open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šiaurės Amerikos pelėnai

**Šiaurės Amerikos pelėnai** (*Arborimus*) – žiurkėninių (*Cricetidae*) šeimos graužikų gentis. Paplitę Šiaurės Amerikoje. Paplitę miškingose vietose, dvi rūšys gyvena medžiuose.

Gentyje trys rūšys:
* Baltapėdis pelėnas (*Arborimus albipes*)
* *[[Arborimus longicaudus]]*
* *[[Arborimus pomo]]*
Pensilvaninis pelėnas

**Pensilvaninis pelėnas** (*Microtus pennsylvanicus*) – vidutinio dydžio žiurkėninių (*Cricetidae*) šeimos graužikas. Paplitęs Šiaurės Amerikoje – beveik visoje Kanadoje (išskyrus pačią Arktį), pietų ir vidurio Aliaskoje, šiaurės ir šiaurės rytų JAV.

Tai 14–19,5 cm ilgio gyvūnas, sveriantis 33–50 g. Uodega 3,3–6,4 cm ilgio. Minkštieji kailio plaukai tamsiai pilki prie pašaknų, oranžiniai ir geltoni per vidurį, o galiukai tamsesni. Kietieji plaukai daugiausia tamsiai rudi. Kailių atspalviai pas skirtingus individus skiriasi.

Pensilvaninio pelėno patelė jauniklių gali atsivesti kas 3 savaites. Vadą sudaro 1–11 (paprastai 4–6) jaunikliai. Jie gimsta beplaukiai, akli, bet po 8 dienų praregi, o po 12–14 atjunksta ir tampa savarankiški. Gamtoje išgyvena paprastai 2–3 mėnesius, bet nelaisvėje – iki 2 metų.

Gyvena įvairiuose žolynuose – pakelėse, pievose, laukuose, viksvynuose, atvirose pelkėse. Karštuoju metų laiku paprastai aktyvūs naktimis, šaltuoju – dienomis. Maitinasi žole, lapais, vaisiais, sėklomis, esant badui ėda vabzdžius, lervas, dvėselieną, gali suėsti savo jauniklius.

Pensilvaniniai pelėnai – įvairių paukščių, žinduolių, gyvačių grobis. Perneša įvairius parazitus. Žemės ūkio kenkėjai (naikina liucernas, artišokus, Briuselio kopūstus, morkas, kalafiorus, bulves, cukrinius runkelius, kviečius, gali apgraužti medelius).

## Šaltiniai
Snake (žaidimas)

**Snake** ( – gyvatė) arba **gyvatėlė** – video žaidimas, pasirodęs XX a. 8-ame dešimtmetyje ir išpopuliarėjęs 10-ame dešimtmetyje, kai buvo įdiegtas į kai kuriuos mobiluosius telefonus (daugiausia į Nokia). Žaidėjas valdo ilgą ir liesą būtybę, panašią į gyvatę, kuri raitosi po uždarą lauką ir renka maistą. Žaidėjas gali judinti tik gyvatės „galvos“ pasukimo kryptį (aukštyn, žemyn, kairėn arba apačion), o likusioji kūno dalis juda jai iš paskos. Žaidėjas negali sustabdyti ar pagreitinti gyvatės judėjimo, taigi ji vienodai šliaužia per visą žaidimo trukmę. Žaidimas baigiasi tada, kai gyvatė įsikanda į savo uodegą arba įpuola į žaidimo lauką supančią sieną, taigi žaidimas neturi perėjimo pabaigos. Gyvatė, kaskart „suvalgiusi“ maistą, pailgėja, kol pasidaro labai ilga ir žaidimas tampa labai sunkus.

Vieną pirmųjų (galbūt pirmąją) *Snake* versiją 1979 metais sukūrė *F. Seger* iš Vokietijos *TRS-80* kompiuteriui pagal kurį vėliau buvo sukurtas variantas *Commodore VIC-20* kompiuteriui, pavadinta *Worms*. Vienas pirmųjų žaidimo variantų, pavadinitas *Nibbles*, kuriam laikui buvo patalpintas į MS-DOS operacines sistemas.

*Nokia N70* mobiliajame telefone yra įdiegta 3D *Snake* versija.

## Nuorodos
* Flash pagrindu padarytas ''Snake'' Neave Games svetainėje
* Neįprasta ''Snake'' versija Miniclip svetainėje 
* SnakeII  – Texas Instruments TI-89, TI-89 Titanium, TI-89 Silver Edition, TI-92 Plus, Voyage 200 graphing calculators
Ryžiniai žiurkėnai

**Ryžiniai žiurkėnai** (*Oryzomys*) – žiurkėninių (*Cricetidae*) šeimos graužikų gentis. Paplitę Pietų ir Centrinėje Amerikoje, Meksikoje, Galapagų salose.

Gentyje yra apie 57 rūšys.

## Išvaizda
Ilgis 9–20 cm, uodegos ilgis 8–25 cm. Svoris 40–80 g. Nugaros kailis šiurkštus ir pilkai rudas, o pilvas baltas arba šviesiai rudas. Uodega gana ilga, apaugusi retais plaukais, viršuje tamsesnė ir apaugusi plaukeliais, kurių gale kartais susidaro nedidelis kuokštelis. Snukis ilgas ir smailus. Ausys mažos ir apvalios. Pėdos ilgos ir siauros, padai padengti žvyneliais. Patelės turi 4 poras spenelių.

## Elgsena
Apie ryžinių žiurkėnų būdą žinoma nedaug. Rūšies atstovai guolį įsirengia iš žolės, aktyvūs tiek dieną, tiek naktį. Sausuose regionuose kasa urvus, be to, gali gerai plaukti ir ieškoti maisto vandenyje.

## Mityba
Mintą žolėmis, sėklomis ir vaisiais, taip pat vabzdžiais, vėžiagyviais ir mažomis žuvimis.

## Šaltiniai
Miškiniai žiurkėnai

**Miškiniai žiurkėnai** (*Neotoma*) – žiurkėninių (*Cricetidae*) šeimos graužikų gentis.

Paplitę Šiaurės Amerikos vakarinėje dalyje. Gentyje yra apie 20 rūšių:
* Baltakaklis miškinis žiurkėnas (*Neotoma albigula*)
* Puriauodegis miškinis žiurkėnas (*Neotoma cinerea*)
* Floridinis miškinis žiurkėnas (*Neotoma floridana*)
* Dykuminis miškinis žiurkėnas (*Neotoma lepida*)
* Meksikinis miškinis žiurkėnas (*Neotoma mexicana*)
* Pietinis miškinis žiurkėnas (*Neotoma micropus*)
ir kt.

## Paplitimas ir buveinė
Labiausiai išplitę JAV vakaruose ir šiaurės Meksikos dykumose. Keletas rūšių taip pat aptinkamos JAV rytinės pakrantės lapuočių miškuose, kadagynuose pietvakariuose, ąžuolynuose vakaruose ir Sonoros dykumoje. Sutinkami ir uolėtose buveinėse vakarinėje JAV ir Kanados dalyje.

## Išvaizda
Ilgis 15-23 cm, uodegos ilgis 7,5-24 cm. Svoris 200–450 g. Kailis minkštas arba šiurkštus. Nugarinė pusė nuo šviesiai pilkos iki smėlinės arba cinamono, pilvas šviesus arba visiškai baltas. *Neotoma chrysomelas* rūšies kailis išimtinai rusvai rudas.

## Šaltiniai
LTE (reikšmės)

**LTE**:

* Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, visuotinė enciklopedija;
* *[[LTE International Airways]]*, oro linijų bendrovė;
* Progresyviojo roko grupė (Supergroup) *[[Liquid Tension Experiment]]*;
* LTE (telekomunikacijos) (**''L**ong-**T**erm **E**volution''), belaidžio ryšio standartas.
Baltakojai žiurkėnukai

**Baltakojai žiurkėnukai** (*Peromyscus*) – žiurkėninių (*Cricetidae*) šeimos graužikų gentis. Paplitę Šiaurės Amerikoje ir Pietų Amerikos šiaurinėje dalyje.

