open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mis Studentė

**Mis Studentė** – tarptautinis grožio konkursas, kuriame dalyvauja studentės iš viso pasaulio. Pirmoji konkurso ceremonija įvyko 1986 m. Konkursas kasmet vyksta Seule. Laimėtoja įsipareigoja vykdyti labdaringą veiklą karo nusiaubtose šalyse arba regionuose paritančiuose neramumus (Kosove, Makedonijoje, Korėjoje ir t. t.).
## Laimėtojos

## Lietuva konkurse
Lietuvos attsovės konkurse pasirodė 4 kartus. 2007 m. Rita Bernotaitė tapo 1 vicemis studentė.

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
FK Mornar

**Baro „Mornar“** – Juodkalnijos futbolo klubas iš Baro.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1923 m.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai:

## Emblema

Vaizdas:FK Mornar Bar.gif|Senoji emblema
Vaizdas:FK Mornar Bar emblema.png|Naujoji emblema


## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Garsesni žaidėjai
; Žaidėjai, atstovavę Juodkalnijos nacionalinei rinktinei
* 

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Azerbaidžanas (reikšmės)

Žodis **Azerbaidžanas** gali reikšti:
* Azerbaidžanas (regionas) – istorinis-kultūrinis Persijos civilizacijos regionas, dabar gyvenamas daugiausia azerbaidžaniečių tautos.
* Azerbaidžanas – Respublika, susikūrusi 1991 m. šiaurinėje šio regiono dalyje ir egzistuojanti iki šiol.
* Azerbaidžano Demokratinė Respublika – valstybė, egzistavusi 1918–1920 m., Azerbaidžano valstybės pirmtakė.
* Azerbaidžano TSR – valstybė, sudėtinė TSRS dalis, egzistavusi 1920–1991 m., Azerbaidžano valstybės pirmtakė.
* Irano Azerbaidžanas – arba Pietinis Azerbaidžanas, istorinio Azerbaidžano regiono dalis, šiuo metu priklausanti Irano valstybei.
* Rytų Azerbaidžanas – Irano provincija, esanti Irano Azerbaidžane
* Vakarų Azerbaidžanas – Irano provincija, , esanti Irano Azerbaidžane
* Azerbaidžano Liaudies Vyriausybė – istorinė valstybė, egzistavusi 1945-46 m. Irano Azerbaidžane.
Baras (reikšmės)

**Baras**  gali reikšti:
* Baras – užeiga, kurioje geriami alkoholiniai gėrimai 
* Baras – literatūros ir meno žurnalas, leistas 1925 m. Kaune
* Baras – spintos skyrius laikyti alkoholiniams gėrimams
* Baras – šokis, šokamas Armėnijoje ir Turkijoje
* Baras – nesisteminis vienetas, naudojamas slėgiui matuoti
* Baras – TV filmas
* **Baras** – vykdomų darbų vieta
* miestai:
** Juodkalnijoje
** Šveicarijoje
** Ukrainoje

Taip pat žiūrėkite:

* **bar** – slėgio matavimo vieneto baro trumpinys
* BAR

## Šaltiniai
Baras

**Baras** () – maitinimo paskirties įstaiga, kurioje užsakymai priimami prie ir pateikiami ant aukšto stalo-užtvaros, prie kurios paprastai yra galimybė ir sėdėti. Prekiaujama gėrimais, kokteiliais, kartais ir užkandžiais. Ruošiantis bei pateikiantis gėrimus žmogus vadinamas barmenu arba barista.

Patalpose ar šalia jų paprastai būna ir daugiau stovimų ir/ar sėdimų vietų. Baras gali būti ir restorano dalimi, taip pat jungiamas su virtuve.

## Taip pat skaitykite
* Valgykla
* Bistro
* Kavinė
* Užeiga
* Smuklė
* Bufetas
* Kabaretas
* Restoranas
Ilgis (Švenčionių r., Pabradės sen.)

**Ilgis** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, Pabradės seniūnijoje, 6,5 km į vakarus nuo Pabradės, prie pietrytinio Asvejos ežero galo. Įeina į Asvejos regioninį parką. Ežeras pasagos formos, su galais, nukreiptais į vakarus. Ilgis šiaurės vakarų- rytų- pietų-pietvakarių kryptimi 1,25 km, plotis iki 0,4 km. Altitudė 139,1 m. Krantai vingiuoti, aukšti, apaugę mišku – ežerą supa Kregžlės miškas. Upeliais jungiasi su Asvejos ir Baltelio ežerais. Priklauso Asvejos ežero baseinui.

Prie Ilgio įsikūrę Abejučių, Kregžlės kaimai. Šiaurvakarinėje pakrantėje stūkso Abejučių piliakalnis. Pietiniu ežero krantu eina riba su Vilniaus rajonu.

## Šaltiniai
Buzz Aldrin

**Bazas Oldrinas** (, pilnas vardas *Edwin Eugene Aldrin* jaunesn., 1930 m. sausio 20 d.) – inžinierius, į pensiją išėjęs Jungtinių Valstijų karinių oro pajėgų pilotas bei astronautas. Oldrinas buvo Apollo 11 Mėnulio modulio pilotas. Jis tapo antruoju žmogumi po Neilo Armstrongo žengusiu Mėnulio paviršiumi.

## Biografija

### Ankstyvasis gyvenimas
Buzz Aldrin gimė 1930 m. sausio 20 d. Jis gimė Montklere (Naujasis Džersis). Buzz tėvai: Edwin Eugene Aldrin, Marion Gaddys. Aldrin 1947 m. pabaigė Montklero gimnaziją ir įstojo į Jungtinių Valstijų karo akademiją Niujorke.

### NASA karjera
Apollo 11 misijos metu 1969 m. liepos 21 d. paskui Neil Armstrong (praėjus 19 minučių) išlipo ant Mėnulio paviršiaus.
Dangus (įrašų kompanija)

**Dangus** – Lietuvos muzikos įrašų kompanija, vadovaujama Ugniaus Liogės. Leidžia įvairių (daugiausia Lietuvos) folkloro, gotikinės, ambientinės, metalo muzikos grupių albumus. Organizuoja netradicinės muzikos festivalius – Mėnuo Juodaragis (pagonybė, folkloras) ir Kunigunda Lunaria (gotika) bei renginį Auszra 16 skirtą paminėti Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo dienai.

Žymesni Dangaus atlikėjai: Kūlgrinda, Atalyja, Žalvarinis, Donis, Pievos, Mano Juodoji Sesuo, Andaja, Ženklas X, Siela, Ruination, Romowe Rikoito, Ūkanose, Wejdas.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* MJR
Nikolajus Milenskis

**Nikolajus Milenskis** (1907 m. rugsėjo 24 d. Marijampolėje – 1990 m. gegužės 28 d. Kaune) – Lietuvos inžinierius mechanikas, šiluminės fizikos tyrimų Lietuvoje pradininkas.

## Biografija
Mokėsi Marijampolės realinėje gimnazijoje, kurioje pirmenybė buvo teikiama gamtos mokslams, 1927 m. baigė Marijampolės Rygiškių Jono gimnaziją. Tais pačiais metais įstojo į Kauno Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) Gamtos ir matematikos fakultetą. Studijuodamas dirbo įvairius darbus, tačiau studijų nebaigė, grįžo į Marijampolę.

1936–1937 m. Kauno karo mokyklos aspirantų skyriaus klausytojas, po metų gavo artilerijos jaunesniojo leitenanto laipsnį. 1938–1940 m. mokytojavo Rygiškių Jono berniukų gimnazijoje, Marijampolės mokytojų seminarijoje, dėstė matematiką, fiziką, chemiją. 1940 m. liepos-spalio mėn. Marijampolės miesto Vykdomojo komiteto pirmininkas. 1943 m. baigė VDU Technologijos fakulteto Mechanikos skyrių.

