obelį nutiestas Juodkiškių geležinkelio tiltas. Iš pietų prieina Juodkiškių miškas. Yra elektros pastotė.

## Istorija

XIX a. pabaigoje buvo Vendžiagolskiams priklausęs Juodkiškių palivarkas ir vandens malūnas (statytas 1859 m.). Iki XX a. viduryje buvo Juodkiškių (Jodkiškių) dvaras ir viensėdis.

Apie 1970 m. didžioji kaimo dalis (Juodkiškių gatvė) prijungta prie Kėdainių miesto. Tarybiniais metais buvo žemės ūkio technikos kiemas (dabar griuvėsiai).

2020 m. spalio 14 d. Juodkiškių viensėdis pervadintas kaimu.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vanagai (reikšmės)

Žodis ***vanagai*** reiškia:

* vanagai – plėšriųjų paukščių pošeimis;
**Vanagai (gentis) – plėšriųjų paukščių  gentis;
* vanagai – (tarm.) spyruoklinės akėčios;
* Vanagai – kaimai Lietuvoje:
** Vanagai – Anykščių rajone;
** Vanagai – Birštono savivaldybėje;
** Vanagai – Joniškio rajone;
** Vanagai – Klaipėdos rajone;
** Vanagai – Trakų rajone.
Vanga

**Vanga** (*Ванга*) arba **Baba Vanga** (1911 m. sausio 31 d. – 1996 m. rugpjūčio 11 d.), gimė kaip **Vangelija Pandeva Dimitrova** (*Вангелия Пандева Димитрова*), po vedybų tapo **Gušterova** – bulgarų aiškiaregė, žolininkė, pranašė, mistikė.

Gimė Strumicoje, Osmanų imperijoje (dabar Makedonija). Vaikystėje persikėlė į Bulgariją, prie Petričiaus miesto esantį Rupitės kaimą. Vangelijos tėvas kariavo I pasauliniame kare, o motina mirė, todėl ji išgyveno giminių ir kaimynų pagalba. Vėliau tėvas vedė kitą moterį. Vanga nuo vaikystės domėjosi gydymu, žolelėmis. Pagal jos pasakojimą, ji patekusi į viesulą, kuris ją pakėlęs nuo žemės ir nubloškęs tolyn. Atgavusi sąmonę Vanga negalėjusi atmerkti akių dėl į jas patekusio smėlio. Pinigų operacijai neužteko, todėl ji liko akla.

1925 m. Vanga išsiųsta į aklųjų mokyklą Zemune (Serbija), kur mokėsi trejus metus, išmoko brailio raštą, groti pianinu, megzti, gaminti maistą. Pamotei mirus grįžo namo, kur prižiūrėjo jaunesnius brolius ir seseris. 1939 m. susirgo pleuritu, bet išgyveno. Apie Vangos pranašavimo ir gydymo galias palaipsniui sužinojo vis daugiau žmonių. Per II pasaulinį karą pas ją plūdo žmonės, siekę sužinoti savo artimųjų likimą, žūties vietą. 1942 m. pas Vangą apsilankė pats Bulgarijos karalius Borisas III. 1942 m. Vanga ištekėjo už Dimitaro Gušterovo ir persikėlė į Petričių. Vėliau jis tarnavo armijoje, grįžęs susirgo, tapo alkoholiku ir mirė 1962 m. Vanga išgyveno iki 1996 m. Jos laidotuvėse dalyvavo minios žmonių, o jos namas paverstas muziejumi. Palaidota Rupitės kaime.

Vanga teigė, kad jos neįprastas galias lemia nematomos būtybės, perduodančios reikalingą informaciją apie žmogų. Kiekvieno žmogaus gyvenimas, nuo pat gimimo iki mirties jai buvęs prieš akis. Ji teigė, kad matanti ir bendraujanti su žmonėmis, mirusiais prieš šimtus metų. Vanga pranašavusi, kad po 200 metų žmonės pradės bendrauti su ateiviais. Pasakojama, kad Vanga išpranašavusi Tarybų Sąjungos žlugimą, Černobylio katastrofą, Stalino mirties datą, povandeninio laivo Kurskas tragediją, rugsėjo 11 atakas, tikslią savo mirties datą. Vanga taip pat praktikavo gydymą žolelėmis.

Vanga buvo beraštė, todėl jokių knygų neparašė. Tačiau jos pasekėjų parašyta daug ezoterinių pranašysčių knygų. Vangos kalba buvo sunkiai suprantama, miglota, su ryškia tarme.

Kritikai teigia, kad mįslingos Vangos pranašystės gali būti pritaikytos bet kokiam anksčiau ar vėliau įvyksiančiam įvykiui. Taip pat teigiama, kad ji gaudavusi informacijos iš Todoro Živkovo vyriausybės, kuri padėdavusi jai nuspėti įvykius.
Žasliai (reikšmės)

**Žasliais** vadinama:

* gyvenvietės Kaišiadorių rajone:
** miestelis;
** gel. stotis;
** kaimas;
* ežeras.
Justinava (Kėdainiai)

**Justinava** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, šiauriniame Kėdainių miesto pakraštyje, Nevėžio dešiniajame krante. Nuo miesto atskirta Babėnų šilu. Justinava palaipsniui virto kolektyviniais sodais ir prijungta prie Kėdainių miesto (oficialiai kaimu likusi Justinavos dalis Nevėžio pakrantėje).

Justinavą aptarnauja 1 Nr. „Kėdbuso“ autobusas (stotelės „Justinava“, „Užuovėjos st.“).

## Kolektyviniai sodai

Justinavos kolektyviniai sodai išsidriekę šiaurės – pietų kryptimi tarp Babėnų šilo ir Nevėžio upės. Didžioji dalis yra Nevėžio slėnyje (todėl pavasarį neretai dalis sodų apsemiama, nors vietomis yra įrengtos dambos). Sodininkystė išplito sovietmečiu. Auginami vaismedžiai (obelys, vyšnios, kriaušės, slyvos), daržovės (bulvės, kopūstai, morkos ir kt.), uogos (braškės, serbentai, avietės). Dauguma sodo namelių nedideli, sklypai tvoromis neatskirti. Tačiau per pastarąjį dešimtmetį Justinava formuojasi kaip atskira gyvenama miesto dalis: dalis gyventojų lieka gyventi žiemą, sodo nameliai perstatomi į gyvenamuosius namus, sklypai aptveriami, statomi ūkiniai pastatai. Sovietmečiu Justinavos soduose veikė profilaktoriumas.

