open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Algebrinė struktūra

**Algebrinė struktūra** - aibė, kurioje yra apibrėžta viena arba kelios algebrinės operacijos. Algebrinės struktūros yra žymimos kortežais:
 (S,\ast,\dots) 
kur S yra aibė, \ast yra kompozicijos dėsnis, kurio tiksli išraiška yra apibrėžiama kiekvienu konkrečiu atveju.

## Pagrindinės algebrinės struktūros

### Grupoidas

**Grupoidas** - tai aibė, kurioje yra apibrėžtas vienas uždaras kompozicijos dėsnis. Daugiau jokių sąlygų grupoidui nėra - net asociatyvumo sąlygos.

Pavyzdžiui, realiųjų skaičių aibė su atimties kompozicija
 (\mathbb{R},-)
yra grupoidas, nes atimties operacija nėra asociatyvi:
 (a-b)-c\neq a-(b-c),
  a,b,c \in\mathbb{R}.

### Pusgrupė

**Pusgrupė** - tai aibė, kurioje yra apibrėžtas uždaras asociatyvus kompozicijos dėsnis.

Pavyzdžiui, natūraliųjų skaičių aibė be nulio sudėties atžvilgiu 
 (\mathbb{N}^+,+)
yra pusgrupė, nes sudėties operacija yra asociatyvi:
 (a+b)+c = a+(b+c),
  a,b,c \in\mathbb{N}^+,
ir ši struktūra neturi neutralaus elemento.

### Monoidas

**Monoidas** – pusgrupė, kurioje yra **neutralusis elementas** (vienetas) toks, kad:
: a+e=e+a=a

Čia e yra neutralus elementas.

### Grupė

Grupė tai yra monoidas, kuriame kiekvienas elementas turi sau **[[Atvirkštinis elementas|simetrinį elementą]]** (atvirkštinį):
: a+a^{-1}=a^{-1}+a=e

Čia a^{-1} elementas atvirkštinis a.

### Abelio grupė

**Abelio grupė** tai yra grupė, kurioje esantis kompozicijos dėsnis yra komutatyvus:
: a+b=b+a

Čia a,b – aibės elementai.

### Žiedas

**Žiedas** tai yra aibė su joje įvestais dviem kompozicijos dėsniais (+,\cdot).
Pirmojo kompozicijos dėsnio (+) atžvilgiu žiedas yra Abelio grupė. Antrojo kompozicijos dėsnio (\cdot) atžvilgiu žiedas yra pusgrupė. Ir taip pat abiem kompozicijos dėsniams galioja distributyvumo taisyklė:
: (a+b)\cdot c=b\cdot c + a\cdot c

Čia a,b,c aibės elementai.

### Kūnas

**Kūnas** () tai yra žiedas, kuris pirmojo kompozicijos dėsnio (+) atžvilgiu yra Abelio grupė. Antrojo kompozicijos dėsnio (\cdot) atžvilgiu yra tiesiog grupė (nebūtina komutatyvumo sąlyga), kurioje atvirkštinis elementas apibrėžtas visiems aibės elementams, išskyrus „0 “– pirmojo kompozicijos dėsnio (+) neutralųjį (vienetinį) elementą.

### Laukas

**Laukas** tai yra kūnas, kuriame antrasis kompozicijos dėsnis (\cdot) yra komutatyvus. Arba kitas apibrėžimas, kad tai yra žiedas, kuriame abu kompozicijos dėsniai yra Abelio grupės.

## Išnašos
Perelozai

**Perelozai** (*Perelazai*) – kaimas Jonavos rajono savivaldybės rytuose. Stovi medinė Perelozų Viešpaties Kryžiaus cerkvė (pastatyta 1694 m. ir atstatyta 1905 m. ant akmens pamatų; su didžiuoju ir mažuoju varpais, gražiu dekoru), yra sentikių kapinės (nuo XVIII amžiaus).

## Istorija

XVIII a. kaime įkurta sentikių parapija. Tuomet kaimas priklausė Vilniaus vaivadijai. XIX a. pradžioje jau būta cerkvės, amžiaus viduryje kaime gyveno apie 150 sentikių, jis priklausė Kauno gubernijai. Apie 1870 m. žaibas sukėlė gaisrą, kurio metu sudegė cerkvės stogas.

XX a. pradžioje parapijoje buvo 500 tikinčiųjų. 1905 m. atstatyta nauja, medinė Perelozų Viešpaties Kryžiaus cerkvė. 1923 m. kaime gyveno 225 gyventojai, 1937 m. buvo 793 parapijiečiai. II pasaulinio karo metu vokiečiai pavogė du cerkvės varpus. 1949 m. buvo 850 parapijiečių. Vėliau parapija ėmė nykti, po 1980 m. cerkvėje nebelaikomos pamaldos, 1984 m. parapija panaikinta.

## Gyventojai

## Nuorodos
* 
* Perelozų sentikiai 

## Šaltiniai
Saleninkai

**Saleninkai** – etnokultūrinis kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 11 km nuo Upninkų, 5 km į rytus nuo Jonavos, Neries dešiniajame krante (45 km nuo jos žiočių), Gaižiūnų miškų apsuptyje, priešais AB „Achema“.

Kaimas tebėra rėžinės struktūros, daugelis pastatų – tradicinio plano, statybos ir puošybos. Salininkai – vienintelis rajono kaimas, kur senų sodybų gonkos į upę nukreiptos. Kadangi kaimas keliais pasiekiamas sunkiai (nuo Jonavos skiria ne tik Neris, bet ir Šventoji), gyventojai per upę keliasi valtimis. 2009 m. apie Saleninkus sukurtas dokumentinis filmas „Upė“.

## Etimologija

Seniau ties kaimu buvo Neries sala – nuo jos, matyt, ir kilo kaimo pavadinimas.

## Istorija

XX a. pastačius Jonavos azoto trąšų gamyklą, kaimas turėjo būti iškeldintas, tačiau tai nebuvo padaryta.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Justinas Vareikis (1870–1956), knygnešys, karininkas

## Šaltiniai
Monoidas

**Monoidas** – algebrinė struktūra, pusgrupė, kurioje apibrėžtai operacijai yra neutralus elementas.

Taigi, monoidas yra rinkinys  (A – aibė, \cdot – šioje aibėje apibrėžta operacija su dviem operandais), kur galioja tapatybės:

:  a \cdot ( b \cdot c ) = ( a \cdot b ) \cdot c, \forall a, b, c \in A, \cdot : A \times A \rightarrow A,
:  \exists 1 \in A : 1 \cdot x = x \cdot 1 = x, \forall x \in A,

sakančios, kad operacijai galioja asociatyvumas, bei kad jai egzistuoja neutralus elementas („1“).

Jei kuriam nors elementui x egzistuoja toks elementas y, kad galiotų tapatybė

:  x \cdot y = y \cdot x = 1, 

tai elementas y vadinamas elemento x simetriniu elementu.

Monoidas, kuriame kiekvienas elementas turi simetrinį elementą, vadinamas grupe.

## Išnašos
Sergiejevka

**Sergiejevka** – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 11 km nuo Markutiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pusgrupė

**Pusgrupė** – algebrinė struktūra, kuri susideda iš aibės ir šioje aibėje apibrėžtos operacijos su dviem operandais, kuriai galioja asociatyvumas.

Taigi, pusgrupė yra rinkinys , kur galioja tapatybė:

:  a \cdot ( b \cdot c ) = ( a \cdot b ) \cdot c, \forall a, b, c \in A, \cdot : A \times A \rightarrow A.

