open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalabrijos Redžas

**Kalabrijos Redžas** – miestas Kalabrijoje (pietų Italija), šio regiono sostinė ir provincijos centras. Oro uostas. Yra Didžiosios Graikijos nacionalinis muziejus, didžiausia regione katedra, pilis, senovės miesto sienos ir pirčių liekanos, meno galerija, universitetas.

## Istorija

Miestas įkurtas 720 m. pr. m. e., graikai jį vadino *Rhegion*. Romos imperijos laikais miestas vadinosi **Rhegium Julium**. Vėliau jis priklausė Bizantijai, o XII a. tapo Sicilijos karalystės dalimi. XIII a. miestas atiteko Neapolio karalystei. Didžiausi žemės drebėjimai buvo 1783 m. ir 1908 m. gruodžio 28 d. Per paskutinį drebėjimą sugriuvo apie 80 % pastatų ir žuvo tūkstančiai žmonių. Kitoje sąsiaurio pusėje, Mesinoje, nuostoliai buvo dar didesni. Tai buvo blogiausias žemės drebėjimas rašytinėje Vakarų Europos istorijoje. Prireikė ištisos kartos, kad miestas atsigautų.

## Sportas
* Reggina Calcio (futbolas)
 
## Nuorodos
* Oficialus puslapis 
* Oficialus turizmo puslapis  
* Kalabrijos Redžo miestas  
* Kalabrijos Redžo provincija  

## Išnašos
Ferara

**Ferara** – miestas Emilijoje-Romanijoje (šiaurės Italija); provincijos centras. Išvystyta naftos, mašinų, medienos, stiklo, maisto pramonė. Yra universitetas. Stovi katedra (XII–XVIII a.), gotikiniai *Comunale* (XIII–XV a.) ir *Ragione* rūmai (XIV a.), *d'Este* pilis (XIV–XVI a.).

## Istorija

Ferara minima nuo VIII a. 1471–1598 m. buvo hercogystės sostinė.

## Sportas
* SPAL 1907 Ferrara (futbolas)
Skersė

:: *Apie upę žr [[Skersė (upė)]].*

**Skersė** tai panaši į cilindrą arba labai suplotą elipsę struktūra, „perverianti“ galaktikos centrinį telkinį (tiksliau kalbant – „prilipusi“ prie jo simetriškai iš abiejų pusių). Nuo skersės prasideda diske susisukusios vijos.

Paskutiniais duomenimis ne mažiau dviejų trečdalių galaktikų turi skerses. Nustatyta, kad net Paukščių Takas yra skersinė spiralinė galaktika.

Manoma, kad laikui bėgant skersė nyksta ir skersinė galaktika virsta įprasta spiraline galaktika.
Ugra (upė)

**Ugra** () – upė Rusijoje Smolensko ir Kalugos srityse, kairysis Okos intakas (Volgos baseinas).

Upės ilgis 399&nbsp;km, baseino plotas – 15 700&nbsp;km². Ištakos Smolensko srities pietryčiuose, Smolensko aukštumoje. Upės mityba mišri: dalį nuotėkio apie 60 % sudaro sniego tirpsmo vanduo, o daugiau kaip 30 % metinio nuotėkio atiteka iš gruntinių vandenų ir tik 5 % nuotėkio sudaro lietaus vanduo. Upės vandens lygio režimui būdingi aiškiai išreikšti pavasariniai potvyniai ir vasaros - rudens nusekimai, kurie pertraukiami lietaus poplūdžiais ir pratęsiami žiemos nusekimais. Pavasariniai potvyniai prasideda kovo pabaigoje ir baigiasi pirmą gegužės dekadą. Potvynio laikotarpiu, Ugros vidurupyje ir žemupyje, vandens lygis pakyla 10 – 11 m. aukščiau negu žiemą. Vidutinis debitas 35&nbsp;km nuo žiočių – apie 90 m³/s. Užšąla nuo lapkričio iki sausio pradžios. Upės slėnis 1 – 2&nbsp;km pločio, o žemupyje – 3,5&nbsp;km. Vagos plotis žemupyje – 70 – 80 m. Vidutinis upės tekėjimo greitis 0,4 – 0,6 m/s. Ugros upės vaga per Kalugos sritį prateka 160&nbsp;km.

Pagrindiniai jos intakai: Voria, Pesa, Teča, Šania, Izveris, Žižala. Ugra įteka į Oką apie 15&nbsp;km aukščiau Kalugos miesto. Ugroje gyvena tokios pat rūšys žuvų kaip ir Okoje. Pagrindinės žvejojamos žuvys: karšiai, lydekos, juodpilvės kuojos. Žemupyje sutinkami: starkiai, sterlės, šamai. 1997 m. Buvo įstegtas Ugros nacionalinis parkas.

## Nuorodos
* Ugros vidurupis rusų kalba
* Ugros nacionalinis parkas  rusų kalba
* Vandens turizmas Ugros ir Žigalos upėmis rusų kalba
Taranto įlanka

**Taranto įlanka** (, ) Jonijos jūros įlanka Italijos pietuose.

Įlanka kvadrato formos, 140 km ilgio ir pločio. Ribojama Salento pusiasalio šiaurės rytuose ir Kalabrijos pietvakariuose. Svarbiausios upės - *Basento*, *Sinni* ir *Agri*. Pagrindiniai miestai - Tarantas ir Galipolis. Senovėje įlankos pakrantėje buvo įsikūrę Didžiosios Graikijos miestai (Krotonė, Sibaris ir Herakjlėja). 

## Šaltiniai
Otranto sąsiauris

**Otranto sąsiauris** – sąsiauris tarp Italijos ir Albanijos. Jungia Adrijos ir Jonijos jūras. Pavadintas pagal Otranto miestą Italijoje. Plotis – 75 km. Didžiausias gylis – 850 m.

## Istorija
Nuo Antikos laikų Otranto sąsiauris buvo strateginės reikšmės objektas. Romėnai savo karius sąsiauriu plukdė į rytus. Legionai, kurie turėdavo žygiuoti į Brindizį, jūra plaukdavo tik vieną dieną.

Otranto sąsiauris turėjo strateginę reikšmę Pirmojo pasaulinio karo metais. Italijos, Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos laivynai blokavo sąsiaurį, neišleido Austrijos-Vengrijos laivyno į Viduržemio jūrą ir taip atkirto jį nuo karinių veiksmų jūroje. Blokados pajėgos dar buvo vadinamos Otranto grioviu ().

1992 m. Albanija ir Italija pasirašė tarpusavio pasienio sutartį, kuri nustatė šalių sąsiaurio šelfo ribas.
Kosovo vėliava

**Kosovo vėliava** – stačiakampė, mėlyname fone auksinis Kosovo žemėlapis, virš kurio puslankiu įkomponuotos šešios baltos penkiakampės žvaigždės.

## Istorija
Vėliava įteisinta Kosovo parlamente tą pačią dieną kaip ir paskelbta nepriklausomybė nuo Serbijos – 2008 m. vasario 17 d.

2007 m. gegužės 30 d. Kosovo parlamentas paskelbė tarptautinį konkursą Kosovo vėliavai sukurti. Sąlygose, buvo nurodyta, jog vėliava turi atspindėti Kosovo daugiatautiškumą, pabrėžiama, jog neturėtų būti naudojamos Serbijos vėliavos (raudona – mėlyna – balta) ir Albanijos vėliavos (Raudona – juoda) spalvinės schemos, bei nepageidaujami erelio simboliai, kurie yra jau paminėtų valstybių vėliavose ar herbuose. Taip pat buvo nurodytos vėliavos proporcijos (2:3). Iš 993 projektų apie 700 atitiko šiuos reikalavimus.

Grupė politikų ir ekspertų atrinko tris variantus, kuriuos pasiūlė Kosovo parlamentui.

## Simbolika
Šešios žvaigždės simbolizuoja Kosove gyvenančias tautas: albanus, serbus, turkus, goriečius, romus ir bosnius. Dabartinė vėliava buvo išrinkta 2/3 parlamente balsavusiųjų.