2023 m. sausį Nevėžio upė užtvindė kolektyvinius sodus, užlieta apie 15-ą sodybų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Per Lašezas

**Per Lašezo kapinės** (pranc. *Le cimetière du Père-Lachaise* (oficialiai: *Cimetière de l'Est* (Rytų kapinės)) – kapinės Paryžiuje, vienos iš žymiausių kapinių visame pasaulyje. Plotas – 44 ha, palaidota virš 1 000 000 žmonių.

## Istorija

Įkurtos ant vienos iš septynių Paryžiaus kalvų – *Champ - l'Evêque*, vadinamo Vynuogių kalnu, pagal architekto *Alexandre Théodore Brongniart* projektą. Oficialiai atidarytos 1804 m. gegužės 21 d. Pavadintos pagal Liudviko XIV dvasininko jėzuito Fransua de Lašezo (*François d'Aix de La Chaise*) (1624–1709), gyvenusio namelyje ant kalno, pravardę „Tėvas Lašezas“ (*Père La Chaise*).

Iš pradžių kapinėse buvo mažai laidojama, nes jos buvo per toli nuo tuometinio miesto ribų. Kad ištaisytų padėtį, miesto valdžia nusprendė  Per Lašezo kapinėse perlaidoti Lafonteno ir Moljero palaikus. Tai davė teigiamą poslinkį: per keletą metų kapinėse jau buvo palaidota apie 33 000 žmonių.

Čia palaidota daug žymių kultūros ir mokslo  karo ir politikos veikėjų: P. Abeliaras, H. Balzakas, P. Ž. Beranžė, Ž. Bizė, E. Delakrua, F. Šopenas. Amžinam poilsiui čia atgulė ir Džoakinas Rosinis, tačiau 1887 m. jo palaikai perlaidoti Santa Croce bažnyčioje Florencijoje.

Nuolatinį prieglobstį čia rado ir keletas išeivių iš Lietuvos: iš Belvederio kilęs Napoleono kariuomenės brigados generolas Tadas Tiškevičius Logoiskis (palaikai perkelti), 1831 m. sukilimo dalyvis Mykolas Daugėla ir 1863 m. sukilėlis Adomas Bitė (abiejų kapavietės neišliko) bei kt. Kolumbariume (alėja K, kapavietė Nr. 17019) palaidotas grafikas Žibuntas Mikšys.

## Galerija

Père-Lachaise - entrée principale 01.jpg|Pagrindinis įėjimas
Marcel Proust (Père Lachaise).jpg|Marselio Prusto kapavietė
Perelachaise-Rossini-p1000343.jpg|Džoalino Rosinio kenotafas
Piaf.grave.600pix.jpg|Editos Piaf kapas
Pere_Lachaise_Crematorium.jpg|Krematoriumas
  
## Išnašos

## Šaltiniai
* Père-Lachaise’o kapinės // vle.lt

## Nuorodos
* Per Lašezo kapinės  (anglų ir prancūzų k.)
* Per Lašezo kapinės  
* Filmas apie ''Père-Lachaise''
Miežionys

**Miežionys** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybės vakaruose. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Miežionys (reikšmės)

**Miežionimis** vadinami kaimai:

* Alytaus rajone;
* Šalčininkų rajone:
** Miežionys;
** Naujieji Miežionys;
** Senieji Miežionys;
* Mėžionys Švenčionių rajone;
* Vilniaus rajone;

Taip pat:
* Baltarusijoje, Varanavo raj.
Ilis ir Vilenas

**Ilis ir Vilenas (35)** (, ) – Prancūzijos departamentas šalies vakaruose, Bretanės regione, pavadintas upių vardais. Administracinis centras – Renas (*Rennes*).

Departamentą sudaro 4 apskritys, 27 kantonai, 29 municipaliniai susivienijimai ir 333 komunos. Plotas – 6 775 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, Bretanės provincijos dalyje. 2005 m. referendume 75 % gyventojų pasiūlė pakeisti departamento pavadinimą į **Aukštutinė Bretanė**.

Tai vienas labiausiai proeuropietiškų departamentų, 2005 m. absoliuti dauguma jo gyventojų pasisakė už Konstituciją Europai.

## Geografija

Ilio ir Vileno departamentas ribojasi su Manšo, Majeno, Meno ir Luaros, Atlanto Luaros, Morbijano ir Kot Darmoro departamentais bei La Manšu. Departamento pakrantė vadinasi Ėmerodo krantas (*Côte d'Émeraude*).

### Pagrindinės upės
* Ilis (*Ille*)
* Kesnonas (*Couesnon*)
* Ransas (*Rance*)
* Vilenas (*Vilaine*)

### Pagrindiniai miestai
* Renas (*Rennes*) – 212 200 gyventojų (2005 m.)
* Fužeras (*Fougères*) – 22 819 gyv.
* Redonas (*Redon*) – 9 499 gyv.
* Sen Malo (*Saint-Malo*) – 52 737 gyv.
* Kesonas-Sevinjė (*Cesson-Sévigné*) – 15 522 gyv.
* Vitrė (*Vitré*) – 15 908 gyv.
* Bruzas (*Bruz*) – 13 522 gyv.
* Dinaras (*Dinard*) – 10 988 gyv.

### Klimatas
Klimatas tipiškas okeaninis, su švelniomis žiemomis ir karštomis vasaromis. Šalčiausias buvo 1985 m. sausis -15&nbsp;°C, karščiausias 2003 m. rugpjūtis +40&nbsp;°C. Kritulių būna 660–730 mm per metus.

### Kalba
Tradicinė departamento kalba – keltų bretonų kalbos tregorua dialektas vis dar naudojamos kasdien. Veikia ir dvikalbės mokyklos šia bei prancūzų kalbomis.

## Ekonomika

Pagrindinės ekonomikos šakos: žemės ūkis ir maisto produktų gamybos pramonė. Geros ganyklos leidžia auginti daug raguočių. Tai daugiausiai pieno pagaminantis regionas Prancūzijoje. Dirbamoje žemėje daugiausiai auginamos pašarinės kultūros. Apie 60 000 ha užsodinta mišku.

## Turizmas

**Turistams paruošti:**
* 77 kempingai su 25 077 lovomis,
* 273 viešbučiai su 15 208 lovomis,
* 783 butai su 3 132 lovomis,
* 12 turistinių stovyklų su 2 928 lovomis,
* 491 kaimo sodyba su 1964 lovomis,
* 566 svečių namai su 1568 lovomis.

Kasmet juose registruojama apie 12 mln. nakvynių. Be to, apie 5 mln. lankytojų atvyksta su vienadienėmis ekskursijomis. Vidutiniškai vienas lankytojas departamente praleidžia 5,1 dienos ir tai jam kainuoja 28,36 €.

