open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žvaigždžių astronomija

**Žvaigždžių astronomija** (*nebevartotinas terminas!*) - astronomijos šaka, tirianti žvaigždžių, žvaigždžių sistemų (spiečių, galaktikų), dujų ir dulkių ūkų fizines savybes, judėjimą, erdvinį pasiskirstymą, sandarą ir evoliuciją. Viena žvaigždžių astronomijos šakų - **užgalaktinė astronomija** (*nebevartotinas terminas!*) - tiria galaktikų ir kvazarų fizines savybes ir erdvinę struktūrą.

Šiuo metu, kai kalbama apie žvaigždės sandarą ir evoliuciją, naudojamas terminas žvaigždžių fizika. Kuomet turima omeny mūsų Galaktikos sandarą ir evoliuciją, naudojamas terminas Galaktikos astronomija. Tačiau atsižvelgiant, kad mūsų Galaktika tik viena iš daugelio, tuomet galaktikų sandarą ir evoliuciją tiria galaktikų fizika (arba dar yra siūlomas vartoti naujadaras **galaktikinė astronomija**).
Nepatogi tiesa

**Nepatogi tiesa** () - 2006 JAV dokumentinis filmas apie visuotinį atšilimą. Filme pasakojama, kad žmonių veikla ir jos dėka sukuriamas anglies dioksidas sustiprina šiltnamio efektą, dėl kurio tirpsta ledynai, daugėjo audrų, sausrų ir kitų gamtos nelaimių, atsirandančių didėjant vidutinei Žemės atmosferos temperatūrai. Pagrindinis filmo veikėjas Alas Goras, kuris filme vaizdžiai pateikia surinktus įvairių mokslininkų duomenis apie klimato kaitą ir kaip tai įtakos žmones. Filmas kritikuojamas kaip visuomenės baimių išnaudojimas asmeniniams Alo Goro politiniams tikslams; klimato atšilimo skeptikai teigia, kad filme iškraipomi (padidinami, arba netikslūs) realūs faktai.
Pagal šį filmą išleista knyga ir lietuvių kalba.

Alo Goro knyga „Nepatogi tiesa“, išleista 2006 metais, Lietuvoje pasirodė 2008 metais. Knygoje autorius, buvęs JAV viceprezidentas ir žymus šalies veikėjas, pateikia išsamų tyrimą ekologijos, globalių problemų klausimais. Leidinys išspausdintas ant ekologiško popieriaus, pagaminto iš visiškai perdirbtos makulatūros, ir su minkštu viršeliu, kas rodo, jog pati knyga yra ekologiškas produktas. Išleista ir sutrumpinta knygos versija.

Vilniuje vykusiame renginyje „Eko kinas“, kurio metu buvo pristatomas filmas „Nepatogi tiesa“, suorganizuotas interaktyvus seminaras – ekologiškų kėdžių dirbtuvės ir konkursas, taip pat paskaitos apie ekologiją ir gamtą.

## Nuorodos

Knyga „Nepatogi tiesa“ .
Archyvavimo programa

**Archyvavimo programa** arba **archyvatorius** yra programa gebanti archyvuoti ar atkurti (išarchyvuoti) nurodytus katalogus ar bylas, peržiūrėti archyvo turinį, išmesti ar įvesti bylas į archyvą, atnaujinti archyvą.

## Programų skirtumai
Daugelis programų leidžia pasirinkti suglaudinimo lygį. Pasirinkus aukštesnį lygį, suglaudinimas trunka ilgiau, tačiau sukuriamas mažesnės apimties archyvas. Gali būti sukuriamas ir slaptažodžiu apsaugotas archyvas. Įvairūs archyvatoriai skiriasi archyvinių bylų formatu, darbo greičiu, bylų suglaudinimo laipsniu, naudojimosi patogumu. Nėra nė vieno archyvatoriaus, kuris visais parametrais būtų geresnis už kitus. Neatsiranda tarp jų lyderio netgi lyginant tik jų pasiekiamą suglaudinimo laipsnį – įvairios bylos geriau suglaudinamos įvairiais archyvatoriais.

## Naudojimas
Windows archyvatorius paprasčiau naudoti dėl paprastos ir vaizdžios grafinės sąsajos. Dažniausiai pagrindiniame archyvatoriaus lange matyti archyvo turinys. Visas archyvatoriaus komandas (analogiškas nagrinėtoms) galima įvykdyti, paspaudus lange esančius mygtukus arba pasirinkus meniu punktus. Pagrindines funkcijas galima pasirinkti ir iš dešinio klavišo meniu. Dauguma Windows terpės archyvatorių turi „drag and drop“ („nunešk ir padėk“) savybę, t. y., bylas, kuriuos reikia įtraukti į archyvą, galima pele „nutempti“ iš Windows Explorer lango į archyvatoriaus langą. Suglaudinimo programos Windows sistemai kuria tokius pačius archyvus, kaip ir komandine eilute valdomi archyvatoriai. Todėl tie patys archyvai sėkmingai naudojami DOS ir Windows terpėse. Populiarūs Windows sistemos archyvatoriai: WinRAR, WinZIP. Archyvatorius „ZipMagic“ skirtas „zip“ tipo archyvams kurti, tačiau jis gali atkurti bylas ir iš kito tipo archyvų, pvz., „arj“ tipo. Svarbiausia tai, kad šis archyvatorius papildo Windows sistemą taip, kad ji traktuoja „zip“ tipo archyvus kaip katalogus. Nors duomenys šiuose pseudokataloguose yra suglaudinti, tačiau visos programos gali juos skaityti, kurti pakatalogius ir naujas bylas, vykdyti archyve saugomas programas. Jei katalogas pervardijamas, suteikus vardui plėtinį .zip, tai „ZipMagic“ jį automatiškai suglaudina. Šis archyvatorius taip pat turi savo aplinką, kuri panaši į Windows Explorer langus, todėl juo lengva naudotis. Labai patogu naudotis ir Total Comander (Windows Comander) archyvavimo priemonėmis.
IR

**IR** gali reikšti:
* IR (fizika) – infraraudonasis bangų diapazonas;
* IR (roko grupė) 2003 metais Vilniuje susikūrusi lietuviška roko grupė;
* IR (logika) – loginė operacija;
* Irano – ISO 3166-1 standartu apibrėžtas šalies dviejų raidžių kodas;
* ISO 3166-2:IR – ISO 3166-2 standarto sudėtinė dalis apibrėžianti Irano padalijimą į regionus.

**Ir** gali reikšti:
* Iridžio kodas.
Šventežeris (reikšmės)

**Šventežeriu** vadinami:

* Šventežerio ežeras Dzūkijoje;
* Šventežeris – miestelis to ežero pietinėje pakrantėje;
* Šventežerio kaimas – kaimas to ežero šiaurinėje pakrantėje.
Kumamoto prefektūra

**Kumamoto prefektūra** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Kiūšiū saloje. Sostinė – Kumamotas.

## Istorija

Seniau ši prefektūra buvo žinoma kaip Higo žemė.

## Geografija

Kumamoto prefektūra įsikūrusi Kiūšiū salos centre. Prefektūra šiaurėje ribojasi su Fukuokos ir Oitos prefektūromis, rytuose – su Mijadzakio prefektūra ir pietuose – su Kagošimos prefektūra.

Prefektūros rytuose stovi aukščiausias Japonijoje veikiantis ugnikalnis – Aso ugnikalnis (1592 m).