Nuo 1944 m. VDU (1946–1950 m. Kauno universitetas, 1950–1990 m. Kauno politechnikos institutas) dėstytojas, 1947 m. gruodžio 9 d. – 1966 m. liepos 1 d. Mechanikos fakulteto dekanas. 1947–1950 m. Teorinės mechanikos katedros, 1949–1951 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos Šiluminės technikos ir žemės ūkio elektrifikacijos katedros, 1951–1974 m. Kauno politechnikos instituto Šiluminės energetikos katedros vedėjas; nuo 1948 m. docentas.

Palaidotas Petrašiūnų kapinėse.

## Mokslinė veikla
Tyrimų sritis – prietaisai statybinių medžiagų termoizoliacinėms savybėms nustatyti, nustatymo metodai, užrašomųjų prietaisų konstravimas, skystojo kuro išpurškimo ir degimo problemos. Daug prisidėjo kuriant lietuviškąją technikos terminiją.

## Bibliografija
* Bendroji šiluminė technika: vadovėlis (su kitais). – Vilnius: Mintis, 1974. – 570 p.: iliustr.

## Šaltiniai
Ron Fair

**Ron Fair** (g. Los Andžele, JAV) – muzikos prodiuseris, talentų ieškotojas ir dainų autorius. Buvęs įrašų kompanijų „A&M Records“ ir „Geffen Records" prezidentas

## Biografija
Ron užaugo Los Andžele. Anksčiau Fair mokė muzikos prodiusavimo viename Holivudo universitetų „University of Sound Arts“. Jis tuomet dirbo prie kelių filmų, kaip kad „Pretty Woman“ ir „Reality Bites“, garso takelių.. Jo pirmoji užimta vieta muzikos industrijoje buvo įrašų kompanijoje „RCA Records“.

2009 m. Ron Fair kartu su A. R. Rahman sukūrė anglišką „Jai Ho" versiją, kuri yra 2008 m. filmo „Lūšnyno milijonierius“ garso takelis. Jis buvo nominuotas 6 kartus „Grammy“ apdovanojimui, tačiau nei karto nelaimėjo.

Keli jo vadovaujami atlikėjai: Wild Orchid, Christina Aguilera, Prima J, Vanessa Carlton, Ashlee Simpson ir Black Eyed Peas. Šiuo metu jis vadovauja grupėms „Girlicious“, „The Pussycat Dolls“, kurių debiutinis albumas „PCD“ buvo parduotas 7 milijonų tiražu. Jis taip pat pasirašė kontraktą su Keyshia Cole ir su ja sukūrė du jos platininius albumus bei 5 JAV hitus. 2006 m. Fair tapo „Geffen Records“ vadovu.

## Asmeninis gyvenimas

Ron vedęs; žmona Stefanie Ridel, dainininkė, grupės „Wild Orchid“ narė (Ron buvo ilgametis vadybininkas bei prodiuseris), turi vaiką.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Imdb.com apie Ron Fair
* Ron Fair diskografija Discogs.com
Ilgis (Švenčionių r., Labanoro sen., Pašekščio km.)

**Ilgis** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, Labanoro girioje, 4 km į pietryčius nuo Labanoro. Įeina į Labanoro regioninį parką. Ilgis šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi 1,4 km, plotis iki 0,33 km. Altitudė 147,3 m. Ežeras telkšo rininiame duburyje. Krantai lėkšti, apaugę mišku. Šiaurės rytuose išteka upelis į Indrajų ežerą (Žeimenos intako Luknelės baseinas).

Į vakarus nuo Ilgio ežero įsikūręs Pašekščio kaimas, greta telkšo Miruolio ežerėlis.

## Šaltiniai
Ilgis (Ignalinos r.)

**Ilgis** – ežeras rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, prie šiaurės rytinio Ignalinos miesto pakraščio, į rytus nuo kelio į Zarasus. Ežeras pasagos formos su pelkėtu pusiasaliu iš pietų pusės. Ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus 1,11 km, plotis iki 0,44 km. Altitudė 151,3 m. Ilgio ežeras gilus, didžiausias jo gylis siekia 30,4 m. Krantai neaukšti, apaugę mišku – ežerą supa Vidiškių miškas. Šiaurėje įteka Palaukinio upelis iš Balčio ežero, vakaruose tas pats upelis išteka pro Ignalinos trakto tiltą ir kelią  link Dringio ežero (Žeimenos upės baseinas).

Netoli rytinio Ilgio kranto įsikūręs Poviliškės kaimas.

## Šaltiniai
Feliksas Milevičius

**Feliksas Milevičius** (1883 m. gegužės 23 d. Telšiai – 1965 m. kovo 3 d. Telšiai) – knygnešys, Lietuvos mėgėjų teatro ir Telšių politinis veikėjas.

## Biografija
Tėvai buvo neturtingi amatininkai – stalius ir siuvėja. Šeima anksti neteko tėvo, todėl Feliksui teko mokytis ne mokyklos suole, o amatininko dirbtuvėje. Jis pasirinko knygrišio amatą, bet tam išmokti neturėjo lėšų. Abu su motina pėsčiomis nuėjo į Plungę prašyti paramos pas Žemaitijoje labdaringais darbais pagarsėjusį kunigaikštį Mykolą Oginskį. Šis sutiko apmokėti knygrišystės meistrui už mokslą ir Feliksas 1900 m. tapo knygrišiu. Pirmąjį savo darbą, į odos aptaisus įrištą maldaknygę, nunešė ir padovanojo savo geradariui kunigaikščiui Oginskiui. Platino caro valdžios draudžiamą lietuvių spaudą.

1905 m. gavo valdinę Teismo archyvinių bylų tvarkytojo tarnybą. Vėliau dėstė knygrišybą Telšių mokytojų seminarijoje, dirbo Šv. Kazimiero draugijos knygyno Telšių skyriaus vedėju. Susitaupęs lėšų, išsimokėtinai pirko nedidelį medinį namelį Didžiojoje (dabar Respublikos) gatvėje, pačiame miesto centre ir įsteigė privatų knygyną. 1907 m. vedė Eleną Folinaitę, literatės Vlados Folinaitės seserį, ir Telšiuose su kitais surengė pirmąjį lietuviškų spektaklių vakarą. Nuo 1907 m. dalyvavo scenos mėgėjų rengiamuose vakaruose: režisavo, vaidino, griežė, dainavo. 1910 m. jo iniciatyva Telšiuose įkurtas „skrajojantis knygynėlis“, kuris vėliau išaugo iki „Kanklių“ draugijos bibliotekėlės, turinčios per 2000 knygų.

Su kitais 1916 m. Telšiuose įkūrė scenos ir dailės mėgėjų draugiją „Kanklės“, iki 1924 m. jai vadovavo. 1925 m. jis dideliu visuomenės pritarimu išrinktas Telšių miesto burmistru ir tose pareigose perrinktas dar dvi kadencijas. Dar vieną kadenciją išbuvo burmistro padėjėju. Jo burmistravimo laikotarpiu nutiestas geležinkelis Telšiai – Kretinga, pastatyta geležinkelio stotis, atidaryta amatų mokykla (vėliau Telšių aukštesnioji taikomosios dailės mokykla). Kitu savo kūdikiu jis vadino Telšių elektrinę netoli Masčio ežero. Pats prižiūrėjo jos statybą, rūpinosi gauti iš Anglijos patentuotus vidaus įrengimus. 1944 m. rugpjūčio mėn. vokiečiai atsitraukdami elektrinę susprogdino. 1933 m. Lietuvos verslininkų draugijos vardu, akciniais pagrindais pastatytas vasarnamis (kurhauzas) prie Germanto ežero. 1938 m. Lietuvos Švietimo ir Kultūros ministerija F. Milevičiui buvo paskyrusi personalinę pensiją, kuri buvo nutraukta 1940 m. Tik prieš gyvenimo pabaigą jam buvo paskirta 15 rublių mėnesinė pašalpa. 1942–1947 m. dar vaidino „Žemaičių teatre“ Telšiuose.