**Labiausiai turistus dominantys objektai:**
* Sen Malo Didysis akvariumas – 420 000 lankytojų per metus
* Ranso jūrinė elektrinė – 200 000
* Tremelinas – 150 000
* Plegeneko Burbonų pilis ir zoologijos sodas – 137 000
* Fužero pilis – 81 000
* Loheako automobilių trasa – 80 000
* Vitrė muziejus – 50 000
* Feinso jūrų centras

## Politika

Ilio ir Vileno departamentui Prancūzijos senate atstovauja 4 senatoriai, Atstovų rūmuose – 7 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 53 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Turizmo portalas
Justinava

**Justinava** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Kėdainių rajone;
* Panevėžio rajone;
* Raseinių rajone.
Svaidulis

**Svaidulis** (*Carpobrotus*) – pluoštagėlių (*Aizoaceae*) šeimos augalų gentis.

Augalai paplitę Pietų Afrikoje, Australijoje ir Pietų Amerikoje.

Gentyje yra apie 25 rūšys.

## Rūšys
**[[Carpobrotus acinaciformis]]*
**[[Carpobrotus chilensis]]*
*Valgomasis svaidulis (*Carpobrotus edulis*)
**[[Carpobrotus glaucescens]]*
ir kt.
Špinokas

**Špinokas** (*Tetragonia*) – pluoštagėlių (*Aizoaceae*) šeimos augalų gentis.

Augalai natūraliai paplitę pietų pusrutylyje: Naujojoje Zelandijoje, Australijoije, pietų Afrikoje ir Pietų Amerikoje.

Gentyje yra apie 50-60 rūšių.
*Zelandinis špinokas (*Tetragonia tetragonoides*)
Morbihanas

**Morbijanas** (, bretonų kalba – Mažoji jūra, *Mor*- jūra, *Bihan* – mažas) – Prancūzijos departamentas šalies vakaruose, Bretanės regione. Administracinis centras – Vanas (*Vannes*).

Departamentą sudaro 3 apskritys, 21 kantonas, 21 municipalinis susivienijimas ir 249 komunos. Plotas – 6 823 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, Bretanės provincijos dalyje, apjungus Vano, Kornvalio, Sen Brijė, Sen Malo ir Nanto vyskupijų dalis.

## Geografija

Morbijano departamentas ribojasi su Finistero, Kot Darmoro, Atlanto Luaros ir Ilio ir Vileno departamentais bei Atlanto vandenynu. Pagal departamento pavadinimą pavadinta Morbijano srovė, pratekanti netoli jo krantų Atlanto vandenyne. Į departamento sudėtį įeina taip pat ir 42 salos, kurių dviejose susikūrę komunos, dauguma kitų negyvenamos, bet įdomios ornitologijai.

### Pagrindiniai miestai
* Vanas (*Vannes*) – 51 759 gyventojų (1999 m.)
* Lorjanas (*Lorient*) – 59 189 gyv.
* Pontivi (*Pontivy*) – 13 508 gyv.

### Didžiausios salos
* Huadas (*Huat*)
* Edigas (*Hoëdic*)
* Ar Gerveuras (*Belle-Île – en-Mer*)
* Groe (*Croix*)

### Klimatas
Klimatas tipiškas okeaninis, su švelnomis žiemomis ir šiltomis vasaromis. Žiemos ir vasaros temperatūrų skirtumas nedidelis, ypač salose.

### Kalba
Tradicinė departamento kalba – keltų bretonų kalbos dialektas vis dar naudojamas kasdien. Veikia ir dvikalbės mokyklos šia ir prancūzų kalbomis, kuriose 2005 m. mokėsi 3 183 moksleiviai. Dar apie 900 bretonų kalbos mokosi papildomai vidurinėse mokyklose.

## Ekonomika

Pagrindinės ekonomikos šakos: žemės ūkis, žūklė ir maisto poduktų pramonė.

## Turizmas

Salos ypač įdomios ornitologams – čia peri ir žiemoja daug paukščių rūšių. Istorija ir architektūra besidomintys turistai gali apsilankyti viduramžių miesteliuose, pilyse, abatijose.

Sportinio turizmo mėgėjams paruošta nemažai jūros sporto įrenginių ir maršrutų. Galima skraidyti parasparniais, nardyti jūroje, jodinėti žirgais.

## Politika

Morbijano departamentui Prancūzijos senate atstovauja 3 senatoriai, Atstovų rūmuose – 6 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 42 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra
* Generalinė taryba 
*  Krašto metraštis  (prancūzų kalba)
Puošmedis

**Puošmedis** (, , ) – **puošmedinių** (*Cercidiphyllaceae*) šeimos augalų gentis, kuri yra vienintelė šeimoje.

Paplitęs Azijoje: Japonijoje ir Kinijoje.

Gentyje yra dvi rūšys:
*Japoninis puošmedis (*Cercidiphyllum japonicum*)
*Stambialapis puošmedis (*Cercidiphyllum magnificum*)
 
## Nuorodos
Delnuotė

**Delnuotė** (*Cecropia*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus, monotipinės **delnuotinių** (*Cecropiaceae*) šeimos gentis.

Genčiai priklauso medžiai, augantys Centrinės ir Pietų Amerikos tropikuose.

Kai kurie sistematikai jungia į dilgėlinių (*Urticaceae*) šeimą. Gentyje 25 rūšys.

## Rūšys

* *[[Cecropia adenopodus]]*
* *[[Cecropia insignis]]*
* Bukalapė delnuotė (*Cecropia obtusifolia*)
* *[[Cecropia pachystachia]]*
* *[[Cecropia palmata]]*
* Puošnioji delnuotė (*Cecropia peltata*)
* *[[Cecropia polyphlebia]]*
ir kt.


Image:Starr_031118-0038_Cecropia_obtusifolia.jpg|Bukalapė delnuotė (*Cecropia obtusifolia*) 
Image:Cecropia adenopus 2.jpeg|*[[Cecropia adenopus]]*
Kot d'Oras

**Kot d’Oras (21)** (, Aukso pakrantė) – Prancūzijos departamentas šalies rytuose, Burgundijos–Franš Kontė regione. Administracinis centras – Dižonas (*Dijon*). Departamento tarybos pirmininkas François Sauvadet (*Union des démocrates et indépendants*).

Departamentą sudaro 3 apskritys, 23 kantonai, 28 municipaliniai susivienijimai ir 698 komunos. Plotas – 8 763 km². 2016 m. – 533 213 gyventojų, 61 gyv./km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais.

