open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Notingamas

**Notingamas** – miestas vidurio Anglijoje, prie Trento upės; Notingamšyro grafystė centras. Lengvosios pramonės centras, mašinų, vaistų pramonė. Yra universitetas, dailės muziejus, pilis (XI a.), gotikinė Šv. Marijos bažnyčia (XV a. pabaiga), klasicizmo rotušė (XVIII a.).

Notingamas ilgą laiką buvo svarbus angliakasybos centras, tačiau dabar anglies gavyba praktiškai nebevykdoma .

## Sportas
### Futbolas

Mieste 1996 m. vyko X Europos futbolo čempionatas. Žymiausi klubai:
* Nottingham Forest FC
* Notts County FC

## Išnašos
Oldamas

**Oldamas** – miestas vidurio vakarų Anglijoje, 11 km į šiaurės rytus nuo Mančesterio. Ilgą laiką garsėjo kaip tekstilės pramonės centras, bet 1998 m. ši pramonės šaka mieste išnyko. Yra rotušė (1841 m.), memorialas I pasaulinio karo aukoms (1923 m.), bažnyčia (1830 m.). Hadersfildo universiteto filialas.

## Sportas
* Oldham Athletic AFC (futbolas)
Šaukštelis

**Šaukštelis** gali reikšti:

* nedidelis šaukštas;
* šaukštelio poza, sekso poza;
* kaimas Telšių rajone;
* Šaukštelio piliakalnis.
Žemaičių vyskupystės muziejus

**Žemaičių vyskupystės muziejus** – muziejus, biblioteka bei kultūros ir informacijos centras Telšių rajono savivaldybės teritorijoje, Varniuose, kaupiantis ir saugantis Žemaičių vyskupystės (iki 1926 m.) ir Telšių vyskupijos (nuo 1926 m.) meno, istorijos, memorialinį paveldą, kitas muziejines vertybes.

## Rūmų istorija
Žemaičių vyskupystės muziejus įsikūręs buvusios Varnių kunigų seminarijos pastate. Manoma, kad ant kalnelio, kuriame pastatyti rūmai, buvusi pagonių kulto apeigų vieta. XIII a. – XVII a. čia buvusios nemažos kapinės. Šioje vietoje buvo pastatydintos pirmosios dvi Medininkų vyskupijos katedros, kurioms sudegus, apie 1740 m. vyskupas Antanas Domininkas Tiškevičius pradėjo statyti mūrinę varpinę. 1770 m. vyskupas Jonas Dominykas Lopacinskis prie baigiamos statyti varpinės pastatydino rūmus ir juose įkurdino Varnių (Žemaičių) kunigų seminariją. Seminarija veikė iki 1864 m., kai Žemaičių vyskupijos centras, kunigų seminarija ir vyskupas Motiejus Valančius prievarta buvo iškeldinti iš Varnių į Kauną.

1864 m. pastatą užėmė Rusijos imperijos kariuomenės Dono kazokų pulkas, kuris Varniuose išbuvo iki 1905 m. Pritaikant rūmus kareivinėms atliktas didelis rūmų remontas. Atkūrus Lietuvos Respublikos nepriklausomybę buvusiame kunigų seminarijos komplekse įkurdinta Lietuvos kariuomenės drausmės kuopa, Aštuntasis pėstininkų Kauno Kunigaikščio Vaidoto pulkas. 1927–1931 m. pastatuose veikė Varnių koncentracijos stovykla.

1947–1961 m. po remonto pastate buvo įsikūrusi Varnių vidurinė mokykla. 1964 m. pastatas perduotas Varnių profesinei technikos mokyklai, kuri čia įrengė bendrabučius, vėliau sandėlius.

1984–1990 m. buvo atliekami Varnių kunigų seminarijos pastato istoriniai, archeologiniai, architektūriniai, inžineriniai – geologiniai tyrimai. 1991–1995 m. atstatytas varpinės bokštas ir pirminė, būdinga vėlyvajam Lietuvos barokui, stogo konstrukcija. 1999 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu rūmai perduoti Žemaičių vyskupystės muziejui. Žemaičių kultūros draugijos iniciatyva 1999 m. prie rūmų pastatytas skulptoriaus Arūno Sakalausko sukurtas paminklas Žemaičių vyskupui Merkeliui Giedraičiui ir kanauninkui Mikalojui Daukšai. Paminklo statybą, be Lietuvos Respublikos Vyriausybės, parėmė garsios Žemaičių vyskupų Giedraičių giminės atstovas Oksfordo universiteto profesorius Mykolas Giedraitis.

## Galerija

Vaizdas:Žemaičių vyskupystės muziejus Varniuose .jpg
Vaizdas:Žemaičių vyskupystės muziejus Varniuose 2.jpg
Vaizdas:Žemaičių vyskupystės muziejus Varniuose 4.jpg


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemaičių vyskupystės muziejus
1942 m. Lietuvos gyventojų surašymas

**1942 m. [[Lietuva|Lietuvos]] gyventojų surašymas** vyko 1942 m. gegužės 27 d. okupacinės vokiečių valdžios iniciatyva, siekiant nustatyti darbingos liaudies dydį. Neapskaičiuoti žydai ir Klaipėdos kraštas. Surašymas apėmė Lietuvos generalinę apygardą, jo duomenimis, Lietuvoje tuo metu gyveno, be žydų, apie 2,9 mln. žmonių: 81,1 proc. lietuvių, 12,1 proc. lenkų, 3 proc. rusų, 2,9 proc. baltarusių.

Surašymą vykdė Lietuvos statistikos valdyba, vadovaudamasi Pirmojo ir vidaus reikalų generalinio tarėjo 1942 m. balandžio 2 d. patvirtintais nuostatais dėl visuotinio Lietuvos generalinės srities gyventojų surašymo vykdymo. Pasirengimas surašymui vyko keletą savaičių, tačiau, kaip pastebėjo lokalinę demografiją ir mažų miestelių istoriją nagrinėjęs istorikas Stanislovas Buchaveckas, ne visa to surašymo medžiaga pateko į archyvus, o ir rasti sąrašai yra su daugybe netikslumu, taisymų ir iškraipymų.

## Rezultatai

1942 m. gegužės 3 d. surašymo duomenimis gyveno 2,844 mln. žmonių, iš jų apie 46 000 žydų. Apskričių duomenys:

## Išnašos

## Nuorodos
* Lietuvos gyventojų dinamika XX a. viduryje
* Visuotinis Lietuvos generalinės srities gyventojų surašymas 1942 m. gegužės mėn. 27 d. Kaunas, 1942.
1959 m. Lietuvos gyventojų surašymas

**1959 m. [[Lietuvos gyventojų surašymas]]** vyko 1959 m. sausio 15 d. kaip 1959 m. TSRS gyventojų surašymo dalis. Tai buvo pirmasis pokario Lietuvos gyventojų surašymas. Lietuvos TSR buvo priskaičiuota 2,697 mln. (kitais duomenimis 2,711 mln.) gyventojų. Surašymo metu Lietuvos TSR buvo:
* 83 rajonai,
* 7 respublikinio pavaldumo miestai,
* 81 rajoninio pavaldumo miestas,
* 28 miesto tipo gyvenvietės,
* 25 143 kaimo gyvenvietės,
* 1207 apylinkės.

Administracinis suskirstymas, artimiausias surašymo dienai, buvo pateiktas 1959 m. vasario 1 d. būklę aprašančiame žinyne, bet nuo surašymo sausio 15 d. iki vasario 1 d. įvyko kai kurie esminiai pokyčiai – panaikinti 4 rajonai (Dotnuvos rajonas, Obelių rajonas, Simno rajonas, Tytuvėnų rajonas).

## Rezultatai

Daugumoje atvejų duomenys buvo pateikiami ir apie nuolatinius gyventojus, ir apie esančius. Į pastarųjų grupę įėjo ne tik nuolatiniai gyventojai, bet ir kariškiai pagal šaukimo vietą. Kaimo vietovių informacija pateikta tik apie esančius gyventojus.