Gentyje yra apie 50 rūšių:
* Karčiuotasis žiurkėnukas (*Peromyscus boyllii*)
* Baltakojis žiurkėnukas (*Peromyscus leucopus*)
* Elninis žiurkėnukas (*Peromyscus maniculatus*)
* Meksikinis baltakojis žiurkėnukas (*Peromyscus mexicanus*)
ir kt.
Encyclopædia Britannica

**Encyclopædia Britannica** () – universalioji enciklopedija anglų kalba; ji siekia – kaip ir vokiškoji Brokhauzo enciklopedija – pateikti visas žmonijos žinias kiek įmanoma išsamiau (*The Sum of Human Knowledge*) ir giliau. Pirmasis leidimas (1768–1771) pavadinimu „The Encyclopædia Britannica, or A Dictionary of Arts and Sciences“ () Edinburge išleistas Škotijos džentelmenų draugijos.

2004 m. leidime – 75 000 straipsnių, 44 mln. žodžių; 2005 m. >100 000 str.

## Išnašos

## Literatūra
* Harvey Einbinder: *The Myth of the Britannica*. New York, London 1972.

## Nuorodos

* Encyclopædia Britannica – Oficiali svetainė 
* Web-Edition der Encyclopaedia Britannica, 1911 
* Dusting off the Britannica (Nupūskime dulkes nuo Britanikos) – dienraštis *[[Business Week]]* (1997 – angl.)
* The Lies And Fallacies Of The Encyclopedia Britannica. How Powerful And Shameless Clerical Forces Castrated A Famous Work Of Reference (Encyclopædia Britannica esantys klaidinimai ir melas…) Joseph McCabe, 1947. Autorius ieško *Britannica* savo laikmečio religinių nuostatų. 
* Making fun of Britannica Tariamų klaidų sąrašas enciklopedijoje *Britannica* ir kaip jos buvo ištaisytos Vikipedijoje
* Hoher Tiefgang: Encyclopedia Britannica Ultimate Reference Suite 2004 (Recenzija, vokiečių k.)
Kibiauodegiai ursonai

**Kibiauodegiai ursonai** (*Coendou*) – ursoninių (*Erethizontidae*) šeimos graužikų gentis.

Paplitę Centrinėje Amerikoje ir Pietų Amerikos šiaurinėje dalyje. Gentyje yra 4 rūšys:
* dvispalvis kibiauodegis ursonas (*Coendou bicolor*)
* kibiauodegis ursonas (*Coendou prehensilis*)
* Rotšildo kibiauodegis ursonas (*Coendou rothschildi*)
* *[[Coendou nycthemera]]*
Ursonas

**Ursonas** (*Erethizin dorsatum*) – vienintelė rūšis ursoninių (*Erethizontidae*) šeimos graužikų **ursonų** (*Erethizin*) gentyje. Paplitusi Šiaurės Amerikoje: nuo Arkties vandenyno pakrančių Aliaskoje ir šiaurės vakarų Kanadoje iki šiaurės Meksikos.

Tai antras pagal dydį graužikas Šiaurės Amerikoje, nusileidžiantis tik kanadiniam bebrui. Kūnas 60–90 cm ilgio, sveria 5–14 kg. Išsiskiria savo kresnu stotu ir dygliuotu kailiu. Šis yra tamsiai rudas arba juodas, dygliai gelsvi. Dyglių juosta driekiasi per nugarą nuo galvos iki uodegos. Ant nugaros apačios ir uodegos tęsiasi juodas dryžis. Šviesi dyglių spalva leidžia ursoną pastebėti naktiniams gyvūnams ir perspėja laikytis atokiau. Ant viso kūno turi ~30 tūkst. tokių dyglių, kurių kiekvienas – su mažais dantukais. Jei koks gyvūnas užpuola ursoną, dygliai susminga į užpuoliko kūną, o dantukai ant dyglių juos įspaudžia dar giliau. Susibadę ursono dygliais, užpuolikai neretai žūsta dėl žaizdų ir infekcijų. Ursonai prisitaikę prie labai didelių temperatūrų skirtumų, ir gali gyventi nuo arkties iki dykumų.

Patelė kartą per metus atveda 1–2 jauniklius (juos nešioja 205–217 dienų). Juos prižiūri tik patelės.

Ursonai gyvena įvairiose ekosistemose – tundroje, lapus metančių medžių miškuose, čiaparalėje. Kur daugiau maisto medžiagų ant žemės ir mažai galimų plėšrūnų, ursonai dažniai laikosi ant žemės, kitur – daugiau būna medžiuose. Ursonai gyvena daugiausia pavieniui, į didesnius būrius susitelkia tik žiemomis. Maitinasi įvairiu augaliniu maistu – medžių žieve ir brazdu, pumpurais, gilėmis, spygliais, ūgliais, sėklomis, riešutais, žoliniais augalais, uogienojais, obuoliais. Maitinasi daugiausia naktimis. Mėgsta druską.

Nors ursonai gerai ginkluoti savo dygliais, juos sugeba sumedžioti pumos, kojotai, lūšys, vilkai, erniai ir kt. Dažniausiai užpuolikai sugeba apversti ursoną ant nugaros ir kąsti į neapsaugotą pilvą. Indėnai medžiodavo ursonus dėl mėsos, ir dyglių gamino papuošalus. Taip pat ursonai naikinami dėl to, kad apgraužia medžius (šie dažnai pradeda pūti, šakotis, nebetinkami medienai) bei įvairius daiktus, iš kurių gali gauti druskos (buitinę įrangą, automobilius, fanerą ir kt.).

Vietiniai pavadinimai: , , , nav. *dahsání*, atik. *kakw*, čipev. *ts’l*, , inup. *iḷḷaatqusiq, qiŋaġluk*, šaj. *heškovêstse*.


North american porcupine.jpg|Ursonas medyje
Junges Urson (Zoo Hoyerswerda) (5).jpg|Ursono jauniklis
Erethizon dorsatum 208326992.jpg|Druskos ieškantis ursonas
Cronartium ribicola Pinus (63).jpg|Ursono apgraužtas medis


## Šaltiniai
Ann Jillian

**En Džilian** (**Ann Jillian**, *Ann Jura Nauseda*, **Jūratė Nausėdaitė**; g. 1950 m. sausio 29 d. Kembridže, Masačusetsas) – lietuvių kilmės JAV aktorė.

## Biografija
1961 m. suvaidino pirmąjį savo mažosios *Bo Peep* vaidmenį „Walt Disney Pictures“ kompanijos filme „Mergaitės Toilande“ (*Babes in Toyland*) pagal 1903 m. Viktoro Herberto parašytą populiarią operetę. 1962 m. kartu su Rozalinda Rasel ir Natali Vud (rusų aktorė Natalija Zacharenko) vaidino naujoje filmo „Čigonai“ (*Gypsy*) versijoje. Vėliau įgarsino kelis personažus daugiaserijiniuose multiplikaciniuose filmuose „Scooby Doo“ ir „Jūrų laboratorija 2020“ (*Sealab 2020*).

Labiausiai išgarsėjo pradėjusi vaidinti 1980–1989 m. ABC televizijos statytame seriale „Toks gyvenimas“ (*It’s a Living*), kuriame nusipelnė Amerikos *sex* simbolio vardo. Iš viso suvaidino 45 filmuose.

Aktorės didžiąją karjerą baigė 1992 m. susilaukusi sūnaus. Tačiau ir vėliau vaidino epizodinius vaidmenis tokiuose daugiaserijiniuose televizijos filmuose, kaip „Vaiko širdis“ (1994 m.), „Volkeris, Teksaso reindžeris“ (2000 m.).

Gyvena San Fernando slėnyje prie Los Andželo.

## Nuorodos
* Filmografija
Stanislavas Rulkovskis

**Stanislavas Rulkovskis** (1869 m. Švenčionyse – 1916 m. lapkričio 14 d. Vilniuje) – Lietuvos profsąjungų steigėjas, revoliucinis – politinis veikėjas.

