open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Akmenės gimnazijos Kivylių skyrius

**Akmenės gimnazijos Kivylių skyrius** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Akmenės raj., Kivyliuose, vykdanti pradinio ugdymo programas.2019 metais uždarytas pagrindinis skyrius dėl mokinių trūkumo

## Istorija

1916 m. Kivyliuose dvarininkas Vladimiras Zubovas, Akmenės valsčiaus darbuotojas J. Bimba įsteigė pradžios mokyklą. Daug pastangų steigiant mokyklą įdėjo Kivylių kaimo gyventojas Juozas Spingys. Pirmosios mokytojos pavardė nežinoma, ji dirbo tik vienerius metus. 1917–1925 m. mokytojavo J. Kubiliūnas. 1925 m. mokyklos pastatą ir žemę nupirko J. Šiaučiūnas, kurio žmona mokė vaikus iki 1940 m. 

Antrojo pasaulinio karo metais mokykla buvo uždaryta, o 1945 m. veikė net dvi pradžios mokyklos: O. Šiaučiūnienės buvusi mokykla ir O. Norkienės name įkurta mokykla. Nuo 1953 m. liko viena Šiaučiūnų name buvusi mokykla. 1966 m. lapkričio 7 d. pastatyta nauja 2-jų komplektų pradinė mokykla. 1984 m. pastatyta nauja 192 vietų aštuonmetė mokykla, nuo 1988 m. tapusi devynmete. 1999 m. – dešimtmečio mokymo pradžia. 2000 m. išleista pirmoji dešimtokų laida.

2003 m. mokykla dalyvavo Mokyklų tobulinimo programoje. Atlikus pastatų renovaciją, toliau vyksta ugdymo proceso modernizavimas, aprūpinimas nauja kompiuterine įranga ir mokymo priemonėmis, mokytojų ir vadovų mokymas. Visos bendruomenės siekiamybė – sukurti modernią, europinės mokyklos standartus atitinkančią mokyklą. 2010 metais mokykla prijungta prie Akmenės gimnazijos

## Direktoriai
*Eugenija Ona Čekanauskienė
*Rasa Alseikienė

## Himnas

;Pro tvenkinį platų prie kelio
;Pro snaudžiančius parko medžius
;Minu ir minu aš takelį
;Į savo antruosius namus.

;Senų ąžuolų apkabinta
;Sidabro lietaus nuprausta,
;Tu stovi šviesi ir didinga,
;Gimtoji, brangi, mokykla

;Džiaugsmų, rūpestėlių upeliai,
;Mažučių žmogelių vargai
;Subėga į Tavo kraitelę
;Gražiausi vaikystės sapnai.

;„Din - din”, vis prašai nepramigti,
;Pas tave atbėgti kvieti,
;Dar po tavo sparnu susitikti…
;Šiandien - mes, o rytoj - jau kiti.  

Žodžiai Gilmos Plūkienės, muzika Izoldos Gulbinienės.

## Nuorodos
*Mokyklos internetinė svetainė
Royal Caribbean International

**Royal Caribbean International** – Norvegijos-JAV kruizinių laivų kompanija, įsikūrusi Majamyje, Floridoje. Kompanija yra didžiausia pasaulyje pagal pajamas bei antra didžiausia pagal keleivių skaičių. 2018 m. duomenimis „Royal Caribbean International“ užima 19,2 % keleivių rinkos ir 14 % pajamų rinkos.

2022 m. kompanija valdė 26 kruizinius laivus, iš kurių 5 buvo didžiausi pasaulyje. Kompanijai priklauso 2022 m. pagamintas didžiausias kruizinis laivas „Wonder of the Seas“, talpinantis 7 084 keleivius. Nuo 1987 m. visi kompanijos laivų pavadinimai baigiasi žodžiais „of the Seas“.

2020 m. gruodį, prasidėjus COVID-19 pandemijai, kompanija sustabdė visų savo laivų reisus bei pardavė du laivus „Empress of the Seas“ ir „Majesty of the Seas“.

2022 m. rugpjūtį kompanija paskelbė, kad jos laivuose bus naudojamas „Starlink“ internetas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Sablauskių pagrindinė mokykla

**Akmenės rajono Sablauskių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Akmenės raj., Naujosios Akmenės kaimiškoji seniūnijoje, Sablauskių kaime, Žalioji g. 21, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190447436.

## Istorija
Sablauskių pradinė mokykla 1927 m. lapkričio 1 d. įkurta Adomo Stryko name. Mokyklą žmonės vadino „baltąja“, nes buvo suręsta iš balto mūro. Nuo pat pirmos dienos mokykloje dirbo mokytoja Barbora Elseikaitė. Įsteigus mokyklą, nebuvo ketvirtojo skyriaus. Šio skyriaus mokiniai mokėsi Alkiškiuose. 1931 m. mokyklą lankė jau daug moksleivių, buvo įsteigtas antras komplektas. Patalpos išnuomotos pas ūkininką Joną Kiudulą, o nuo 1932 m. mokykla pradėjo darbą pas Antaną Kiudulą, dviejų galų name. Kiekviename namo gale mokėsi po du skyrius. Per vidurį - koridorius, iš jo durys į virtuvę ir kambarį, kuriame gyveno mokytojas. 1933 m. Sablauskių mokykloje atidarytas Jono Basanavičiaus liaudies universiteto skyrius. Šeštadieniais ir sekmadieniais apylinkės valstiečiams mokytojai skaitė paskaitas. 

1949-1950 m. Mažeikių apskrities vykdomojo komiteto liaudies švietimo skyriaus įsakymu Nr.2251 Sablauskių pradinė mokykla pavadinta Sablauskių septynmete mokykla, bet perkelta į Kanteikių kaimą. Ji dirbo net trim pamainom. Žinių siekė ir suaugusieji, todėl veikė vakarinis skyrius. 1960-1961 m. jį baigė 10 suaugusių septintokų.

Direktorius Jonas Žičevičius įdėjo daug pastangų, kad būtų pastatyta nauja mokykla. 1962-1963 m. buvo pereita prie aštuonmečio mokymo, o 1964 m. rugpjūčio 15 d. iš Kanteikių mokykla perkeliama į naują pastatą Sablauskių kaime. Vėliau pristatytas ir mokyklas priestatas. 

2008 m. po reorganizacijos tapo Naujosios Akmenės „Saulėtekio“ pagrindinės mokyklos Sablauskių skyriumi, o 2022 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai

*1949 m. Valerija Gerolskytė-Gauronskienė;
*1955 m. Jonas Žičevičius;
*1981 m. Gediminas Grygolaitis;
*1992 m. Marijona Pelenienė.

## Žymūs mokytojai

*Asta Lipkinienė, direktorės pavaduotoja ugdymui;
*Genovaitė Bičiušienė, direktorės pavaduotoja papildomajam ugdymui.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Svetainė .
Alytaus Šaltinių progimnazija

**Alytaus Šaltinių progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Alytuje, Lauko g. 23, vykdanti pradinio ir pagrindinio ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191056390. Steigėjas Alytaus miesto savivaldybės taryba.

## Istorija

1975 m. rugsėjo 1 d. atidaryta Alytaus 7-oji vidurinė mokykla. 1987–1999 m. mokykloje įvestas sustiprintas fizikos mokymas, 1989 m. įvestas sustiprintas (dabar pagilintas) anglų kalbos mokymas, 2001 m. – kryptingas meninis ugdymas. 1996 m. pakeistas mokyklos pavadinimas – Alytaus Šaltinių vidurinė mokykla. 2002 m. mokykla reorganizuota į pagrindinę. 2004–2005 m. vyko mokyklos pastato renovacijos darbai. 2015 m. mokykla laimėjo ir gavo „Geros mokyklos“ ženklą. Nuo 2016 m. mokykloje vykdoma STEAM kryptis. 2019 m. suteiktas progimnazijos statusas.

## Pavadinimų kaita

## Direktoriai
* 1975–1996 m. Vytautas Mockevičius,
* 1996-2022 m. Alfonsas Lietuvininkas,
* nuo 2023 m. Evelina Žukauskienė,

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Pasatas

**Pasatas** – vėjas, pučiantis ištisus metus šiaurės pusrutulyje šiaurės rytų, o pietiniame pusrutulyje – pietryčių kryptimi. Šiuos du srautus skiria nevėjuota zona.

Taisyklingiausiai pasatas pučia vandenynuose, tuo tarpu vėjo krypčiai žemynuose daro įtaką vietinės sąlygos. Indijos vandenyne pasatai keičia savo judėjimo kryptį dėl ypatingos pakrantės konfigūracijos ir palaipsniui pereina į musonus. Vidutinis pasato greitis 5–6 m/s, tačiau prie salų ir pusiasalių vėjo greitis dažnai sustiprėja.

Pasatas naudingas laivybai.
Alovės pagrindinė mokykla

Alytaus r. Daugų Vlado Mirono gimnazijos Alovės pagrindinio ugdymo skyrius –  dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Alytaus raj., Alovėje, vykdanti ikimokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos buvęs kodas 190244425.

## Istorija

1865 m. Alovėje buvo įsteigta liaudies mokykla. Joje mokėsi Alovės, Daugų, Nemunaičio valsčių vaikai. Mokykla buvo medinė, vieno aukšto, turėjo tris klases. Mokėsi 50 mokinių. 1932 m. mokykla buvo perorganizuota – atsirado 6 skyriai.

1944-1950 m. veikė 7-metė progimnazija, mokėsi 100 mokinių, dirbo 9 mokytojai. Nuo 1950 m. mokykla išaugo į septynmetę. 1954–1955 m. ji gavo vidurines mokyklos teises. Pirmoji 14-os abiturientų laida išleista 1955 m. 1982 m. pastatyta nauja mokykla, kurioje mokėsi 147 mokiniai, dirbo 20 mokytojų. 2001 m. iš vidurinės tapo pagrindine.

2017 m. Alovės pagrindinė mokykla išregistruota. Šiuo metu tai Daugų Vlado Mirono gimnazijos Alovės pagrindinio ugdymo skyrius.

## Direktoriai
*1932 m. – Vizbaras;
*1944 m. – V. Abromaitis;
*1952 m. – B. Jankūnaitė;
*1955 m. – B. Daraškevičius;
*1982 m. – P. Petkevičius;
*1983 m. – Z. Kunigonis;
*1987 m. – V. Skroblas;
*1996 m. – J. Navickas;
*2017 m. - A. Jakimavičius;
*2023 m. - J. Kamandulienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
* Mokyklos „Facebook“ puslapis
Musonas

**Musonas** ( – „sezonas“) − vėjas, susiformuojantis kontinento ir jūros riboje ir keičiantis savo kryptį du kartus per metus į priešingas puses − žiemos (sausas kontinentinis musonas) ir vasaros (drėgnas okeaninis musonas). Tai sezoninis vėjas, žiemą pučiantis nuo sausumos į vandenyną, o vasarą – nuo vandenyno į žemyną

Žinomiausi musonai pučia Indijoje, kur žiemą vyrauja šiaurės vėjai, o vasarą − pietų. Pietų sraute labai daug vandens garų, todėl vasarą būna smarkios liūtys. Musonus sukelia nevienodai įšilusi sausuma ir jūra. Pavyzdžiui, sausi vėjai pučia per Indiją iš Sibiro šaltos aukšto slėgio srities. Vasarą sausuma greit įšyla, ir ties Šiaurės vakarų Indija susidaro žemo slėgio sritis. Į ją plūstantis oras įtraukia ir drėgnus liūtingus Pietų pusrutulio pasatus.

## Musonų tipai
Tropiniai ir netropiniai musonai.
Netropiniai musonai:
* Tolimųjų Rytų musonas,
* Kolos pusiasalio musonas,
* Vakarų Sibiro musonas,
* Kaspijos musonas.

Tropiniai musonai:
* Šiaurinės Indijos okeano dalies musonai,
* Pietų Kinijos jūros musonas,
* Vakarų ir rytų Ekvatorinės Afrikos.

## Nuorodos
* Musonas 

## Literatūra
* L. Z. Prokh „Vėjų žodynas“ , 1983 m., Gidrometizdat.
Listeriozė

**Listeriozė** – gyvūnų ir žmonių užkrečiamoji liga. Listeriozę sukelia *[[Listeria monocytogenes]]*, gramteigiamos lazdelės formos *Listeriaceae* bakterijos, ypač atsparios aplinkos poveikiui.

Listeriozė didžiausią pavojų kelia nėščiosioms, naujagimiams ir suaugusiesiems su imunodeficitu.
Patekusios į žmogaus organizmą, bakterijos gali pakenkti daugeliui organų, todėl liga gali pasireikšti labai įvairiais simptomais, kaip antai karščiavimu, raumenų skausmais, angina, akių junginės uždegimo požymiais, limfmazgių uždegimu, kai kada vėmimu ar viduriavimu.

Jei listeriozė pakenkia nervų sistemai, atsiranda stiprūs galvos skausmai, sprando sustingimas, pusiausvyros sutrikimas, būna net traukulių. Nėščiosioms listeriozė gali pasireikšti ūmios viršutinių kvėpavimo takų infekcijos ar gripo požymiais.

Listeriozė gali būti sukelti persileidimą, naujagimio listeriozę ar baigtis vaisiaus mirtimi.

Inkubacinio ligos periodo trukmė – nuo 3 iki 70 dienų, paprastai apie 3 savaitės. Užsikrėtusiems naujagimiams listeriozės požymiai pasireiškia po 3-5 dienų.

## Šaltiniai
* Apie listeriozę  ULPKC
Kumečių pagrindinė mokykla

**Alytaus rajono Kumečių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Alytaus raj., Miroslavo seniūnijoje, Kumečiuose, vykdžiusi pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 291523820. Dabar tai Miroslavo gimnazijos skyrius.

## Istorija
1962–1993 m. Kumečių kaime veikė tik pradinė mokykla. 1993 m. buvusiame „Dainavos“ kolūkio administraciniame pastate įsikūrė Kumečių mokykla, kurioje buvo tik šešios klasės. 1997 m. mokykla tapo pagrindine ir išleido pirmąją devintokų laidą. 1998 m. Alytaus rajono savivaldybės lėšomis mokykla buvo rekonstruota. 1999 m. mokykla tapo dešimtmete. 2017 m. prijungta prie Miroslavo gimnazijos kaip skyrius.

2018 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* Aldona Bencevičienė

## Žymūs mokytojai
* Ramutė Plytninkienė, pavaduotoja ugdymui

## Šaltiniai
Izotopų lentelė

}}"
|+ **[[Pusėjimo trukmė]]** (pvz: Gd)
|-
|  || 700 m metų
|-
|  || Stabilus
|}

**Izotopų lentelė** pateikia visus žinomus cheminių elementų izotopus, išrikiuotus atominio skaičiaus (protonų skaičiaus) didėjimo tvarka iš kairės į dešinę ir neutronų skaičiaus didėjimo tvarka iš viršaus į apačią. Neutronų (eilutės numerio) ir protonų (stulpelio numerio) suma duoda elemento atominę masę.

Pusėjimo trukmės (puskiekio periodai) koduojamos kiekvieno izotopo lentelės celės spalva (legenda dešinėje). Spalvotos celės rodo stabiliausius izotopus.

Rausvame fone esantys elementai yra stabilūs, o jų išsidėstymo vieta izotopų lentelėje dar kartais vadinama **stabilumo slėniu**.

## Nuorodos

* Interaktyvus izotopų žemėlapis  iš Brookhaven laboratorijos nacionalinio branduolinių duomenų centro (NNDC)
* Izotopų lentelė su informacija apie kiekvieną izotopą ir jo skilimo reakcijas http://chemlab.pc.maricopa.edu/PERIODIC/isotopes.html 
* Interaktyvi izotopų lentelė iš Tarptautinės atominės energijos agentūros (International Atomic Energy Agency) (IAEA) ir Brookhaven nacionalinės laboratorijos (Brookhaven National Laboratory) (BNL) (duomenys ~3000 branduolių).
* Nemokama Nuclide Explorer  iš Nucleonica su skilimo informacija 2600 branduolių.
* Nuorodos į kitas Izotopų lenteles  (tarp jų ir mokslinius straipsnius).