## Šaltiniai
Andrius Milevskis

**Andrius Milevskis** (1591–1656 m.) – Lietuvos matematikas.

## Biografija
Nuo 1631 m. Vilniaus universiteto profesorius. Parašė vadovėlį „Matematikos disciplinų pradmenys“ (, 1629 m.), kuriame išdėstė geometriją, astronomiją pagal geocentristinę pasaulėžiūrą, bet aiškino ir M. Koperniko heliocentristinę sistemą, pateikė žinių, kaip naudotis geometrija matuojant žemės sklypus. Tai seniausias iš žinomų rankraščių Lietuvoje.

## Šaltiniai
Milgerinas

**Milgerinas**, *Milgerynas, Milgrinas* – XIII a. lietuvių kunigaikštis.

Milgeriną mini XIII a. dešimtame dešimtmtyje parašyta Eiliuotoji Livonijos kronika. 1245 m. ir 1246 m. kartu su kunigaikščiais broliais Dučiumi ir Gineika kivirčijosi su Lietuvos didžiojo kunigaikščio Mindaugo seserėnu kunigaikščiu Lengveniu. Mindaugui parėmus Lengvenį jis su broliais buvo priversti pasitraukti į Rygą pas Livonijos ordino magistrą Ditrichą fon Griuningeną. Ten jie apsikrikštijo, dalyvavo ordino karinės žygiuose į Lietuvą. Per vieną žygį nusiaubė Lengvenio žemes, paėmė jį į nelaisvę ir išsivedė į Rygą, Lengvenį išpirko Mindaugas. Kronikoje minima Milgerino žemė veikiausiai buvo Nalšios arba Upytės žemėse.

## Šaltiniai
Gražina Miliauskaitė

**Gražina Miliauskaitė** (1959 m. kovo 3 d. Buktininkai, Alytaus rajonas) – Lietuvos dainininkė (koloratūrinis sopranas).

## Biografija
1965-1973 m. mokėsi Mergalaukio aštuonmetėje mokykloje. 1976 m. baigusi Simno vidurinę mokyklą įstojo į J. Tallat-Kelpšos aukštesniąją muzikos mokyklą, A. Petrulienės solinio dainavimo klasę. Metus dirbusi Alytuje, dainų ir šokių ansamblio chormeistere. 1988 m. baigė Lietuvos konservatorijos V. Prudnikovo dainavimo klasę. 1988–1995 m. Klaipėdos muzikinio teatro, nuo 1995 m. – Kauno muzikinio teatro solistė. Dainavo K. Orfo kantatos „Afroditės triumfas“, V. A. Mocarto kantatos „Himnas saulei“, F. Šuberto mišių g–moll soprano partijas. Gastroliavo Vokietijoje, Švedijoje, Norvegijoje.Danijoje

## Vaidmenys
* Violeta – Džiuzepė Verdis. Traviata
* Monika – Džanis Karlas Menotis. Mediumas
* Adelė – Johanas Štrausas. Šikšnosparnis
* Euridikė – Žakas Ofenbachas. Orfėjas pragare
*Nakties karalienė- V.A.Mocartas "Užburtoji fleita"
*Džilda-Dž.Verdi "Rigoletas"
*Rozina -Dž .Rosini "Sevilijos kirpėjas" ir kt....

## Filmografija
* Rigoletas, 2008 m., režisierius Raimundas Banionis Džildos vaidmuo

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gražina Miliauskaitė Klaipėdos ir. Kauno muzikiniai teatrai
John Milius

**Džonas Frederikas Milius** (, g. 1944 m. balandžio 11 d. Sent Luisas) – JAV kino režisierius, scenaristas.

## Biografija
1966 m. baigė Los Andželo koledžą, 1968 m. – Pietų Kalifornijos universitetą Los Andžele. Nuo 1967 m. režisuoja filmus, rašo scenarijus. Parašė scenarijų savo ir kitų režisierių vesternams, veiksmo dramoms. Filmuose dažniausiai vaizduojama gėrio ir blogio kova, demonstruojama herojų jėga, daug smurto scenų. Kuria televizijos filmus, yra jų prodiuseris.

## Filmografija
* *Dilingeris* (*Dillinger*), 1973 m.
* *Vėjas ir liūtas* (*The Wind and the Lion*), 1975 m.
* *Didysis trečiadienis* (*Big Wednesday*), 1978 m.
* *[[Konanas Barbaras (1982 filmas)|Konanas Barbaras]]* (*Conan the Barbarian*), 1982 m.
* *Atsisveikinimas su karaliumi* (*Farevell to the King*), 1989 m.

## Scenarijai
* *Jeremija Džonsonas*, (*Jeremiah Johnson*), režisierius Sidnėjus Polakas, 1972 m.
* *[[Teisėjo Rojaus Byno gyvenimas]]*, (*The Life and Times of Judge Roy Bean*), režisierius Džonas Hustonas, 1972 m.
* *[[Konanas Barbaras (1982 filmas)|Konanas Barbaras]]* (*Conan the Barbarian*), kartu su Oliver Stone, 1982 m.
* *Geronimo: Amerikos legenda*, (*Geronimo: An American Legend*), režisierius Valteris Hilas, 1993 m.
* *[[Šių dienų apokalipsė]]*, (*Apocalypse Now*), režisierius Frensis Fordas Kopola, su kitais, 1979 m.).
* *[[Roma (TV serialas)|Roma]]*, televizijos filmas, su kitais, 2005–2007 m.
* *[[Visos apsaugos priemonės]]*, (*Extreme Prejudice*), režisierius Valteris Hilas, 1987 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Džonas Milius. Filmografija
Laumalenkos ežeras

**Laumalenkos ežeras** – vakarų Lietuvoje (Žemaitijoje), Plungės rajone telkšančio Platelių ežero pietinė dalis. Įeina į Žemaitijos nacionalinio parko teritoriją, sudaro Laumalenkos hidrografinį draustinį. Kranto linija labai vingiuota, krantai žemi, daug kur pelkėti, apaugę mišku. Nuo pagrindinės Platelių ežero dalies skiria ilgas kyšulys. Pietuose išteka Babrungo upė.
Vacys Milius

**Vacys Milius** (1926 m. gruodžio 8 d. Šaukliai, Mosėdžio valsčius – 2005 m. spalio 2 d. Vilnius) – Lietuvos etnologas, kraštotyrininkas, Lietuvių katalikų mokslų akademijos akademikas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.

## Biografija
Žmona Marija Miliuvienė. 1951 m. baigė Vilniaus universitetą. 1993 m. habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.
1997 m. Lietuvių katalikų mokslų akademijos akademikas.

1947–1951 m. dirbo Lietuvos istorijos instituto Etnografijos muziejuje, 1954–2001 m. – Istorijos institute (nuo 1990 m. vėl Lietuvos istorijos institutas), 1997–2001 m. Etnologijos skyriaus vedėjas. 1956–1960 m. ir 1994–1999 m. Vilniaus universiteto, 1992–1999 m. – Vytauto Didžiojo universiteto dėstytojas, nuo 1994 m. profesorius.

Palaidotas Rokantiškių kapinėse Vilniuje. Jo gimtinėje, ant paminklinio Šauklių akmens, pritvirtinta atminimo lentelė. 

## Mokslinė veikla
Tyrinėjo Lietuvos kaimo materialiąją ir dvasinę kultūrą, etnologijos istoriją ir bibliografiją. 1948–2004 m. kasmet dalyvavo etnografijos ir kraštotyros ekspedicijose. Vienas Lietuvos liaudies buities muziejaus įkūrėjų. Visuotinės lietuvių enciklopedijos straipsnių autorius. Straipsnių paskelbė Lietuvos, Latvijos, Lenkijos, Rusijos, Suomijos, Ukrainos, Vokietijos, JAV ir Kanados moksliniuose leidiniuose. 1965–2004 m. Lietuvos etnologijos ir folkloristikos bibliografijos duomenis teikė Bonoje leidžiamai „Tarptautinei etnologijos bibliografijai“ (*Internationale Volkskundliche Bibliographie*). Redagavo daugelį Lietuvos istorijos etnologijos, kultūros tęstinių leidinių, parengė etnografijos šaltinių knygų.

## Bibliografija
* Žemės ūkio inventorius, su I. R. Merkiene, 1979 m.
* Valstiečių verslai, su J. Kudirka, A. Vyšniauskaite, 1983 m.
* Lietuvių liaudies papročiai, 1988 m.
* Mokslo draugijos ir lietuvių etnografija, 1993 m.
* Amatas ir kūryba, su J. Morkūniene ir I. Šidiškiene, 1997 m.
* Žemaičių etnologijos bibliografija, 1997 m.
* Lietuvių etnologijos bibliografija, 2001 m.
* Lietuvių etnologijos bibliografija, 1997–2002 m. (2005 m.)
* Lietuvos etnografijos bruožai, vienas autorių, 1964 m.
* Pabaltijo istorinis ir etnografinis atlasas. Žemdirbystė, vienas autorių, 1985 m.
* Zervynos, monografija, redaktorius, 1964 m.
* Ignalinos kraštas, monografija, redaktorius, 1966 m.
* Dieveniškės, monografija, redaktorius, 1969 m.
* Gaidės ir Rimšės apylinkės, monografija, redaktorius, 1969 m.
* Merkinė, monografija, redaktorius, 1970 m.
* Dubingiai, monografija, redaktorius, 1971 m.
* Kernavė, monografija, redaktorius, 1972 m.

## Įvertinimas
* 1997 m. – Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1993 m. – Jono Basanavičiaus premija
* 2003 m. – Lietuvos mokslo premija

## Šaltiniai
Marija Miliuvienė

**Marija Miliuvienė** (1931 m. gruodžio 8 d. Mėžionėliuose, Švenčionių valsčiuje – 2018 m. rugpjūčio 29 d. Vilniuje) – Lietuvos etnologė.

## Biografija
Vyras Vacys Milius. 1954 m. baigė Vilniaus universitetą. 1967 m. istorijos mokslų kandidatė.

1957–1988 m. dirbo Istorijos institute (nuo 1990 m. Lietuvos istorijos institutas). Tyrinėjimų sritis – lietuvių tautinis kostiumas, tradicinė apranga, valstiečių mityba.

## Bibliografija
* Lietuvių etnografijos bruožai, su kitais, 1964 m.
* Šiuolaikinis Suvalkijos kaimas, su I. Butkevičiumi, V. Kulikauskiene, A. Vyšniauskaite, 1981 m.
* Šiuolaikinis Žemaitijos kaimas, su I. Butkevičiumi, V. Kulikauskiene, A. Vyšniauskaite, 1985 m.
* Pabaltijo istorinis ir etnografinis atlasas. Drabužiai, Lietuvos dalis su V. Kulikauskiene, rusų kalba, 1986 m.

## Šaltiniai
Laiškas efeziečiams

**Laiškas efeziečiams** – vienas iš trylikos, manoma, apaštalo Pauliaus parašytų laiškų.

Pagrindinė šio laiško idėja – visos kūrinijos vienybė Kristuje. Gali būti, kad ji susiklostė būtent kalėjime. Apaštalas Paulius siekia parodyti, kokia svarbi kiekviena iš krikščioniškos vienybės sričių – Bažnyčios viduje, tarp žydų ir pagonių, santuokoje ir šeimoje, darbe.

## Turinys
Laiške efeziečiams rašoma apie kūrinijos vienybę ir Kristaus pilnatvę, gyvenimą Kristuje, žydų bei pagonių santarvę Dieve. Kalbama apie Pauliaus vaidmenį atskleidžiant Dievo sumanymą, meldžiama suvokti Dievo meilę. Taip pat rašoma apie vienybę Kristaus kūne, praktinį krikščionio gyvenimą, Dievo ginklus. Laiško pabaigoje pateikti baigiamieji linkėjimai.

## Parašymo laikas ir adresatas
Laiškas efeziečiams yra vienas iš keturių Pauliaus laiškų, rašytų Romos kalėjime septintojo dešimtmečio pradžioje. Kiti trys Romos kalėjime rašyti laiškai – filipiečiams, kolosiečiams ir Filemonui. Yra manančių, kad Laiškas efeziečiams buvo aplinkraštis, adresuotas kelioms Efezo krašto, esančio vakarinėje dabartinės Turkijos dalyje, bažnyčioms.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Laiškas efeziečiams
Prognostika

**Prognostika** ( – numatantis) – mokslas apie prognozavimo dėsnius ir metodus. Prognostikos tikslas – sukurti metodologiją, kuri padėtų padidinti prognozavimo metodų ir procedūrų efektyvumą. Prognostika yra teorinė bei taikomoji. Teorinė tiria prognozavimo ypatumus, jo metodų kūrimo ir optimalaus tarpusavio derinimo principus, prognozių patikimumo nustatymo būdus, įvairių teorijų, tokių kaip tikimybių, lošimų, operacijų tyrimo, sprendimų priėmimo, pritaikymą prognozavime. Taikomoji prognostika įeina į mokslines disciplinas kaip jų prognozavimo teorija. Ji būna medicininė, biologinė, ekonominė, demografinė, socialinė.

## Istorija
Kaip savarankiškas mokslas, prognostika išsivystė iš XIX a. antros pusės – XX a. pradžios gamtos (agrometeorologijos, hidrometeorologijos) ir visuomenės mokslų (ypač ekonomikos) bei medicinos prognostinių tyrimų. XX a. 7 dešimtmečio viduryje atlikti pirmieji teoriniai darbai.

## Šaltiniai
Prognatija

**Prognatija** (iš *pro* ir  – žandikaulis) – sąkandžio anomalija – viršutiniai priekiniai dantys išsikiša į priekį, o apatiniai dantys dažnai liečia gomurio gleivinę.

Prognatijos priežastys: įgimtos veido skeleto ypatybės, vaikų ligos, žalingi vaiko įpročiai, tokie kaip piršto čiulpimas, sutrikęs kvėpavimas per nosį, ankstyvas krūminių pieninių dantų netekimas, netaisyklingas dirbtinis kūdikio maitinimas.

## Šaltiniai
Pakilimo denis

**Pakilimo denis** – plokščia lėktuvnešio dalis, ant (nuo) kurios lėktuvas gali leistis (kilti). Prie pakilimo denių priskiriamos ir sraigtasparniams kilti (leistis) skirtos aikštelės laivo denyje.

Pavyzdžiui, lėktuvnešio „HMS Queen Elizabeth“ pakilimo denio plotas 18 211 m² ir gali gabenti 40 F-35B naikintuvų.

## Šaltiniai
Ilgis (Varėnos r., Varėnos sen.)

**Ilgis** – ežeras pietų Lietuvoje, Varėnos rajone, Varėnos seniūnijoje, 3 km į vakarus nuo Varėnos, Dainavos girios apsuptyje (Girežerio miškas). Ilgis vakarų – rytų kryptimi 1,25 km, plotis iki 0,16 km. Altitudė 110,4 m. Ežeras telkšo rininiame duburyje. Kranto linija nelabai vingiuota. Krantai daugiausia aukšti, statūs, tik vakarinis žemas ir pelkėtas. Aplink auga pušynai. Greta Ilgio rytuose telkšo Žiežulio ežeras.

Ilgio ežeras nenutekantis, priklauso Merkio intako Derėžnyčios baseinui.

Pavadinimas kilęs nuo žodžio *[[ilgis (matematika)|ilgis]]*. Taip vadinami ilgi, ištįsę ežerai.

## Šaltiniai
Laiškas filipiečiams

**Laiškas filipiečiams** – vienas iš trylikos, manoma, apaštalo Pauliaus parašytų laiškų.

Šio laiško parašyno priežastys, manoma, buvo filipiečių apaštalui Pauliui atsiųsta dovana ir noras jiems pagirti Epafroditą. Tačiau, naudodamasis proga, Paulius reiškia savo meilę Filipų krikščionims ir džiaugsmą dėl jų dvasinės pažangos. Nors, kaip galima suprasti iš laiško, Paulius jautė pats galįs netrukus mirti, Laiške efeziečiams dažnai sutinkami žodžiai „džiaugsmas“ ir „džiaugiuosi“.

## Turinys
Laiškas pradedamas pasveikinimu, padėka ir malda, toliau rašoma apie Pauliaus būklę ir viltis, gyvenimą sekant Jėzumi, du Pauliaus draugus, laimėjimą ir nuostolį. Taip pat pateikiami nurodymai ir padėka už paramą. Laiškas baigiamas pasveikinimais.

## Parašymo laikas ir adresatas
Filipų bažnyčia, kuriai šis laiškas adresuotas, buvo pirmoji Pauliaus Europoje įsteigta bažnyčia. Paprastai manoma, jog šis laiškas yra vienas iš keturių laiškų, Pauliaus parašytų Romos kalėjime. Visgi yra manančių, kad laiškas parašytas 54 metais, kai Paulius, veikiausiai, kalėjo Efeze.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Laiškas filipiečiams
Johanna Hey

**Johanna Hey** (g. 1970 m. rugpjūčio 14 d. Hamburge, Vokietija) – vokiečių teisininkė, teisėtyrininkė mokestininkė, Kelno universiteto (KU) profesorė, KU Teisės fakulteto Mokesčių teisės instituto direktorė, habilituota teisės mokslų daktarė, Kelno mokesčių teisės mokyklos trečiosios kartos atstovė.

## Biografija
Nuo 1990 iki 1994 m. Viurcburgo universitete studijavo teisės mokslus bei greta 2 semestrus mediciną. 1994 metais stažavosi Kalifornijos universitete Berklyje. Nuo 1995 m. iki 1997 m. atliko teisės referendariatą Kelno aukštesniajame žemės teisme. Johanna Hey 1996 metais apgynė disertaciją (vadovas – prof. Joachim Lang), teisės mokslų daktarė. Už disertaciją 1997 metais apdovanota Albert Hensel premija (skyrė Vokietijos teisininkų mokestininkų bendrija).

Nuo 2000 iki 2002 m. Kelno universiteto Teisės fakulteto Mokesčių teisės instituto mokslinė asistentė (vadovas – prof. Joachim Lang). 2001 metų liepos mėn. apgynė teisės mokslų habilitaciją tema „Mokesčių planavimo tikrumas kaip teisės problema“ (). Habilitacija 2002 metais apdovanota Mokesčių patarėjų dalykinio instituto Gerhardo Tomos garbės premija (*Gerhard-Thoma-Ehrenpreis*) ir *Esche Schümann Commichau Stiftung* paremiamąja premija. Nuo 2002/2003 m. žiemos semestro Diuseldorfo universiteto Įmonių mokesčių teisės katedros vedėja, nuo 2006 m. spalio 1 d. Mokesčių teisės instituto prie KU (Teisės fakulteto) direktorė.

Johanna Hey yra paramos draugijos (*Initiative Neue Soziale Marktwirtschaft*) narė steigėja. Nuo 2004 m. balandžio mėn. Vokietijos aukštųjų mokyklų sąjungos (*Deutscher Hochschulverband*) prezidiumo narė, nuo 2004 m. birželio Finansų ir mokesčių instituto („Finanzen und Steuern“ e.&thinsp; V.) kuratorijos narė. Nuo 2004 m. Rinkos ekonomikos fondo Mokesčių kodekso (vok. *Steuergesetzbuch*) komisijos narė.

Moksliniai interesai – konstituciniai ir ES teisiniai mokesčių teisės pagrindai, gyventojų pajamų mokestis bei įmonių mokesčiai (jų teisinis reguliavimas).

## Šaltiniai
* Johanna Hey biografija 
* Apie Johanna Hey (*Welt am Sonntag* vom 18. Mai 2003)
Ilgys (Švenčionių r., Švenčionių sen., Aidukų km.)

**Ilgys** arba **Aidukų ežeras** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, Švenčionių seniūnijoje, 8,5 km į šiaurę nuo Švenčionių. Įeina į Sirvėtos regioninį parką. Ilgis šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi 1,3 km, plotis iki 0,42 km. Altitudė 163,4 m. Giliausia vieta yra centrinėje dalyje, jos gylis 3,4 m. Ežeras telkšo rininiame duburyje. Krantai daugiausia žemi, šiaurėje ir pietuose pelkėti, apaugę medžiais ir krūmais. Pakrantėse plyti pievos, dirbami laukai, auga miškeliai. Iš pietų prieina Šventos miškas. Į Ilgį suteka 5 upeliai ir grioviai, šiaurėje į Švento ežerą išteka Gaidupis (Žeimenos baseinas).

Prie Ilgio įsikūrę kaimai: Aidukai, Aučynos, Šutonys. Pietinėje pakrantėje įrengta Ilgio stovyklavietė.

## Šaltiniai
Albert Hensel

**Albert Hensel** (1895 m. vasario 9 d. Berlyne, Vokietija – 1933 m. spalio 18 d. Pavija, Italija) – vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas mokestininkas, Bonos ir Karaliaučiaus universiteto (KU) profesorius.

## Biografija
Hensel – vienintelis matematikos profesoriaus Kurt Hensel ir jo žmonos Gertrud (mergautinė pav. – Hahn; 1866–1954) sūnus. Jo protėviai – filosofas Moses Mendelssohn, prosenelė – kompozitorė Fanny Hensel, kompozitoriaus Felix Mendelssohn Bartholdy sesuo.

Albert Hensel habilitaciją Bonos universitete, nuo 1923 m. Bonos u. profesorius, vėliau – ordinarinis viešosios teisės profesorius Kenigsbergo universitete (1929–1933).

Mokesčių teise susidomėjo trumpalaikės tarnybos Marburgo mokesčių inspekcijoje. Nuo 1923 m. ekstraordinarinis profesorius Bonos u. Būdamas 29 metų paskelbė savo pagrindinį veikalą – išsamų mokslinį sisteminį Vokietijos mokesčių teisės peržiūrėjimą. Knyga 1927 ir 1933 metais buvo naujai perleista ir išversta į italų bei japonų kalbas.

Vokietijos teisininkų mokestininkų bendrija nuo 1981 m. kasmet skiria Henselio vardo premiją (Albert-Hensel-Preis) jaunajam VFR mokslininkui, esmingai prisidėjusiam ištiriant arba išplėtojant mokesčių teisę.

## Bibliografija
* *Beethoven - der Versuch einer musik-philosophischen Darstellung* 1917.
* Finansinis balansas federacinėje valstybėje jo valstybine teisine reikšme // *Der Finanzausgleich im Bundesstaat in seiner staatsrechtlichen Bedeutung* 1922
* Mokesčių teisė // *Steuerrecht* (3 Auflagen, 1924-33)
* Pagrindinės [žmogaus] teisės ir politinės pažiūros // *Grundrechte und politische Weltanschauung* 1931
* Savivaldybių teisė ir savivaldos politika Vokietijoje // *Kommunalrecht und Kommunalpolitik in Deutschland* 1928
* Pagrindinė [žmogaus] teisė ir politinė pažiūra // *Grundrecht und politische Weltanschauung* 1931
* *Deutsches Reichs- und Landesstaatsrecht* 1931
* Šeimos mokesčių teisės sistema ir kiti raštai // *System des Familiensteuerrechts und andere Schriften* 2000.

## Literatūra

* Tilitzki, Christian *Die Beurlaubung des Staatsrechtslehrers Albert Hensel im Jahre 1933. Ein Beitrag zur Geschichte der Königsberger Universität* In: Mendelssohn-Studien (2001) 12, S. 243–261 

* Stammbaum der Familien Bartholdy - Hensel und Abkömmlinge  von 1729 bis ca. 1987
Köln

**Köln**:

* Kelnas, Vokietijos miestas
*FC Köln, Vokietijos futbolo klubas
* *[[SCB Viktoria Köln]]* (Kelno „Viktoria“), Vokietijos futbolo klubas
*Köln XI (Kelno vienuolikė), Vokietijos futbolo komanda, sukurta atstovauti Kelnui UEFA mugių taurės varžybose
**[[SC Fortuna Köln]]*, Vokietijos futbolo klubas, įkurtas 1948 m. Kelne
San Chosė Sharks

**San Chosė „Sharks“** () – NHL Vakarų konferencijos, Ramiojo vandenyno pogrupio ledo ritulio komanda iš San Chosė, Kalifornijos.

## Istorija

Klubas buvo įkurtas 1990 m., kai Howard Baldwin nusipirko Minesotos „North Stars“, o broliai George ir Gordon Gund'ai gavo naują komandą San Chosė mieste.

## Sezonai

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Dieter Birk

**Dieter Birk** (g. 1946 m. Freisinge, Vokietija) – vokiečių teisininkas, teisėtyrininkas mokestininkas ir administratyvistas, Miunsterio universiteto (MU) profesorius.

## Biografija
Dieter Birk studijavo teisės mokslus Tiubingeno, Miuncheno universitete bei Regensburgo universitete. 1970 m. išlaikė pirmąjį valstybinį teisininko egzaminą. 1973 metais apgynė teisės mokslų disertaciją Regensburgo universitete. 1975 m. Miunchene išlaikė asesoriaus egzaminą ir trumpai dirbo advokatu. 1981 m. MU Teisės fakultete apgynė teisės mokslų habilitaciją tema „Produktyvumas kaip mokestinių normų matas“ (), pelnė Albert Hensel premiją. Nuo 1982 m. MU valstybinės, administracinės ir mokesčių teisės profesorius.

Nuo 1982 m. Miunsterio universiteto Mokesčių teisės instituto direktorius. Nuo 1985 m. iki 1997 m. lygiagrečiai – Miunsterio finansinio teismo teisėjas, nuo 1998 m. verslo teisės advokatų kontoros „Sozietät Pöllath + Partner“ išorinis patarėjas ().

## Nuorodos
* Miunsterio universiteto Mokesčių teisės instituto tinklalapis
Uvildai

**Uvildai** () – nenuotakus ežeras Rusijoje, Čeliabinsko srityje, į šiaurės vakarus nuo Čeliabinsko, tarp Kyštymo ir Karabašo miestų. Telkšo Uralo kalnų šlaite, 275 m aukštyje virš jūros lygio. Gylis iki 38 m. Metinis vandens lygio svyravimas ~1 m. Dugną dengia sapropelingas molis. Į Uvildus įteka Čeremšankos upė. Ežeras būna užšalęs nuo lapkričio iki gegužės.

Prie ežero įsikūrusios Uvildų, Ripuso gyvenvietės. Veikia sanatorijos, vasaros stovyklavietės.

1975 m. Čeliabinsko srityje kilus sausrai ir pritrūkus vandens iškastas kanalas, kuriuo nuleista dalis Uvildų ežero vandens į Argazio tvenkinį (Miaso upės slėnyje). Ežero vandens lygis nukrito per 4 m ir iki pradinio atsistatė tik 2006 m.

## Šaltiniai
Turgojakas

**Turgojakas** () – ežeras Rusijoje, Čeliabinsko srityje, šalia Miaso miesto. Telkšo Uralo kalnų (Ilmenių kalnagūbrio) pašlaitėje, 320 m aukštyje virš jūros lygio. Ilgis iš šiaurės į pietus 6,7 km, plotis iki 6,3 km. Gylis siekia 33,5 m. Metinis vandens lygio svyravimas ~1 m. Ežerą maitina daugiausia gruntiniai vandenys, jo baseine taip pat telkšo Inyško ežerėlis. Vandens skaidrumas 10-17,5 m.

Yra salų, vienoje iš jų (Veros) yra išlikę 6000 metų senumo megalitai. Išvystytas turizmas, pakrantėse veikia poilsio namai, pensionatai.

## Šaltiniai
Henrikas Paulauskas

**Henrikas Paulauskas** (1932 m. rugpjūčio 26 d. Kupiškyje – 2006 m. rugsėjo 4 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, kraštotyrininkas, buvęs ilgametis LTV diktorius.

## Biografija
1950 m. baigė Kupiškio vidurinę mokyklą, 1952 m. Šiaulių pedagoginio instituto istorijos skyrių. 1955–1957 m. studijavo Vilniaus pedagoginio instituto Istorijos fakultete.

Nuo 1952 m. mokytojavo Kelmės vidurinėje mokykloje, Vilniaus 15-toje vidurinėje mokykloje, nepilnamečių kolonijoje. 1956 m. laimėjęs konkursą pradėjo dirbti Lietuvos radijo diktoriumi. 1970–1991 m. LTV diktorius. Vedė „Žinias“ ir „Panoramą“, pats rengė nemažai radijo ir televizijos laidų, daugiausia istorine tematika.

Lietuvos žurnalistų sąjungos ir kraštotyros draugijos narys. 1991–1993 m. Lietuvos valstybės muziejaus direktorius. 1993–1995 m. „Vilsat“ televizijoje vedė istorinę laidą „Sustok, akimirka“, sukūrė apie 70 laidų. Palaidotas Antakalnio kapinėse.

## Bibliografija
* Kupiškėnų kraštas. – Vilnius: Mintis, 1979. – 143 p.
* Kupiškio rajonas / Henrikas Paulauskas, Petras Račkauskas. – Vilnius: Mintis, 1990. – 58 p.: iliustr. – ISBN 5-417-00197-X
* 80 metų Vasario 16-ajai: fotografijų ir dokumentų paroda. – Čikaga: Lituanistikos tyrimų ir studijų centras, 1998. – 12 p.: iliustr.
* Vytautas Petrulis: Lietuvos Respublikos Ministras Pirmininkas, finansų ministras, lito tėvas, Sibiro tremtinys, bolševikų sušaudytas. – Čikaga: Lituanistikos tyrimų ir studijų centras, 2003. – 230 p.: iliustr. – ISBN 0-929700-42-2
* Senovinių kupiškėnų vestuvių istorija: faktai ir prisiminimai. – Vilnius: Petro ofsetas, 2006. – 51 p.: portr. – ISBN 9955-668-50-4
* Lietuvos kariuomenės brigados generolas ministras pirmininkas Jonas Černius: monografija. – Vilnius: Rosma, 2006. – 256 p.: iliustr. – ISBN 9986-00-489-6

## Šaltiniai
TV linija

**TV-linija** – terminas, naudojamas vaizdo stebėjimo sistemose.
Tai yra horizontalioji skiriamoji geba – didžiausias galimai matomas vertikalių linijų (matomų juodai-baltų linijų televizoriuje arba monitoriuje ar perduodamų kameros) skaičius. Linijų skaičiui matuoti buvo sukurti specialūs testiniai vaizdai. Pavyzdžiui, 400 TVL geba reiškia jog galima suskaičiuoti 400 atskirai matomas baltas linijas juodame fone (arba juodas baltame). TVL priklauso nuo kameros ar monitoriaus kokybės ir, skirtingai nuo eilučių skaičiaus, tiesiogiai nepriklauso nuo televizijos standarto (kuriame PAL – visada 625 eilutės, NTSC – 525 ir pan).

## Šaltiniai
Medžių riba

**Medžių riba** – ekologinė juosta kalnuose, poliarinėse ar dykumų srityse, iki kurios auga medžiai. Toliau už jos medžiai nebepajėgūs augti dėl nepalankių sąlygų – šalto klimato, nepakankamos drėgmės, netinkamo slėgio. Ten driekiasi tundra, alpinės pievos, arktinės dykumos, akmenynai ir sniegynai. Ties medžių riba augantys medžiai yra labai skurdūs, kreivi, dažnai virtę krūmokšniais. Dėl stiprių vėjų ir atšiaurių sąlygų susidarę ištisi kreivamiškiai.

Medžių ribos aukštis kalnuose priklauso nuo geografinės padėties ir klimatinių sąlygų: tropinių sričių kalnuose medžių riba siekia 3000–4000 m aukštį virš jūros lygio (aukščiausiai medžiai auga 5200 m aukštyje, Sachamos ugnikalnio šlaituose Anduose), Europos kalnuose (Alpės, Rila, Pirėnai) 2000–2300 m, poliarinėse srityse – 600–800 m.

Poliarinėse lygumų teritorijose medžių riba driekiasi skirtingai: dėl šiltųjų jūros srovių švelnesnio klimato Norvegijos pakrantėse medžiai auga iki 70° š. pl., Vakarų Sibire iki 66° š. pl., Aliaskoje iki 68° š. pl., šaltosios Labradoro srovės veikiamame Labaradore – tik iki 56° š. pl. Pietuose toliausiai medžiai auga Ugnies Žemės salyne.

Būdingi medžių ribos augalai: Eurazijoje – daūrinis maumedis, balkaninė pušis, kedrinė pušis, kalninė pušis, plaukuotasis beržas; Šiaurės Amerikoje – subalpinis kėnis, alpinis maumedis, Engelmano eglė, baltakamienė pušis, gajoji pušis, akuotoji pušis, lanksčioji pušis, juodoji eglė; Pietų Amerikoje – antarktinis notofagas, žemasis notofagas, kenjalis.

## Taip pat skaitykite
* Sniego riba
Bronius Karaliūnas

**Bronius Karaliūnas** (1943 m. balandžio 6 d. Vaineikiai, Joniškio valsčius) – Lietuvos elektros ir elektronikos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1974 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą. 1975-1979 m. mokėsi aspirantūroje. 1983 m. Sankt Peterburge apgynė technikos mokslų kandidato disertaciją, daktaro laipsnis nostrifikuotas 1993 m.

1974–1978 m. gamybinio susivienijimo „Elfa“ konstravimo biuro inžinierius elektrikas, 1978–1990 m. Elektros mašinų instituto (SEMMTI) Vilniaus filialo vyresnysis mokslo darbuotojas, 1990–1994 m. elektromechanikos bendrovės „Liepa“ mokslo darbuotojas. Nuo 1994 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto (nuo 1996 m. Vilniaus Gedimino technikos universitetas) dėstytojas; nuo 1994 m. Automatikos katedros docentas.

## Mokslinė veikla
Svarbesnės mokslinių tyrimų sritys – nestacionarieji procesai elektromechaniniuose energijos keitikliuose, tiesiaeigių elektros variklių magnetinio lauko ir charakteristikų skaičiavimas bei kompiuterinis modeliavimas, adaptyvieji automatinio valdymo sistemų ir tiesiaeigių pavarų stabdymo procesai, naujos konstrukcijos ir optimalių stabdymo sistemų kūrimas. Mokslinių projektų, tarp jų ir tarptautinių dalyvis ir vykdytojas: 2003–2004 m. rengiant „Mega“ tinklą (mechatronikos dėstytojų kvalifikacijos tobulinimo sistema), 2005–2006 m. pertvarkant ir atnaujinant mechatronikos tyrėjų ir doktorantūros studijų programas bei rengiant ir įgyvendinant tų tyrėjų kompetencijos nacionalines programas.

Paskelbė daugiau kaip 100 mokslinių straipsnių, tarp jų ir užsienio spaudoje, 6 mokslo populiarinamuosius straipsnius, padarė 27 išradimus. Parašė 12 metodinių priemonių ir mokomųjų knygų.

## Šaltiniai
Kanados lietuvių sporto apygarda

**Kanados lietuvių sporto apygarda** – Kanados lietuvių sportą koordinuojanti organizacija.

## Veikla
Kanados lietuvių sporto apygarda veikia nuo 1965 m. kaip Šiaurės Amerikos lietuvių fizinio lavinimo ir sporto sąjungos padalinys. 1978 m. Toronte surengė pirmąsias Pasaulio lietuvių sporto žaidynes, 1980 m. – Laisvės olimpiadą. Kanados sportininkų delegacija 1991 m. dalyvavo IV Pasaulio lietuvių sporto žaidynėse Kaune ir Vilniuje. Apygarda kasmet organizuoja Kanados lietuvių visų sporto šakų žaidynes. 1997 m. kartu su Kanados lietuvių bendruomene globojo iš Lietuvos į Kanados VI specialią pasaulinę žiemos olimpiadą atvykusius neįgaliuosius sportininkus.

## Šaltiniai
Kokteilių vakarėlis

**Kokteilių vakarėlis** - pobūvio forma, kuomet vaišinamasi stovint.

Kokteilių pobūviai gali būti oficialūs dalykiniai (po oficialių pokalbių, per pasitarimų pertraukėles) arba neoficialūs (susitikimai su draugais, kolegomis).

Kokteilių vakarėlis prasideda 17-18 val. Trunka apie 2 valandas. Svečiai gali ateiti ir išeiti bet kuriuo metu.

Pranašumas tas, kad nedidelėje patalpoje galima aptarnauti daug svečių, nereikia daug baldų, indų, nereikia laikytis užstalės tvarkos, nesakomos oficialios kalbos.

Pobūvis gali būti rengiamas ir prabangioje aplinkoje, ir verandoje, sodo namelyje, namuose. Nedideli staliukai, papuošti gėlėmis, vazelėmis ir servetėlėmis, statomi prie sienų, kolonų, nišose. Pastatomos kelios kėdės ar krėslai vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems.

Svečių reikia kviesti tiek, kad visi jaukiai sutilptų, nepasimestų erdvėje arba nesispaustų. Jeigu pobūvis didelis, kad nesusidarytų spusčių, galima įrengti du barus. Šimtui svečių reikia trijų barmenų ir trijų padavėjų. Vienam svečiui - maždaug po tris gėrimų porcijas.

Atskiro vaišių stalo nėra, gėrimus ir užkandžius nuo padėklo siūlo padavėjai. Jeigu patiekalus siūlo keturi padavėjai, naudotus indus surenka vienas. Bufetas gėrimams paprastai įrengiamas greta vaišių salės esančioje pagalbinėje patalpoje. Jei baras yra ir vaišių salėje, prie jo turi būti padavėjas.

Aptarnauti pradedama atėjus pirmajam svečiui. Pradžioje vaišinama nealkoholiniais gėrimais, po 10-15 min. stipriaisiais (degtine, viskiu, kokteiliais, brendžiu), po to vėl nealkoholiniais. Be stipriųjų gėrimų būtinai turi būti ir vandens, vyno.

Jei rengėjai nusprendžia patiekti karštuosius užkandžius, jie siūlomi iš karto po gėrimų. Patiekiami ant metalinių pašildytų didlėkščių ar marmitų. Smeigtukai arba įsmeigiami į kiekvieną maisto gabalėlį arba sudedami į stiklinaitę. Įrankiai ir lėkštės tokio tipo pobūvyje nenaudojami.
 
Patiekiami mini sumuštiniai, įvairiai įdaryti krepšeliai, dešrelės, mini šašlykai ant iešmo, vištiena ar žuvis tešloje, daržovės ir vaisiai ant iešmukų. Desertui patiekiami pyragaičiai, sausainiai. Jeigu patiekiama kava, prie jos siūloma riesutų, sausainių, saldainių.

Nuotaikai palaikyti reikia pasirūpinti progai tinkančia muzika.
Džumeiros Palmė

**Džumeiros Palmė** – dirbtinė sala, supilta Dubajaus bendrovės „Nakheel“. Tai viena iš trijų Palmių salų, kurios supiltos į Persijos įlanką ir praplėtė Dubajaus kranto liniją iki 520 km. Ši sala išsidėsčiusi ties Džumeiros rajono krantu Dubajuje, Jungtiniuose Arabų Emyratuose.

## Aprašymas
Džumeiros Palmėje yra keletas salų, jos atrodo palmės formos. Ją sudaro „kamienas“, 17 atsikišusių „lapų“ ir apvaliai apeinančios salos su bangolaužiais. Salų bendras plotas atitinka 800 futbolo aikščių plotą, o salynas pavadintas „aštuntuoju pasaulio stebuklu“. Su žemynu sala sujungta 300 metrų tuneliu, o „kamienas“ su bangolaužio sala sujungtas tuneliu po jūra. Salą su žemynu sujungė ir vienbėgio traukinio maršrutas.
Kazys Algirdas Kaminskas

**Kazys Algirdas Kaminskas** (1940 m. balandžio 24 d. Gailiakiemis, Butrimonių valsčius) – Lietuvos statybos ir ergonomikos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1966 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1975 m. technikos mokslų kandidatas.