## Biografija

Nuo 1890 m. – Vilniaus socialdemokratų grupės narys, 1892 m. – II Proletariato partijos narys. 1896 m. gegužės 1 d. dalyvavo Lietuvos socialdemokratų partijos steigiamajame suvažiavime Andriaus Domaševičiaus bute, tačiau, nesutikdamas su daugumos suvažiavimo dalyvių išsakytomis mintimis apie būtinumą atkurti nepriklausomą Lietuvos valstybę ar bent siekti jos autonomijos, pasitraukė iš LSDP ir prisidėjo prie Stanislavo Trusevičiaus ir kitų Lietuvos darbininkų sąjungos steigėjų.

1897 m. kartu su Broniumi Urbonavičiumi buvo Vilniaus odininkų profsąjungos steigėjas ir vadovas. Už streikų organizavimą ištremtas. 1904 m. grįžęs į Vilnių įstojo į Rusijos socialdemokratų darbininkų partiją, buvo Vilniaus rajono komiteto narys. 1905–1907 m. revoliucijos dalyvis.
Urugvajaus naujosios erdvės partija

**Urugvajaus naujosios erdvės partija** (**PNE**, *Nuevo Espacio*) – Urugvajaus Kairioji demokratinio socializmo ideologijos politinė partija.

## Istorija

Įsteigta 1994 m. Urugvajaus senatoriaus Rafaelio Michelinio iniciatyva, suskilus *Liaudies valstybės partijai* (*Partido por el Gobierno del Pueblo*). Rafaelis Michelinis senatoriumi buvo išrinktas 1994 ir 1999 m. 2001 m. PNE iniciatyva buvo sudarytas **Bendras Frontas** (*Frente Amplio*), į kurį įėjo Urugvajaus asamblėja (*Asamblea Uruguay*), Bendro fronto santaka (*Confluencia Frenteamplio*), Kovo 26-osios judėjimas (*Movimiento 26 de Marzo*), Srovė 78 (*Corriente 78*), Liaudies dalyvavimo judėjimas (*Movimiento de Participación Popular*), Urugvajaus krikščionių demokratų partija (*Partido Demócrata Cristiano del Uruguay*), Urugvajaus komunistų partija (*Partido Comunista del Uruguay*), Savivaldybių partija (*Partido de los Comunes*), Urugvajaus socialistų partija (*Partido Socialista del Uruguay*), Artigistų liūtis (*Vertiente Artiguista*) ir Nacionalinė sąjunga (*Alianza Nacional*).

2004 m. spalio 31 d. parlamento rinkimuose Bendras Frontas gavo 51.4 % balsų ir 52 iš 99 Deputatų rūmų vietų bei 17 iš 31 vietos senate. Partijos narys Tabarė Vaskesas 2004 m. išrinktas Urugvajaus prezidentu. Pareigas pradėjo eiti 2005 m. kovo 1 d.

Socialistų Internacionalo konsultacinis narys nuo 1999 m. lapkričio 8 d., tikrasis narys nuo 2003 m. spalio 27 d.

Pirmininkai
* 1994 m. – Rafaelis Michelinis,
* 1999 m. – Antonijus Galičijus,
* 2003 m. – Rafaelis Michelinis.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Kengūriniai šokliai

**Kengūriniai šokliai** (*Dipodomys*) – maišiaskruosčių šoklinių (*Heteromyidae*)) šeimos graužikų gentis.

Paplitę Šiaurės Amerikos vakarinėje dalyje nuo Kanados iki Kalifornijos ir Centrinės Meksikos pietinėje dalyje. Gentyje yra 21 rūšis:
* Dykuminis kengūrinis šoklys (*Dipodomys deserti*)
* Ordo kengūrinis šoklys (*Dipodomys ordii*)
ir kt.
Urugvajaus socialistų partija

**Urugvajaus socialistų partija** (**PSU**, *Partido Socialista de Uruguay*) Urugvajaus Kairioji demokratinio socializmo partija.

## Istorija

Įkurta 1910 m. Emilio Frugonio iniciatyva. 1911–1914 m. Emilis Frugonis buvo pirmasis socialistas, Urugvajaus parlamento narys. 1920 m. partijos dauguma nusprendė stoti į Kominterną ir pasivadino Urugvajaus komunistų partija. Urugvajaus socialistų partija atgaivinta 1923 m. lapkričio 27 d. Buvo Socialistų darbininkų internacionalo nare.

2001 m. buvo sudarytas **Bendras Frontas** (*Frente Amplio*), į kurį įėjo Urugvajaus asamblėja (*Asamblea Uruguay*), Bendro fronto santaka (*Confluencia Frenteamplio*), Kovo 26-osios judėjimas (*Movimiento 26 de Marzo*), Srovė 78 (*Corriente 78*), Liaudies dalyvavimo judėjimas (*Movimiento de Participación Popular*), Urugvajaus naujosios erdvės partija (Nuevo Espacio), Urugvajaus krikščionių demokratų partija (*Partido Demócrata Cristiano del Uruguay*), Urugvajaus komunistų partija (*Partido Comunista del Uruguay*), Savivaldybių partija (*Partido de los Comunes*), Urugvajaus socialistų partija (*Partido Socialista del Uruguay*), Artigistų liūtis (*Vertiente Artiguista*) ir Nacionalinė sąjunga (*Alianza Nacional*).

2004 m. spalio 31 d. parlamento rinkimuose Bendras Frontas gavo 51.4 % balsų ir 52 iš 99 Deputatų rūmų vietų bei 17 iš 31 vietos senate. Fronto kandidatas Tabarė Vaskesas 2004 m. išrinktas Urugvajaus prezidentu. Pareigas pradėjo eiti 2005 m. kovo 1 d.

Socialistų Internacionalo narė nuo 1999 m. lapkričio 8 d. Pirmininkas nuo 1999 m. Reinaldas Garganas, nuo 2005 m. Urugvajaus užsienio reikalų ministras.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Šiurkščiaplaukės pelės

**Šiurkščiaplaukės pelės** (*Lophuromys*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikų gentis. Kailis ilgas, tankus ir šiurkštus. Nugara tamsiai ruda arba pilka, kartais smėlio ar tamsesnės spalvos, tamsiai ruda, su šviesesnėmis dėmelėmis. Pilvas oranžinis, rudas arba kreminis. Kūnas 10-14,5 cm, uodega – 5-11,1 cm ilgio. Vienų rūšių uodega gana tankiai apaugusi plaukais, kitų beveik plika ar tik su retais trumpais ir plonais plaukais. Pėda trumpa, trys viduriniai pirštai ilgi ir gerai išsivystę, o du šoniniai labai maži. Priekinių kojų pirštų nagai stambūs, penktas pirštas labai mažas. Uodegos viršutinė pusė tamsi, apatinė šviesi.

Paplitusios ekvatorinėje Afrikoje: Etiopijoje, Kenijoje, Ugandoje, Tanzanijoje, Angoloje, Kamerūne, Gabone ir Ganoje.

Apsigyvena slėniuose, miškų pelkėtose vietose, krūmų sąžalynuose, laukų pakraščiuose. Aktyvūs visą parą. Maitinasi kai kurių augalų šaknimis, taip pat sliekais, vabzdžių lervomis, kartais varliagyviais. Lizdą įsirengia po nuvirtusiais medžiais, akmenimis. Gali taip pat rausti ilgus ir gilius urvus. Gimdo 1-4 jauniklius.

Gentyje yra apie 20 rūšių:

**Pogentė. Kivumys**
* Geltonpilvė šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys luteogaster*)
* *[[Lophuromys medicaudatus]]*
* Vusnamo šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys woosnami*)
**Pogentė. Lophuromys**
* Angolinė šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys angolensis*)
* Juosvoji šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys aquilus*)
* Trumpauodegė šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys brevicaudus*)
* Rudoji šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys brunneus*)
* Geltonpėdė šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys chrysopus*)
* Pilkoji šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys cinereus*)
* Dieterleno šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys dieterleni*)
* *[[Lophuromys dudui]]*
* Huterero šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys huttereri*)
* Geltontaškė šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys flavopunctatus*)
* Juodanagė šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys melanonyx*)
* Raudonpilvė šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys nudicaudus*)
* *[[Lophuromys rahmi]]*
* Rozevaro šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys roseveari*)
* Rusvapilvė šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys sikapusi*)
* Verhageno šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys verhageni*)
* Zeno šiurkščiaplaukė pelė (*Lophuromys zena*)
Vakarų Amerikos goferai

**Vakarų Amerikos goferai** (*Thomomys*) – goferinių (*Geomyidae*) šeimos graužikų gentis.

Paplitę Šiaurės Amerikos vakarinėje dalyje nuo pietryčių Kanados iki Kalifornijos ir Meksikos. Gentyje yra 9 rūšys:
* Kurminis goferas (*Thomomys talpoides*)
* Pietinis goferas (*Thomomys umbrinus*)
ir kt.
Dygliuotosios pelės

**Dygliuotosios pelės** (*Acomys*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikų gentis. Nugara apaugusi tankiais šviesiai geltonais, rausvai rudais ar tamsiai pilkais dygliais, pilvas – švelniais baltais plaukais. Kūnas 7-12,5 cm, uodega – 6-12,5 cm ilgio. Ausys stambios, apvalios. Uodega beveik plika. Pėda plati, jos pirštai nesumažėję. Turi 2 ar 3 spenelių poras.