## Taip pat skaitykite
* Kosovo herbas
* Albanijos vėliava
* Serbijos vėliava

## Išnašos

## Nuorodos

* Apie vėliavą
Laterano IV susirinkimas

**Laterano IV susirinkimas** – dvyliktasis Visuotinis Bažnyčios susirinkimas, įvykęs 1215 m. Romoje.

Šį susirinkimą sušaukė popiežius Inocentas III bule, pasirašyta 1213 m. balandžio 19 d. Susirinkimas prasidėjo 1215 m. lapkričio 11 d. Laterano Šv. Jono bazilikoje. 

Susirinkimo tikslas – kova su erezijomis, siekis paremti penktąjį Kryžiaus žygį, taip pat Bažnyčios reformos.

Susirinkime dalyvavo septyniasdešimt vienas patriarchas ir metropolitas, 412 vyskupų ir devyni šimtai abatų ir priorų. Į susirinkimą pirmą kartą buvo pakviesti katedrų ir vienuolynų kapitulų nariai bei pasaulietiniai valdovai. Pasiuntinius atsiuntė Šventoji Romos Imperija, Lotynų imperija, Prancūzija, Anglija, Aragonas, Vengrija, Kipras, Jeruzalės karalystė. Įvyko trys vieši posėdžiai: lapkričio 11, lapkričio 20 ir lapkričio 30 d.

Susirinkimas patvirtino Fridrichą II Šventosios Romos imperijos imperatoriumi. Taip pat buvo priimtas 71 kanonas.

Pirmasis kanonas buvo suformuluotas kaip tikėjimo išpažinimas. Laikoma, kad jame pirmą kartą panaudotas žodis „transsubstancija“. Antrasis kanonas pritarė Petro Lombardo mokymui apie Švenčiausiąją Trejybę ir pasmerkė ją kritikavusį abatą Joachimą Fionietį bei Amalriką Berietį, kurio mokymas buvo pripažintas besąs „labiau beprotiškas nei eretiškas“. Devynioliktasis kanonas draudė kunigams laiminti vandenį ar karštą geležį ordalijoms. Dvidešimt pirmasis kanonas reikalavo, kad kiekvienas krikščionis, sulaukęs sąmoningo amžiaus, bent kartą per metus atliktų išpažintį ir bent per Velykas priimtų Šv. Komuniją. Tas pat kanonas nustatė bausmę už išpažinties paslapties atskleidimą.

## Šaltiniai

* Philip Hughes „The Church in Crisis: The History of the General Councils: 325–1870“, Notre Dame du Lac, 1960 https://web.archive.org/web/20071008135323/http://www.freivald.org/~jake/library/TheChurchInCrisis_html/index.html
* Josef Lenzenweger, Peter Stockmeier, Karl Amon, Rudolf Zinnhobler „Katalikų Bažnyčios istorija“, „Katalikų pasaulis“, Vilnius, 1996, ISBN 9986-04-054-X
* „Catholic Encyclopedia“, 1917, straipsniai „Fourth Lateran Council (1215)“ http://www.newadvent.org/cathen/09018a.htm ir „Lateran Councils“ http://www.newadvent.org/cathen/09016a.htm
* EWTN internetinė biblioteka, „Fourth Lateran Council (1179)“ http://www.ewtn.com/library/COUNCILS/LATERAN4.HTM , paimta iš „Decrees of the Ecumenical Councils“, red. Norman P. Tanner
Petras Simonas Gedgaudaitis

**Petras Simonas Gedgaudaitis (Senka)** (m. 1451 m.) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas, Vilniaus kaštelionas, iš Gedgaudų bajorų giminės.

## Biografija

Tėvas Jurgis Gedgaudas. Buvo vedęs Mykolo Kęsgailos Valmantaičio dukterį Milochną, bet vaikų neturėjo.

## Valstybės tarnyba

1429 m. Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valdovo maršalka, tęsė tėvo pradėtų mūrinių Trakų ir Vilniaus pilių statybas. Nuo 1440 m. Polocko vietininkas, nuo 1447 m. Smolensko vietininkas, 1451 m. Vilniaus kaštelionas.

Kaip diplomatas dalyvavo Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės atstovų pasiuntinybėse 1429 m. pradžioje pas Šventosios Romos imperijos imperatorių Zigmantą I, 1430 m. vyko pas popiežių Martyną V.

## Šaltiniai

|-
Alpinė kalnodara

**Alpinė kalnodara** – kalnodara, prasidėjusi kreidos periode ir tęsiasi dabar. Jos metus suraukšlėtose teritorijose susiformavo šie kalnų masyvai:
* Alpės,
* Karpatai,
* Pirėnai,
* Apeninai,
* Atlaso kalnai,
* Kordiljeros,
* Andai,
* Himalajai
* Kaukazo kalnai. Alpinės kalnodaros tektoniniams procesai atjaunino kalnų reljefą anksčiau suraukšlėtose teritorijose.

Alpinės kalnodaros kalnai yra aktyvioje seisminėje zonoje. Daugelyje šių kalnų dažni žemės drebėjimai.

Alpių kalnai susidarė, susidūrus Afrikos ir Eurazijos litosferos plokštėms bei susiraukšlėjus tarp jų jūros dugne susikaupusioms uolienoms. Dėl sudėtingo raukšlėjimosi nemažai dabartinių Alpių kalnų yra Afrikos plokštės uolienos, susiraukšlėjusios ir užslinkusios ant Eurazijos plokštės uolienų. Vienas iš tokių kalnų – Materhornas.   
    
## Šaltiniai
Skersinė spiralinė galaktika

**Skersinė spiralinė galaktika** susideda iš storos skersės, einanti per galaktikos centrą iki jos galų. Skersė yra simetriška branduolio atžvilgiu, o iš jos galų atsišakoja spiralinės vijos. Skersės, kaip ir branduolio bei vijų, išvaizda labai nevienoda. Visatoje yra apie 50 % spiralinių galaktikų, kurios turi skersę. Manoma, kad šiai grupei priklauso ir mūsų Paukščių Tako Galaktika.
Netaisyklingoji galaktika

**Netaisyklingoji galaktika** – netaisyklingos formos galaktika, kuri turi daug tarpžvaigždinės medžiagos, dujų ir dulkių. Jos žymimos **Ir** (*irregular*). Tokios galaktikos sudaro ~5 % visų galaktikų. Tai dažniausiai mažos masės (108 - 1010 Saulės masių), nesimetriškos, padrikos struktūros žvaigždžių debesys. Jų skersmuo yra 3000–30000 šviesmečių. Centrinis telkinys nėra ryškus, nes žvaigždžių koncentracija centre nedidelė. Skirtingų netaisyklingųjų galaktikų regimojo paviršiaus vienetinio kampinio ploto spindesys labai nevienodas. Taip pat jis nevienodas ir tos pačios galaktikos skirtingose vietose. Ryškesnės dėmės - tai pagreitėjusios žvaigždėdaros židiniai. Juose iš dujų tebesiformuoja daug naujų žvaigždžių. Intensyvi žvaigždėdara tokiuose židiniuose trunka keliolika ar keliasdešimt milijonų metų. Stambiausi iš jų tampa jaunais kamuoliniais spiečiais. Tačiau Ir galaktikose randama ir vidutinio amžiaus bei labai senų kamuolinių spiečių.

Cheminė tarpžvaigždinių dujų sudėtis skirtingose Ir galaktikose yra gana skirtinga. Tačiau visur už helį sunkesnių elementų yra nedaug (kelis ar keliasdešimt kartų mažiau negu Saulėje). Dėl to jose susidaro žvaigždės, kurios savo chemine sudėtimi užima tarpinę padėtį tarp nemetalingųjų ir normalios cheminės sudėties žvaigždžių. Netaisyklingosios galaktikos savo chemine evoliucija atsiliko nuo spiralinių ir masyvių elipsinių galaktikų, nes jos formavosi ir tebesiformuoja iš mažesnio tankio progalaktinių debesų. Todėl vidutinis žvaigždinis tankis tebėra mažesnis negu spiralinėse ir elipsinėse galaktikose.

Kai kuriose netaisyklingose galaktikose, ypač stambesnėse, galima aptikti kažką panašaus į menkas skersės ir spiralinių vijų užuomazgas. Anksčiau buvo manoma, kad Didysis Magelano Debesis ir Mažasis Magelano Debesis yra netaisyklingosios galaktikos. Tačiau vėliau buvo atrasta, jog jos turi spiralinę struktūrą ir skerses. Šiuo metu jos priskiriamos SBm tipui.