Išsamūs surašymo rezultatai atskirose teritorijose neatitiko surašymo metu buvusią situaciją, kadangi po surašymo vyko 1955–1965 m. LTSR rajonų reformos. Surašymo metu buvo 83 rajonai. Duomenys apie miestus ir rajonus yra pateikti 1962 m. balandžio 1 d. ribose (56 rajonai), o apie apylinkes – 1970 m. sausio 15 d. (44 rajonai). Tai lėmė ataskaitinių leidinių data – leidėjai nusprendė, kad aktualiai pateikiant surašymo duomenis reikia atsižvelgti į administracinius-teritorinius pokyčius, įvykusius nuo gyventojų surašymo iki statistinių leidinių publikavimo.

### Respublikinio pavaldumo miestai

### Rajoninio pavaldumo miestai

### Miesto tipo gyvenvietės

### Rajonai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 1959 metų Visasąjunginio gyventojų surašymo duomenys (Lietuvos TSR miestai ir rajonai). Centrinė statistikos valdyba prie Lietuvos TSR Ministrų Tarybos. – Vilnius, Valstybinė statistikos leidykla, Lietuvos skyrius, 1962.
* 
* Lietuvos administracinis-teritorinis suskirstymas 1959 m.
Intel 4004

**Intel 4004** – 4 bitų centrinis procesorius (CPU), kurį 1971 m. lapkričio 15 d. išleido Intel. Nors tai ne pirmasis išleistas mikroprocesorius, tačiau tai buvo pirmasis mikroprocesorius, kaip komponentas parduodamas atvirojoje rinkoje. Tuo metu kainavo 60 JAV dolerių (2023 m. atitinka $450). Sukurtas naudojant 10 μm dydžio silicio puslaidininkius ir PMOS technologiją. Galėjo vykdyti apie 92 000 operacijų per sekundę ir sudėti du 4 bitų skaičius, o daugybą atlikdavo atitinkamai kartojant sudėties operaciją.

Tai pirmasis sukurtas Intel kompanijos kompiuterio mikroprocesorius, kuriame panaudoti integriniai grandynai. Iki tol Intel gamino tik puslaidininkinius mikrograndynus.

## Pagrindiniai parametrai
* Tranzistorių skaičius: 2300
* Adresuojamoji atmintis: 4 KB
* Operacijų per sekundė: 92 000
* Taktinis dažnis 740 kHz

## Šaltiniai
1790 m. ATR gyventojų surašymas

**1790 metų Abiejų Tautų Respublikos visuotinis gyventojų surašymas** vyko 1789–1790 m. Jį lėmė politiniai ir ekonominiai motyvai. 1789 m. birželio 22 d. buvo priimtas Seimo nutarimas dėl visuotinio dūmų surašymo Lenkijoje ir LDK. Šiame nutarime įsakyta surašyti ne tik miestų, miestelių ir kaimų dūmus, bet ir kiek juose yra gyventojų. Lietuvos gyventojai surašyti pagal lietuviškosios Iždo komisijos paruoštą schemą. Tai buvo pirmasis gyventojų surašymas Europoje ir vienas pirmųjų pasaulyje (pirmuoju paprastai laikomas JAV gyventojų surašymas 1790 m.). Daugiausia netikslumų yra susiję su socialinėmis grupėmis (pvz., kūdikiai, moterys ir žydai tikriausiai dažniau nepateko į surašymo akiratį nei vaikai, vyrai ir kitų tikėjimų žmonės).

Surašymo metodologijos ir statistinių lentelių autorius buvo Fryderyk Józef Moszyński (1737–1818).

## Rezultatai

Pagrindiniai surašymo rezultatai Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje:

## Šaltiniai

* Rimantas Jasas, Liudas Truska. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės gyventojų surašymas 1790 m. – Vilnius, 1972.
* Jerzy Ochmański. Zaludnienie Litwy w roku 1790. – Zeszyty naukowe Uniwersytetu im. Adama Mickiewicza, Historia, z. 7, 1967. // psl. 274.
* Ježis Ochmanskis. Senoji Lietuva. – Vilnius, Mintis, 1996. // psl. 257.
Pastovių apskritis (1926–1940)

**Pastovių apskritis** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės vakarų Baltarusijoje. Centras – Pastovys.

## Istorija

Apskritis įkurta 1926 m. sausio 1 d. iš didžiosios dalies Dunilovo apskrities (9 iš 14 valsčių) ir dalies Švenčionių apskrities (3 valsčiai), priskiriant ją Vilniaus vaivadijai.  1939 m. okupavo TSRS, apskritis prijungta prie Baltarusijos TSR, o 1940 m. sausio 15 d. panaikinta.

## Administracinis suskirstymas

Apskričiai įvairiu metu priklausė 15 valsčių:

## Šaltiniai
Intel 8008

**Intel 8008** – pirmasis baitinis mikroprocesorius, sukurtas ir gamintas Intel firmos. Pristatytas 1972 m. balandžio mėn. Šis mikroprocesorius buvo užsakytas Computer Terminal Corporation (CTC) kompanijos ir turėjo jos sukurtą komandų aibę. Buvo skirtas Datapoint 2200 programuojamiems displėjams.

Intel 8008 ir po jo sekęs Intel 8080 pradėjo sėkmingąją x86 procesorių šeimą.

## Charakteristikos
* Instrukcijų skaičius: 66
* Adresuojamoji atmintis: 16 KB
* Į/I prievadų skaičius: 24
* Adresų magistralės plotis: 8
* Duomenų magistralės plotis: 8
* Registrų skaičius: 8

## Išnašos

## Literatūra
*
1528 m. LDK gyventojų surašymas

**[[1528]] m. LDK gyventojų surašymas** – pirmasis LDK gyventojų surašymas. Tai nebuvo tikrasis gyventojų surašymas dabartine prasme, kadangi jo pagrindinis tikslas buvo surašyti žemės turinčius asmenis („žemininkus“), faktiškai dėl to turėjusius ir karinę prievolę. Dėl to iš esmės tai buvo kariuomenės surašymas, inicijuotas LDK valdovo ir Lenkijos karaliaus Žygimanto Senojo. Dabartinėse Lietuvos valstybės teritorijose Lietuva tuomet turėjo 5730 raitelių (daugiausia – Kęsgailos, Radvilos, Goštautai ir Astikai).

Vokiečių mokslininkas Werner Conze nustatė, kad tuo metu Lietuvoje, Baltarusijoje ir Palenkėje gyveno 1,3 mln. žmonių. Kita vertus, Henrikas Lovmianskis paskaičiavo, kad 1528 m. LDK gyveno per 2 mln. žmonių. Kadangi pagal 1569 m. sienas lietuviškose žemėse gyveno apie 25 proc. visų LDK gyventojų, galima daryti prielaidą, kad 1528 m. LDK lietuviškose žemėse gyveno 440 tūkst. žmonių.

Vėlesnis LDK surašymas buvo 1565 m. LDK gyventojų surašymas.

## Rezultatai

Turtingiausi LDK didikai pagal disponuojamus karius buvo šie:

## Šaltiniai

* Перепись войска Великого Княжества Литовского 1528 года. Метрика ВКЛ 523. http://kdkv.narod.ru/1528-VKL/index.htm
* Henryk Łowmiański. Zaludnienie państwa litewskiego w wieku XVI: zaludnienie w roku 1528. – Wydawnictwo Poznańskie, 1998.
Kareivos (Pakražantis)

**Kareivos** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Grinių, prie Kareivų miško. Pro kaimą teka Žalpikė. Praeina kelias .

## Istorija

Sovietmečiu Žalpikės upelis buvo užtvenktas, vėliau atitvenktas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiaurės Airijos futbolo lygos taurė

**Šiaurės Airijos futbolo lygos taurė** () – Šiaurės Airijos futbolo turnyras, kuriame dalyvauja 3 stipriausių šalies lygų komandos.

