open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gestų kalba

**Gestų kalba**  – kalba, kuri suvokiama vizualiai ir perduodama rankų ar kitų kūno dalių judesiais bei padėtimi. Gestų kalba turi savitą ir turtingą gramatiką, kur svarbu erdvė, greitis, laikas bei veido mimikos.

Gestų kalba nėra tik rankų judesiais atvaizduojama žodinė kalba. Gestai žymi ir sąvokas, o nacionalinės gestų kalbos turi mažai ką bendro su tose šalyse vartojamomis žodinėmis kalbomis. Gestų kalba nėra tarptautinė. Ji nacionalinė, gyva ir nuolat kintanti bei evoliucionuojanti, taip pat kaip žodinė. Gestų kalbos gali būti ir giminingos arba labai tolimos. Pavyzdžiui, lietuvių gestų kalboje yra daug sąsajų su rusų, tačiau ji labai skiriasi nuo kinų gestų kalbos. Egzistuoja tarptautiniai gestai, kurie nelaikomi gestų kalba, nes neturi gramatikos, jie naudojami kurtiesiems bendraujant įvairiuose tarptautiniuose renginiuose.

## Lietuvių gestų kalba
Apie lietuvių gestų kalbos istoriją iki 1945 m. žinoma labai mažai. Nuo 1945 iki 1990 m. ji buvo naudojama kartu su rusų gestų kalba; abi tapo artimos. Tik kai kurių gestų rusiškas tarimas išduoda, kad šie gestai buvo perimti iš rusų.

Lietuvai atkūrus nepriklausomybę, ryšiai su rusų gestų kalbos plėtojimu beveik nutrūko. Dabar lietuvių gestų kalba vystosi kaip nepriklausoma kalba. Jai šiek tiek įtaką daro tarptautiniai gestai. 1995 m. gegužės 4 d. LR Vyriausybė (nutarimu Nr. 630 „Dėl kurčiųjų gestų kalbos pripažinimo gimtąja kalba“) oficialiai pripažino Lietuvos Respublikos kurčiųjų gimtąja
kalba gestų kalbą ir suteikiant jiems galimybę gimtąja kalba pasirinkti ir tėvų kalbą. Gestų kalba yra kurčiųjų gimtoji kalba (LR neįgaliųjų socialinės integracijos įstatymo 4 str.).

Lietuvių gestų kalba pradėta tyrinėti tik 1996 m., kai gestų kalba Lietuvoje buvo pripažinta kurčiųjų gimtąja kalba. Lietuvių gestų kalbą tiria bei normina VšĮ Surdologijos centras.

## Žodynas
1996 m. buvo pradėtas rengti 5 tomų „Lietuvių gestų kalbos žodynas“ (per 3000 gestų):
* 1 tomas (a - f, apie 600 gestų), 1998;
* 2 tomas (g - l, apie 540 gestų), 1999;
* 3 tomas (m - p, apie 720 gestų), 2000;
* 4 tomas (r - t, apie 750 gestų), 2001;
* 5 tomas (u - ž ir papildymai: Lietuvos miestai, gestai su skaičiaus reikšme, kryptimi kaitomi veiksmažodžiai), 2003.

2013 metais išleistas kompiuterinis internetinis **LGK** (Lietuvių gestų kalba) žodynas, kuriame yra surinkti gestai iš gyvosios kalbos (medžiaga nufilmuota), nustatytos jų reikšmės, gramatinės ypatybės ir paplitimas, gestai susisteminti pagal jų struktūrą. Pateikti pavyzdžiai, kaip gestai naudojami sakiniuose. Žodynas nuolat tobulinamas.

## Nuorodos
* Gestų kalbos televizija 
* VŠĮ „Surdologijos centras“ 
* Lietuvos kurčiųjų draugija
* Vilniaus apskrities gestų kalbos vertėjų centras 
* Šiaulių sutrikusios klausos vaikų ugdymo centras 
* Klaipėdos kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų pagrindinė mokykla
* Kompiuterinė lietuvių gestų kalbos mokymosi programa 
* Aiškinamieji žodynėliai lietuvių gestų kalba 
* Lietuvos kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų ugdymo centras
Baltosios ir Baltijos jūrų kanalas

**Baltosios ir Baltijos jūrų kanalas** (rusiškai *Беломорско-Балтийский канал*) – laivybinis kanalas, jungiantis Baltąją jūrą su Baltijos jūra ties Sankt Peterburgu.

Kanalas statytas 1931–1933 m. Jo ilgis 227 km, iš jų 37 km skalingame grunte. Turi 19 šliuzų, 49 vandens užtvankas, 15 sutvirtinimų. Josifo Stalino įsakymu jį reikėjo pastatyti labai greitai, per 24 mėnesius ir pigiai, vietoj geležies ir gelžbetonio naudoti medieną, o jo statyboje naudoti Gulago kalinių darbo jėgą. Jo statyboje žuvo apie 12 000 žmonių.

Vienu metu jo statyboje dirbo apie 107 000 žmonių. Pats Stalinas 1933 m. gegužės 1 d. dalyvavo jo atidaryme. Tarybinė valdžia šitą statybą įsivaizdavo kaip pirmojo penkmečio sėkmę. Iš tikro šitas projektas galiausiai žlugo. Tūkstančių kalinių darbas nuėjo veltui – kanalas pasirodė pernelyg seklus (apie 3,5 metrų gylio), kad juo būtu galima perkelti didelius karinius krovinius tarp Baltosios ir Baltijos jūrų, o iš Baltosios jūros per Arkties vandenyną į žemyną. 1983 m. jis buvo apdovanotas Raudonosios vėliavos darbo ordinu.

## Nuorodos
* Baltosios – Baltijos jūrų kanalas
* Nacionalinis Karelijos respublikos archyvas: Baltosios – Baltijos jūrų kanalas (foto paroda)
Bruce Dickinson

**Bruce Dickinson** (**Paul Bruce Dickinson**, g. 1958 m. rugpjūčio 7 d. Worksopo miestelyje) – britų grupės Iron Maiden frontmenas ir vokalistas, nuo 1990 metų pradėjęs ir solo karjerą.

## Diskografija

### Speed
* Man In The Street (studijinis albumas) 1980

### Samson
* Survivors (*studijinis albumas*) 1979
* Head On (*studijinis albumas*) 1980
* Shock Tactics (*studijinis albumas*) 1981
* Live at Reading 1981 (*koncertinis albumas*) 1990

### [[Iron Maiden]]
* The Number of the Beast (*studijinis albumas*) 1982
* Piece of Mind (*studijinis albumas*) 1983
* Powerslave (*studijinis albumas*) 1984
* Life After Death (*koncertinis albumas*) 1985
* Somewhere in Time (*studijinis albumas*) 1986
* Seventh Son of the Seventh Son (*studijinis albumas*) 1988
* No Prayer for the Dying (*studijinis albumas*) 1990
* Fear of the Dark (*studijinis albumas*) 1992
* A Real Live One (*koncertinis albumas*) 1993
* A Real Dead One (*koncertinis albumas*) 1993
* Live at the Donington(*koncertinis albumas*) 1993
* Brave New World (*studijinis albumas*) 2000
* Rock in Rio (*koncertinis albumas*) 2002
* Dance of Death (*studijinis albumas*) 2003
* Death on the Road (*koncertinis albumas*) 2005
* A Matter of Life and Death (*studijinis albumas*) 2006
* The Final Frontier (studijinis albumas) 2010
* The Book Of Souls (studijinis albumas)  2015
* Senjutsu (studijinis albumas) 2021

### [[Bruce Dickinson]]
* Tattooed Millionaire (*studijinis albumas*) (1990)
* Balls to Picasso (*studijinis albumas*) (1994)
* Alive in Studio A (*koncertinis albumas*) (1995)
* Skunkworks (*studijinis albumas*) (1996)
* Accident of Birth (*studijinis albumas*) (1997)
* The Chemical Wedding (*studijinis albumas*) (1998)
* Scream for Me Brazil (*koncertinis albumas*) (1999)
* The Best of Bruce Dickinson (*geriausių dainų kompiliacija*) (2001)
* Tyranny of Souls (*studijinis albumas*) (2005)
* Anthology (*DVD videografija*) (2006)
* The Mandrake Project (*studijinis albumas*) (2024)
Plūduriuojančioji plūstis

**Plūduriuojančioji plūstis** (*Salvinia natans*)
 – plūstinių (*Salviniaceae*) šeimos, plūsties (*Salvinia*) genties vandens augalas, plūduriuojantis stovinčių vandens telkinių paviršiuje.