## Geografija

Kot Doro departamentas ribojasi su Jonos, Nievro, Sonos ir Luaros, Juros, Aukštutinės Sonos, Obo ir Aukštutinės Marnos departamentais.

### Pagrindiniai miestai
* Dižonas (*Dijon*) – 151 000 gyventojų (2004 m.)
* Beonas (*Beaune*) – 22 916 gyv.
* Monbaras (*Montbard*) – 6 300 gyv.

### Didžiausios upės
* Armansonas (*Armançon*)
* Sona (*Saône*)
* Sena (*Seine*)
* Sereinas (*Serein*)

## Ekonomika

Pagrindinės ekonomikos šakos: žemės ūkis ir maisto poduktų gamybos pramonė. Be to, Dižone sukoncentruota depertamento metalurgijos, chemijos, farmacijos pramonė.

Burgundija pasižymi gerais vynais, turinčiais prestižą Prancūzijoje ir pasaulyje, iš kurių net 32 yra AOC Grand crus, 562 pirmos klasės, pagamintų iš Božolė, Oksero, Šabli, Šalono, Kot de Nui, Masono ir daugelyje kitų vynuogynų užaugintų vynuogių.

## Turizmas

Lankytini objektai:
* Burgundijos kunigaikščių rūmai
* Šv. Beninos katedra Dižone
* Dižono meno muziejus
* Šventojo meno muziejus

## Politika

Kot Doro departamentui Prancūzijos senate atstovauja Lui de Bruasia, Lui Grijo ir Anri Revolis, Atstovų rūmuose – 5 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 43 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
Njevras (departamentas)

**Njevras** () – Prancūzijos departamentas šalies centrinėje dalyje, Burgundijos–Franš Kontė regione, vadinamas Nevero upės vardu. Administracinis centras – Neveras (*Nevers*).

Departamentą sudaro 4 apskritys, 17 kantonų, 28 municipaliniai susivienijimai ir 309 komunos. Plotas – 6 817 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Burgundijos provincijos dalyje.

## Geografija

Nievro departamentas ribojasi su Jonos, Kot Doro, Sonos ir Luaros, Aljė, Šero ir Luarės departamentais.

### Pagrindiniai miestai
* Neveras (*Nevers*) – 43 082 gyventojų (2004 m.)
* Šato Šinonas (*Château-Chinon*) – 2 307 gyv.
* Klamensi (*Clamecy*) – 4 806 gyv.
* Kosnakuras (*Cosne-Cours – sur-Loire*) – 11 399 gyv.

### Didžiausios upės
* Luara (*Loire*)
* Aljė (*Allier*)
* Neveras (*Nevers*)
* Sereinas (*Serein*)

### Klimatas

Klimatas pusiau kontinentinis, su šaltomis žiemomis ir karštomis vasaromis.

## Ekonomika
Pagrindinės ekonomikos šaka ilgą laiką buvo anglių kasimas. Tačiau 1974 m. buvo uždaryta paskutinė šachta. 2006 m. rugpjūčio 12 d. pramonininkas Žanas Fransua Heninas pateikė projektą, pagal kurį anglių kasyklų darbas būtų atnaujintas, o anglis pagal naujausias, aplinkos neteršiančias technologijas kūrentų 1000 MW elektrinė.

Krašte gaminamas baltasis vynas Puli Fumė.

## Turizmas
Lankytini objektai:
* Luaros slėnio gamtos rezervatas su aliuviniais miškais
* Šato Šinono pilis
* Senoji keltų eduenų sostinė Bibrakta (*Bibracte*)

## Politika

Nievro departamentui Prancūzijos senate atstovauja Didjė Bulo ir Renė Pjeras Sinė (abu PS), Atstovų rūmuose – 3 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 32 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Miestai ir miesteliai 
* Burgundija
Endomitozė

**Endomitozė** – supaprastėjęs mitozės variantas, kai nebūna nei citokinezės, nei kariokinezės, bet chromosomų skaičius padvigubėja. 
Mitozės anafazėje chromatidės atsiskiria, tampa atskiromis chromosomomis, bet jos nenutempiamos į priešingus ląstelės galus. Chromosomos lieka toje pat vietoje, apie jas susiformuoja branduolio apvalkalas. Ląstelė lieka viena, tačiau chromosomų skaičius joje padvigubėja. Taip diploidinė (2n) ląstelė tampa tetraploidine (4n). Dar po vienos endomitozės ląstelės pasidarytų oktoploidinės (8n). 
Endomitozė – tai poliploidijos susidarymo būdas. 
* **Fiziologinė endomitozė**. Ji vyksta formuojantis kai kurių liaukų audiniams, kurių ląstelės turi intensyviai sintetinti medžiagas, kurias liauka išskiria. Pvz., endomitozinė endopoliploidizacija būdinga jaunų bičių darbininkių liaukoms, kurios gamina bičių pienelį . Kitas fiziologinės endomitozės atvejis, nesusijęs su liaukinėmis ląstelėmis, – megakariocitų, kuriems vėliau dalijantis susidaro trombocitai, susidarymas .
* **Toksinė endomitozė**. Kai kurie augalai kaupia medžiagas, trikdančias dalijimosi verpstės susidarymą ir sukeliančias endomitozę. Pvz., rudeninis vėlyvis kaupia alkaloidą kolchiciną. Stipriai apsinuodijus kolchicinu, greitai besidalijančiose ląstelėse dėl endomitozių chromosomų skaičius tiek padidėja, kad ląstelių metabolizmas sutrinka ir jos žūsta.

Kolchicinu sukeliama endomitozė naudojama chromosomų skaičiui padvigubinti genetikoje (kaip tyrimo įrankis) ir selekcijoje (diploidijai atstatyti ar poliploidijai sukelti).

## Išnašos
Jautrusis musėkautas

**Jautrusis musėkautas** (*Dionaea muscipula*) – saulašarinių (*Droseraceae*) šeimos vabzdžiaėdis augalas, priklausantis monotipinei **musėkauto** (*Dionaea*) genčiai.

Šis augalas ant lapų turi šeriškus dantelius, kurių pamate esančios liaukos išskiria nektarą. Kai vabzdys užlipa ant lapo ir paliečia tuos dantelius, lapas susiglaudžia. Susineriantys danteliai neleidžia vabzdžiui ištrūkti. Tada liaukos išskiria virškinamąsias sultis su fermentais, suskaido auką ir augalas pasisavina maisto medžiagas. Ši specifinė gaudyklė vabzdžius privilioja spalva, taip pat ultravioletinėje šviesoje matomais žymekliais ir nektaru.

