open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andris Liepa

**Andris Liepa** (g. 1962 m. sausio 6 d. Maskva) – latvių kilmės rusų baleto artistas, baletmeisteris.

## Biografija
Tėvas Maris Rudolfas Liepa, sesuo Ilzė Liepa. 1981 m. baigęs Maskvos choreografijos mokyklą iki 1988 m. šoko Didžiajame teatre Maskvoje. 1988 m. Niujorko miesto baleto, 1988–1989 m. Amerikos baleto teatro kviestinis solistas, nuo 1989 m. Marijos teatro (iki 1991 m. S. Kirovo operos ir baleto teatras) Sankt Peterburge artistas, nuo 1995 m. šio teatro pedagogas. Šoko Argentinos, Urugvajaus, Olandijos, Švedijos baleto trupėse, teatruose „La Scala“ Milane, „Grand Opera“ Paryžiuje.

1993 m. su Irina Fokina atnaujino baletmeisterio M. Fokino baletus „Petruška“, „Ugnies paukštė“, „Šecherazada“. 1997 m. įkūrė M. R. Liepos labdaros fondą, jo vadovas.

## Vaidmenys
* Saljeris – Mocartas ir Saljeris, pagal V. A. Mocarto ir A. Saljerio muziką
* Medinis Princas – Bela Bartokas. Medinis princas
* Princas, Dezirė, Zygfrydas – Piotras Čaikovskis. Spragtukas, Miegančioji gražuolė, Gulbių ežeras
* Albertas – Adolfas Adamas. Žizel
* Borisas – Dmitrijus Šostakovičius. Aukso amžius
* Žanas de Brijenas – Aleksandras Glazunovas. Raimonda
* Jaunuolis – Rožės sapnas, pagal K. Vėberio muziką
* Soloras – Liudvikas Minkus. Bajaderė
* Caraitis Ivanas – Igoris Stravinskis Ugnies paukštė

## Šaltiniai
Austrija Eurovizijoje

**[[Austrija]] [[Eurovizija|Eurovizijos dainų konkurse]]** dalyvavo 54 kartus, debiutavusi 1957 metų konkurse. Šalis laimėjo du kartus, 1966 metais – Udo Jürgens su daina „Merci Chérie“, 2014 metais – Conchita Wurst su daina „Rise like a phoenix“.

## Istorija

Pastaraisiais metais Austrijos dainos linkusios į humorą. 2003 metais komikas Alf Poier atliko dainą „Weil Der Mensch Zählt“ apie ūkiuose auginamus gyvūnus. 2005 metais Global Kryner dainavo ispanų kalba atliekamą dainą „Y Así“. Tai buvo pirmasis Austrijos pasirodymas pusfinalyje, bet šaliai nepavyko patekti į finalą.

Po trejų metų pertraukos, 2010 m. liepos 28 d., Austrijos transliuotojas ORF pranešė, kad Austrija grįš į 2011 m. konkursą, kuriame Nadine Beiler sėkmingai įveikė pusfinalį, o finale užėmė 18 vietą. Austrija patvirtino, kad jie dalyvaus 2012 m. konkurse ir dalyvavo konkurso pirmajame pusfinalyje. Jie užėmė paskutinę vietą su 8 taškais.

## Dalyvavimas

* Jei šalis laimėjo praėjusiais metais, sekančiais metais nedalyvavo konkurso pusfinalyje. 
* 2004–2007 m. top dešimt šalių, kurios nebuvo „Big Four“ šalys, nedalyvauja kitų metų pusfinalyje. Jei, pavyzdžiui, Vokietija ir Prancūzija patenka į dešimtuką, šalys, užėmusios 11 ir 12 vietas, patenka į ateinančių metų finalą kartu su kitomis šalimis.

## Balsavimų istorija 1975–2022 m.

### Austrijos taškai

### Valstybių taškai Austrijai

## Konkursų rengimas

## Nuorodos
* Austrijos Eurovizijos svetainė 
* Visų Austrijos dainų žodžiai
Natalija Likevičienė

**Natalija Likevičienė** (1910 m. balandžio 18 d. Varšuva – 1977 m. sausio 16 d. Kaunas) – Lietuvos zoologė, biologijos mokslų kandidatė.

## Biografija
1939 m. baigė Vilniaus universitetą. 1960 m. biologijos mokslų kandidatė.

1946–1951 m. dirbo Kauno zoologijos muziejuje, nuo 1952 m. dėstė Kauno aukštosiose mokyklose. Antrojo pasaulinio karo metais su vyru Vytautu nuo nacių gelbėjo žydus.

## Mokslinė veikla
Viena iš teriologinių tyrimų pradininkių Lietuvoje. Mokslinio darbo sritis – pelinių graužikų, šikšnosparnių ir vabzdžiaėdžių žinduolių biologija.

## Bibliografija
* Vadovas Lietuvos žinduoliams pažinti, su kitais, 1964 m.
* Tadas Ivanauskas, su kitais, 1976 m.
* Pilkasis kiškis, 1977 m.

## Įvertinimas
* 1996 m. Pasaulio teisuolių medalis
* 2005 m. Žūvančiųjų gelbėjimo kryžius

## Šaltiniai
Tarsidės sritis

**Tarsidės sritis** – didelė vulkaninė plokštuma, esanti Marso pusiaujyje, ties vakariniu Marinerio slėnio kraštu. Šią plokštumą supa žiedo formos topografinės įdubos. Tarsidės srityje yra Tarsidės Kupolas. Jame yra vieni didžiausių Saulės sistemos ugnikalnių. Tarp jų Olimpo kalnas.

Tarsidės Kupolas turėjo didelę įtaką Marso geologijai. Manoma, kad viena iš Marinerio slėnio atsiradimo priežasčių galėjo būti Tarsidės srityje vykstantys vulkaniniai procesai. Taip pat yra išelta hipotezių, kad dideli kiekiai vandens garų ir anglies dioksido, išsiskyrę iš Tarsidės regione tekėjusios magmos, galėjo turėti didelę įtaką Marso atmosferai drėgnuoju planetos periodu.
Petras Likša

**Petras Likša** (1920 m. liepos 29 d. Liesiškiuose, Obelių valsčius – 2011 m. rugpjūčio 9 d. Vilniuje) – Lietuvos teatro ir televizijos aktorius, režisierius.

## Biografija
Gimė amatininko siuvėjo šeimoje. Baigė pradžios mokyklą kaimyniniame Svobiškio kaime. Vėliau su tėvais apsigyveno Obeliuose, persikėlė į Kauną, kur įgijo vidurinį išsilavinimą vakarinėje mokykloje.

1941–1952 m. sukūrė vaidmenų Kauno didžiajame teatre, 1944 m. baigė šio teatro vaidybos studiją. 1948 m. įkūrė Kauno politechnikos instituto (iki 1950 m. Kauno universitetas) studentų teatro studiją, jai vadovavo iki 1960 m. 1952–1959 m. Kauno jaunojo žiūrovo teatro aktorius ir režisierius. 1953 m. baigė A. Lunačiarskio teatro meno instituto Maskvoje Aukštuosius režisūros kursus. 1960–1989 m. Lietuvos RTV režisierius, aktorius. 1990 m. įkūrė ir iki 2000 m. vadovavo Vilniaus senjorų teatrui, jo režisierius ir aktorius.

Palaidotas Antakalnio kapinėse, Menininkų kalnelyje.