Pusgrupė, kurioje apibrėžta operacija yra komutatyvi, dar vadinama komutatyvia pusgrupe.

Jei pusgrupėje egzistuoja elementas (žymimas „1“), kuriam galioja tapatybė

: 1 \cdot x = x \cdot 1 = x, \forall x \in A,

jis vadinamas neutraliuoju elementu. Pusgrupė, kurioje yra neutralusis elementas, vadinama monoidu.

Pavyzdžiui, natūraliųjų skaičių aibė su natūraliųjų skaičių sandaugos operacija yra pusgrupė.

## Šaltiniai
Vanagiškis

**Vanagiškis** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Ruklos, kitapus Neries (dešiniajame krante), supamas Santakos miško. Kelias į Saleninkus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užupės

**Užupės** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 9 km nuo Markutiškių, šalia Upninkų (skiria Upninkų tiltas per Šventąją). Stūkso Užupių piliakalnis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Justinas Algimantas Palaima (1934–2012), inžinierius, profesorius

## Galerija

2. Užupis, Upninkų sen..JPG|Per Užupes veda žvyrkelis
Užupiai, Upninkų sen.JPG|Lentelė „Užupiai“
Užupis, Upninkų sen..JPG|Lentelė „Užupis“
2025, Užupis, Upninkų sen.jpg
Akmuo, Užupiai, Upninkų sen.jpg|Akmuo „Užupiai“


## Šaltiniai

## Pastabos
Vareikiai (Jonava)

**Vareikiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Upninkų, Vareikių miške, prie Mitupio upelio, Šventosios ir Neries tarpupyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vyšnialaukis (Jonava)

**Vyšnialaukis** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 15 km į pietryčius nuo Jonavos, 6 km į pietvakarius nuo Upninkų, prie Lietavos upelio. šalia Perelozų. Įsikūrusi Vyšnialaukio kaimo bendruomenė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vladislovas Česiūnas (1940–2023), irkluotojas, treneris, olimpinis čempionas.

## Šaltiniai
Balėnai (Jonava)

**Balėnai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Markutiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bareišiai (Jonava)

**Bareišiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Panoterių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Beržai (Jonava)

**Beržai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje. Šalia yra Beržų tvenkinys. Iš dalies išlikęs Beržų dvaras. Veikė Beržų aštuonmetė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bogušiai (Jonava)

**Bogušiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Panoterių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gudoniai

:: *Apie buvusį kaimą prie Upninkų žr. [[Gudoniai (Upninkai)]]*.

**Gudoniai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Panoterių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gudžioniai

**Gudžioniai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje. Per Nerį nutiestas Taurostos tiltas. Nuo jo veda dviračių takas į Laukagalių kaimą (Šilų seniūnija). Stūkso Gudžionių piliakalnis.

## Gyventojai

## Galerija

Taurosta bridge 10.JPG|Dviračių takas į Laukagalius
Taurosta bridge 11.JPG|Taurostos tiltas į Jonalaukio kaimą link Achemos
Gudžioniai (Jonava).jpg|Dviračių takas
Gudžioniai, ženklas.JPG|Riboženklis kelyje 


## Šaltiniai
Ilgabradai

**Ilgabradai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybės rytuose, 12 km į šiaurės rytus nuo Jonavos, prie plento . Kaimą supa miškai, praeina geležinkelis į Ilgojo durpyną. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Arvydas Markauskas (1951–2025) – dainininkas (baritonas).

## Šaltiniai
Jaugeliškiai

**Jaugeliškiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 0,5 km į pietvakarius nuo Šilų, prie Paberžės upelio ir kelio . Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaušanka

**Kaušanka** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Aklojo Ežero, miškų apsuptyje, prie kelio . Praeina geležinkelis į durpyną.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Konceptas (Jonava)

**Konceptas** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2,5 km į vakarus nuo Šilų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kūnas

**Kūnas** gali reikšti:

* Kūnas (algebra) – algebrinė struktūra, žiedas su dalybos operacija;
* Kūnas (geometrija) – geometrinė figūra (dažniausiai trimatė);
* Absoliučiai juodas kūnas – fizikinė abstrakcija, reiškianti kūną, kuris sugeria visas elektromagnetines bangas, krentančias į jį;
* Kūnas (anatomija) – gyvūno, įskaitant žmogų, organizmas;
* Kūnas (fizika) – surištų tarp savęs medžiagos dalelių sistema, išlaikanti daugiau ar mažiau pastovią formą;
* Kūnas (filosofija) – įrankis sielai ugdyti. (Aristotelis);
* Kūnas (istorija) – legendinis Aukštaitijos-Sūduvos Didysis Kunigaikštis (1020–1044 m.) – Palemono sūnus.
Laukagaliai (Šilai)

**Laukagaliai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Jonavos, Neries upės dešiniajame krante (40 km nuo žiočių), priešais Skarulius. Pietvakarinė kaimo dalis prijungta prie Jonavos miesto. Ribojasi su Jonavos miškų urėdijos gyvenviete. Kaime stūkso Laukagalių piliakalnis (Kryžkalnis), Neries krante riogso dabar apaugęs akmuo „Juoda Kumelė“ (dydis 1,4 x 2,1 m, iš žemių iškilęs 0,7 m).

## Istorija

## Gyventojai

## Galerija

Laukagaliai (Jonava) 20.JPG
Laukagaliai (Jonava) 9.JPG
Laukagaliai (Jonava) 18.JPG
Laukagaliai (Jonava) 38.JPG
Laukagaliai (Jonava) 21.JPG
Laukagaliai (Jonava) 8.JPG
Laukagaliai (Jonava) 7.JPG
Laukagaliai (Jonava) 5.JPG
Laukagaliai (Jonava) 39.JPG
Laukagaliai (Jonava) 46.JPG
Laukagaliai (Jonava) 32.JPG
Laukagaliai (Jonava) 27.JPG


## Šaltiniai
Liepos (Jonava)

**Liepos** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, prie šiaurinio Jonavos pakraščio ir Bazilionių miško.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mogeniai

**Mogeniai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Milagainių. Augo Švėgždos kriaušė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palokis II

**Palokis II** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Jonavos, prie Lokio upės ir Rizgonių durpyno geležinkelio. Netoliese praeina plentas . Kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lokys (Jonava)

**Lokys** – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Jonavos, dešiniajame Neries krante. Kaimas žinomas savo užeiga „Pas Lokį“ (architektai A. Svilainis ir E. Marcinkus), į kurią kviečia meninė rodyklė nuo kelio . Užeiga pastatyta prie užtvenkto Lokio upelio (dešinysis Neries intakas), kuris netoliese įteka Nerin. Čia išsilieja nemažas tvenkinys, yra dirbtinis krioklys. Kitame tvenkinio krante stūkso Lokėnėlių piliakalnis.

## Istorija

2015 m. oficialiai panaikintas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasoda (Jonava)

**Pasoda** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Markutiškių, prie kelio .

## Gyventojai



Pasoda, stotelė.JPG|Autobusų stotelė
Alėja, Pasodoje.JPG|Medžių alėja



## Šaltiniai
Piliakalniai (Jonava)

**Piliakalniai** – kaimas šiaurės rytiniame Jonavos rajono savivaldybės pakraštyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Panoterių, 2 km į pietus nuo kelio . Įsikūręs abipus kelio , plyti lygioje vietovėje į šiaurės vakarus nuo Lokio upės. Veikia (nuo 1967 m.) dramaturgo P. Vaičiūno memorialinis muziejus (Jonavos krašto muziejaus filialas), jo gimtinės vieta. Stūkso Piliakalnių piliakalnis (I tūkst.).