Paplitęs JAV: Pietų ir Šiaurės Karolinoje, Floridoje, Kalifornijoje. Auga pakrančių pievose.
Sona ir Luara

**Sona ir Luara** (, ) – Prancūzijos departamentas šalies centrinėje dalyje, Burgundijos–Franš Kontė regione, vadinamas Sonos ir Luaros upių vardu. Administracinis centras – Makonas (*Mâcon*).

Departamentą sudaro 5 apskritys, 29 kantonai, 40 municipalinių susivienijimų ir 565 komunos.

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais. Sudarytas iš dalies Breso ir Burgundijos provincijų departamentas neturi bendros istorijos ir nėra vientisas geografiškai.

2003 m. Generalinė taryba nutarė, kad departamentas turėtų vadintis **Pietų Burgundija** (*Bourgogne – du – sud*), nes dabartinis painioja turistus, kurie čia ieško Luaros slėnio pilių. Tačiau opozicija pareiškė, kad tada turistai čia ieškos Viduržemio jūros. Nors sprendimas nepriimtas, turistiniuose leidiniuose Pietų Burgundijos pavadinimas jau naudojamas.

## Geografija

Sonos ir Luaros departamentas ribojasi su Nievro, Kot Doro, Juros, Eno, Ronos, Luaros ir Aljė departamentais. Tai septintas pagal dydį Prancūzijos departamentas ir gausiausiai apgyvendintas departamentas Burgundijos regione.

Departamento rytuose driekiasi *Autunois* kalvos, regionas aplink Otuną, Šarolį ir Makoną. Per centrinę departamento dalį iš šiaurės į pietus plačia lyguma teka Sona, kuri prie Liono įteka į Roną, o pastaroji į Viduržemio jūrą. Luara teka priešinga kryptimi ir įteka į Atlanto vandenyną. Centrinis kanalas jungia Soną ir Luarą tarp Šalono prie Sonos and Digoin ir taip sudaro vandens kelią nuo Viduržemio jūros iki Atlanto vandenyno. Rytinėje departamento dalyje yra šiaurinė Breso lygumos dalis. Vakaruose yra pramoninė departamento širdis – Le Creusot ir Montceau-les-Mines.

Iš šiaurės į pietus departamentą kerta automagistralė A6, iš rytų į vakarus – RCEA (Centras-Atlantas), greitasis geležinkelis TGV Paryžius-Lionas su dviem stotimis Krezo ir Makone.

### Pagrindiniai miestai
* Šalonas prie Sonos (*Chalon – sur-Saône*) – 45,0 tūkst. gyventojų (2021 m.)
* Makonas (*Mâcon*) – 34,4
* Le Krezo (*Le Creusot*) – 20,7
* Otunas (*Autun*) – 13,1
* Pare le Monjalis (*Paray-le-Monial*) – 9,2
* Sen Valjė (*Saint-Vallier*) – 8,5
* Digoinas (*Digoin*) – 7,4
* Genjonas (*Gueugnon*) – 6,6

### Didžiausios upės
* Luara (*Loire*)
* Sona (* Saône*)

### Klimatas

Klimatas pusiau kontinentinis, su šaltomis žiemomis ir karštomis vasaromis.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis ir vynuogininkystė. Gaminami daugelis Burgundijos vyno rūšių.

## Turizmas

Lankytini objektai:
* Breso plynaukštė su gražiais peizažais
* Makono kalnai
* Šarolio kalnai
* Morvano kalnas
* Kliuni vienuolynas
* Taizė

## Politika

Sonos ir Luaros departamentui Prancūzijos senate atstovauja 3 senatoriai, Atstovų rūmuose – 6 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 57 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Turizmas Burgundijoje 
* Burgundija 
* Briono mongolfjė
Prancūzijos Polinezijos administracinis suskirstymas

**[[Prancūzijos Polinezija]]** administraciškai suskirstyta į 2 lygius: administracinius padalinius (*subdivisions administratives*), kurie savo ružtu padalinti į 48 komunas (*communes*). Klipertono sala Prancūzijos Polinezijos valdoma pagal atskirą nutarimą.

## Komunos
* Priešvėjinių salų padalinys
** Arue 
** Faaa
** Hitiaa O Te Ra – (Hitiaa)
** Mahina
** Moorea-Maiao – (Afareaitu)
** Paea
** Papara
** Papeetė
** Pirae
** Punaauia 
** Taiarapu-Est – (Taravao)
** Taiarapu-Ouest – (Vairao)
** Teva I Uta – (Mataiea)

* Pavėjinių salų padalinys
** Bora Bora – (Vaitapė)
** Huahine – (Fare)
** Maupiti – (Vaiea)
** Tahaa – (Patio)
** Taputapuatea – (Avera)
** Tumaraa – (Tevaitoa)
** Uturoa

* Markizų salų padalinys
** Fatu Hiva 
** Hiva Oa 
** Nuku Hiva 
** Tahuata 
** Ua Huka 
** Ua Pu

* Tubuajo (Pietinių) salų padalinys
** Raivavaė 
** Rapa Itis 
** Rimatara 
** Rurutu 
** Tubuajis

* Tuamotu-Gambijė salų padalinys
** Anaa 
** Arutua 
** Fakarava 
** Fangatau
** Gambier
** Hao 
** Hikueru 
** Makemo 
** Manihi 
** Napuka 
** Nukutavake 
** Puka Puka 
** Rangiroa 
** Reao 
** Takaroa 
** Tatakoto 
** Tureia



## Nuorodos
* Prancūzijos Polinezijos vyriausybė 
* Nomenklatūra
Jonas (departamentas)

**Jonas (89)** () – Prancūzijos departamentas šalies centrinėje dalyje, Burgundijos–Franš Kontė regione, vadinamas Jono upės vardu. Administracinis centras – Oseras (*Auxerre*).

Departamentą sudaro 3 apskritys, 21 kantonas, 28 municipaliniai susivienijimai ir 423 komunos. Plotas – 7 427 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Burgundijos provincijos dalyje.

## Geografija

Jonos departamentas ribojasi su Obo, Kot Doro, Nievro, Luaros ir Senos ir Marnos departamentais.

### Pagrindiniai miestai
* Oseras (*Auxerre*) – 34 469 gyventojų (1999 m.)
* Avalonas (*Avallon*) – 16 419 gyv.
* Sensas (*Sens*) – 50 124 gyv.