## Morfologija

Turi šakotus stiebus, bet neturi šaknų. Ant stiebo bamblių lapai išsidėsto poromis vienas prieš kitą. Jie pailgo ovalo formos, ryškiai žalios spalvos; viršutinė pusė plaukuota. Ties kiekviena lapų pora stiebo apačioje yra vienas vandenyje paniręs lapas, suskaldytas į plonus siūlelius, kurie primena šakneles. Plūduriuojančių lapų paviršius padengtas kauburėliais ir plaukeliais (trichomai), tarp jų susilaiko oro burbuliukai ir atstumia vandenį, todėl plūstys neskęsta ir yra apsaugomos nuo vandens. Tokia apsauga reikalinga, kad galėtų vykti fotosintezė.

## Dauginimasis
Dauginasi stiebo atplaišomis ir sporomis. Panirusių lapų pamate susidaro rutuliški uždari sorai, kuriuose vystosi megasporangės arba mikrosporangės. Megasporangėje subręsta 1 megaspora, o mikrosporangėje – net 64 mikrosporos. Sporos peržiemoja vandens telkinio dugne, o pavasarį išplaukia į vandens paviršių. Iš mikrosporos išsivysto labai redukuotas vyriškas polaiškis, kurį sudaro trys ląstelės. Iš megasporos išsivysto vėduokliškas moteriškas polaiškis. Po apvaisinimo susidaro zigota, o vėliau – gemalas, kuris minta megasporos maisto atsargomis.

## Gamtinė reikšmė
Auga labai gretai, todėl dažnai užželia svarbius vandens telkinius – taip trukdo laivybą, prastina vandens kokybę. Nekontroliuojamos invazinės plūsties rūšys gali ežerą greitai paversti pelke. Auginant lauke tarp plūsties šaknų gali slėptis žuvys, kiti gyvūnai.

Plūduriuojančioji plūstis gali būti auginama kaip kambarinis vandens augalas. Auginimo sąlygos: vandens inde, saulėtoje vietoje. Žiemą 14–20 °C temperatūra.

## Paplitimas
Paplitęs Azijos, Afrikos, Amerikos atogrąžų srityse, nors auga ir paatogrąžų bei vidutinių platumų vandens telkiniuose. 2000 m. plūduriuojančioji plūstis (*Salvinia natans*) buvo įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

1922 m. prof. Povilo Snarskio nustatyta Joniškėlio apylinkėse, pelkėse, bet jas nusausinus išnyko. Rūšies statusas Lietuvoje neaiškus, jį reikėtų tikslinti.

## Šaltiniai
Emocinis nestabilumas

**Emocinis nestabilumas** – psichologinė žmogaus būsena, kuriai būdingas lengvas perėjimas į kraštutinumus, greiti ir dažni emocijų pasikeitimai.

Asmuo, esantis nestabilios emocinės būsenos, neadekvačiai reaguoja į aplinkinius veiksnius. Labai dažnai tokiems asmenims atsiranda baimės priepuoliai, susierzinimas, dažnai užsipuola ar susigraudina.

Tokie asmenys dažnai vadinami neurotikais, sunkiai kontroliuoja savo elgesį ir susitvarko stresinėse situacijose.

## Taip pat skaitykite
* Emociškai nestabilaus tipo asmenybės sutrikimas
Molotovo linija

**Molotovo linija** – Tarybų Sąjungos 1940–1941 m. pradėta statyti fortifikacinė linija. Ši linija ėjo per aneksuotas Lietuvos, Baltarusijos, Ukrainos ir Lenkijos teritorijas.

## Gynybos linija

Linija buvo prastai suprojektuota ir įrenginėta paskubomis. Iš daugiau kaip 1,5 tūkstančio Lietuvos teritorijoje suplanuotų kazematų pavyko pastatyti vos 101. Tačiau daugumoje buvo atlikti tik betonavimo darbai, o pilnai parengtų gynybai nebuvo visiškai. Dėl šios priežasties Molotovo linija neatlaikė staigaus Vermachto puolimo ir buvo per kelias dienas pralaužta.

Molotovo linijos likučiai pakankamai gerai išlikę. Kai kuriuose jų matyti įvairūs pažeidimai: sviedinių žymės, stiprių sprogimų deformuotos betoninės konstrukcijos, tačiau dažniausiai tai yra ne mūšio pėdsakai, o jau po karo atliktų bandymų ar sprogmenų utilizavimo rezultatai.

## Rajonai
Molotovo linija buvo suskirstyta į šiuos fortifikacinius rajonus:
# Telšių
# Šiaulių
# Kauno
# Alytaus
# Gardino
# Osovieco
# Zambrovo
# Bresto
# Kovelio
# Vladimiro- Voluinės
# Kamenka-Buzkos
# Rusios-Ravos
# Pšemislo

## Lietuvoje

Molotovo linijos dalies Lietuvoje projektavimo darbai baigti 1941 m. kovo mėn., o jos objektų statyba prasidėjo jau balandžio mėn. Bendras fronto įtvirtininmų ruožas Lietuvoje turėjo būti 328 km. Iš viso pradėtas statyti 101 bunkeris, tačiau iki II Pasaulio karo pradžios nė vienas jų nebuvo užbaigtas.
* **Telšių įtvirtinimų rajonas**. 8 įtvirtinimų punktai apie 75 km ilgio linijoje nuo Palangos iki Judrėnų (Klaipėdos raj.). Šioje atkarpoje planuota pastatyti 366 bunkerius, tačiau spėta tik 23.
* **Šiaulių įtvirtinimų rajonas**. 6 punktai apie 90 km ilgio linijoje nuo Pajūrio (Šilalės raj.) iki Jurbarko. Iš planuotų 403 bunkerių spėta – 27.
* **Kauno įtvirtinimų rajonas**. 10 punktų apie 105 km ilgio linijoje nuo Jurbarko iki Kalvarijos. Iš planuotų 599 bunkerių pastatytas 31.
* **Alytaus įtvirtinimų rajonas**. 5 punktai apie 60 km ilgio linijoje nuo Kalvarijos iki sienos su Baltarusija. Iš planuotų 273 bunkerių spėta pastatyti 20.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Straipsnis apie Molotovo liniją tunelis.ginklai.net svetainėje
Fiodoro Dievo motina

**Fiodoro Dievo motina** (, taip pat žinoma kaip **Juodoji Rusijos Mergelė**) – Romanovų šeimos ikona globėja ir viena labiausiai garbinamų ikonų Aukštutinės Volgos regione. 

Manoma, kad iki mongolų invazijos į Rusiją ikona buvo laikoma vienuolyne netoli Gorodeco ant Volgos miestelio. Mongolams užėmus ir sudeginus miestelį, ikona dingo.

## Nuorodos
*
Aukštakulniai

**Aukštakulniai** (arba ***aukštakulniai bateliai***) – moteriški batai, pasižymintys maždaug 10 cm ir didesnio aukščio kulnu, kuris būna nedidelio skerspjūvio ploto. Kadangi tai labiausiai moteriškumą pabrėžianti avalynė, todėl jie dažniausiai avimi tam tikromis progomis (oficialiuose susitikimuose, šventėse, vakarėliuose ir pan.), kadangi kasdienis avėjimas ne tik susijęs su pavojumi sveikatai, tačiau ir bendru nepatogumu.