Paplitusios beveik visoje Afrikoje, Kretos ir Kipro salose, vakarų Azijoje, Arabijos pusiasalyje.

Apsigyvena uolėtose vietose. Aktyvios anksti ryte ir vėlai vakare. Maitinasi augaliniu maistu. Vasario – spalio mėn. patelės gimdo 1-5 jauniklius. Nėštumas trunka apie 42 dienas. Lytiškai patinai subręsta po 7 savaičių.

Gentyje yra 14 rūšių:

**Pogentė. Acomys**
* Kairinė dygliuotoji pelė (*Acomys cahirinus*)
* Afrikinė dygliuotoji pelė (*Acomys cilicicus*)
* *[[Acomys nesiotes]]*
* Kretos dygliuotoji pelė (*Acomys minous*)
* Mulacho dygliuotoji pelė (*Acomys mullah*)
* *[[Acomys ignitus]]*
* Pilkoji dygliuotoji pelė (*Acomys cineraceus*)
* Kempo dygliuotoji pelė (*Acomys kempi*)
* Auksaspalvė dygliuotoji pelė (*Acomys russatus*)
* Nykštukinė dygliuotoji pelė (*Acomys spinosissimus*)
* Vilsono dygliuotoji pelė (*Acomys wilsoni*)
* Percivalo dygliuotoji pelė (*Acomys percivali*)
* Kapo dygliuotoji pelė (*Acomys subspinosus*)
**Pogentė. Peracomys**
* Luizo dygliuotoji pelė (*Acomys louisae*)
Medvilniniai žiurkėnai

**Medvilniniai žiurkėnai** (*Sigmodon*) – žiurkėninių (*Cricetidae*) šeimos graužikų gentis.

Paplitę Šiaurės Amerikos pietinėje dalyje, Centrinėje Amerikoje, Pietų Amerikos šiaurinėje dalyje. Gentyje yra 12 rūšių:
* Dygusis medvilninis žiurkėnas (*Sigmodon hispidus*)
* Geltonnosis medvilninis žiurkėnas (*Sigmodon ochrognathus*)
ir kt.
Naminės pelės

**Naminės pelės** (*Mus*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikų gentis. 

Gentyje yra 38 rūšys: 
*Indinė naminė pelė (*Mus booduga*)
*Geltonrudė naminė pelė (*Mus cervicolor*)
*Nykštukinė naminė pelė (*Mus minutoides*)
*Naminė pelė (*Mus musculus*)
*Sikiminė naminė pelė (*Mus pahari*)
*Dygioji naminė pelė (*Mus platythrix*)
ir kt.
Bendras kolektorius

**Bendras kolektorius** (arba emiterinis kartotuvas) – tranzistorinio signalo stiprintuvo tipas. Pavadinimas kilęs iš to, jog šioje schemoje tranzistoriaus kolektoriaus išvadas dažnai įžeminamas ar sujungiamas su metalinėmis masėmis.

Apkrovos rezistorius RE šioje schemoje įjungiamas emiterio grandinėje. Tranzistoriui atsidarant, šiam rezistoriui tenka vis didesnė įtampa. Ši įtampa sumažina potencialų skirtumą tarp tranzistoriaus bazės ir emiterio (esant tam pačiam įėjimo signalo žemės atžvilgiu lygiui), taip sukurdama gilų neigiamą grįžtamąjį ryšį. Dėl šio ryšio stiprintuvo išėjimo įtampa beveik lygi jo įėjimo įtampai (įtampos ši schema nesustiprina). Tačiau ji gali daug kartų sustiprinti srovę, taigi ir galingumą.

Schemos įėjimo varža labai didelė, nes RE tenkanti įtampa beveik lygi įėjimo įtampai, taigi įėjimo srovę sukeliantis šių įtampų skirtumas labai mažas. Išėjimo varža yra maža.

Turėdama didelę įėjimo ir mažą išėjimo varžą, ši schema naudojama kuomet negalima daug apkrauti signalų šaltinio arba kai reikalinga maža išėjimo varža. Tokį stiprintuvą įjungus tarp dviejų bendro emiterio kaskadų, antroji bendro emiterio kaskada nebeapkrauna pirmosios, todėl galima gauti didesnį stiprinimo koeficientą nei naudojant tris bendro emiterio kaskadas.

Rezistoriais R1 ir R2 nustatomas tranzistoriaus darbo režimas (ramybės srovė), panašiai kaip bendro emiterio schemoje. Charakteristikos tiesiškumui padidinti vietoje RE kartais jungiamas aktyvus srovės šaltinis.

## Charakteristikos
(Lygiagrečios linijos nusako lygiagrečiai sujungtų rezistorių bendrą varžą)

**Įtampos [[stiprinimo koeficientas]]:**

: 
{(1 + \beta_0)(R_\mathrm{E} \| R_\mathrm{load}) \over r_\pi + (1 + \beta_0) (R_\mathrm{E} \| R_\mathrm{load})}


Šio reiškinio reikšmė artima vienetui.

**[[Įėjimo varža]]:**

: 
R_1 \| R_2 \| (r_\pi + (1 + \beta_0) (R_\mathrm{E} \| R_\mathrm{load}))\,


**Srovės [[stiprinimo koeficientas]]:**

: 
A_\mathrm{vm} {r_\mathrm{in} \over R_\mathrm{load}}


**[[Išėjimo varža]]:**

: 
R_\mathrm{E} \| {r_\pi + R_1 \| R_2 \| R_\mathrm{source} \over 1 + \beta_0}


čia:
* g_m = I_\mathrm{C} / V_\mathrm{T}, kur:
** I_\mathrm{C} yra tranzistoriaus kolektoriaus srovė ramybės būvyje (nesant stiprinamo signalo).
** V_\mathrm{T} = kT / q yra „terminis potencialas“, kambario temperatūroje lygus maždaug 25 mV (žr. Google kalkuliatorių).
* \beta_0 = I_\mathrm{C} / I_\mathrm{B} yra tranzistoriaus srovės stiprinimo koeficientas bendro emiterio schemoje (dar neretai žymimas hFE). Jis specifinis kiekvienam tranzistoriui (reikšmė svyruoje nuo 10-15 iki kelių šimtų). Kiekvienam tranzistoriaus tipui garantuojama gamintojo dokumentacijoje nurodyta minimali reikšmė (norint galima ir išmatuoti).
* r_\pi = \beta_0 / g_m = V_\mathrm{T} / I_\mathrm{B}
* R_\mathrm{load} yra apkrovos varža, kuri laikoma lygiagrečia RC.

## Šaltiniai
Tikrieji agučiai

**Tikrieji agučiai** (*Dasyprocta*) – agutinių (*Dasyproctidae*) šeimos graužikų gentis.

Gentyje yra 11 rūšių.
*Azaro agutis (*Dasyprocta azarae*)
*Dulsvasis agutis (*Dasyprocta fuliginosa*)
*Taškuotasis agutis (*Dasyprocta punctata*)
ir kt.

## Paplitimas ir buveinė
Paplitę Centrinėje Amerikoje, Pietų Amerikoje iki pietų Brazilijos, taip pat sutinkami Mažųjų Antilų salose. Gyvena įvairiose buveinėse: miškuose, tankiuose krūmynuose ir savanose, taip pat laukuose ir plantacijose.