### Klimatas

Klimatas kontinentinis, su šaltomis žiemomis ir karštomis vasaromis.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis ir vynuogininkystė. Gaminami daugelis Burgundijos vyno rūšių:
* Šabli (*Chablis*) (baltas)
* Iransi (*Irancy*) (raudonas)
* Vėzelio vynas (*Vézelay*) (raudonas)
* Avalono vynas (*Avallon*) (baltas ir raudonas)
* Côtes d'Auxerre (baltas ir raudonas)

## Turizmas
Departamente yra keliolika senovinių pilių, vynuogynų ir vyno rūsių, kuriuose galima paragauti šviežio ir išlaikyto vyno.

Kiti lankytini objektai:
* Tonero viešoji pirtis
* Oksero freskos
* Gedelono pilis, pastatyta 1997 m. pagal viduramžių technologiją
* Fontenė abatija
* Monrealis (Jona)

## Politika

Jonos departamentui Prancūzijos senate atstovauja Pjeras Bordjė ir Anri de Renkuras, Atstovų rūmuose – 3 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 42 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Atvirukai 
* Burgundija
Aras (policijos rinktinė)

**Antiteroristinių operacijų rinktinė „Aras“** – specializuota Lietuvos policijos įstaiga.

## Funkcijos

Pagrindinės funkcijos yra:
* organizuoti, valdyti ir vykdyti antiteroristines operacijas Lietuvos Respublikos teritorijoje;
* esant ekstremalioms, didelio pavojaus sąlygoms išlaisvinti įkaitus ir sulaikyti pavojingus ginkluotus nusikaltėlius;
* neutralizuoti savadarbius sprogstamuosius įtaisus bei karinius sprogmenis, naudojamus teroristiniais ar kriminaliniais tikslais;
* pagal savo kompetenciją dalyvauti vykdant operatyvinius veiksmus, sulaikant asmenis, įtariamus padarius arba besirengiančius daryti nusikaltimus;
* rinkti ir analizuoti informaciją apie terorizmo grėsmes, bendradarbiauti su kitomis šioje srityje kompetentingomis institucijomis;
* dalyvauti rengiant ir įgyvendinant antiteroristinių priemonių planus ir programas, kitus terorizmo prevenciją reglamentuojančius teisės aktus.

## Istorija
1991 m. sausį panaikinus Vilniaus OMON, nuspręsta sukurti VRM viešosios policijos spec. paskirties dalinį, kurio kuopos dislokuotos trijuose didmiesčiuose (Vilniuje, Kaune ir Klaipėdoje). 1991 m. balandį dalinys buvo pertvarkytas į Lietuvos policijos greitojo reagavimo rinktinę „Aras“.

1991 m. gruodį rinktinė tapo pavaldi vidaus reikalų ministrui, kuopos įkurtos Šiauliuose ir Panevėžyje.

1993 m. rinktinė tapo Policijos departamento kriminalinės policijos specialios paskirties greito reagavimo rinktine „Aras“, kuopa įkurta ir Alytuje.

2001 m. pertvarkant Policijos departamentą, rinktinė tapo specializuota policijos įstaiga.

2004 m. rinktinė pertvarkyta į Lietuvos policijos antiteroristinių operacijų rinktinę „Aras“, o jos kuopos Kaune, Šiauliuose, Panevėžyje ir Alytuje buvo panaikintos.. Tais pačiais metais prisijungta prie ATLAS tinklo.

2012 m. „Aras“ tapo pavaldus Policijos departamentui. 2024 m. rinktinė prijungta prie Policijos departamento.

## Vadai
* 1991 m. Petras Valiukas
* 1991 m. Petras Burdelis
* 1991–1994 m. Jonas Lazarenka
* 1994–2001 m. Ignas Šulinskas
* 2001–2024 m. Viktoras Grabauskas
* Nuo 2024 m. Vaidas Plienius 

## Šaltiniai
Ahė

**Ahė** () – beveik uždaras koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno pačiuose šiaurės vakaruose, Karaliaus Jurgio salų grupėje, 15 km į pietvakarius nuo Manihio salos. Įeina į Manihio komuną. Sausumos plotas – 12 km². Gyventojų – 491 (2017 m.). Gyventojų tankumas – 40,9 žm./km². Vienintelė gyvenvietė – Tenukupara.

Atolas nuo Manihio atskirtas tik siaura protaka. Lagūnos plotas – 139 km². Salos aukštis iki 10 m. Lagūnoje renkami perlai.

Ahe atolas atrastas Čarlzo Vilkso 1839 m. rugsėjo 6 d. Atolas istoriniuose šaltiniuose minimas *Peacock* pavadinimu.

## Šaltiniai
Manihis

**Manihis** – koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno šiaurės vakaruose, Karaliaus Jurgio salų grupėje, 500 km nuo Taičio. Įeina į Manihio komuną. Sausumos plotas – 13 km². 650 gyventojų (2017 m.). Gyventojų tankumas – 50 gyv./km². Svarbiausia gyvenvietė – Paeua.

Manihio atolas gulsčio ovalo formos, 27 km pločio ir 8 km ilgio. Šiaurinė žiedo dalis platesnė, pietinė sudaryta iš mažų salelių, atskirtų protakomis. Vienintelė laivuojama protaka (Tairapa) yra atolo pietvakariuose. Salos aukštis iki 9 m. Lagūnos plotas 160 km². Joje randami perlai. Manihis – viena iš pagrindinių juodųjų perlų radimviečių Tuamotu salyne. Yra nedidelis aerodromas. Turizmas (povandeninis nardymas).

Atolas apgyvendintas apie 600 metus. Yra išlikusios 2 senovės polineziečių ceremonijų platformos, pagamintos iš koralų. Salą 1616 m. atrado olandų jūrininkai Willem Schouten ir Jacob Le Maire. Manihis buvo pirmoji jų atrasta Ramiojo vandenyno vieta, kur buvo galima gauti geriamo vandens, todėl pavadinta *Waterlandt* ('vandens žemė').

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemėlapis
Nic Chagall

**Nic Chagall** (g. 1972 m. lapkričio 10 d. Krėfelde, Vokietijoje) – vokiečių Trance muzikos atlikėjas.

## Biografija
Jau kelerius metus šis vardas skamba įvairiausiuose naktiniuose klubuose visame pasaulyje. Nic Chagall solinę karjerą pradėjo 2006 m. išleisdamas pirmąjį singlą „Monday Bar“ ir pratęsdamas ją leidiniais „What You Need“ bei “Borderline / Back To San Fran”. Po sėkmingų leidinių, Nic vis dažniau groja įvairiose radijo laidose kaip svečias. Taip pat Nic Chagall jau dalyvavo tokiuose renginiuose kaip Trance Energy, Nature One ir Creamfield. 2006 m. jis dalyvavo renginiuose Mystery Land ir Dance Valley, kurių publiką sudarė apie 50.000 žmonių.