## Kūryba

### Vaidmenys
* 1943 m. Samodukas – Antanas Vienuolis. Prieblandoje
* 1944 m. Smuklininkas – Jacintas Benavente y Martinesas. Gyvenimas išvirkščiai
* 1946 m. Tonis – Oliveris Goldsmitas. Klaidų naktis
* 1948 m. Filibertas – Karlas Goldonis. Žaismingas nuotykis
* 1963–1970 m. Pasakų Senelis – TV laidoje „Pas Pasakų Senelį“
* 1964–1972 m. Petras Petraitis – TV seriale „Petraičių šeimoje“, rež. Galina Dauguvietytė

### Pastatymai
* 1952 m. Jevgenijus Švarcas. Sniego karalienė
* 1952 m. P. Maliarevskis. Ropė
* 1955 m. Aleksandra Bruštein. Mažoji Dori, pagal Čarlzą Dikensą
* 1955 m. Danutė Čiurlionytė-Zubovienė. Pasakų šalis
* Nemunas patvino, TV spektaklis, pagal Justiną Marcinkevičių
* 1961 m. Kaimo kronikos, TV spektaklis, pagal Vytautą Rimkevičių
* 1964 m. Prie dangaus vartų, TV spektaklis, pagal Vinco Krėvės apysaką „Raganius“

## Šaltiniai
Vladas Limantas

**Vladas Limantas** (1920 m. kovo 5 d. Kaune – 2011 m. sausio 24 d.) – Lietuvos aktorius, režisierius.

## Biografija
1944–1945 m. Vilniaus „Vaidilos“ teatro, 1945–1947 m. Vilniaus dramos teatro aktorius, 1948 m. baigė šio teatro vaidybos studiją. 1952 m. baigė režisūrą A. Lunačiarskio teatro meno institute Maskvoje.

1953–1956 m. Klaipėdos dramos teatro, 1957–1959 m. Lietuvos televizijos, 1960–1963 m. Šiaulių dramos teatro vyr. režisierius. 1957–1959 m. dėstė Lietuvos konservatorijoje. 1963–1988 m. vadovavo Vilniaus universiteto Kiemo teatrui ir prie jo įsteigtai studijai. Šiame teatre atgaivino mokyklinio teatro tradiciją, spektakliuose (Vydūnas. Pasaulio gaisras, 1968 m., Aldona Liobytė. Kuršo bėglys, 1969 m.) naujomis priemonėmis interpretavo misterijos žanrą. 1988 m. įkūrė Vilniaus senamiesčio teatrą, iki 1999 m. jo meno vadovas ir režisierius. Parašė pjesių.

## Pastatymai
* Michailas Lermontovas. Maskaradas, 1953 m.
* Kazys Saja. Lažybos, 1954 m.
* Viljamas Šekspyras. Romeo ir Džuljeta, 1955 m.
* Balys Sruoga. Apyaušrio dalia, 1956 m.
* Ana Parnis. Afroditės sala, 1960 m.
* A. Deneri ir Filipas Dumanuaras. Don Sezaras de Bazanas, 1961 m.
* Vladimiras Majakovskis. Pirtis, 1962 m.
* Viljamas Šekspyras. Dvyliktoji naktis, 1963 m.

* Kol nevėlu, Lietuvos meninių ir kronikinių filmų studija, 1957 m., antrasis režisierius, rež. Julijus Fogelmanas, Vytautas Žalakevičius

## Šaltiniai
Bostono terjeras

**Bostono terjeras** () – šunų veislė kilusi iš JAV. Šie sumanūs, protingi, žaismingi šunys yra vos 34–48 cm aukščio ir sveria iki 11 kg. Jų trumpaplaukis kailis gali būti su tamsiomis juostomis arba juodas su baltomis dėmėmis.

## Priežiūra
Dažnai šukuoti nereikia, tai atlikti šepečiu, aptrinti kailį pirštine. Reikia valyti ausis, patrumpinti nagus. Kartais specialiu losjonu iššluostyti snukio klostes.

## Charakteris
Sumanus, protingas, guvus, energingas, supranta humorą, žaismingas, pasitiki savimi, meilus, prieraišus. Puikus sarginis šuo, be reikalo neloja.

## Dresūra
Sumanus, todėl lengvai dresuojamas. Labai jautrus šeimininko balso intonacijoms.

## Elgesys su kitais gyvūnais ir žmonėmis
Puikiai sutaria su vaikais. Kiti šunys ir katė jam nekliudo.

## Mankšta
Nemėgsta begalinių pasivaikščiojimų, bet trokšta visur būti su šeiminiku. Šuo lengvas, jį galima nešiotis. Visada pasirengęs žaisti.
Ansas Lymantas

**Ansas Lymantas** (1921 m. rugsėjo 26 d. Jonušuose, Dovilų valsčius – 2002 m. liepos 22 d. Monrealyje, Kanada) – Mažosios Lietuvos visuomenės veikėjas, lietuvių spaudos darbuotojas, žurnalistas, dailininkas.

## Biografija
Klaipėdoje pas Adomą Braką mokėsi grafikos ir dailės. 1939 m. suredagavo ir parengė spaudai paskutinius laikraščio „Lietuvos keleivis“ numerius. Po 1939 m. kovo mėn. Klaipėdos krašto aneksijos nepriėmęs Vokietijos pilietybės turėjo iš Klaipėdos išvykti.

1942 m. baigęs Berlyno poligrafijos institutą (grafikos meną) dirbo kino filmų bendrovėje „Universum-Film Aktiengesellchaft“. Po 1945 m. gyveno karo pabėgėlių stovyklose Flensburge, Liubeke, Kelne, Hanoveryje; dalyvavo lietuvių veikloje. 1950–1951 m. redagavo atkurtą laikraštį „Keleivis“, rašė ir į kitus leidinius. 1951 m. kovo mėn. apsigyveno Monrealyje. Nuo 1960 m. dirbo aviacijos bendrovėje „Canadian Airlines“.

Mažosios Lietuvos bičiulių draugijos veikėjas, 1955–1957 m. redagavo ir leido jos informacinį biuletenį „Bičiulis“, 1960-1971 m. ir 1982–1988 m. – laikraštį „Lietuvos pajūris“. Mažosios Lietuvos rezistencinio sąjūdžio, įkurto 1953 m., pirmasis pirmininkas, 1985–1992 m. Mažosios Lietuvos fondo valdybos pirmininkas. Daug rašė išeivijos spaudoje. Savaitraštyje „Nepriklausoma Lietuva“ rengė skyrelį „Mažoji ir Didžioji – viena Lietuva“. Iliustravo ir suredagavo Broniaus Krikštopaičio knygą „Jūrų keliais“ (1979 m.), kai kuriuos Mažosios Lietuvos fondo leidinius. 2002 m. jo sukauptas archyvas perduotas saugoti Klaipėdos universiteto bibliotekai.

## Bibliografija
* Man knietėjo pasakyti, kas gulėjo ant širdies, 2001 m.

## Šaltiniai
Inesa Linaburgytė

**Inesa Linaburgytė** (g. 1966 m. balandžio 10 d. Klaipėdoje) – Lietuvos dainininkė (dramatinis sopranas).

## Biografija
1992 m. baigė Lietuvos muzikos akademiją, V. Daunoro ir N. Mameniškienės mokinė. Nuo 1992 m. Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro solistė. Dainavo su kameriniais ir simfoniniais orkestrais. Gastroliavo Rytų Europos teatruose, Ispanijoje, Japonijoje, JAV, Olandijoje, Taivane.

## Vaidmenys
* Adaldžiza – Vinčencas Belinis. „Norma“
* Amneris, Azučena, Amelija – Džiuzepė Verdis. „Aida“, „Trubadūras“, „Kaukių balius“
* Turandot, Toska – Džakomas Pučinis. „Turandot“, „Toska“
* Karmen – Žoržas Bizė. „Karmen“
* Grafienė – Piotras Čaikovskis. „Pikų dama“
* Bronius Kutavičius. „Lokys“
* Marina – Modestas Musorgskis. „Borisas Godunovas“
* Santuca – Pietras Maskanis. „Kaimietiška garbė“
* Zyglindė – Richardas Vagneris. „Valkirija“

## Koncertinės mecosoprano partijos
* Liudvigas van Bethovenas. IX simfonija, „Missa solemnis“
* Gustavas Maleris. I, III simfonijos
* Georgas Frydrichas Hendelis. oratorija „Mesijas“
* Morisas Ravelis
* Volfgangas Amadėjus Mocartas
* Francas Šubertas
* Džiuzepė Verdis. „Requiem“

## Įvertinimas
* 1994 m. jaunųjų dainininkų konkurso (Ryga) diplomantė
* 1996 m. konkurso „Verdi balsai“ (Italija) prizas (koncertinė kelionė į Japoniją)
* 2004 m. Vytauto Didžiojo ordino Riterio kryžius

## Šaltiniai
Petras Limanauskas

**Petras Limanauskas** (1924 m. balandžio 24 d. Dambrava, Rumšiškių valsčius – 1999 m. gruodžio 16 d. Kaunas) – Lietuvos inžinierius mechanikas, tekstilės technologas.

