open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ida Galli

**Ida Gali** (, g. 1939 m. spalio 8 d. Sestola) – italų kino aktorė, geriausiai žinoma savo vaidmenimis vesternuose bei giallo filmuose. Kai kuriose juostose filmavosi naudodama pseudonimus **Evelyn Stewart**, **Isli Oberon** arba **Arianna**.

Kine debiutavo 1959 m. ir, atkreipusi į save Federico Fellini dėmesį, gavo nedidelį vaidmenį jo filme „La dolce vita“. 1963 m. buvo pakviesta vaidinti Luchino Visconti istorinėje dramoje „Leopardas“.

Iš viso iki 1990 m. sukūrė vaidmenis 60-yje įvairaus žanro filmų.

## Dalinė filmografija

* Leopardas (1963)
* Sidabrinis doleris (1965)
* Ypatinga ledi Čaplin užduotis (1966)
* Malonumų naktys (1966)
* Švelnus Deboros kūnas (1968)
* Kruvinas drugelis (1971)
* Baltas drabužis Marialei (1972)
* Kastro vienuolyno vyresnioji (1974)
* Ledo peilis (1974)
* Kruvinas medalionas (1975)
* Sadistų sindikatas (1975)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* IMDb profilis
Elisabetta Canalis

**Elizabeta Kanalis** (, g. 1978 m. rugsėjo 12 d.) – italų aktorė, modelis ir televizijos laidų vedėja.

Gimusi Sardinijoje, vėliau ji persikėlė į Milaną, kur universitete studijavo kalbas. Vis tik studijos liko nebaigtos, nes Elizabeta sulaukė kvietimo iš televizijos ir, būdama 21, tapo šokėja „Canale 5“ televizijos kanale. 1999-2002 m. ji dalyvavo programoje „Striscia la Notizia“ ir atliko epizodinius vaidmenis komedijose „Deuce Bigalow: European Gigolo“ bei „Virgin Territory“.

2005 m. ji pakeitė Michelle Hunziker televizijos šou „Love Bugs“ antrajame sezone.

2011 ir 2012 m. ji vedė Sanremo muzikos festivalį, o nuo 2015 m. yra UNICEF Geros valios ambasadorė.

Kaip modelis ji yra dirbusi su Roberto Cavalli, 2006-2009 m. buvo klubo „Hollywood Milano“ veidu, o jos nuotraukas yra spausdinę „Harper‘s Bazaar“, „Vanity Fair“ ir kiti žurnalai.

Prie Elizabetos populiarumo daug prisidėjo jos garsūs gyvenimo palydovai. Ji buvo susižadėjusi su futbolininku Christian Vieri, vėliau susitikinėjo su režisieriumi Gabriele Muccino ir futbolininku Reginaldo Ferreira da Silva. Iki 2011 m. ji 2 metus susitikinėjo su Holivudo žvaigžde George Clooney, vėliau – su TV programos Jackass dalyviu Steve-O.

Nuo 2014 m. ji yra ištekėjusi už ortopedo chirurgo Briano Perri, su kuriuo 2015 m. susilaukė dukters Skyler Eva.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* IMDb profilis
* Oficiali svetainė
Raudonoji raidė

**Raudonoji raidė** () – 1973 m. režisieriaus Wim Wenders sukurtas filmas pagal to paties pavadinimo N. Hotorno romaną.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Senta Berger – Hester Prin
* Hans Christian Blech – Rodžeris Čilingvortas
* Lou Castel – pastorius Demisdeilas
* Yelena Samarina – panelė Hibins
* Yella Rottlander – Perla
* Laura Currie – Sara

## Turinys

Nedideliame Naujosios Anglijos Salemo miestelyje pasirodo nepažįstamas keliautojas, gydytojas Rodžeris Čilingsvortas. To paties miestelio gyventoja Hester Prin jau kurį laiką su dukra Perla gyvena ištremta į salą, nes pagal to meto papročius yra nusikaltusi moralei: turi dukterį nuo vyro, kurio tapatybę slepia. Dėl to ji laikoma visų atstumta ir priversta nešioti drabužį su išsiuvinėta raudona raide A. Rodžeris atpažįsta, kad Hester yra jo buvusi žmona, tačiau judviejų santykiai jau seniai nutrūkę. Jis nusprendžia likti, nes miestelyje nėra gydytojo ir tikisi sužinoti, kas jos buvusios žmonos vaiko tėvas. Hester leidžiama grįžti gyventi į miestelį, mat tikimasi, jog čia ji išsiduos, kas yra Perlos tėvas.

Mirus gubernatoriui, Hester nusprendžia išvykti atplaukiusiu anglų laivu kartu su dukra ir pastoriumi Demisdeilu, kuris ir pasirodo besąs Perlos tėvas. Nenorėdamas tiesiog pabėgti, pastorius nusprendžia prisipažinti miestelio gyventojams sakydamas pamokslą…
Švendubrės šv. Antano koplyčia

**Švendubrės šv. Antano koplyčia** – veikianti katalikų koplyčia Druskininkų savivaldybėje, Švendubrės kaime, 5 km į pietvakarius nuo Druskininkų, 150 m į vakarus nuo kelio . Koplyčia stovi veikiančiose Švendubrės kapinėse. Priklauso Druskininkų (Ratnyčios) šv. apaštalo Baltramiejaus parapijai.

Švendubrės koplyčioje vyksta savaitinės pamaldos – šv. mišios aukojamos sekmadieniais.

## Istorija

Mintis Švendubrės kaimo kapinėse pastatyti koplyčią 1991 m. kilo per Sekmines keletui šeimų. Buvo pradėta rinkti pinigus statyboms. Su žmonių pagalba jos prasidėjo 1992 m. Per Visus šventus, 1994 m. lapkričio 1 d., Druskininkų bažnyčios klebonas Vytautas Rudys iškilmingų pamaldų metu pašventino pastatytą mūrinę koplyčią ir suteikė jai šv. Antano vardą. Joje buvo pakabinti šventųjų, Beatliejaus, „Paskutinės vakarienės“ paveikslai, kuriuos paaukojo vietos žmonės. Reikėjo dar įvesti elektrą, kurios linija ėjo už vieno kilometro, nebuvo zakristijos. 1995 m. rudenį Švendubrės koplyčioje buvo įrengta elektra. 2005 m. per Tris karalius po šventų Mišių Ratnyčios parapijos klebonas Almantas Kibirkštis pašventino zakristiją.

Koplyčią pastatė ir įrengė vietos meistrai. Iš jų vidaus apdailą padarė meistras Jonas Salanavičius (lubos, grindys, langai, koplyčios kryžius, altorius, klausykla). 

## Galerija


Švendubrės koplyčia 2.JPEG|Koplyčia 2024 m.
Švendubrės koplyčia, apsidė.JPEG|Koplyčios apsidė
Švendubrės koplyčia, durys.JPEG|Pagrindinės koplyčios durys
Švendubrės koplyčia. Viduje.JPEG|Interjero fragmentas
Švendubrės koplyčia. Vidus. Į duris.JPEG|Vaizdas link išėjimo


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Švendubrės Šv. Antano koplyčia *pamatyklietuvoje.lt*
* Švendubrės Šv. Antano koplyčia *panoramas.lt*
* Druskininkų savivaldybės sakralas. Šv. Antano Paduviečio kapinių koplyčia p. 117
FK Septemvri Simitli

**Simitlio „Septemvri“** – Bulgarijos futbolo klubas iš Simitlio.

## Istorija

1942 m. įkurtas klubas. Žaidė žemesniuosiuose divizionuose.

2021–2022 m. rungtyniavo Antroje lygoje (II), tačiau liko 18 vietoje ir po sezono buvo perkelti į Trečią lygą.