Nuo 1999 m. Nic Chagall dirba projekte Cosmic Gate, kartu su Bossi. Šis projektas jiems atnešė šlovę išleidus tokius hitus kaip „Back To Earth“, „Exploration of Space“, „Raging“, „Fire Wire“ bei „I Feel Wonderful“. 2006 m. Cosmic Gate išleido trečiąjį albumą „Earth Mover“, kuris yra bene geriausias grupės darbas.

1999 m. Vokietijoje, Duisburgo mieste, Nic Chagall tapo Essential Cuts Studio savininku, šiandien žinoma kaip E-Cutz.

## Diskografija

### Singlai

### Remiksai

## Nuorodos
* Nic Chagall MySpace
* Cosmic Gate svetainė / forumas
* Discogs informacija
Prancūzijos Polinezijos herbas

**[[Prancūzijos Polinezija|Prancūzijos Polinezijos]] herbas** netradicinės išvaizdos. Jį sudaro tik apvalus skydas be skydininkų, šalmo ir kitų atributų. 
Skydas perkirstas horizontaliai, šiek tiek žemiau vidurio linijos. Apatinis laukas – vandenynas, kurį vaizduoja penkios eilės mėlynų bangų baltame fone ir kuris simbolizuoja gausą, o viršutinis laukas – baltas dangus ir saulė, kurią simbolizuoja 10 platėjančių plačių auksinių spindulių iš skydo centro. Skydo centre pavaizduotas polinezietiškas katamaranas, kurio abu raudoni korpusai ir raudonos burės apvestos ruda linija (ruda fimbra). Ant katamarano platformos pavaizduoti 5 vienodi juodi ženkliukai, žymintys 5 Prancūzijos Polinezijos salynus.

Skydą kaip antrąjį šalies simbolį 1984 m. lapkričio 23 d. patvirtino Prancūzijos Polinezijos Asamblėja. Šis simbolis reiškia šalies saitus su senosiomis vertybėmis ir yra šalies orientyras dabar ir ateityje. Asamblėja pažymėjo, kad katamaranas yra būtina išgyvenimo priemonė žvejojant, be to – būtina transporto ir ryšių tarp salų priemonė. Katamaranas tebėra praeities simbolis, kadangi jis buvo apeigų ir užkariavimų laivas šventaisiais karalių ir didžiųjų vadų laikais, jis buvo itin svarbus apgyvendinant salas.

Prancūzijos Polinezijos herbas yra šalies vėliavos ir antspaudo dalis.
Karaliaus Jurgio salos

**Karaliaus Jurgio salos** () 3 atolai Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno šiaurės vakaruose, pusiaukelėje tarp Taičio ir Markizų salų. Šią salų grupę sudaro Takaroa, Takapoto ir Tikei salos (Takaroa komuna). Kartais Karaliaus Jurgio saloms priskiriamos ir gretimos Manihi ir Ahe salos.

Atrastos 1616 m. olandų jūrininkų Jacob Le Maire ir Willem Schouten. Pavadintos *Sondre Grondt Eylandt* („Salos be gylio“) kadangi nebuvo galima prisišvartuoti. 1765 m. pervadintos Anglijos karaliaus Jurgio III garbei.

## Nuorodos
* Žemėlapis
Manihio komuna

**Manihio komuna** – komuna Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu-Gambijė padalinyje (Tuamotu salose). Apima Manihio ir Ahės salas. Plotas 25 km². Komunoje gyvena 1230 gyventojų (2002 m.).

Administracinis centras – Paeua (Manihio saloje).

## Šaltiniai
Šeras (departamentas)

**Šeras** () – Prancūzijos departamentas šalies centrinėje dalyje, Centro regione, vadinamas Šero upės vardu. Administracinis centras – Buržas (*Bourges*).

Departamentą sudaro 3 apskritys, 19 kantonų, 20 municipalinių susivienijimų ir 287 komunos. Plotas – 7 235 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais Beri provincijos dalyje.

## Geografija

Šero departamentas ribojasi su Endro, Luaros ir Šero, Luarės, Nievro, Aljė ir Krezo departamentais. Aukščiausia vieta Magnu kalnas – 504 m.

### Pagrindiniai miestai
* Buržas (*Bourges*) – 69 900 gyventojų (2005 m.)
* Sent Amand Montrondas (*Saint-Amand-Montrond*) – 11 447 gyv.
* Virzonas (*Vierzon*) – 29 719 gyv.

### Pagrindinės upės
* Šeras
* Soldras
* Oronas
* Jevras

### Klimatas
Klimatas kontinentinis, su šaltomis žiemomis ir karštomis vasaromis.

### Kalba
Departamento pietuose kalbama Langedoko oksitanų kalba, šiaurėje – Langedoilio prancūzų kalba.

## Ekonomika

Pagrindinė ekonomikos šaka – žemės ūkis ir vynuogininkystė. Gaminami daugelis Luaros slėnio vyno rūšių.

## Turizmas
Departamente yra kelios senovinės pilys, vynuogynų ir vyno rūsių, kuriuose galima paragauti šviežio ir išlaikyto vyno.

## Politika

Šero departamentui Prancūzijos senate atstovauja Remi Puantero ir Seržas Vensonas, Atstovų rūmuose – 3 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 34 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
Hard Trance

**Hard Trance** yra Trance muzikos atšaka. Šis muzikos stilius gimė Frankfurte (Vokietija). Hard Trance muzika jungia Trance ir Hard Dance stilius.

## Charakteristikos
Hard Trance muzika skiriasi nuo klasikinės Trance muzikos tuo, kad išsiskiria su savo pabrėžimais sunkesniuose garsuose. Ritmas yra labai stiprus, o įranga su kuria grojama ši muzika, yra pernelyg supaprastinta, tačiau kokybė neprarandama. „Hoover“ garsas (bent jau taip pavadintas), kuris priklauso nuo jo „Vacuum-Like“ ūžesio, labai išpopuliarėjo praėjusiame dešimtmetyje. „Dominator“ jau nuo anksčiau buvo naudojamas labai retai, su kuriuo buvo galima išgauti šiurkščias, grubias melodijas. Neseniai, iš šio stiliaus susikūrė dvi Hard Trance atšakos, tai European Hard Trance bei UK Hard Trance. European Hard Trance – turi daugiau tamsesnių elementų ir yra labai panaši į Hardstyle muziką. UK Hard Trance – Įsiskverbia tik į originalią Trance muziką bei skleidžia daugiau bosų. Šios muzikos tempas kinta nuo 140 iki 145 BPM (mušimų per minutę).