## Avėjimo ypatumai

Kadangi aukštakulniai, priklausomai nuo jų aukštumo, pakelia moters kūną aukščiau įprasto lygio, pasikeičia kūno svorio centras, todėl nuolatos nešiojant aukštus batelius gali išsivystyti sąnarių ir apskritai judėjimo aparato sutrikimai, padidėti kojų kaulų lūžumas, raumenų įtempimas, kraujo apytaka kojose. Be to, pakinta ir pėdos forma, kadangi kūno svoris pasiskirsto kitokioje plokštumoje nei avint įprastus batelius. Šių veiksnių visuma gali sąlygoti rimtus ortopedinius ir kraujagyslių sutrikimus kojose. Jeigu aukštakulniai dažnai avimi moters kūnui dar nevisiškai susiformavus (maždaug iki 20 m.), atsiranda rizika dėl dubens deformacijų, kurios vėliau gali trukdyti optimaliam nėštumui (visų pirma vaisiaus lokalizacijai gimdoje).

Nepaisant šių pavojų, aukštakulniai yra madingi, ypač kaip proginė avalynė. Juos avinti pasikeičia bendra moters kūno laikysena, šiek tiek daugiau pabrėžiama krūtinė ir užpakalis, pakinta eisena – ji tampa elegantiškesnė, judesiai lėtesni, tačiau atsargesni. Dėl šių veiksnių aukštakulniai pabrėžia moters seksualumą.

## Įdomybės
2008 m. rugsėjo 2 d. Sidnėjuje (Australija) užfiksuotas rekordas: bėgimo aukštakulniais rungtyje (80 m trasa, bateliai su 75 mm kulnu) dalyvavo 265 žmonės, tarp jų keli vyrai.

## Išnašos
Farerų kalba

**Farerų kalba** (far. føroyskt mál, ) – iš germanų prokalbės kilusi šiaurės germanų kalba, paplitusi Farerų salose, priklausančiose  Danijai. Pačiose Farerų salose gyvena 41 000 žmonių (2001 m. gyventojų surašymas). Daug farerų kalbos vartotojų gyvena už salų ribų, daugiausia kontinentinėje Danijos dalyje (apie 25 tūkst.), todėl kalbančiųjų skaičiaus įvertinimai skiriasi.

## Abėcėlė
Farerų kalbos abėcėlėje yra 29 raidės:

* *Ð ð* niekada nepasitaiko žodžio pradžioje. Didžioji *Ð* pasitaiko kontekste, kai reikalingos didžiosios raidės, pavyzdžiui, žemėlapiuose: *SUÐUROY 'Suri' (pažodžiui „Pietų sala“).
* Vietoje *Ø ø* gali pasitaikyti *ö'', pavyzdžiui, Föroyar 'Farerų salos'.
* Raidės, neįtrauktos į abėcėlę, gali pasitaikyti varduose, pavyzdžiui, Lützen, Müller, Winther, Zacharias.

## Nuorodos
* Pasiklausyti farerų kalbos, per Farerų (Kringvarp Føroya) radiją 

* 
* Farerų-anglų kalbų žodynas 
* Farerų-danų kalbų žodynas
MK

**MK** gali reikšti
* MK – Makedonijos šalies kodas;
* ISO 3166-2:MK – ISO 3166-2 standarto sudėtinė dalis apibrėžianti Makedonijos padalijimą į regionus;
* MK sistema – astronominė žvaigždžių spektrų klasifikavimo sistema;
* Miškų kodeksas (pvz., LTSR miškų kodeksas).

**mk** gali reikšti:
* Makedonų kalbos kodas (pagal ISO 639-1 standartą);
* Makedonietiška Vikipedija (:mk:).
Palaidinė

**Palaidinė** – moteriškas viršutinis drabužis, panašus į marškinius.

Gali būti nešiojama įvairiai: kaip kasdieninis arba kaip oficialus drabužis, namie arba viešumoje. Gaminama iš šilko, medvilnės ir kitokio natūralių ar sintetinių audinių. Dažniausiai būna su sagomis (kurios kaip moteriškai aprangai prisiūtos kairėje pusėje), vienspalvės (bet įvairių spalvų ir atspalvių). Daugelis kitų palaidinės elementų priklauso nuo mados: jos gali būti su plačia apykakle arba be apykaklės, su dirželiu ties talija, puoštomis rankovėmis, spaustukais vietoje sagų, trumpomis rankovėmis ir kt.

Palaidinė, kaip ir kiti viršutiniai drabužiai, derinama prie gretimos aprangos – megztinio, kostiumo, sijono, kelnių ir kt.

## Istorija
Palaidinės atsirado XIX a. pabaigoje, apie 1890 metus. Ypač ėmė populiarėti po Antrojo pasaulinio karo.
Bretonų kalba

**Bretonų kalba** (*Brezhoneg*) – kalba, priklausanti keltų kalbų grupei, britų pogrupiui. Paplitusi Prancūzijos šiaurės vakaruose, Bretanėje. Ši kalba laikoma salų keltų kalba, nors ir yra žemyne, nes bretonų protėviai atsikėlė į Bretanę V–VI amžiuje iš Kornvalio grafystės. Kartu su valų, kornų ir išmirusia kambrų kalba priklauso britų kalbų pogrupiui. Bretonų kalba paplitusi Bretanės Finistero departamente (*Penn ar Bed*), taip pat vakarinėse Kot d’Armoro (*Aodoù-an-Arvor*) ir Morbihano (*Mor-bihan*) departamentų dalyse.

Tai vienintelė iš šiuolaikinių keltų kalbų, kuriai nesuteiktas oficialios kalbos statusas. Prancūzijos vyriausybė pripažįsta bretonų kalbą tik kaip regioninę.

## Istorija
Nors Antikoje dabartinėje Bretanėje gyveno keltų gentys, tačiau bretonų kalba kilusi ne iš vietinių gyventojų naudotos galų kalbos, bet iš keltų pabėgėlių ir imigrantų iš Didžiosios Britanijos kalbos. Bretonų kalba yra glaudžiai susijusi su kornų (Kornvalis) ir valų kalba (Velsas). Artimiausia ji kornų kalbai, su kuria sudaro vakarų britų kalbų grupę.

Rytiniuose Bretanės departamentuose bretonų kalba per paskutinius kelis šimtmečius nyko, iš dalies išstumiama *langues d’oïl* kalbos *gallo*.

Ilgą laiką bretonų kalba laikėsi tik dėl to, kad kraštas buvo ekonomiškai atsilikęs ir dėl to mažiau veikiamas Prancūzijos centrų. Tik XIX a. bretonų kalba ir literatūra pradėta ugdyti sąmoningai.

## Abėcėlė
: `'''Aa Bb CHch C’Hc’h Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Tt Uu Vv Ww Yy Zz'''`
*ñ* raidė naudojama nosiniems garsams pažymėti, pati raidė nėra skaitoma.

## Dialektai
Bretonų kalba pasižymi stipriai vienas nuo kito besiskiriančiais dialektais. Išskiriami keturi dialektai:
* **leoniečių** (bretoniškai *leoneg*, pranc. *léonard*)
* **tregerų** (bretoniškai *tregerieg*, pranc. *trégorrois*)
* **vanų** (bretoniškai *gwenedeg*, )
* **kornų** (bretoniškai *kerneveg*, ).
Tarp šių dialektų paplitimo nėra ryškių ribų, nes kalba nežymiai keičiasi nuo vieno kaimo iki kito. Lyginant su kitais dialektais, vanų dialektas labai išsiskiria savo kirčiu (paskutiniame skiemenyje, kitose tarmėse – priepaskutiniame), *zh* grafemos tarimu ir kita.

## Nuorodos

* 
* Bretonų kalbos kursas (anglų kalba)
* Bretonų-anglų-prancūzų kalbų žodynas
Feyenoord Rotterdam

**Roterdamo „Feyenoord“** – Nyderlandų futbolo klubas  iš Roterdamo, Fejenordo rajono.

## Istorija
2021–2022 m. sezone rungtyniavo Eredivisie. Užėmė trečią vietą.

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta raudona juoda apranga. 

## Pasiekimai

* Tarpžemyninės taurės laimėtojas (1970 m.)