## Lentelė
Sintetinė genomika

**Sintetinė genomika** yra nauja mokslo sritis, kuri apima genų, genų rinkinio ar visos chromosomos projektavimą ir surinkimą iš DNR cheminių komponenčių. Remdamiesi kompiuterine analogija, ląstelės genomas traktuojamas kaip operacinė sistema ir ląstelės citoplazma kaip techninė įranga. Citoplazma talpina savyje ribosomas ir kitas komponentes, kurios reikalingos pasireikšti genetinei informacijai, patalpintai genuose. Sintetinės genomikos tikslas yra modifikuoti ląstelės operacinę sistemą, projektuoti naujus genus ir koduoti naujo tipo ląsteles su norimomis iš anksto užduotomis savybėmis, kurias galima pritaikyti įvairiose pramonės šakose, tarp jų ir bioenergijos ar kitose susijusiose naftos chemijos šakose.

## Nuorodos
* Cello J, Paul AV, Wimmer E (2002) Chemical synthesis of poliovirus cDNA: generation of infectious virus in the absence of natural template. Science 297: 1016–1018
* Smith HO, Hutchison III CA, Pfannkoch C, Venter JC (2003) Generating a synthetic genome by whole genome assembly: phiX174 bacteriophage from synthetic oligonucleotides. Proc Natl Acad Sci USA 100: 15440–15445
* Synthetic Genomes: Technologies and Impact - 2004 m. studija "Sintetiniai genomai: Technologijos ir Įtaka"
Zailonas

**Zailonas** – stipriausias dabar žinomas skaidulinys audinys, išrastas XX a. 9-ajame dešimtmetyje. Zailono tvirtumas yra apie 10 kartų didesnis nei plieno: 1 mm storio zailono styga atlaiko 450 kg svorį. Jis nesilydo iki 650&nbsp;°C temperatūros, smūgius atlaiko geriau nei plienas ir sintetiniai deimantai.

Audinys naudojamas apsauginei aprangai (gaisrininkų, neperšaunamų liemenių, termoizoliaciniams kostiumams ir kt.), teniso raketėms, medicinos įrangai ir prietaisams.
Pakarčemis (Bijotai)

**Pakarčemis** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Girdiškės, prie Skliausties ištakų. Aukščiausias kaimo taškas – 173 m virš jūros lygio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Boforto skalė

**Boforto skalė** – empirinė vėjo intensyvumo skalė, sukurta 1805 m. airių mokslininko, admirolo sero Francis Beaufort.

Nuo 1946 m. vėjo intensyvumas pagal Boforto skalę nustatomas pagal empirinę formulę:
* v = 0,836 B3/2 m/s

* v – vėjo greitis (m/s),
* B – Boforto skalės balas.

Tais pačiais metais skalė praplėsta nuo 13 iki 17 balų, aprašant ypatingus atvejus, pavyzdžiui, tropinius ciklonus. Išplėstinė Boforto skalė naudojama tik Kinijoje ir Taivane.

Dideliems uraganams kategorizuoti naudojama Safiro-Simpsono skalė.

## Šaltiniai
Pelkinis ąžuolas

**Pelkinis ąžuolas** (*Quercus palustris*) – bukinių (*Fagaceae*) šeimos, ąžuolų (*Quercus*) genties medis. 

Aukštis apie 17 m. Laja plačiai išsišakoja į šakas. Lapai plačiai elipsiški, su 2-3 porom neplačių, aštriai nusmailėjusių ir stambiai aštriai dantytų skiaučių, kurios yra siauresnės už iškirpimus. Lakštas odiškas, ryškiai žalia, plika, žvilgančia viršutine ir šviesiai žalia, matine, plaukuotomis gyslų kampeliuose apatine puse. Lakšto pamatas pleištiškas. 

Rudenį lapai parausta nuo skaisčiai iki tamsiai raudonos ar rudos spalvos. Lapai ilgai nenukrenta iki vėlyvo rudens. Ūgliai neaštriai briaunoti, pilkai rudi. Pumpurai kiaušiniški, šviesiai ar pilkai rudi. Žydi gegužės mėn. Piesteliniai žiedai beveik bekočiai, po 1-2. 

Vaisiai – gilės – prinoksta ir krinta rugsėjo-spalio mėn. Gilė užauga antraisiais metais. Jos beveik rutuliškos, tai yra tokio paties skersmens, kaip ir ilgio, šviesiai rudos. Goželė plokščia, stora, apgaubia iki ketvirtadalio ar trečdalio gilės. Auga derlingoje, lengvai drėgnoje dirvoje.
Butovo poligonas

**Butovo poligonas** () – vienos iš didžiausių kapinių Maskvoje, kur sušaudytos ir palaidotos stalininių represijų aukos.

Nuo 1937 m. rugpjūčio mėn. iki 1938 m. spalio 19 d. čia be giminių žinios ir cerkvės ar civilinio palaiminimo buvo palaidoti 20 765 žmonės. Duomenų apie aukų skaičių per Antrąjį pasaulinį karą nėra. Tik 1989 m. sušaudytų giminės pradėjo gauti liudijimus, kuriuose nurodyta tiksli mirties data ir priežastis. Pagal vardus nustatyta tik 20 tūkst. žmonių, sušaudytų poligone vien 1937–1938 m..

## Istorija
Butovo poligono vietoje XIX a. pabaigoje buvo Kosmodemjansko-Drožino () dvaras. Pirmą kartą Drožino kaimas minimas 1568 m. Pirmasis jo savininkas buvo žemietijos dvarininkas Fiodoras Michailovičius Drožinas. 1889 m. dvaro šeimininkas H. M. Solovjovas įkūrė žirgyną, prie miško įrengtas hipodromas su žiūrovų tribūnomis.

Netrukus po Rusijos revoliucijos Butovo dvaro savininkas I. I. Ziminas, nelaukdamas konfiskavimo, visą turtą atidavė valstybei ir su šeima išvažiavo į užsienį. Žirgynas tiekė žirgus Raudonajai Armijai . O 1920 m. Butove buvo įkurta KGB žemės ūkio kolonija, kurioje dirbo kaliniai.

1935 m. apie 2 km² teritorija buvo aptverta aklina tvora, įkurtas NKVD šaudymo poligonas. Teritoriją visą parą saugojo ginkluota sargyba. Netoliese, „Komunarkos“ tarybiniame ūkyje buvo kitas „specialus objektas“ – buvusi NKVD vado Henriko Jagodos sodyba. 1936 m. pab. – 1937 m. pr. per politinius teismo procesus ir „valymus“ buvo paskelbta ir nedelsiant įvykdyta daug mirties nuosprendžių. Maskvos kapinėse toks nužudytųjų skaičius netilpo, todėl NKVD išskyrė du naujus „specobjektus“ – Butovo ir Komunarką. Manoma, kad Komunarkoje sušaudyta nuo 10 iki 14 tūkst. žmonių, o Butove 25–26 tūkst. Į Komunarką patekdavo NKVD darbuotojai, partinės vadovybės atstovai, aukšto rango karininkai ir kitų kategorijų žmonės. Butove buvo naikinami visi kiti.

Butovo poligonas valstybės saugumo kariuomenės buvo saugomas net iki 1995 m., vėliau perduotas Rusijos stačiatikių cerkvei ir atidarytas lankymui šeštadieniais ir sekmadieniais. Ant vieno bevardžio kapo pastatytas Rusijos Šv. Naujų kankinių ir išpažinėjų atminimo kryžius, nes Butove sušaudyta ir palaidota daug šventikų (metropolitas Stefanijus Čičagovas, diakonai, varpininkai ir skaitovai, viso apie 300 šventikų), taip pat žinomi valstybiniai ir kariniai veikėjai, pavyzdžiui, Antrosios Valstybinės Dūmos pirmininkas Fiodoras Golovinas , Maskvos generalgubernatorius Vladimiras Džunkovskis  bei paprasti žmonės, patekę į istorijos ratus.