## Nuorodos
* Encyclopedia of science
* Astronomijos enciklopedinis žodynas 
Kiti šaltiniai:
* http://csep10.phys.utk.edu/astr162/lect/galaxies/irregular.html
* A. Ažusienis, A. Pučinskas, V. Straižys Astronomija, Vilnius, 2003, 608p., ISBN 9986-435-10-2
Petronis

* Albertas Juozapas Petronis – politikas
* Dionizas Petronis – pedagogas
* Julijonas Petronis – žurnalistas, redaktorius
* Marijonas Petronis – inžinierius energetikas
* Paulius Petronis – politinis kalinys
* Pranas Petronis – karinis veikėjas
* Valdas Petronis – politikas
Jurgis Gedgaudas

**Jurgis Gedgaudas** (m. 1435 m.) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas, Vilniaus vaivada, Gedgaudų bajorų giminės pradininkas. Krikštydamasis priėmė **Jurgio** vardą.

## Biografija

Gedgaudas buvo Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto bendražygio Gailigino arba Mantvydo sūnus. 1401 m. minimas kaip Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valdovo maršalka, organizavo mūrinių Trakų ir Vilniaus pilių statybas. 1411 m. Kijevo vaivada. 1415–1423 m. Podolės seniūnas, pastatė kelias gynybines pilis, vėliau iki 1424 m. Smolensko vietininkas.

Minėtas kaip Vytauto norimas delegatas į 1411 m. Torunės taikos derybas, tačiau tuo metu sirgo. Tąmet sudalyvavo Jogailos atstovų pasiuntinybėje į Vengriją. 1415–1416 m. vadovavo šešiasdešimties pakrikštytų Žemaitijos bajorų delegacijai Konstanco bažnytiniame susirinkime, kur buvo sprendžiamas Lietuvos ir Vokiečių ordino ginčas dėl Žemaitijos sienų. Manoma, kad būtent dėl sėkmingos delegacijos veiklos, Vytautas jį apdovanojo žemėmis aplink Minską ir Žemaitijoje.

Po brolio Manivydo mirties 1423 m., 1424–1432 m. buvo Vilniaus vaivada.

Būdamas stipriu Vytauto šalininku rėmė kunigaikščio siekį karūnuotis Lietuvos karaliumi. 1429 m. tarpininkaudamas pasiuntiniu tarp pusbrolių derybose dėl karūnos, priekaištaujančiam Jogailai išsireiškė šiais žodžiais: „Patiks karaliui ar ne, bet mano viešpats (Vytautas) gaus karališkąjį vainiką.“ Taip užsitraukė smarkią jo nemalonę.

Po Vytauto Didžiojo mirties 1430 m. prasidėjo politinės rietenos tarp brolių Jogailos ir Švitrigailos. Palaikęs nuversto nuo sosto Švitrigailos pusę, su juo pasitraukė į Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės gudų žemes. 1432 m. Ašmenos mūšyje buvo patekęs į Lietuvos didžiojo kunigaikščio Žygimanto Kęstutaičio nelaisvę. Neužimdamas jokių pareigų, nuolat liudijo Žygimanto Kęstutaičio dokumentuose ir išsaugojo įtaką bei turtus.

Tėvoninių žemių daugiausia turėjo Krėvos ir Ašmenos apskrityse. Apie 1413–1414 m. aukščiau Skirsnemunės pasistatė pilį ir įkūrė Skirsnemunės dvarą, kuris nuo 1504 m. minimas kaip Gedigaudiškis, nuo 1599 m. Gelgaudiškis. Kaimyninės Veliuonos tėvūnas-laikytojas buvo Jurgio giminaitis Mykolas Mingaila-Gedgaudas, kuris ėjo Vilniaus pilininko pareigas.

Su broliu palaidotas jų pačių pastatydintoje Vilniaus arkikatedros Šv. Alberto ir Šv. Jurgio koplyčioje. Turėjo vienintelį sūnų Petrą Simoną (Senką) Gedgaudaitį (m. 1451 m.) 

## Šaltiniai

|-
Scuderia Toro Rosso

**„Red Bull Toro Rosso Honda“** – Formulės-1 komanda, kurios savininkai yra gėrimų kompanija „Red Bull GmbH“ ir buvęs Formulės-1 lenktynininkas Gerhardas Bergeris. Komandos debiutas lenktynėse įvyko 2006 m. sezone po to, kai Paulas Stoddartas pardavė savo buvusią „Minardi“ ekipą po 2005 m. sezono. „Scuderia Toro Rosso“ yra „Red Bull Racing“ komandos dukterinė komanda.

2007 m. ir 2008 m. sezonams „Toro Rosso“ naudoja FerrariV8 tipo variklius, perimdami kontraktą iš „Red Bull“ komandos, kurio jie atsisakė 2006 m. sezono pabaigoje. Komandos vadovas yra Franzas Tostas, perėjęs į ekipą iš BMW autosporto padalinio. Jo sukurtas paskutinis komandos bolidas (STR2) labai panašus į Red Bull RB3, mat abu padėjo ruošti Adrianas Neweyus.

## 2008 m. sezonas
2008 m. sezone pilotų gretas sudarė Sebastianas Vettelis (buvęs trečiasis BMW-Sauber pilotas) ir Sebastianas Bourdais (keturis kartus *Champcar* serijos čempionas).

2008 m. balandžio 16 d. Barselonos trasoje bandymų metu debiutavo naujas komandos bolidas STR3. Bolido išorė praktiškai atitinka Red Bull RB4, naudojamas analogiškas priekinis sparnas ir kiek labiau pailgintas vertikalus sparnas ant variklio gaubto. Tačiau variklio gaubtas ir galinis sparnas skiriasi.

Italijos GP metu puikų rezultatą parodė vokietis S. Vettelis. Jis savo komandai ir sau pačiam pelnė pirmąsias vietas tiek kvalifikacijoje, tiek lenktynėse. Pirmą kartą nuo 1997 m. sezono lenktynes laimėjo kita italų komanda nei „Ferrari“.

Puikią formą viso sezono metu demonstravęs Vettelis pasiekė 4 vietą Brazilijos GP. Iš viso ekipa pelniusi 39 taškus užėmė 6 galutinės įskaitos vietą, 10 taškų aplenkdama savo pagrindinę ekipą „Red Bull Racing“.

## Komandos rezultatai

## Šaltiniai
Italijos transportas

Šis straipsnis yra apie **transporto infrastruktūrą [[Italija|Italijoje]]**.

## Geležinkelis
Italijoje Iš viso driekiasi 19.394 km geležinkelio bėgių, įskaitant Sardiniją ir Siciliją. Pagal šį rodiklį Italija užima 16 vietą pasaulyje. Greitieji traukiniai pasiekia 300 km/val greitį.

### Italijos geležinkelio kompanijos
* Trenitalia
* Ferrovia Circumetnea, geležinkelio linija aplink Etnos ugnikalnį
* Ferrovia Circumvesuviana, geležinkelio linija aplink Vezuvijaus ugnikalnį
* Ferrovia del Bernina (Berninos kalnų geležinkelio sistema)
* FS
* Ferrovie del Sud Est
* Ferrovie Nord Milano (Milano geležinkelio sistema)
* Trentino trasporti (šiaurės autobusų ir geležinkelio kompanija)

### Tarptautiniai traukiniai
Šalys, su kuriomis Italija turi bendras geležinkelio linijas:
* Prancūzija
* Šveicarija
* Austrija
* Slovėnija

## Autostrados

Italija pirmoji pasaulyje pradėjo statyti autostradas – greitus kelius, skirtus motorinėms transporto priemonėms. Kelias, jungiantis Milaną ir Komo bei Varėzės ežerus buvo sukurtas Piero Puricelli, vietinio inžinieriaus, ir baigtas statyti tarp 1924–1926 m.

Italijos autostrados turi vieną didžiausių leidžiamų greičių limitą Europoje. Italijoje automobiliams galima važiuoti iki 130 km/val greičiu, išskyrus autobusus, sukniasvores mašinas ir karavanus.