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Garsesni žaidėjai
* Giovanni van Bronckhorst
* Johan Cruijff
* Ruud Gullit
* Willem van Hanegem
* Pierre van Hooijdonk
* Ronald Koeman
* Henrik Larsson
* Roy Makaay
* Robin van Persie

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Gerbėjų svetainė
Žiurkinės gyvatės

**Žiurkinės gyvatės** (*Elaphe*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis. Kūnas vidutinio ilgio. Gaudo žiurkes. Viršutinio žandikalulio dantys vienodi, jų yra 12-22. Apatiniame žandikaulyje priekiniai dantys stambesni už likusius. Nuo akių link burnos kampo nusitęsia juoda juosta.

Paplitę Šiaurės ir Centrinėje Amerikoje, Azijoje, Pietų ir Centrinėje Europoje.

## Rūšys
Gentyje yra 36 rūšys:
*Salinis žaltys, arba japoninė žiurkinė gyvatė (*Elaphe climacophora*) 
*Kukurūzinis žaltys (*Pantherophis guttatus*) 
*Kaukazinis žaltys (*Elaphe hohenackeri*)
Talija

: *Šis straipsnis apie kūną, apie graikų mitologijos mūzą žr. – [[Talija (mitologija)]].*
**Talija** – sąlyginė kūno linija, ties kuria baigiasi viršutinė drabužių dalis (marškiniai, palaidinė ir kt.) ir prasideda apatinė dalis (kelnės, sijonas ir kt.). Teoriškai ji sutampa su juosmeniu, tačiau priklausomai nuo mados, ji gali būti nuo vietų visai po krūtimis iki dubens srities. Talija dažnai naudojama siekiant pabrėžti tam tikras kūno savybes, ji gali būti įvairių tipų. Ties talija dažnai juosiamas diržas.

Talija susiformuoja dėl to, kad juosmens srities šonkauliai nesusijungia su bendru šonkaulių lanku, priešingai nei aukščiau talijos esantys šonkauliai; be to, dubenkaulis (esantis žemiau talijos) yra žymiai platesnis nei juosmeniniai šonkauliai.
Juosmuo

**Juosmuo** – žmogaus kūno vieta, esanti tarp šonkaulių lanko apačios ir šlaunikaulio viršutinio galo. Tai dažniausiai yra ta žmogaus liemens vieta, kurioje jis siauriausias (išskyrus nutukimo atvejus). Aprangos vieta, pabrėžianti juosmenį, vadinama talija.

Moterų juosmuo yra šiek tiek platesnis nei vyrų, visų pirma dėl platesnio dubens. Po krūtinės ir gaktos plaukų skirtumų tarp lyčių, tai yra labiausiai į akis krintantis antrinis lytinis požymis.
Gulsčioji jonažolė

**Gulsčioji jonažolė** (*Hypericum humifusum*) – jonažolinių (*Hypericaceae*) šeimos jonažolių (*Hypericum*) genties augalas.

Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Plaukuotoji jonažolė

**Plaukuotoji jonažolė** (*Hypericum hirsutum*) – jonažolinių (*Hypericaceae*) šeimos jonažolių (*Hypericum*) genties augalas.

Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Jonažolė

**Jonažolė** (*Hypericum*) – jonažolinių (*Hypericaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiametės žolės arba puskrūmiai. Jų lapai priešiniai, lygiakraščiai, su liaukiniais taškeliais. Žiedai sutelkti šluotelės pavidalo žiedynuose. Vainiklapiai geltoni. Vaisius – dėžutė.

Gentis paplitusi beveik visame pasaulyje, jos nėra tik atogrąžų žemumose, dykumose ir poliariniuose regionuose.

Gentyje yra apie 200 rūšių. Lietuvoje auga 6 rūšys: 

* Sparnuotoji jonažolė (*Hypericum tetrapterum*)
* Plaukuotoji jonažolė (*Hypericum hirsutum*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Gulsčioji jonažolė (*Hypericum humifusum*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Keturbriaunė jonažolė (*Hypericum maculatum*)
* Kalninė jonažolė (*Hypericum montanum*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Paprastoji jonažolė (*Hypericum perforatum*)

## Šaltiniai
Šiaurinė katuogė

**Šiaurinė katuogė** (*Rubus arcticus*) – erškėtinių šeimos gervuogių (*Rubus*) genties augalų rūšis.

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Miškiniai žalčiai

**Miškiniai žalčiai** (*Amphiesma*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis.

Paplitę Sibire, Korėjoje, Kinijoje, Indijoje, Indokinijoje, Pietryčių Azijoje, Japonijoje, Indonezijoje.

Gentyje yra 38 rūšys.
Kukmedis

**Kukmedis** (*Taxus*) – pušainių (*Pinopsida*) klasės kukmedinių (*Taxaceae*) šeimos augalų gentis. Šie žemaūgiai arba vidutinio aukščio, (užaugantys nuo 1 iki 40 m aukščio, o kamieno skersmuo gali siekti iki 4 m) medžiai ir krūmai priklauso plikasėklių induočių grupei. Auga palyginti lėtai, bet gali būti labai ilgaamžiški augalai – augti daugiau kaip 2000 metų. Visi nuodingi, išskyrus sėklamakštę.

Gentyje 9 rūšys, iš kurių europinis kukmedis (*Taxus baccata*) vienintelė kukmedinių (*Taxaceae*) šeimoje rūšis, savaime augusi Lietuvoje ir laukinėje gamtoje išnykusi †. Dabar rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą, bet iki šiol jokia Lietuvos valstybinė institucija, atsakinga už šalies biologinę vietinių rūšių įvairovę, nedėjo pastangų atkurti jų populiacijos.

Visos išskiriamos kukmedžių (*Taxus*) genties rūšys viena su kita yra labai artimai susijusios ir dėl to kai kurie botanikai linkę jas laikyti vienos rūšies porūšiais arba regioninėmis atmainomis ir pagrindu laikomas europinis kukmedis (*Taxus baccata*), kuris buvo pirmasis moksliškai apibūdintas. Iš visų kukmedžių (*Taxus*) rūšių tik sumatrinių kukmedžių (*Taxus sumatrana*) rūšis nuo kitų labiau skiriasi, o natūraliai paplitusi Sumatros ir Sulavesio salose, kurios priskiriamos Malezijos geobotaniniam augalijos regionui.

## Rūšių sąrašas
Gentyje išskiriamos devynios rūšys:
# Europinis kukmedis – *Taxus baccata* L.. Augusi Lietuvoje, dabar laikoma išnykusia rūšimi.
# Trumpaspyglis kukmedis – *Taxus brevifolia* Nutt.
# Kanadinis kukmedis – *Taxus canadensis* Marshall
# Dygusis kukmedis – *Taxus cuspidata* Siebold & Zucc.
# Floridos kukmedis – *Taxus floridana* Nutt. ex Chapm.
# *Taxus fuana* Nan Li & R.R.Mill
# *Taxus globosa* Schltdl.
# Sumatrinis kukmedis – *Taxus sumatrana* (Miq.) de Laub.
# Himalajinis kukmedis – *Taxus wallichiana* Zucc.

## Nuorodos
* Mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per (theplantlist.org) , (ipni.org), (tropicos.org) *[[Anglų kalba|anglų k.]]*
* Lietuvos raudonoji knyga – Europinis kukmedis 
* sodininkyste.lt kukmedis
Kaufmano glindė

**Kaufmano glindė** (*Pedicularis kaufmannii*) – džioveklinių (*Orobanchaceae*) šeimos glindžių (*Pedicularis*) genties augalų rūšis.

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Auga sausose pievose, saulėtose kalvose, stepėje. Žydi birželio – liepos mėn.
Karališkoji glindė

**Karališkoji glindė** (*Pedicularis sceptrum-carolinum*) – džioveklinių (*Orobanchaceae*) šeimos glindžių (*Pedicularis*) genties augalų rūšis.

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Auga pelkėtose pievose, užpelkėjusiuose miškuose, kalkingose pelkėse. Žydi liepos – rugpjūčio mėn. 


Pedicularis sceptrum-carolinum - Inflorescence - Niitvälja bog.jpg|
Pedicularis sceptrum-carolinum - Bombus schrencki - Niitvälja bog.jpg|
Kuninga-kuuskjalg - leherosett Niitvälja soo.jpg|
Pedicularis sceptrum-carolinum - Habitat - Niitvälja bog.jpg|
Pedicularis sceptrum-carolinum - Seed capsule with seeds.jpg|
Pelkinė glindė

**Pelkinė glindė** (*Pedicularis palustris*) – džioveklinių (*Orobanchaceae*) šeimos glindžių (*Pedicularis*) genties augalų rūšis.

