Marijampolės apskrities istorija

**[[Marijampolės apskritis]]** – teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje, kurio istorija siekia XVIII a. pabaigos ir tęsiasi iki šių dienų. Centras – Marijampolė. Apskrities priklausomybė ir teritorija keletą kartų keitėsi, ji priklausė Prūsijai, Rusijai, Vokietijai, Lietuvai, TSRS. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

## Istorija

Apskritis apima dalį kadaise čia buvusių sūduvių žemių, kurios vėliau, Rusijos imperijos laikais gavo Suvalkijos (Suvalkų gubernijos teritorija) vardą. Po ilgų XIII a. pabaigos – XIV a. kovų su vokiečių ordinu dauguma senųjų Sūduvos (Dainavos) gyventojų buvo išnaikinta, o kraštas buvo nusiaubtas. Iš naujo Sūduva ėmė atgyti XV a. pabaigoje, kai darbštūs atsikėlėliai iš įvairių Lietuvos vietų pradėjo užimti Užnemunės žemes. Be to, artima kaimynystė su Lenkija ir Prūsija naujiesiems gyventojams leido ganėtinai anksti pažinti naujas kitų kraštų ūkio technologijas, užmegzti su jais glaudžius prekybinius ryšius.

### Rytų Prūsija

1795 m. žlugus Abiejų Tautų Respublikai, Užnemunė atiteko Prūsijai. Šioje pirmą kartą suformuota Marijampolės apskritis, kuri iš pradžių ji vadinosi ***Starapolės apskritimi*** arba ***Senapilės apskritimi***. 1795–1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. XVIII a. pabaigoje – XIX a. pradžioje apskrityje buvo:
* 7 karališkieji miestai:
** Liudvinavas
** Marijampolė
** Naumiestis
** Pilviškiai
** Prienai
** Sudargas
** Zapyškis
* 3 dvarininkams priklausantys miestai:
** Balbieriškis
** Panemunė
** Šakiai

### Rusijos imperija

Per XIX a. apskrities pavaldumas keletą kartų keitėsi. 1807–1815 m. ji priklausė Varšuvos kunigaikštystės Lomžos departamentui, 1816–1837 m. į Rusijos imperiją įeinančiai Lenkijos karalystės Augustavo vaivadijai, 1837–1867 m. Augustavo gubernijai, 1867–1915 m. Suvalkų gubernijai. 1867 m. dalis apskrities teritorijos atiteko naujai sudarytai Naumiesčio apskričiai.

Iki I pasaulinio karo apskritis ribojosi su Suvalkų gubernijos Kalvarijos, Naumiesčio ir Vilkaviškio apskritimis bei Vilniaus gubernijos Trakų apskritimi ir Kauno gubernijos Kauno apskritimi.

|-
| 1897 || ~2000 || 114 262 || ||
* 2 miestai: Marijampolė, Prienai
* miesteliai: Balbieriškis, Garliava, Gižai, Gudeliai, Kazlų Rūda, Pilviškiai, Šunskai, Veiveriai, Zapyškis
|-
| 1913 || || || 14 valsčių: Aleksoto valsčius, Antanavo valsčius, Balbieriškio valsčius, Veiverių valsčius, Gudelių valsčius, Kvietiškio valsčius, Mikališkių valsčius, Pilviškių valsčius, Pagirmuonių valsčius, Panemunės valsčius, Fredos valsčius, Klebiškio valsčius, Šunskų valsčius, Javaravo valsčius 
|-
| 1914 || 1307 || 127 400 || ||
|}

### Tarpukaris ir pokaris

1915–1916 m. priklausė Oberosto Suvalkų, 1916–1917 m. Vilniaus-Suvalkų, 1917–1918 m. Lietuvos sričiai. 1917 m. buvo prijungta Kalvarijos apskritis. Po 1918 m. apskritis įėjo į Lietuvos valstybę. 1941–1944 m. okupavus vokiečiams įėjo į Ostlando Kauno krašto apygardą.

1946 m. Balbieriškio, Prienų ir Šilavoto valsčiai kartu su Prienais priskirti Prienų apskričiai, 1948 m. Kalvarijos, Krosnos, Liubavo valsčiai – Kalvarijos apskričiai, 1949 m. Veiverių valsčius – Kauno apskričiai. Atliekant 1950 m. administracinę reformą apskritis buvo panaikinta, jos teritorija perduota Marijampolės rajonui (41 apylinkė), Kazlų Rūdos rajonui (15 apylinkių), Prienų rajonui (2 apylinkės) ir Simno rajonui (6 apylinkės).