Iš viso Italijos greitkelių ilgis yra 654.676 km. Visi jie yra mokami.

## Vandens transportas
Iš viso Italijoje yra 2.400 km įvairių tipų vandens transporto linijų. Venecija yra vienintelis miestas Italijoje, kuriame viešasis transportas taip pat yra vandens.

Italija turi 27 pagrindinius uostus, iš kurių didžiausias yra Genuja – tai antras pagal dydį po Marselio Viduržemio jūros uostas.

## Oro uostai
Italijoje yra apie 130 oro uostai (2012 m.).

### Oro uostai su padengta danga
* Viso 99
* Ilgesni nei 3.047 m.: 9
* Nuo 2.438 m. iki 3.047 m.: 31
* Nuo 1.524 m. iki 2.437 m.:18
* Nuo 914 m. iki 1.523 m.: 29
* Iki 914 m.: 12 (2012 m.)

### Oro uostai su nepadengta danga
* Viso 38
* Nuo 1.524 m. iki 2.437 m: 1
* Nuo 914 m. iki 1.523 m: 11
* Iki 914 m: 19 (2012)

### Sraigtasparnių oro uostai
Italijoje yra 5 sraigtasparnių oro uostai.

### Oro uostų užimtumas

Didžiausi Italijos oro uostai pagal užimtumą (2009).

## Šaltiniai
Kemijokis

**Kemijokis** (, ) – ilgiausia Suomijos upė. Prasideda Laplandijoje, Manselkio gūbrio pietiniuose šlaituose, prie Rusijos sienos, teka į pietvakarius. Teka per Rovaniemio, Kemijarvio miestus, įteka į Baltijos jūrą ties Kemio miestu.

Pagrindiniai intakai – Kitinenas, Raudanjokis, Ounasjokis.

Žemupyje laivuojama. Pirma hidroelektrinė pastatyta 1946 m. prie Kemio miesto. Iš viso Kemijokio baseine pastatyta 18 elektrinių. 2003 m. jame buvo pagaminta 34,5 % Suomijos hidroenergijos.

## Šaltiniai
Pranciškus Žadeikis

**Pranciškus Žadeikis** (1869 m. spalio 23 d. Parešketyje, Varnių valsčius – 1933 m. gruodžio 6 d. Skuode, palaidotas Narvydžių kapinėse, Skuodo raj.) – Lietuvos kunigas, garbės kanauninkas, Skuodo dekanas, rašytojas, vertėjas.

## Biografija
Mokėsi Palangoje, Mintaujoje, Žemaičių kunigų seminarijoje. Kunigu įšventintas 1893 m.

Aktyviai bendradarbiavo spaudoje – laikraštyje „Nedieldienio skaitymai“, žurnale „Draugija“. Panaikinus lietuviškos spaudos draudimą, leido religinio turinio knygas „Šventųjų ir palaimintųjų vadų ir jaunikaičių gyvenimai“, „Trumpi nedieldienių evangelijų paaiškinimai visiems metams“, „Jėzaus širdies mėnuo“, „Gegužės mėnuo“. Iš graikų kalbos vertė „Iliadą“, išvertė K. Skirmuntaitės knygą „Mindaugas“, Alnpekės kroniką.

Klebonaudamas Skuode, rūpinosi mokytojų rengimu Lietuvos mokykloms, parašė ir išleido dviejų dalių knygą „Didžiojo karo užrašai“, šalį okupavusių vokiečių išprašė, kad iš varpinės nebūtų išimti ir sunaikinti trys Skuodo bažnyčios varpinės varpai.

Jo talento ir sugebėjimų dėka, dar nepasibaigus karui, 1918 m. rudenį Skuode įsteigta gimnazija, viena pirmųjų Žemaitijoje. Po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo ši gimnazija pavadinta Pranciškaus Žadeikio vardu.

Brolis Povilas Žadeikis (1887–1957).
Algirdas Čiučelis

**Algirdas Čiučelis** (1938 m. vasario 10 d. Armonys, Rokiškio raj. – 2008 m. vasario 20 d. Vilnius) – matematikas, Lietuvos mokslo, politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
Baigė Armonių pradinę mokyklą, Juodupės progimnaziją, nuo 14 metų pradėjo dirbti. Baigęs buhalterių kursus Vilniuje 16 metų pradėjo dirbti Obelių rajono ryšių kontoros vyr. buhalteriu. Kartu mokėsi Obelių darbo jaunimo vidurinėje mokykloje. 1955–1960 m. mokėsi ir baigė Vilniaus valstybinį universitetą.

1959–1967 m. Vilniaus lengvosios pramonės technikumo laborantas, dėstytojas. Nuo 1967 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto (dab. Vilniaus Gedimino technikos universitetas) doktorantas, 1973 m. apgynęs technikos mokslų kandidato disertaciją – asistentas, docentas, Teorinės mechanikos katedros vedėjas. Nuo 1992 m. – Bendrųjų mokslų centro, o nuo 1993 m. – Fundamentinių mokslų fakulteto dekanas. Paskelbė daugiau, kaip 50 mokslinių darbų tarptautiniuose mokslo žurnaluose ir daugiau kaip 100 – kituose leidiniuose.

1995–2007 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys. Taryboje buvo valdybos narys, Miesto plėtros komiteto pirmininkas. 1997 m. Vilniaus miesto meras, 1999–2000 m. pirmasis mero pavaduotojas.

Dalyvavo visuomeninėje veikloje, 1988 m. instituto Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio tarybos pirmininkas, buvo Vilniaus rokiškėnų klubo pirmininkas. Nuo 1992 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) narys, partijos Žirmūnų skyriaus tarybos narys, Vilniaus miesto koordinacinės tarybos pirmininkas. Nuo 2005 m. Liberalų ir centro sąjungos narys.

Žmona Pranutė, vaikai – Gintarė ir Mantas.

## Bibliografija
* Leonidas Syrus, Petras Baradokas, Edvard Michnevič, Algirdas Čiučelis. Teorinė mechanika. Kinematika. Mokomoji knyga. 2006. ISBN 9955-28-010-7;
* Petras Gailutis Adomėnas, Algirdas Čiučelis. Data Aggregation Sets in Adaptive Data Model // Informatica ISSN 0868-4952, Institute of Mathematics and Informatics, Vilnius, 2002;
* Petras Gailutis Adomėnas, Algirdas Čiučelis, Rolandas Griškevičius. Integration of applied problems in an adaptive data model. Proceedings of the Thuireenth International Conference on Information Systems Development. ISBN 9986-05-762-0, 2004.

## Šaltiniai

|-
Dolph Lundgren

**Dolph Lundgren** (g. 1957 m. lapkričio 3 d.) – Švedijos aktorius ir karatė meistras. Tapo žinomas, kai 1985 m. filme „Rocky IV“ suvaidino arogantiškąjį Rusijos boksininką *Ivan Drago*.

Aukštaūgis (198 cm) Dolph Lundgren 1980 ir 1981 m. tapo Europos karate kyokushin čempionu. Dalyvavo pasaulio čempionate, kur pralaimėjo tik čempionui japonui Nakamurai. Šiuo metu turi karate kyokushin juodo diržo 3 dano laipsnį.

Dolph Lundgren priklauso aktorių kartai, sukūrusiai „veiksmo herojus“ kine, t. y., tai pačiai kartai, kaip ir Sylvester Stallone, Arnold Schwarzenegger, Steven Seagal, Jean-Claude Van Damme ir Chuck Norris.

## Filmografija

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Talia Shire

**Talia Shire**, tikras vardas **Talia Rose Coppola** (1946 m. balandžio 25 d. Niujorke, JAV) – amerikiečių aktorė. Suvaidino populiariaus filmo „Rokis“ I–V dalyse Rocky (aktorius Sylvester Stallone) žmoną Adrianą.

Žinomo režisieriaus Francis Ford Coppola sesuo. Buvo ištekėjusi už David Shire ir Jack Schwartzman (dabar jau miręs). Turi 3 vaikus.