## Etimologija

Vardą davė kaime išlikęs Piliakalnių piliakalnis.

## Istorija

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė Petras Vaičiūnas (1890–1959), dramaturgas, poetas ir vertėjas. Minint L. Želigovskio įvykdyto Vilniaus krašto užgrobimo metines, 1922 m. P. Vaičiūnas išspausdino patriotinį eilėraštį „Ei, pasauli, mes be Vilniaus nenurimsim!“, kurio pavadinimas ilgainiui tapo visos šalies visuomenės šūkiu. Apie Piliakalnius P. Vaičiūnas rašė:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Piliakalnių piliakalnis su gyvenviete. – Kultūros vertybių registras
* Rašytojo Petro Vaičiūno sodyba. – Kultūros vertybių registras
Pupkuliai

**Pupkuliai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 5,5 km į šiaurės rytus nuo Šilų, prie Lokio upės. Šalia kaimo eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pūstelninkai

**Pūstelninkai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Markutiškių, miškų apsuptyje, prie kelių  ir  sankryžos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stašiūnai

**Stašiūnai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Markutiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šemetiškiai (Jonava)

**Šemetiškiai** – kaimas šiaurės rytinėje Jonavos rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietryčius nuo Bukonių. Įsikūręs į pietvakarius nuo Panoterių, tarp kelių Panoteriai–Satkūnai ir Panoteriai–Milagainiai.

## Istorija

XIX a. minima vienkieminė Šemetiškių naujakurių gyvenvietė-kolonija (*osada Szemetyszki*). XIX a. antroje pusėje Rusijos imperijos kariuomenės generalinio štabo karininkų sudarytame topografiniame žemėlapyje žymimas Šemetiškių palivarkas (*ф. Шемятишки*), kuris priklausė Milagainių dvarui.

Lietuvos žemės reformos metu palivarkas išparceliuotas, jo žemėje įkurtos 7 vienkieminės sodybos. Penkiose apsigyveno Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių Čivilio, Kanarsko, Mačiulio, Minkštimo ir Vilčinsko šeimos, o dvi sodybos buvo suformuotos palivarko miško žemėse.

## Gyventojai

1923 m. Šemetiškių viensėdyje buvo 6 kiemai.

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė Julius Kanarskas (1960–), archeologas, istorikas, Kretingos rajono politinis ir visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Šiaudinė (Jonava)

**Šiaudinė** – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Pašilių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tabala (Jonava)

**Tabala** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, netoli Jonavos ir Ukmergės rajonų ribos. Greta yra Tabalos kaimas Ukmergės rajone. Netoli teka Lokio upelis. Į šiaurę yra Palokys. Į pietus plyti Pageležių miškas, į vakarus – Bareišių miškas (rytinė miško dalis).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarakėliai

**Tarakėliai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Panoterių, prie Noteros ištakų. Praeina kelias Panoteriai–Tarakai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užmiškiai (Jonava)

**Užmiškiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Šilų, prie durpyno geležinkelio, netoli Beržų tvenkinio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vainiai (Jonava)

**Vainiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, prie kelio . Anksčiau buvo Vainių dvaras. Išlikęs Vainių dvaro parkas, auga šimtametės tuopos (Vainių tuopa – gamtos paminklas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pabradės Žeimenos gimnazija

**Švenčionių rajono Pabradės „Žeimenos“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pabradėje (Švenčionių raj.), Vilniaus g. 43, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų ir lenkų kalba. Įstaigos kodas 190506888. Steigėjas Švenčionių rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Pabradės „Žeimenos“ gimnazijos Magūnų skyrius.

## Istorija
Pabradės 1-oji vidurinė mokykla atidaryta 1945 m. dviejų aukštų pastate Bažnyčios gatvėje, kuris buvo pastatytas dar prieš Antrąjį pasaulinį karą. Pirmoji mokyklos direktorė ir organizatorė – pradinių klasių mokytoja A. J. Gatalskaja. 1945 m. rudenį mokykloje mokėsi 120 mokinių, dirbo 4 mokytojai. Iš pradžių mokymas vyko rusų kalba, o nuo 1954 m. atsirado ir lenkiškų klasių. Atsidarė ir vakarinė darbo jaunimo mokykla. Tais pačiais metais mokykla išleido ir savo pirmąją mokinių laidą. Mokyklos abiturientai mokslus tęsė ne tik Lietuvos mokyklose bei universitetuose, bet ir kitų respublikų švietimo įstaigose.

Kasmet mokinių skaičius augo, pamokos vyko dviem pamainomis, nebuvo sporto salės, todėl 1964 m. pastatytas naujas mokyklos pastatas Vilniaus gatvėje, kuriame buvo erdvios šviesios klasės, įrengti kabinetai, aktų ir sportų salės, valgykla, biblioteka. 1960–1980 m. mokykla buvo didžiausia rajone, joje mokėsi apie 1000 mokinių. Mokykloje dirbo aukštos kvalifikacijos mokytojai. Mokykla garsėjo savo sportininkais. 2008 m. mokykla tapo gimnazija, jai suteiktas „Žeimenos“ vardas. 2012 m. rugsėjo 1 d. prie gimnazijos prijungta Magūnų pagrindinė mokykla.

## Direktoriai
* 1965 m. Vladislav Dedul
* 1994 m. L. Ilina
* 2000 m. J. Stundža
* 2007 m. Natalija Gulevataja-Alinauskienė
* 2013 m. Katažina Matiusovič
* 2018 m. Edita Meškovienė

## Žymūs mokiniai
* Ana Ambrazienė-Kosteckaja, pasaulio 400 m. bėgimo rekordininkė, 1973 m. abiturientė
* Viktoras Meškauskas, Lietuvos Olimpinės rinktinės narys, 1987 m. abiturientas

## Himnas
Mokyklos himnas sukurtas lietuvių, lenkų ir rusų kalbomis (muz. S. Brovko, žodžiai B. Kozlovo, V. Volskienės, V. Skvorcovos, H. Žukovskos).

;Ateinam nedrąsiai gėlėm nešini,
;Keliaujam svajonių ir mokslo šaly.
;Mus jungia draugystė, knyga, papročiai,
;Išgarsinkim vardą mokyklos plačiai.
;Gyvenimas šaukia, išskleiskim sparnus,
;Nuo klasės lentos išmintingus žodžius
;Įrašę į širdis, sudėję į dainą,
;Rytojaus stebuklo sutikti mes einam.

;Tam, gdzie jest daleko rodzinny mój dom,
;Gdzie rzeka i sady po nocach się śnią,
;Gdzie grono przyjaciół splecione jest w krąg,
;Tu moje gimnazjum, korzenie me stąd.
;Bo być gimnazistą to honor i cześć,
;Twą chwałę i sztandar każdy chce nieść.
;Tradycje ojcowskie będziemy strzec,
;Bo nasze gimnazjum najlepsze – to wiedz!

;Судьба разделяет тебя и меня,
;И вихрем уносит в чужие края.
;Но города в мире не встретишь родней,
;Давайте, ребята, держаться корней!
;Я верю, с годами, приснится не раз
;Мне первый учитель и мой дружный класс.
;Здесь кто-то впервые услышал слова –
;Пабраде, Гимназия и Жеймяна!