## Išvaizda
Užauga iki 60 cm ilgio ir 4 kg svorio. Turi penkis pirštus ant priekinių pėdų ir tris pirštus ant užpakalinių pėdų, pirmas pirštas labai mažas. Uodega labai trumpa arba jos visai nėra, be plaukų. Daugumos rūšių nugara ruda, o pilvelis balkšvas arba šviesaus atspalvio. Pasitaiko blizgaus kailio.

## Elgsena
Daugiausia dieniniai gyvūnai, sutemus išlenda iš slėptuvių tik tankiai apgyvendintose vietovėse. Glaudžiasi pačių išsikastuose urvuose, taip pat tuščiaviduriuose medžių kamienuose ir miško tankmėje.

Patelės lytiškai subręsta 10 mėnesių amžiaus.

## Mityba
Tikrieji agučiai – žolėdžiai gyvūnai. Nėra išrankūs ieškant maisto. Ėda vaisius, riešutus, lapus, stiebus ir šaknis. Ėsdami stovi ant užpakalinių kojelių ir maistą pasilaiko priekinėmis letenėlėmis.

## Šaltiniai
Pneumosklerozė

**Pneumosklerozė** – liga, kurios metu plaučiuose išvešėja jungiamasis audinys. Pasireiškia progresuojančiu jungiamojo audinio vystymusi plaučiuose ir alveolėse.

Šia liga susergama dėl infekcijų (nespecifinių arba specifinių), ilgalaikio žalingų medžiagų patekimo į plaučius, imuninio vaskulito, ilgalaikės kraujo stazės mažajame kraujo apytakos rate. Susidaręs jungiamasis audinys alveolėse apsunkina deguonies patekimą į plaučius, sutrinka vidinis audinių kvėpavimas.

Ligonis skundžiasi dusuliu, skausmais už krūtinkaulio. Iš pradžių dusulys pasireiškia esant fiziniam krūviui, ligai progresavus tampa nuolatinis. Liga ilgalaikė.

## Išnašos
Katinis lemūras

**Katinis lemūras** arba **katininis lemūras** (*Lemur catta*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos primatas, kuris yra katės dydžio, su labai ilga uodega, išmarginta baltais ir juodais žiedais. Paplitęs pietų ir pietvakarių Madagaskare.

Kūnas 39-46 cm didumo, uodega – 56-62 cm ilgio. Sveria 2,5-3,5 kg. Kailis būna nuo rudai pilkos iki rausvai rudos spalvos. Snukis baltas su tamsia nosimi ir tamsiais akių lopais.

Katiniai lemūrai gyvena pulkais po 5-25 narius. Bendrauja šūksniais. Gerai laipioja medžiais, tačiau daugiausia laiko praleidžia ant žemės. Maitinasi augalų žiedais, sultimis, vaisiais, lapais, žieve. Nėštumas trunka apie 140 dienų. Veda 1 arba 2 jauniklius, kurie nešiojami įsikibę į motinos pilvą, vėliau ant nugaros.


Image:Ring tailed lemur and twins.jpg
Ringstaartmaki met jong.jpg|Su jaunikliu
Ring-tailed Lemurs (Lemur catta) crossing the road in the evening (9613726131).jpg|Lemūrų pulkas


## Šaltiniai
Karūnuotasis lemūras

**Karūnuotasis lemūras** (*Eulemur coronatus*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos dieninis primatas. Kūnas iki 33 cm ilgio ir apie 2 kg svorio. Minta vaisiais. Tai endeminė Madagaskaro rūšis, kurios populiaciją sudaro apie 1000-10.000 individų.
Rudasis lemūras

**Rudasis lemūras** (*Eulemur fulvus*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos primatas. Rūšis paplitusi Madagaskaro šiaurinėje dalyje, įveista Majoto saloje.

Tai 40–50 cm dydžio lemūras su ~50 cm ilgio uodega. Sveria 2–4 kg. Būdingas lytinis dimorfizmas: patinai pilki arba pilkai rudi, su rausva apykakle, patelių visas kūnas rausvarudis.

Patelė po 120 dienų nėštumo atveda 1 jauniklį. Pirmąsias 3 savaites jauniklis laikosi įsikibęs motinos pilvo, vėliau tampa savarankiškesnis, jodinėja motinai ant nugaros. Po 4–6 mėnesių atjunksta.

Rudieji lemūrai gyvena miškuose, laikosi nedidelėmis grupėmis. Maitinasi augalų lapais, vaisiais, žiedais, žieve, kartais ir grybais, vabzdžiais, kiaušiniais.

Rūšiai gresia pavojus dėl miškų kirtimo ir buveinių mažėjimo.

2001 m. 5 rudojo lemūro porūšiai išskirti į savarankiškas rūšis:
* baltakaktis lemūras (*Eulemur albifrons*)
* pilkagalvis lemūras (*Eulemur cinereiceps*)
* raudonspalvis lemūras (*Eulemur collaris*)
* raudonkaktis lemūras (*Eulemur rufifrons*)
* Sanfordo lemūras (*Eulemur sanfordi*)

## Šaltiniai
Talomiai

**Talomiai** (*Thallomys*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikų gentis.

Gentyje yra 4 rūšys:
* *Thallomys loringi*
* *Thallomys nigricauda*
* Talomis *Thallomys paedulcus*
* *Thallomys shortridgei*

## Paplitimas ir buveinė
Paplitęs Afrikoje nuo pietų Etiopijos ir vakarų Somalio iki Angolos ir Pietų Afrikos. Gyvena savanoje, kur auga dideli medžiai su skylutėmis lizdams laikyti.

## Išvaizda
Kūno ilgis 12–16 cm, uodegos 13–21 cm. Svoris 63–100 g. Ilgas kailis minkštas arba šiurkštus, priklausomai nuo rūšies. Kailio viršus varijuoja nuo pilkai rudos iki gelsvai rudos spalvos su šiek tiek tamsesne nugara. Pilvas ir galūnės baltos. Uodega ilga, dažniausiai būna rudos spalvos.

## Mityba
Minta lapais, šakelėmis, vaisiais, medžio žieve ir kitu augaliniu maistu. Gali ėsti ir vabzdžius.

## Šaltiniai
Rudapilvis lemūras

**Rudapilvis lemūras** (*Eulemur rubriventer*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos primatas.

## Požymiai

Kūnas apie 35-40 cm ilgio, uodega – iki 45-50 cm ilgio. Svoris apie 1,6-2,4 kg. Kailis ilgas ir tankus. Patinėlių nugara, krūtinė ir pilvas kaštoninės rudos spalvos, uodega žymiai tamsesnė, beveik juoda. Viršutinė galvos dalis ir snukis tamsiai geltoni, po akimis yra baltos dėmės. Dėl tankaus kailio kaukolė prie ausų atrodo stačiakampės formos. Patelių nugara taip pat kaštoninės spalvos, o uodega juoda, tačiau krūtinė ir pilvas – šviesiai pilki. Galva atrodo mažiau kampuota, viršutinė dalis nėra tamsi, o baltos dėmės po akimis yra gerokai mažesnės arba jų nėra išvis.

## Paplitimas ir gyvenamosios vietos

Rudapilviai lemūrai yra endeminė Madagaskaro rūšis. Paplitę rytinėje salos dalyje nuo Caratananos kalnyno šiaurėje iki Andringitros kalnyno pietuose. Dažnesni aukštesnėse vietose ir randami iki 2400 m aukštyje virš jūros lygio.

## Gyvenimo būdas ir mityba

Gyvena grupėmis po 2-5 individus. Minta vaisiais, taip pat lapais.
Auksaspalvis lemūras

**Auksaspalvis lemūras** (*Hapalemur aureus*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos primatas. Kūnas 37-39 cm ilgio, uodega – 37-41 cm ilgio. Svoris apie 1,5 kg. Tai endeminė Madagaskaro rūšis, paplitusi pietrytinėje dalyje. Paplitimo arealas sparčiai mažėja, iš viso priskaičiuojama iki 1000 individų. Patelės kasmet pagimdo po vieną jauniklį. Nėštumas trunka apie 138 dienas. Maitinasi lapais.
Lucien Febvre

**Lusienas Febras** (; 1878 m. liepos 22 d. – 1956 m. rugsėjo 11 d.) – prancūzų istorikas ir istorijos filosofas. Labiausiai žinomas, kaip vienas prancūzų istoriografinės Analų mokyklos pradininkų.