Nuo 1997 m. gruodžio 11 d. mišios buvo laikomos Drožino kaimo administracijos pastate, prie įėjimo į poligoną. Vėliau toje vietoje pastatyta nauja Rusijos Stačiatikių cerkvė.

## Išnašos


## Nuorodos
* Butovo poligonas taps panašus į kapines Ase Rostovceva
* Butovo poligonas – Rusijos Golgota Sofija Šolomova
* „Ką sušaudė Butovo poligone. Viačeslavas Sačkovas, Marksistinės grupės Internetinis laikraštis Darbo demokratija
Goldfrapp

**Goldfrapp** yra britų elektronikos duetas, labiausiai žinomas dėl teatrališkų pasirodymų bei žymaus indėlio į synthpop populiarinimo atgimimą. Duetas susikūrė 1999 m. Londone (Anglija) ir susideda iš Alison Goldfrapp (vokalas, prodiuserė) ir Will Gregory (prodiuseris).

Nors 2000 m. išleistas grupės debiutinis albumas *Felt Mountain* susilaukė daug pozityvių įvertinimų, tai buvo komercinė nesėkmė. 2001 m. šis albumas buvo nominuotas Mercury Music Prize. Antrasis Goldfrapp albumas *Black Cherry* buvo išleistas 2003 m., šiame jau buvo galima išgirsti ''glam'' roko ir synthpop stilių mišinį. Šis albumas buvo populiarus JAV naktiniuose klubuose, taigi vėlesnis Goldfrapp albumas *Supernature* buvo orientuotas į šokių muziką. Išleisdami *Supernature*, Goldfrapp toliau tęsė ''glam'' roko ir šokių muzikos kūrybą. Šis albumas susilaukė tarptautinės sėkmės - jis tris kartus buvo pirmasis JAV šokių muzikos reitingų lentelėse ir buvo nominuotas kaip *Geriausias elektroninės/šokių muzikos albumas* 49-uosiuose Grammy apdovanojimuose.

## Nuorodos
* Oficiali Goldfrapp svetainė 
* Goldfrapp MySpace tinklalapis
* Goldfrapp Last.fm svetainėje - biografija, nuotraukos, muzika
Vilniaus šv. Ignoto bažnyčia

**Vilniaus šv. Ignoto bažnyčia** – neparapinė bažnyčia, stovinti Vilniaus senamiestyje, Šv. Ignoto gatvėje. Kultūros paveldo objektas Nr. 27308. Tiesiogiai pavaldi Vilniaus arkikatedrai.

## Istorija

Pastatyta 1622–1647 m., ją suprojektavo Tomas Žebrauskas. Priklausė jėzuitams. 1737 m. Šv. Ignoto bažnyčia sudegė, įgriuvo vidurinės navos skliautai. 1748–1750 m. ją atstatant, viduje įrengti mūriniai altoriai, vadovaujant architektui Tomui Žebrauskui SJ padidintos šoninės koplyčios, langai, perstatytas vargonų choras, skliautai dekoruoti tapyba ir lipdiniais. Jėzuitų ordiną panaikinus, bažnyčia perduota Vilniaus dvasinei seminarijai 1774–1798 m. 1798 m. vienuolynas ir bažnyčia perduoti rusų kariuomenės Preobražensko pulkui. Išgriauti dirbtinio marmuro altoriai, nukapoti lipdiniai, tapyba. Bažnyčios erdvė suskaidyta į 3 aukštus, vien bažnyčioje apgyvendinta apie 500 kareivių bei įrengtos arklidės. 1869 m. įrengtas karininkų klubas.

1925 m. rekonstruota pagal Juliušo Kloso projektą, imituojant ankstyvojo baroko formas. 1939 m. lapkritį sugrąžinus Vilnių Lietuvai šv. Ignoto bažnyčioje buvo aukojamos pirmosios mišios Lietuvos kariams. 1955 m. Šv. Ignoto bažnyčia paversta kino studijos sandėliu. 1991–2004 m. veikė paveikslų galerija, vyko Šv. Kristoforo orkestro repeticijos. 2004 m. lapkričio 23 d. vėl atiteko religinėms reikmėms (kaip pagrindinė Lietuvos kariuomenės bažnyčia).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Vyskupijos informacija
* http://vienuolynai.mch.mii.lt/V47-54/Vilnnoviciat.htm 
* http://www.xxiamzius.lt/numeriai/2004/11/26/kbend_05.html
Juodosios kandys

**Juodosios kandys** (*Scythrididae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Juodųjų kandžių kūnai ilgi, o sparnai siauri. Vikšrai gyvena ant lapų, daugiausia po vieną, grupėmis rečiau. Maitinasi apie 20 augalų šeimų augalais, tačiau dažniausiai astriniais ir švitrūniniais.

Pasaulyje yra apie 370 rūšių, Europoje - 270, Lietuvoje - apie 15 rūšių:
 
* Tamsioji juodoji kandis (*Scythris obscurella*)
* Gubojinė juodoji kandis (*Scythris emichi*)
* Smiltinukinė juodoji kandis (*Scythris penicillata*)
* Dykrinė juodoji kandis (*Scythris seliniella*)
* Stepinė juodoji kandis (*Scythris picaepennis*)
* Pievinė juodoji kandis (*Scythris disparella*)
* Rūgštyninė juodoji kandis (*Scythris potentillella*)
* Smėlyninė juodoji kandis (*Scythris flavidella*)
* Samaninė juodoji kandis (*Scythris palustris*)
* Vanaginė juodoji kandis (*Scythris laminella*)
* Geltonpilvė juodoji kandis (*Scythris sinensis*)
* Balandinė juodoji kandis (*Scythris limbella*)
* Viržinė juodoji kandis (*Scythris empetrella*)
* Baltadėmė juodoji kandis (*Scythris siccella*)
* Klėsteninė juodoji kandis (*Scythris cicadella*)
* Geltondėmė juodoji kandis (*Parascythris muelleri*)
Plačiasparnės čiuopiklinės kandys

**Plačiasparnės čiuopiklinės kandys** (*Oecophoridae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Aktyvūs sutemose arba naktį.

Pasaulyje apie 3150, Europoje - 139 rūšys. Plačiausiai paplitusios Australijoje. Lietuvoje žinomos šios rūšys:

*Pošeimis. Rąstinės čiuopiklinės kandys (*Oecophorinae*)
**Triba. *Oecophorini* 
**Raudonoji bisigna (*Bisigna procerella*)
**Juodoji borkhauzenija (*Borkhausenia fuscescens*)
**Geltongalvė borkhauzenija (*Borkhausenia luridicomella*)
**Geltondėmė borkhauzenija (*Borkhausenia minutella*)
**Geltondėmė buvatina (*Buvatina stroemella*)
**Geltonoji krasa (*Crassa tinctella*)
**Geltongalvė krasa (*Crassa unitella*)
**Geltondėmė dekanta (*Decantha borkhausenii*)
**Mažoji denisija (*Denisia similella*)
**Šilinė denisija (*Denisia stipella*)
**Baltapetė čiuopiklinė kandis (*Endrosis sarcitrella*)
**Puošnioji epakalima (*Epicallima formosella*)
**Geltonjuostė harpela (*Harpella forficella*)
**Sėklinė čiuopiklinė kandis (*Hofmannophila pseudospretella*)
**Dvidėmė metalampra (*Metalampra cinnamomea*)
**Puošnioji čiuopiklinė kandis (*Oecophora bractella*)
**Puošnioji šifermiulerija (*Schiffermuelleria schaefferella*)
**Triba. *Pleurotini*
***Girinė pleurota (*Aplota kadeniella*)
***Baltakraštė pleurota (*Pleurota bicostella*)
**Triba. *Orophiini*
***Katilėlinė čiuopiklinė kandis (*Cephalispheira ferrugella*)
**Triba. *Telechrysidini* 
*Tritaškė čiuopiklinė kandis (*Telechrysis tripuncta*)
*Pošeimis. Margosios čiuopiklinės kandys (*Stathmopodinae*)
**Alksninė margoji kandis (*Stathmopoda pedella*)
Šiauleliai

**Šiauleliai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Šiluvos, šalia kelio  ir Žyzdrės upelio. Stovi medinis kryžius prie kelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvantiniai NOT vartai

**Kvantiniai NOT vartai** – kvantiniai vartai, naudojami kvantiniuose kompiuteriuose, kurie kubito reikšmę pakeičia į priešingą. Šie vartai turi analogiškus klasikinius loginius NOT vartus.