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Švenčionėlių antroji vidurinė mokykla

**Švenčionių rajono Švenčionėlių antroji vidurinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Švenčionėliuose (Švenčionių raj.), Stoties g. 4-2, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių ir rusų kalba. Įstaigos kodas 290506540. Steigėjas Švenčionių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1944 m. Švenčionėliuose įkurta pradinė, 1948 m. geležinkelio nepilna vidurinė mokykla. 1952 m. septynmetei mokyklai pastatytas nestandartinis pastatas. 1952 m. mokėsi 413 moksleivių. 1953 m., likviduojant Lietuvos geležinkelio mokyklą, ji perduota Pabaltijo geležinkeliams ir pavadinta 16-tąja vidurine mokykla. 1956 m. mokykla pavadinta 3-ąja Pabaltijo geležinkelio vidurine mokykla. 1960 m. mokykla perduota LSSR švietimo ministerijai ir nuo to laiko vadinasi Švenčionėlių 2-oji vidurinė mokykla. 1963 m. pastatytas priestatas šešioms klasėms, 1970 m. – dar šešioms klasėms. 1985 m. mokykloje buvo 18 klasių, mokėsi 348 moksleiviai. Yra 60 vietų valgykla. Nuo 1999 m. mokykla vadinasi Švenčionėlių antroji vidurinė mokykla.

Mokykla 2016 m. išregistruota - tuomet čia nuo 2001 m. veikė Švenčionėlių suaugusiųjų ir jaunimo mokykla.

## Direktoriai
* 1944 m. V. Chlestova
* 1948 m. V. Novikova
* 1949 m. T. Tiškova
* 1950 m. I. Sokolov
* 1952 m. I. Zelman
* 1953 m. N. Verbliudov
* 1957 m. J. Popov
* 1959 m. A. Kolesnikov
* 1972 m. S. Krylova
* nuo 1989 m. Antonina Vitkovskaja

## Žymūs mokiniai
* Grigorijus Gutermanas, rankinio tarptautinės kategorijos teisėjas
* N. Lavenkova
* T. Lozovski,  profesorius  habilituotas daktaras, inžinierius, išradėjas
* M. Sokolov
* G. Ščegolkova

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Sacuma (reikšmės)

Žodžio **Sacuma** (**Satsuma**) reikšmės:

### Japonijoje
* Sacuma – miestelis Kagošimos prefektūroje;
* Sacumos apskritis – apskritis Kagošimos prefektūroje;
* Sacumos žemė – viena senųjų Japonijos žemių;
* Sacumos pusiasalis;
* Sacuma – Imperatoriškojo Japonijos laivyno kovinis laivas;
* Sacumos sukilimas.

### Kita
* Sacuma – miestas JAV.
Tešijas

Žodžio **Tešijas** (**Teshio**) reikšmės:
* Tešijo miestelis – miestelis Hokaido prefektūroje, Japonijoje;
* Tešijo apskritis – apskritis Hokaido prefektūroje;
* Tešijo žemė – viena senųjų Japonijos žemių.
Tauragės Jovarų pagrindinė mokykla

**Tauragės Jovarų pagrindinė mokykla** (buvusi ***Tauragės 5-oji vidurinė mokykla***) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Tauragėje, Laisvės g. 19, vykdanti pradinio, pagrindinio (anksčiau – ir vidurinio), papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190468373.

Filialas – Tauragės Jovarų vidurinės mokyklos Dacijonų klasė, nuo 2007 m. ir Dauglaukio pradinė mokykla , nuo 2020 Lauksargių ir Gaurės skyriai.

## Istorija

1978 m. rugpjūčio 1 d. pradėta statyti Tauragės Jovarų (penktoji) vidurinė mokykla. Naujoje mokykloje, kurioje buvo 40 kabinetų, sporto salė, aktų salė, valgykla, biblioteka, aikštynas. 1979 m. spalio mėnesį prasidėjo mokslo metai. Pirmuosius 1979/1980 mokslo metus šioje mokykloje pradėjo 46 pedagogai, mokėsi 1053 mokiniai.

Nuo 1997 m. mokykla pasirinko ekonominę mokymo pakraipą. Ugdytiniai mokosi choreografijos. 1996 m. Lietuvos sveikatos apsaugos ministerija įtraukė mokyklą į sveikatą stiprinančių mokyklų tinklą. Nuo 1998 m. į mokyklos bendruomenę integruojasi kitakalbiai mokinai. 1999 m. mokykla pradėjo turėdama 1070 mokinių. Savo žinias ir energiją mokiniams dalino 82 pedagogai, 9 mokyklos mokytojai jau turėjo metodininkų vardus, daugelis kitų buvo apsigynę vyresniojo mokytojo vardą.

2007–2008 m., paskutiniais vidurinio ugdymo metais, mokykloje mokėsi 782 mokiniai, dirbo 66 mokytojai (23 metodininkai). 2008–2009 mokslo metais Jovarų vidurinė mokykla tapo pagrindinio ugdymo įstaiga – Tauragės Jovarų pagrindine mokykla.

2020 m. prijungta Lauksargių pagrindinė mokykla.

## Direktoriai
* 1979 m. Valentinas Pocevičius
* 1984 m. Algirdas Medeikis
* 1988 m. Eugenijus Šaltis
* 1993 m. Algimantas Kaminskis
* 2022 m. Janina Pukelienė

## Žymūs mokiniai
* Liudas Mikalauskas, operos solistas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Tauragės suaugusiųjų mokymo centras

**Tauragės suaugusiųjų mokymo centras** –  savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Tauragėje, Laisvės g. 19, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas suaugusiems lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195474476. Steigėjas Tauragės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Iš pradžių vadinosi Darbo jaunimo vakarinė mokykla, mokykloje veikė stacionarinės ir vakarinės klasės. Stacionarinėse klasėse mokiniai pamokas lankydavo kiekvieną vakarą, išskyrus šeštadienį ir sekmadienį. Neakivaizdinėse klasėse vykdavo konsultacijos – pirmadieniais, trečiadieniais ir penktadieniais. Mokyklos buveinė buvo dabartinė Martyno Mažvydo mokykla. Apie 1977 m. mokykla pavadinta Tauragės vakarine pamainine. Apie 1980 m. mokykloje mokėsi daugiau kaip 1000 mokinių. Sumažėjus mokinių skaičiui, 1998 m. Vakarinė vidurinė mokykla reorganizuota į Suaugusiųjų mokymo centrą prie Žalgirių vidurinės mokyklos. 2003 m. suteiktas Tauragės suaugusiųjų mokymo centro pavadinimas. Šiuo metu Suaugusiųjų mokymo centras įsikūręs Jovarų pagrindinės mokyklos patalpose, turi 5 mokomuosius kabinetus.

## Direktoriai
* Algimantas Urbonavičius
* Birutė Griskienė
* Arimantas Šerlinskis (2006-2011)
* nuo 2011 m. Ona Sturonienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Batakių mokykla

**Batakių mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Batakiuose (Tauragės raj.), Mokyklos g. 3, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190469322. Steigėjas Tauragės rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Skaudvilės gimnazijos skyrius.

Filialai:
* Batakių vidurinės mokyklos Norkiškės skyrius (iki 2007 m.)
* Batakių vidurinės mokyklos Batakių geležinkelio stoties skyrius (iki 2008 m.)

## Istorija

1648 m. minima parapinė mokykla. 1866 m. įsteigta pradžios mokykla. Nuo 1941 m. šešių skyrių pradžios mokykla. 1944 m. mokykla tapo progimnazija, nuo 1949 m. septynmetė mokykla. 1956–1957 m. m. perorganizuota į priaugančią vidurinę mokyklą. 1959 m. išleista pirmoji abiturientų laida.

XXI a. pradžioje vidurinė mokykla tapo pagrindine, kuri 2020 m. buvo prijungta prie Skaudvilės gimnazijos kaip skyrius.