## Biografija
1951 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1951-1956 m. Kauno P. Ziberto šilko kombinato inžinierius mechanikas, 1956-1961 m. vyr. mechanikas). 1957-1993 m. Kauno politechnikos instituto (nuo 1990 m. Kauno technologijos universitetas) dėstytojas, nuo 1966 m. docentas.

## Mokslinė veikla
Mokslinių tyrimų svarbiausios kryptys – audimo technologijos tobulinimas, naujų prietaisų kūrimas audinių ir kitų tekstilės medžiagų eksploatacinėms ir mechaninėms savybėms (daugkartiniam tempimui, varginimui, nuovargiui) tirti. Sukūrė ir įdiegė audimo staklių priežiūros mechanizmų verpalams įriesti, jų ritiniams nuimti ir transportuoti. 8 išradimų autorius. Su kitais parengė žinyną „Tekstilininko vadovas“ (1964 m.).

## Įvertinimas
* 1966 m. LTSR valstybinė premija

## Šaltiniai
Suomija Eurovizijoje

**[[Suomija]] [[Eurovizija|Eurovizijos dainų konkurse]]** dalyvavo 55 kartus. Debiutavo 1961 m. ir prabėgus 45 metams nuo debiuto laimėjo.

## Istorija

Prieš 2006 m. pergalę, Suomija buvo laikoma mažai sėkminga Eurovizijos šalimi. Konkurse paskutinę vietą užėmė devynis kartus iš tris kartus pelnė nulį taškų (*zero points*). Aštuntajame ir devintojo dešimtmečio pradžioje Suomija buvo labiausiai paveikiama įvairiomis iškritimo schemomis, skirtomis apriboti dalyvaujančių šalių kiekvienų metų konkurse skaičių. Dėl žemų rezultatų Suomija neteko teisės dalyvauti 1995, 1997, 1999, 2001 ir 2003 metais. Iki 2006 m. net buvo paskelbtas populiarus anekdotas, kur vyras išlaisvina džiną iš butelio:

: *Džinas:* Ačiū už išlaisvinimą! Dabar aš išpildysiu jums vieną norą.
: *Vyras:* Atneškite Kareliją atgal į Suomiją!
: *Džinas:* Tai per didelis noras, gal mažesnį?
: *Vyras:* Gerai, tegul Suomija laimi Eurovizijos dainų konkursą vieną kartą!
: *Džinas:* Hmm… leiskite man vėl pamatyti žemėlapį…

### Pirmoji pergalė

2006 metais Suomija laimėjo konkursą, nugalėtojų daina radikaliai skyrėsi nuo pagrindinių konkurse vyraujančių Europop žanro dainų. Tuomet grupės Lordi daina „Hard Rock Hallelujah“ surinko didžiausią taškų skaičių (292) Eurovizijos dainų konkurso istorijoje, bet šis rekordas vėliau buvo pagerintas 2009 m. Norvegijos atstovo (387).

### Kalba

Visos Suomijos dainos atliekamos anglų kalba nuo 1973 iki 1976 m. ir nuo 2000 metų (išskyrus 2008, 2010 ir 2012 m.). Dvi dainos, 1990 ir 2012 m., buvo atliekamos švedų kalba, kuri yra oficiali Suomijos kalba kartu su suomių kalba. Visos kitos Suomijos dainos buvo atliekamos suomių kalba.

## Dalyvavimas

 1  *Deleguota į finalą komisijos sprendimu.*

* Jei šalis laimėjo praėjusiais metais, sekančiais metais nedalyvauja konkurso pusfinalyje. Be to, 2004–2007 m. dešimt šalių, kurie nebuvo „Big Four“ šalys, nedalyvauja kitų metų pusfinalyje. Jei, pavyzdžiui, Vokietija ir Prancūzija patenka į dešimtuką, šalys, užėmusios 11 ir 12 vietas, patenka į ateinančių metų finalą kartu su kitomis šalimis.

## Balsavimų istorija 1975–2015

### Suomijos taškai

### Valstybių taškai Suomijai

## Konkursų rengimas

## Marcel Bezençon apdovanojimai

#### Spaudos apdovanojimas

#### Gerbėjų apdovanojimas

## Taip pat skaitykite
* Suomija Eurovizijos šokių konkurse

## Nuorodos
* Suomijos Eurovizinis puslapis
* Suomijos fanų klubas
Augustinas Linčius

**Augustinas Linčius** (iki 1945 m. *Lipčius*, g. 1934 m. gegužės 28 d. Kaune) – Lietuvos geologas, fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
Sesuo Filomena Linčiūtė-Vaitiekūnienė. Žmona Donata Linčiuvienė. 1958 m. baigė Vilniaus universitetą. 1967 m. geologijos ir mineralogijos mokslų kandidatas.

1958–2000 m. dirbo Geologijos ir geografijos institute (nuo 1963 m. Geologijos institutas), nuo 2000 m. dirba Vilniaus universiteto Gamtos fakultete.

## Mokslinė veikla
Tiria Lietuvoje eksploatuojamas ir perspektyvias naudingąsias iškasenas, ekologinį pažeidžiamumą, ypač jautriame Šiaurės Lietuvos sulfatinio karsto regione Biržų krašte, ir kitas mokslines problemas, vertina Lietuvos gamtos paminklus, draustinius, tiria jų išsaugojimo galimybes.

## Bibliografija
* Geologinės praeities pėdsakai Lietuvos kraštovaizdyje, su V. Narbutu, 1969 m.
* Lietuvos gelmių lobiai, 1972 m.
* Šimtas geologijos mįslių, 1980 m.
* Pabaltijo tarybinių respublikų geologija, su kitais, 1982 m., rusų kalba
* Devono uolienų karstas ir aplinkosaugos problemos Šiaurės Lietuvoje, su V. Narbutu ir V. Marcinkevičiumi, 2001 m.
* Gamtos ir žmogaus istorijos pėdsakai Biržų krašte, su V. Narbutu, Vilnius, Akstis, 2005 m. ISBN 9986-759-32-3

## Šaltiniai
Tolstojaus krateris

**Tolstojaus krateris** – didelis, senas smūginis krateris Merkurijuje. Kraterio koordinatės 16.3° pietų platumos ir 163.5° vakarų ilgumos. Kraterio skersmuo apie 390 km. Krateris pavadintas rusų rašytojo Levo Tolstojaus pavarde.

Daubą sukūręs smūgis įvyko ankstyvajame Merkurijaus formavimosi laikotarpyje. Šią struktūrą supa du maždaug 365 ir 510 km skersmens sutrūkinėję žiedai. Žiedų šiaurinė pusė mažai išsivysčiusi. Pietrytinėje pusėje matomas trečias 466 km skersmens dalinis žiedas. Vidinio žiedo išorėje pasklidusi mažo albedo medžiaga. Centrinę struktūros dalį dengia lygios medžiagos sluoksnis.

Nors Tolstojaus krateris ir senas, tačiau jis išlaikė spinduliais išsidėsčiusias smūgio metu išmestos medžiagos liekanas supančias maždaug du trečdalius kraterio apskritimo ilgio. Šios linijos geriausiai matomos pietvakarinėje Tolstojaus dalyje. Neįprastas išmestos medžiagos spindulių išsidėstymas gali būti paaiškintas trimis būdais:
# Struktūrų egzistavusių prieš susidarant Tolstojaus įdubai įtaka;
# Dalis nusėdusios medžiagos vėliau buvo palaidota;
# Tolstojaus kraterį sukūrė dideliu kampu į paviršių kritęs meteoritas, todėl medžiaga buvo išmesta nesimetriškai.
Donata Linčiuvienė

**Donata Linčiuvienė** (1938 m. gruodžio 3 d. Kaune  – 2024 m. gegužės 18 d. Vilniuje) – Lietuvos vertėja, redaktorė, tekstologė.