## Istorija

Vyksta nuo 1986 m. Taurę pat pradžių remia privačios bendrovės.

## Titulai

1987–2024 m. taurę yra laimėję 12 klubų, tarp jų daugiausia – „Linfield“ (12 titulų).

|-
| Linfield Belfast || 12 || 1986–87, 1991–92, 1993–94, 1997–98, 1998–99, 1999–00, 2001–02, 2005–06, 2007–08, 2018–19, 2022–23, 2023–24
|-
| Glentoran Belfast || 7 || 1988–89, 1990–91, 2000–01, 2002–03, 2004–05, 2006–07, 2009–10
|-
| Cliftonville Belfast || 6 || 2003–04, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2021–22
|-
| FC Coleraine || 2 || 1987–88, 2019–20
|-
| Crusaders Belfast || 2 || 1996–97, 2011–12
|-
| FC Portadown || 2 || 1995–96, 2008–09
|-
| Ballymena United || 1 || 2016–17
|-
| Ards Newtownards || 1 || 1994–95
|-
| Glenavon Lurgan || 1 || 1989–90
|-
| FC Bangor || 1 || 1992–93
|-
| Lisburn Distillery || 1 || 2010–11
|-
| Dungannon Swifts || 1 || 2017–18
|}

## Finalai

|-
|  || Linfield Belfast || Crusaders Belfast || 2-1
|-
|  || FC Coleraine || FC Portadown || 1-0 (prat.)
|-
|  || Glentoran Belfast || Linfield Belfast || 2-1
|-
|  || Glenavon Lurgan || Newry Town || 3-1
|-
|  || Glentoran Belfast || Ards Newtownards || 2-0
|-
|  || Linfield Belfast || FC Larne || 3-0
|-
|  || FC Bangor || FC Coleraine || 3-0
|-
|  || Linfield Belfast || FC Coleraine || 2-0
|-
|  || Ards Newtownards || Cliftonville Belfast || 0-0 (baud. 2-0)
|-
|  || FC Portadown || Crusaders Belfast || 2-1
|-
|  || Crusaders Belfast || Glentoran Belfast || 1-0
|-
|  || Linfield Belfast || Glentoran Belfast || 1-0
|-
|  || Linfield Belfast || Glentoran Belfast || 2-1
|-
|  || Linfield Belfast || FC Coleraine || 4-0
|-
|  || Glentoran Belfast || Glenavon Lurgan || 1-0
|-
|  || Linfield Belfast || Glentoran Belfast || 3-1
|-
|  || Glentoran Belfast || Linfield Belfast || 2-0
|-
|  || Cliftonville Belfast || FC Larne || 1-1 (baud. 5-4)
|-
|  || Glentoran Belfast || Linfield Belfast || 2-1
|-
|  || Linfield Belfast || Glentoran Belfast || 3-0
|-
|  || Glentoran Belfast || Cliftonville Belfast || 1-0
|-
|  || Linfield Belfast || Crusaders Belfast || 3-2
|-
|  || FC Portadown || Newry City || 1-0
|-
|  || Glentoran Belfast || FC Coleraine || 2-2 (baud. 4-1)
|-
|  || Distillery Lisburn || FC Portadown || 2-1
|-
|  || Crusaders FC || Coleraine FC || 1-0
|-
|  || Cliftonville FC || Crusaders FC || 4-0
|-
|  || Cliftonville FC || Crusaders FC || 0-0 (baud. 3-2)
|-
|  || Cliftonville FC || Ballymena United || 3-2
|-
|  || Cliftonville FC || Ards FC || 3-0
|-
|  || Ballymena United || Carrick Rangers || 2-0
|-
|  || Dungannon Swifts || Ballymena United || 3-1
|-
|  || Linfield FC || Ballymena United || 1-0
|-
|  || Coleraine FC || Crusaders FC || 2-1
|-
|  || colspan=3 | Nevyko dėl pandemijos
|-
|  || Cliftonville FC || Coleraine FC || 4-3 (prat.)
|-
|  || Linfield FC || Coleraine FC || 2-0
|-
|  || Linfield FC || Portadown FC || 3-1
|}

## Nuorodos
* Northern Ireland - List of League Cup Finals (Rsssf.org)
* Samtlige Liga Cup-finaler fra Nordirland (Foot.dk)
* Northern Ireland League Cup (Soccerway.com)
* Irishleaguearchive.org
Šiaurės Airijos futbolo supertaurė

**Šiaurės Airijos futbolo supertaurė** () – Šiaurės Airijos futbolo trofėjus, dėl kurio varžosi šalies čempionas ir taurės laimėtojas.

## Istorija

1966–1969 m. turnyre žaisdavo 4 stipriausios pirmenybių komandos, kartais jis prilyginamas supertaurės turnyrui. Dabartiniu formatu jis vykdomas nuo 1992 m., kai kuriais metais daromos pertraukos.

## Titulai

1992–2024 m. supertaurę laimėjo 8 klubai, tarp jų sėkmingiausias – „Linfield“ (4 titulai).

|-
| Linfield Belfast || 4 || 1993, 1994, 2000, 2017
|-
| Crusaders Belfast || 2 || 2022, 2023
|-
| Cliftonville Belfast || 2 || 1998, 2014
|-
| Glentoran Belfast || 2 || 1992, 2015
|-
| Glenavon Lurgan || 2 || 1992, 2016
|-
| FC Larne || 1 || 2024
|-
| FC Portadown || 1 || 1999
|-
| FC Bangor || 1 || 1993
|}

## Rungtynės

|-
|  || colspan=2 | Glentoran Belfast ir Glenavon Lurgan || 1-1
|-
|  || colspan=2 | FC Bangor ir Linfield Belfast || 1-1
|-
|  || Linfield Belfast || FC Bangor || 2-0
|-
| 1995–1997 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || Cliftonville Belfast || Glentoran Belfast || 1-0
|-
|  || FC Portadown || Glentoran Belfast || 2-1
|-
|  || Linfield Belfast || Glentoran Belfast || 2-0
|-
| 2001–2013 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || Cliftonville Belfast || Ballymena United || 0-0 (baud. 4-2)
|-
|  || Glentoran Belfast || Crusaders Belfast || 1-0
|-
|  || Glenavon Lurgan || Crusaders Belfast || 1-0
|-
|  || Linfield Belfast || FC Coleraine || 3-1
|-
| 2018–2022 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || Crusaders Belfast || Linfield Belfast || 2-0
|-
|  || Crusaders Belfast || FC Larne || 2-0
|-
|  || FC Larne || Cliftonville Belfast || 2-1
|}

## Nuorodos
* Northern Ireland Charity Shield (Soccerway.com)
* Irishleaguearchive.org
* Northern Ireland Soccer Yearbook 2006-2007 (Edited by Malcolm Brodie MBE). – psl. 88.
Belfast YMCA

**Belfasto YMCA** – buvęs Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Belfasto.

Dabar šios klubo stadione žaidžia Institute FC klubas, kuris YMCA klubą prisijungė apie 1980 metus.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Išnašos

## Nuorodos
*
Belfast Celtic FC

**Belfasto „Celtic“** – buvęs Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Belfasto.

## Istorija
1891 m. įkurtas klubas. Savo laiku dominavo pirmenybėse, bet po Antrojo pasaulio karo nutraukė savo veiklą. 

1949 m. komanda buvo išformuota.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Dubleriai

Belfasto „Celtic“ dubleriai yra vienintelė dublerių komanda, pasiekusi s pusfinalį (1946 m.).

## Išnašos

## Nuorodos
*
GHR Belfast

**Belfasto GHR** – buvęs Šiaurės Airijos futbolo klubas. Jam atstovavo britų armijos Gordono aukštaičių būrys.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Išnašos

## Nuorodos
*
Black Watch Regiment FC

**Black Watch Regiment FC** – buvęs Airijos futbolo klubas. Jame žaidė Škotijos karališkojo pulko pėstininkų batalionas *Black Watch* (angl. „Juodoji sargyba“). Namų rungtynes komanda žaisdavo Limerike.