## Pasiekimai
* 2011–2012 m. futbolo sezone pateko į Bulgarijos futbolo taurės pusfinalį.

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
FK Pirin Goce Delčev

**Goce Delčevo „Pirin“** – Bulgarijos futbolo klubas iš Goce Delčevo.

## Istorija

Klubo ištakos siekia 1925 m. Žaidė žemesniuosiuose divizionuose. 

Du sezonus dalyvavo elito lygoje, o po to sekė kritimas į mėgėjišką lygmenį.

## Pasiekimai
* 2012–2013 m. futbolo sezone pateko į Bulgarijos futbolo elito divizioną ir jame užėmė 11 vietą. 
* 2013–2014 m. futbolo sezone Bulgarijos futbolo elito divizione užėmė 13 vietą.

## Išnašos

## Nuorodos
* [bgclubs.eu](https://bgclubs.eu/teams/Pirin1912(GotseDelchev))
* SOCCERWAY
Asarė

**Asarė** () – kaimas pietryčių Latvijoje, Jekabpilio savivaldybėje, Asarės valsčiuje. Valsčiaus centras. 12 km nutolęs nuo Aknystos. 2021 metais turėjo 80 gyventojų.

## Šaltiniai
Grenctalė

**Grenctalė** () – kaimas Latvijos pietuose, Bauskės savivaldybėje, Brunavos valsčiuje, Čeriaukštės pakrantėje, 9 km nutolęs nuo valsčiaus centro Ėrgliuose. 2002 metais turėjo 302 gyventojus.

## Šaltiniai
Liubimecas

**Liubimecas** () – miestas pietų Bulgarijoje, Chaskovo srityje. Savivaldybės centras. Pasienio miestelis. Netoli yra sienos su Graikija ir Turkija.

## Gyventojai
Pagal 2009 m. gyventojų surašymą miestelyje gyveno 7670 gyventojai.

## Sportas
* FK Liubimec – futbolo klubas.

## Šaltiniai
FK Liubimec

**Liubimeco „Liubimec“** – Bulgarijos futbolo klubas iš Liubimeco.

## Istorija
Orginalusis klubas buvo įkurtas 1921 m. Žlugo. 

### 2007 m.
Neva, atkurtas 2007 m. Naujadaras žaidė žemesniuosiuose divizionuose. 

Buvo patekęs į aukščiausią lygą, bet sužaidė vieną sezoną, po to sekė kritimas į mėgėjišką lygmenį.

## Pasiekimai
* 2013–2014 m. A grupėje užėmė 14 vietą.

## Išnašos

## Nuorodos
* [bgclubs.eu](https://bgclubs.eu/teams/Lyubimets2000(Lyubimets))
Spartatlonas

**Spartatlonas** – klasikinis Graikijoje vykstantis ultramaratonas. 246 km ilgio varžybos, kurios trasa driekiasi nuo Atėnų iki Spartos miesto.

Per Spartatlono lenktynes atkartojamas kelias, kurį sukorė senovės Atėnų atletas Feidipidas, 490 m. prieš mūsų erą pasiųstas prašyti Spartos pagalbos kare prieš persus, artėjant Maratono mūšiui.

## Istorija

1982 m. Spartatlono idėją pasiūlė Didžiosios Britanijos karališkųjų oro pajėgų eskadrilės vadas Jonas Fodenas. Metais vėliau buvo surengtos pirmosios oficialios lenktynės. 35-asis Spartatlonas startavo 2017 m. rugsėjo 29 d. Atėnų Akropolyje; jame dalyvavo 369 bėgikai iš 50 šalių. Jo nugalėtoju tapo lietuvis Aleksandras Sorokinas, trasą įveikęs per 22 val. 7 min. 22 sekundes.

## Nugalėtojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Svetainė
Aleksandras Sorokinas

**Aleksandras Sorokinas** (g. 1981 m. rugsėjo 30 d.) – ilgų nuotolių bėgikas iš Lietuvos, dalyvaujantis plento bėgimo ultramaratonų, maratonų varžybose. Spartatlono, paros bėgimo nugalėtojas. Lietuvos ir pasaulio 100 km, 100 mylių ir 24 val. bėgimo rekordininkas.

## Pasiekimai

2015 m. jis užėmė 10-tą vietą Nyderlanduose vykusiame pasaulio 100 km čempionate, kuriame dalyvavo 374 sportininkai. Distanciją jis įveikė per 6 val. 50 min. 34 sek. ir pagerino Lietuvos rekordą.

2016 m. A. Sorokinas Graikijoje laimėjo 24 valandų bėgimą ir pagerino Lietuvos rekordą. Iš viso per varžybas jis sukorė 260 km.

2017 m. tapo 35-ojo Spartatlono nugalėtoju. Jame dalyvavo 369 bėgikai iš 50 šalių. Jis trasą įveikė per 22 val. 7 min. 22 sekundes.

2022 m. sausio 6 d. Aleksandras Izraelyje vykusiose 12 val. bėgimo varžybose „Spartanion“ pagerino du pasaulio rekordus. Jis per 12 valandų 1460 m ilgio trasą įveikė 121 kartą. Iš viso jis nubėgo 177,4 km. Taip pat A. Sorokinas pagerino ir 100 mylių bėgimo pasaulio rekordą. Jis šį nuotolį Izraelyje įveikė per 10 val. 51 min. 39 sek. 2022 m. balandžio 24 d. Bedforde pagerino 100 kilometrų pasaulio rekordą, jis nuotolį įveikė per 6 val. 5 min. 51 sekundes.

2023 m. vasario 16 d. Tarptautinė ultramaratonų asociacija lietuvį išrinko geriausiu 2022 m. sportininku pasaulyje.

2023 m. gegužės 14 d. Vilniuje pagerino sau pačiam priklausiusį 100 kilometrų pasaulio rekordą šį atstumą nubėgdamas per 6 val. 5 min. 35 sekundes.

## Šaltiniai
Pašiaušės I tvenkinys

**Pašiaušės I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 16 km į šiaurės rytus nuo Kelmės. Sudarytas užtvenkus Šiaušės upę (Dubysos intakas) 13,2 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 2,4 km, plotis – iki 0,16 km. Altitudė 110 m. Krantai aukšti, apaugę medžiais ir krūmais. Priešsroviui už 0,4 km yra didesnis Pašiaušės II tvenkinys. Aplinkui tvenkinį plyti dirbami laukai. Šiaurės rytų pakrantėje yra Pašiaušės gyvenvietė, aplink tvenkinį yra įsikūrę šie kaimai: Elvyrava, Dauginiai, Kantučiai, Valaičiai. 

Tvenkinys įrengtas 1973 metais. 2017 m. atlikta ichtiologinė ekspertizė parodė labai aukštą tvenkinio žuvingumą. Tvenkinyje vykdoma limituota žvejyba.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Klaipėdos–Kukuliškių miškai

**Klaipėdos-Kukuliškių miškai** – miškai vakarų Lietuvoje, Klaipėdos rajone ir Klaipėdos miesto šiaurinėje dalyje, iš vakarų ribojami Baltijos jūros. Tęsiasi nuo Klaipėdos Pušyno ir Universiteto mikrorajonų pietuose iki Olando kepurės kalno šiaurėje. Priklauso Kretingos miškų urėdijai, Klaipėdos girininkijai, šiaurinė dalis patenka į Pajūrio regioninį parką. Apima 16,3 km² plotą. Masyvą sudaro Kukuliškių, Klaipėdos, Girulių ir Melnragės miškai.