Auga šlapiose pievose, raistuose, žemapelkėse, pakrantėse. Žydi gegužės – rugpjūčio mėn.
Amerikiniai vandeniniai žalčiai

**Amerikiniai vandeniniai žalčiai** (*Nerodia*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis.

Paplitę Kanadoje, JAV, Meksikoje, Kuboje.

Gentyje yra 10 rūšių.
Miškinė glindė

**Miškinė glindė** (*Pedicularis sylvatica*) – džioveklinių (*Orobanchaceae*) šeimos glindžių (*Pedicularis*) genties augalų rūšis.

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Tai yra daugiametis 15–60 cm aukščio augalas su trumpu šakniastiebiu ir kuokštinėmis sutrumpėjusiomis  šaknimis. Stiebas status, tankiai apaugęs garbanotais plaukeliais.

Auga drėgnose pamiškių pievose, miškuose, pelkėse. Žydi birželio – liepos mėn.


Pedicularis_sylvatica.jpeg|Žiedas
Pedicularis_sylvatica_blatt.jpeg|Lapas
Plante_à_determiner.JPG|Augavietė
Illustration Pedicularis silvatica0.jpg|Iliustracija
Žalčiai žuvėgaudžiai

**Žalčiai žuvėgaudžiai** (*Xenochrophis*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis.

Paplitę Afganistane, Indijos pusiasalyje, Kinijoje ir Pietryčių Azijoje.

Gentyje yra 13 rūšių:

* *Xenochrophis asperrimus*
* *Xenochrophis bellula*
* *Xenochrophis cerasogaster*
* *Xenochrophis flavipunctatus*
* *Xenochrophis maculatus*
* *Xenochrophis melanozostus*
* *Xenochrophis piscator*
* *Xenochrophis punctulatus*
* *Xenochrophis sanctijohannis*
* *Xenochrophis schnurrenbergeri*
* *Xenochrophis trianguligerus*
* *Xenochrophis tytleri*
* *Xenochrophis vittatus*
Vėžiniai žalčiai

**Vėžiniai žalčiai** (*Regina*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis.

Paplitę Kanadoje ir JAV.

Gentyje yra 4 rūšys.
Karališkosios gyvatės

**Karališkosios gyvatės** (*Lampropeltis*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis. 

Paplitusios Šiaurės Amerikoje.

Gentyje yra 8 rūšys.
Bronzinės gyvatės

**Bronzinės gyvatės** (*Ahaetulla*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis.

Paplitusios Indijoje, Pietryčių Azijoje.

Gentyje yra 8 rūšys.
Boigos

**Boigos** (*Boiga*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis.

Paplitusios Vakrų ir Rytų Afrikoje, Centrinėje Azijoje, Irane, Indijos pusiasalyje, Šri Lankoje, Kinijoje, Naujojoje Gvinėjoje, Australijoje, Okeanijoje.

Gentyje yra 33 rūšys. Gyvatės šiek tiek nuodingos.
Galisų kalba

**Galisų kalba** (*galego*) – galisų tautos kalba, priklauso Iberijos romanų kalbų pogrupiui. Vartojama Ispanijos autonominėje bendruomenėje Galisijoje ir dalyje Leono provincijos.

Gramatinė struktūra artima portugalų kalbai (iki XV amžiaus egzistavo vieninga galisų-portugalų kalba). Galisų kalba yra labai panaši  į portugalų kalbą (ypač jos dialektus Portugalijos šiaurėje). Fonetika, dėl buvimo ispanų kalbos aplinkoje, panaši į ispanų. 

Su galų kalba, kuri Antikos laikais vartota Galijoje, galisų kalba nieko bendra neturi. Galisų kalba taip pat niekaip nesusijusi su Galicija (istorine sritimi Ukrainos vakaruose).

Iki XIX amžiaus vidurio galisų kalba buvo pagrindinė buityje. Paskutiniu metu sparčiai atgimsta. 1979 m. jai suteiktas oficialios Galisijos kalbos statusas.

Galisų kalbą moka daugiau nei 80 % galisų, be to, jie kalba ir ispaniškai.

## Dialektai
Galisų kalba turi daug dialektų, tačiau abipusis supratimas yra visiškas.

## Nuorodos

* 
* Galisų-anglų kalbų žodynas 
* Anglų-galisų ir galisų-anglų kalbų žodynas
* Trumpas galisų-anglų-ispanų kalbų žodynas
* Anglų-galisų žodynas
* Galisų-anglų-ispanų kalbų informatikos žodynas
Melo

**Melo**:
* Melas () – miestas šiaurės rytų Urugvajuje, Sero Largo departamento sostinė;

**Melo** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Gilberto (*Gilberto da Silva Melo*, g. 1976) – futbolininkas, Brazilijos rinktinės ir Hertha Berlin klubo gynėjas;
* Sebastião de Melo (1699–1782) – Švietimo amžiaus Portugalijos politikas, Ministras pirmininkas, viena žymiausių asmenybių Portugalijos istorijoje;
IDEF

**IDEF** (angl. „Integration Definition Function Modeling”) – ICAM aprašomųjų kalbų šeima.

Šios „aprašymo kalbos“ tapo procesų modeliavimo ir funkcionavimo vaizdavimo standartų šeima, naudojama techninėms sistemoms ar verslo procesams kurti ar gerinti. Atsirado dėl JAV karinių oro pajėgų užsakymų iš 1970 m. Douglas Ross pasiūlytos struktūrinės analizės metodologijos SADT ().

## Istorija
IDEFØ metodologija išsivystė iš grafinės kalbos SADT (angl. Structured Analysis and Technique) kai JAV Oro Pajėgos užsakė pas SADT sukūrusius asmenis papildomai sukurti funkcinio modeliavimo metodą, leidžiantį analizuoti sistemos funkcines galimybes ir perspektyvas. 1993 m. metais JAV Nacionalinis Standartų ir Technologijų Institutas (angl. „National Institute of Standards and Technology”) IDEF0 metodologiją priėmė kaip standartą.

## Standartų šeima
Procesų funkcionavimui vaizduoti naudojama IDEF standartų ir metodų šeima.
* IDEFØ – funkcinio modeliavimo metodas
* IDEF1 – informacijos modeliavimo metodas
* IDEF1x – duomenų modeliavimo metodas
* IDEF3 – procesų aprašymo suvokimo metodas
* IDEF4 – objektiškai - orientuoto dizaino metodas
* IDEF5 – ontologijų aprašymo suvokimo metodas
* IDEF9 – metodas verslo apribojimams atrasti
Tikrieji žalčiai

**Tikrieji žalčiai** (*Colubrinae*) – žaltinių (*Colubridae*) pošeimis.

Lietuvoje gyvena viena rūšis:
*Lygiažvynis žaltys (*Coronella austriaca*)