## Istorija

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai:

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė (Klubų įkūrimo datos)
Sherwood Foresters FC

**Sherwood Foresters FC** – buvęs Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Kildero. Komandoje žaidė karininkai iš *Sherwood Foresters* pulko.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Išnašos

## Nuorodos
*
Willowfield FC

**Belfasto „Willowfield“** – buvęs Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Belfasto, ypač sėkmingai žaidęs XX a. tarpukariu.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Išnašos

## Nuorodos
*
Moyola Park FC

**Kasldosono „Moyola Park“** – Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Kasldosono.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1880 m.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Išnašos

## Nuorodos
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* nifootballleague
* Globalsportsarchive
Dundela FC

**Belfasto „Dundela“** – Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Belfasto.

## Istorija
1895 m. įkurtas klubas. 1955 m. iškovojo šalies futbolo taurę.

### [[NIFL Championship]]
Nuo 2018–2019 m. rungtyniavo NIFL Championship.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Spalvinė gama

## Apranga

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali klubo svetainė]
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* nifootballleague
* Globalsportsarchive
Wellington Park FC

**Belfasto „Wellington Park“** – Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Belfasto, geriausiai žaidęs XIX a. pabaigoje.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Išnašos

## Nuorodos
*
Pavenčiai

**Pavenčiai** – pietinė Kuršėnų miesto dalis kairiajame Ventos krante. Yra  Kuršėnų Pavenčių mokykla-daugiafunkcis centras Pavenčių geležinkelio stotis. Saugomi Pavenčių ąžuolas, Milvydų ąžuolas.

## Istorija

1935 m. čia ėmė veikti cukraus fabrikas. 1955 m. kaimas prijungtas prie Kuršėnų miesto.

|}

## Šaltiniai
* 
*
Bronius Bieliukas

**Bronius Bieliukas** (1908 m. balandžio 26 d. Dugnai, Vilkaviškio apskr. – 1992 m. kovo 10 d. Jonkersas, Niujorko valstija) – lietuvių teisininkas, visuomenės veikėjas.

## Biografija
Baigė Marijampolės Rygiškių Jono gimnaziją. Baigė teisę Vytauto Didžiojo universitete.

Studijuodamas ketverius metus dirbo sekretoriumi pas advokatą Mykolą Sleževičių. Baigęs mokslus vertėsi advokatūra, iki 1944 m. žemės ūkio banko Kaune juriskonsultas. Per nacių okupaciją išrinktas Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos generaliniu sekretoriumi, rūpinosi pogrindinio laikraščio „Nepriklausoma Lietuva“ organizavimu, leidimu ir platinimu. 1943 m. Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto pirmasis sekretorius ryšininkas. 1944 m. gestapo suimtas, kalėjo Bairoite (Vokietija); išlaisvintas JAV kariuomenės. Apsigyveno Niujorke. VLIK valdybos protokolo sekretorius, nuo 1964 m. Vykdomosios tarybos narys. Vienas Bendro Amerikos lietuvių šalpos fondo direktorių. 1950 m. vienas Lietuvių rezistencinės santarvės organizatorių ir veikėjų.

Gyvendamas ir aktyviai dalyvaudamas lietuvių išeivijos visuomeniniame, politiniame darbe, nepriėmė JAV pilietybės.

## Šaltiniai
Le Grand Meaulne (filmas)

**Le Grand Meaulne** (Didysis Molnas) – 2006 m. prancūzų režisieriaus Žano–Danielio Verchako drama sukurta pagal to paties pavadinimo Aleno Furnje romaną ().

Filmo premjera įvyko 2006 m. spalio 4 d. Prancūzijoje.
 
## Siužetas

Dviejų jaunuolių Fransua ir Ogiusteno, pravarde *Didysis Molnas*, istorija. Fransua, mokyklos mokytojo sūnus, mokykloje susipažįsta su nauju klasės mokiniu Ogiustenu, kuris išsiskiria savo originalumu. Šis apsigyvena mokytojo šeimoje, kartu su Fransua. Kartą Ogiustenas dingsta dviem dienoms, o grįžęs pasakoja neįtikėtiną istoriją. Pasirodo, kad savo klajonių metu jis užklydo į vieną sodybą, kur sutiko merginą vardu Ivona ir įsimylėjo ją.
 
Fransua padeda draugui vėl susitikti su mylimąja gražuole, bet likimas vėl išskiria įsimylėjėlius. Draugai pasižada padėti vienas kitam…

## Aktoriai
* Nikolia Diuvošelis – Ogiustenas Molnas
* Žanas–Batistas Monje – Fransua
* Klemens Pozi – Ivona
* Filipas Toretonas (Philippe Torreton) – Fransua tėvas
* Emili Dekjen – Valentina
* Žanas–Pjeras Marielis – Ivonos tėvas
ir kt.
Ligija Bieliukienė

**Ligija Bieliukienė-Bezumavičiūtė** (1923 m. rugpjūčio 21 d. Šiauliai – 1966 m. birželio 28 d. Niujorkas) – rezistentė, JAV lietuvių visuomenės veikėja.

## Biografija
1943 m. baigė Vytauto Didžiojo universiteto Filosofijos fakultetą. Lietuvių antinacinio pasipriešinimo dalyvė. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. 1949 m. baigė psichologiją Miuncheno universitete. 1945–1947 m. lietuvių studentų atstovybės Miunchene narė, 1946–1947 m. Tarptautinės studentų tarybos Miunchene pirmininkė.

1949 m. persikėlė į JAV. Nuo 1949 m. sambūrio „Šviesa“ veikėja, Pabaltijo moterų tarybos lietuvių atstovybės narė, nuo 1953 m. jos pirmininkė, nuo 1963 m. tarybos pirmininkė. Nuo 1951 m. Lietuvių rezistencinės santarvės vyriausiojo komiteto narė. Vadovavo lietuvių moterų klubų federacijai. Visuotinėje moterų klubų federacijoje atstovavo lietuvių moterims.

## Šaltiniai
Antanas Andrius Bielskis

**Antanas Andrius Bielskis** (1937 m. spalio 16 d. Ganyprovoje, Kražių valsčiuje – 2014 m. kovo 28 d. Klaipėdoje) – Lietuvos inžinierius radiotechnikas, pedagogas.

## Biografija
1959 m. baigė Kauno politechnikos institutą (KPI). Nuo 1960 m. Klaipėdos liaudies operos solistas. 1961–1963 m. dirbo Klaipėdos laivų projektavimo institute. 1962–1990 m. KPI Klaipėdos fakulteto dėstytojas, 1970 m. docentas. 1983 m. technikos mokslų daktaras. 1982–1987 m. Elektrotechnikos, 1988–1990 m. Fizikos ir matematikos katedros vedėjas; nuo 1987 m. profesorius. Nuo 1991 m. Klaipėdos universiteto Informatikos katedros profesorius. Palaidotas Lėbartų kapinėse.

## Mokslinė veikla
Svarbiausi darbai iš signalų apdorojimo, elektros pavarų projektavimo, kūnų vibracijos, kompiuterinės grafikos, taikomosios informacijos teorijos, automatinio valdymo sistemų modeliavimo.

## Bibliografija
* Trimatė grafika: programavimo algoritmai. – Kaunas: Smaltija, 2000. – 197 p.: iliustr. – ISBN 9986-965-20-9

## Šaltiniai
Jonas Julius Bielskis

**Jonas Julius Bielskis** (1891 m. sausio 6 d. Padeksnys, Tytuvėnų valsčius – 1976 m. gruodžio 26 d. Santa Monika, Kalifornijos valstija, JAV) – Lietuvos diplomatas, teisininkas.