### Miestai
Kumamoto prefektūroje yra 14 miestų:
* Amakusa
* Arao
* Asas
* Hitojošis
* Jacuširas
* Jamaga
* Kami-Amakusa
* Kikučis
* Košis
* Kumamotas (sostinė)
* Minamata
* Tamana
* Ukis
* Utas

### Miesteliai ir kaimai
Miesteliai ir kaimai kiekvienoje apskrityje:

### Miestų, miestelių ir kaimų susijungimai

Nuo 2003 m. balandžio įvykdyta 16 sujungimų. Paskutinis įvykdytas 2006 m. kovo 27 d., kuomet Hondo ir Ušibukos miestai bei Amakusos apskrityje buvę Amakusos, Arijakės, Gošiouros, Icuvos, Kavauros, Kuratakės, Šinvos ir Sumoto miesteliai sujungti į vieną naują Amakusos miestą.

## Ekonomika

Kumamote įsikūrusi „Honda“ įmonė.

## Sportas

Kumamoto prefektūroje esti viena futbolo komanda, pavadinimu „Rosso Kumamoto“, įsikūrusi (Kumamoto mieste).

## Nuorodos

* Oficiali Kumamoto prefektūros internetinė svetainė 
* Kumamoto internetiniai adresai
Mijadzakio prefektūra

**Mijadzakio prefektūra** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Kiūšiū saloje. Sostinė – Mijadzakis.

## Istorija

Seniau, iki Meidži restauracijos, prefektūra buvo žinoma kaip Hiūgos žemė.

## Geografija

Mijadzakio prefektūra įsikūrusi rytiniame Kiūšiū salos krante, pietuose ir rytuose apsupta Ramiojo vandenyno. Prefektūra šiaurėje ribojasi su Oitos prefektūra ir Kumamoto bei Kagošimos prefektūromis vakaruose.

### Miestai
Mijadzakio prefektūroje įsikūrę 9 miestai.
* Ebinas
* Hiūga
* Kobajašis
* Kušima
* Mijakonodžis
* Mijadzakis (sostinė)
* Ničinanas
* Nobeoka
* Saitas

### Miesteliai ir kaimai
Miesteliai ir kaimai kiekvienoje apskrityje.

## Turizmas

Bene žymiausia prefektūros vieta – *Ama-no-Iwato* šventykla.

Vaizdas:Torii at Ama-no-Iwato Shrine, Takachiho, Miyazaki Prefecture.jpg|*Ama-no-Iwato* šventykla
Vaizdas:AmanoiwatoTablet.jpg|*Ama-no-Iwato* šventyklos detalė


## Sportas

Mijadzakio prefektūroje esti viena futbolo komanda, pavadinimu „Honda Lock S.C.“, įsikūrusi Mijadzakio mieste.

## Nuorodos
* Oficiali Mijadzakio prefektūros internetinė svetainė
* Oficiali Mijadzakio prefektūros internetinė svetainė anglų k. 
* Mijadzakio ir apylinkų informacija JNTO
Tuaregai

**Tuaregai** – Afrikos tauta, gyvenanti Saharos dykumoje, dab. Malio, Nigerio, Alžyro, Libijos, Burkina Faso teritorijose.

Tuaregai yra giminingi berberams (laikomi viena iš jų etninių grupių). Kalba tuaregų kalba (tamašeku), priklausančia semitų-chamitų šeimos berberų grupei. Nėra vieningos nuomonės, ar tai yra viena kalba su skirtingais dialektais, ar keletas kalbų. Rasiniu požiūriu jie priklauso europidų rasei, nors dėl aktyvių kontaktų su šiaurės Užsachario Afrikos tautomis, tarp tuaregų pasitaiko ir negridams būdingų veido ir odos bruožų.

## Istorija
Tuaregai yra senovėje šiaurės Afrikoje gyvenusių garamantų palikuonys. I tūkstantmečio viduryje vykstant tautų kraustymuisi, dauguma garamantų buvo nustumti į nepalankias gyvenimui sritis. Jie tapo berberais, o ta berberų dalis, kuri apgyvendino Saharą ir išlaikė berberų kalbą, vadinami tuaregais.

Apgyvendinę Sacharoje įmanomas žmogui gyventi vietas (daugiausia oazes ir aukštikalnes), tuaregai gana greitai ėmė kontroliuoti transsacharinę prekybą, kurios svarbiausi keliai ėjo per jų teritorijas.

Tuaregams ne kartą teko kovoti tiek su šiaurės, tiek su pietų tautomis. XX a. pradžioje jų teritorijos buvo drastiškai padalintos kolonizatorių. Netgi po kolonizacijos jie tik nominaliai pakluso kolonijinei valdžiai. Turėdami stiprų identitetą, jie aktyviai saugo savo nepriklausomybę, neretai inspiruodami sukilimus, kurie yra aktualūs ir šiandien.

## Kiltys
Pagal savo gyvenamas vietas, tuaregai dalijosi tarpusavyje į dideles kiltis, vadovaujamas *amenokalių*:
* **Kel Adžer** – šiauriausi tuaregai, gyvenantys dabartinės Libijos teritorijoje (Tasilio Adžere. Jų svarbiausias centras yra Gatas. Kalba *tamahak* tarme.
* **Kel Achagar** – gyvena Achagaro kalnų masyve (dab. Alžyras), į pietvakarius nuo Kel Adžer. Didžiausias jų miestas yra Tamanrasetas. Kalba *tahagart* tarme.
* **Kel Adagh** – gyvena Adago teritorijoje (Sacharos dalis iš karto į šiaurę nuo Nigerio upės). Didžiausi miestai – Kidalis ir Timbuktu. Jie kalba *tamašek* tarme. Tai – centrinė tarmė ir centrinė, pati svarbiausia, teritorija.
* **Kel Ayr** – gyvena Ayro kalnų masyve (dab. Nigeris). Dabar didžiausias jų miestas yra Agadesas. Kalba *tamadžak* tarme.
* **Kel Gres** – gyvena į pietus nuo Kel Ayr. Jų didžiausi miestai yra Zinderis ir Tanutas.
* **Ivilimidan** – gyvena į vakarus nuo Kel Ayr, gyvulininkystei tinkamoje Azavagho teritorijoje. Jie kalba *tavalamat tamadžak* tarme ir skirstosi į dvi atskiras kiltis:
** **Kel Ataram**
** **Kel Deneg**

## Kultūra ir visuomenė
Skirtingai nei vakarų berberai (dabartinių maurų ir kt. protėviai), tuaregai išsaugojo savo kalbą ir savitą kultūrą.

Žymiausias jų apyvokos daiktas yra *tagelmustas*, indigu dažytas veido apdangalas, kurį dėvi vyrai, siekdami apsisaugoti nuo dykumos smėlio. Šio apdangalo dažai per ilgą laiką įsigerdavo į veido odą, todėl tuaregai dar vadinami mėlynaisiais žmonėmis.

Visuomenė yra griežtai pasidalijusi kastomis pagal atliekamą darbą. Egzistuoja karių (*imušah*), piemenų, amatininkų (*imneden*) ir kitos kastos.

Tuaregų mityba niekuo nesiskiria nuo kitų Sacharos tautų mitybos.

## Šaltiniai
Automatinio valdymo teorija

**Automatinio valdymo teorija** – mokslas, tiriantis **automatinį valdymą** – procesą, kai valdomas objektas žmogui nedalyvaujant veikiamas taip, kad jo būsena (ar jos kitimas) atitiktų valdymo tikslus.

Paprastai valdymo tikslas nusakomas kaip pageidaujama valdomos sistemos išėjimo reikšmė. Tokiu atveju sukuriamas reguliatorius, kuris siunčia jai valdymo signalus. Dažnai į šią sistemą patenka ir trikdžiai, kurių poveikį reguliatorius turi kompensuoti. Reguliatorius gali remtis pageidaujamo išėjimo reikšme (atviroji valdymo sistema) arba skirtumu tarp pageidaujamos ir tikrosios išėjimo reikšmės (uždaroji valdymo sistema).
Zelotai

**Zelotai** () - tai uolieji judėjai arba kitaip žydai nacionalistai. Jų bendruomenė susikūrė besiremdama Judo Makabiejaus idėjomis, antrame amžiuje prieš Kristaus gimimą. Pats Judas Makabiejus buvo sukilėlių vadas, atkovojęs iš graikų Jeruzalės šventyklą.