Kritikavo tradicinę istorijos sampratą, tyrimų objektu laikiusią politinę raidą ir „įvykį“. Siekė į praeities tyrimus įtraukti sociologinius ir geografinius metodus.

Kovojo Pirmajame pasauliniame kare. Nuo 1919 metų dirbo Strasbūro universitete. Nuo 1929 kartu su Marcu Blochu pradėjo leisti žurnalą *Annales d'histoire, économique et sociale*. Artimas kito žymaus prancūzų istoriko Fernando Braudelio draugas ir mokytojas.

## Bibliografija
* *Philippe II et la Franche-Comté. Étude d'histoire politique, religieuse et sociale*, Paris, Honoré Champion, 1911, 808 p.
* *Notes et documents sur la Réforme et l'Inquisition en Franche-Comté*, Paris, 1911, 336 p.
* *Histoire de la Franche-Comté*, Paris, Boivin, 1912, 260 p.
* *La Terre et l'évolution humaine*, Paris, Albin Michel, „L'évolution de l'Humanité“, 1922.
* *Un destin. Martin Luther*, Paris, Presses Universitaires de France, 1928.
* *Civilisation. Évolution d'un mot et d'un groupe d'idées*, Paris, Renaissance du livre, 1930, 56 p.
* *Le Rhin. Problèmes d'histoire et d'économie*, Paris, Armand Colin, 1935.
* (dir.): *Encyclopédie française*, 11 volumes parus de 1935 à 1940.
* *Le problème de l'incroyance au XVIe siècle. La religion de Rabelais*, Paris, Albin Michel, "L’évolution de l’humanité, 1942, 548 p.
* *Origène et Des Périers ou l'énigme du Cymbalum Mundi*, Paris-Genève, Droz, 1942, 144 p.
* *Autour de l'Heptaméron. Amour sacré, amour profane*, Paris, Gallimard, 1944, 300 p.
* *Les classiques de la liberté: Michelet*, Lausanne, Traits, 1946, 162 p.
* *Combats pour l'histoire*, Paris, Armand Colin, 1953, 456 p.
* *Au cœur religieux du XVIe siècle*, Paris, SEVPEN, 1957, 359 p.
Venesuelos judėjimas į socializmą

**Venesuelos judėjimas į socializmą** (**MAS**, *Movimiento al socialismo*) – Venesuelos kairioji socialinės demokratijos politinė partija.

## Istorija

Įsteigta 1968 m. iš *Venesuelos komunistų partijos* po TSRS invazijos į Čekoslovakiją pasitraukusių komunistų. 1971 m. pavadinta *Venesuelos judėjimas į socializmą*. 1980 m. į ją įsiliejo *Revoliucinės kairės judėjimas* ir 1990 m. MAS jau buvo trečia pagal narių skaičių Venesuelos partija po Venesuelos krikščionių socialistų partijos ir Venesuelos demokratinio veikimo partijos. Tačiau rinkimuose neperžengdavo 5 % barjero.

1998 m. rinkimuose gavo 3 vietas senate ir 18 vietų Nacionaliniame kongrese. Po 1999 m. savivaldybių rinkimų turėjo 23 merus ir 216 tarybų narių. 1998 m. prezidento rinkimus laimėjo Hugo Čavesas Frias. MAS iš pradžių rėmė jį, tačiau po H. Čaveso perrinkimo 2000 m. atsiribojo nuo jo kraštutinės kairiosios politikos.

2000 m. parlamento rinkimuose gavo 6 vietas, bet 2005 m. rinkimuose MAS nedalyvavo dėl galimų rinkimų rezultatų klastojimo, įtarusi, kad buvo suklastoti ir 2004 m. referendumo dėl leidimo H. Čavesui dalyvauti prezidento rinkimuose trečią kartą.

Suvažiavime renkama Nacionalinė direkcija ir Vykdomasis komitetas. Veikia jaunimo organizacija. Socialistų Internacionalo konsultacinis narys nuo 2003 m. spalio 27 d.

**Pirmininkai**:
* 1995 m. Gustavas Markesas,
* 1999 m. Argelija Laja,
* 2003 m. Felipė Mujica.
Raudonspalvis lemūras

**Raudonspalvis lemūras** (*Eulemur collaris*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos primatas. Rūšis paplitusi pietryčių Madagaskare, nuo Ambatocirongorongo miško šiaurėje iki Mananaros upės pietuose. 2001 m. rūšis atskirta nuo rudojo lemūro (*E. fulvus*), kurio porūšiu anksčiau laikyta.

Tai vidutinio dydžio lemūras: kūno ilgis 39–40 cm, uodega 50–55 cm ilgio. Vidutiniškai sveria 2,25–2,5 kg. Labai panašus į pilkagalvį lemūrą (*E. cinereiceps*).

Gyvena drėgnuosiuose miškuose. Maitinasi daugiausia vaisiais, rečiau vabzdžiais, žiedais ir lapais. Rūšiai gresia išnykimas dėl kertamų miškų ir medžioklės.

## Šaltiniai
Bonifacas Verbickas

**Bonifacas Verbickas-Verbyla** (1876 m. prie Utenos – 1919 m. sausio 2 d. Vilniuje) – kurpius, Lietuvos profsąjungų ir politinis veikėjas.

## Biografija

Nuo 1893 m. – Alfonso Moravskio socialdemokratų grupės narys, 1896 m. gegužės 1 d. – Lietuvos socialdemokratų partijos pirmojo suvažiavimo dalyvis. 1899 m. prasidėjus LSDP narių areštams, pasitraukė į Kauną, organizavo LSDP kuopą brolių Tilmansų fabrike.

1905–1907 m. revoliucijos dalyvis. 1912 m. – LSDP kandidatas į Valstybės Dūmą. 1916–1918 m. – Vilniaus profesinių sąjungų centro valdybos pirmininkas. 1918 m. gruodžio mėn. išrinktas Vilniaus darbininkų atstovų tarybos nariu, tarybos paskirtas miesto ūkio komisaru.

Nusišovė gindamas Vilniaus tarybos būstinę Varnų gatvėje, kur vyko liaudies valgyklų valdybos ir profesinių sąjungų atstovų susirinkimas, kad nepatektų į lenkų legionierių nelaisvę.
IE

**IE** gali reikšti:

* Internet Explorer – Microsoft kompanijos sukurta naršyklė;
* Airijos – ISO 3166-1 standartu apibrėžtas šalies dviejų raidžių kodas;
* ISO 3166-2:IE – ISO 3166-2 standarto sudėtinė dalis apibrėžianti Airijos padalijimą į regionus.

**ie** gali reikšti:
* Interlingue kalbos kodą (pagal ISO 639-1 standartą);
* Interlingue Vikipedija (:ie:).
* sutaptinis dvibalsis ie
Varis (primatas)

**Varis** (*Varecia variegata*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos nykstanti varių genties rūšis, viena iš dviejų, paplitusių Madagaskaro saloje. Nors varis ir yra daug labiau paplitęs negu raudonasis varis, jo populiacija daug mažesnė ir išsibarsčiusi. Nelaisvėje išgyvena iki 36 metų.

## Paplitimas ir buveinė
Variai sutinkami Madagaskaro rytuose, keliose skirtingose ​​​​populiacijose. Gyvena atogrąžų miškuose nuo žemumų iki 1350 m aukščiuose virš jūros lygio. Šiuo metu varių paplitimo plotas labai sumažėjęs ir susiskaidęs.

## Porūšiai
Žinomi trys porūšiai:
* *Varecia variegata variegata*
* *Varecia variegata editorum*
* *Varecia variegata subcincta*

Buvęs porūšis *Varecia variegata rubra* dabar yra laikomas atskira rūšimi – raudonuoju variu (*Varecia rubra*).