Kvantiniai NOT vartai žymimi **X** ženklu, įrašytu kvadrate.
: X1=0;
: X0=1.
:  X\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle+|1\rangle)=\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle+|1\rangle).
:  X\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle-|1\rangle)=\frac{1}{\sqrt{2}}(-|0\rangle+|1\rangle)=-\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle-|1\rangle).

: |0\rang|0\rang\to|0\rang{1\over\sqrt{2}}(|0\rang+|1\rang)\to|0\rang{1\over\sqrt{2}}(|0\rang+|1\rang)\to|0\rang|0\rang,
: |0\rang|1\rang\to|0\rang{1\over\sqrt{2}}(|0\rang-|1\rang)\to|0\rang{1\over\sqrt{2}}(|0\rang-|1\rang)\to|0\rang|1\rang,
: |1\rang|0\rang\to|1\rang{1\over\sqrt{2}}(|0\rang+i|1\rang)\to|1\rang{1\over\sqrt{2}}(|0\rang+i^2|1\rang)=|1\rang{1\over\sqrt{2}}(|0\rang-|1\rang)\to|1\rang|1\rang,
: |1\rang|1\rang\to|1\rang{1\over\sqrt{2}}(|0\rang-i|1\rang)\to|1\rang{1\over\sqrt{2}}(|0\rang-i^2|1\rang)\to|1\rang|0\rang.

## Kvantiniai vartai
* Hadamardo vartai
* CNOT vartai
* Kvantiniai NOT vartai
* Fazės vartai
* Tofolio vartai
Muaras

**Muaras** – specialiu būdu austa šilkinė juosta arba juostelė, prie kurios rišamas arba tvirtinamas medalis, ordinas ar kitoks apdovanojimo ar pažymėjimo ženklas.

## Istorija
Specialia tvirta juosta, permesta per petį buvo tvirtinama špaga arba rapyra. Kiekvienas karininkas stengdavosi sugalvoti savą juostos spalvų derinį, atitinkantį herbo heraldiką. XVII a. atsiradus pasižymėjimo ženklams tokia juosta pradėta naudoti ir jų pakabinimui.
Didžiosios čiuopiklinės kandys

**Didžiosios čiuopiklinės kandys** (*Chimabachidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Lietuvoje aptiktos šios rūšys:
* Ankstyvoji diurnėja (*Diurnea fagella*)
* Vėlyvoji diurnėja (*Diurnea lipsiella*)
* Neporinė dazystroma (*Dasytroma salicella*)
Javožnas

**Javòžnas**  () – miestas-apskritis Lenkijos pietuose, netoli Katovicų, prie Pšemšos upės. Kuro ir energetikos (akmens anglių kasyba, elektrinės), chemijos pramonė, cemento, plytų, stiklo gamyba. Poilsio centrai (prie Sosinos ir Tarkos ežerų). Krašto muziejus.

## Istorija

Minimas nuo XIII a., priklausė Krokuvos vyskupijai.

## Miestų partnerystė
*  Karvina, Čekija
*  Szigethalom, Vengrija

## Sportas
* JSP Szczakowianka Jaworzno (futbolas)

## Šaltiniai
Mergalaukio pagrindinė mokykla

**Alytaus rajono Mergalaukio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Alytaus raj., Simno senijoje, Mergalaukyje, Topolių g. 11, vykdžiusi pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 290239240.

## Istorija

Mokykla įkurta 1954 m. Simno rajono Liaudies švietimo skyriaus vedėjo įsakymu. Patalpų naujai mokyklai nebuvo, jos buvo išnuomotos Mergalaukio kaime Lazausko nuosavame name. Pirmoji mokytoja šioje mokykloje buvo Albina Abromaitienė. Patalpos buvo nepritaikytos mokyklai, todėl gerų sąlygų dirbti nebuvo. Mokinių buvo labai daug, todėl teko dirbti dviem pamainomis. Mokyklai reikėjo naujų patalpų. Ant buvusio Mergalaukio dvaro rūmų pastato pirmojo aukšto buvo pastatyti dar du aukštai. Mokykla buvo atidaryta 1961 m. spalio 8 d. buvusio ūkio lėšomis.

2009 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Vilija Davidavičienė 

## Žymūs mokytojai
* Edita Gramienė, direktorės pavaduotoja

## Nuorodos

* Svetainė
Nemunaičio pagrindinė mokykla

**Nemunaičio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Alytaus raj., Nemunaičio seniūnijoje, Nemunaityje, Vytauto g. 44, vykdžiusi pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190239435, steigėjas – Alytaus rajono savivaldybė.

## Istorija

Nuo 2012 m. mokykla tampa Makniūnų pagrindinės mokyklos Nemunaičio pagrindinio ugdymo skyriumi. Nuo 2013 m. tapo Makniūnų mokyklos-daugiafuncinio centro neformaliojo ugdymo skyriumi. 2018 m. po renovacijos mokykloje pradėtos rengti stovyklos.

## Direktoriai
* Vidas Rekešius

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Punios mokykla-daugiafunkcis centras

**Alytaus rajono Punios mokykla-daugiafunkcis centras** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Punios seniūnijoje, Punioje (Alytaus raj.), Margirio g. 58, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos buvęs kodas 190952342. Steigėjas Alytaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Istoriniai šaltiniai teigia, kad pirmoji parapinė mokykla Punioje įsteigta 1513 m. Mokyklos ir mokytojų išlaikymu privalėjo rūpintis bažnyčios klebonas. Iki 1660 m. mokykla veikė su pertraukomis. Punios parapinė mokykla veikė ir caro metais iki 1831 m. sukilimo, po kurio parapinės mokyklos visoje Lietuvoje buvo uždarytos. Imta steigti rusiškas mokyklas. Punioje tokia mokykla pastatyta 1830 m. bendruomenės lėšomis, atsiųstas mokytojas rusas. Visi dalykai, išskyrus tikybą, dėstyti rusų kalba. Per 1903 m. gaisrą mokyklos pastatas sudegė. Šį kartą caro valdžia pastatė naują mokyklą, ji vadinosi „Punios liaudies mokykla“.

Prasidėjus Pirmam pasauliniam karui, darbas mokykloje nutrūko. Mokyklos pastate vokiečiai įkūrė karo ligoninę. Jiems išsikrausčius pastatas liko tuščias. Sugrįžus per karą pasitraukusiems namų savininkams, pražios mokykla iš miestelio buvo iškelta į J. Virbicko, P. Džervaus namus kaime. Taip iki 1937 m. Punios pradžios mokykla kraustydavosi iš vienų namų į kitus, kol miestelyje nepastatė naujų, erdvių mokyklos patalpų. Šiame pastate karo metais veikė šešių skyrių pradžios mokykla. 1944 m. atsikūrė ir iki 1949 m. veikė progimnazija (vėliau septynmetė, nuo 1954 m. aštuonmetė, nuo 1955 m. vidurinė mokykla).