## Biografija
1908 m. atvyko į JAV. 1915 m. baigė Hartfordo „Blumer Naturopathic“ koledžą, daktaras.

1916 m. Amerikos lietuvių tarybos įgaliotinis Lietuvoje; dalyvavo Pavergtųjų tautų kongrese Lozanoje. Grįžęs į JAV rinko aukas nukentėjusiems nuo karo Lietuvoje. 1917 m. Vašingtone įsteigė lietuvių informacijos biurą, iki 1919 m. jo vadovas. Rūpinosi Lietuvos valstybės pripažinimu.

1918 m. Lietuvos vyčių centro pirmininkas. 1919–1920 m. Lietuvos karinės misijos JAV, vėliau jos finansų komisijos narys. 1921 m. Lietuvos finansų įgaliotinis JAV. 1923 m. Lietuvos konsulinis agentas, įsteigė pirmąjį Lietuvos konsulatą JAV. 1924–1927 m. konsulas. Nuo 1939 m. Lietuvos garbės, nuo 1956 m. – generalinis konsulas JAV.

## Bibliografija
* Delegatų kelionė Lietuvon, 1916 m.
* Raktas sveikaton ir laimėn, 1918 m.
* Lithuania, 1918 m.
* Julius J. Bielskis (1891–1976). Gyvenimas Amerikoje tarnaujant Lietuvai: JAV lietuvių veikėjas ir diplomatas. Monografija, Juozas Skirius. V.: VPU leidykla, 2008. ISBN 978-9955-20-267-7

## Šaltiniai
Vincas Bielskus

**Vincas Bielskus** (1871 m. rugsėjo 7 d. Balsupiai, Marijampolės apskr. – 1958 m. vasario 11 d. Pareigas, Tomsko sritis, Rusija) – knygnešys, Lietuvos valstybės veikėjas.

## Biografija
Valstietis. Savo ūkyje slėpdavo knygnešių Juozo Kanclerio, I. Klimavičiaus iš Mažosios Lietuvos atgabentą draudžiamąją lietuvišką spaudą, ją paskirstydavo ir išgabendavo kitiems knygnešiams. Buvo Sietyno draugijos valdybos iždininkas. 1897 m. žandarai draugiją likvidavo, per kratą V. Bielskų suėmė; už užstatą paleistas. 1899–1907 m. Marijampolėje laikė parduotuvę, kuri buvo priedanga draudžiamajai spaudai platinti. Nuo 1901 m. priklausė knygnešių Artojų draugijai. Rašė korespondencijų į lietuvišką spaudą. 1903 m. ketinta jį ištremti, 1904 m. panaikinus spaudos draudimą byla nutraukta. 1917 m. dalyvavo Vilniaus lietuvių konferencijoje, kuri išrinko Lietuvos Tarybą, paskelbusią šalies Nepriklausomybę.

Kai Raudonoji Armija 1940 m. įžengė į Lietuvą, LR Prezidento kanceliarijos viršininkas Pijus Bielskus nuvyko pas savo brolį Vincą Bielskų ir jo namuose paslėpė Lietuvos Nepriklausomybės Akto originalą, kurio tolesnis likimas tebėra nežinomas. Pastangos rasti jį vėliau liko bevaisės.

1941 m. birželio 14 d. sovietinės valdžios ištremtas į Sibirą. 1990 m. liepos 8 d. palaikai perlaidoti Balsupiuose.

Kartu su Jonu Matulevičiumi Balsupių kaime pastatė pradžios mokyklą.

## Šaltiniai
Vytautas Bigelis

**Vytautas Bigelis** (1945 m. rugpjūčio 8 d. Padumbliuose, Kapčiamiesčio valsčius – 1999 m. lapkričio 15 d. Ulugbeko gyvenvietėje, Taškentas) – Uzbekijos chemikas neorganikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
1968 m. baigė Taškento universitetą. Nuo 1966 m. dirbo Branduolinės fizikos institute Taškente; nuo 1995 m. profesorius. 1986 m. chemijos mokslų daktaras. Nuo 1997 m. Niujorko mokslų akademijos narys. Mirė ir palaidotas 1999 m. Taškente.

Tėvai Motiejus Bigelis (1907–1983) ir Stasė Bigelienė (1914–1994). Seserys Gražina Bigelytė-Bulavienė (1938–2009) ir Birutė Dabkuvienė. Žmona Tatjana (a. a.). Vaikai: Valentina, Algis ir Viktorija.

## Mokslinė veikla
Svarbiausi darbai iš puslaidininkinių elektrochemijos dangų ir jų savybių, radionuklidų išskyrimo iš vandeninių tirpalų elektrochemijos metodų, retųjų ir spalvotųjų metalų metalurgijos. Sukūrė technologiją labai gryniems selenui, telūrui, stibiui, bismutui gauti elektrochemijos būdu, elektroadsorbcinį būdą jodo radionuklidams išskirti.

## Šaltiniai
Steponas Biežis

**Steponas Biežis** (1889 m. kovo 18 d. Bliūdžiai, Panevėžio apskr. – 1973 m. balandžio 6 d. Čikaga) – JAV gydytojas chirurgas, lietuvių visuomenės veikėjas, medicinos daktaras (1916 m.).

## Biografija
1910 m. su tėvais atvyko į JAV. 1912 m. baigė Valparaiso universitetą (Indianos valstija), 1916 m. Čikagos medicinos ir chirurgijos koledžą.

1917–1919 m. tarnavo JAV kariuomenėje, leitenantas. Dirbo Šv. Kryžiaus ligoninėje Čikagoje, 1951 m. Čikagos sanitarijos regiono vyr. gydytojas.

Amerikos lietuvių daktarų draugijos, vėliau Amerikos lietuvių gydytojų sąjungos pirmininkas, nuo 1962 m. garbės narys. 1935–1969 m. „Margučio radijo“ laidos patarėjas sveikatos klausimais. Bendradarbiavo žurnaluose „Medicina“, „Gydytojas“, nuo 1922 m. jį redagavo. 1960–1964 m. „Lietuvių gydytojų biuletenio“ vardinis redaktorius, nuo 1969 m. garbės redaktorius.

## Bibliografija
* Būkite sveiki, 1953 m., 2 laida 1955 m.

## Įvertinimas
* 1938 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Algimantas Jonas Bikelis

**Algimantas Jonas Bikelis** (g. 1937 m. rugpjūčio 4 d. Pikčiūnuose, Daugailių valsčius) – Lietuvos matematikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
1961 m. baigė Vilniaus universitetą, 1973 m. fizikos ir matematikos mokslų daktaras.

Nuo 1961 m. Vilniaus universiteto dėstytojas, 1971–1980 m. Taikomosios matematikos katedros vedėjas, 1979–1985 m. prorektorius, 1990–2002 m. Matematinės statistikos katedros vedėjas. Nuo 1975 m. profesorius.

## Mokslinė veikla
Darbai iš klasikinės tikimybių teorijos, matematinės statistikos, taikomosios matematikos. Sudarė dėmenų skirstinių klasifikaciją pagal marginaliųjų skirstinių Lebesko skaidinius, nustatė normuotųjų sumų tikimybinių skirstinių aproksimavimo normaliuoju skirstinių norimu tikslumu būtinąsias ir pakankamąsias sąlygas, apibrėžė kvazigardelinius atsitiktinius dydžius ir vektorius, ištyrė jų skaitines charakteristikas, gavo apvertimo formulę lokaliųjų teoremų įrodymams, išnagrinėjo vienmačių ir daugiamačių skirstinių sąsūkų asimptotines savybes, sukūrė metodą kvazigardelinių skirstinių sąsūkų asimptotiniams skleidiniams pagrįsti.

## Įvertinimas
* 1976 m. LSSR valstybinė premija

## Šaltiniai
Linas Bieliauskas

**Linas Bieliauskas:**

* Linas Bieliauskas (1948) – JAV psichologas;
* Linas Bieliauskas (1960) – politikas.
Duellmanohyla uranochroa

***Duellmanohyla uranochroa*** – medvarlinių (*Hylidae*) šeimos varlė, endeminė Kosta Rikoje ir Panamoje.

Ilgis 2-3 cm. Akys ryškiai raudonos, kūnas ryškiai šviesiai žalias. Gyvena drėgnuosiuose tropikų miškuose (kalnų pašlaitėse, paupiuose).