Miškai auga ant Baltijos jūros stačiašlaičių terasų, jūros pakrantėje pereinančių į kopas. Būdingi dirvožemiai – jauriniai šilaininiai smėliai. Miško šiaurės rytuose telkšo Kalotės ežeras, prie Šarlotės – Mumlaukis, prateka Danės intakas Purmalė.

Medynai:
* pušynai: 65 %
* beržynai: 19 %
* juodalksnynai: 11 %
* eglynai: 4 %
* ąžuolynai: 1 %

Jaunuolynai sudaro 39 % medynų, pusamžiai medžiai 58 %, pribręstantys 3 %.

Klaipėdos-Kukuliškių miškuose sutinkami šernai, briedžiai, stirnos, lapės, usūriniai šunys. Šalia Girulių yra Girulių botaninis zoologinis draustinis.

Miškų masyvą kerta Klaipėdos–Šiaulių geležinkelis bei plentas . Šalia įsikūrusios gyvenvietės: Klaipėda (Giruliai, Melnragė, Pušynas, Universitetas, Miškas, Mažasis Kaimelis, Šarlotė, Medelynas, Miško dvaras), Kalotė, Bendikai, Kukuliškiai, Karklė.

## Šaltiniai
Vėjinės tvenkinys

**Vėjinės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 1 km į vakarus nuo Kražių. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Kražantės intakas) 1,7 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,84 km, plotis – iki 0,54 km. Altitudė 149 m. Krantai aukštoki. Aplinkui daugiausia plyti pievos ir dirbami laukai. Pietinėje pakrantėje auga miškelis. Aplink tvenkinį yra šie kaimai: Gerletiškė, Vaitkiškiai, Vėjinė. Šiaurinėje pakrantėje įrengtas paplūdimys.

Tvenkinys įrengtas 1985 metais.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Šarkių tvenkinys

**Šarkių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 2 km į pietryčius nuo Vaiguvos. Sudarytas užtvenkus Knituojos upę (Ventos intakas) 18,1 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,44 km, plotis – iki 0,43 km. Altitudė 132,6 m. Krantai žemi, pelkėti, šiaurinėje pusėje apaugę mišku, pietinėje – dirbami laukai, kai kur plyti pievos. Aplink tvenkinį yra šie kaimai: Šarkiai, Tolišiai ir Vikraičiai. 

Tvenkinys įrengtas 1951 metais.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Dainuoju Lietuvą

**Dainuoju Lietuvą** – muzikinė laida, rodoma nuo 2017 m. rugsėjo 23 d. kiekvieną šeštadienio vakarą 21 val. per LRT televiziją.

## Projektas
Laidai atrinktos 100 populiariausių lietuviškų dainų, kurias kiekvieną laidą dainuoja garsūs šalies atlikėjai. Projektas išskirstytas į 10 atrankinių laidų pagal savo laikmetį ir kiekvienoje laidoje atliekamos 10 dainų iš kurių 3 geriausiai pasirodžiusios patenka į pusfinalius. Pusfinalius sudarys 3 laidos, 1 finalas.

## Sezonai

### 1 sezonas

#### Laidos

##### Atrankinės

###### 1 laida
Komisijos nariai – Arūnas Valinskas, Zita Kelmickaitė, Ramūnas Zilnys.

###### 2 laida
Komisijos nariai – Zita Kelmickaitė, Gintaras Rinkevičius, Darius Užkuraitis.

###### 3 laida [2017-10-07]
Komisijos nariai – Zita Kelmickaitė, Zbignevas Levickis, Ramūnas Zilnys.

###### 4 laida [2017-10-14]
Komisijos nariai - Beata Nicholson, Zita Kelmickaitė, Ramūnas Zilnys.

###### 5 laida
Komisijos nariai - Zita Kelmickaitė, Ramūnas Zilnys ir choro „Ažuoliukas“ meno vadovas Vytautas Miškinis.

###### 6 laida
Komisijos nariai - Zita Kelmickaitė, Ramūnas Zilnys ir dirigentas Modestas Pitrėnas.

###### 7 laida
Komisijos nariai - Zita Kelmickaitė, Ramūnas Zilnys ir operos solistė, profesorė Sigutė Stonytė.

###### 8 laida
Komisijos nariai - Zita Kelmickaitė, Ramūnas Zilnys ir aktorius Mantas Stonkus.

###### 9 laida
Komisijos nariai - Zita Kelmickaitė, Ramūnas Zilnys ir LRT TELEVIZIJOS laidos „Istorijos detektyvai” vedėjas Virginijus Savukynas.

###### 10 laida
Komisijos nariai - Zita Kelmickaitė, Ramūnas Zilnys ir žurnalistas Edmundas Jakilaitis.

##### Pusfinaliai

###### 1 pusfinalis

###### 2 pusfinalis

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Visos projekto „Dainuoju Lietuvą“ dainos portale „YouTube“
Pabaisko koplyčia

**Pabaisko koplyčia** – medinė koplyčia, stovinti veikiančiose kapinėse Pabaiske, Ukmergės rajone, šalia kelio . Teritorija priklauso Pabaisko Švč. Trejybės parapijai.

Koplyčia neveikianti, joje dedami kapinių kryžiai, kiti daiktai. 2017 m. duomenimis, jos būklė buvo prasta: statinys pakrypęs, kiauru stogu, be kryžiaus, trūko kai kurių langų stiklų. Pastatymo metai šaltiniuose nenurodomi.

## Architektūra

Koplyčios trikampis frontonas gerokai ištrauktas į priekį, kaip manoma, seniau turėjęs kolonų portiką, panašų į  prieklėtį. Apsidė dvisienė, trikampio plano. Šoninių sienų langų angos didelės, stačiakampės, papuoštos gulsčiais sandrikais, suskaidytos į mažesnius langelius. Statinys apkaltas vertikaliomis lentomis. Pro prairusią apkalą vietomis matomi gulsti sienojai. Jie dalinai aptašyti, kaip senoviškų pirkių. Stogas uždengtas skarda. Vidinė patalpa be vargonų choro.

Į Ukmergės kraštotyros muziejaus fondus perkelti koplyčioje buvę „Nukryžiuotasis“ ir procesijų altorėlio fragmentas. Jie galėjo būti pagaminti XVII–XVIII a. meistro, pažinusio ir perpratusio baroko dailę.

## Šaltiniai
Algirdas Toliatas

**Algirdas Toliatas** (g. 1978 m. gegužės 13 d.) – Lietuvos kunigas, vyriausiasis policijos kapelionas.

## Biografija

Baigė Vilniaus Šv. Juozapo kunigų seminariją, studijavo Prancūzijoje. 2007 m. buvo įšventintas kunigu. Po studijų Italijoje 2012 m. apgynė dvasinės teologijos licenciato laipsnį ir buvo paskirtas kunigu Vilniaus Šv. arkangelo Rapolo bažnyčioje. Nuo 2013 m. eina vyriausiojo Lietuvos policijos kapeliono pareigas.

## Bibliografija
* „Žmogaus ir Dievo metai“. 2016 m. „Tyto Alba“
* „Gerumo liūnas“ 2017 m. „Tyto Alba“

## Išnašos

## Nuorodos
* A. Toliatas laidoje „0 laipsnių“
* Asmeninis tinklaraštis (''toliatas.lt'')
Javinis marabu

**Javinis marabu** (*Leptoptilos javanicus*) – gandrinių (*Ciconiidae*) šeimos Azijos atogrąžų regiono paukštis.

## Paplitimas
Aptinkamas Kambodžoje, Nepale, Bangladeše, Mianmare, Laose, Malaizijoje, Brunėjuje, Vietname, Tailande. Indijoje didžiausios kolonijos yra Asame, Vakarų Bengalijoje, Bihare. Indonezijoje didžiausia populiacija yra Sumatroje. Atklysta į Butaną. Manoma, kad Kinijoje ir Singapūre jau išnykęs.