Nuo 1962 m. rudens prie Punios vidurinės mokyklos įsteigta aštuonmetė vakarinė sezoninė mokykla, vėliau peraugusi į neakivaizdinę vidurinę. 1964–1965 mokslo metais Punios vidurinę mokyklą lankė 324 mokiniai, didžiausias skaičius per visą jos istoriją. Dirbo per 20 mokytojų, veikė choras ir 8 būreliai. 1965 m. baigtas Punios mokyklos priestatas. Jame įrengtos 8 klasės, mokytojų kambarys ir direktoriaus kabinetas. Iki 1968 m. mokinių skaičius siekė 300, vėliau palaipsniui ėmė mažėti. 2011 m. rugsėjo 1 d. Punios pagrindinė mokykla reorganizuota į Punios mokyklą-daugiafunkcį centrą.

2017 m. rugpjūčio 31 d. Punios mokykla-daugiafunkcis centras prijungta prie Butrimonių gimnazijos. 

## Direktoriai
* Alfredas Šimkus
* Laimutė Žūsinienė
*Valdas Valvonis

## Žymūs mokytojai
* Gintarė Rakauskienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui

## Literatūra
* Punios šv. Apaštalo Jokūbo bažnyčios istorija (1425–2000 m.) / Petras Džervus. – Panevėžys: Nevėžio sp., 2001. – 176 p.: iliustr. – ISBN 9955-450-06-1
* Punios mokykla: Punios mokyklai 490 m. / Petras Džervus. – Vilnius: Ciklonas, 2003. – 262 p.: iliustr. – ISBN 9955-497-25-4

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė 
* Alytaus r. Butrimonių gimnazijos Punios pagrindinio ugdymo ir daugiafunkcis skyrius
Ryliškių pagrindinė mokykla

**Alytaus rajono Ryliškių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Raitininkų seniūnijoje, Ryliškiuose (Alytaus raj.), vykdžiusi pradinio ir pagrindinio ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190240747. Steigėjas Alytaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2008 m. rugsėjo 1 d. Ryliškių pagrindinė mokykla prijungta prie Alytaus rajono Makniūnų pagrindinės mokyklos, tapo Makniūnų pagrindinės mokyklos Ryliškių pradinio ugdymo skyriumi. 2008 m. spalio 31 d. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Pranas Jauneika
* 2007–2008 m. l.e.d.p. Irena Platūkienė

## Šaltiniai
Muaras (reikšmės)

Žodis **muaras** gali reikšti:
* muaras – apdovanojimo šilkinė juostelė;
* muaras – optinis piešinys, susidarantis ne visai tiksliai sutapdinus kelis taisyklinguosius rastrus;
* muaras (poligrafijoje) – popierius su išspaustu iškiliu piešiniu;
* Muaras – miestas Malaizijoje.
Muaras (optika)

**Muaras** () – antrinis papildomas interferencinis vaizdas, susidarantis ne visai tiksliai sutapdinus kelis taisyklinguosius rastrus.

Būna stambaus tinklelio, geometrinių figūrų, linijų ir įvairių raštų pavidalo. Pavidalas priklauso nuo rastro liniatūros ir rastrų nesutapimų. Spalvotoje spaudoje dažniausiai susidaro *kvadratiniai* ir *roželiniai* muarai. Kai rastrai vienas kito atžvilgiu pasisuka 0-15° ir 75-90° kampu, susidaro kvadratinis muaras, kai 15-75° - roželinis.
Santaikos pagrindinė mokykla

**Alytaus rajono Santaikos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Krokialaukio seniūnijoje, Santaikoje (Alytaus raj.), vykdanti pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Buvęs įstaigos kodas 190241272.

Filialas – Alytaus rajono Santaikos pagrindinės mokyklos Luksnėnų skyrius.

## Istorija
Mokykla įkurta 1938 m.lapkričio mėn. Mokė mokytoja A. Miškinytė. Vaikai ne tik mokėsi, bet ir aktyviai dalyvavo įvairiuose renginiuose. 1939 m. rugsėjo 10 d. buvo surengta jaunųjų ūkininkų parodėlė. Dalyvavo 117 vaikų su savo eksponatais. Šį renginį organizavo mokytojas Lukošiūnas. 1942–1944 m. Santaikos pradinėje mokykloje dirbo puikus pedagogas ir poetas Anzelmas Matutis, jis sukūrė Santaikos himno žodžius, subūrė nedidelę mėgėjišką teatro trupę ir pastatė veikaliuką-komediją „Plutelė ir pelės“.

1949 m. pradinė mokykla reorganizuota į septynmetę. 1952 m. išleista pirmoji laida. 1960 m. mokykla tapo aštuonmete, 1966–1970 m. buvo vidurinė. Mokykla dirbo 4 pastatuose dviem pamainomis, 1965 m. pastatytas 6 klasių mokyklos pastatas. 2009 m. Santaikos pagrindinė mokykla prijungta prie Simno gimnazijos. 2014 metais Santaikos mokyklą uždarė. 

## Direktoriai
* 1942–1952 m. Julija Klimavičiūtė
* 1952–1953 m. Vytautas Makštutis
* 1953–1958 m. Irena Žukauskaitė
* 1958–1979 m. Anelė Mikalauskienė
* 1979–1995 m. Milda Fedaravičiūtė
* 1995–2009 m. Vytautas Česnauskis

## Žymūs mokytojai
* Anzelmas Matutis

## Himnas
;Tegu žydi mūsų širdys
;Laisve, meile ir taika,
;Tegul Lietuvoje girdis
;Šviesus vardas – Santaika.
;Dainavos didvyrių ainiai
;Amžiais laisvą žemę ars,
;Nenutils niekuomet dainos
;Klevo staklėse sesers.
;Mes šviesių dienų rytojų
;Kursim darbu ir daina
;Nepražūsime pavojuos,
;Nevergausim niekam – ne.
;Lygus laukas, žalios pievos,
;Tylūs sodai puoš namus.
;Pakeliuos, o geras Dieve,
;Savo kryžiais laimink mus.

*Autorius Anzelmas Matutis.*

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Siaurasparnės čiuopiklinės kandys

**Siaurasparnės čiuopiklinės kandys** (*Batrachedridae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Lietuvoje žinomos dvi rūšys:
* Pušinė batrachedra (*Batrachedra pinicolella*)
* Gluosninė batrachedra (*Batrachedra praeangusta*)
Venciūnų pagrindinė mokykla

**Alytaus rajono Venciūnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Alytaus raj., Alovės seniūnijoje, Venciūnuose, vykdžiusi pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 290242560.

## Istorija

Prieš mokyklos įkūrimą Venciūnų apylinkėje nuo 1910 iki 1918 m. veikė daraktorinės mokyklos. 1916 m. pas ūkininką Motiejų Balsiukevičių įsikūrė pirmoji Venciūnų pradinė mokykla. 1931 m. mokykla iš M. Balsiukevičiaus patalpų persikėlė pas Juozapą Kvederavičių Venciūnų kaime.

1934 m. valstybė skyrė lėšas įkurti Venciūnų pradinei mokyklai. Žmones mokyklos statybai organizavo Alovės valsčius. Mokyklą statė Lovskis iš Alytaus ir inžinierius Taškūnas. 1935 m. buvo pastatyta dvikomplektė pradinė mokykla, jos vedėju paskirtas Kazimieras Staniškis (1941 m. ištremtas į Sibirą).

1951 m. Venciūnų pradinė mokykla buvo perorganizuota į septynmetę. 1958 m. suremontuotas mokyklos antrasis aukštas, įrengtos trys klasės. 1962 m. mokykla perorganizuota į aštuonmetę. 1963 m. prie mokyklos buvo pastatytas priestatas. 1987–1988 m. aštuonmetė mokykla tapo devynmete mokykla. 1992–1993 m. devynmetė mokykla perorganizuota į pagrindinę mokyklą. 1999–2000 m. mokykla perorganizuota į pagrindinę dešimtmetę mokyklą.