|-
| 1919 m. || || || 22 valsčiai: Antanavo valsčius, Ašmintos valsčius, Balbieriškio valsčius, Gudelių I valsčius, Gudelių II valsčius, Janavo valsčius, Javaravo valsčius, Kalvarijos valsčius, Klebiškio valsčius, Krosnos valsčius, Kvietiškio valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Marijampolės valsčius, Mikališkio valsčius, Padovinio valsčius, Prienų valsčius, Raudenio valsčius, Sasnavos valsčius, Šunskų valsčius, Veiverių valsčius, Višakio Rūdos valsčius ||
|-
| 1923-09  || 2199 || 99 220 || 20 valsčių: Antanavo valsčius, Ašmintos valsčius, Balbieriškio valsčius, Gudelių I valsčius, Gudelių II valsčius, Janavo valsčius, Javaravo valsčius, Kalvarijos valsčius, Klebiškio valsčius, Krosnos valsčius, Kvietiškio valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Mikališkių valsčius, Padovinio valsčius, Raudenio valsčius, Sasnavos valsčius, Šumskų valsčius, Veiverių valsčius, Višakio Rūdos valsčius, 3 miestai: Kalvarija, Marijampolė, Prienai || 892 gyvenvietės: 3 miestai (Kalvarija, Marijampolė, Prienai), 2 miesteliai, 734 kaimai, 15 bažnytkaimių, 63 dvarai ir palivarkai, 60 vienkiemių, 15 kitų gyvenviečių
|-
| 1932 m. || 2080 || 93 656 || 13 valsčių ir 194 seniūnijos  || 2 miestai: Kalvarija, Prienai
|-
| 1939 m. || || 120 000 || ||
|-
| 1940 m. || || || 13 valsčių: Balbieriškio valsčius, Gudelių valsčius, Igliškėlių valsčius, Kalvarijos valsčius, Kazlų valsčius, Krosnos valsčius, Liubavo valsčius, Liudvinavo valsčius, Marijampolės valsčius, Prienų valsčius, Sasnavos valsčius, Šilavoto valsčius, Veiverių valsčius || 2 miestai (Kalvarija, Prienai)
|-
| 1942 m. || || 102 400 || ||
|-
| 1949-01-01  || 1155 || || 7 valsčiai ir 65 apylinkės  || 1 miestas: Marijampolė
|-
| 1950-01-19 || || || 64 apylinkės  ||
|}

### Dabartinė apskritis

Lietuvai atgavus nepriklausomybę, 1994–1995 m. apskritis vėl sudaryta, jai priskirtos Marijampolės rajono savivaldybė, Šakių rajono savivaldybė ir Vilkaviškio rajono savivaldybė. 2000 m. atlikus savivaldybių reformą, vietoje Marijampolės rajono sudarytos 3 savivaldybės – Kalvarijos savivaldybė, Kazlų Rūdos savivaldybė ir Marijampolės savivaldybė.

|-
| 2001 m. || 4463 || 188 634 || 5 savivaldybės ir 39 kaimiškosios seniūnijos || 9 miestai, 19 miestelių, 1478 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės, 63 kaimų dalys
|-
| 2011 m. || || 161 649 || 43 seniūnijos || 9 miestai, 20 miestelių, 1466 kaimai, 5 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 2021 m. || || 138 292 || 43 seniūnijos || 9 miestai, 20 miestelių, 1188 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|}

## Valsčiai

Valsčiai 1919–1950 m.:

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

Pagal 1897 m. Rusijos imperijos gyventojų surašymą apskrityje gyveno 114 262 žmonės. Marijampolės mieste gyveno 6 737 žmonės, o Prienų mieste 2 477 žmonės. Tuometinė tautinė apskrities sudėtis buvo tokia:
* Lietuviai – 76,9% (87 960);
* Žydai – 10,3% (11 806);
* Vokiečiai – 4,98% (5 691);
* Rusai – 3,97% (4 545);
* Lenkai – 2,89% (3 312);
* Gudai – 0,42% (489);
* Ukrainiečiai – 0,14% (171);
* Totoriai – 0,08% (94);
* Čiuvašai – 0,03% (42);
* Čeremisai – 0,007% (8);
* Kiti – 0,12% (144).

Pagal 1923 m. gyventojų surašymą apskrityje gyveno 99 220 žmonių, o jų tautinė sudėtis buvo pasiskirsčiusi taip:

* Lietuviai – 87,92% (87 236);
* Žydai – 6,45% (6 407);
* Vokiečiai – 3,42% (3 395);
* Lenkai – 1,3% (1 296);
* Rusai – 0,33% (331);
* Baltarusiai – 0,10% (105);
* Kiti – 0,45% (450).

## Apskrities viršininkai
* Algis Rimas, 1995–1997 m.
* Kostas Jankauskas, 1997–2000 m.
* Jonas Ščeponis, 2000–2001 m.
* Albinas Mitrulevičius, 2001–2008 m.

## Žemėlapiai

Suvalki Governorate Mariampolsky uezd.svg | Apskritis Suvalkų gubernijoje
Kreis Marjampol 1918.jpg | Apskritis 1918 m. Oberoste
LithuaniaCounties1918-1940.png | Apskritis XX a. tarpukario Lietuvoje
Marijampole County in Lithuania.svg | Dabartinė apskritis


## Literatūra
* 
* 
* 
* 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Apskrities istorija (1) 
* Apskrities istorija (2)