## Biografija
Tėvas Pranas Dielininkaitis, vyras Augustinas Linčius. 1961 m. baigė lietuvių k. ir literatūrą Vilniaus universitete. 1962–1969 m. leidyklų „Mintis“, 1969–1994 m. „Vaga“, 1996 m., 1997–1998 m. „Katalikų pasaulis“ redaktorė. Nuo 1994 m. – Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto redaktorė.

## Kūryba
Vertė iš prancūzų (André Maurois, Jean Anouilh, Hervé Bazin, Georges Perec ir kt.) ir rusų kalbos (Ostija Joselianis, Viktoras Astafjevas ir kt.).

Sudarė ir parengė dvi O. Milašiaus poetinių vertimų rinktines („Vienatve, mano motina“ 1994 m. , „Poezija“ 1996 m.), A. Vaičiulaičio kūrybos rinktinę „Linksmam būti yra sunkiausia“ (2006 m.) 

2008 m. D. Linčiuvienei skirta Literatūros redaktoriaus premija („Auksinė lupa“).

2019 m. apdovanota Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino medaliu.

2021 metų Felicijos Bortkevičienės kalbos premijos laureatė. 

## Šaltiniai
Rokiruotė

**Rokiruotė** – ypatingas šachmatų ėjimas. Yra du rokiruočių variantai: **ilgoji** (algebr.žym. 0-0-0) ir **trumpoji** (algebr.žym. 0-0). Ėjime dalyvauja karalius ir bokštas. Jį galima daryti vieną kartą per partiją. Rekomenduojama daryti 4-7 ėjime. Diagramose pavaizduota, kaip ji daroma.


Nors draugiškose partijose nėra didelio skirtumo, ar pradėti rokiruotę su bokštu, ar su karaliumi, oficialiuose turnyruose, reikia pradėti su karaliumi, nes kitu atveju varžovas gali pareikalauti paprasto ėjimo bokštu.

## Rokiruotės taisyklės
Rokiruotės negalima daryti, jeigu:
* Karalius arba rokiruotėje dalyvaujantis bokštas yra pajudėję iš vietos (net jei kuri nors iš tų figūrų grįžo į pradinę padėtį);
* Tarp karaliaus ir bokšto yra bet kokia figūra;
* Karaliui skelbiamas šachas;
* Karalius po rokiruotės atsistoja į užpultą langelį arba eina pro varžovo kontroliuojamą langelį.



## Strategija

### Tikslai

Rokiruotė daroma siekiant:
* Užtikrinti karaliaus saugumą lentos pakraštyje debiuto ir mitelšpilio metu, nes centre jis gali būti puolamas priešininko figūrų;
* Išvengti figūrų surišimo (Karaliui esant centre dažnai surišamos figūros, ypač žirgai) ar šakučių;
* Išvesti bokštą.

Nepadarius rokiruotės gali grėsti pavojus karaliui ir kitoms figūroms.



### Pavojai rokiravus
Rokiruotė turi vieną trūkumą – po rokiruotės užpultas karalius turi žymiai mažiau langelių bėgimui. Todėl kartais gali grėsti matas.

#### Matas bokštu paskutinėje gulstinėje


Tarp žemo ar vidutinio lygio šachmatininkų po trumposios rokiruotės kartais pasitaiko šis matas. Toks matas pasitaiko, kai po rokiruotės bokštas išvedamas iš 8-osios (baltiesiems – 1-osios) gulstinės (taip pat jei ten nėra kito bokšto ar valdovės), kai nėra galimybės su figūra ateiti į langelį f8 (jei matas gresia baltiesiems – f1). Galima ginti laukelį e8, tačiau bokštas gali patekti iš 1-osios gulstinės į 8-ąją ne per e, o per kitas linijas. Šis matas išvengiamas ir darant „orlaidę“ (prastumiant f, g arba h pėstininką).

#### Matas [[Valdovė (šachmatai)|valdove]] 7-ojoje gulstinėje


Kartais pasitaiko matas valdove 7-ojoje gulstinėje. Diagramoje pavaizduotas vienas iš galimų pavyzdžių. Gynybos nuo šio mato priklauso nuo to, kuriame langelyje stovėjo valdovė prieš 1 ėjimą. Jei valdovė stovėjo laukeliuose d4 arba e5, gynyba nuo mato yra ėjimas **f3**, jei g3, g4, g5 – ėjimas **g3**. Jei valdovė buvo laukeliuose f6, g6 arba h6, būtų užtekę ją nukirsti (nebent juodieji būtų praradę g pėstininką).

## Dirbtinė rokiruotė
Kartais rokiruotės teisė būna prarandama priverčiant karalių paeiti iš pradinės padėties. Tada galima paslėpti karalių ir išvesti bokštą per kelis ėjimus. Tai vadinama **dirbtine rokiruote**.


Kadangi juodieji paėjo į e7 iš pradinės padėties, jie prarado rokiruotės teisę. Tačiau jie greitai gali padaryti dirbtinę rokiruotę tokiomis ėjimų sekomis:

* **1.Be8** (tinka ir Bd8, Bc8, Bb8 ir Ba8)**, 2.Kf8, 3. Kg8**
* **1.f6, 2.Kf7, 3. Bf8** (tinka ir Be8, Bd8, Bc8, Bb8 ir Ba8)**, 4.Kg8**
Julijonas Lindė-Dobilas

**Julijonas Lindė-Dobilas** (1872 m. lapkričio 15 d. Dovydai, Joniškėlio valsčius – 1934 m. gruodžio 2 d. Panevėžys) – Lietuvos rašytojas, kunigas, pedagogas.

## Biografija
1898 m. baigė Kauno kunigų seminariją, įšventintas kunigu. Kunigavo Latvijoje (Skaistkalnėje, Pilbergėje, Lyvberzėje, Alūkstoje), Varniuose. Per Pirmąjį pasaulinį karą mokytojavo Jekaterinoslave (dab. Dnipras). Nuo 1922 m. Panevėžio gimnazijos mokytojas, nuo 1926 m. – direktorius. Su kitais įkūrė moksleivių sambūrį „Meno kuopa“ ir jam vadovavo.

Palaidotas Panevėžio Kristaus Karaliaus Katedros kapinėse.

## Kūryba
Svarbiausiame kūrinyje – romane „Blūdas, arba Lietuva buvusios Rusijos revoliucijos mete“ (1912 m. 2 leid. 1990 m.) – realistiškai vaizduojami 1905–1907 m. revoliucijos įvykiai, kritikuojama konservatyvioji dvasininkija. Tai pirmasis lietuvių psichologinis romanas. Sukūrė etinės problematikos dramas „Širdis neišturėjo“ (1921 m.) ir „Kur laimė?“ (1930 m.), apsakymų („Juodnugaris“, „Kūčios“, „Valiūtė“). Jo studija „Ar paseno Tenas: Jo „Meno filosofijos" kritika“ (1927 m.) sukėlė ginčų ir aštrią polemiką su J. Eretu. Parašė straipsnių apie literatūrą, estetiką, rašytojus. Publicistikai (rinkiniai „Į slėpiningąjį dvasios pasaulį“, išl. 1996 m.) būdinga filosofinė, kultūrologinė problematika, aukšto dvasinio polėkio apibendrinimai, intelektuali kalba.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Rapolas Šaltenis. *Tarp dangaus ir žemės. Dobilo gyvenimo ir darbų pėdsakais*: biografinė apybraiža. Vilnius: Vaga, 1990.
* Juozas Brazauskas. *Skaisčios širdies žmogus – Julijonas Lindė-Dobilas*: biografinė apybraiža. Panevėžys: D. Rudžio individuali įmonė, 2018.
Henrikas Husas

**Henrikas Husas** (, g. 1837 m. Krokuvoje – m. 1905 m.) – lenkų geležinkelių tiesimo inžinierius.

Architekto Juzefo Huso brolis.

Gimė 1837 m. Krokuvoje. Mokėsi privačiai, vėliau inžinerinius mokslus studijavo Vienos Politechnikos institute. Darbinę veiklą pradėjo 1858m. Karlo Liudviko geležinkelio Krokuva-Lvovas statybose, po to tiesė Varšuvos-Vienos gelžkelį.