2012 m. rugsėjo 1 d. Venciūnų pagrindinio ugdymo skyrius buvo prijungtas prie Alovės pagrindinės mokyklos. 2017 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* 1935 m. – Kazimieras Staniškis
* 1951 m. – Boleslovas Morkevičius
* 1952-1966 m. – Zigmas Asadauskas
* 1966-1981 m.– Julija Asadauskienė
* 1981-984 m. – Nijolė Jaciunskienė
* 1984-1986 m. – Nijolė Vitienė
* 1986-1995 m. – Teresė Gintilienė
* 1995-2007 m. – Eugenijus Grigūnas
* 2007-2009 m. – Evaldas Jakubavičius
* 2009 – 2011 m. – Jolita Selimavičienė
* 2011 m. – l. e. p. Laima Nastaravičienė

## Mokyklos himnas

*Žodžiai ir muzika  Zitos Cikanienės* 
:Dainavos šalie,
:Kokia tu miela.
:Su žaliom lankom 
:Ir šia mokykla.

:Stovi metų jau
:Dešimtis kelias,
:Teikia džiaugsmą mums
:Ir puikias žinias.

::*Pried*.: Mokykla, Venciūnų mokykla
::Gyvuok ir klestėki toliau.
::Mokykla, mieloji mokykla, 
::Šią dainą dainuojam tik tau.

:Lankė ją seneliai, 
:Kiek vėliau tėvai.
:O dabar vaikai jų
:Mokosi uoliai.

:Mylėkim ir tausokim
:Ją visi drauge.
:Kas begal brangiau būt
:Už mokyklą šią?!

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė 
* Venciūnų pagrindinė mokykla (''aikos.smm.lt'')
Verebiejų pagrindinė mokykla

**Alytaus rajono Verebiejų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Alytaus raj., Simno seniūnijoje, Verebiejuose, vykdžiusi pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190243138.

## Istorija

Iki spaudos draudimo panaikinimo 1904 m. Verebiejų ir aplinkinių kaimų vaikus mokė daraktoriai. 1919 m. mokykla veikė Liepakojų kaime A. Miliaus ir J. Vilkenio namuose, 1922 m. perkelta į A. Mordosos namus Verebiejų kaime, 1923 m. į J. Lubausko namus Navinkuose. 1919–1923 m. dirbo mokytojas M. Pranckūnas. Tikybą dėstė Krokialaukio parapijos [vikaras J. Parancevičius. [1924–1926 m. mokykla Verebiejų kaime neveikė.

Pirmoji pradžios mokykla Verebiejų kaime buvo įkurta 1926 m. J. Grėbliausko namuose. Šioje mokykloje mokėsi Dzingiškių, Liepakojų, Radastų, Struogiškių, Navininkų, Verebiejų kaimų vaikai. Juos mokė mokytojas A. Žilinskas. Vėliau mokyklos buvo įsikūrusios ir veikė 1930–1944 m. ūkininko J. Noraus, 1944–1945 m. A. Liegaus, 1945–1947 m. A. Kunigonienės, 1947–1949 m. A. Mordosos, 1949–1951 m. M. Grėbliauskienės namuose.

1951 m. mokykla reorganizuota į septynmetę, įsikūrė A. Mordosos namuose. Dirbo direktorius V. Čižikas, mokytojos E. Čižikienė ir J. Akambakaitė. Veikė 5 klasės, buvo mokoma dviem pamainomis. 1963 m. jau aštuonmetė mokykla perkelta į naują kolūkio „Komjaunimo keliu“ pastatą. Čia mokėsi 5-8 klasių mokiniai, o pradinukai mokėsi ištremtų į Sibirą Kunigonių namuose. Virš trisdešimt metų mokykloje dirbo mokytojos A. Narukynienė, N. Čiginskienė, J. Šeimienė. 1988 m. „Atžalyno“ kolūkio pirmininko V. Baravyko iniciatyva buvo pastatyta nauja moderni mokykla.

2011 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai

* 1951 m. V. Čižikas;
* 1963 m. M. Matukynienė;
* 1975 m. A. Mažeikienė;
* 1988 m. V.Ščiglinskas;
* 1994 m. Onutė Stankevičiūtė.

## Žymūs mokytojai

* K. Plečkaitis (1930–1933 m.);
* A. Katalynas (1933–1934 m.);
* A. Židžiūnas (1934–1936 m.);
* G. Poškienė (1936–1938 m.);
* A. Jaškevičius (1938–1939 m.);
* S. Lesevičius (1939–1940 m.), kaip buvęs karininkas ištremtas į Sibirą;
* L. Misevičius (1940–1941 m.);
* J. Grybaitė-Noruvienė (1942–1946 m.);
* M. Dapkevičiūtė (1946–1947 m.);
* M. Mickevičiūtė (1947–1949 m.);
* A. Vokietaitis (1947–1949 m.);
* J. Vosyliūtė (1949–1951 m.);
* Stasė Urbanavičienė, direktorės pavaduotoja ugdymui;
* Meilė Aleksandravičienė, direktorės pavaduotoja ugdymui.

## Nuorodos
* Svetainė .
Makštikandės

**Makštikandės** (*Coleophoridae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Pasaulyje yra apie 1500, Europoje – 221 rūšis.
Vaisodžių pagrindinė mokykla

**Vaisodžių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Alytaus raj., Punios seniūnijoje, Vaisodžiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190242374.

## Istorija
Vaisodžių pagrindinė mokykla buvo įkurta 1928 m. Taucionių kaime. 1934 m. mokykla persikėlė į Vaisodžių kaimą pas Aleksandrą Ardzevičių, 1937 m. įsikėlė į tame pačiame kaime A. Laukaičiui priklausančias patalpas. 1945 m. pastatas nacionalizuojamas ir mokykla iškeliama į Gajauciškių kaimą. 1964 m. mokyklai suteikiamas Gajauciškių septynmetės mokyklos vardas. Po dvejų metų ji sugrąžinama į Vaisodžių kaimą. Mokyklai suteikiamas Taucionių septynmetės mokyklos vardas. 1969 m. – Taucionių aštuonmetė mokykla, 1990 m. – Taucionių pagrindinė mokykla.

1992 m. kovo 11 d. duris atvėrė nauja, erdvi mokykla, pastatyta gražiame Punios seniūnijos kampelyje – Vaisodžių kaimo gyvenvietės centre. Nuo 2005 m. balandžio 1 d. mokykla finansiškai savarankiška. 2006-2007 m. m. mokykloje veikė 11 klasių komplektų. 2007–2008 m.m. – 9 klasių komplektai, priešmokyklinė ir pailgintos dienos grupės. Aktyvi neformaliojo švietimo ir projektinė veikla. 

Nuo 2012 m. rugsėjo 1 d. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* 1964 m. Vytautas Baliukonis;
* Ona Baranauskienė;
* Vytas Beitnaras;
* Virginijus Skroblas;
* Romas Gelažauskas;
* Sigitas Gricius.

## Žymūs mokytojai
* Ramūnė Jasaitienė, direktoriaus pavaduotoja, kūno kultūros vyresn. mokytoja.

## Žymūs mokiniai
* Andrius Bautronis, pedagogas, Raseinių meras.

## Šaltiniai
Aromia

***Aromia*** – ūsuočių (*Cerambycidae*) vabalų gentis.
Lietuvoje gyvena viena rūšis - **[[Muskusinis ūsuotis]]** (*Aromia moschata*)
## Taip pat skaitykite

* Lietuvoje gyvenantys ūsuočiai
Eglėlindžiai

**Eglėlindžiai** (*Gaurotes*) (sin. *Carilia*) – ūsuočių (*Cerambycidae*) vabalų gentis.

Lietuvoje ir Europoje gyvena viena rūšis:
***[[Raudonpilvis eglėlindis]]** (*Gaurotes virginea*)

## Taip pat skaitykite
*Lietuvoje gyvenantys ūsuočiai
Lamia

***Aromia*** – ūsuočių (*Cerambycidae*) vabalų gentis.

Lietuvoje gyvena viena rūšis - gluosninis kelmagraužis (*Lamia textor*).
Spondylis

***Spondylis*** – ūsuočių (*Cerambycidae*) vabalų gentis.

Lietuvoje gyvena viena rūšis - **[[trumpaūsis medkirtis]]** (*Spondylis buprestoides*)

## Taip pat skaitykite
*Lietuvoje gyvenantys ūsuočiai
Gatis Kalniņš

**Gatis Kalninis** (, g. 1981 m. rugpjūčio 12 d. Valmieroje) – latvių futbolininkas, puolėjas, žaidžiantis Latvijos FK Jūrmala komandoje.