## Išvaizda
Stambesnis už baltąjį gandrą. Kūno ilgis 122–129 cm, atstumas tarp sparnugalių – 210 cm. Sveria 8,9 kg. Patinai stambesni už pateles. Ilgas kaklas ir ilgos kojos. Sparnai ilgi, platūs. Nugara, uodega ir sparnai blizgiai juodos spalvos. Krūtinė, pilvas ir pauodegys yra baltos spalvos. Galva ir kaklas neapaugę plunksnomis, tik vietomis styro šerius primenančios plunksnos. Kaklas ir galva yra geltonos spalvos. Galvos šonai yra raudono vyno spalvos, kakta šviesiai gelsva. Ilgas, stambus snapas yra pilkas. Kojos pilkos, dažnai apsinešusios šlapimo rūgštimi.

Paukščių tuoktuvių metu veido oda paraudonuoja. Ant patinų sparnų vidurinių plunksnų atsiranda vario spalvos dėmės.

Jaunikliai yra pilkos spalvos, nugaros ir sparnų plunksnos neblizga. Aplink kaklą turi šiek tiek plunksnų.

## Biologija
Laikosi šalia plačių upių, ežerų, pelkėse, mangrovėse, gėlose ir druskingose šlapynėse, miškingose teritorijose. Sėslūs. Neturi balso stygų. Poravimosi metu šnarpščia, urzgia, kalena snapu. Skrenda įtraukęs kaklą. Nešami šiltų oro srovių pakyla gana aukštai. Plačių sparnų dėka gali sklandyti.

Minta varlėmis, žuvimi, vabzdžiais, jaunais paukščiais, driežais, graužikais, vėžiagyviais ir maita. Grobio tyko stovėdamas arba braidydamas.

Dažniausiai monogamai. Paukščių tuoktuvės prasideda sausuoju metų laiku. Veisiasi nedidelėse kolonijose, kartu su kitais vandens paukščiais. Patinas, radęs tinkamą vietą lizdui krauti, nubaido konkurentus. Lizdavietė – beveik horizontaliai augančiose medžių šakose. Lizdą krauna abu partneriai iš šakų, bambukų stiebų, iškloja žole ir lapais. Lizdas 1 m skersmens. Dėtyje 1 – 4 kiaušiniai, kurie padedami 1- 3 dienų intervalu. Peri abu tėvai 28 – 30 dienų. Išsiritę paukščiukai apaugę pilkais pūkais. Jauniklius maitina abu tėvai. Nuo karščio jauniklius saugo išskleidę sparnus ir sudarydami šešėlį, taip pat neša vandenį ir juo vėsina jauniklius. Jauniklius maitina 47 – 52 dienas, po 5 mėnesių jaunikliai tampa savarankiški.

Kartos trukmė – 16,1 m.

## Apsauga
Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos duomenimis Javos marabu yra pažeidžiama rūšis. Populiacijoje yra 5 500 – 10 000 suaugusių individų.

Populiacija mažėja, nes dėl urbanizacijos ir industrializacijos paukščiai netenka perimviečių. Taip pat medžioklė ir jauniklių gaudymas (auginimui nelaisvėje) . Indijoje, Bangladeše, Birmoje, Tailande, Malaizijoje ir Indonezijoje rūšis paskelbta saugoma. Apmokyti sargai saugo lizdavietes. Indijoje sodinami lizdavietėms tinkami medžiai.

## Šaltiniai
Kelmės miesto I tvenkinys

**Kelmės miesto I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, Kelmės mieste. Sudarytas užtvenkus Kražantės upę (Dubysos intakas) 24,2 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,55 km, plotis – iki 0,19 km. Yra 0,29 ha sala. Altitudė 113 m. Krantai žemi. Skersai tvenkinį kerta kelias  su Kelmės tiltu. Rytinėje pakrantėje įkurtas miesto Draugystės parkas, į kurį veda Kražantės užtvankos tiltas. Į pietus plyti pievos.

Tvenkinys įrengtas XX a. pradžioje, kai buvo pastatytas Kelmės vandens malūnas. 2013 m. malūno patalpose įrengta 55 kW galios mažoji hidroelektrinė, o 2014 m. įrengtas žuvitakis. Tvenkinio šiaurinėje dalyje yra įrengtas fontanas.

## Šaltiniai
Kelmės miesto tvenkinys

**Kelmės miesto tvenkinys** arba **Kelmės miesto II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, šiaurės vakarinėje Kelmės miesto dalyje. Sudarytas užtvenkus Vilbėno upę (Kražantės intakas) 4,6 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis vakarų-rytų-šiaurės rytų kryptimi – 1,3 km, plotis – iki 0,1 km. Yra 0,14 ha sala. Altitudė 119 m. Krantai daugiausia neaukšti. Aplink vakarinius krantus plyti pievos, gyvenamieji namai. Tvenkinio šiaurinėje ir pietinėje pakrantėse – Kelmės miesto kapinės, šiaurės rytuose – Kelmės dvaro sodyba. Skersai tvenkinį kerta kelias .

## Šaltiniai
Šaukėnų II tvenkinys

**Šaukėnų II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 1 km į šiaurės rytus nuo Šaukėnų. Sudarytas užtvenkus V-4 upelį (Ventos intakas) 2,5 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,27 km, plotis – iki 0,21 km. Altitudė 107,8 m. Krantai žemi, apaugę medžiais ir krūmais. Šiaurinėje ir vakarinėje pakrantėse auga miškeliai, į rytus plyti pievos. Pietuose kelias skiria nuo Šaukėnų I tvenkinio. Netoliese yra Kartoklių ir Šukiškių kaimai.

Pagal 2020 m. Lietuvos upių, ežerų ir tvenkinių kadastro duomenis, Šaukėnų II tvenkinys priskiriamas Šaukėnų I tvenkiniui.

## Šaltiniai
Ežiukai

**Ežiukai** – Rytų Europos virtuvės miltinis patiekalas. Įprastai gaminamas su varške ir patiekiamas su sviesto ar grietinės padažu. Dažnai valgomi ir su uogiene. Savo pavadinimą įgavo dėl neįprastos formos, kuri primena ežio spyglius.
Sonic Mania

**Sonic Mania** − šonan slenkantis platformer žanro kompiuterinis žaidimas, sukurtas „Headcannon“ ir išleistas „Sega“, skirtas Microsoft Windows, PlayStation 4, Xbox One ir Nintendo Switch platformoms. „Sonic Mania“ buvo anonsuotas paminėti žaidimų serijos „Sonic the Hedgehog“ 25-tąjį gimtadienį ir išleistas 2017 m. rugpjūčio 15 d. Žaidimas paremtas originaliais „Sonic“ žaidimais, skirtais Sega Genesis ir yra sudarytas iš atnaujintų senų ir naujų lygių.

Žaidimas sukurtas naudojant Retro Engine žaidimų variklį, kuris skirtas dviejų dimensijų žaidimams ir buvo panaudotas mobilioms žaidimų „Sonic CD“, „Sonic the Hedgehog“ ir „Sonic the Hedgehog 2“ versijoms.

## Žaidimo eiga

„Sonic Mania“ žaidime žaidėjas gali valdyti vieną iš 3 veikėjų, iš kurių kiekvienas turi skirtingus gebėjimus.
Žaidimą sudaro 12 lygių: 8 atnaujinti seni ir 4 visiškai nauji. Kiekvienas lygis padalintas į 2 dalis, kurių pabaigoje žaidėjas susikauna su bosu.
Kai kurie iš lygių, esančių „Sonic Mania“, yra paremti nepanaudotais ir prototipiniais praeitų šios žaidimų serijos dalių lygiais.