*Duellmanohyla uranochroa* – reta rūšis. Tik 2008 m. šias varles nufilmuoti ir ištirti pavyko Mančesterio universiteto ir Kosta Rikos mokslininkams.

## Išnašos
Diego Garsija

**Diego Garsija** () – atolas Indijos vandenyne, didžiausias Čagoso salyne, Britų Indijos vandenyno teritorijoje. Atole veikia karinė JAV bazė, vieninteliai gyventojai – karinės bazės personalas. Nuosavybės teisę į Čagoso salyną, įskaitant Diego Garsiją, yra išreiškęs Mauricijus, tam 2019 m. pritarė Tarptautinis Teisingumo Teismas, tačiau Didžioji Britanija teigia, kad reikalavimai teritoriją perleisti Mauricijui neturi pagrindo.

## Geografija

Atolas yra Indijos vandenyne, apie 1600 km nuo Indijos krantų. Plotas 174 km², iš kurio sausuma sudaro 27 km². Ilgis 60 km. Aukštis iki 6,7 m. Atolą sudaro trys salelės: Vakarų, Vidurio ir Rytų. Lagūnos plotas 124 km², gylis iki 30 m. Salą supa koralų rifai. Vidutinė metinė oro temperatūra ~30&nbsp;°C, metinis kritulių kiekis – 2600 mm. Nereti tropiniai ciklonai.

## Istorija

Atolą XVI a. atrado portugalų keliautojai. Iki XVIII a. jis buvo negyvenamas, kol prancūzai čia įkūrė kokosų plantacijas. Po 1814 m. atolą perėmė britai ir priskyrė Mauricijaus kolonijai. 1965 m. atolas drauge su Čagoso salynu priskirtas Britų Indijos vandenyno teritorijai, o po metų Didžioji Britanija specialiu susitarimu atolo naudojimą perleido JAV. 1971 m. salų gyventojai jėga deportuoti iš atolo į Mauricijų ir Seišelius, o čia įkurta amerikiečių karinė oro bazė. 2016 m. atnaujinta sutartis leis JAV atole išlaikyti karinę bazę bent iki 2036 m. 2019 m. Jungtinių Tautų Tarptautinis Teisingumo Teismas priėmė sprendimą, kad Čagoso salynas, įskaitant ir Diego Garsijos atolą, turi būti grąžintas Mauricijui. Šio sprendimo Didžioji Britanija nepripažįsta ir atsisako atolą perduoti Mauricijui.

## Šaltiniai
Čagoso salynas

**Čagoso salynas** () – atolų ir seklumų grupė Indijos vandenyne, 500 km į pietus nuo Maldyvų, pusiaukelėje tarp Rytų Afrikos krantų ir Javos salos. Priklauso Britų Indijos vandenyno teritorijai.

Čagoso salyno sausumos plotas 63,17 km², o kartu su seklumomis ir atolų lagūnomis ~15 000 km². Čagoso salyną sudaro 7 atolai: Diego Garsija, Peros Banjosas, Salomono atolas, Egmonto atolas ir kt., taip pat didžiausia pasaulyje Didžiąja Čagoso banka su ja supančia atolų ir rifų sistema. Iš viso yra apie 60 atskirų salelių.

Apie Čagoso salas senovėje žinojo maldyviečių jūrininkai. XVI a. salyną pasiekė Vasko da Gamos vadovaujama portugalų ekspedicija. Vėliau salyną užėmė prancūzai, o nuo 1814 m. – britai. 1971 m. Diego Garsijoje įkurta JAV karinė bazė.

## Gyventojai
Salynas nuolatinių gyventojų neturi, jame gyvena tik britų ir amerikiečių kariškiai (apie 3 tūkst. žmonių).

Iki XX a. 7-ojo dešimtmečio salose gyveno čagosiečiai, bet D. Britanijos valdžios buvo iškraustyti sumokėjus minimalią kompensaciją. Diego Garsijos sala tapo britų ir amerikiečių karine baze. Ištremti čagosiečiai bylinėjasi su D. Britanijos valdžia dėl grįžimo į savo tėvynę.

1968 m. Mauricijus, o 1976 m. Seišelių salos gavo nepriklausomybę, tačiau D. Britanija pasiliko Čagoso salas kaip savo teritoriją. Mauricijus reiškia pretenzijas į Čagosą kaip savo teritoriją. 2022 m. lapkričio 3 d. Jungtinė Karalystė ir Mauricijus pradėjo derybas dėl salų teritorinio perdavimo Mauricijaus valstybei. 2024 m. spalį Jungtinė Karalystė paskelbė, kad Čagoso salas perduos Mauricijui.

## Šaltiniai
Didžioji Čagoso banka

**Didžioji Čagoso banka** – didžiausias pasaulyje atolinis darinys. Plyti Indijos vandenyne, Čagoso salyne. Apima 12 642 km² plotą iš kurio 4,5 km² sudaro sausuma. Sudaro Pavojaus sala (plotas 0,66 km²), Erelių salos (2,45 km² ir 0,18 km²), Trys Broliai (0,08 km², 0,23 km² ir 0,06 km²) ir Nelsono sala (0,81 km²). Likusią teritoriją užima povandeninių rifų ir seklumų plotai bei lagūna.
Britų teritorijos Indijos vandenyne vėliava

**Britų teritorijos Indijos vandenyne vėliava** – Jungtinės Karalystės užjūrio valdos – Britų teritorijos Indijos vandenyne oficialus simbolis.

Vėliavą sudaro tradiciškai JK valdoms kairiame viršutiniame kampe pavaizduota Jungtinės Karalystės vėliava. Tačiau fonas priešingai nei daugelio JK valdų ne mėlynas, o sudarytas iš baltų ir mėlynų bangų. Dešinėje pusėje pavaizduota palmė ir karūna.

Vėliava patvirtinta 1990 m. lapkričio 8 d.
Pavarės

**Pavarėmis** vadinami keturi kaimai Anykščių rajone:

* Pavarės I;
* Pavarės II;
* Pavarės III;
* Pavarės IV.

## Žymūs žmonės

Pavarėse gimę žymūs žmonės:

* 1896 m. - pedagogas ir laisvės gynėjas Kazys Bulotas
* 1906 m. – pedagogas Jonas Šlapšys
* 1908 m. – miškininkas Antanas Strazdas
* 1910 m. – kunigas kankinys Jonas Staškevičius
* 1924 m. – laisvės gynėjas ir partizanų būrio vadas Povilas Grumbinas-Ąžuolas
* 1926 m. – inžinierius miškininkas Stasys Bartaševičius
* 1930 m. – inžinierius Silvestras Grebnickas
* 1936 m. – medikė ir literatė Eugenija Veronika Grebnickaitė-Pilinkienė
* 1937 m. – vaistininkė Emilija Paškonytė-Rybelienė
* 1947 m. – žurnalistė ir kalbininkė Vanda Grebnickaitė-Šatkuvienė ir miškininkas Rimantas Šalkauskas
* 1952 m. – sportininkas šaškininkas Aloyzas Tyla
* 1961 m. – muziejininkė Dalia Lopez Madrona-Keršanskaitė
* 1967 m. – tautodailininkė Danutė Gečytė.

## Literatūra

J. Biliūno apsakyme „Ubagas“ minimas bitininkas iš Pavarių Petras Sabaliūnas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Agila

**Agila** (arba **Senieji Nagliai**) – XVII a. smėlio užpustytas kaimas Kuršių nerijoje, į šiaurę nuo Pervalkos. Išlikusi Agilos kopa.