Zelotai atsisakė mokėti romėnams mokesčius bei vardan Dievo Karalystės žemėje, buvo pasiryžę kovoti su ginklais rankose. Jie surengė ne vieną maištą. Nors dažniausiai tai buvo įvardijama tik kaip „vietiniai neramumai“. Romėnai dėl zelotų sukilimų visiškai sugriovė Jeruzalės šventyklą.
Judas Makabiejus

**Judas Makabiejus** – vienas iš Makabiejų sukilimo vadų II a. pr. m. e., kuriam pavyko atkovoti iš sirų Jeruzalės šventyklą.

Pagarsėjo kaip geras oratorius ir kovotojas. Daugelis jo bendražygių vadinosi tiesiog jo vardu – makabiejais.
Spiralinė galaktika

**Spiralinė galaktika** - gravitaciškai surišta žvaigždžių sistema, turinti spiralinį diską. Spiralinę galaktiką sudaro centrinis telkinys (baldžas), aplink sukasi galaktikos diskas, apsuptas mažesnio tankio sferinės posistemės - galaktikos sferoido (halo):

* Centrinis telkinys tai, faktiškai, elipsinė galaktika, sudaryta iš senų, "II populiacijos" (arba sferoido populiacijos) žvaigždžių. Jo centre paprastai būna masyvi juodoji bedugnė.
* Galaktikos diskas yra plokščia, besisukanti struktūra, susidedanti iš tarpžvaigždinės medžiagos, jaunų "I populiacijos" (arba disko populiacijos) žvaigždžių bei padrikųjų spiečių. Diske paprastai būna apie 10^2-10^3 žvaigždžių.
* Galaktikos sferoidas yra sudarytas iš pavienių II populiacijos žvaigždžių ir kamuolinių spiečių. Jį sudaro apie 10^5-10^6 žvaigždžių, besisukančių apie galaktikos centrą.

## Spiralinių vijų kilmė
Pirmasis galaktikos sukimąsi ir spiralinių vijų formavimąsi 1925 metais pradėjo nagrinėti Bertilas Lindbladas. Jis pastebėjo, kad spiralinės vijos negali būti pastovūs, stabilūs dariniai, besisukantys apie galaktikos centrą kaip kietas kūnas. Kadangi galaktikos disko sukimosi greitis keičiasi, tolstant nuo centro (galaktika nesisuka kaip kietas kūnas), tai spiralinės vijos po kelių galaktikos apsisukimų turėtų smarkiau apsivynioti ir prisispausti prie galaktikos centro, o to nėra stebima.
 
1964 metais C. C. Lin ir Frank Shu pasiūlė, kad spiralinės vijos tai yra mažos amplitudės disko medžiagos sutankėjimų bangos, besisukančios apie galaktikos centrą mažesniu greičiu, nei žvaigždės ir tarpžvaigždinė medžiaga. Kai sutankėjimo banga keliauja per diską, dėl gravitacinio nestabilumo, ji sukelia žvaigždžių formavimąsi priekiniame vijos pakraštyje. Todėl vijos stebimos ryškesnės dėl daugybės jose esančių jaunų, karštų ir masyvių žvaigždžių.

## Taip pat skaitykite
* Galaktika
Spaudos lankas

**Spaudos lankas**, autorinis spaudos lankas – tekstų apimties apskaitos vienetas, naudojamas leidyboje.

Istoriškai spaudos lanką sudaro 24 A4 formato mašinraščio lapai, jeigu tekstas rašomas su pastraipomis, arba 22 visiškai užpildyti mašinraščio puslapiai. Kadangi įprastiniame mašinraščio puslapyje tilpdavo 30 eilučių po 60 ženklų, tai vieną spaudos puslapį sudarydavo 1800 spaudos ženklų, įskaitant tarpus (vėliau vertimo biurai, siekdami padidinti įkainius, mašinraščio puslapį „devalvavo“ iki 1700, 1600 ar mažiau spaudos ženklų). Šių dviejų skaičių – 1800 ir 22 – sandauga sudaro **fizinį lanką**, lygų 39 600 spaudos ženklų, įskaitant tarpus (šis skaičius paprastai apvalinamas iki 40 000 spaudos ženklų).

## Nuorodos
* Apie teksto apimties apskaičiavimą  (nuoroda neveikia)
Kagošimos prefektūra

**Kagošimos prefektūra** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Kiūšiū saloje. Sostinė – Kagošima.

## Istorija

Kagošimos prefektūros vietoje iki Meidži restauracijos buvo Osumio ir Sacumos žemės. XX a. karų metu, čia buvo svarbi karinio jūrų laivyno bazė ir admirolo Togo Heihačiro namai.

## Geografija

Kagošimos prefektūra įsikūrusi Kiūšiū salos pietvakariuose. Prefektūrai priklauso ir virtinė salų, kurios nuo Kiūšiū nutolusios kelis šimtus kilometrų. Didžiausios jų yra Anamio salyne.

Prefektūroje pilna veikiančių ir užgesusių ugnikalnių, įskaitant Sakuradžimą, kuris iškilęs Kagošimos įlankoje, priešais Kagošimos miestą. 9 % prefektūros ploto yra priklauso gamtosaugos parkams: Kirišimos-Jaku ir Unzen-Amakusos nacionaliniams parkams, Amami Gunto ir Ničinan Kaigano kvazi-nacionaliniams parkams, Akunės, Bonomos, Fukiagehamos, Imutaikės, Košikidžimos, Osumi Nanbu, Sendaigava Ryūiki, Takakumajamos ir Tokara Reto prefektūriniams gamtos parkams.

### Miestai

Kagošimos prefektūroje įsikūrę 17 miestų:
* Akunė
* Amamis
* Hiokis
* Ibusukis
* Ičikikušikinas
* Idzumis
* Kagošima (sostinė)
* Kanoja
* Kirišima
* Makuradzakis
* Minamisacuma
* Nišinoomotė
* Okučis
* Sacumasendajus
* Šibušis
* Soo
* Tarumidzu

### Miesteliai ir kaimai
Miesteliai ir kaimai pagal apskritį.

## Ekonomika

Prefektūroje vyrauja stipri žemdirbystės pramonė, labai daug užauginama arbatos, batatų, ridikėlių.

## Iš Kagošimos kilę žymūs žmonės

* Togo Heihachiro (admirolas)
* Hashiguchi Goyō (dailininkė)
* Saigō Takamori (kariškis)
* Hiroyuki Sakai (virėjas)
* Shimazu Nariakira (valdytojas)

## Nuorodos

* Oficiali Kagošimos prefektūros svetainė
Žaliasis paslėptagalvis

**Žaliasis paslėptagalvis** (*Cryptocephalus sericeus*) – lapgraužių (*Chrysomelidae*) šeimos vabalas. Kūnas 6 - 8 mm. Auksiškai žalias, mėlynas arba vario raudonumo, metalo blizgesio. Kūno apačia, kojos ir antenos juodos.

Aptinkama birželio – liepos mėnesiais pievose ir miškų pakraščiuose ant įvairių žiedų, dažniausiai ant kiaulpienių ir vanagių.

## Taip pat skaitykite

* Lietuvoje gyvenantys lapgraužiai vabalai

## Nuotraukos:

Image:Cryptocephalus sericeus2.jpg
Image:Cryptocephalus sericeus.jpg
Cryptocephalus sericeus 2.jpg
Povilas Lukšys (1886)

**Povilas Lukšys** (1886 m. rugpjūčio 21 d. Kazokuose, Surviliškio valsčius, dab. Panevėžio raj. – 1919 m. vasario 8 d. Taučiūnuose, Kėdainių raj.) – pirmasis Lietuvos kariuomenės kareivis, žuvęs už Lietuvos nepriklausomybę.