1883 m. tapo vyriausiuoju Polesės geležinkelio statybos inžinieriumi. Jis paruošė ir įgyvendino ruožo Vilnius-Rovnas sudėtingiausią projektą – kelią per Polesės pelkes. Apie šį savo gyvenimo svarbiausią darbą išleido knygą ``Kelio nuo Vilniaus iki Rovno albumas (1883-1885)``.

Mirė 1905 metais.
Juozas Lingys

**Juozas Lingys** (1919 m. sausio 1 d. Gyliškiuose, Sintautų valsčius, Šakių apskritis – 1984 m. gruodžio 16 d. Vilniuje) – Lietuvos choreografas.

## Biografija
1938–1940 m. Vytauto Didžiojo universitete studijavo prancūzų filologiją, 1940–1943 m. Vilniaus universitete – lietuvių filologiją. 1973 m. baigė Šiaulių pedagoginio instituto Klaipėdos fakultetą.

1941–1943 m. ir 1945–1949 m. ansamblio „Lietuva“ šokėjas, nuo 1946 m. ir baletmeisteris. 1952–1953 m. Vilniaus dešimtmetės muzikos mokyklos, 1958–1963 m. Vilniaus kultūros-švietimo technikumo, 1967–1980 m. LSSR konservatorijos Klaipėdos fakultetų dėstytojas; nuo 1978 m. profesorius. Palaidotas Antakalnio kapinėse.

## Kūryba
1950 m., 1955 m., 1960 m., 1965 m., 1970 m., 1975 m., 1980 m. respublikinės dainų šventės Šokių dienos vyr. baletmeisteris ir meno vadovas. Sukūrė apie 200 liaudies šokių sceninių kompozicijų, choreografinių vaizdų, tarp jų: „Lenciūgėlis“ (1943 m.), „Malūnėlis“ (1944 m.), „Sadutė“ (1946 m.), „Jievaro tiltas“, „Džigūnas“, „Blezdingėlė“ (visi 1947 m.), „Gaidys“ (1948 m.), „Kolūkio pirmininkas“ (1950 m.), „Statybininkų šokis“ (1951 m.), „Trys mergelės“ (1958 m.), „Greitpolkė“ (1965 m.), „Kupolinis“, „Rusnietis“ (abu 1968 m.), „Šventinė polka“ (1973 m.).

Kūrybai būdinga liaudiška tradicija, siužetiškumas, lyrizmas, emocionalumas. Dauguma jo sceninių kompozicijų paremti konkrečiu liaudies šokiu arba papročių, apeigų elementais. 5-6 dešimtmečio šokiai saikingai stilizuoti, 7-8 dešimtmečio šokių žingsniai ir judesiai sudėtingesni, naudojami klasikinio šokio elementai. Pastatė lietuvių šokių Latvijoje, Ukrainoje, Rusijoje, VDR, Čekoslovakijoje, Rumunijoje ir kitur. Išleido 20 knygų apie lietuvių liaudies šokius.

## Bibliografija
* Lietuvių liaudies šokiai. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1948–1959. – 3 t.: iliustr.
* Šokiai ir žaidimai: 1950 m. Dainų šventės repertuaras. – Vilnius: Tiesa, 1950. – 134 p.: iliustr.
* Lietuvių liaudies žaidimai. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1955. – 197 p.: iliustr.
* Šok mergelės vainikuotos: šokių rinkinys. – Vilnius: Liaudies meno rūmai, 1972. – 195 p.: iliustr.
* Sceninis lietuvių liaudies šokis. – Vilnius, 1975–1981. – 4 kn.
* Lietuviškų šokių pynė / dail. Vytenis Lingys. – Vilnius: Vaga, 1978–1988. – 5 d.

## Įvertinimas
* 1950 m. Stalino premija
* 1965 m. LSSR valstybinė premija
* 1970 m. SSRS liaudies artistas
* 1970 m. SSRS valstybinė premija

## Šaltiniai

## Literatūra
* Juozas Lingys: biobibliografinė rodyklė / sud. Regimantas Lingys. – Vilnius: Mokslas, 1984. – 116 p.
* Padarykit aslužėj ruimužį… : Juozas Lingys gyvenime ir kūryboje / Kazys Poškaitis, dail. Algimantas Švažas. – Vilnius: Muzika, 1996. – 247 p.: iliustr. – ISBN 9986-529-07-7
Venera 4

**Venera 4** – SSRS kosminis aparatas, tyrinėjęs Venerą. Pagrindinė jo užduotis buvo tiesioginiai Veneros atmosferos tyrimai. Aparato masė be kuro buvo 1106 kg. Zondo, nuleisto į Veneros atmosferą, masė 377 kg. Paleistas jis buvo 1967 m. birželio 12 d., į Veneros atmosferą įskriejo 1967 m. spalio 18 d. Nuleidžiamasis aparatas turėjo kelis mokslinius prietaisus: barometrą, du termometrus, radio altimetrą, atmosferos tankio matuoklį, 11 dujų analizatorių, du radijo siųstuvus. Platforma, kuri atgabeno nuleidžiamąjį aparatą iki Veneros, turėjo magnetometrą, kosminių spindulių detektorių, Laimano-alfa spektrometrą. Nuleidžiamasis aparatas išskleidęs parašiutą leidosi Veneros atmosfera ir siuntė gaunamus duomenis į Žemę. Aparatas nustojo veikti likus 24,96 km iki paviršiaus.

Venera 4 buvo pirmasis sėkmingai veikęs aparatas, atlikęs tiesioginius kitos planetos aplinkos tyrimus. Jis atsiuntė duomenų apie cheminę Veneros atmosferos sudėtį, nustatė, kad Veneros atmosferos tankis yra daug didesnis nei buvo manoma anksčiau.
Atelstanas

**Etelstanas** (, pramintas **Šlovinguoju** (), apie 895–939 m. spalio 27 d.) – Anglijos karalius 924/925-939 m.

## Biografija

Jis buvo karaliaus Edvardo I sūnus ir Etelfledos iš Mersijos sūnėnas. Po pergalės prieš Konstantiną II, Škotų karalių, Brunanburo mūšyje 937 m. jis pradėjo vadintis „Britanijos karaliumi“. Jo valdymas dažnai nepastebimas dėl didesnio dėmesio Alfredui Didžiajam ir Edmundui I.


King.athelstan.tomb.arp.jpg|Atelstano kapas Malmesburio abatijoje



**Atelstano protėviai **





## Išnašos
Leopold Arends

**Leopoldas Arendsas** (; 1817 m. gruodžio 1 d. Rokiškyje – 1882 m. gruodžio 22 d. Berlyne) – vokiečių stenografijos išradėjas.

## Biografija
Buvo nusprendęs tapti vaistininku, įstojo į Dorpato universitetą, kur be farmacijos studijavo kalbas, filosofiją ir istoriją. Nuo 1841 m. – namų mokytojas viename Kuršo dvare, po trejų metų persikėlė į Berlyną, užsiėmė pedagogine veikla. Parašė keletą dramos veikalų, išleido poezijos rinkinį ir trijų tomų knygą apie gamtą „Das Wunderreich der Natur“ (1858 m.).

Leopoldo Arendso 1840 m. sugalvota greitraščio sistema nesudėtinga, naudojamos įprastos, šiek tiek supaprastintos rašybos raides. Trumpas naujas mokymas knygos pavidalu pasirodė 1850 m., o po dešimties metų pasirodė pilnas ir išsamus išradimo išdėstymas. Sistema prigijo daugiausiai Vokietijos šiaurėje, taip pat buvo pritaikyta anglų, ispanų, lotynų ir švedų kalboms.