## Filmografija
* Krikštatėvis (1972)
* Krikštatėvis II (1974)
* Rokis (1976)
* Rokis II (1979)
* Rokis III (1982)
* Rokis IV (1985)
* Rokis V (1990)
* Krikštatėvis III (1990)
* Rokis Balboa (2006)
* Prophecy (1979)
* Old boyfriends (1979)
* Mark Twain and me (1991)
* Kill me if you can (1977)

## Nuorodos
* Aktorės oficiali svetainė 
* Nndb.com apie aktorę
* Imdb.com apie aktorę
Gabriela Spanic

**Gabriela Elena Spanic Ulterra** (g. 1973 m. gruodžio 10 d.) – Venesuelos aktorė, kilusi iš Kroatijos.

Buves vyras Miguel De Leon, turi vieną vaiką. Gabriela studijavo psichologiją. Dažnai vadinama tiesiog Gaby. Turi dvynę seserį Daniela Spanic.

## Filmografija

## Nuorodos
* http://www.gabriela-spanic.com/ 
* http://www.latinassorti.com/gabrielaspanic/album.php
Rodovid

**Rodovid** – atviras daugiakalbis genealogijos projektas, kuriame galima įkelti įvairių asmenų (taip pat ir savo) genealoginius medžius. Projektas naudoja laisvą programinę MediaWiki įrangą (Vikipedijos principu). Projektą inicijavo ukrainiečiai. 2008-02-21 projektas buvo palaikomas 25 kalbų.
## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Pradžia
* Nauji įrašai
* Lietuviškas skriptas (vertimas)
Selema

**Selema** (seniau ***Selemos Būda, Salemos Būda***) – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Ąžuolų Būdos, prie kelio . Atsišakoja kelias . Susiliejęs su Kvietiškio kaimu. Prie kaimo, Mančiagirės giraitėje (Ąžuolų Būdos girininkija), Mikalavo miške, kelio Marijampolė–Kaunas 13-ajame kilometre nuo Marijampolės yra Lietuvos prezidento K. Griniaus kapas (nuo 1994 m.). Taip pat yra prezidento tėviškė (namas perstatytas), bei namas (greta Alksniškėse), kuriame Kazys Grinius kurį laiką gyveno pašalintas iš prezidentų.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas buvo Marijampolės apskrities Gudelių valsčiuje, Pilviškių parapijoje.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė Lietuvos prezidentas Kazys Grinius (1866–1950). Netoli kaimo, Mančiagirėje (Mondžgirėje) 1994 m. atvežti ir perlaidoti jo palaikai (urna) bei pastatytas paminklas (skulptorius Kęstutis Balčiūnas).
* Kaime gimė Brazilijos lietuvių veikėjas, literatas Klemensas Jūra-Jūraitis (1912–1991).

## Šaltiniai
Elektromechaninis jungiklis

**Elektromechaninis jungiklis** – jungiklis, turintis kontaktus, kuriems sujungti reikia išorinės jėgos. Išimtį sudaro sandarieji kontaktai, sujungiami magnetiniu lauku.

## Elektromechaninio jungiklio tipai

### Mikrojungiklis
Privalumai:
* galimybė tiesiogiai įjungti įtampą:
* perjungiamas srovės stipris priklauso nuo jos tipo:
* kintamos srovės grandinėse galima perjungti stipresnes sroves, nuolatinės srovės grandinėse perjungiamos srovės esti silpnesnės.

Trūkumai:
* kontaktui sujungti reikia jėgos:
* kontaktai pradeda virpėti;
* kontaktų kiekis ribotas;
* kontaktai dėvisi.

Parenkant mikrojungiklius, būtina naudotis atitinkama dokumentacija.

### Sandarusis jungiklis
Sandariojo jungiklio kontaktas sujungiamas neprisiliečiant prie to kontakto. Kitais požiūriais šis jungiklis panašus į mikrojungiklį.

Sandarusis jungiklis susideda iš dviejų magnetinių dalių, įtaisytų stikliniame korpuse. Korpusas pripildytas inertinių dujų, saugančių kontaktinę dalį nuo korozijos. Kai įsimagnetinančios dalys patenka į magnetinį lauką, kontaktas sujungiamas.

Sandariojo jungiklio privalumai:
* maži matmenys;
* ilgaamžiškumas;
* palyginti didelis perjungimo greitis;
* nereikia išorinės jėgos.

Trūkumai:
* kontaktas gali pradėti virpėti;
* tinka tik tada, kai srovės visiškai silpnos.
Parenkant sandariuosius jungiklius, būtina naudotis atitinkama dokumentacija.
Cai Lunas

**Cai Lunas** (; gyveno apie 50–121 m.) – kinų eunuchas, laikomas popieriaus išradėju.

Nors Kinijoje popierius buvo žinomas dar iki jo, tačiau jis iš esmės pagerino ir standartizavo popieriaus gamybos procesą. Maiklo H. Harto sudarytame įtakingiausių pasaulio istorijos asmenybių sąraše Cai Lunas užėmė septintąją vietą.
Brėvikiai

**Brėvikiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Alsėdžių. Išlikę buvusio Brėvikių dvaro rūmai (XVIII a.).

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Brėvikių dvare gimė Lietuvos nepriklausomybės akto signataras Stanislovas Narutavičius (1862–1932).
* Brėvikių dvare taip pat gimė S. Narutavičiaus brolis Gabrielius Narutavičius (1865–1922), pirmasis Lenkijos prezidentas.
* Kazimieras Narutavičius (1904–1987), politikas, inžinierius, Stanislovo Narutavičiaus sūnus.

## Šaltiniai
Gedučiai

**Gedučiai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Vaškų, 1 km nuo kelio . Yra paštas (LT-83037), Gedučių dvaras. Šalia kaimo auga saugomas Gedučių ąžuolas.

## Istorija

Anksčiau (iki 1587 m.) ši vietovė priklausė Kuršo gubernijai, sudarytai žlugus Livonijos ordinui. Pagal pirmojo visuotinio Lietuvos gyventojų 1923 m. surašymo duomenis kaime buvo 1 ūkis ir 125 gyventojai.

Sovietmečiu priklausė „Pažangos“ kolūkiui.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime pastatytas paminklas fizikui ir chemikui T. Grotusui (1785–1822), kuris kilęs iš šio kaimo (1808 m. jis visam laikui apsigyveno savo motinos dvare, buvo įsirengęs laboratoriją). Užrašas ant paminklinio akmens skelbia:  – .

## Šaltiniai
Pasvalio herbas

**Pasvalio herbas** – pagrindinis Pasvalio miesto, Pasvalio miesto seniūnijos ir Pasvalio rajono savivaldybės heraldinis simbolis.

## Aprašas

Raudoname skydo lauke juoda bekaklė jaučio galva su auksine grandimi šnervėse ir auksine apynių virkščia, apsivyniojusia apie jaučio ragus, virš ragų po tris spurgus. Virš kaktos – apynio lapas. 

## Simbolika

Jaučio galva simbolizuoja Pasvalį kaip žemdirbystės centrą, apyniai – senas šio krašto aludarystės tradicijas. Be to, anot 1970 m. kūrėjų, jaučio galva turėjo simbolizuoti Pasvalio įkūrėją Albertą Taborą (nors jo herbe iš tikrųjų vaizduojama ne jaučio, bet asilo galva).

## Istorija

Pasvalio miestas istorinio herbo neturėjo. Medžiaga Pasvalio miesto herbui buvo pradėta rinkti 1967 m. Duomenys buvo renkami iš Istorijos instituto, Paminklų apsaugos ir kraštotyros draugijos bei kitų kultūros įstaigų. Pirmąjį projektą, kuriame purpuriniame lauke buvo pavaizduotos dvi viena į kitą žiūrinčios auksinės žirgų galvos ir po jomis auksinis dobilo lapas, parengė rajono architektas Juozas Jasaitis. Šis projektas dėl nežinomų priežasčių liko neįgyvendintas.

Nuo 1969 m. herbą kūrė dailininkas Petras Repšys. Iš Komisijos posėdžių protokolų aiškėja, kad buvo norima kelių laukų skyde pavaizduoti pjautuvą, apynius laikančią ranką, jautį ir kitus žemdirbystės simbolius. 1969 m. spalio 30 d. Komisija galutinai nutarė Pasvalio herbe pavaizduoti jaučio galvą ir apynius. Jaučio galva turėjo simbolizuoti Pasvalį kaip svarbų žemdirbystės centrą, ir, kaip tada buvo manoma, miestelio įkūrėją Albertą Taborą. Apyniai turėjo rodyti senas šio krašto aludarystės tradicijas. Dailininko Petro Repšio sukurtą herbo etaloną Respublikinė heraldikos komisija aprobavo 1970 m. birželio 13 d.