## Biografija
Pirmojo pasaulinio karo metais tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje. Pradėjus kurtis Lietuvos Respublikos kariuomenei suorganizavo savanorių būrį. Buvo Kėdainių apsaugos būrio būrininkas, lauko sargybos viršininkas, žvalgybos būrio viršininko pavaduotojas. Kėdainių apskrityje dalyvavo kovose su Kauno kryptimi puolančiais Sovietų Rusijos daliniais. Lietuvos karys savanoris P. Lukšys žuvo vasario 7–9 d. kautynių su bolševikų kariuomene metu vykdydamas žvalgybą prie Taučiūnų kaimo, kur įvyko smarkus susišaudymas. Palaidotas Kėdainių kapinėse. Vėliau čia buvo laidojami ir kiti žuvusieji už Lietuvos laisvę savanoriai.

## Įamžinimas

1929 m. žūties vietoje pagal architekto Vytauto Landsbergio-Žemkalnio projektą pastatytas paminklas, tapęs vienu svarbiausiu Nepriklausomybės kovų bei Laisvės atgavimo simboliu. Pirminis paminklo variantas – trys 9 m ilgio betoninės terasos ir ant jų pastatyta trisienė piramidė. Paminklo forma simbolizavo trikampį savanorių ženklą, o trys terasos – tris tautinės vėliavos spalvas. Pati granitinė piramidė reiškė amžinybę. Ties apatinės terasos viduriu buvo įrengti laiptai, o piramidės priekinėje plokštumoje iškaltas Vyčio kryžius su ąžuolo šakomis ir užrašu: „1919 m. vasario 9 d. kautynėse su rusų raudonąja armija čia žuvo kareivis Povilas Lukšys – pirmoji Lietuvos kariuomenės auka”. Vieno hektaro žemės sklypą, kur pastatytas paminklas, paaukojo Taučiūnų dvaro savininkas Marijonas Vendziagolskis (nupirkęs jį iš vieno ūkininko ir vėliau dovanojęs „visuomenės reikmėms“). Paminklas P. Lukšiui pastatytas ir Kauno karo muziejaus sodelyje.

Paminklas Taučiūnuose stovėjo iki pat 1962 m., kai Kėdainių komunistų partijos komiteto įsakymu buvo nugriautas, sklypas suartas ir apsodintas runkeliais. 1989 m., minint P. Lukšio žuvimo 70-ąsias metines, šioje vietoje pastatytas medinis kryžius. 1993 m. vasario 16 d. paminklas atstatytas bei pašventintas.

## Įvertinimas
* Vyčio kryžiaus 1 laipsnio ordinas (1923 m., po mirties).

## Nuorodos
* Paminklo Povilui Lukšiui atidengimo iškilmės 1929 rugsėjo 15 d.
* Paminklinis akmuo Kazokų k. 

## Šaltiniai
Gene Kelly

**Gene Kelly** (1912 m. balandžio 23 d. Pitsburge, Pensilvanija, JAV – 1996 m. vasario 2 d. Beverli Hilse, JAV) – amerikiečių aktorius, režisierius, šokėjas ir choreografas.

## Filmografija

### Kaip aktorius
* For Me and My Gal (1942)
* Du Barry Was a Lady (1943)
* Cover Girl (1944)
* Christmas Holiday (1944)
* Anchors Aweigh (1945)
* Ziegfeld Follies (1946)
* The Pirate (1948)
* The Three Musketeers (1948)
* On the Town (1949)
* An American in Paris (1951)
* Singin' in the Rain (1952)
* The Devil Makes Three (1952)
* Brigadoon (Brigadoon, 1954)
* It’s Always Fair Weather (1955)
* Invitation to the Dance (1956)
* Inherit the Wind (1960)
* That’s Entertainment! (1974)
* That’s Entertainment, Part II (1976)
* Xanadu (1980)

### Kaip režisierius
* On the Town (1949)
* Singin' in the Rain (1952)
* It’s Always Fair Weather 1955)
* Invitation to the Dance (1956)
* Hello, Dolly! (1969)
* The Cheyenne Social Club (1970)
* That’s Entertainment, Part II (1976)

### Kaip choreografas
* The Three Musketeers (1948)
* An American in Paris (1951)
* Singin' in the Rain (1952)
* Brigadoon (1954)
* It’s Always Fair Weather (1955)
* Invitation to the Dance (1956)

## Šaltiniai
Konstitucinė teisėtyra

**Konstitucinė teisėtyra** (**konstitucinė jurisprudencija**) – teisės mokslo šaka, tirianti konstitucinę teisę.

## Pošakiai

* Konstitucinės teisės teorija – tiria konstitucinės teisės institutų bendruosius ypatumus ir dėsningumus, taip pat terminiją, teisines teorijas bei principus
* Konstitucinės teisės istorija
* Lyginamoji konstitucionalistika arba lyginamoji konstitucinė teisė (kartu lyginamosios teisėtyros šaka)
* Konstitucinės teisės filosofija
* Konstitucinės teisės sociologija (tiria teisės sąveiką su visuomene, konstitucinių normų veiksmingumą ir kt.).

## Lietuvoje

Lietuvoje Konstitucinės teisės mokslą plėtoja:
 
* VU Teisės fakultete – Viešosios teisės katedra (anksčiau – Konstitucinės ir administracinės teisės katedra)
* Mykolo Romerio universiteto (MRU) Teisės fakultete – Konstitucinės teisės katedra.
Konstitucinė jurisprudencija

**Konstitucinė jurisprudencija** gali reikšti:

# Konstitucinių teismų praktika (jurisprudencija), tokių teismų bylų visuma; konstitucinė doktrina, suformuota konstitucinių teismų;
# Konstitucinė teisėtyra, konstitucinės teisės mokslas (konstitucionalistika).
Jörn Ipsen

**Jornas Ipsenas** (**Jörn Ipsen** g. 1944 m. birželio 17 d. Vokietija) – vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas konstitucionalistas, Osnabriuko universiteto profesorius (nuo 1981 m.).

Jornas Ipsenas studijavo teisę Miuncheno ir Gėtingeno universitetuose; 3 metus buvo Vokietijos studijų fondo *[[Studienstiftung des deutschen Volkes]]* stipendiatas. Išlaikęs valstybinį egzaminą (1970 m.), apgynė (būdamas studijų fondo stipendiatas) teisės disertaciją "Teisėjų teisė ir Konstitucija (*„Richterrecht und Verfassung“*) Gėtingeno universitete (1974 m.). 

Po referendariato Jornas Ipsenas dirbo asistentu Teisės fakultete. 1980 m. apgynė habilitaciją tema "Normos ir individualaus akto prieštaravimo Konstitucijai teisinės pasekmės (*„Rechtsfolgen der Verfassungswidrigkeit von Norm und Einzelakt“*), rengdamas veikalą, buvo Vokietijos tyrimų bendrijos (*[[Deutsche Forschungsgemeinschaft]]*) stipendiatas (1978–1980). Iki 1981 m. Ipsenas vadovavo teisės katedrai Tiūbingene, vėliau – Gėtingene, kol buvo pakviestas į Osnabriuko universitetą užimti profesoriaus vietą Teisės fakultete.

Jörn Ipsen – Savivaldos teisės instituto direktorius (nuo 1989 m.), Žemutinės Saksonijos valstybinio teismo (KT) teisėjas (nuo 2006 m.), šio teismo pirmininkas (nuo 2007 m. vasario).

Jörn Ipsen yra teisėtyrininko tarptautininko Knut Ipsen brolis.