## Šaltiniai

* 
*
Asia Nitollano

**Asia Nitollano** (g. 1988 m. vasario 14 d.) – Amerikiečių dainininkė, šokėja ir modelis, kuri laimėjo televizijos realybės šou „Pussycat Dolls Present: The Search for the Next Doll“.

Ji taip pat buvo NBA krepšinio komandos „New York Knicks“ sirgalių šokėja.

## Karjera
Nitollano yra R&B muzikanto Joe Bataan duktė , taip pat ji turi keturmetę dukterį. Ji yra filipiniečių, puertorikiečių ir afrikiečių kilmės. Prieš realybės šou Nitollano buvo krepšinio komandos „New York Knicks“ sirgalių šokėja. 2007 m. ji tapo viena iš devynių finalisčių CW realybės šou „Pussycat Dolls Present: The Search for the Next Doll“. Per šou finalą ji tapo nugalėtoja ir komisijos narių Robin Antin, Ron Fair ir Lil Kim buvo išrinkta gauti galimybę tapti viena iš „Pussycat Dolls“ narių.

### Solo karjera
2007 metų birželio mėnesį Čikagos dienraštis „Chicago Sun-Times“ pranešė, jog Nitollano neprisijungs prie „Pussycat Dolls“, nes nusprendė tapti solo atlikėja. Nors Nitollano pozicija grupėje buvo svarstoma kelis mėnesius, tačiau ji su grupe yra pasirodžiusi tik realybės šou finale. Asia tik fotografavosi su grupe, tačiau nepasirodydavo per koncertus.

Nitollano dirbo modeliu P. Diddy mados linijos „Sean John“ moterų kolekcijoje.

Nuo 2008 metų birželio savo „MySpace“ puslapyje teigia, jog ji įrašinėja solinį albumą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Asia Nitollano oficialus MySpace puslapis
* Asia profilis CW puslapyje 
* Pussycat Dolls Oficiali svetainė internete
*
Vileikos apskritis (1793–1915)

**Vileikos apskritis** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarinėje Rusijos imperijoje. Centras – Vileika. Apėmė teritorijas dabartinėje šiaurės Vakarų Baltarusijoje, kur dabar yra Vileikos rajonas, Dokšicų rajonas, rytinė Pastovių rajono dalis, Maladečinos rajonas ir Valažino rajonas.

## Istorija

Įkurta 1793 m. po II ATR padalijimo. Jo metu LDK Ašmenos apskrities rytinė dalis atiteko Rusijai, ten ir suformuota Vileikos apskritis. Iš pradžių priskirta Minsko gubernijai, o nuo 1843 m. – Vilniaus gubernijai. 1795 m. prijungta dalis Pastovių apskrities, 1797 m. – dalis panaikintos Dokšicos apskrities. 

Po Rusijos imperijos žlugimo priklausė Vakarų sričiai () 1917–1918 m., Baltarusijos TSR 1919–1920 m. Vėliau atiteko Antrajai Lenkijos Respublikai, kuri suformavo senosios srities teritorijoje Vileikos ir Pastovių apskritis.

|-
| 1834 m. || || 108 883 || ||
|}

## Administracinis suskirstymas

1913 m. apskričiai priklausė .

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* Apskrities žemėlapis  (Lyczkowski.net)
* Žemėlapis
* Radzima.net:
** Apskrities informacija
** Apskrities valsčiai
Piterboras

**Piterboras** – miestas vidurio rytų Anglijoje, 120 km į šiaurės rytus nuo Londono, prie Nino upės. Rotušė, katedra, dailės galerija, miesto bokštas, parkas.

## Istorija

Gyvenvietė siekia bronzos amžių, vėliau joje įsikūrė romėnai. Anglosaksai pastatė *Medeshamstede* vienuolyną, kuris vėliau tapo katedra. XIX a. miestas ėmė sparčiai augti dėl besiplečiančios plytų pramonės.

## Lietuvių bendruomenė
Mieste didelė imigrantų iš Lietuvos bendruomenė. Veikia daug lietuviško maisto parduotuvių, restoranų ir smulkiųjų verslų. 2013 m. Piterboras buvo populiariausias miestas tarp atvykstančių lietuvių naujakurių.

Veikia keturi lietuvių krepšinio klubai, kurie žaidžia BLKL: Peterborough Odd Socks, Peterborough BC Tauras, Peterborough Vytis , Peterborough BC Baltic Wolves

## Sportas
* Peterborough United FC (futbolas)

1984 m. mieste vyko pasaulio greitojo čiuožimo trumpuoju taku čempionatas.

## Šaltiniai
Vosyliškės

**Vosỹliškės**  (, ) – agromiestelis vakarų Baltarusijoje, į šiaurės rytus nuo Ščiutino. Stovi Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia, sinagoga, yra žydų kapinės.

## Istorija

1489 m. pastatyta pirmoji bažnyčia. 1658 m. buvo pastatytas dominikonų vienuolynas. 1702 m. vienuolynas sudegė, tačiau dominikonai pasistatė naują vienuolyną, o 1769 m. naują mūrinę bažnyčią. Be dominikonų bažnyčios Vosyliškėse buvo ir parapinė bažnyčia. 1832 m. po sukilimo uždarius vienuolyną, dominikonų bažnyčia paversta parapine. 1868 m. bažnyčia buvo paversta cerkve. XIX a. buvo miestelis, Lydos apskrities Vosyliškių valsčius.

1903 m. Senosiose Vosyliškėse buvo pastatyta nauja mūrinė bažnyčia į kurią iš senosios dominikonų bažnyčios buvo perkeltas stebuklingu laikomas Švč. Mergelės Marijos paveikslas. XX a. pradžioje buvo Vosyliškių apskrities centras Oberoste.

## Lietuviai

1857 m. Vilniaus vyskupijos sąrašuose Vosyliškės pažymėtos kaip lietuviška Rodūnios dekanato parapija, turėjusi 8000 gyventojų. 1882 m. netoli Vosyliškių (Lebiodkos dvare – Halavičpolėje) gimė gamtininkas Tadas Ivanauskas.

## Šaltiniai
Varnionys

**Varniónys**  (, ) – agromiestelis šiaurės vakarų Baltarusijoje, netoli sienos su Lietuva, tarp Bistryčios ir Gervėčių. Yra Šv. Jurgio bažnyčia (XVIII a.). Bažnyčios klebonu nuo 1920 m. spalio 4 d. iki 1930 m. liepos 3 d. buvo lietuvis Antanas Nenevskis–Nenėnas (1862–1930), nuo 1927 m. lapkričio 27 d. – dekanas. Palaidotas Varnionių bažnyčios šventoriuje.

## Istorija

Varnionys minimi 1423 m. LDK metrikose. XIX a. dauguma gyventojų buvo lietuviai, minimas miestelis ir palivarkas, Vilniaus apskrities Varnionių valsčiaus centras.

## Dvaras dail. Johanno Friedricho Franzo Bruderio 1824 m. paveiksluose

Varniany, Abramovič. Варняны, Абрамовіч (J. Bruder, 1824) (2).jpg
Varniany. Варняны (J. Bruder, 1824).jpg
Varniany, Abramovič. Варняны, Абрамовіч (J. Bruder, 1824).jpg
Varniany, Abramovič. Варняны, Абрамовіч (J. Bruder, 1824) (3).jpg


## Šaltiniai

* Istorija 
* XX a. tarpukario žemėlapis 
* „Wiadomosci Archidiecezjalne Wilenskie“ (nekrologas). 1930, Nr. 13–14, psl. 175
Armoniškės

:: *Apie Kauno miesto teritoriją žr. [[Armaniškiai]]*.

**Armõniškės** (, ) – kaimas Baltarusijoje, Gardino srityje, Žižmos kairiajame krante, 4 km į rytus nuo Varanavo.

## Istorija

1452 m. pastatyta pirmoji katalikų bažnyčia ir įsteigta parapija. XVII a. – XIX a. veikė parapinė mokykla. 1886–1909 m. pastatyta dabartinė mūrinė Švč. Trejybės bažnyčia. XIX a. kaimas priklausė Ašmenos apskričiai. XIX a. buvo miestelis, seniūnijos centras Sedliškės valsčiuje.