Žaidėjas gali rinkti auksinius žiedus, kurie atlieka gyvybių funkciją; žaidėjai išgyvena priešus ar aplinkos grėsmes, kol jie turi bent vieną žiedą. Lygiuose išmėtyti televizorių ekranai, kuriuos sudaužius gaunami papildomi žiedai arba įgaunamos specialios galios, kaip nemirtingumas ar dvigubas šuolis.

Kaip ir ankstesniuose žaidimuose, kiekviename lygyje paslėpti milžiniški žiedai, kurie nuvedą žaidėjus į 3D specialiuosius lygius. Norint pereiti šiuos lygius, žaidėjams reikia vengti kliūčių ir pagauti NSO, nešantį chaoso smaragdą. Surinkę visus 7 chaoso smaragdus žaidėjai gali pasiekti tikrąją žaidimo pabaigą.

## Įvertinimas

Žaidimas daugelio teigiamai įvertintas dėl gero lygių dizaino ir muzikos panašumo į pirmąsias „Sonic“ dalis; daug kas šį žaidimą prilygino „Sonic“ serijos sugrįžimui į formą po prastai vertinamų žaidimų, išleistų po 1994 metų.

Pasak apžvalgų surinkimo svetainės Metacritic, „Sonic Mania“ apžvalgos buvo dažniausiai palankios. Daug žaidimų kritikų apibūdino šį žaidimą kaip vieną iš geriausių 2D žanre.
Svetainė EGM apibūdino „Sonic Mania“ „gryniausiu ir linksmiausiu“ serijos žaidimu ir išreiškė optimizmą serijos ateičiai. Pasak IGN, „Sonic Mania“ yra „klasikinis“ žaidimas, kurio šios serijos fanai laukė nuo devyniasdešimtųjų, bet taip pat rekomendavo žaidimą ir serijos naujokams. Nintendo World Report pavadino šį žaidimą „būtinu pirkiniu“ senų „Sonic“ serijos žaidimų gerbėjams.

## Šaltiniai
Užvenčio malūno tvenkinys

**Užvenčio malūno tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, Užvenčio miesto šiaurinėje dalyje. Sudarytas užtvenkus Ventos upę jos aukštupyje 317 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 0,29 km, plotis – iki 0,11 km. Yra 2 salos – 0,26 ha ir 0,21 ha dydžio, sujungtos tilteliu viena su kita ir su šiauriniu krantu. Altitudė 117 m. Krantai žemi, vakaruose pelkėti, vietomis apaugę medžiais. Priešsroviui už 1 km yra didesnis Užvenčio tvenkinys. Šiaurinėje pakrantėje įsikūrusi buvusio Užvenčio dvaro sodyba, Dvarčiaus kaimas, rytinėje, šalia užtvankos – Užvenčio dvaro malūnas. Prie tvenkinio įkurtas skulptūrų parkas.

Tvenkinys įrengtas 1759 m., o mažoji 24 kW galios hidroelektrinė pastatyta 2004 m. 

## Šaltiniai
Aš Ikona

**Aš Ikona** – 2015 m. gegužės mėn. pradėtas leisti ketvirtinis mados, gyvenimo būdo žurnalas, skirtas 20–50 metų amžiaus moterims. Portalas *Ikona.tv* per mėnesį pasiekia iki 20 tūkst. unikalių lankytojų.

„Virtuvės mitų griovėjų“ (VMG) leidinys. Pirmojo leidinio tiražas – 20 000. Dėl didelės paklausos po kelių savaičių išleista dar 10 000 žurnalo kopijų. Senesni straipsniai bei vaizdo įrašai skelbiami *Ikona.tv* svetainėje.

Kasmet žurnalo gimtadienio proga rengiamas pramogų pasaulio žvaigždes suburiantis renginys. Pristatymo šventėje taip pat pritraukė nemažai jų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Ikona“ žurnalo pristatymas
Adošiškės tvenkinys

**Adošiškės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 2 km į pietus nuo Vaiguvos. Sudarytas užtvenkus Knituojos upę (Ventos intakas) 20 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,29 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 138,3 m. Tvenkinio krantai žemi, plačiai užpelkėję, aplinkui driekiasi Adošiškės miškas, į šiaurę yra Adošiškės ir Tolišių kaimai, į pietus plyti dirbami laukai.

## Šaltiniai
Agnė Jagelavičiūtė

**Agnė Jagelavičiūtė** (1980 m. spalio 7 d. Kaune – 2022 m. gruodžio 28 d.) – lietuvių stilistė, rūbų dizainerė, mados žurnalo „L’Officiel“ redaktorė, televizijos laidų vedėja, kulinarinių knygų autorė.

## Biografija

1986–1998 m. mokėsi Kauno „Aušros“ gimnazijoje. Baigė Vilniaus dizaino kolegijos drabužių dizaino studijas, apsigynė Vilniaus dailės akademijoje tapybos bakalauro diplomą.

2002 m. išgarsėjo pirmajame Lietuvoje realybės šou „Akvariumas“ TV3 kanale, būdama antro kurso studentė. Finale nelaimėjo (liko antra).

Penkerius metus (su dvejomis trumpomis pertraukomis) dirbo „TV3“ „TV pagalba“ komandoje. Vedė kitas televizijos laidas. 2014 m. verslo „Stiliusos“ steigėja.

Nuo 2015 m. gegužės iki 2018 m. dirbo „Virtuvės mitų griovėjų“ mados žurnalo „VMG Ikona“ (vėliau pervadintas į „Aš Ikona“) vyr. redaktore. 2018–2021 m. stiliaus žurnalo „L’Officiel Lithuania“ vyr. redaktorė.

2022 m. gruodžio 28 d. ryte pranešta, kad mirė. Vėliau jos artimas bičiulis pranešė, kad ji mirė nuo plaučių uždegimo komplikacijų.

2023 m. sausio 3 d. palaidota Karmėlavos kapinėse tėvo ir močiutės kape.

## Asmeninis gyvenimas

2004–2006 m. buvo ištekėjusi už V. Martinaičio.

2008–2011 m. buvo poroje su O. Koršunovu.

2013–2019 m. buvo ištekėjusi už M. Volkaus, su juo susilaukė sūnaus Leono.

## Šaltiniai
Biatlonas 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Biatlonas olimpinėse žaidynėse|Biatlonas]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko Alpensijos biatlono centre Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje.

## Medalių lentelė

## Medalininkai

### Vyrai

### Moterys

### Mišrūs

## Kvalifikacija
Olimpinėse žaidynėse dalyvaus po 115 vyrų ir moterų. Po 109 kvotas išsidalins šalys, kurios geriausiai pasirodė 2016 m. - 2017 m. Pasaulio biatlono taurėje. Likusias 6 individualias vietas pelnys sportininkai iš nepatekusių šalių pagal 2017 m. - 2018 m. Pasaulio biatlono taurės reitingą.

Pirmą kartą istorijoje Lietuva iškovojo teisę startuoti estafetės rungtyje.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Agva Negros perėja

**Agva Negros perėja** ( – „Juodojo vandens perėja“) – kalnų perėja Andų kalnuose, ties Argentinos (San Chuano provincija) ir Čilės (Elkio provincija) siena. Aukštis – 4780 m. Pro perėją eina kelias iš San Chuano (pro San Chose de Chačalį, Vikuniją) į Kokimbą.