## Darbai

* Staatsrecht I – Staatsorganisationsrecht, 18. Aufl. 2006
* Staatsrecht II – Grundrechte, 10. Aufl. 2007
* Allgemeines Verwaltungsrecht, 4. Aufl. 2005
* Niedersächsisches Polizei- und Ordnungsrecht, 3. Aufl. 2004
* Niedersächsisches Kommunalrecht, 3. Aufl. 2006

## Nuorodos
* Asmeninis J. Ipseno tinklalapis
Lawrence Lessig

**Lawrence Lessig** (g. 1961 m. birželio 3 d. Pietų Dakota, JAV) – JAV teisės profesorius (*[[Stanford Law School]]*, Stanfordo universitetas) teisėtyrininkas konstitucionalistas, vienas Interneto ir visuomenės centro (*[[Center for Internet and Society]]*) bei *[[Creative Commons]]* iniciatyvos steigėjų.

Lawrence Lessig studijavo ekonomiką ir vadybą Pensilvanijos universitete, vėliau – filosofijos magistrantūroje (*[[Trinity College (Cambridge)|Trinity College]]*, Kembridžas). Apgynė teisės disertaciją Jeilio universitete.

Lawrence Lessig žinomas kaip konstitucinės teisėtyros bei autorių teisių specialistas. *[[Copyright]]* taikymo intelektinės nuosavybės srityje priešininkas. Lessig išpėtojo Laisvosios kultūros („Free Culture“) teoriją, remia laisvąją programinę įrangą bei atvirojo kodo judėjimą. Elektroninio fronto fondo (*[[Electronic Frontier Foundation]]*) narys.

2002 m. pelnė *FSF* apdovanojimą.

## Publikacijos

* 2004: *[[Free Culture]]*
* 2001: *[[The Future of Ideas]]*
* 2000: *[[Code and Other Laws of Cyberspace]]*

## Nuorodos

* asmeninis tinklalapis
Paprotinė teisė

**Paprotinė teisė** – nerašytoji teisė (); teisės normos (taisyklės), įgijusios teisinę galią, kadangi faktiškai jų buvo laikomasi kaip papročių ilgą laiką (). Tai yra - paprotinės taisyklės *de facto* reguliavo visuomeninius santykius.

Paprotinės normos tapdavo visuotinai privalomos pripažinus jų norminę reikšmę, prasmę ir būtinybę elgtis pagal jų imperatyvus ( arba *[[opinio iuris]]*) kurioje nors visuomeninių santykių srityje. Paprotinę teisę veikia ir visuomeniniai įpročiai, kiti nerašyti elgesio modeliai bei standartai.

Paprotinė teisė, veikianti tik tam tikroje teritorijoje, vad. *[[observancija]]* (pavyzdžiui, bendrijos, bendruomenės teisė). Ji yra teisės šaltinis.

Paprotinė teisė – pozityviosios teisės dalis, kadangi sukurta žmonių žmonėms. Kita pozityviosios teisės dalis – rašytinė teisė: kompetentingų asmenų, organizacijų nustatyta teisė – parlamento įstatymai, ministerijų norminiai aktai, darbdavio patvirtintos vidaus taisyklės ar kt.

Paprotinė teisė Kontinentinės teisės valstybėse negali būti pagrindas taikyti valstybines sankcijas už teisės pažeidimus (baudžiamoji teisė, administracinė teisė). Toks draudimas nėra įsakmiai įtvirtintas Angloamerikiečių teisėje (*[[Common Law]]*) ir tarptautinėje teisėje.
Georg Jellinek

**Georg Jellinek** (; g. 1851 m. birželio 16 d. Leipcigas, Vokietija – 1911 m. sausio 12 d. Heidelbergas) – austrų teisės teoretikas, teisės filosofas, teisės sociologas. Kartu su Hans Kelsen ir vengru Felix Somlo pagrindė austriškąjį teisės pozityvizmą.

## Biografija

Georg Jellinek studijavo teisę, meno istoriją ir filosofiją nuo 1867 m. Vienoje. Baigęs toliau iki 1872 m. studijavo filosofiją, istoriją bei teisę Heidelberge ir Leipcige. 1872 apgynė disertaciją (tapo *Dr. phil.*) Leipcige (Socialinė etinė teisės, neteisės ir bausmės reikšmė, "Die sozialethische Bedeutung von Recht, Unrecht und Strafe"), 1874 m. – teisės disertaciją Vienos universitete, teisės mokslų daktaras, 1879 m. – habilitaciją; teisės filosofijos privatdocentas.

1881 m. tapo valstybinių teisės egzaminių komisijos nariu, 1882 m. paskelbė savo veikalą „Mokymas apie valstybių ryšius" (). 1883 m. tapo ekstraordinariniu valstybinės teisės profesoriumi, 1889 m. – ordinariniu profesoriumi Bazelyje ir baigė dėstyti Austrijoje. 1891 m. bendrosios valstybinės teisės ir tarptautinės teisės profesorius Heidelbergo universitete. 1900 m. paskelbė savo pagrindinė veikalą „Bendroji valstybės teorija" ().

Kaip teisės sociologas pagrindė faktiškumo norminę galią (), tyrė teisės galiojimą ir veikimą, veiksmingumą. Išskyrė teisinį, sociologinį ir etinį teisinės sistemos galiojimo aspektus.

## Literatūra
* Camilla Jellinek: *Georg Jellinek. Ein Lebensbild*. In: Georg Jellinek, Ausgewählte Schriften und Reden, Bd. 1, Neudruck Aalen 1970, S. 5 – 140.
* Klaus Kempter: *Die Jellineks 1820-1955. Eine familienbiographische Studie zum deutschjüdischen Bildungsbürgertum.* Düsseldorf 1998.
* Stanley L. Paulson (Hrsg.): *Georg Jellinek: Beiträge zu Leben und Werk*. Verlag Mohr-Siebeck, Tübingen 2000. ISBN 3-16-147377-9

## Nuorodos
* Jellinek šeima, 1850-1960
Pozityvioji teisė

**Pozityvioji teisė** ( - „teigiamoji" teisė) - teisė, kylanti iš įstatymų. „Pozityvioji“ ( „statyti“, *positum* „įstatytas“) reiškia tai, kas [teisėkūros] įtvirtinta, „įstatyta“.

Pozityvioji teisė yra teisė normos, priimtos įstatymų leidėjo įstatymo leidybos metu. Pozityviosios teisės vertybiniai aspektai neturi įtakos jos galiojimui; nesvarbu, ar tokios teisės teisės normos yra legitimios, visuotinai priimamos visuomenėje.

Pozityvioji teisė ir prigimtinė teisė yra priešpastatomos viena kitai. Prigimtinė kyla iš „gamtos“, „žmogaus prigimties“ arba „Dievo“. Vien teisės kilmės šaltiniai nebūtinai sąlygoja turinio prieštaravimus - pozityvioji teisė ir prigimtinė teisė didžia dalimi sutampa.

Pozityvioji teisė - netobula, keičiama, tobulintina, ji gali egzistuoti tik tam tikroje teisinėje sistemoje. Jos laužymas pateisinamas (pvz., etiniais pagrindais) autoritariniuose režimuose, kai yra pažeidžiamos žmogaus teisės ir laisvės, taigi ir prigimtinė teisė. Demokratinėse visuomenėse siekiama, kad pozityvioji teisė neprieštarautų nusistovėjusiai visuomeninei santvarkai.

## Šaltiniai
Teisinis švietimas

**Teisė** kaip **studijų programa** Vakarų valstybių aukštosiose mokyklose apima teisės ir teisėtyros dalykus.

Klasikinių teisės studijų vieta – universitetas. Teisė Viduramžiais studijuota greta kitų 2 dalykų kaip teologija ir medicina. Anksčiau studijuota kanonų teisė bei romėnų teisė, vėliau – ir nacionalinė teisė.
 