Daugiausiai Hard Trance kūrinių buvo išleista tokiose leidinių kompanijose kaip Nukleuz ir Tidy Trax. Šiandien Hard Trance gimtine laikomi Nyderlandai, kadangi juose yra daugiausiai šios muzikos atlikėjų, kurie su savo Hard Trance kūriniais labiausiai išgarsino šią muziką visame pasaulyje. Šiais laikais tikrojo Hard Trance beveik niekas nebekuria. Šis stilius dažniausia yra kaip priemaiša kitoms Trance atšakoms. Hard trance vis dar galima išgirsti daugiausia Hardstyle, Progressive ir kituose trance atšakose.

## Žinomiausi atlikėjai
* Alex Kidd
* Alphazone
* Bas & Ram
* Belgica Wave Party                                                                              
* Blank & Jones
* BK
* Cherry Moon Trax                                                                              
* Cosmic Gate
* Derb
* DJ Dean
* DJ Digga
* DJ Jackalope
* DJ Proteus
* DJ Scot Project
* DuMonde
* Equinox
* F&W
* Flash Harry
* Frozen Moments
* Gary D
* Gaz West
* Ghost in the Machine (GITM)
* Guyver
* Hennes & Cold
* James Lawson
* Jon the Baptist
* Jones & Stephenson
* Kai Tracid
* K90
* Lab 4
* Lee Haslam
* Mark EG
* Mat Silver & Tony Burt
* Mauro Picotto
* Nick The Kid & Louk
* Nutty T
* Jon Doe
* Organ Donors
* Phil York
* Public Domain
* S.H.O.K.K.
* Stimulator
* Technikal
* Trance Generators
* Tom Berry
* Uberdruck
* Yoji Biomehanika
* Yves Deruyter

## Panaši muzika
* Trance
* Hardstyle
* Hardcore Trance
Fikusas

**Fikusas** (*Ficus*) – šilkmedinių (*Moraceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso visžaliai medžiai, krūmai ir lianos.
 
Gentyje yra apie 800 rūšių.
## Rūšys
* Didžialapis fikusas (*Ficus macrophylla*)
* Vynmedinis fikusas (*Ficus ampelas*)
* Liepinis fikusas (*Ficus arnottiana*)
* Stambiavaisis fikusas (*Ficus aurantiaca*)
* Bengalinis fikusas (*Ficus benghalensis*)
* Randuotasis fikusas (*Ficus callosa*)
* Skiautėtalapis fikusas (*Ficus carica*)
* Talkusis fikusas (*Ficus consociata*)
* Kriaušinis fikusas (*Ficus copiosa*)
* Stambialapis fikusas (*Ficus elastica*)
* Stačiašakis fikusas (*Ficus erecta*)
* Kaitusis fikusas (*Ficus heteromorpha*)
* Šiurkštusis fikusas (*Ficus hispida*)
* Kirmėlinis fikusas (*Ficus insipida*)
* Geltonasis fikusas (*Ficus lutea*)
* Smulkiavaisis fikusas (*Ficus microcarpa*)
* Plačialapis fikusas (*Ficus platyphylla*)
* Smulkusis fikusas (*Ficus pumila*)
* Kekinis fikusas (*Ficus racemosa*)
* Maldyklinis fikusas (*Ficus religiosa*) 
* Blizgusis fikusas (*Ficus retusa*)
* Tuopalapis fikusas (*Ficus rumphii*)
* Guobalapis fikusas (*Ficus septica*)
* Krislinis fikusas (*Ficus subincisa*)
* Šilkmedinis fikusas (*Ficus sycomorus*)
* Gluosnialapis fikusas (*Ficus thonningii*)
* Margasis fikusas (*Ficus variegata*)
ir kt.


Image:Ficus altissima1.jpg|*[[Ficus altissima]]*
Image:Ficus aspera 1.jpg|*[[Ficus aspera]]* 
Image:Ficus benghalensis2.jpg|Bengalinis fikusas (*Ficus benghalensis*)
Image:Ficus benjamina2.jpg|*[[Ficus benjamina]]*
Image:Ficus clusiifolia.jpg|*[[Ficus clusiifolia]]*
Image:Starr_020227-0070_Ficus_triangularis.jpg|*[[Ficus deltoidea]]*
Image:Ficus elastica2.jpg|Stambialapis fikusas (*Ficus elastica*)
Image:Ficus heteropleura Blanco2.255.png|*[[Ficus heteropleura]]* 
Image:Ficus lyrata2.jpg|*[[Ficus lyrata]]*
Image:Moretonbayfigfrom1850.JPG|Didžialapis fikusas (*Ficus macrophylla*)
Image:Ficus mauritiana leaves.JPG|*[[Ficus mauritiana]]*
Image:Ficus microcarpa2.jpg|Smulkiavaisis fikusas (*Ficus microcarpa*)
Image:Starr_010820-0015_Ficus_pseudopalma.jpg|*[[Ficus pseudopalma]]*
Image:Starr_001228-0123_Ficus_pumila.jpg|Smulkusis fikusas (*Ficus pumila*)
Image:Ficus racemosa Bra49.png|Kekinis fikusas (*Ficus racemosa*)
Image:Ficus_religiosa_Bo.jpg|Maldyklinis fikusas (*Ficus religiosa*) 
Image:Ficus retusa.jpg|Blizgusis fikusas (*Ficus retusa*)
Image:Ficus rumphii Bra48.png|Tuopalapis fikusas (*Ficus rumphii*)
Image:Sycomoros old.jpg|Šilkmedinis fikusas (*Ficus sycomorus*)


## Šaltiniai
Takaroa

**Takaroa** – koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno šiaurės vakaruose, Karaliaus Jurgio salų grupėje, 575 km nuo Taičio. Įeina į Takaroa komuną. Sausumos plotas – 20 km². 674 gyventojai (2017 m.). Gyventojų tankumas – 33,7 žm./km². Svarbiausia gyvenvietė – Teavaroa.

Atolas gulščio ovalo formos. Ilgis 24 km, plotis 8 km. Plačiausia žiedo dalis šiaurės rytuose. Pietinė dalis smarkiai suskaidyta protakų. Vienintelė laivuojama protaka – Teavaroa. Lagūnos plotas 93 km², gylis iki 3 m. Perlų rinkimas ir perlamutro gavyba.

Salą 1616 m. atrado olandų ekspedicija. Anglų jūrininkas Džonas Baironas atolą pavadino *Koralų sala*. Taip pat žinoma *Tioka* ir *Taaroa* pavadinimais. Apie 90 % salos gyventojų – mormonai. Yra 1891 m. pastatyta mormonų bažnyčia. Yra polineziečių šventyklų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemėlapis