Trempinių kapinių koplyčia

**Trempinių kapinių koplyčia** – koplyčia, stovinti Trempinių kaime, Liubavo seniūnijoje, 3 km į šiaurę nuo Liubavo, Kalvarijos savivaldybėje. Vieta patenka į senųjų kapinių, vadinamų Koplyčkalniu, teritoriją. Kapinės įsikūrusios dešiniajame bevardžio Graužės upelio intako krante, medžiais apaugusioje kalvoje, užima 0,2 ha plotą. Kalvos paviršius apaugęs lapuočiais medžiais, teritorijoje pastatyti nauji statiniai: koplyčia, vagonėlis, du paminklai, medinis kryžius, senųjų antkapinių paminklų neišlikę. Kalne nedidelė balta mūrinė koplyčia pastatyta 2009 m. Ją puošia altorius, medinės šventųjų skulptūros, paveikslai. Vieta lankoma vietos gyventojų, apie ją pasakojamos legendos, minimas stebuklingas Trempinių Švč. Mergelės Marijos paveikslas.

## Istorija

Pasak legendos, kalne būta pagonių šventyklos su aukuru Patrimpo garbei, neva kasinėjant rasta anglių ir pelenų. Taip pat pasakojama, kad šioje vietoje tapo apsireiškusi Švč. Mergelė Marija. Sovietmečiu Koplyčkalnis tapo pamiršta vieta. 1991 m. stebuklui ir legendoms įamžinti jo viršuje pastatyta Švč. Mergelės Marijos statulėlė, kurią globojo Juozas Valinčius. 1999 m. rugpjūčio 7 d. Liubave buvo aukojamos šv. mišios. Po jų parapijiečių procesija atėjo į Koplyčkalnį, kunigas pašventino statulėlę ir Koplyčkalnį.  

2000 m. į šią vietą šaukiama Dievo balso iš Vilniaus atkeliavo maldininkė Genovaitė Kabačiūtė-Stankevičienė. Ji apsistojo plokščioje aikštelėje pastatytame gyvenamajame vagonėlyje. Garbaus amžiaus moteris buvo  kilusi iš Koplyčkalnio apylinkių.  Čia apsigyveno, pasak jos, gavusi dievišką apreiškimą, kuriame buvo liepiama jai saugoti šį kalną.. Vieta susilaukė gausių lankytojų. Vieni čia užsukdavo vedami tikėjimo balso, kiti – iš smalsumo. 2001 m. rugpjūčio 19 d. pirmą kartą čia laikytos šv. mišios, kurios penkerius metus buvo tapusios kasmetine tradicija. Mišias aukodavo Liubavo parapijos kunigas Antanas Kereišis. 

2004 m. Bronius Blauzdžiūnas pastatė kryžių. Kalnelyje buvo aštuoni šventųjų paveikslai, trys statulėlės. G. Stankevičienė nusprendė čia pastatyti koplyčią. Savo sumanymui ji paaukojo keletą metų, kurių reikėjo sutvarkyti kalnelį, aplankyti įvairias įstaigas. Ji turėjo kaimo bendruomenės pritarimą, tačiau kai kurie į moters sumanymą žiūrėjo skeptiškai.

2004 m. Koplyčkalnyje atlikti žvalgomieji archeologiniai tyrinėjimai. Jų metu buvo siekiama nustatyti minimos istorinės koplyčios buvimo vietą, surasti jos pamatų liekanas. Kapinėse ant kalno keliose vietose buvo ištirti 66 kv. m ploto. Surasta XVII–XVIII a. kapaviečių su žmonių kaulais ir įkapėmis, tačiau mūrinių koplyčios pamatų neišaiškinta. Tiriamoje vietoje rasta stambesnių riedulių, ant kurių, kaip teigia istoriniai šaltiniai, galėjo stovėti medinė koplyčia.

2007 m. Kalvarijos savivaldybės taryba svarstė Koplyčkalnio žemės klausimą. Buvo atlikti parengiamieji darbai: archeologiniai tyrimai, topografinė nuotrauka, parengtas koplyčios statybos projektas (architektas Kęstutis Pempė). Statybos globėjais buvo dailininkas, etnografas Aleksandras Tarabilda, skulptorius Dominykas Čepas, muzikologė Irena Paukštytė. Tačiau G. Stankevičienė 2008 m. mirė. Po maldininkės mirties išblėso ir naujos koplyčios pastatymo viltis. 2008–2010 m. Koplyčkalnio krikščionišką dvasią saugojo Birutė Adomavičienė. 2009 m. ant kalnelio Marijampolės kunigo Bronislavo Paltanavičiaus iniciatyva buvo pastatyta tik nedidelė koplytėlė. Vykdant velionės prašymą, buvo išdrožtos šv. apaštalų Petro ir Povilo skulptūros, kurios su šventųjų paveikslais ir statulėlėmis saugomos naujoje koplytėlėje.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Aplink Lietuvą - Koplyčkalnis *[[geocaching]].com*