## Išvaizda

Ilgis 50–55 cm, uodegos 60–65 cm, o svoris 3–4,5 kg. Varis kartu su raudonuoju variu yra didžiausi lemūrinių šeimos nariai. Ilga uodega tankiai plaukuota. Kailis įprastai dvispalvis – juodas ir baltas, šių spalvų santykis įvairiose populiacijose ir individuose skirtingas. Išimtis – krūminė uodega, rankos ir pėdos, galūnių vidus ir didžioji dalis galvos, kurios visada yra juodos.

## Elgsena
Variai gyvena medžiuose, daugiausia aktyvūs dieną, ypač ankstyvą rytą ir vėlyvą popietę. Šakose juda gana lėtai, bet gali įveikti atstumus ir šokinėdami. Jų socialinis elgesys įvairus, kai kuriose vietovėse daugiausia gyvena šeimyninėse grupėse po 2–5 gyvūnus, bet kartais sudaro ir didesnes iki 16 gyvūnų grupes. Bendrauja garsiais ir audringais šūksniais, kurie dažniausiai girdimi vakare.

## Mityba
Variai daugiausia minta vaisiais, lapais, sėklomis ir nektaru bei vabzdžiais.

## Dauginimasis
Nėštumas trunka apie 90–102 dienas. Gimdo 2–3 jauniklius, kurie labai lėtai vystosi. Gyvena iki 20 metų.

## Šaltiniai
Juodasis lemūras

**Juodasis lemūras** (*Eulemur macaco*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos primatas. Kūno ilgis 41, uodegos – 55 cm. Svoris apie 2,5 kg. Minta vaisiais, taip pat nektaru, lapais, žiedais. Paplitęs šiaurinėje Madagaskaro dalyje. Žinomi du porūšiai.
Raudonasis varis

**Raudonasis varis** (*Varecia rubra*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos primatas. Labai sparčiai nykstanti rūšis.

Anksčiau buvo laikomas vario rūšies porūšiu *Varecia variegata rubra*.

## Paplitimas ir buveinė
Paplitę tik šiaurės rytų Madagaskare. Buveinė – atogrąžų miškai iki 1000 m virš jūros lygio.

## Išvaizda
Ilgis 50–55 cm, uodegos ilgis 60–65 cm. Svoris 3,5–4 kg. Nugaros ir kojų kailis nuo raudonos iki rausvai rudos spalvos. Pilvas, pėdos, uodega ir veidas juodi. Snukis ilgas, panašus į šuns. Ilgas liežuvis.

## Šaltiniai
Antanas Verbyla

**Antanas Verbyla** (pagal kitą šaltinį, **Andrius Verbyla**, ta pati biografija ir nuotrauka) (1879 m. lapkričio 1 d. Tabariškėse, Marijampolės rajonas – 1941 m. liepos 4 d. hitlerininkų sušaudytas Rudžių giraitėje prie Marijampolės) – knygnešys.

## Biografija
Augo gausioje dvaro kumečių šeimoje. Dešimties metų jau buvo išleistas tarnauti pas ūkininkus, taip ištarnavo dešimtį metų. Kartu tarnavęs vyresnis bernas pamokė skaityti ir rašyti, pramokęs perskaitė visas lietuviškas knygas, kurias sugebėjo gauti kaime. 1899 m. pradėjo mokytis kalviauti. 

Nuo 1901 m. iš Tilžės gabeno draudžiamą lietuvišką spaudą. Susipažinęs su Jurgiu Lapinu, Morta Zauniūte ir tuo metu pas ją gyvenusiu Vincu Kapsuku, vėliau ir su Augustinu Janulaičiu, kuris pasiūlė platinti socialdemokratų laikraštį „Darbininkų balsas“ nemokamai.

1904 m. sausio 22 d. suimtas, gabenant 1910 spaudinių. Kalintas Kalvarijos kalėjime, birželio 6 d. paleistas už 100 rb užstatą. Byla nutraukta po 1904 m. rugpjūčio 11 d. caro manifesto, leidusio spausdinti knygas lietuvių kalba. Vėliau iš Prūsijos gabeno draudžiamą socialdemokratinę literatūrą. 1905–1907 m. revoliucijos dalyvis.

## Šaltiniai
Mongas

: *Apie miestą žr. [[Mongas (Čadas)]].*

**Mongas** (*Eulemur mongoz*) – lemūrinių (*Lemuridae*) šeimos primatas. Gyvena Madagaskare ir Komorų salose, lapuočių miškuose. Minta daugiausiai vaisiais, taip pat jų racioną sudaro žiedai, lapai ir nektaru. Gyvena medžiuose nedidelis grupėmis, kurias sudaro suaugę šeimos nariai ir 1-4 jaunikliai.
Diademinė sifaka

**Diademinė sifaka** (*Propithecus diadema*) – indrinių (*Indriidae*) šeimos primatas. Paplitusios Madagaskare. Žinomi du porūšiai.
Kuoduotoji sifaka

**Kuoduotoji sifaka** (*Propithecus verreauxi*) – indrinių (*Indriidae*) šeimos primatas, paplitęs Madagaskare. Kūnas 43-45 cm ilgio, uodega – 56-60 cm ilgio. Svoris 3-5 kg. Kailis baltas, tik ant veido, pakaušio ir apatinėje galūnių pusėje yra rudai juodi lopai. Turi stiprias kojas ir ilgą uodegą, kuri tarnauja išlaikyti pusiausvyrą gyvūnui peršokant nuo medžio iki medžio. Minta lapais, vaisiai, žiedais ir žieve. Gyvena nespastoviomis bendruomeninėmis grupėmis.
Visuomenė (žurnalas)

**Visuomenė** – mėnesinis visuomenės, mokslo ir literatūros žurnalas, ėjęs 1910–1911 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido Lietuvos socialdemokratų partija ir Alina-Ona Paulauskytė. Spausdino Vilniaus spaustuvė Vilniuje. Išėjo 20 numerių. Nuo 1912 m. vasario 10 d. vietoje „Visuomenės“ išėjo vienkartis leidinys „Žvilgsnis“.

Rašė apie visuomenės socialinius, kultūros reiškinius, ragino aktyviau dalyvauti visuomenės veikloje. Paskelbė straipsnių iš literatūros ir kritikos istorijos.

Aktyviausi bendradarbiai – Vaclovas Biržiška (oficialus žurnalo leidėjas), Vincas Čepinskis, Stasys Matulaitis.

Redagavo V. Liandsbergienė, faktiškai – Mykolas Biržiška ir Augustinas Janulaitis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Visuomenė“. E-paveldas.lt
* „Žvilgsnis“. E-paveldas.lt
Edvardso sifaka

**Edvardso sifaka** (*Propithecus edwardsi*) – indrinių (*Indriidae*) šeimos primatas. Paplitusi pietinėje Madagaskaro dalyje.
Kokverelio sifaka

**Kokverelio sifaka** (*Propithecus coquereli*) – indrinių (*Indriidae*) šeimos primatas.

## Paplitimas
Paplitusi šiaurės vakarų Magadaskare, šiaurės rytiniuose Becibukos upės pakraščiuose.

## Išvaizda
Ilgis 42-50 cm, uodega 50-60 cm. Svoris 3,5-4,3 kg. Kailis minkštas ir tankus. Galva, nugara ir uodega balti, ant žastų, krūtinės ir šlaunų yra pastebimų rudų vietų. Veidas, apsuptas baltu plaukų kutu, beplaukis, tamsiai pilkos arba juodos spalvos. Ausys juodos, kyšo iš kailio. Akys geltonos arba oranžinės. Kaip ir visų sifakų, užpakalinės kojos žymiai ilgesnės nei priekinės.

## Elgsena
Aktyvi dieną, dažniausiai būna medžiuose. Gyvena matriarchalinėse grupėse nuo 3 iki 12 individų, o patelėms visada teikiama pirmenybė ieškant maisto. Kai patelė valgo tam tikroje vietoje, patinas laukia, kol pabaigs. Jei patinas kliudytų, patelė jį stumdytų, trenktų ar net įkąstų.

## Šaltiniai
Harold Wilson

**Haroldas Vilsonas** (, , 1916 m. kovo 11 d. Hadersfilde, Jorkšyras – 1995 m. gegužės 24 d. Londone) – ekonomistas, vienas žymiausių XX amžiaus Didžiosios Britanijos politinių veikėjų, Jungtinės Karalystės ministras pirmininkas.