2025 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* K. Lazauskas
* Antanas Butkus
* Jonas Rudaitis
* Romas Vertelis
* J. Grosas
* nuo 1996 m. Rimvydas Varanavičius

## Žymūs mokiniai
* Tomas Josas, politinis veikėjas
* Ona Kuprienė, pedagogė, politinė veikėja

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Telšių Atžalyno progimnazija

**Telšių „Atžalyno“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Telšiuose, P. Cvirkos g. 2, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290554930.

## Istorija
Mokykla savo gyvavimą skaičiuoja nuo 1936 metų. Archyvuose mažai yra išlikę duomenų apie mokyklą iki 1965 metų. 1935 m. rugsėjo 22 d. Telšių laikraštyje „Mūsų kraštas“ burmistras rašo, kad jam nepatinka senojo burmistro parinkta vieta pradžios mokyklai ir kad toje vietoje mokykla nebus statoma. Mokyklą iš miesto praplėtimo zonos norima perkelti į centrą, bet buvo nutarta, kad mokyklą būtina statyti už miesto. „Nuo Žarėnų gatvės iki statyti numatytos mokyklos yra 250 mtr. 100 mtr. yra gero vieškelio ir tik 150 mtr. reikėtų pravesti kelią ir padėti šaligatvius. Pirmais metais iki mokyklos pakaktų net vienų šaligatvių”.
 
Pradinė mokykla buvo pastatyta miesto savivaldybės iniciatyva ir statyta ūkiniu būdu. Mokykloje mokėsi apie 300 mokinių iš vakarinės bei pietinės miesto dalies. Mokytojų kolektyvas buvo nedidelis. Manau daugeliui vyresnės kartos žmonių atmintyje yra išlikęs mokytojos V. Montrimienės vardas, kuri 1941 metais, prasidėjus karui ir mokykloje įkūrus ligoninę dirbo slauge, o pasibaigus karui 1945 metais ji buvo pirmoji mokyklos vedėja. Trūko visko: malkų, knygų, inventoriaus, tačiau buvo didžiulis noras „atgaivinti” mokyklą.
 
1956–1957 mokslo metais septynmetė mokykla, kuriai vadovavo direktorius P. Burneika reorganizuota į miesto 3-ąją vidurinę mokyklą, o 1961 m. – į aštuonmetę. 1958–1959 mokslo metais mokyklos direktoriumi paskirtas A. Kalinauskas, kuris mokyklai vadovavo iki 1965 metų. 1965 m. vėl mokykla reorganizuota į Telšių miesto 4-ąją vidurinę mokyklą. Jai pradėjo vadovauti J. Jankauskas. 1968 m. mokyklą baigė pirmoji abiturientų laida.

1976–1980 m. mokyklai vadovavo A. Adomaitienė, 1980–2005 m. A. Mikalauskas. 1993 m. mokykla pavadinta „Atžalynu“. 2001 m. mokykla tapo pagrindine, nuo 2002 m. vėl vidurine. 2016 m. pagrindinė mokykla tapo progimnazija, o prie jos prijungta Ryškėnų pradinė mokykla.

## Direktoriai
* 1956 m. P. Burneika
* 1958 m. A. Kalinauskas
* 1965 m. J. Jankauskas
* 1976 m. A. Adomaitienė
* 1980 m. A. Mikalauskas
* 2005 m. V. Vaitkus
* 2021 m. K. Saplinskas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Telšių Džiugo gimnazija

**Telšių „Džiugo“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Telšiuose, Sedos g. 29, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290555270.

## Istorija

1284 vietų Telšių 5-oji, nuo 1997 m. vadinama „Džiugo“, vidurinė mokykla buvo statoma 1973–1974 m. buvusio turgaus vietoje. Projekte buvo numatyta mokykla su plaukimo baseinu, kuris turėjo užimti tris korpusus ir šaudykla. Pritrūkus pusės milijono rublių, baseino atsisakyta. Prasidėjus rudens liūtims, rūsiai buvo užpilti vandeniu, kai kur vandens lygis siekė net vieną metrą, todėl buvo nuspręsta užpilti po valgykla buvusius rūsius, kitur buvo įrengtos klasės ir šaudykla.

1974 m. mokykloje mokėsi 1470 mokinių. Nuo pirmųjų mokslo metų mokykla turėjo gerą vardą, todėl norinčių joje mokytis netrūko. O ir Sedos mikrorajonas buvo naujai pastatytas, gyveno daug jaunų šeimų, todėl mokinių buvo labai daug, jie mokėsi dviem pamainomis. Mokinių skaičius, sumažėjęs 1990–1997 m., nuo 1998 m. vėl auga. Mokyklai 2012 m. gavus gimnazijos statusą mokinių skaičius ėmė drastiškai mažėti ir mažėja iki šiol. 2014-2015 mokslo metus "Džiuge" pradėjo 519 9-12 klasių moksleivių.

Nuo 1989 m. pradėta dėstyti informatika, nuo 1992 m. antrokams pradėta dėstyti anglų kalba. Nuo 2000 m. mokykla tapo profiline su humanitariniu ir realiniu profiliais. XXI a. pradžioje prijungta Gedrimų pagrindinė mokykla kaip skyrius. 2012 m. vidurinė mokykla tapo gimnazija.

## Direktoriai
* 1974–1996 m. Kazimieras Valančiauskas
* 1996–2003 m. Justina Vitkienė
* nuo 2003 m. Mindaugas Sabaliauskas

## Mokyklos himnas

Virtinėm nubėga metai 
Lyg viena diena. 
Mes mokyklos šviesų vardą 
Glaudžiam širdyse. 

Čia užaugam, čia paskęstam 
Aušros spinduliuos, 
O skambi daina pro „Džiugą“ 
Vis tolyn ringuos. 

Mokykla, šventove mūsų – 
Kokia tu sava, 
Kai rašau žodžius išmoktus 
Aukso aš raide. 

Bėga dienos, vejas metai – 
Sunku suskaičiuot, 
Ateitis mus „Džiugo“ vardą 
Nepaliaus kartot. 

*(A.Varnelienė)*

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Baikalas (plentas)

**Federalinė automagistralė M55 „Baikalas“** – Rusijos federalinis automobilių kelias, besidriekiantis nuo Irkutsko iki Čitos. Ši automagistralė – tarptautinio Azijos maršruto AH6 dalis.

Baikalo plentu dažnai laikoma visa kelių juosta nuo Čeliabinsko iki Čitos (M51 „Irytšius“, M53 „Sibiras“ ir M55 „Baikalas“).

## Istorija

Intensyvios statybos prasidėjo 1970 m. Irkutsko–Čitos atkarpoje po TSRS Vyriausybės specialaus nutarimo apie kelių tinklo vystymą Sibiro pasienio ruožuose. Pagrindinius darbus maršrute dirbo TSRS kariuomenės specialūs daliniai (*дорожные войска*). Šioje atkarpoje darbai buvo baigti 1981 m.

## Techninės charakteristikos

Automagistralėje „Baikalas“ yra 296 tiltai. Magistralės dalį (190 km), einančią per Kazachstano miestą Petropavlovską, galima apeiti per Išimą Rusijos teritorijoje. Kelio atšaka tuo pačiu M53 pavadinimu užsuka į Tomską.