## Bibliografija
* „Stenographie in 6 Lectionen“ (1850 m.);
* „Vollständiger Leitfaden einer rationellen ebenso leicht erlernbaren sowie sicher auszuführende Stenographie oder Kurzschrift. “ (1883 m. išėjo keturioliktas leidimas).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* L. Arendso biografija (''rokiskis.rvb.lt'') 
* Arendo sistemos paplitimas Švedijoje (šved.) .
Liono I susirinkimas

**Liono I susirinkimas** – tryliktasis Visuotinis Bažnyčios susirinkimas, įvykęs Lione 1245 m.

Susirinkimą sušaukė popiežius Inocentas IV. Pirmieji išlikę laiškai datuojami 1245 m. sausio 3 d. Susirinkime dalyvavo apie 150 vyskupų ir prelatų. Susirinkimas turėjo teisti imperatorių Frydrichą II apkaltintą Bažnyčios persekiojimu, erezija ir ryšiais su musulmonų kunigaikščiais. Frydrichas II į Susirinkimą nevyko, tačiau atsiuntė atstovą – Sicilijos aukščiausiąjį teisėją Tadą Suesietį. Susirinkimo protokolai neišliko, bet iš kitų tuometinių šaltinių žinoma, kad įvyko trys vieši posėdžiai: birželio 28 d., liepos 5 d. ir liepos 17 d.

Trečiajame posėdyje Frydrichas II buvo nušalintas, o jo pavaldiniai atleisti nuo ištikimybės priesaikos jam. Susirinkimas priėmė ir keletą konstitucijų dėl Bažnyčios teismų tvarkos, kryžiaus karų motyvacijos, nagrinėjo Šventosios Žemės gynimo nuo musulmonų reikalus.

## Šaltiniai

* Philip Hughes „The Church in Crisis: The History of the General Councils: 325–1870“, Notre Dame du Lac, 1960 http://www.freivald.org/~jake/library/TheChurchInCrisis_html/index.html 
* Josef Lenzenweger, Peter Stockmeier, Karl Amon, Rudolf Zinnhobler „Katalikų Bažnyčios istorija“, „Katalikų pasaulis“, Vilnius, 1996, ISBN 9986-04-054-X
* „Catholic Encyclopedia“, 1917, straipsnis „First Council of Lyons (1245)“ http://www.newadvent.org/cathen/09476b.htm
* EWTN internetinė biblioteka, „FIRST COUNCIL OF LYONS (1245)“ http://www.ewtn.com/library/COUNCILS/LYONS1.HTM , paimta iš „Decrees of the Ecumenical Councils“, red. Norman P. Tanner
Frydrichas II

**Frydrichas II** gali reikšti:

* Imperatorius Frydrichas II, Šventosios Romos imperijos imperatorius (1194–1250)
* Frydrichas II Didysis, Prūsijos karalius (1712–1786)
SC Union 06 Berlin

**Berlyno „Union“** – Vokietijos futbolo klubas iš Berlyno.

## Istorija

1950 m. geriausi klubo žaidėjai pabėgo į Vakarų Berlyną, o likusieji Rytuose įkūrė *[[SG Union Oberschöneweide]]* klubą.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
*
Tustla Gutjeresas

**Tustla Gutjeresas** () – miestas pietryčių Meksikoje, Grichalvos upės slėnyje, 540 m aukštyje. Čiapaso valstijos sostinė. 585,7 tūkst. gyventojų (2005 m.), su priemiesčiais – beveik 900 tūkst. Miestą aptarnauja Ángel Albino Corzo tarptautinis oro uostas. Farmacijos, automobilių ir įrengimų gamybos, maisto, tekstilės, statybinių medžiagų pramonė. Mieste įsikūrę daug universitetų.

## Istorija

Miestas įkurtas indėnų zokių ir pavadintas Kojatoku. 1486 m. jį užėmė actekai ir pervadino **Tučtlanu**. Vėliau buvo kolonizuotas ispanų. 1829 m. gavo miesto statusą, o 1834 m. tapo Čiapaso sostine (nors šį vėliau keliskart buvo perkelta į San Kristobalį).

## Sportas
* Chiapas FC – buvęs futbolo klubas; veikė 2002–2017 m.; kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.

## Šaltiniai
Muskusinė kabarga

**Muskusinė kabarga**, *sibirinė kabarga*, *muskusiukas* () – kabarginių (*Moschidae*) šeimos žinduolis. Apie metro ilgio, 60 cm aukščio. Kailio spalva būna nuo šviesiai gelsvos iki juodos, labiausiai paplitusi tamsiai ruda spalva. Nugara išmarginta balsvų dėmelių juostomis. Ausys ilgos ir apvalios. Uodega labai maža, dažniausiai būna paslėpta kailyje. Patinai turi ilgas, išsikišusias iltis.
Gyvena kalnuotose vietovėse.

## Biologija ir ekologija
Kerpės sudaro didžiąją dalį mitybos raciono. Be kerpių minta žole, medžių lapais, ūgliais, šakelėm, spygliuočių medžių spygliais ir žieve. Vaikšto pavieniui, kartais patelė su jaunikliais. Aktyvus naktį, ieškodamas maisto gali nueiti 3 – 7 km per naktį, kiekvieną rytą sugrįždamas į savo buveinę.

Kabargas medžioja daugelis plėšrūnų: erniai, pilkieji vilkai, lūšys, rudosios lapės, didžiosios kiaunės. Rečiau tigrai, lokiai.

Lytiškai subręsta 15 - 17 mėnesių. Dažniausiai atsiveda du, rečiau vieną ar tris jauniklius. Laisvėje gyvena iki 14, nelaisvėje iki 20 metų.

## Paplitimas
Labiausiai paplitęs Pietų Sibiro taigose. Gyvena ir Mongolijoje, Vidinėje Mongolijoje, Mandžiūrijoje ir Korėjos pusiasalyje.

## Medžioklė dėl muskuso
Iš vyriškų lytinių liaukų išgaunamas muskusas, kuris yra labai vertinamas kvepalų gamyboje, tradicinėje kinų ir kt. azijos tautų medicinoje, Europoje taip pat naudojama ir gaminant homeopatinius preparatus. Muskusinės kabargos muskusas tarptautinėje rinkoje vertinamas apie 45 000 dolerių už kilogramą. Nors muskusas gali būti išgautas ir iš gyvų gyvūnų, tačiau muskuso medžiotojai paprastai užmuša gyvūną ir nuplėšia visą liauką, iš kurios išgauna iki 25 g rudos vaškiškos medžiagos.

## Apsauga ir populiacija
Dėl medžioklės sparčiai nyksta. Šiuo metu laisvėje muskusinių kabargų gali būti nuo 400 iki 800 tūkstančių individų. Įrašytas į Tarptautinę raudonąją knygą kaip pažeidžiama rūšis. Medžioklė ir prekyba griežtai ribojama.

Tačiau ir toliau rūšis sparčiai nyksta dėl nelegaliai medžiojančių brakonierių. Pavyzdžiui, 1988 metais Rusijoje buvo apie 160-170 tūkstančių kabargų, o 2002 metais jau tik apie 32 – 40,5 tūkstančio. 1989 Japonijoje buvo sulaikyta kontrabanda iš Kinijos su 700 kg muskuso išgauto iš muskusinių kabargų. Norint išgauti tokį kiekį reikėjo nužudyti apie 100 000 kabargų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Conserving Musk Deer - the Uses of Musk and Europe's Role in its trade. A traffic Europe report (PDF) 
* ''Moschus moschiferus''  Siberian musk deer
Uriadnikas

**Uriadnikas** () – Rusijos kazokų kariuomenės puskarininkio laipsnis.

Uriadnikai:
* vyresnysis uriadnikas – kazokų puskarininkis, paprastai būrio vadas.
* jaunesnysis uriadnikas – vyresniojo uriadniko (būrio vado) padėjėjas.

Be kazokų uriadnikų Rusijoje egzistavo ir policijos uriadnikai.

Dabar Rusijoje ir Ukrainoje egzistuoja atkurtos kazokų organizacijos, kurios turi įsivedusios savo laipsnius. Tarp jų egzistuoja ir uriadnikai – jaunesnysis uriadnikas, uriadnikas ir vyresnysis uriadnikas.