Universitetinės teisės studijos apima visas teisės šakas. Specializuotose (taikomųjų mokslų) aukštosios mokyklose teisės programos apima vieną ar kelias iš pagrindinių teisės šakų. Vyraujanti arba viena populiariausių programų taikomųjų mokslų mokyklose – ūkinė teisė (verslo teisė), kitos kryptys – viešoji teisė (administracinė teisė).

## Akademiniai laipsniai
* Diplomuotas teisininkas, (Dipl.-Jur.)
* *[[Teisės bakalauras]], Bachelor Juris*, *Baccalaureus juris*, bac. jur. (B. A.)
* Teisės magistras:
** *[[Magister]] Juris* (Mag. jur.) – vientisosios (vienpakopės) studijos
** *[[Magister Legum]]*, LL.M. – podiplominės studijos
* Teisės licenciatas – bažnytinės (kanonų) teisės magistras.

## Mokslo laipsniai
* Teisės daktaras:
** *doctor iuris*, dr. iur. (dr. jur.),
** PhD
** *Legum Doctor*, LLD, LL.D.
** Kanonų teisės daktaras
** Abiejų teisių daktaras,  (*doctor iuris utriusque*) – kanonų teisės ir pasaulietinės teisės daktaras
* Habilituotas daktaras:
** Habilituotas teisės mokslų daktaras, habil. dr. jur.
** habilituotas socialinių mokslų (teisės krypties) daktaras – Lietuvoje.

## Lietuvoje
LDK teisininkai studijas baigdavo Vakarų Europos universitetuose. Lietuvoje teisės mokslo ir studijų tradicijas pradėjo Vilniaus jėzuitų akademijos Teisės fakultetas 1641–1667 m. Vėliau – Lietuvos universitetas (Vytauto Didžiojo universitetas) 1922–1940 m. Nuo 1940 m. Vilniaus universiteto Teisės fakultetas.

Šiuo metu Lietuvoje teisininkus rengia tik aukštosios mokyklos – universitetai bei kolegijos.

Universitetų padaliniai, studijų programų tipai (abėcėlės tvarka):
* MRU Teisės fakultetas – teisės bakalauras, teisės magistras, teisės daktaras.
* VDU Teisės fakultetas – teisės magistras, teisės daktaras.
* VU Teisės fakultetas – teisės magistras, teisės daktaras.

Teisės studijos rengiamos ir Lietuvos kolegijose. Baigus 3-4 metų studijas, įgyjama teisininko arba teisininko padėjėjo (asistento) kvalifikacija.

Klasikines teisės profesijas (advokatas, teisėjas, prokuroras, notaras) įgyti pagal Lietuvos įstatymus galima turint ne žemesnį kaip teisės magistro kvalifikacinį laipsnį.
Privatinė teisė

**[[Privatinė teisė]]** – () – teisės sistemos dalis; visuma teisės normų, reguliuojančių privačių asmenų (teisės subjektų) statusą, tarpusavio santykius (civilinė apyvarta, darbas ir kt.). Reguliavimo metodas – dispozityvinis, vyrauja dispozityvinės teisės normos. Teisinių santykių požymiai – lygybė (paritetas), galimybė plėtoti, nustatyti teisinius santykius patiems dalyviams. Imperatyvių normų, t. y. tokių, kurios santykių dalyviams yra adresuojamos įsakmia forma, yra visoje teisės sistemoje – tiek viešosios, tiek ir privatinės teisės šakose. Privatinėje teisėje jos nedominuoja, kadangi teisinių santykių šalims teisės normomis užtikrinama galimybė pačioms pasirinkti elgesio variantus, juos teisiškai įtvirtinti, susitarti dėl jų teisinio privalomumo, sankcijų ir kitų dalykų.

Viešoji ir privatinė teisė buvo skiriama jau romėnų teisėje. Šiuolaikinėje teisės teorijoje teisės šakos atribojama pagal reguliavimo metodą, dalyką. Germaniškosios teisės valstybėse paplitusi Modifikuotoji subjektų teorija (); be to, Vokietijoje yra žinoma vad. Subordinacijos teorija (*Subordinationstheorie*).

Materialinė privatinė teisė Kontinentinės teisės valstybėse yra susisteminta (kodifikuojama). Pagrindiniai tokios teisinės konsolidacijos ir sistematizacijos rezultatai – kodeksai, teisynai (pvz., Civilinis kodeksas, Komercinis kodeksas, Darbo kodeksas, Šeimos kodeksas ir kt.).

## Šakos
Privatinės teisės pamatinė dalis – civilinė teisė. Darbo teisė įvairiose teisinėse sistemose priskiriama tiek privatinei, tiek ir viešajai, kai kur – abejoms teisės šakoms.

* Civilinė teisė – asmenų teisė, daiktinė teisė, paveldėjimo teisė, prievolių teisė, sutarčių teisė
* Šeimos teisė: išskiriama savarankiškai arba kaip civilinės teisės pošakis
* Darbo teisė
* Tarptautinė privatinė teisė: priskiriama privatinei teisei tik iš dalies, pvz., tarptautinė komercinė teisė, kitos sutartinės normos
* Komercinė teisė (prekybos teisė).

## Privatinės teisės mokslas
Privatinę teisę tiria įvairios teisės mokslo (teisėtyros) šakos (civilistika – civilinę teisę, darbo teisės mokslas – darbo teisę ir t. t.).

Lietuvoje privatinę teisę tiria:
* Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Privatinės teisės katedra (Vedėjas – prof. Vytautas Mizaras)
* VDU Teisės fakulteto Privatinės teisės katedra
* MRU Teisės fakulteto Civilinės, Verslo teisės katedros (ir kt.)
* Teisės institutas (Teisinės sistemos tyrimo skyrius, anksčiau – Privatinės teisės problemų tyrimų skyrius)

## Nuorodos
* VU Teisės fakulteto Privatinės teisės katedros tinklalapis
Bardiškiai (Raseiniai)

**Bardiškiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 2 km į rytus nuo Žaiginio. Šiuo metu priklauso Šiluvos seniūnijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bajanchongoro aimakas

**Bajanchongoro aimakas** () – vienas iš 21 Mongolijos aimako, išsidriekęs šalies pietuose. Sostinė – Bajanchongoras.

## Geografija
Provincijos šiaurinė dalis apsupta Changajaus kalnų, o pietinėje dalyje plyti Gobio dykuma.

### Klimatas
Šiaurinėje aimako dalyje vyrauja kalnai, todėl ten yra šalčiau, o pietinėje dalyje, kur vyrauja Gobio dykuma, ten būdingos šaltos naktys ir karštos dienos (temperatūra kartais pakyla iki 50&nbsp;°C).

## Administracinis suskirstymas

Aimakas padalintas į 20 sumų (skliaustuose – adm. centras):
* Baacaganas (Bajansairas)
* Bajanbulagas (Bajanbulagas)
* Bajangovis (Ergenas)
* Bajanligas (Chatansudalas)
* Bajan Ovo (Chechbiurdas)
* Bajan Enderas (Bulganas)
* Bajanchongoras (Bajanchongoras)
* Bajancaganas (Bajanbulagas)
* Bogdas (Choriultas)
* Bembegeras (Zadgajus)
* Buucaganas (Bujantas)
* Galutas (Bajanchonšu)
* Gurvanbulagas (Chevijinamas)
* Žargalantas (Žargalantas)
* Žinstas (Bodis)
* Zagas (Zagas)
* Elzijitas (Ulan Ulas)
* Chiuremaralas (Delgermerenas)
* Šinežinstas (Zala)
* Erdenecogtas (Erdenecogtas)
* Cecerlegas (Chužirtas)

## Galerija

Lake Buuntsagaan, Mongolia.jpg|Ežeras Bencaganas
Albino camel in Bayankhongor Aimag, Mongolia.jpg|Kupranugaris Bajanchongoro aimako stepėse
Bayan-Öndör, Bayankhongor.JPG|Vaikai Bajan Endero sumo kaime
Chris Wolstenholme

**Christopher Tony Wolstenholme** (g. 1978 m. gruodžio 2 d. Roterdame, Anglijoje) – roko grupės Muse narys. Chris grupėje dainuoja pritariamuoju vokalu ir groja bosine gitara.