Pagal 1920 m. Lietuvos ir Rusijos taikos sutartį Armoniškės turėjo priklausyti Lietuvai, bet 1920–1939 m. jas valdė Lenkija. 1939 m. priskirtos Baltarusijos TSR.

## Lietuviai

Armoniškių apylinkėse nuo seno gyventa lietuvių. XIX a. viduryje Armoniškių parapija buvo grynai lietuviška, o amžiaus pabaigoje jos pietinė ir rytinė dalys ėmė slavėti. Armoniškių apylinkės įėjo į vadinamąją Benekainių-Armoniškių lietuvių salą, kurią sudarė didesnė Armoniškių, Varanavo ir Benekainių parapijų dalys. A. Pliaterio duomenimis, 1890 m. Sedliškės valsčiuje, kuriam priklausė ir Armoniškės, lietuviškai kalbėjo 55 proc. gyventojų, Armoniškių seniūnijoje – beveik visi.

XX a. apylinkės slavėjo; lietuvių kalba išliko kaimuose abipus Žižmos upės aukštupio. Sumažėjusi lietuvių sala vadinama Varanavo-Armoniškių vardu, o šnekamojoje kalboje – Ramaškonių sala. Lenkijos valdymo metais daugiau kaip pusė gyventojų namuose kalbėjo lietuviškai. Armoniškių bažnyčioje pamokslai sakyti ir lietuvių kalba, veikė lietuvių organizacijos, Ramaškonyse ir Tumasonyse – Ryto draugijos lietuvių mokyklos. XX a. pab. lietuviškai kalbėjo tik vyresnioji karta.

## Gyventojai

## Šaltiniai

* Armoniškės. Švč. Trejybės bažnyčia
* Armoniškės. Globus
Drūkšiai (Breslauja)

**Drūkšiai̇̃**  (, ) – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, į pietryčius nuo Breslaujos, pasienyje su Lietuva, Drūkšių ežero rytinėje pakrantėje. Stovi Šv. Petro ir Povilo cerkvė ir bažnyčia, pilies liekanos, dvaro sodyba.

## Istorija

Gyvenvietė įsikūrė Drūkšių ežero Pilies (Zamkaus) saloje, kai XI a. Polocko kunigaikštis pastatė pilį. Salą su žeme jungė du tiltai (yra polių liekanos). 1655 m. pilį užgrobė švedai ir sugriovė. Salos gyventojai persikėlė į krantą ir įkūrė dabartinę gyvenvietę, pro kurią tuomet ėjo svarbus kelias Vilnius–Daugpilis.

XIX a. buvo miestelis Zarasų apskrityje. 1953 m. prie ežero pastatyta Tautų draugystė (hidroelektrinė), pakėlusi ežero lygį 30 cm.


Dryśviacki zamak. Дрысьвяцкі замак (A. Visłocki, 1920-29).jpg|Saloje dunkso Drūkšių piliakalnis
Dryśviaty, Rynak, Śviatych Piatra i Paŭła. Дрысьвяты, Рынак, Сьвятых Пятра і Паўла (1908).jpg|Bažnyčia XX a. pr.
Dryśviaty, Śviatych Piatra i Paŭła. Дрысьвяты, Сьвятых Пятра і Паўла (1927).jpg|Bažnyčia (1927 m.) 
Dryśviaty, Rynak. Дрысьвяты, Рынак (1919-39).jpg|Turgus tarpukaryje


## Šaltiniai
Jonas Bielinis

**Jonas Bielinis** (1933 m. birželio 15 d. Astraviškiuose, Ignalinos rajonas – 1993 m. rugsėjo 5 d. Vilniuje) – sovietinis partinis veikėjas, literatūros kritikas.

## Biografija
1958 m. Vilniaus universiteto Istorijos ir filologijos fakultete baigė lituanistiką. 1958–1961 m. Vilniaus universiteto SSKP istorijos katedros dėstytojas. 1959–1961 m. Vilniaus universiteto partinės organizacijos sekretoriaus pavaduotojas, sekretorius. 1961–1963 m. LKP Vilniaus Lenino rajono komiteto I sekretorius.

1967 m. baigė Visuomenės mokslų akademiją prie SSKP CK. 1967 m. filologijos mokslų kandidatas. 1967–1973 m. LKP CK kultūros skyriaus vedėjo pavaduotojas, 1973–1976 m. Mokslo ir mokymo įstaigų skyriaus vedėjas. 1969–1973 m. dar dėstė Vilniaus universitete. 1976–1989 m. LSSR kultūros ministras.

Vienas iš lietuvių literatūros ir kritikos nomenklatūrinių kontrolierių, socialistinio realizmo propaguotojas. Iš studijos „Žmogaus koncepcijos bruožai dabartinėje lietuvių literatūroje“ (1969 m.) ir kritikos straipsnių sudarė rinkinį „Žmogaus keliai ir kryžkelės“ (1982 m.). 1980 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas.

1957–1989 m. SSKP narys, 1976–1989 m. LKP CK narys. 1975–1990 m. LSSR AT deputatas. Į gyvenimo pabaigą iš politinės veiklos pasitraukė.

## Bibliografija
* Žmogaus koncepcijos bruožai dabartinėje lietuvių literatūroje. – Vilnius: Mintis, 1969. – 186 p.
* Žmogaus keliai ir kryžkelės: straipsnių rinkinys. – Vilnius: Vaga, 1982. – 337 p.

## Šaltiniai
Pliusos

**Pliùsos**  (, ) – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje. Stovi Švč. Trejybės bažnyčia (pastatyta XX a. pradžioje).

XX a. pradžioje dar buvo daug lietuvių kalba šnekančių gyventojų, bet vėliau kaimas suslavėjo.

## Istorija

XIX a. kaimas priklausė Zarasų apskrities Krasnahorkos valsčiui. XX a. tarpukariu kaimas buvo Pliusų valsčiaus centras Breslaujos apskrityje.

## Šaltiniai
Asava

:: *Apie kaimą Kalvarijos savivaldybėje žr. [[Asava (Kalvarija)]]*.

**Asava** (, ) – kaimas Baltarusijoje, Gardino srityje, prie Asavos upės, 20 km į šiaurę nuo Lydos, į pietvakarius nuo Varanavo.

## Istorija

1656 m., kitais duomenimis, 1666 m. Kazimieras ir Aleksandra Franckevičiai pastatydino pirmąją medinę unitų bažnyčią. 1706 m. per švedų antplūdį ji sudegė. Bažnyčią 1732 m. atstatydino Jurgis Radvila. XVIII a. veikė parapinė mokykla. XIX a. buvo miestelis Lydos apskrities Aleksandravo valsčiuje. 1910 m. kunigaikštis V. Kochanskis pastatydino dabartinę Šv. Jurgio katalikų bažnyčią. 1970 m. sunaikinta cerkvė.

## Lietuviai

Nuo seno Asavos parapija buvo lietuviška, nors bažnyčioje iki pat XX a. pradžios pamaldos vyko tik lenkų kalba. 1901 m. kunigas F. Arbatavičius įvedė jas ir lietuvių kalba. Nuo 1907 m. kunigai lenkai protegavo vien lenkų kalbą.

1919–1939 m. Asava priklausė Lenkijai, 1939 m. priskirta Baltarusijos TSR. Lenkijos valdymo metais netoli Asavos, Padvarės kaime, kurį laiką veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius, lietuviškas vaikų darželis, Asavoje – lietuviška mokykla; lenkų administracija juos uždarė. Po Antrojo pasaulinio karo lietuviškai kalbėjo tik vyresniosios kartos žmonės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Asavoje mirė lietuvių poetas Kajetonas Aleknavičius (1804–1874).

## Šaltiniai