Perėja pravažiuojama nuo gruodžio iki balandžio, likusiąją metų dalį dažniausiai būna užpustyta sniego. Tai aukščiausia tarptautinė perėja Čilės–Argentinos pasienyje ir viena aukščiausių tarptautinių perėjų pasaulyje.

Agva Negros perėja buvo atidaryta 1965 m., bet dėl įtemptų Argentinos ir Čilės politinių santykių 1977–1994 m. buvo uždaryta. Per Agva Negros perėją rengiamasi tiesti tunelį, kuris leistų susisiekimą ištisus metus.


Paso agua negra bike.jpg|Perėjos apylinkių kraštovaizdžiai
Laguna paso agua negra.jpg|Agva Negros („Juodojo vandens“) lagūna
Penitentes Agua Negra.JPG|Ledo žvakės perėjos pašlaitėse
Paso Internacional Aguas Negras.JPG|Sienos perėjimo punktas


## Šaltiniai
Alpensijos slidinėjimo centras

**Alpensijos slidinėjimo centras** () – ledo trasa Alpensijos kurorte, Pjončano apskrityje Pietų Korėjoje. 2018 m. žiemos olimpinių žaidynių trasa bobslėjaus, skeletono ir rogučių varžyboms.

## Charakteristika

## Istorija
2014 m. kovo mėnesį pradėti trasos statybos darbai. Statybos iš viso atsiėjo 114,5 mln. JAV dolerių, kurios finansavo vietinė taryba (25 %) ir nacionalinė vyriausybė (75 %).

2017 m. trasa atidaryta. Tų pačių metų vasario mėnesį trasoje įvyko Rogučių sporto mišrių estafečių pasaulio taurės etapas, o kovo mėnesį  bobslėjaus ir skeletono pasaulio taurių etapas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Aleksandras Šepkus

**Aleksandras Šepkus** (, 1954 m. kovo 24 d. Kaune – 2021 m. rugsėjo 6 d. Niujorke, JAV) – lietuvių juvelyras.

## Biografija
Mokėsi Kauno 5-ojoje vidurinėje mokykloje, vėliau įstojo į Vilniaus dailės instituto (dabar – Dailės akademija) Pramoninės dailės katedrą. Ją baigė 1977 metais.

1988 m. menininkas išvyko į Jungtines Amerikos Valstijas.

1992 m. Manhatane įsteigė savo kompaniją – *Alex Šepkus*. Juvelyro papuošalai parduodami beveik 150-ies šalių meno galerijų.

A. Šepkus dirbo su brangiomis, kartais egzotiškomis medžiagomis, o jo papuošalų formos asocijuojasi su majų ir indėnų kultūromis. Netrūksta ir sąsajų su senosiomis Rytų, krikščioniškosios Bizantijos kultūromis, taip pat su secesijos stiliumi, garsaus austrų menininko Gustavo Klimto kūryba.

## Išnašos

## Nuorodos
* A. Šepkaus tinklapis
Kardenal Antonijo Samorės perėja

**Kardenal Antonijo Samorės perėja** () – kalnų perėja Patagonijos Anduose, ties Argentinos (Neukeno provincija) ir Čilės (Osorno provincija) siena. Aukštis – 1305 m. Pro perėją eina kelias tarp Bariločės ir Osorno (pro Vilja la Angosturą, Pujehuję). Kardenal Antonijo Samorės perėja, kartu su Išvaduotojų perėja, yra labiausiai naudojama ir lengviausiai pravažiuojama Čilės–Argentinos pasienio perėja.

Kelias pro perėją eina vaizdingais kraštovaizdžiais – Patagonijos Andų miškais, paežerėmis, upių pakrantėmis.

Seniau perėja vadinta Pujehujės (*Puyehue*) vardu pagal gretimą Pujehujės ežerą, taip pat – *Errázuriz, El Rincón, Pajaritos* vardais. 1978 m. pervadinta italų kardinolo Antonijo Samorės, kuris padėjo išspręsti tarpvalstybinį Čilės–Argentinos konfliktą, garbei.
Mamuil Malalio perėja

**Mamuil Malalio perėja** () – kalnų perėja Patagonijos Anduose, ties Argentinos (Neukeno provincija) ir Čilės (Kautino provincija) siena, tuoj į šiaurę nuo Lanino ugnikalnio. Aukštis – 1253 m. Pro perėją eina kelias, jungiantis Andų Chuniną su Kurarehuje ir Pukonu. Iš Argentinos pusės iki perėjos veda asfaltuotas kelias, iš Čilės – žvyrkelis. Žiemą perėja dažnai būna uždaryta dėl sniego.

Perėja yra Patagonijos miškuose, abipus jos įsiteigti Lanino nacionalinis parkas ir Viljarikos nacionalinis parkas.

Perėja dar vadinama ***Tromenu*** (*Tromen*). Mamuil Malalio pavadinimas mapudungunų kalba reiškia „baslių aptvaras“.
Abra del Akajus

**Abra del Akajus** () – kalnų perėja šiaurės vakarų Argentinoje, Saltos provincijoje, La Pomos departamente. Yra rytiniuose Andų kalnagūbriuose, 4972 m (senesniais duomenimis – 4895 m) aukštyje. Tai aukščiausia Argentinos plento *[[Ruta Nacional 40]]* vieta. Perėja yra 25 km į pietryčius nuo San Antonio de los Kobreso, netoli Snieguotojo Akajaus (*Nevado de Acay*) kalno. Tai viena aukščiausių perėjų Amerikoje; ji yra aukščiau nei Monblano viršukalnė Europoje.

Kelias per perėją nutiestas 1960 m., žvyrkelis. Didžiąją metų dalį įveikiamas tik visureigiais. Dėl stačių šlaitų ir išretinto deguonies Abra del Akajų sunku įveikti tiek automobiliams, tiek žmonėms.


Camino consolidado al Abra del Acay.jpg|Kelias per perėją
Ruta 40, subiendo al Abra del Acay.jpg|Kelias per perėją
Carteles en la cima del Acay.jpg|Ženklai, nurodantys perėją
Arroyos congelados - Abra del Acay. Salta.jpg|Užšalę upokšniai perėjos pašlaitėse


## Šaltiniai
Skeletonas 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Skeletonas]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko *[[Alpensijos slidinėjimo centras|Alpensijos slidinėjimo centre]]*, Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje.

## Medalininkai

## Kvalifikacija
Olimpinėse žaidynėse skeletono rungtyse iš viso dalyvavo 50 sportininkų. Kvotos paskirstytos pagal Tarptautinės bobslėjaus ir skeletono federacijos reitingą.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Alpensijos biatlono centras

**Alpensijos biatlono centras** () – biatlono stadionas Alpensijos kurorte, Pjončano apskrityje Pietų Korėjoje. 2018 m. žiemos olimpinių žaidynių trasa biatlono varžyboms.

## Istorija
1998 m. stadionas oficialiai atidarytas. 1999 m. stadione vyko žiemos Azijos žaidynių biatlono varžybos.

2007 m. trasa ir stadionas renovuoti ir 2008 m. Alpensijos biatlono centras įtrauktas į biatlono pasaulio taurės kalendorių. 2009 m. čia surengtas pasaulio biatlono čempionatas.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Gangningas

**Gangningas** () – miestas Pietų Korėjoje, Kanvondo provincijoje.

## Sportas
2018 m. mieste vyko dalis 2018 m. žiemos olimpinių žaidynių renginių.

## Šaltiniai
Dailusis čiuožimas 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Dailusis čiuožimas]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko *[[Kanyno ledo arena|Kanyno ledo arenoje]]*, Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje.