## Gentys
**[[Aeluroglena]]*
*Bronzinės gyvatės (*Ahaetulla*)
**[[Argyrogena]]*
*Blizgantieji žalčiai (*Arizona*)
**[[Bogertophis]]*
*Boigos (*Boiga*)
*Raudonieji žalčiai (*Cemophora*)
*Smėlnerės (*Chilomeniscus*)
**[[Chionactis]]*
*Amerikiniai miškiniai žalčiai (*Chironius*)
*Puošniosios medžių gyvatės (*Chrysopelea*)
*Žalčiai (*Coluber*)
*Smėlinės gyvatės (*Conopsis*)
*Lygiažvyniai žalčiai (*Coronella*)
*Geltonburniai žalčiai *[[Crotaphopeltis]]*
**[[Cryptophidion]]*
**[[Cyclophiops]]*
*Afrikiniai kiaušinėdžiai (*Dasypeltis*)
*Žvilgantieji medžalčiai (*Dendrelaphis*)
*Ficingerio medžalčiai (*Dendrophidion*)
*Dinodonai (*Dinodon*)
**[[Dipsadoboa]]*
*Bumslangiai (*Dispholidus*)
**[[Dryadophis]]*
**[[Drymarchon]]*
*Vikriažalčiai (*Drymobius*)
**[[Drymoluber]]*
**[[Dryocalamus]]*
**[[Dryophiops]]*
*Eirenės (*Eirenis*)
*Indinės kiaušinėdės gyvatės (*Elachistodon*)
*Žiurkinės gyvatės (*Elaphe*)
**[[Exallodontophis]]*
*Meksikinės kablianosės gyvatės (*Ficimia*)
*Smaragdinės gyvatės (*Gastropyxis*)
*Meksikiniai žalčiai (*Geagras*)
*Vaivorykštiniai medžalčiai (*Gonyophis*)
*Raudonuodegiai medžalčiai (*Gonyosoma*)
*Amerikinės kablianosės gyvatės (*Gyalopion*)
**[[Hapsidophrys]]*
**[[Hemerophis]]*
**[[Hemorrhois]]*
**[[Hierophis]]*
*Karališkosios gyvatės (*Lampropeltis*)
**[[Leptodrymus]]*
*Plonosios gyvatės (*Leptophis*)
**[[Lepturophis]]*
*Lygieji meldiniai žalčiai (*Liopeltis*)
*Vilkdančiai (*Lycodon*)
*Seišelinės vilkgyvatės (*Lycognathophis*)
*Smailiasnukiai žalčiai (*Lytorhynchus*)
*Amerikiniai rimbažalčiai (*Masticophis*)
*Amerikiniai panteriniai žalčiai (*Mastigodryas*)
*Krūmyniniai žalčiai (*Meizodon*)
*Oligodonai (*Oligodon*)
*Žaliagyvatės (*Opheodrys*)
*Smailiagalvės gyvatės (*Oxybelis*)
**[[Pantherophis]]* (anksčiau *Elaphe*)
*Afrikiniai žaliažalčiai (*Philothamnus*)
*Lapanosės gyvatės (*Phyllorhynchus*)
*Pušyninės gyvatės (*Pituophis*)
*Pelkinės gyvatės (*Prosymna*)
**[[Pseudocyclophis]]*
**[[Pseudoficimia]]*
**[[Pseustes]]*
*Didžiaakiai žalčiai (*Ptyas*)
**[[Rhamnophis]]*
**[[Rhinobothryum]]*
*Ilganosiai žalčiai (*Rhinocheilus*)
**[[Rhynchocalamus]]*
**[[Rhynchophis]]*
*Lopanosiai žalčiai (*Salvadora*)
*Amerikiniai daugiadančiai žalčiai (*Scaphiodontophis*)
**[[Scolecophis]]*
**[[Senticolis]]*
*Daugiadantės gyvatės (*Sibynophis*)
**[[Simophis]]*
*Sonoriniai smėlneriai (*Sonora*)
*Žvynakakčiai žalčiai (*Spalerosophis*)
*Vištaudžiai (*Spilotes*)
*Stegonotai (*Stegonotus*)
**[[Stenorrhina]]*
*Trumpauodegiai žalčiai (*Stilosoma*)
**[[Symphimus]]*
**[[Sympholis]]*
*Juodagalviai žalčiai (*Tantilla*)
**[[Tantillita]]*
*Katinės gyvatės (*Telescopus*)
*Pilkosios medlaipės (*Thelotornis*)
*Juodieji medlaipiai (*Thrasops*)
*Lyragyvatės (*Trimorphodon*)
*Spinduliniai žalčiai (*Xenelaphis*)
Pataisiukas

**Pataisiukas** (*Lycopodiella*) – pataisainių (*Lycopodiopsida*) klasės pataisinių (*Lycopodiaceae*) šeimos augalų gentis.

Gentyje 38 rūšys:
* *[[Lycopodiella alopecuroides]]*
* *[[Lycopodiella appressa]]*
* *[[Lycopodiella caroliniana]]*
* *[[Lycopodiella cernua]]*
* Patvankinis pataisiukas (*Lycopodiella inundata*). Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą
* *[[Lycopodiella margueritiae]]*
* *[[Lycopodiella prostrata]]*
* *[[Lycopodiella subappressa]]*
ir kt.
Latviai (reikšmės)

Žodis **latviai** reiškia:

* latviai – baltų tauta;
* kaimai Lietuvoje:
** Latviai – Elektrėnų savivaldybėje;
** Latviai – Molėtų savivaldybėje.
Gardino seimas

**Gardino Seimas** arba Nebylusis Seimas – Gardine 1793 m. birželio 21 d. – lapkričio 23 d., veikęs paskutinis Abiejų Tautų Respublikos Seimas.

## Targovicos konfederacija

1792 m. gegužės 14 d. Targovicos miestelyje buvo paskelbtas 1792 m. balandžio 27 d. Sankt-Peterburge surašytas prorusiškos orientacijos reformų priešininkų konfederacijos aktas, kuriame konfederatai pasiskelbė atkurią senąją valstybės santvarką ir naikiną visas 1788–1792 m. reformas.

Rusijos kariuomenė, nesunkiai įveikdama nesukomplektuotą Ketverių metų seimo kariuomenę, birželio mėnesį užėmė Vilnių, o rugpjūčio pradžioje – Varšuvą. Liepos mėnesį Vilniuje Simonas Kosakovskis, Juozapas Kosakovskis, Aleksandras Mykolas Sapiega, Ignotas Jokūbas Masalskis ir kiti Targovicos šalininkai sukūrė LDK Generalinę konfederaciją. Konfederacijos šalininkai kūrė naujus valdžios organus, plėšė ir niokojo reformų šalininkų turtą.

Rusijai pareikalavus, į Targovicos konfederatų pusę perėjo ir Respublikos valdovas Stanislovas Poniatovskis. 1792 m. rugsėjo 11 d. Breste Lenkijos karalystės ir Lietuvos DK konfederatai susijungė ir sukūrė Abiejų Tautų Generalinę konfederaciją.

## Pagrindiniai sprendimai
Šiame Seime panaikinta 1791 m. gegužės 3-iosios konstitucija, kiti Ketverių metų Seimo iškovojimai ir patvirtintas Antrasis Abiejų Tautų Respublikos padalijimas.

1793 m. sausio 23 d. Sankt-Peterburge Rusija ir Prūsija pasirašė Antrojo Respublikos padalijimo aktą. Respublika neteko apie 250000 kv. km – maždaug pusės teritorijos.

Gardino seimas mėgino nepaklusti Rusijai, kuri Targovicos konfederacijos kūrėjams žadėjo teritorinį valstybės neliečiamumą. Ieškodamas kompromisų seimas ratifikavo antrąjį padalijimą ir priėmė konstituciją, kuria deklaravo senosios valstybės santvarkos atkūrimą. Gardino seimas perdavė valdžią Nuolatinei tarybai ir baigė darbą.

## Pasekmės
Atkurtoji valstybės vidaus tvarka gyvavo iki 1794 m. Kosciuškos sukilimo, kai ir dvarininkai, ir miestiečiai sukilo prieš Targovicos konfederatus bei Gardino Seimo nutarimus. Sukilimui pralaimėjus įvyko Trečiasis Abiejų Tautų Respublikos padalijimas.
Telimitra

**Telimitra** (*Thelymitra*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso ant žemės augančios orchidėjos. Gentį pavadino botanikai J. R ir G. Forsteriai. Pavadinimas iš graikų k. žodžių: *thely* – moteris ir *mitra* – mitra, kepurė; sterilių kuokelių viršūnė išsiplėtusi ir primena kepurę. Iš požeminių gumbų išauga vienintelis lancetiškas lygus lapas, tik *Telimitra villosa* turi plaukuotus lapus. Žiedynas iš 4-10 melsvai žalių žiedų.

Augalai paplitę Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Naujojoje Kaledonijoje, Timore, Javoje, Filipinuose.

Gentyje yra apie 100 rūšių.

## Nuorodos
* Thelymitras Page
Vanilė (gentis)

**Vanilė** (*Vanilla*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso visžalės vijoklinės orchidėjos, paplitusios nuo tropinių Amerikos sričių iki Azijos, Naujosios Gvinėjos, vakarų Afrikos tropikų.