Atsižvelgiant į naujus heraldikos reikalavimus, dailininkas Petras Repšys pataisė prieš 27 metus sukurtą miesto herbą. Jame buvo palikti tie patys simboliai, jų kompozicija, tik pakeista skydo forma ir, kad geriau heraldiškai derintųsi su apyniais, jaučio balta grandis buvo nuspalvinta auksu. Pataisytą Pasvalio herbo etaloną Lietuvos heraldikos komisija aprobavo 1997 m. kovo 13 d., o 1997 m. kovo 17 d. Prezidento dekretu Nr. 1238 patvirtintas dabartinis miesto herbas.

## Šaltiniai
Fodža

**Fodža** – miestas pietų Italijoje, Apulijoje; provincijos centras. Išvystyta žemės ūkio mašinų, maisto, popieriaus, chemijos pramonė. Yra XII a. katedra, *Dogana* rūmai, trys arkos, archeologijos parkas.

## Sportas
* US Foggia (futbolo klubas).
* Stadio Pino Zaccheria, stadionas.
Mundurukai

**Mundurukai** – Amazonės indėnų gentis, gyvenanti Brazilijoje, Paros valstijoje, Tapažoso baseine. Kalba mundurukų kalba. 2002 m. apskaičiuota daugiau nei 10 tūkst. genties narių.

Tai viena gausiausių ir galingiausių Amazonijos genčių, 1788 m. nugalėjusi savo didžiausius priešus – murų gentį. Nuo 1803 m. gyvena taikoje su brazilais. Iki 1912 m. kariavo su apiakų gentimi. Iki XX a. pr. garsėjo kaip galvų medžiotojai.

Verčiasi lydimine žemdirbyste, medžiokle, žvejyba, gėrybių rinkimu. Pagrindinės auginamos kultūros – manijokas, jamsas, taras, batatas, kukurūzai, pupelės, bulvės, vaisiai. Tradiciniai namai dideli, ovalūs, su žemę siekiančiu stogu. Kaimą sudaro 2-5 tokie ratu sustatyti namai; jo centre yra vyrų namas.

## Šaltiniai
Mundurukų kalbos

**Mundurukų kalbos** – tupių kalbų šeimos atšaka, kurią sudaro dvi kalbos. Jomis kalba Amazonijoje, Brazilijoje.

## Kalbos

* mundurukų kalba – 7000-10 000, ISO 639-3: [myu]
* kuruajų kalba – 50-150, ISO 639-3: [kyu]

## Nuorodos
* 
* Ethnologue informacija
Tapažosas

**Tapažosas** () – upė Brazilijoje; Amazonės dešinysis intakas. Prasideda Brazilijos plokščiakalnyje, Mato Groso valstijoje, ties Bara do San Manueliu susiliejus Žuruenos ir Teles Pireso upėms. Aukštupyje slenkstėta, yra krioklių.

Teka į šiaurę, per Amazonės žemumą (Paros valstija). Įteka į Amazonę ties Santarenu. Žemupyje vaga labai išplatėja (iki 15 km).

Didžiausi intakai: Kururu, Tropasas, Kreporis, Žamanšinas, Arapiunsas (dešinieji).

Liūčių sezonu (lapkritį–kovą) vandens lygis pakyla iki 8 metrų. 300 km žemupio ruožas laivuojamas (iki Itaitubos) jūriniais laivais. Dėl slenksčių aukštesnis baseinas sunkiai pasiekiamas ir retai apgyvendintas. Pagrindinės gyvenvietės prie upės: Žakareakanga, Itaituba, Aveiras, Beltera, Santarenas.

Tapažoso baseine yra Pietų Amerikos nepasiekiamumo polius (vieta, labiausiai nutolusi nuo vandenyno). Prie upės įsteigtas Amazonijos nacionalinis parkas, Tapažoso, Kreporio, Itaitubos nacionaliniai miškai.

## Galerija

Tapajosrivermap.png|thumb|Tapažosas Amazonės baseino žemėlapyje
Corredeiras do Rio Tapajós.jpg|Tapažoso slenksčiai
Alter do Chão (43777126315).jpg|Tapažoso išplatėjimas ties Alter do Šao vietove
Alter do Chão (29768741307).jpg|Tapažoso išplatėjimas ties Alter do Šao vietove


## Pastabos

## Šaltiniai
Mundurukų kalba

**Mundurukų kalba** – tupių šeimai priklausanti kalba, vartojama mundurukų indėnų genties, gyvenančios Brazilijoje, Paros valstijoje, Tapažoso baseine. Kartu su beveik išmirusia kuruajų kalba sudaro atskirą kalbų grupę. Kalbančiųjų skaičius ~7000, iš jų dauguma vienkalbiai.

Kalbai būdinga didelė vokalizacija: yra penkios balsės [i], [e], [a], [o] ([o] dažnai tariama panašiai į [u]), [ə], kiekviena iš šių balsių gali būti girgždanti, nosinė ir girgždanti–nosinė. Balsiai taip pat skirstomi pagal toną (aukštą ir žemą). Išskiriama balsių ir priebalsių harmonizacija pagal nosines raides.

## Nuorodos
* 
*
Forlis

**Forlis** () – miestas Emilijoje-Romanijoje (šiaurės Italija), Forli-Čezenos provincijos ir istorinio Romanijos regiono centras.

Miestas yra palei Via Emilia, Montonės upės dešiniam krante. Tai svarbus žemės ūkio centras. Čia gimė dailininkas Melozzo da Forlì, istorikas Flavio Biondo, gydytojai Geronimo Mercuriali ir Giovanni Battista Morgagni. Forlio universitetas yra Bolonijos universiteto dalis.

Išvystyta mašinų, lengvoji, medienos pramonė. Stovi bažnyčia, vienuolynas, *Comunale* rūmai, *Ravaldino* pilis, daug viduramžių rūmų.

## Miestai partneriai
* Aveiras, 
* Bratislava, 
* Buržas, 
* Čičesteris, 
* Elektrėnai, 
* Karlsrūhė, 
* Piterboras, 
* Plockas, 
* Solnokas, 
* Šiovdė,
Elipsinė galaktika

**Elipsinė galaktika** – rutulio arba elipsoido formos žvaigždžių kamuoliai. Žvaigždžių tankis elipsinėse galaktikose didesnis negu spiralinėse ar netaisyklingosiose galaktikose. Elipsinė galaktika turi mažą kiekį dujų. Jos yra sferinės arba ovalios formos.

Klasifikacija: elipsinės galaktikos priklauso E tipui pagal Hablo morfologinę klasifikaciją. Elipsinės galaktikos dalijamos į aštuonis potipius nuo E0 iki E7. E0 galaktikos beveik rutulio formos, o E7 galaktikos panašios į suplotą ovalą. Šių galaktikų tipas sudaro daugiau
kaip pusę žinomų galaktikų.

Viena iš tokio tipo galaktikų yra NGC 474. Iki jos yra maždaug už 100 milijonų šviesmečių Žuvų žvaigždyno plotuose ir tęsiasi apie 250 tūkstančių šviesmečių.
AXX

**AXX** – lietuviškų trumpametražių filmų festivalis, rengtas 2005–2007 m. Buvo skelbiamas konkursas režisieriams, sudaromos sąlygos kurti filmus, jie finansuojami. AXX buvo pirmasis tokio pobūdžio lietuviškų filmų festivalis.

Festivalio šūkis: *AXX – tai vieta, kur trumpametražiai filmai tampa pilnametražiais*.

## Istorija
2005 m. rugsėjo mėn. pradėtas rengti kino festivalis AXX. Pradininkas ir prodiuseris – Mindaugas Vosylius. Festivalio koordinatorius – Tomas Ivanauskas.

Nuo 2006 m. festivalis rengiamas ir Latvijoje.