## Nuorodos

Iliustracijos:
* Imperatoriaus konvojaus vyresnysis uriadnikas su imperatoriaus štandartu (pažymėtas 1)
* Imperatoriaus konvojaus uriadnikas (1911 m.) 
* Juodosios jūros kazokų kariuomenės uriadnikas (1838–1840 m.)
* Dono kazokų kariuomenės kazokai: raitas – uriadnikas žygio uniforma, pėsčias – generolas paradine uniforma (1862 m.)
* Dono kazokų kariuomenės kazokai: kairėje – uriadnikas žygio uniforma, darinėje – generolas kasdienine uniforma.
Vokietijos futbolo supertaurė

**Vokietijos futbolo supertaurė** () – trofėjus, dėl kurio varžosi Vokietijos futbolo čempionai ir taurės laimėtojai.

## Istorija

1976–1982 m. įvyko 2 neoficialios supertaurės rungtynės, bet oficialiai trofėjus įkurtas 1987 m. Jis vyko iki 1996 m., o po to atkurtas 2010 m. (2008–2009 m. įvyko dvejos neoficialios rungtynės).

## Titulai

Per 1987–2024 m. oficialius supertaurės trofėjus yra laimėję 9 klubai, tarp jų daugiausia – „Bayern“ (10 titulų).

|-
| Bayern Munchen || 11 || 1987, 1990, 2010, 2012, 2016, 2017, 2018, 2020, 2021, 2022, 2025
|-
| Borussia Dortmund || 6 || 1989, 1995, 1996, 2013, 2014, 2019
|-
| Werder Bremen || 3 || 1988, 1993, 1994
|-
| FC Kaiserslautern || 1 || 1991
|-
| VfB Stuttgart || 1 || 1992
|-
| Schalke Gelsenkirchen || 1 || 2011
|-
| RB Leipzig || 1 || 2023
|-
| Bayer Leverkusen || 1 || 2024
|-
| VfL Wolfsburg || 1 || 2015
|}

## Rungtynės

|-
|  || Borussia Monchengladbach || SV Hamburg || 3-2
|-
| 1977–1981 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || Bayern Munchen || SV Hamburg || 1-1 (baud. 4-2)
|-
| 1983–1986 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || Bayern Munchen || SV Hamburg || 2-1
|-
|  || Werder Bremen || Eintracht Frankfurt || 2-0
|-
|  || Borussia Dortmund || Bayern Munchen || 4-3
|-
|  || Bayern Munchen || FC Kaiserslautern || 4-1
|-
|  || FC Kaiserslautern || Werder Bremen || 3-1
|-
|  || VfB Stuttgart || SV Hannover || 3-1
|-
|  || Werder Bremen || Bayer Leverkusen || 2-2 (baud. 7-6)
|-
|  || Werder Bremen || Bayern Munchen || 3-1 (prat.)
|-
|  || Borussia Dortmund || Borussia Monchengladbach || 1-0
|-
|  || Borussia Dortmund || FC Kaiserslautern || 1-1 (baud. 4-3)
|-
| 1997–2007 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || Borussia Dortmund || Bayern Munchen || 2-1
|-
|  || Werder Bremen || VfL Wolfsburg || 2-1
|-
|  || Bayern Munchen || Schalke Gelsenkirchen || 2-0
|-
|  || Schalke Gelsenkirchen || Borussia Dortmund || 0-0 (baud. 4-3)
|-
|  || Bayern Munchen || Borussia Dortmund || 2-1
|-
|  || Borussia Dortmund || Bayern Munchen || 4-2
|-
|  || Borussia Dortmund || Bayern Munchen || 2-0
|-
|  || VfL Wolfsburg || Bayern Munchen || 1-1 (baud. 5-4)
|-
|  || Bayern Munchen || Borussia Dortmund || 2-0
|-
|  || Bayern Munchen || Borussia Dortmund || 2-2 (baud. 5-4)
|-
|  || Bayern Munchen || Eintracht Frankfurt || 5-0
|-
|  || Borussia Dortmund || Bayern Munchen || 2-0
|-
|  || Bayern Munchen || Borussia Dortmund || 3-2
|-
|  || Bayern Munchen || Borussia Dortmund || 3-1
|-
|  || Bayern Munchen || RB Leipzig || 5-3
|-
|  || RB Leipzig || Bayern Munchen || 3-0
|-
|  || Bayer Leverkusen || VfB Stuttgart || 2-2 (baud. 4-3)
|-
|  || Bayern Munchen || VfB Stuttgart || 2-1
|}

## Nuorodos
* (West) Germany - List of Super/League Cup Finals (Rsssf.com)
* Germany Super Cup (Soccerway.com)
Vokietijos futbolo lygos taurė

**Vokietijos futbolo lygos taurė** – buvęs Vokietijos futbolo turnyras, vykdavęs naujojo pirmenybių sezono pradžioje. Turnyre dalyvaudavo 4 stipriausi Bundeslygos klubai, taurės laimėtojas ir 2-osios bundeslygos nugalėtojas.

## Istorija

Vienas turnyras įvyko 1972–1973 m. sezone, vėliau nutrauktas. Atkurtas 1996 m. vietoje supertaurės, tačiau po 2007 m. nutrauktas.

## Titulai

Per turnyro istoriją trofėjų yra laimėję 5 klubai, tarp jų daugiausia – „Bayern“ (6 titulai).

|-
| Bayern Munchen || 6 || 1997, 1998, 1999, 2000, 2004, 2007
|-
| Hertha Berlin || 2 || 2001, 2002
|-
| SV Hamburg || 2 || 1972–73, 2003
|-
| Schalke Gelsenkirchen || 1 || 2005
|-
| Werder Bremen || 1 || 2006
|}

## Finalai

|-
|  || SV Hamburg || Borussia Monchengladbach || 4-0
|-
| 1974–1996 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || Bayern Munchen || VfB Stuttgart || 2-0
|-
|  || Bayern Munchen || VfB Stuttgart || 4-0
|-
|  || Bayern Munchen || Werder Bremen || 2-1
|-
|  || Bayern Munchen || Hertha Berlin || 5-1
|-
|  || Hertha Berlin || Schalke Gelsenkirchen || 4-1
|-
|  || Hertha Berlin || Schalke Gelsenkirchen || 4-1
|-
|  || SV Hamburg || Borussia Dortmund || 4-2
|-
|  || Bayern Munchen || Werder Bremen || 3-2
|-
|  || Schalke Gelsenkirchen || VfB Stuttgart || 1-0
|-
|  || Werder Bremen || Bayern Munchen || 2-0
|-
|  || Bayern Munchen || Schalke Gelsenkirchen || 1-0
|}

## Nuorodos
* (West) Germany - List of Super/League Cup Finals (Rsssf.org)
* Liga Pokal (Soccerway.com)
Union Oberschöneweide

**Union Oberschöneweide** vadinosi du vokiečių klubai:

* SC Union 06 Berlin iki 1950 metų;
* FC Union Berlin po 1950 m.
Altonaer FC 1893

**Hamburgo „Altona“** – Vokietijos futbolo klubas iš Altonos (priklauso Hamburgui).

## Istorija

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė
TFC Union 92 Berlin

**Berlyno „Union“** – buvęs Vokietijos futbolo klubas iš Berlyno. 1927 m. prijungtas prie Blau Weiss Berlin klubo.

## Istorija

1923 m. „Union“ laimėjo prieš jungtinę LFLS Kaunas ir KSK Kaunas komandą.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Šaltiniai
Vorwärts Berlin

**Vorwärts Berlin** skirtingu metu vadinosi šie Vokietijos futbolo klubai:

* SV Blau Weiß Berlin 1890–1927 m.;
* FC Viktoria Frankfurt 1954–1971 m.
Dresdner SC

**Dresdeno SC** – Vokietijos futbolo klubas iš Dresdeno.

## Istorija
Klubas 1950 m. VDR valdžios iniciatyva buvo performuotas, 1966 m. iširo, tačiau 1991 m. po VDR panaikinimo vėl atkurtas.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
SV Stuttgarter Kickers

**Štutgarto „Kickers“** – Vokietijos futbolo klubas iš Štutgarto.

## Istorija

## Pasiekimai

## Lietuviai
* Gratas Sirgėdas, puolėjas 2015-2016 m.

## Garsesni treneriai
* Tomislav Stipić (2015–2016 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
SpVgg Greuther Fürth

**Fiurto „Greuther“** – Vokietijos futbolo klubas iš Fiurto.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1903 m. Pastaraisiais metais ilgą laiką rungtyniavo Antrojoje Bundeslygoje.