Automagistralę, kurios bendras ilgis yra 4501 km, sudaro atskiri kelių ruožai:
* M51: Čeliabinskas-Kurganas-Išimas-Omskas-Novosibirskas, 1528 km (visame ilgyje turi 7–8 m pločio asfaltbetonio dangą);
* M53: Novosibirskas-(Tomskas)-Kemerovas-Krasnojarskas-Irkutskas, 1860 km (be asfaltbetonio dangos ties Krasnojarsko–Irkutsko sričių riba likęs apie 150 km ilgio grunto ruožas);
* M55: Irkutskas-Ulan Ude-Čita, 1113 km:
** Techninė kategorija – III;
** Važiuojamosios dalies plotis – 7 m (be asfaltbetonio pasitaiko cementbetonio ir skaldos dangos);
** Žemės sankasos plotis – 12 m;
** Skaičiuojamasis eismo intensyvumas – 3000 automobilių per parą;
** Eismo greitis – 100 km per val.;
** Eismo juostų skaičius – dvi (po vieną į abi puses).

## Nuorodos
* M51 
* M53 
* М55
Cenzorius (Roma)

**Cenzorius** Senovės Romoje buvo aukšto rango magistratas, prižiūrėjęs viešąją moralę ir kai kuriuos valstybės finansų aspektus.

Vienu metu galėjo būti du cenzoriai. Juos rinkdavo Centuriatas aštuonių mėnesių laikotarpiui. Kitų magistratų atžvilgiu jų padėtis buvo unikali: jie neturėjo *[[imperium]]* (*valdžios*), ir jų nesaugojo liktoriai. Nepaisant to cenzūra buvo laikoma aukščiausiu titulu po diktatūros, „šventuoju“ magistratu.

Šią pareigybę 446 m. pr. m. e. įtvirtino šeštasis Romos karalius Servijus Tulijus. Vėliau Romos Respublikos laikais ji ilgai buvo prieinama tik patricijams. 22 m. pr. m. e. paskutinįkart cenzorius paskyrė Augustas.
Kudzys

**Kudzys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kudzienė (ištekėjusi moteris) ir Kudzytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Algirdas Kudzys – inžinierius-statybininkas, diplomatas, politikas;
*Antanas Kudzys – inžinierius-statybininkas;
*Vytautas Kudzys – inžinierius-ekonomistas.
Telšių Germanto progimnazija

**Telšių „Germanto“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Telšiuose, Žemaitės g. 37, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190554559.

## Istorija

1961 m. rugsėjo 9 d. duris atvėrė Telšių 3-oji vidurinė mokykla. 1084 mokiniai džiaugėsi erdviomis klasėmis, puikiomis dirbtuvėmis, gražiais kabinetais. 1961/1962 mokslo metais susibūrė ir pirmasis sporto klubas, kuris pasiekė gražių pergalių ne tik rajoninėse, bet ir respublikinėse varžybose. 1962 m. pavasarį brandos atestatus gavo ir išleistuves šventė 37 abiturientai. Per septynerius direktoriaus P. Beresnevičiaus vadovavimo metus mokykla pasiekė žymių rezultatų, o molėtas mokyklos kalnas pavirto žydinčiu gėlių kilimu, džiuginančiu kiekvieno praeivio akį.

1968 m. sausio 27 d. juridiškai įteisintas trečiasis respublikoje vidurinių mokyklų sporto klubas „Džiugas“, kuriam vadovavo mokytojas Vytautas Giedraitis. Septynerius metus iš eilės mokykla iškovojo Telšių rajono moksleivių spartakiados nugalėtojos vardą, šešis kartus iš eilės šokių ratelis pelnė pirmąsias vietas tarp tautinių šokių kolektyvų. Mokyklą garsino ne tik chorai bei šokių rateliai, bet ir estradinis ansamblis „Bildukai“, pučiamųjų orkestras.

1971 m. mokykla pirmoji rajone įvedė kabinetinę sistemą. 1973 m. mokinių skaičius siekė bemaž 1800. Mokykloje, statytoje mokytis 920 mokinių, pasidarė ankšta. 1984 m. mokykloje prasidėjo kapitalinis remontas. Pusantrų metų mokykla buvo uždaryta, o mokiniai mokėsi kitose vidurinėse mokyklose.

2001 m. mokyklai suteiktas „Germanto“ vardas. 20 buvusių auklėtinių grįžo dirbti į savo mokyklą. 2011 m. vidurinė mokykla tapo pagrindine, 2012 m. jai perduota Gedrimų pagrindinė mokykla kaip skyrius. 2016 m. pagrindinė mokykla tapo progimnazija.

## Direktoriai
* 1961 m. Paulius Beresnevičius
* 1968 m. Jonas Prūsas
* 1971 m. Zenonas Šešplaukis
* Julijonas Jankauskas
* 1985 m. Bronislovas Žalys
* 2004 m. Alma Mikienė, buvusi mokyklos auklėtinė

## Žymūs mokiniai
* Vilius Paulauskas, LFTA Teisėjas
* Egidijus Aleksandravičius, istorikas
* Lina Bocytė, Šiaulių dramos teatro aktorė
* Laimutis Sėdžius, Panevėžio Juozo Miltinio dramos teatro aktorius
* Žilvinas Šilgalis, Politikas

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Tryškių Lazdynų Pelėdos gimnazija

**Telšių rajono Tryškių Lazdynų Pelėdos gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Tryškiuose (Telšių raj.), Lazdynų Pelėdos g. 20, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 9058158. Pavadinta rašytojos Lazdynų Pelėdos vardu.

## Istorija

Dabartinis mokyklos pastatas statytas 1938–1939 m. Naujojoje Tryškių progimnazijoje pamokos prasidėjo 1939 m. spalio 21 d. Joje mokėsi lietuviai, žydai ir rusai.

1952–1953 m. mokykloje mokėsi 338, o 1963–1964 m. – 554 vaikai. Dėl vietos stokos buvo dirbama dviem pamainomis. 1968 m. pastatytas priestatas, aštuntajame dešimtmetyje – dar vienas. Greta pastatyta sporto salė.

1992 m. jai suteiktas Lazdynų Pelėdos vardas.

2015 m. mo­kyk­lai suteiktas gim­na­zi­jos statusas.

## Direktoriai
* Juozas Maneikis

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Luokės Vytauto Kleivos gimnazija

**Telšių rajono Luokės Vytauto Kleivos gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Luokėje (Telšių raj.), Mokyklos g. 5, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290558380. Steigėjas Telšių rajono savivaldybės taryba.

Skyriai:
* Luokės gimnazijos Kuršų skyrius (Baltininkai)
* Luokės gimnazijos Viekšnalių skyrius

## Istorija

Luokės mokykla pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose paminėta 1648 m. spalio 18 d. Luokės bažnyčios generalinės vizitacijos ataskaitoje. XIX a. pradžioje veikė parapinė mokykla. Joje mokytojavo Juozas Varkulevičius, rašęs žemaitiškus eilėraščius. 1824 m. Luokės parapinėje mokykloje mokėsi 82 mokiniai. 1853 m. įkurta valdinė pradžios mokykla, kurioje mokėsi 41 mokinys. Parapinė mokykla po 1863 m. sukilimo uždaryta.

1938 m. atidaryta nauja, didelė 6 komplektų mokykla. Pagal išplanavimą ir įrengimą – tai pirmoji tokia pradinė mokykla Telšių apskrityje, kainavusi 126 tūkst. litų. Projektą parengė ir statybas prižiūrėjo inžinierius architektas Steponas Stulginskis, prezidento Aleksandro Stulginskio brolis. Tai pirmasis dabartinės mokyklos pastatas, kuriame buvo centrinis šildymas, erdvios klasės, didelė rūbinė, aktų salė. 1940 m. mokykloje jau buvo septyni skyriai. 1952 m. mokykla reorganizuota į vidurinę mokyklą. 1978 m. pradedėtas statyti priestatas. 2009 m. prijungta Kuršų pagrindinė mokykla. 2014 m. rugsėjo 1 d. mokykla tapo gimnazija, 2016 m. birželio 30 d. ji pavadinta Vytauto Kleivos vardu.