Latvijos rinktinėje Kalninis debiutavo 2004 m. vasarį rungtynėse prieš Vengrijos rinktinę.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas – 3 (2002–2004 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Ģirts Karlsons

**Girtis Karlsonas** (*Ģirts Karlsons*, g. 1981 m. birželio 7 d.) – Latvijos futbolininkas, puolėjas.

## Karjera
Futbolininko karjerą Karlsonas pradėjo 1998 m. Liepojos „Metalurgs“ klube, kur jis žaidė joje iki 2003 m. 2003 m. sezonas buvo sėkmingiausias jo sezonas, nes jame įmušęs 26 įvarčius tapo Virsligos antruoju rezultatyviausiu žaidėju. 2004 m. Karlsonas išvyko į Jaroslavlio „Šinnik“, tačiau žaidė jame tik sezoną, nes nesugebėjo įsitvirtinti sudėtyje. 2005 m. Girtis Karlsonas pradėjo FK Venta sudėtyje, tačiau, kai klubas bankrutavo sezono viduryje Karlsonas grįžo į Liepojos „Metalurgs“ klubo kamandą.

## Rinktinė
Latvijos rinktinėje Girtis Karlsonas debiutavo 2003 m. pabaigoje turnyre Kipre prieš Kuveito rinktinę. 2006 m. pabaigoje jis įsitvirtino rinktinėje ir Europos čempionato kvalifikaciniame turnyre jau tapo rinktinės pagrindinės sudėties žaidėju.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas (2005 m.)
* Latvijos taurės laimėtojas (2006 m.)
* Geriausias Latvijos čempionato puolėjas (2006 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
*
Tikrieji ūsuočiai

}

**Tikrieji ūsuočiai** arba **ūsuočiai** (*Cerambyx*) – ūsuočių (*Cerambycidae*) vabalų gentis.

Jai priklauso stambūs ir grakštūs vabalai, su ilgomis antenomis, rupia ar raukšlėta priešnugarėle ir ilgais, siaurėjančiais, rupiai taškuotais antsparniais. Patinų antenos ilgesnės už kūną.

Lervos vystosi po kietųjų lapuočių, ypač ąžuolo, žieve ir medienoje.

Lietuvoje žinomos dvi retos rūšys:
* Ąžuolinis ūsuotis (*Cerambyx cerdo*). Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.
* Mažasis ūsuotis (*Cerambyx scopolii*)

## Taip pat skaitykite
* Lietuvoje gyvenantys ūsuočiai
Fata Morgana

**Fata Morgana** – sudėtingas optinis reiškinys, susidedantis iš kelių miražų formų. Jis atsiranda dėl temperatūros inversijos. Esant Fatai Morganai, horizonte esantys objektai, pvz., salos, uolos, laivai, ledkalniai atrodo ilgesni ir pakilę virš žemės paviršiaus, lyg savotiškos „pasakų pilys“.

Esant ramiam, nevėjuotam orui, nejudinama šalto oro esančio palei žemę sandūra su aukščiau esančiu šiltu oru gali veikti kaip laužiantis spindulį lęšis. Dėl šio efekto matomas apverstas objekto vaizdas, virš kurio „kabo“ tiesiogiai matomas objektas.

Dažnai Fata Morgana pastebima ryte, kai po šaltos nakties ateina karšto oro srautas.

## Etimologija

Reiškinio pavadinimas kilęs iš Italijos. Tokio tipo reiškinys stebimas Mesinos sąsiauryje tarp žemyninės Italijos dalies ir Sicilijos. Žmonių jis buvo pavadintas *Fata Morgana* (Fėja Morgana), pagal vieną sakmės apie karalių Artūrą veikėją. Šioje sakmėje Morgana buvo karaliaus Artūro netikra sesuo. Pats mitas apie Artūrą kilęs iš Kornvalio arba Velso keltų, o į Pietų Italiją pateko arba per normanus, arba Kryžiaus žygių metu, kryžeiviams per Pietų Italiją keliaujant į Palestiną.

## Nuorodos
Ūseniai

**Ūseniai** (*Ergates*) – ūsuočių (*Cerambycidae*) vabalų gentis.

Lietuvoje gyvena viena reta, į Lietuvos raudonąją knygą įrašyta,  rūšis - ūsenis dailidė (*Ergates faber*).

## Taip pat skaitykite
*Lietuvoje gyvenantys ūsuočiai
Simno gimnazija

**Alytaus rajono Simno gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Alytaus raj., Simne, Vytauto g. 83, turinti ikimokyklinio ugdymo skyrių, Melioratorių g. 10,  vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 2902442

## Istorija

1782 m. prie Simno bažnyčios vikariato veikė parapijinė mokykla, kurioje mokėsi 1 šlėkta, 8 miestiečiai, 1 kaimietis. 1816 m. įsteigta valdinė mokykla. Po 1863 m. sukilimo valdinė lietuvišką mokykla uždaryta, atidaryta rusų mokykla. 1915 m. Simno šviesuolių rūpesčiu Simne ir keliuose kaimuose atidarytos lietuviškos pradinės mokyklos. 1943 m. rudenį mokiniai ir mokytojai mokslo metus pradėjo naujai pastatytoje mokykloje. 1944 m. veikė jau pilna progimnazija su keturiomis klasėmis. 1949 m. vasarą mokykla išleido pirmąją abiturientų laidą, ją baigė 26 abiturientai. Šios laidos vadovas - poetas Anzelmas Matutis. 1969 m. prie senos mokyklos pastatytas trijų aukštų pastatas su sporto, aktų salėmis, rūbine, valgykla. 2007 m. Simno vidurinė mokykla tapo gimnazija.

## Direktoriai

*1943 m. Vaclovas Vaicekauskas;
*1946 m. Kazimieras Akelis;
*1947 m. Leonardas Grigaliauskas;
*1948 m. Stasys Pangonis;
*1949 m. Zigmunda Ciganova;
*1952 m. Vladas Žutautas;
*1958 m. Janina Guževičienė;
*1979 m. Anelė Mikalauskienė;
*1987 m. Nijolė Baziukevičienė;
*2009 m. Evaldas Jakubavičius;
*2020 m. Vilija Padimanskienė.
*2021 m. Jolanta Gudelienė.

## Žymūs mokytojai

*Anzelmas Matutis, poetas.

## Žymūs mokiniai

* Emilija Liegutė, rašytoja;
* Arvydas Šeškevičius, Lietuvos sveikatos mokslų universiteto profesorius;
* Stasė Matulaitienė – Kaminskaitė, Lietuvos edukologijos universiteto docentė;
* Alma Stasiulevičiūtė (1942–2016), Lietuvos edukologijos universiteto docentė;
* Arvydas Stadalninkas, Vilniaus universiteto docentas;
* Jonas Linartas, agrarinių mokslų daktaras;
* Juozas Šeštakauskas, agrarinių mokslų daktaras;
* Vincas Kupčinskas, agrarinių mokslų daktaras;
* Gintautas Veselga, agrarinių mokslų daktaras;
* Bronius Špakauskas, Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Neurochirurgijos klinikos neurochirurgas;
* Bronius Miknevičius, Šv. Roko slaugos ligoninės neurologas;
* Juozas Klimavičius, teisininkas;
* Juozas Jakimavičius (1943–2000), fizikos mokslų profesorius;
* Romas Žiūkas, medicinos mokslų daktaras;
* Juozas Gecevičius, dailininkas;
* Nijolė Maskaliūnienė, Vilniaus universiteto profesorė, VU filologijos fakulteto vertimų katedros vertėja;
* Vincentas Urbonas, gamtos mokslų daktaras, mikologas;
* Jonas Mardosa, istorikas.

## Nuorodos

* Svetainė