## Biografija
C. Wolstenholme gimė ir užaugo Roterdame. 1989 m. su tėvais persikraustė gyventi į *Teignmouth*, Devoną. Pradžioje grojo būgnais post – punk grupėje, vėliau prisijungė prie *Matthew* ir *Dom* atsisakė būgnų, vietoje jų ėmė groti bosine gitara. Tuo metu jų grupė vadinosi „Rocket Baby Dolls“, kuri vėliau pervadinta į Muse.

Šiuo metu Chris gyvena Airijoje su savo žmona Kelly ir šešiais vaikais: Alfie, Ava-Jo, Frankie, Ernie, Buster ir Teddi.
Teisės teorija

**Teisės teorija** - teisėtyros pošakis, kurio objektas - bendrieji ir šakiniai teoriniai teisiniai normų pagrindai, apimant visas teisės šakas - teisės šaltiniai (teisės aktai, teisės principai ir kt.), teisėkūra, teisinio reguliavimo ir jo metodai, teisės aiškinimas, teisiniai santykiai, teisiniai faktai, teisinis subjektiškumas (teisnumas, veiksnumas), teisės pažeidimas, teisinė atsakomybė.

Gimininga teisės teorijai teisės mokslų šaka - teisės filosofija, tirianti bendrųjų teisinių dalykų prasmę, (socialinį ir kitokį) pagrįstumą, teorijas, koncepcijas.

Socialistinės teisės tradicijos valstybėse teisės teorija dėstoma kaip Valstybės ir teisės teorija, apimant iš dalies ir politikos mokslus, bet jų taip neįvardijant.

## Pošakiai
* Bendroji teisės teorija
* Šakinė teisės teorija - civilinės teisės teorija, baudžiamosios teisės teorija, tarptautinės teisės teorija ir t. t.
* Teisės teorijos istorija.

## Lietuvoje
Lietuvoje teisės teorija dėstoma kaip akademinė disciplina tiek teisės specialybės, tiek ir kitų krypčių studentams. Mokslinius teisinius teorinius tyrimus Lietuvoje atlieka:
* Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Teisės teorijos ir istorijos katedra (nuo 1944 m.)
* Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto Teisės filosofijos katedra.
Citigroup Center

**Citigroup Center** – vienas iš aukščiausių Niujorko dangoraižių. 59-aukštų, 279 metrų (915 pėdų) aukščio pastatas yra vienas iš įspūdingiausių Niujorko dangoskyroje. Pastato stogas pakreiptas 45° kampu, ant jo buvo norima montuoti saulės baterijas, tačiau šios idėjos buvo atsisakyta.
Oitos prefektūra

**Oitos prefektūra** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Kiūšiū saloje. Sostinė – Oita.

## Istorija

Iki Meidži restauracijos Oitos prefektūros vietoje buvo Bungo ir Budzeno žemės.

## Geografija

Oitos prefektūra įsikūrusi Kiūšiū salos šiaurės rytuose. Pietuose ji ribojasi su Mijadzakio prefektūra, pietvakariuose – su Kumamoto prefektūra ir vakaruose – su Fukuokos prefektūra. Rytuose prefektūros krantus skalauja Vidinė jūra.

Bemaž visas prefektūros plotas padengtas kalnais, tik siaurose krantų juostose plyti lygumos.

### Miestai
Oitos prefektūroje yra 14 miestų.
* Bepu
* Bungo-ounas
* Bungotakada
* Cukumis
* Hita
* Jufu
* Kicukis
* Kunisakis
* Nakacu
* Oita (sostinė)
* Saikis
* Taketa
* Usa
* Usuki

### Miesteliai ir kaimai
Miesteliai ir kaimai kiekvienoje apskrityje.
* Hajamio apskritis
: Hidžis
* Higašikunisakio apskritis
: Himešima
* Kusu apskritis
: Kokonojė
: Kusu

## Buvusios apskritys
Tai apskritys, kažkada buvusios Oitos prefektūroje.
* Hitos apskritis
* Kitaamabės apskritis
* Minamijamabės apskritis
* Naoirio apskritis
* Ouno apskritis
* Oitos apskritis
* Šimogės apskritis
* Usos apskritis
* Nišikunisakio apskritis

## Ekonomika

Oitos prefektūra pagarsėjusi kabosų (citrusinių vaisių rūšis) auginimu.

## Sportas

Oitos prefektūroje esti šios sporto komandos.

Futbolo:
* Oita Trinita

Krepšinio:
* Oita Heatdevils (Bepu)

Tinklinio:
* Oita Miyoshi Weisse Adler (Oita)

## Nuorodos

* 
* Oficiali Oitos prefektūros internetinė svetainė
Trump World Tower

**Trump World Tower** – prabangus gyvenamosios paskirties dangoraižis Manhatane, Niujorke.

Pastato statybos pradėtos 1999 m. ir užbaigtos 2001 m. Pastato dizainą kūrė architektas Costas Kondylis. Dangoraižis yra 72 aukštų ir 262 metrų aukščio. Tai vienas aukščiausių pastatų Niujorke.

## Išnašos
Geltonasis dulkiagraužis

**Geltonasis dulkiagraužis** (*Cteniopus sulphureus*) – juodvabalių (*Tenebrionidae*) šeimos vabalas.

## Požymiai

Kūnas 7 – 9 mm, pailgas, žvilgantis, geltonas. Akys stambios, juodos, kyšančios į šonus. Antenos ilgos, pusės kūno ilgio. Antsparniai su švelniomis vagutėmis.

## Paplitimas

Paplitęs visoje Vidurio Europoje ir Sibire. Lietuvoje dažnesnis pietinėje ir rytinėje dalyje.

## Gyvenimo būdas

Vabalai skraido gegužės – birželio mėnesiais. Aptinkami ant medžių ir salierinių augalų, kurių žiedadulkėmis minta.

Lervos vystosi smėlėtoje arba žvirgždėtoje dirvoje, saulės įšildomuose šlaituose. Minta šaknimis.

### Nuotraukos:

Image:Cteniopus.flavus.jacobs79.jpg
Image:Cteniopus flavus.jpg
Image:Cteniopus flavus2.jpg
Biebė

**Biebė**, kitaip vadinama **Smoda** – upė Lietuvoje; Šventosios dešinysis intakas. Kerta kelius  ir . Įteka į Šventąją 96,1 km nuo Šventosios žiočių. 2007 m. atlikti vagos valymo darbai.

Upėvardžio kilmė neaiški. Galimai kilo iš žodžio *bebė* („baubas, baidyklė, utelė“). Pavadinimas Smoda žinomas tik iš raštų. Galimai yra retrogradinis darinys iš kaimo vardo *Pasmodai* arba žodžio *smodyti* („geisti, norėti“).

## Šaltiniai
Vadaksta

**Vadaksta** – upė Lietuvoje; Šventosios dešinysis intakas. Įteka į Šventąją Andrioniškyje, 100 km nuo Šventosios žiočių.

Upėvardis kildinamas iš *vadaksnis* („upės įlanka, užutėkis, užulanka“), *vadė* („sausa vaga, vandeninga po lietaus“).

## Šaltiniai
Beržuona

**Beržuona** – upė Lietuvoje, Anykščių rajone; Šventosios kairysis intakas. Prasideda netoli Knebių, prateka pro Juodbalos karjerą. Teka į rytus pro Ramuldavos miškus. Įteka į Šventąją 102,1 km nuo Šventosios žiočių.

Prie upės išsibarstę kaimai: Pavarės IV, Beržoniškis, Ramaškonys.