2021–2022 m. pateko į aukščiausią šalies lygą, tačiau liko paskutinėje vietoje. po sezono iškrito į žemesnį divizioną.

## Spalvinė gama

## Apranga
;Sportinės aprangos pokyčiai:
* Namuose rungtyniauja žalia balta apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Lietuviai
* Valdas Trakys, puolėjas, 2003 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Globalsportsarchive
FC Sankt Pauli

**Hamburgo „Sankt Pauli“** – Vokietijos futbolo klubas iš Hamburgo, Sankt Paulio mikrorajono.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1910 m. Rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje, tačiau ilgam joje įsitvirtinti nepavykdavo.

## Spalvinė gama

## Apranga
;Sportinės aprangos pokyčiai:
* Namuose žaidžia ruda apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Garsesni žaidėjai
* {[vlv|LUX}} Danel Sinani, puolėjas;

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Globalsportsarchive
Ilarionas Alfejevas

**Metropolitas Ilarionas** (*Митрополит Иларион*;  al secolo **Grigorijus Valerijevičius Alfejevas**, *Григорий Валериевич Алфеев*; g. 1966 m. liepos 24 d. Maskvoje) – rusų prelatas, teologas, Bažnyčios istorikas, kompozitorius, vyskupas, Maskvos patriarchato prie ES atstovas ir rusų Stačiatikių Bažnyčios vyskupas Vienai bei Austrijai.

Nuo 1987 iki 1991 m. jis gyveno Lietuvoje.

## Įvertinimas
* Sausio 13-osios atminimo medalis (1992 m.)

## Kūrinių sąrašas
* „Liturgija“ chorui a capella (2006 m.)
* „All-Night Vigil“ ()solistams ir chorui (2006 m.)
* „Mato pasija“ solistams, chorui ir orkestrui (2006 m.)
* „Christmas oratorio“ () solistams, chorui ir orkestrui (2007 m.)

## Nuorodos
* Stačiatikių vyskupas – apie popiežiaus kelionę į Turkiją
* Bishop Hilarion (Alfeyev) 
* Епископ Иларион (Алфеев) 
* Russian Orthodox Church's Representation in Brussels – English, French, German
* Hilarion Alfeyev. Livres
SV Holstein Kiel

**Kylio „Holstein“** – Vokietijos futbolo klubas iš Kylio.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1900 m. spalio 7 d. Vienintelį kartą tapo čempionais 1912 m.

## Spalvinė gama

## Apranga
;Sportinės aprangos pokyčiai:
* Namuose žaidžia mėlyna balta apranga. 
* Mėlyni marškinėliai, balti šortai ir raudonos kojinės yra tradicinės aprangos.

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Lietuviai
* Dmitrijus Guščinas, puolėjas, 1999–2003, 2007–2010 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Globalsportsarchive
The Song Remains The Same (filmas)

***Led Zeppelin–The Song Remains the Same*** – 1976 m. filmas–koncertas sukurtas garsiosios anglų roko grupės Led Zeppelin gastrolių JAV metu. Filmavimas vyko per tris naktinius grupės pasirodymus Niujorko Madison Square Garden salėje.

Filmo premjera įvyko 1976 m. spalio 20 d. JAV ir JK.

## Dainų sąrašas
# „Autumn Lake“
# „Bron-Yr-Aur“
# „Rock and Roll“
# „Black Dog“
# „Since I've Been Loving You“
# „No Quarter“
# „The Song Remains the Same“
# „The Rain Song“
# „Dazed and Confused“
# „Stairway to Heaven“
# „Moby Dick“
# „Heartbreaker“
# „Whole Lotta Love“
# „Stairway to Heaven“

## Filme vaidina
* Piteris Grantas
* Džonas Bonemas
* Džonas Polas Džionsonas
* Džimis Peidžas
* Robertas Plantas
* Ričardas Koulas (Richard Cole)
* Derekas Skiltonas (Derek Skilton)
* Kolinas Reigdonas (Colin Rigdon)
* Patricija Bonem (Patricia Bonham)
* Karmen Plant (Carmen Plant)
ir kt.
Visi atlikėjai vaidina patys save.

## Kiti filmo leidimai
1999 m. gruodžio 31 d. buvo išleista filmo DVD versija.

2007 m. lapkričio 20 d. kino kompanija „Warner Home Video“ išleido filmo Blu-Ray HD-DVD versiją. Diske yra visos 1973 m. koncerto metu skambėjusių 14–kos dainų originalūs įrašai su 5.1 Dolby Digital skaitmeniniu garsu ir 40 min. papildomos medžiagos su muzikantų interviu padarytų 1976 m. BBC bei kūriniais: „Over the Hills and Far Away“, „Celebration Day“, „Misty Mountain Hop“ ir „The Ocean“.

## Taip pat skaitykite
*Led Zeppelin

## Išnašos

## Nuorodos
*
BFC Viktoria 1889

**Berlyno „Viktoria“** – Vokietijos futbolo klubas iš Berlyno.

## Istorija

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* http://www.viktoria-berlin.de
SV Waldhof Mannheim

**Manheimo „Waldhof“** – Vokietijos futbolo klubas iš Manheimo.

## Istorija

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Lietuviai
* Andrius Sriubas, gynėjas 2000–2001 m.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Globalsportsarchive
HSV Groß Born

**Borne Sulinovo HSV** – buvęs Vokietijos futbolo klubas iš Borne Sulinovo. Iki 1943 m. žaidė Kolobžege.

## Istorija
Klubas buvo įkurtas 1933 m. Tuo metu vadinosi **HSV Hubertus Kolberg**.  Iki 1943 m. žaidė Kolobžege.

1943 m. pakeistas pavadinimas; žinomas kaip **HSV Groß Born**.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
Kęstutis Jonas Lynikas

**Kęstutis Jonas Lynikas** (1924 m. birželio 13 d. Burniškiuose, Lazdijų valsčius, Seinų apskritis – 1997 m. rugpjūčio 3 d. Melburne, Australija) – Lietuvos chemikas, pinigų gamybos ekspertas, Australijos lietuvių visuomenės veikėjas.

## Biografija
Baigė Lazdijų gimnaziją, 1942–1943 m. studijavo Vytauto Didžiojo universiteto Inžinerijos fakultete. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. 1945–1949 m. Frankfurto universitete studijavo mediciną, buvo vienas iš 4 studentų užsieniečių, gaunančių stipendiją. 1949 m. atvykęs į Australiją studijavo chemiją Melburno karališkajame technologijos institute (*Royal Melbourne Institute of Technology*), 1961 m. jį baigė. 1961–1963 m. tame pačiame institute tobulinosi dažų technologijoje.

1961–1988 m. dirbo Australijos rezervų banko (*Reserve Bank of Australia*) Banknotų spausdinimo padalinyje. Nuo 1989 m. aktyviai įsitraukė į lito atkūrimo darbus. 1992 m. Lietuvos Respublikos vyriausybės konsultantas pinigų gamybos klausimais, Lietuvoje laikomas pirmuoju tos srities profesionalu. Atliko lito ekspertizę. Nuo 1993 m. Lietuvos banko konsultantas banknotų ir monetų klausimais. 1994–1997 m. Lietuvos Respublikos garbės konsulas Australijoje.

## Įvertinimas
* 1997 m. DLK Gedimino 4 laipsnio ordinas 

## Šaltiniai

## Literatūra
* Lito užkulisiai: Kęstučio Lyniko vaidmuo atkurto lito istorijoje / Mindaugas Vinkus. – Vilnius: Lietuvos bankas, 2004. – 207 p.: iliustr. – ISBN 9986-651-36-0
* Tikroji litų spausdinimo istorija: Lietuvos ir litų gamintojų keturiolika prieštaringo bendravimo metų / Mindaugas Vinkus. – Vilnius: Lietuvos bankas, 2006. – 210 p.: iliustr. – ISBN 9986-651-44-1