1966–1973 m. Kauno politechnikos instituto, nuo 1973 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto (nuo 1991 m. Vilniaus technikos universitetas nuo 1996 m. Vilniaus Gedimino technikos universitetas) dėstytojas, nuo 1982 m. docentas. 1979–1980 m. stažavo Londono universiteto Karališkajame koledže.

## Mokslinė veikla
Vienas pirmųjų Lietuvoje ėmė tirti darbo aplinką ergonomikos požiūriu. Mokslinių darbų svarbiausios sritys: įtemptojo gelžbetonio mechaninės savybės, ergonomika pramonėje ir statyboje, darbinių sistemų ergonominiai tyrimai, ergonomika ir sauga, ergonominiai rizikos veiksniai statyboje. Paskelbė mokslinių straipsnių, parašė 8 mokomąsias knygas apie gelžbetonio konstrukcijas, ergonomiką, žmonių saugą.

## Bibliografija
* Ergonomika inžinerijoje, vadovėlis, 2003 m.
* Profesinė sauga ir sveikata. Ergonomikos principai, vadovėlis, su kitais, 2003 m.
* Statybos inžinieriaus žinynas, vienas autorių, 2004 m.

## Šaltiniai
Ona Benedikta Kadytė

**Ona Benedikta Kadytė** (g. 1928 m. vasario 21 d. Linkuva) – Lietuvos zoologė, biomedicinos mokslų daktarė.

## Biografija
1952 m. baigė Vilniaus universitetą. 1961 m. biologijos mokslų kandidatė.

1952–1956 m. Lietuvos gyvulininkystės ir veterinarijos instituto, 1956–1991 m. Biologijos instituto (nuo 1959 m. zoologijos ir parazitologijos institutas, nuo 1989 m. Ekologijos institutas) mokslo darbuotoja. 1978 m. stažavo Jasų universitete Rumunijoje.

## Mokslinė veikla
Svarbiausia mokslinio darbo sritis – erkė *foodes ritinus L.*, gamazidinės dirvožemio erkės. Ištyrė foodes ritinus paplitimą įvairiuose Lietuvos regionuose ir biotopuose, vystymosi stadijų svarbiausius šeimininkus. Nustatė šios erkės paplitimo ir galvijų sergamumo babezioze ryšį, pateikė siūlymų, kaip su šia liga ir ją platinančia erke kovoti. Paskelbė daugiau kaip 80 mokslinių straipsnių. Sudarė 3 bibliografijas.

## Bibliografija
* Akademikas Pranciškus Šivickis, su kitais, 1980 m., rusų kalba
* Pedohiologinė Lietuvos TSR tipinių pelkių charakteristika, su kitais, 1972 m.
* Agrotechnikos įtaka dirvožemio bestuburiams gyvūnams, su kitais, 1974 m.
* Pabaltijo pajūrio zonos dirvožemių bestuburių fauna, su kitais, 1976 m.
* Dirvožemio erkių apibūdinimai, Mesostigmata, su kitais, d. 2 1977]] m.
* Pesticidų poveikis pedobiontams ir biologiniam dirvožemio aktyvumui, su kitais, 1982 m.

## Šaltiniai
Remigijus Juškėnas

**Remigijus Juškėnas** (g. 1951 m. birželio 10 d. Birštonas) – Lietuvos chemikas, fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
1974 m. baigė Vilniaus universitetą. 2005 m. fizinių mokslų daktaras.

Nuo 1974 m. Chemijos instituto mokslo darbuotojas, 1992–1998 m. mokslinis sekretorius, vyriausiasis mokslo darbuotojas, nuo 2002 m. Medžiagų struktūros skyriaus vadovas. 1992–1996 m. Vilniaus universiteto ir Vilniaus pedagoginio universiteto dėstytojas, nuo 2007 m. Vilniaus universiteto dėstytojas; nuo 2007 m. profesorius.

## Mokslinė veikla
Svarbiausi darbai – metalų ir ją lydinių elektrolitinių, dangų struktūros tyrimai rentgeno spindulių difrakcijos ir elektroninės mikroskopijos metodais. Sukūrė elektrolitinę celę, naudojamą elektrochemijos procesų metu susidarančioms fazėms (junginiams) tirti *in situ* rentgeno difrakcijos būdu, nustatė, kad chemiškai varijuojant susidaręs vario hidridas išėmus bandinį iš tirpalo virsta variu ir kad didelio tūrio nikelio hidridas susidaro elektrolitiškai įsotinant nikelį vandeniliu ne tik rūgštiniuose, bet ir šarminiuose tirpaluose. Nuodugniai ištyrė metastabiliosios Cu–Sn fazės susidarymą vykstant vario ir alavo elektrolitiniam sąsėdžiui.

## Šaltiniai
Ilgutis (Trakų r.)

**Ilgutis** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajone, 5,5 km į šiaurės rytus nuo Rūdiškių. Ilgis pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi 1,03 km, plotis iki 0,27 km. Altitudė 138,6 m. Gylis siekia 7,5 m. Ežeras telkšo rininiame duburyje. Krantai aukšti, tik šiaurinis žemas ir pelkėtas. Pakrantės miškingos. Išteka upelis, įtekantis į Aluoną (Merkio baseinas).

Ilgučio ežeras ir apylinkės įtrauktos į Ilgučio botaninį draustinį. Šalia ežero įsikūrę Aluonos ir Anglininkų kaimai, Bugeluvkos viensėdis. Veikia 3 kaimo turizmo sodybos.

## Šaltiniai
Vytautas Juščius

**Vytautas Juščius** (g. 1952 m. liepos 20 d. Lauksargiai, Tauragės rajonas) – Lietuvos ekonomistas, socialinių mokslų daktaras, profesorius emeritas.

## Biografija
1975 m. baigė Maskvos universiteto Ekonomikos fakultetą, 1980 m. – šio universiteto aspirantūrą. 1981 m. ekonomikos mokslų kandidatas.

1975–1977 m. ir 1980–1990 m. Kauno politechnikos instituto dėstytojas, 1985–1990 m. Visuomeninių disciplinų katedros vedėjas, nuo 1990 m. Klaipėdos universiteto dėstytojas, nuo 1990 m. Ekonomikos katedros vedėjas, nuo 2007 m. profesorius.

Mokslinių darbų pagrindinės kryptys: verslo socialinė atsakomybė, globalizacijos problemos, santykių rinkodara.

## Bibliografija
* Reklamos efektyvumo vertinimo rodikliai. Mokomoji knyga aukštosioms mokykloms. Su I. Pikturniene, Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2009 m.

## Šaltiniai
Aluona (reikšmės)

**Aluona** gali reikšti šiuos objektus:

*Vandens telkiniai*
* Aluona – upė Kauno ir Kėdainių raj., Nevėžio intakas;
* Aluona – upelis Trakų raj., Luknos intakas;
* Aluona – Ežeriuko ežero Trakų raj. kitas pavadinimas;

*Gyvenvietės*
* Aluona I – kaimas Trakų raj.;
* Aluona II – kaimas Trakų raj.;

*Kita*
* Aluonos hidrografinis draustinis.
Zenonas Jusys

**Zenonas Jusys** (g. 1959 m. birželio 3 d. Troškūnai) – Lietuvos chemikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
1982 m. baigė Vilniaus universitetą. 1998 m. habilituotas fizinių mokslų daktaras.

1982–2001 m. Chemijos ir cheminės technologijos instituto (nuo 1992 m. Chemijos institutas) mokslo darbuotojas, 1993–2001 m. Heterogeninių procesų sektoriaus vadovas. 1995–2001 m. Vilniaus pedagoginio universiteto dėstytojas. Nuo 2001 m. dirba Ulmo universitete (Vokietija).

Svarbiausi darbai iš elektrokatalitinių sistemų, elektrokatalitinių reakcijų kuro elementuose tyrimo.

## Įvertinimas
* 2000 m. – Lietuvos mokslo premija, su A. Vaškeliu, E. Norkumi

## Šaltiniai