Šiai genčiai priklauso kvapioji vanilė (*Vanilla planifolia*), kurios vaisius vartojamas kaip prieskonis (žr. vanilė). 

Gentyje yra apie 110 rūšių.

## Rūšys
* Stambialapė vanilė (*Vanilla grandifolia*)
* Smulkialapė vanilė (*Vanilla parvifolia*)
* Rusvoji vanilė (*Vanilla phaeantha*)
* Kvapioji vanilė (*Vanilla planifolia*)
* Stambioji vanilė (*Vanilla pompona*)
* Argentininė vanilė (*Vanilla rojasiana*)
ir kt.

## Nuorodos
Dzeusija

**Dzeusija** (*Zeuxine*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso epifitinės orchidėjos, paplitusios Afrikoje, Madagaskare, Pietryčių Azijoje, Naujojoje Gvinėjoje, Malaizijoje ir Australijoje.

Gentyje yra apie 90 rūšių.

## Nuorodos
Ryto žvaigždė

**Ryto žvaigždė** (, ) – spygliuoto rutulio formos buožės ar kovos spragilo galva, paprastai gaminta iš metalo. Spygliai būdavo nuo bukų kyšulių iki aštrių vinių pavidalo.
Paprastai ryto žvaigždėmis vadino ne tiek pačias ginklų galvas, kiek buožes ar kovos spragilus su tokiomis galvomis (ir vienrankius, ir dvirankius).

Viniški spygliai patogūs kaunantis su nešarvuotais priešininkais, kadangi ir nedidelis užkabinimas daro dideles durtines ir plėštines žaizdas. Tuo tarpu smūgis į šarvuotą priešininką ar skydą galėjo baigtis tuo, kad galvos spyglys ar keli spygliai įsmigs, ginklo nebus įmanoma išlaisvinti, ir karys liks be šio ginklo.
Žalčiai (gentis)

**Žalčiai** (*Coluber*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis, kuriai priklauso ploni vikrūs ropliai.

Paplitę visame pasaulyje, gyvena įvairiuose biotopuose. Anksčiau šiai genčiai buvo priskirtos beveik visos planetos gyvatės.

Gentyje yra 23 rūšys.

## Nuorodos
* ''Coluber'' 
* ADW: Coluber: Classification
Lygiažvyniai žalčiai

**Lygiažvyniai žalčiai** (*Coronella*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis, kuriai priklauso nestambūs, iki 1 m ilgio ropliai su lygiais žvynais. Viršutinio žandikaulio dantys link ryklės kampo palaipsniui didėjantys, paskutinieji patys stambiausi du dantys nuo kitų nėra atskirti diastema.

Minta smulkiais stuburiniais, juos paralyžuoja nuodingomis seilėmis.

Paplitę Europoje, Šiaurės vakarų Afrikoje (Maroke, Alžyre ir Tunise), pietų Azijoje (Indijoje).

## Rūšys
Gentyje yra 3 rūšys:
* Lygiažvynis žaltys (*Coronella austriaca*). Gyvena Lietuvoje.
* Indijos lygiažvynis žaltys (*Coronella brachyura*)
* Pietinis lygiažvynis žaltys (*Coronella girondica*)
Regina

**Regina** gali reikšti:

* lotyniškas vėžinių žalčių pavadinimas;
* angliškas Redžainos miesto (Kanada) pavadinimas;
* Regina – Bosnijos ir Hercegovinos roko grupė;
* Regina – vardas;
* valdančiosios karalienės titulas lotyniškai.
Afrikiniai kiaušinėdžiai

**Afrikiniai kiaušinėdžiai** (*Dasypeltis*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis, kuriai priklauso nenuodingi ropliai, paplitę Afrikoje miškinguose biotopuose, kuriuose yra daug paukščių rūšių.

Prisitaikę išimtinai maitintis kiaušiniais.

Gentyje yra 5 rūšys.

## Nuorodos
*''Dasypletis''
*African Egg Eating Snakes/Dasypeltis
Kebrada de Humahuaka

**Kebrada de Humahuaka** () – siauras tarpukalnių slėnis Argentinoje, Chuchujaus provincijoje. Slėnis tektoninės-fliuvialinės kilmės. Driekiasi apie 155 km šiaurės – pietų kryptimi. Šiaurėje ir vakaruose ribojasi su Altiplanu, rytuose – su subandinėmis kalnų grandinėmis. Pietuose pereina į kitus slėnius (*Valles Templados* ir kt.). Slėnio dugnu teka Grandės upė. Klimatas kontinentinis. Žiema vėsi ir sausa.

Umauakos slėnis – reikšmingas šalies turistinis objektas. Turistus vilioja įspūdingi kraštovaizdžiai: įvairiomis spalvomis žaižaruojančios uolos ir šlaitai (*[[Cerro de los Siete Colores]]* uola), skardžiai. Slėnyje taip pat gausu gerai išsilaikiusių archeologinių radimviečių: indėnų tilkarų tvirtovės griuvėsiai *[[Pucará de Tilcara]]*, indėnų omaguakų gyvenvietės, urvai, kuriuose išlikę net 10 tūkst. metų senumo piešiniai ir radiniai. Slėnyje taip pat įsikūrusios istorinės gyvenvietės, išsaugojusios XVI a. architektūrą: Humahuaka, Tilkara, Purmamarka, Maimara. Kolonijiniu laikotarpiu slėniu vyko prekių karavanai tarp Peru ir La Platos vicekaralysčių. Dėl didelės istorinės reikšmės *Quebrada de Humahuaca* 2003 m. įtraukta į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

## Nuorodos
* Chuchujaus provincijos skiltis, skirta slėniui
* Turistinė informacija
Keblonys

**Keblonys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybės centrinėje dalyje, 2 km į rytus nuo Anykščių. Rytiniu pakraščiu glaudžiasi prie Kiškelių miško, pietvakariniu – prie Liudiškių miško. Šiaurėje teka Anykšta, pietvakariuose – Šaltupys. Pro kaimą eina kelias . Į Keblonių teritoriją patenka ir šalia Anykščių esantys „Šaltupio“ (Rubikių) sodai.

## Etimologija

Manoma, jog kaimo pavadinimas kilo nuo XIX a. pabaigoje čia apsigyvenusių brolių Keblių pavardės (asmenvardinis vietovardis). Iki to laiko Keblonys neminimi, šioje vietoje buvo Anykščių miestelio vienkiemiai.

## Istorija

1947 m. Keblonių kaimas pirmasis Anykščių rajone buvo elektrifikuotas. 1949–1972 m. Keblonys buvo „Anykščių šilelio“ kolūkio centrinė gyvenvietė. 1992–2007 m. Keblonyse veikė „Anykščių šilelio“ žemės ūkio bendrovė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Petras Puodžiūnas (1903–1980), tautodailininkas,
* Genovaitė Miškinytė-Petuchovienė (1931–2015), tautodailininkė,
* Vilia Svetulevičienė (g. 1945), matematikė,
* Vytautas Račickas (g. 1952), rašytojas,
* Antanas Gražys (g. 1952), inžinierius,
* Rita Babelienė (g. 1962), kultūros darbuotoja,
* Ramūnas Gadliauskas (g. 1967), teisininkas.

## Šaltiniai
Žvilgantieji medžalčiai

**Žvilgantieji medžalčiai** (*Dendrelaphis*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis, kuriai priklauso medžiuose gyvenantys ropliai.

Paplitę Australijoje, Naujojoje Gvinėjoje ir Azijoje.

## Nuorodos
* ADW: Dendrelaphis: Classification
Vilkdančiai

**Vilkdančiai** (*Lycodon*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis.

Paplitę Centrinėje Azijoje, Indijos pusiasalyje, Kinijoje, Pietryčių Azijoje, Japonijoje.

Gentyje yra 29 rūšys.