## Medalininkai

## Kvalifikacija
Olimpinėse žaidynėse dalyvavo 150 dailiojo čiuožimo atstovų. 77 % visų kvotų buvo išdalinta 2017 m. pasaulio dailiojo čiuožimo čempionato metu. Likusios vietos padalintos sėkmingiausiai pasirodžiusiems sportininkams 2017 m. Nebelhorn Trophy varžybose. Tarptautinės čiuožimo federacijos sprendimu papildoma vieta porinio čiuožimo varžybose skirta šeimininkų Pietų Korėjos komandai.

Kurios šalys startuos komandinėje įskaitoje spręsta pagal susumuotus pasaulio čempionato ir pasaulio iššūkio taurės taškus.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Pino Hačado perėja

**Pino Hačado perėja** () – kalnų perėja Patagonijos Anduose, ties Argentinos (Neukeno provincija) ir Čilės (Kautino provincija) siena. Aukštis – 1884 m. Tai viena svarbiausių tarptautinių perėjų Patagonijos Anduose. Pro Pino Hačado perėją eina kelias tarp Neukeno (pro Las Lachasą, Lonkimajų) ir Temuko. Iš Čilės pusės iki perėjos veda 1939 m. pastatytas ''Las Raíces'' tunelis (4,52 km). Argentinos pusėje ties perėja susidariusi Pino Hačado kaldera.
Greitasis čiuožimas trumpuoju taku 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Greitasis čiuožimas trumpuoju taku]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko *[[Kanyno ledo arena|Kanyno ledo arenoje]]*, Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje. Varžybų metu paasiekti du pasaulio rekordai: kino Wu Dajing 500 m distancijoje ir Nyderlandų moterų komandos estafetės „B“ finale.

## Medalininkai
### Vyrai

### Moterys

## Kvalifikacija
Olimpinėse žaidynėse maksimaliai gali dalyvauti 120 greitojo čiuožimo trumpuoju taku atstovų. Kvotos buvo padalintos atsižvelgus į Pasaulio greitojo čiuožimo trumpuoju taku taurėje surinktus taškus. Viena šalis galėjo deleguoti maksimaliai 5 vyrus ir 5 moteris. 2017 m. lapkričio 23 d. Tarptautinė čiuožimo sąjunga (ISU) oficialiai paskelbė kvalifikacinių taškų suvestinę. ISU iš viso delegavo 116 sportininkų (59 vyrai ir 57 moterys) dalyvauti 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Gangningo ledo arena

**Gangningo ledo arena** () – ledo arena Gangninge, Pjončano apskrityje Pietų Korėjoje. 2018 m. žiemos olimpinių žaidynių arena dailiojo čiuožimo ir greitojo čiuožimo trumpuoju taku varžyboms.

Arenoje įrengtos dvi aikštės (60 m x 30 m) skirtos treniruotėms ir profesionalioms varžyboms. Iš viso arena gali talpinti 12 000 žiūrovų.

## Istorija
Gangningo ledo arena oficialiai atidaryta 2016 m. gruodžio 14 d. Jau po dviejų dienų nuo atidarymo arenoje vyko Pasaulio greitojo čiuožimo trumpuoju taku taurės etapas. 2017 m. vasarį arenoje surengtas keturių kontinentų dailiojo čiuožimo čempionatas.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Šiaurės dvikovė 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Šiaurės dvikovė]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko *[[Alpensijos kurortas|Alpensijos kurorte]]*, Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje. Tai vienintelė sporto šaka 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse, kurioje dalyvavo tik vyrai.

## Medalininkai
}Vinzenz GeigerFabian RießleEric FrenzelJohannes Rydzek
|Jan SchmidEspen AndersenJarl Magnus RiiberJørgen Graabak
|Wilhelm DeniflLukas KlapferBernhard GruberMario Seidl 
|}

## Kvalifikacija
Olimpinėse žaidynėse šiaurės dvikovės rungtyse iš viso dalyvaus 55 sportininkai. Kvotos bus paskirtsytos pagal Pasaulio šiaurės dvikovės taurės reitingą. Maksimaliai viena šalis gali deleguoti tik 4 sportininkus.

Slovėnija atsisakė vienos vietos, kuri buvo perleista JAV komandai.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Šuoliai su slidėmis 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Šuoliai su slidėmis]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko *[[Alpensijos kurortas|Alpensijos kurorte]]*, Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje. Antrą kartą istorijoje olimpiadoje vyko ir moterų šuolių su slidėmis varžybos.

## Medalininkai
}Daniel-André TandeAndreas StjernenJohann André ForfangRobert Johansson
|Karl GeigerStephan LeyheRichard FreitagAndreas Wellinger
|Maciej KotStefan HulaDawid KubackiKamil Stoch
|-
| Moterys
|
|
|
|}

## Kvalifikacija
Olimpinėse žaidynėse šuolių su slidėmis rungtyse iš viso dalyvaus 100 sportininkų. Šeimininkė Pietų Korėja automatiškai pelnė dvi vietas žaidynėse. Likusios kvotos bus paskirstytos pagal Pasaulio šuolių su slidėmis taurės reitingą. Maksimaliai viena šalis gali deleguoti tik 4 vyrus ir 4 moteris.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Siko perėja

**Siko perėja** () – kalnų perėja Anduose, ties Argentinos (Saltos provincija) ir Čilės (El Loa provincija) siena. Aukštis – 4080 m. Per perėją eina kelias (žvyrkelis), jungiantis Saltą ir San Antonio de los Kobresą rytinėje pusėje su San Pedro de Atakama vakarinėje pusėje. Būdingas kontrastingas, atšiaurus klimatas.


Paso sico argentine side.JPG|Argentinos pusė
Carabineros y SAG en Paso Sico.jpg|Čilės karabinierių postas


## Šaltiniai
Slidinėjimo lenktynės 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Slidinėjimo lenktynės]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko *[[Alpensijos kurortas|Alpensijos kurorte]]*, Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje. Norvegijos slidininkė Marit Bjorgen iškovojo 5 medalius − daugiau nei bet kuris atletas Pjongčango olimpinėse žaidynėse, ir bendru olimpinių medalių skaičiumi (15) tapo labiausiai tituluotu atletu (tarp vyrų ir moterų) olimpinių žaidynių istorijoje.

## Medalininkai
### Vyrai

### Moterys

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Greitasis čiuožimas 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Greitasis čiuožimas]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko Gangninge, Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje. 

Olimpinėse žaidynėse pirmą kartą vyko vyrų ir moterų masinio starto varžybos. Pirmą kartą nuo 1988 m. trumpiausioje 500 m sprinto rungtyje sportininkai čiuožė tik vieną kartą, o ne du kaip anksčiau.

## Medalininkai
### Vyrai

### Moterys

## Kvalifikacija
Greitojo čiuožimo kvotos buvo padalintos atsižvelgus į Pasaulio greitojo čiuožimo taurėje pasiektus greičiausius sportininkų laikus.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Akmenslydis 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Akmenslydis]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyks Gangninge, Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje.

Pirmą kartą olimpinių žaidynių istorijoje vyks mišrių porų akmenslydžio varžybos.

## Medalininkai


;Pastaba
#  Olimpinių atletų iš Rusijos pora laimėjo bronzos medalius, tačiau vėliau buvo diskvalifikuota, kai Aleksandro Krušelnickio
dopingo testas buvo teigiamas.


## Kvalifikacija
Olimpinėse žaidynėse dalyvaus 116 akmenslydžio atstovų. 92 % visų kvotų išdalinta susumavus 2016 m. ir 2017 m. pasaulio čempionatų rezultatus. Papildomos vietos bus išdalintos 2017 m. gruodžio mėnesį vykstančiame olimpinės atrankos turnyre Čekijoje.