## Biografija
1939 m. baigė Oksfordo universitetą. Dirbo koledžo dėstytoju, vyriausybės ekonomikos ekspertu. Nuo 1945 m. – Didžiosios Britanijos parlamento narys nuo Ormskirko, vėliau – nuo Huitono (Liverpulis). 1947–1951 m. – prekybos ministras.

Nuo 1952 m. – Didžiosios Britanijos Leiboristų partijos vykdomojo komiteto narys, 1961–1962 m. – jo pirmininkas, 1963–1976 m. – partijos lyderis.

Nuo 1964 m. spalio 16 d. iki 1970 m. birželio 19 d. ir nuo 1974 m. kovo 4 d. iki 1976 m. balandžio 5 d. – Didžiosios Britanijos ministras pirmininkas. Sužinojęs, jog serga Alzhaimerio liga, atsistatydino iš visų postų. 

Parašė šias knygas: „Naujasis sandoris dėl anglies“, „Tikslas politikoje“, „Asmeninis įrašas“, „Britanijos valdymas“.

## Šaltiniai
Dekeno sifaka

**Dekeno sifaka** (*Propithecus deckenii*) – indrinių (*Indriidae*) šeimos primatas. Žinomi du porūšiai.

## Paplitimas ir buveinė
Paplitusi vakarų Madagaskare, Mahadzangos provincijos pietinėje dalyje. Gyvena sausesniuose lapuočių miškuose.

## Išvaizda
Ilgis 92–107 cm. Uodegos ilgis 42–48 cm. Svoris 5–6,5 kg. Snukis juodas ir neturi plaukų. Akys tamsiai oranžinės. Kailis baltos, kreminės spalvos, nugaros srityje turi auksinių, pilkų arba rudų atspalvių.

## Šaltiniai
Trumpauodegis indris

**Trumpauodegis indris** (*Indri indri*) – indrinių (*Indriidae*) šeimos stambokas primatas. Kūnas juodas, su baltais lopais, iki 60 cm ilgio ir iki 13 kg svorio. Užpaklainės kojos labai ilgos, todėl lengvai gali šoliuoti dideliais šuoliais. Uodega rudimentinė, apie 5 cm ilgio. Nėštumas trunka apie 5 mėn, gimdo vieną jauniklį (gegužės – birželio mėn.). 

Paplitęs Madagaskare. Gyvena poromis su jaunikliais. Teritoriją gina patinas.
Minta jaunais lapais, taip pat vaisiais, žiedais ir sėklomis.
Rytinis vilnotasis indris

**Rytinis vilnotasis indris** (*Avahi laniger*) – indrinių (*Indriidae*) šeimos naktinis primatas.

Kūnas 27-29 cm, uodega – 33-37 cm ilgio. Svoris 1-1,3 kg. Minta lapais ir pumpurais. Gyvena drėgnuose Madagaskaro miškuose. Gyena poromis su jaunikliais.
José Luis Rodríguez Zapatero

**Chosė Luisas Rodrigesas Sapateras** (*José Luis Rodríguez Zapatero*, g. 1960 m. rugpjūčio 4 d. Valjadolide) – teisininkas, Ispanijos politinis veikėjas.

Senelis Chuanas Rodrigesas Lozanas, respublikonų armijos kapitonas, 1936 m. žuvo kovose su frankistais.

## Biografija

Studijavo teisę Leonės kolegijoje ir universitete, 1982 m. licenziatas, 1986 m. Leonės universiteto politinių teisių profesorius.

Nuo 1982 m. Ispanijos jaunųjų socialistų organizacijos narys, nuo 1979 m. Ispanijos socialistinės darbo partijos, (PSOE) narys, 1988 m. Leono provincijos PSOE partijos lyderis, 1997 m. PSOE federalinio vykdomojo komiteto narys, nuo 2000 m. birželio 25 d. PSOE generalinis sekretorius, nuo 2003 m. Socialistų Internacionalo pirmininko pavaduotojas.

Nuo 1996 m. Ispanijos parlamento – Kortesų rūmų narys, 2000 – 2004 m. opozicijos lyderis. Nuo 2004 m. balandžio 17 d. Ispanijos ministras pirmininkas.

Pagal įsitikinimus moderatas. 1990 m. sausio 27 d. vedė Sonsoles Espinoza Dias, turi dukras Laurą (g. 1993 m.) ir Albą (g. 1995 m.).

|-
Antanas Zenkevičius

**Antanas Serafinas Zenkevičius** (1935 m. gruodžio 8 d. Gelčiuose, Gudelių valsčius, Marijampolės apskritis – 2012 m. liepos 22 d.) – Lietuvos inžinierius, sovietinis partinis bei politinis veikėjas, socialinių mokslų daktaras.

## Biografija
Mokėsi Gelčių pradinėje, Gudelių septynmetėje mokyklose, 1955 m. baigė Krokialaukio vidurinę mokyklą, 1961 m. baigė Vilniaus statybos technikumą.

1961–1962 m. Kapsuko rajono LDT vykdomojo komiteto Statybos skyriaus inžinierius. 1962–1963 m. Kapsuko rajono gamybinės kolūkių ir tarybinių ūkių valdybos statybos inžinierius. 1963–1966 m. Kapsuko rajono LDT vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas, Plano komisijos pirmininkas. 1966–1990 m. Birštono LDT Vykdomojo komiteto pirmininkas.

1972 m. baigė Kauno politechnikos instituto Statybos fakultetą, inžinierius statybininkas. 1987 m. baigė Baltarusijos SSR mokslų akademijos Ekonomikos instituto aspirantūrą, ekonomikos mokslų kandidatas.

1990–1991 m. ir 1994–2008 m. Birštono savivaldybės meras. 1991–1994 m. UAB direktorius. 1996–2007 m. Lietuvos savivaldybių asociacijos Tarybos narys. Europos Tarybos Vietų ir regionų valdžių kongreso narys. Europos kurortų asociacijos (ESPA) Tarybos narys, Lietuvos nacionalinės kurortų asociacijos prezidentas. 1998–2007 m. Kauno regiono plėtros tarybos narys.

1990–1995 m. Birštono miesto tarybos deputatas, 1995–2011 m. Birštono savivaldybės tarybos narys.

1993–2007 m. Lietuvos socialdemokratų partijos (LSDP) narys, Birštono skyriaus pirmininkas, nuo 2001 m. LSDP tarybos narys, Birštono skyriaus pirmininkas. 1999–2001 m. Socialdemokratų savivaldybininkų sąjungos pirmininkas.

Sutuoktinė Joana, vaikai Vilma, Antanas. Palaidotas Škėvonių kapinėse. 2017 m. jo vardu pavadinta krantinė Birštone.

## Įvertinimas
* 1985 m. LSSR nusipelnęs kultūros švietimo darbuotojas 
* 2005 m. Savivaldybių asociacijos „Auksinės krivūlės“ riteris
* 2013 m. Birštono garbės pilietis (po mirties) 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vytautas Didysis iš lenininio granito // Lietuvos žinios, 2011-08-31
Raudonuodegis lemūras

**Raudonuodegis lemūras** (*Lepilemur ruficaudatus*) – žebenkštinių lemūrų (*Lepilemuridae*) šeimos naktinis primatas.

## Paplitimas ir buveinė
Paplitę pietvakarių Madagaskare tarp Ciribihinos ir Mangokio upių. Buveinė – sausi lapuočių miškai.

## Išvaizda
Ilgis 21–28 cm, uodegos 23-25 cm. Svoris apie 0,8–0,9 kg. Kūno sandara panaši į kitus žebenkštinių lemūrų atstovus. Tai maži primatai su ilgomis, stipriomis užpakalinėmis kojomis. Nugaros kailis pilkas, pečiai ir žastai rausvai rudi. Kaklas balkšvas, o pilvas šviesiai pilkas. Būdinga raudona uodega. Galva pilka ir suapvalinta, ausys didelės, taip pat suapvalintos. Akys didelės, prisitaikiusios prie naktinio gyvenimo būdo. Būdingas lytinis dimorfizmas.

## Mityba
Minta daugiausiai lapais, bet taip pat ir vaisiais.

## Šaltiniai