## Komisija
AXX 2006–2007 m. „Gėris“ komisijos nariai:
* David Wilkinson – festivalio globėjas
* Skirmantas Valiulis – festivalio kuratorius
* Juozas Budraitis – kino, teatro aktorius
* Janina Lapinskaitė – kino režisierė, aktorė
* Jogaila Morkūnas – šou verslo atstovas
* Gintaras Plytnikas – „Forum Cinemas“ projektų vadovas
* Eimutis Kuzmickas – videotekos „Eliksyras“ savininkas
* Andrius Rožickas – režisierius, scenaristas
* Petras Masiulis – „Tele2” generalinis direktorius
* Oskaras Koršunovas – teatro režisierius
* Sigitas Parulskis – rašytojas, dramaturgas
* Tomas Auksarankis – kino kritikas
* Ingeborga Dapkūnaitė – kino, teatro, TV aktorė.

## Etapai
* I etapas: 10 filmų po 10 minučių
* II etapas: 5 filmai po 20 min.
* III etapas. 2 filmai po 45 min.

## AXX 2005 Grožis ir geismas

Filmai
* Jonas Banys ir Simonas Tarvydas „Ponas Pimpis“
* Arūnas Rutkus „Dovana“
* Emilis Vėlyvis „Matvaju“
* Inesa Kurklietytė „Pašaukimai“
* Kęstutis Gudavičius „Perspektyvi pora“
* Arturas Bukauskas „Erotomotto“
* Šarūnas Mikulskis „Cenzūra“
* Karolis Jankus ir Deima Kelias „Zevango“
* Živilė Montvilaitė ir Maxime Maxote „Food family“
* Jevgenij Malkov „Aistros kvapas“
* Stasys Šarpnickis „Mergaitė raudona suknaite“
* Giedrė Žickytė „Gimę nekalti“
* Antanas Gluskinas „Tėvai ir vaikai“
* Kęstutis Gudavičius. „Keturios susikertančios tiesės“
* Emilis Vėlyvis. „Zero“

## AXX 2006 Gėris

Filmai:
* Algis Ramanauskas-Greitai. „3001 KOSMINĖ ODISĖJA“
* Antanas Gluskinas. „KRAUTUVĖLĖ“
* Ernestas Jankauskas ir Gabija Siurbytė. „NEFOKUSE“
* Jonas Banys ir Simonas Tarvydas. „KĄ PADARĖ DŽONIS“
* Mantas Maldeikis. „OSTIJA“
* Ramunė Rakauskaitė. „SŪRININKAS“
* Arūnas Rutkus. "GIMIMO DIENA"
* Tadas Vidmantas. “GYVENIMO OBUOLYS“
* Šarūnas Mačiulis. „PASKUTINIS LAŠAS“
* Romualdas Lavrynovičius. „BAUSMĖ“
* Šarūnas Mikulskis. „MANDABALU“

## AXX 2007
* Bartas Polonskis „Vilniaus pasaka“
* Mantas Maldeikis „Laiminga diena“
* Ramunė Rakauskaitė „Mimoza“
* Šarūnas Mikulskis „Dėmė“

## Kiti filmai
* Emilis Vėlyvis „Mazgas“
* Jonas Banys ir Simonas Tarvydas „Triguba nuodėmė“
* Kęstutis Gudavičius „Normali pora“
* Inesa Kurklietytė „For sale“
* A. Bukauskas „Estetomotto“

## Nuorodos
* 

## Šaltiniai
Gedgaudai

**Gedgaudai** – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės bajorų giminė, turėjusi didelę įtaką nuo XIV a. pabaigos iki XV a. vidurio.

## Istorija
Manoma, kad buvo kilusi iš Lietuvos kunigaikščio Skirmanto sūnaus Gailigino (kiti vardo variantai Giliginas, Gilginas). Kiti netiesioginiai duomenys leistų spėti, jog giminės pradininkas galėjo būti Gedimino sūnus Manvydas. Pirmasis žinomas giminės atstovas Jurgis Gedgaudas, dalyvaudamas derybose su Žemaitijos vaitu, vėliau Vokiečių ordino didžiuoju magistru Mykolu Kiuchmeisteriu yra įvardijęs save kaip Gediminaitį, Vaitiekaus Manvydo brolį. Jurgis Gedgaudas žinomas kaip Lietuvos didžiojo kunigaikščio dvaro maršalka, vėliau Vilniaus vaivada, pastatęs mūrines Trakų ir Vilniaus pilis, Skirsnemunės pilies ir Gelgaudiškio dvaro įkūrėjas. Jo sūnus Petras Simonas Gedgaudaitis buvo Vilniaus kaštelionas.

Kažkuris Gedgaudas buvo vieno žymiausių Jogailos ir Vytauto laikų didikų Mingailos tėvas. Mingaila buvo Ašmenos, nuo 1412 m. Veliuonos seniūnas, pirmasis Vilniaus kaštelionas, kai kurių rusų metraščių net vadinamas Algirdaičiu. 1413 m. Horodlėje jis gavo Sirokomlės herbą. Šis herbas – tai Abdanko herbo, kurį tais pačiais metais Petras iš Vidavos ir Jokūbas iš Rogožnos suteikė Goštautams, atmaina. Reiškia, kad abi šeimos galėjo turėti giminystės ryšių, tuo labiau, kad jas siejo ir bendros valdos – Dieveniškės, Veliuona, Skirsnemunė, Gelgaudiškis. Šiuo herbu vėliau žymėjosi Bulhakai, Gucevičiai, Sirokomlės, netgi Bogdanas Chmelnickis. Ordino magistro iždo knygose 1407 m. Mingaila vadintas „žemaičių vyresniuoju“ (*Migal, der aldste Samaythen*) 

Žemaičių didikas Petras Gedgaudas 1441 m., po žemaičių sukilimo prieš Lietuvos didijį kunigaikštį, abiejų pusių sutarimu trumpai buvo Žemaitijos, 1446–1453 – Skirsnemunės seniūnas. Vėliau Gedgaudai didesnio vaidmens Lietuvos valstybėje nebevaidino. Žymiausias iš vėlesnių giminės atstovų – Mamertas Gedgaudas, 1863 m. sukilimo dalyvis.

## Šaltiniai
Mamertas Gedgaudas

**Mamertas Gedgaudas** (1843 m. – 1863 m.) – bajoras, kilęs iš Gedgaudų giminės, 1863 m. sukilimo dalyvis.

## Biografija
Iki sukilimo buvo Rusijos imperijos kariuomenės karininkas. 1863 m. kovo mėn. įstojo į Tomo Egidijaus Kušleikos būrį. Su Adomu Bite pasiųstas į Šiaulių apskritį rinkti ginklų ir savanorių. Vėliau būrio vadas. Veikė daugiausia Šiaulių apskrityje. 1863 m. gegužės 13 d. jo apie 200 žmonių būrys kovėsi Legečių miške (Legečių valsčius). Po pralaimėtų kautynių prisidėjo prie L. Leskauskio ir Antano Mackevičiaus rinktinės Krakių miške. Birželio 18 d. pateko į nelaisvę, nuteistas ištremti į Sibirą. Pabėgęs grįžo į T. Kušleikos būrį. 1863 m. rudenį T. Kušleikai emigravus jis slapstėsi. Sugautas ir pakartas.

## Šaltiniai
Jacques Villeneuve

**Žakas Vilnevas** (; g. 1971 m. balandžio 9 d. Kvebeko provincijoje, Kanadoje) – Kanados automobilių lenktynininkas. Žymaus Formulės 1 piloto Gilles Villeneuve sūnus.

J. Villeneuve’as yra laimėjęs CART čempionatą 1995 m., Indianapolis 500 1995 m. ir 1997 m. Formulės 1 čempionatą. Kartu su Emersonu Fittipaldi ir Mario Andretti yra vieninteliai iškovoję visus tris titulus.