## Direktoriai
* 1952 m. Jonas Žilinskas
* 1960 m. Jonas Savickas
* 1975 m. Algirdas Kleiva
* 1978 m. Albertas Vaišvila
* 1980 m. Edmuntas Limantas
* nuo 2009 m. Renata Buivydienė

## Žymūs mokiniai
* Vytautas Barsteiga, Telšių politikas
* Vydas Gedvilas, LR Seimo pirmininkas
* Petras Ivoškus, Šiaulių politikas
* Vytautas Kleiva, Telšių politikas
* Vanda Klikūnienė, valstybės ir visuomenės veikėja
* Eugenijus Palskys, teisininkas kriminalistas
* Jonas Švoba, žurnalistas ‎

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Žarėnų Minijos pagrindinė mokykla

**Telšių rajono Žarėnų „Minijos“ pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Žarėnuose (Telšių raj.), Mokyklos g. 7, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190581969. Dabar tai Telšių Atžalyno progimnazijos skyrius.

## Istorija

Nuo 1805 m. minima parapijinė mokykla, 1865 m. įsteigta valdinė mokykla. 1885 m. veikė slapta lietuviška mokykla. Iki 1946 m. veikė pradinė mokykla, 1946–1949 m. – progimnazija, 1949–1953 m. – septynmetė mokykla, nuo 1953 m. – vidurinė mokykla. 1962 m. atidaryta naujoji  Žarėnų vidurinė mokykla. 2015 m. tapo pagrindine mokykla, 2019 m. – Telšių Atžalyno progimnazijos skyriumi.

## Direktoriai
* 2001 m. Saulius Damanskis, 1984 m. laidos abiturientas
* 2007 m. Romualdas Sipavičius
* 2017 m. Tomas Ubartas

## Žymūs mokiniai
* Albina Bumblauskienė, provizorė
* Kazys Sivickis, technologijos mokslų daktaras, hidrotechnikos inžinierius
* Bronius Dobrovolskis, Vilniaus universiteto docentas, lietuvių kalbos vadovėlių autorius
* Stasys Uosis, Ekonomikos mokslų kandidatas, profesorius.
* Juozas Girdvainis, žurnalistas.
* Pranas Rumbutis, nusipelnęs žemės ūkio darbuotojas, rašytojas.
* Jolanta Psiola, Rusijos respublikos Maskvos miesto aukščiausios kategorijos matematikos mokytoja, liaudies menininkė.
* Almis Grybauskas, poetas – vertėjas.
* Antanas Kalvaitis, Alytaus apskrities policijos viršininkas. Alytaus miesto policijos viršininkas.
* Algirdas Linkus, „Apskaitos, audito ir mokesčių aktualijų“ savaitraščio vyriausiasis  redaktorius.
* Ginta Damanskytė, Liaugminienė – Žurnalų „Namie“, „Mamos žurnalas“ redaktorė.
* Ričardas Kiaurakis, SBA baldų koncerno generalinis direktorius.
* Rasa Rapalytė, aktorė, dainininkė.
* Egidijus Rumbutis, Lietuvos seimo pirmininko patarėjas teisės klausimais.

## Mokyklos himnas
* Baltuose rūmuose jaunystės juokas aidi,
* Vedžioja raidę vaikiška ranka.
* Ne vieną kartą jau gyveniman išleido
* Baltoji gulbė – mūsų mokykla.

***Priedainis: Šauks mus Minijos kloniai***

***Ir gimtųjų laukų žaluma.***

***Neš į saulėtą tolį,***

***Švies ir šildys mokyklos dvasia.***

* Baltuose rūmuose pirmoji meilė gimė,
* Čia mūs didžių darbų pradžių pradžia.
* Lyg motina ji visados mus kantriai gynė
* Ir davė viltį vėl sugrįžti čia.

***Priedainis:*** ***Šauks mus Minijos kloniai***

***Ir gimtųjų laukų žaluma,***

***Neš į saulėtą tolį,***

***Švies ir šildys mokyklos dvasia.***

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Telšių suaugusiųjų mokykla

**Telšių suaugusiųjų mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Telšiuose, S. Daukanto g. 17, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas suaugusiems. Įstaigos kodas 190597382.

## Istorija

1920 m. Telšių progimnazijos suaugusiems steigėjas Liudvikas Abromavičius. Telšių Suaugusiųjų gimnazija įsteigta 1940 m. spalio 1 dieną. Tai buvo nepilna vidurinė mokykla su dešimtmetės mokyklos programa. Joje veikė keturios V-VIII klasės. Mokykla įsikūrė buvusios septynmetės, vėliau aštuonmetės, po to 4-tos vidurinės, (dabar Telšių Atžalyno vidurinė mokykla) patalpose. Klasės vadinosi pagal prieškarinių gimnazijos klasių pavadinimus nuo I iki IV. Mokinių buvo iki šimto. Telšių Suaugusiųjų gimnazijoje 1940 m. dėstė 11 mokytojų. 1941 m. mokėsi 38 mokiniai. Šeštą klasę baigė ir išlaikė egzaminus aštuoni mokiniai. 1941 m. birželio mėnesį mokslai nutrūko, nes prasidėjo Antrasis pasaulinis karas.

Po karo Telšių suaugusiųjų gimnazija vėl pradėjo veikti. Jai vadovavo Telšių gimnazijos direktorius Skeivys. Mokykloje buvo dėstomi įvairūs dalykai: lietuvių kalba, rusų kalba, lotynų kalba, istorija, trigonometrija, fizika, psichologija ir kiti dalykai. Mokėsi lietuviai, latviai, rusai, žydai, vokiečiai ir kitų tautybių žmonės. 1949 m. mokykla pavadinta Telšių suaugusiųjų vidurine mokykla, 1952–1953 m. vadinosi Telšių darbo jaunimo vidurine mokykla, vėliau pavadinta Vakarine vidurine mokykla. 

1962 m. mokykloje mokomi beraščiai visuomeniniais pagrindais. Pradėjo veikti siuvimo fakultatyviniai kursai, atidaryta meistrų klasė. 1965–1966 m. pastatytas mokyklos priestatas. 1987–1990 m. sumažėjo mokinių skaičius, nyko konsultaciniai punktai, vidurinis mokslas daugumai atrodė nereikalingas. Nuo 1991 m. mokykla pamažu atgijo, gausėjo norinčių mokytis mokinių, ypač vyresnio amžiaus.

2020 m. išregistruota.

## Direktoriai
* 1945 m. Skeivys
* 1949 m. J. Kavaliauskas
* 1965 m. D. Štaras
* 1991 m. F. Udalcova
* 2002 m. Gediminas Simanavičius

## Šaltiniai
Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazija

**Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Krakėse (Kėdainių raj.), Kauno g. 26, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191019634.

1579 m. minima parapinė mokykla, kuri veikė iki XIX a. pirmos pusės. 1865 m. įsteigta valdinė pradžios, 1903 m. – valdinė mergaičių pradžios mokykla. 1905 m. įsteigta lietuviška pradžios mokykla, 1940–1945 m. progimnazija, nuo 1945 m. vidurinė, nuo 1974 m. Mikalojaus Katkaus vidurinė mokykla, nuo 2007 m. Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazija.