Upėvardis kilo nuo augalo pavadinimo *[[beržas]]*.

## Šaltiniai
El Chrubas

**El Chrubas** – miestas Alžyre. Jis yra mažiausias Alžyro miestas turintis daugiau negu 100 000 gyventojų. 2005 metų duomenimis mieste gyveno 103 995 gyventojai.
Maudinis stiebastraublis

**Maudinis stiebastraublis** (*Lixus iridis*) – straubliukų (*Curculionidae*) šeimos vabalas. Kūnas 12 - 22 mm. Gelsvai rusvas, žalsvas. Vabalai ištįsę, antenos plonos.  

Lervos vystosi dėmėtosios maudos stiebuose. Lietuvoje nedažnas.
Infraraudonieji spinduliai

**Infraraudonieji spinduliai** (sutr. **IR**) – elektromagnetinės bangos, kurių ilgis didesnis nei matomos šviesos, bet mažesnis nei radijo bangų. Pavadinimas reiškia žemiau raudono ( 'žemiau'). Raudona spalva tai yra matomos šviesos ilgiausias bangos ilgis. Infraraudonasis diapazonas yra tarp 750&nbsp;nm ir 1&nbsp;mm.

Astronomai infraraudonąjį diapazoną skirsto į:

* **Artimoji IR sritis**: nuo (0,7–1) iki 5 µm
* **Vidurinė IR sritis**: nuo 5 iki (25–40) µm
* **Tolimoji IR sritis**: nuo (25–40) iki (200–350) µm

## Nuorodos
Griškevičius

* Aleksandras Griškevičius – lėktuvų konstruktorius, aviacijos pradininkas
* Algirdas Griškevičius – tapytojas, fotografas, skulptorius
* Domas Griškevičius – politikas, Seimo narys.
* Gediminas Valdas Griškevičius – gydytojas, politikas
* Laimonas Griškevičius – gydytojas, medicinos mokslų daktaras, profesorius
* Marijonas Griškevičius – politikas
* Mauricijus Griškevičius – teisininkas, publicistas, žurnalistas
* Petras Griškevičius – partinis veikėjas

Pavardė dažna visoje Lietuvoje (ypač apie Musninkus, Giedraičius, Alantą, Simną). Kilusi iš pavardės , kuri – iš krikšto vardo *Grigorijus* trumpinio (, ).

## Šaltiniai
Vidžiūnas

**Vidžiūnas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Vidžiūnienė (ištekėjusi moteris) ir Vidžiūnaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Antanas Vidžiūnas – politikas;
*Arvydas Vidžiūnas – kalbininkas, politikas;
*Gintaras Vidžiūnas – provizorius, politikas.
*Albertas Vidžiūnas - režisierius;
Kauriraris

**Kauriraris** – lietuvių karo ir karo žirgų dievybė.

Vardo etimologija neaiški. Motiejus Strijkovskis dievą mini kaip *Chaurirari* ir mokslininkai niekaip nesutaria, kokia buvo pirminė lietuviška vardo forma. Vladimiras Toporovas iškėlė hipotezę, jog žodis išvestas iš lietuvių „kaurai“ (kailis, gaurai) ir priesagos – ar-. V. Manhartas mano, jog vardas išvestas iš lietuvių „karas“ ir tikrasis dievybės vardas buvo Karorius.

## Šaltiniai
Finansinė ataskaita

**Finansinė ataskaita** – formalus dokumentas, nusakantis įmonės ar kitos organizacijos finansinę būklę ir veiklą. Ją parengia apskaitininkai. Dažniausiai šis bendro pobūdžio terminas tapatinamas su finansinės atskaitomybės ataskaitomis, kurios rengiamos remiantis konkrečiais finansinės atskaitomybės standartais ataskaitinio laikotarpio (pavyzdžiui, finansinių metų ar finansinio ketvirčio) pabaigoje. Finansinių ataskaitų sudarymo tikslas – patenkinti informacijos vartotojų poreikius gauti teisingą informaciją apie įmonės finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kurie daugeliui finansinių ataskaitų vartotojų padeda priimti ekonominius sprendimus.
Finansinė ataskaita taip pat parodo vadovybei patikėtų išteklių tvarkymo rezultatus. Kad būtų pasiektas šis tikslas, finansinėse ataskaitose pateikiama informacija apie ūkio subjekto turtą, įsipareigojimus, nuosavybę, pajamas ir sąnaudas, įskaitant pelną ir nuostolius, savininkų įmokas ir paskirstymą savininkams kaip nuosavybės valdytojams ir pinigų srautus. Šie duomenys drauge su kita aiškinamajame rašte pateikiama informacija padeda finansinių ataskaitų vartotojams numatyti būsimuosius ūkio subjekto pinigų srautus ir ypač jų laiką bei tikimybę.

## Sandara
Paprastai įmonės ir kitos organizacijos rengia tik pagal įstatymus privalomas finansines ataskaitas. Šių privalomų finansinių ataskaitų rinkinys yra vadinamas finansinės atskaitomybės ataskaitomis arba metonimiškai ir ypač šnekamojoje kalboje tiesiog „finansine atskaitomybe“. Šį rinkinį paprastai sudaro:
* Balansas – finansinė ataskaita, kurioje nurodomas visas įmonės turtas, nuosavas kapitalas ir įsipareigojimai paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną.
* Pelno (nuostolio) ataskaita – finansinė ataskaita, kurioje nurodomos visos įmonės ataskaitinio laikotarpio pajamos, sąnaudos ir veiklos rezultatai – pelnas arba nuostoliai.
* Pinigų srautų ataskaita – finansinė ataskaita, kurioje nurodomos įmonės ataskaitinio laikotarpio pinigų ir pinigų ekvivalentų įplaukos ir išmokos.
* Nuosavo kapitalo pokyčių ataskaita – finansinė ataskaita, kurioje pateikiami duomenys apie įmonės nuosavo kapitalo pasikeitimą per ataskaitinį laikotarpį.

## Reglamentavimas
Įmonės gali rengti įvairias laisvos formos finansines ataskaitas, tačiau įmonės finansinės atskaitomybės ataskaitos sudaromos vadovaujantis konkrečiais finansinės atskaitomybės standartais, kurie privalo būti nurodyti finansinės atskaitomybės ataskaitose, pavyzdžiui:
* Lietuvos Respublikos įmonių finansinės atskaitomybės įstatymu;
* verslo apskaitos standartais arba tarptautiniais apskaitos standartais;
* kitais teisės aktais.

## Šaltiniai
* [Apskaitos instituto verslo apskaitos standartas „Finansinė atskaitomybė“, 2006 m. [gruodžio 31] d. redakcija] 
* LR įmonių finansinės atskaitomybės įstatymas.
* LR Finansų ministerija. Įmonių finansinė atskaitomybė. 
* Tarptautiniai apskaitos standartai – lankstinukas.
Kovo idos

**Kovo idos** – terminas, romėnų kalendoriuje apibūdinantis kovo 15 d. Apskritai, idos buvo tradicinio romėnų kalendoriaus kovo, gegužės, liepos ir spalio 15 d. bei kitų mėnesių – 13 dienomis. Šio pavadinimo nebeliko įsigalėjus Julijaus kalendoriui, tačiau jis dar ilgą laiką naudotas nusakyti mėnesio viduriui.

Dabar būtent kovo idos yra labiausiai žinomos kaip diena, kada 44 m. pr. m. e. buvo nužudytas Gajus Julijus Cezaris. Su tuo susijusi ir kita metaforinė prasmė – neišvengiamai artėjančios nelaimės.

Kiekvienos kovo idos šiuo metu Romoje minimos apsirengus togomis Cezario mirties vietoje. Pati sąvoka plačiai naudojama populiariojoje kultūroje – kaip knygų, dainų pavadinimas ar kitaip.

## Nuorodos