## Karjera

Baigė J. Russelo lenktyninio vairavimo mokyklą Mont Tremblante. 1987 m. mokėsi R. Spenardo lenktyninio vairavaimo mokykloje. 1988 m., būdamas 17 metų, gavo Andoros automobilių federacijos išduotą lenktynininko licensiją.
Po dviejų sėkmingų sezonų CART čempionate Villeneuve’as perėjo į Formulę 1 – Williams komandą, kuriai taip pat atstovavo Damonas Hillas. Savo debiutiniame sezone Villeneuve’as jau kovojo dėl čempiono titulo, laimėdamas keturias lenktynes ir tik paskutiniame GP Japonijoje pralaimėjęs komandos draugui. Tačiau kanadietis atsigriebė kitais metais – šį kartą kovodamas su Michaeliu Schumacheriu ir vėl iki pat sezono paskutinio GP, šįkart Jereze. M. Schumacherį diskvalifikavus už tyčinės avarijos sukėlimą, kanadiečiui užteko finišuoti trečiam, kad laimėtų pirmąjį ir vienintelį F1 čempiono titulą.

1997 m. sezonas buvo paskutinis, kai Villeneuve’as finišavo geriausių pilotų trejetuke. Vėliau jo karjera Formulėje 1 klostėsi nesėkmingai ir 2006 m. jis pasitraukė iš F1.

Išėjęs iš Formulės 1 kanadietis pradėjo kitokią karjerą – 2007 m. kartu su Peugeot komanda dalyvavo 24 valandų lenktynėse Le Mane ir pradėjo karjerą NASCAR čempionate. Taip pat neseniai išleido muzikos albumą „Private Paradise“.

## Formulės 1 rezultatai

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali J. Villeneuve svetainė
Černivciai

**Černivciai** (seniau – ***Černovcai***, ) – miestas vakarų Ukrainoje; Černivcių srities administracinis centras. Veikia 3 muziejai. Mieste yra pirmoji Ukrainoje ir Rytų Europoje biodegalų pildymo kolonelė.

## Geografija

Miestas Ukrainos pietvakariuose iškilęs 248 m virš jūros lygio. Per jį teka upė Prutas, apylinkes supa miškai ir laukai.

## Istorija

TSRS kariuomenei iš Rumunijos aneksuojant šiaurinę istorinio Bukovinos regiono dalį, miestas atiteko Ukrainos TSR.

## Sportas
* FSK Bukovina Černìvcì (1952–)
* FC Dragoș Vodă Cernăuți – buvęs futbolo klubas (1909–1944)
* CS Jahn Cernăuți – buvęs futbolo klubas (1903–1940)
* Macabi Cernăuți – buvęs futbolo klubas (1909–1940)

## Miestai partneriai
*  Klagenfurtas, Austrija.
*  Koninas, Lenkija.
*  Naujoji Akmenė, Lietuva
*  Aukštutinis Nazaretas, Izraelis.
*  Podolskas, Rusija.
*  Saskatūnas, Kanada.
*  Solt Leik Sitis, JAV.
*  Sučava, Rumunija.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Informacinis portalas Černivciai (ukr., rus)
* Oficiali svetainė Černivciai (ukr., angl.)
* Oficiali svetainė (ukr., angl. k.)
Poltava

**Poltava** () – miestas Ukrainoje, srities administracinis centras. Miestas išsidėstęs prie Vorsklos upės.

## Istorija

Įkurtas 899 m., Magdeburgo teisė – nuo 1174 m. 1709 m. birželio 28 d. prie prie miesto vyko Poltavos mūšis kuriuo metu Petro I armija sumušė švedus. Miestas ypač išsiplėtė sovietmiečiu; nuo 1962-ųjų Poltavoje kursuoja troleibusai. Nuo 1991-ųjų nepriklausomos Ukrainos miestas.

## Žymūs žmonės
* Andrijus Danilko – garsus Ukrainoje ir Rusijoje dainininkas, dainuoja Verkos Serdiučkos pseudonimu.
* Simonas Petliūra – žymus Ukrainos Liaudies Respublikos politinis veikėjas.
* Anatolijus Nepokupnas – kalbininkas, baltistas.

## Sportas
* FK Vorskla Poltava (futbolas)

## Šaltiniai
Sumai

**Sumai** () – miestas Ukrainoje, srities administracinis centras. Įkurtas 1652 m., miesto statusas – nuo 1780 m. 268,4 tūkst. gyventojų (2025). Sumuose veikia 3 muziejai, du teatrai ir filharmonija, valstybinis universitetas.

## 2022 m. Rusijos invazijos į Ukrainą metu
2022 m. vasario 24 d., pirmąją 2022 m. Rusijos invazija į Ukrainą dieną, Sumai buvo atakuoti Rusijos pajėgų. Balandžio 8 d. miesto vadovai paskelbė, kad mieste nebeliko Rusijos pajėgų, tačiau dėl nuolatinių apšaudymų mieste nėra saugu.

2025 m. balandžio 13 d. Rusijos pajėgos į Sumų centrą paleido dvi balistines raketas Iskander М/KN-23. Išpuolio metu žuvo mažiausiai 32 žmonės, dar 99 buvo sužeisti.

## Žymūs žmonės
* Olegas Gusevas – Ukrainos vyrų futbolo rinktinės ir Kijevo „Dynamo“ saugas

## Sportas
* FK Sumy – futbolo klubas, žaidžiantis pirmoje lygoje.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  (ukr.,rus., angl. k.)

## Šaltiniai
Algimantas Gedminas

**Algimantas Justinas Gedminas** (1932 m. birželio 7 d. Leipalingis – 2011 m. gegužės 27 d.) – Lietuvos krepšinio treneris.

## Biografija
1954 m. baigė Lietuvos kūno kultūros institutą. 1954–1956 m. Moldavijos Tiraspolio vaikų sporto mokyklos krepšinio ir lengvosios atletikos treneris, 1956–1960 m. Kišiniovo pedagoginio instituto ir Kišiniovo universiteto dėstytojas, Moldavijos moterų krepšinio rinktinės vyr. treneris.

1962–1981 m. Vilniaus „Kibirkšties“ moterų krepšinio komandos vyr. treneris. Komanda 1968–1969, 1971–1972 ir 1979 m. TSRS moterų krepšinio čempionatuose tapo prizininke. 1962–1970 Vilniaus „Žalgirio“ vaikų ir jaunimo sporto mokyklos, 1970–1977 Aukštojo sportinio meistriškumo mokyklos, 1977–1981 TSRS moterų krepšinio rinktinės vienas trenerių. 1964–1981 ir 1990–1991 m. buvo Lietuvos moterų krepšinio rinktinės treneriu ir vyriausiuoju treneriu.
1982 m. įkūrė Vieciūnų „Drobės“ vyrų krepšinio komandą ir iki 1994 m. buvo jos vyr. treneris, nuo 1994 Druskininkų vaikų ir jaunimo krepšinio klubo „Ateitis“ prezidentas ir vyr. treneris.

## Šaltiniai
Gegužinės lobis

**Gegužinės lobis** – Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, Gegužinės kaime 1980 m. rastas vėlyvųjų viduramžių monetų lobis.

## Atradimas
Gaižiūnų karinio poligono teritorija važiuojančio šarvuočio vikšrai kliudė ir iš žemės ištraukė varinio puodo dangtį bei monetų. Kareiviai iškasė 15–20 cm gylyje esantį puodą ir surinko pabirusias monetas. Tuo metu jų rasta 895 vienetai. 1,5 m atstumu nuo pirmojo puodo, 30 cm gylyje, buvo rastas antrasis puodas su 1390 monetų. 1990 m. lobio vietoje rastos dar 4 monetos.

## Lobis
Lobį sudaro sudaro 2289 monetos, kaltos 1495–1648 m. Jame yra:
* Žygimanto Vazos monetos: 786 pusantrokai,78 ortai, 15 grašių, 12 šeštokų ir 3 šilingai,
* Georgo Vilhelmo 219 pusantrokų , 104 ortai ir 3 šilingų,
* Michailo Fiodorovičiaus 324 kapeikos,
* Gustavo II Adolfo 52 pusantrokai, 51 kapeika ir 17 šilingų,
* Vasilijaus Ivanovičiaus 106 kapeikos,
* Ivano IV 38 kapeikų ir 25 dengos
* Kristinos 48 šilingai
* Boriso Fiodorovičiaus 45 kapeikos
* Žygimanto Augusto 18 pusgrašių ir kitų monetų.

Lobis saugomas Lietuvos Nacionaliniame muziejuje.

## Šaltiniai