## Nuorodos
* Genus ''Lycodon''
Pukara de Tilkara

**Pukara de Tilkara** () – indėnų tilkarų pastatyta tvirtovė, esanti Chuchujaus provincijoje (Argentina), vienas pagrindinių turistinių *[[Quebrada de Humahuaca]]* slėnio objektų. Yra į pietus nuo Tilkaros miesto, ant kalvos, 80 m virš Grandės upės. Atrasta etnografo Juan Ambrosetti. Archeologinė radimvietė užima 8 ha plotą ir yra apie 900 metų senumo. Pukarą (indėnų tvirtovę) sudaro gyvenamieji kvartalai, vidiniai kiemai, nekropolis, apeigų vieta. Atkasta ir rekonstruota siekiant paversti turistiniu objektu. Su kitais *Quebrada de Humahuaca* slėnio objektais įeina į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.
Blokštas

**Blokštas** () – triuškinantis ginklas, sudarytas iš galvutės (dar vadinamas *svarelis, svarmuo, pasvaras, svarlys*; paprastai geležinė, nors gali būti bronzinė, akmeninė) ant *ryšio* (ilgos virvės ar grandinėlės). Sandara atitinka svambalą, bet naudojamas kaip ginklas.

Skiriami du blokštų variantai:

1. *Bekotis blokštas* sudarytas tik iš galvutės ir ryšio, kaunamasi ryšio galą laikant rankoje arba jis su kilpa, kuri gali būti užneriama ant riešo ar paimama į ranką. Bekočių blokštų galvutės paprastai būdavo nespygliuotos, kadangi bekočius blokštus senovėje neretai naudojo kaip pigų ginklą, kurį buvo galima slaptai nešiotis (pvz., rankovėje). Spygliuotos galvutės būtų spygliais kliuvinėjusios už rankovės audinio. Bekočiai ir trumpakočiai blokštai buvo labai populiarūs Rusijoje (XVI–XVII a.) ir gana populiarūs viduramžių Europoje. Jie buvo mėgstamas plėšikų ir kitokių nusikaltėlių ginklas. 
Rusiškas pavadinimas *ки́стень* paprastai aiškinamas tuo, kad bekotis ar trumpakotis blokštas paprastai turėdavo kilpą, kuri būdavo užneriama ant riešo, kad nepamestų blokšto ( 'riešas'). Tačiau etimologai aiškina, kad кистень kilęs iš totoriško žodžio *kistän* 'kuoka, lazda' (М. Фасмер *„Этимологический словарь русского языка“*). 
Dažnai rusiškas terminas *кистень* reiškia ne bekotį blokštą, o kotinį blokštą ar lengvą vienrankį kovos spragilą (kurį angliškai vadina *flail*), kurie mažai kuo skiriasi. Skaitantiems rusišką literatūrą tai gali sukelti painiavą

2. *Kotinis blokštas* turi trumpą ar ilgesnį kotą. Kotas trumpesnis už ryšį, kartais jam lygus.
Kotinis blokštas su ilgu kotu, trumpu (35 cm ir trumpesniu) ryšiu ir masyvia galvute nebe blokštas, o kovos spragilas. Trumpakočiai blokštai su storais ryšiais ir lengvais svareliais pereina į rimbų klasę.

Bekotis blokštas iš rankovės ar saujos galėjo būti metamas į priešininką kaip akmuo ant virvutės. Po to buvo kaunamais sukant blokštą ratais, kad pataikyti galvute. Blokštas galėjo būti naudojamas ir kaip sukaustantis ginklas – taikoma, kad galvutė pralėktų už kaustomos kūno dalies (kaklo, rankos, kojos) ir blokštas apie ją apsisuktų. Tačiau efektyviai kautis blokštu gali tik gerai įgudę kovotojai, kitaip blokštas pavojingesnis juo besikaunančiam, o ne priešininkams.

## Japoniški blokštų variantai
Japoniški bekočiai blokštai vadinami *torinava*. 
Dvigalis virvinis blokštas (turintis dvi galvutes abiejuose ryšio galuose) – *surujin* arba *suruchin*
*Manriki – gusari* – japonų ginklas, dvigalis grandininis blokštas – grandinė su dviem galvutėmis galuose. Primena lengvą bolą, bet nesvaidomą.
*Kusari – gama* – japonų ginklas, blokšto ir pjautuvo junginys.

## Kiniški blokštų variantai
*Meteoras, meteorinis kūj*is (), *skraidantis kūjis* () , *drakono kumštis* (), *sheng bao, liu xing chui, dai chui* – dvigalis virvinis ar grandininis blokštas.


Image:War flail weights Russia.jpg|Bronziniai blokštų svareliai iš Novgorodo (Rusija), XI–XIII a.
Image:Bone weight of war flail.jpg|Kaulinis blokšto svarelis. Rusija, XII–XIII a.
Vaizdas:Russian flail and axe 14.jpg|Apačioje - kotinis blokštas (Rusija)
Oligodonai

**Oligodonai** (*Oligodon*) – žaltinių (*Colubridae*) šeimos roplių gentis.

Priklauso nenuodingi kiaušinius dedantys ropliai, paplitę Rytų ir Pietų Azijoje.

Gentyje yra apie 50-60 rūšių. Jos gana įvairių raštų ir spalvų. Naktiniai gyvūnai. Gyvena miško paklotėje.

## Nuorodos
* ADW: Oligodon: Classification
Liudiškiai

**Liudiškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Anykščių, pakeliui į Skiemonis. Kaime stūkso Liudiškių piliakalnis.

## Istorija

XIX a. priklausė Anykščių parapijos klebonijai. 1947 m. Liudiškių kaimas elektrifikuotas (antrasis Anykščių rajone), jam pirmajam pradėta tiekti kintamosios srovės elektra.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Ant piliakalnio 1953 m. palaidotas lietuvių rašytojas Jonas Biliūnas (1879–1907). Taip padaryta atsižvelgus į jo testamentą:

Ant šio kapo 1958 m. pastatytas 14 m aukščio antkapinis paminklas (tašyto granito; architektas Vytautas Gabriūnas, skulptorius Bronius Vyšniauskas), vadinamas „Laimės žiburiu“ (87 akmeninės pakopos).

XIX a. viduryje ant piliakalnio taip pat susitikdavo du žinomi poetai – Antanas Baranauskas (1835–1902) ir Klemensas Kairys (1835–1864). Susitikimus nutraukė K. Kairio tremtis į Permę už dalyvavimo 1863 m. sukilime.

Kaime gimė poetas ir kunigas Klemensas Kairys (1836–1864), humoristas ir poetas Pupų Dėdė (1896–1970), monsinjoras Jonas Juodelis (1921–2006).

## Šaltiniai
Kovos klubas

**Kovos klubas** – 1999 m. JAV filmas, paremtas Chuck Palahniuk 1996 m. romanu. Filmas pasižymi smurto ir antisocialiomis scenomis, vartojama brutali kalba.

## Scenarijus

Filmas pasakoja apie vieną neeilinį vaikiną, kuris serga nepagydoma liga – nemiga. Tam, kad nejaustų ligos, jis pradeda vaikščioti į anoniminius susirinkimus, o vėliau įkuria Kovos klubą, kuriame gali išsilieti. Filmas apie asmenybės tragediją ir nūdienos jaunų žmonių koliziją su vartotojiška visuomene.

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*

* Edward Norton – Pasakotojas
* Brad Pitt – Tyler Durden
* Helena Bonham Carter – Marla Singer
* Meat Loaf – Robert „Bob“ Paulson
* Zach Grenier – Richard Chesler
* Richmond Arquette – Internas
* David Andrews – Thomas
Kalilegvos nacionalinis parkas

**Kalilegvos nacionalinis parkas** () – saugoma gamtos teritorija Argentinoje, Chuchujaus provincijos šiaurės rytuose, rytinėje *Serranías de Calilegua* aukštumų dalyje. Sudarytas 1979 m. siekiant apsaugoti *[[Los Yungas]]* miškus ir Šiaurės Vakarų Argentinos gamtovaizdžius. Klimatas šiltas ir drėgnas. Per metus iškrinta 900–1300 mm kritulių. Į parką taip pat įeina dalis Andų kalnų, iškylanti į 3000 m aukštį. Gyvena indėnų kolų bendruomenė.

## Nuorodos
* Nacionalinių parkų administracijos puslapis