## Filialai
* Kėdainių r. Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazijos Meironiškių skyrius;
* Kėdainių r. Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazijos Plinkaigalio skyrius;
* Kėdainių r. Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazijos Barkūniškio pradinio ugdymo skyrius;
* Kėdainių r. Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazijos Pajieslio pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
Garsiosios „Postilės“ autorius, gimtosios kalbos aukštintojas Mikalojus Daukša Krakėse klebonu išbuvo tik dvejus metus, bet jo rūpesčiu 1579 m. Krakėse įkurta parapijos mokykla, kurioje mokėsi 12 vaikų. 1645 m. Krakėse įkurtas Šv. Kotrynos vienuolynas, kuris išlaikė pradžios mokyklą, tęsė švietėjišką veiklą, rūpinosi nusikaltusių nepilnamečių mergaičių auklėjimu. Spaudos draudimo metais 1864–1904 m. Krakėse veikė slaptosios mokyklos, uždraustą gimtąjį žodį platino knygnešiai Baltramiejus Vitas, broliai Jonas Dalbokas ir Jeronimas Dalbokas. Jiems pagelbėdavo rašytojas etnografas Mikalojus Katkus. 1932 m. pastatytas gražus pradžios mokyklos pastatas.

1940 m. įsteigta progimnazija, vėliau tapusi vidurine mokykla, kuri įsikūrė vienuolyno statytame pastate. Pirmieji pedagogai – direktorius Juozas Juknys, mokytojai Jonas Viržonis, Antanas Valaitis. 1945 m. išleista pirmoji 17 mergaičių abiturientų laida. 1974 m. mokyklai suteiktas rašytojo etnografo Mikalojaus Katkaus vardas. 1987 m. pastatytas mokyklos priestatas su 10 erdvių kabinetų, sporto sale, valgykla.

2004–2005 m. mokykla renovuota, jos renovacijai vyriausybė skyrė 2,5 mln. Lt. 2004 m. rudenį prijungti 4 pradinio ugdymo skyriai: Pašušvio, Plinkaigalio, Meironiškio, Ažytėnų. 2006 m. rudenį, toliau vykdant Kėdainių rajono savivaldybės bendrojo lavinimo mokyklų tinklo pertvarką, reorganizavus Pajieslio ir Barkūniškio pagrindines mokyklas, prijungti dar 2 šių mokyklų pradinio ugdymo skyriai. 2007 m. rudenį uždaryti Pašušvio ir Ažytėnų pradinio ugdymo skyriai.

## Direktoriai
* 1992 m. Alanas Magyla

## Mokytojai
Ilgiausiai mokykloje dirbo mokytojai: Elena ir Vytautas Proscevičiai, Aldona Urbienė, Ona Dalbokienė, buvę auklėtiniai: Stasė Mykolaitienė, ilgametė direktoriaus pavaduotoja, Vytenis Karanauskas, Albina Lekavickienė, Renoldas Klimavičius, Jolanta Petkevičienė, Virma Urbienė, Dalia Kučinskaitė.

* Daiva Dubinkienė – technologijų mokytoja, Krakių bendruomenės centro vadovė, 2011 m. „Metų kultūros šviesulys“

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gimnazijos svetainė
Varnių Motiejaus Valančiaus gimnazija

**Telšių rajono Varnių Motiejaus Valančiaus gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varniuose (Telšių raj.), S. Dariaus ir S. Girėno g. 56, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklinio, pagrindinio, vidurinio ugdymo ir neformaliojo vaikų švietimo programas. Įstaigos kodas 190557473.

## Istorija
Pirmoji mokykla Varniuose įkurta dar XV a. *Toj gadynėj visuose žemaičiuose nė vienos mokslinyčios ir nė kokios nebuvo seminarijos, todėl jaunuomenė mūsų nieko nemokėjo, o būtinai nieko nemokančią kaip galėjo švęsti į kunigus? <…> todėl vyskupas Motiejus II metuose 1469 įsteigė Varniuose mokslinyčėlę, kurioj patalpino jaunikaičius, ketančius kunigais būti, o jų mokytoju padarė kana kokį kunigą Mykolą* (Motiejus Valančius. Žemaičių vyskupystė. Dalis II. Perskyrimas 1. §145). Mokykla rūpinosi Varnių katedros kanauninkai, mokytojas būdavo vienas iš kunigų, už savo darbą gaudavęs algą iš Luokės dvaro.

XVIII a. pabaigoje vyskupo J. Lopacinskio rūpesčiu mokykla išaugo: kasmet joje mokydavosi apie 150 mokinių. Po 1863 m. sukilimo ėmus persekioti lietuvių kalbą, drausti lietuviškas mokyklas, Varnių mokyklos mokytojai buvo rusai. Tik po 1918 m. joje atgijo lietuviška dvasia. Pirmasis tų laikų mokytojas lietuvis – šviesaus atminimo Liudvikas Vasiliauskas. Iki Antrojo pasaulinio karo Varnių mokykla liko pradinė, nors išaugo iki 6 skyrių ir ketino tapti progimnazija. Praūžus karo audrai, būrelis Varnių inteligentų susirūpino įkurti čia vidurinę mokyklą. Jos kūrėjai: patyręs pedagogas Jurgis Gūžys, tapęs pirmuoju direktoriumi, klebonas Zasas, matininkas Januškevičius, jauna mokytoja V. Jačionytė. 1944 m. lapkričio 4 d. Varnių gimnazija pradėjo veikti. Gruodžio 9 d. įvyko pirmasis mokytojų tarybos posėdis – ši diena laikoma mokyklos gimimo diena. 1950 m. mokykla tapo vidurine mokykla, nuo 2007 m. vėl gimnazija. 1989 m. mokyklai suteiktas Motiejaus Valančiaus vardas.

## Direktoriai
* 1944 m. Jurgis Gūžys
* 1945–1946 m. Titas Taurosevičius
* 1949–1951 m. Henrikas Mejeris
* 1952–1953 m. Juvencijus Lapė
* Kostas Dabulskis
* Irena Zimblienė
* Arūnas Juška
* Irena Peleckienė
* Egidijus Stonys

## Mokiniai
Mokykloje mokėsi aktorius Vladislovas Radvilavičius, dailininkas Andrius Valius, architektė Irena Dambrauskaitė-Krivickienė, etnografai Marija Baličiūtė-Radauskienė, Antanas Rekašius, germanistas, vertėjas Alfosas Tekorius, dailininkė A. Mikšytė, muzikologė Irena Mikšytė, Nepriklausomybės akto signataras Algirdas Kumža, dailininkas Albertas Krajinskas, poetė Nijolė Daujotytė, kalbininkė R. Bagvilaitė, skulptorius Donatas Lukoševičius, olimpinio aukso medalio laimėtojas Zigmas Jukna, žurnalistas Stasys Štikelis. Profesorė Valentina Dagienė, Lietuvos informatikė, fizinių mokslų daktarė.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Telšių Kranto progimnazija

**Telšių Kranto progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Telšiuose, Masčio g. 14, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190555846.

## Istorija

Įkurta 1980 m. kaip 6-oji vidurinė mokykla. Dabar – „Kranto“ progimnazija. Mokykla įkurta 1980 m. rugsėjo 29 d. Masčio ir Vilniaus mikrorajonuose, Zakso kalvos papėdėje. 2001 m. sausio 26 d. ji tapo Telšių „Kranto“ vidurine mokykla, 2011 m. – Telšių „Kranto“ pagrindine mokykla, o 2015 m. ir progimnazija.

## Direktoriai
* Irena Daubarienė 

## Žymūs mokiniai
* Almantas Petkus, Seimo narys
* Giedrius Arlauskis, futbolininkas
* Irmantas Zelmikas, futbolininkas

## Šaltiniai

## Nuorodos
*