### Vyrai

### Moterys

### Mišrūs dvejetai

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Pirkas Negraso perėja

**Pirkas Negraso perėja** () – kalnų perėja Anduose, ties Argentinos (La Riochos provincija) ir Čilės (Kopjapo provincija) siena. Aukštis – 4110 m. Per perėją eina kelias, jungiantis Vilja Unjoną ir Vilja San Chose de Vinčiną rytinėje pusėje su Tiera Amarilja ir Kopijapo vakarinėje pusėje. Pirkas Negraso perėja būna atidaryta nuo gruodžio iki gegužės, likusią metų dalį dažnai būna užsnigta.

Argentinos pusėje pakeliui į perėją yra vaizdinga Bravos lagūna ir rezervatas. Taip pat yra XIX a. pastatyta El Penjono pašiūrė, kuri buvo skirta besikeliantiems per perėją pernakvoti. XIX a.–XX a. vid. per Pirkas Negraso perėją būdavo genamos galvijų bandos pardavimui į Kopijapo miestą Čilėje.


Refugio de piedra.JPG|El Penjono pašiūrė
Vista Paso Pircas Negras 02.jpg|Kraštovaizdžiai keliaujant per perėją
Vista Paso Pircas Negras 01.jpg|Kraštovaizdžiai keliaujant per perėją


## Šaltiniai
Čungaros-Tambo Kemado perėja

**Čungaros-Tambo Kemado perėja** () – Andų kalnų perėja, esanti ties Čilės (Parinakotos provincija) ir Bolivijos (La Paso departamentas) siena. Šalia telkšo Čungaros ežeras ir Kotakotanio lagūnos, stūkso Pajačatos ugnikalniai, įsteigti Laukos nacionalinis parkas ir Sachamos nacionalinis parkas. Aukštis – 4680 m.

Pro Čungaros-Tambo Kemado perėją eina kelias tarp La Paso ir Arikos (pagrindinis kelias tarp Čilės ir Bolivijos). Jis yra žemyninės trasos Santosas–Arika/Ikikė dalimi. Perėja pravažiuojama ištisus metus, kelias asfaltuotas.

## Šaltiniai
Kalnų slidinėjimas 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Kalnų slidinėjimas]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko slidinėjimo trasose Pjončano ir Džionsiono apskrityse, Pietų Korėjoje. 

Pirmą kartą olimpinių žaidynių istorijoje į programą įtraukta mišrių lyčių komandinė rungtis.

## Medalininkai
### Vyrai

### Moterys

### Mišrios rungtys

## Medalių lentelė

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Bagužių tvenkinys

**Bagužių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 3 km į šiaurės rytus nuo Vaiguvos. Sudarytas užtvenkus Knituojos upę (Ventos intakas) 11,2 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus – 0,22 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 119 m. Krantai žemi. Rytinis krantas plačiai užpelkėjęs, šiaurinis – apaugęs mišku. Į vakarus ir pietus plyti pievos. Aplinkui yra šie kaimai: Bagužiai, Liupšiai.

## Šaltiniai
Beržėnų I tvenkinys

**Beržėnų I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 4 km į šiaurės vakarus nuo Šaukėnų. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Ventos intakas) 0,4 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis - 0,29 km, plotis - iki 0,16 km. Yra 3 salos: 0,14 ha, 0,08 ha, 0,04 ha dydžio. Altitudė 105,1 m. Krantai neaukšti, apaugę medžiais.  Priešsroviui už 0,05 km yra Beržėnų II tvenkinys. Vakarinėje pakrantėje yra buvusio Beržėnų dvaro sodyba; už jos - Beržėnų ir Pašilėnų kaimai. Rytuose - Toleikių kaimas, pietuose eina kelias .

## Šaltiniai
Gruodžių apylinkė

**Gruodžių kaimiškoji apylinkė** () – apylinkė Gudijoje, Ašmenos rajone. Centras – Gruodžiai.

2009 m. 91,2 % gyventojų buvo gudai, 5,7 % – lenkai, 1,2 % – rusai, 1,1 % – čigonai.

## Gyvenvietės
;Miesteliai:
* Gruodžiai (*Гродзі*)
;Kaimai:
* Velmutai (*Вельмуты*) · Halagurai (*Галагуры*) · Družba (*Дружба*) · Debesiai (*Дэбесі*) · Žuravai (*Журавы*) · Medžiūnai (*Мядзюны*) · Rovnaje Polė (*Роўнае Поле*) · Slabada (*Слабада*) · Strielčiukai (*Стрэльчыкі*) · Stupkouščyna (*Ступкоўшчына*) · Suchadolai (*Сухадолы*) · Talminava (*Талмінава*) · Truchanai (*Труханы*) · Teležiškės (*Цялежышкі*)
;Viensėdžiai:
* Bajorai (*Баяры*) · Vėžiai (*Вяжы*) · Zialionka (*Зялёнка*) · Rameikos (*Рамэйкі*) · Ukropiškės (*Укропішкі*); panakiniti – Kraučiškės (*Краўчышкі*) · Račkai (*Рачкі*)

## Šaltiniai
Gruodžiai (Ašmena)

**Gruodžiai** (, ) – kaimas Gudijoje, Gardino srityje, Ašmenos rajone; Gruodžių kaimiškosios apylinkės centras. Įsikūręs 11 km į šiaurės vakarus nuo Ašmenos, prie Ašmenos–Astravo kelio.

Veikia žemės ūkio įmonė, parduotuvė, felčerių-akušerių punktas, kultūros skyrius, biblioteka, paštas, viešoji pirtis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Snieglenčių sportas 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Snieglenčių sportas]] [[2018 m. žiemos olimpinės žaidynės|2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko slidinėjimo trasose Bongpjeonge ir Alpensijos kurorte, Pjončano apskrityje, Pietų Korėjoje. 

Iš programos pašalintas paralelinis slalomas, kuris olimpinėje programoje pasirodė tik sykį 2014 m. Jį pakeitė pirmą kartą olimpiadoje organizuojama didžiojo šuolio (*[[big air]]*) rungtis.

Iš viso varžybose galėjo dalyvauti 258 sportininkų (142 vyrai ir 116 moterų). Kiekvienas nacionalinis komitetas galėjo skirti iki 26 snieglenčių sportininkų.

## Medalininkai
### Vyrai

### Moterys

### Medalių lentelė

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 

## Šaltiniai
Medžiūnai

**Medžiūnai**  (, ) – kaimas Gudijoje, Gardino srityje, Ašmenos rajone; Gruodžių kaimiškojoje apylinkėje. Įsikūręs 7 km į vakarus nuo Ašmenos, gojelių apsuptyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Beržėnų II tvenkinys

**Beržėnų II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 4 km į šiaurės vakarus nuo Šaukėnų. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Ventos intakas) 0,8 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 0,46 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 107 m. Krantai neaukšti, apaugę medžiais ir krūmais. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai, iš šiaurės prieina Beržėnų miškas. Pasroviui už 0,05 km yra Beržėnų I tvenkinys. Pietvakariuose yra buvusi Beržėnų dvaro sodyba; už jos – Beržėnų kaimas, į vakarus – Pašilėnai, į rytus – Toleikiai.

## Šaltiniai
Titvydiškės tvenkinys (Kelmė)

**Titvydiškės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės rajone, 1,7 km į vakarus nuo Šaukėnų. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Ventos intakas) 1,7 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,34 km, plotis – iki 0,24 km. Altitudė 115,1 m. Tvenkinio krantai žemi, apaugę krūmynais ir medžiais, aplinkui – dirbami laukai. Atokiau aplink yra šie kaimai: Pakupelkis, Pavainiškė, Titvydiškė. Pietrytine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998