open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuzų senosios kapinės

**Tuzų senosios kapinės**, vadinamos *Markapiais, Senkapiais* (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus kodas - , senas vertybės kodas - L574) – neveikiančios kapinės šiaurės rytiniame Kretingos rajono savivaldybės teritorijos pakraštyje, Tuzuose (Imbarės seniūnija), 1,45 km į šiaurės rytus nuo kelių  (Kalvų g.) ir  (Velėnijų g.) kryžkelės, Tuzų miške, Salanto upės dešiniajame krante. 

## Kapinės
Įrengtos kaimo žemių šiaurės rytiniame pakraštyje, mišku apaugusioje aukštumos viršūnėje. Jos netaisyklingo penkiakampio plano, pailgos šiaurės rytų – pietvakarų kryptimi, 41,2 m ilgio ir iki 32,8 m pločio, pakraščiuose apaugusios medžiais, apjuostos griovio ir žemių pylimo, kurio šiaurės rytinėje dalyje paliktas tarpas praėjimui. Paviršius lygus, nežymiai žemėja link kraštų. Laidojimo žymių nesimato. Kapinėse yra 9 kryžiai: du metaliniai ir 7 mediniai (2 seni ir 5 nauji).

Teritorijos plotas – 0,1 ha, perimetras – 121 m.

1,6 km į šiaurės vakarus yra Tuzų II senosios kapinės.

## Istorija
Įrengtos XVI a., vadinamos Markapiais, Senkapiais, Kapeliais. Veikė iki XVIII a. pab. – XIX a. pr. Jose laidoti Tuzų ir šiaurės rytinėje kaimo dalyje buvusio Patuzių užusienio gyventojai. Vėliau iki Pirmojo pasaulinio karo čia buvę pakasami savižudžiai, nekrikštyti mirę kūdikiai, neatpažinti skenduoliai. Nuo seno kapinėse statomi monumentalūs ąžuoliniai kryžiai. 

1976, 1982 ir 1995 m. kartografuotos. 1997 m. įrašytos į nekilnojamųjų kultūros vertybių registro laidojimo vietų sąrašą (L574), 2005 m. pripažintos valstybės saugomu kultūros paveldo objektu. 

### Tyrimai
1935 m. žvalgė Tuzų pradžios mokyklos mokytoja Stasė Kiudulaitė, 1991 ir 2015 m. – Julius Kanarskas (Kretingos muziejus), 2015 m. – Loreta Jatulionytė-Brezgienė (KPC).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga 
*   
* Kretingos krašto enciklopedija
Kultūrizmas (žurnalas)

**Kultūrizmas** – Lietuvos kultūrizmo federacijos ketvirtinis leidinys, ėjęs 1990–1992 m. Kaune.

## Istorija
Įsteigė ir leido UAB „Sportkoop“. Rašė sporto ir sveikatingumo klausimais, pateikdavo kultūrizmo naujienų iš viso pasaulio. Tiražas 1990 m. – 20 000 egz., 1992 m. – 5000 egz.

Vyr. redaktorius Ramutis Kairaitis. 

## Šaltiniai
Kultuvas (savaitraštis)

**Kultuvas** – *satyros ir humoro [[savaitraštis]]*, leistas 1940 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido ir redagavo J. Mažuika. Pirmasis numeris išėjo 1940 m. gegužės 31 d. Kritikavo visuomenės blogybes, žmonių ydas, tarpasmeninius santykius. Spausdino S. Žuko, J. Martinaičio ir kt. dailininkų karikatūras. Nuo 1940 m. birželio 23 d. (Nr. 4) leidinys tapo komunistinės krypties, spausdino politines karikatūras. Išėjo 9 numeriai. 

## Šaltiniai
Kuntaplis

**Kuntaplis** – satyros ir humoro savaitraštis, leistas nuo 1933 m. liepos 2 d. iki 1940 m. gruodžio 15 d. Kaune, 1990–1991  m. Vilniuje.

## Istorija
Leido ir redagavo V. Pranukevičius (iki 1934 m. kovo mėn.), Henrikas Ernestas Blazas ir Teofilis Tilvytis, nuo 1937 m. leido Teofilis Tilvytis. Spausdino M. Adomavičiaus, Raidės spaustuvės, nuo 1938 m. – E. Norkienės spaustuvė Kaune. 1933 m. Nr. 26 ir 1936 m. Nr. 53 vadinosi „Kalėdų kuntaplis“; 1934 m. Nr. 52 – „Spyglių kuntaplis“; 1934 m. Nr. 14, 1936 m. Nr. 16, 1937 m. Nr. 13 – „Velykų kuntaplis“, 1935 m. Nr. 17 – „Taikos kuntaplis“, 1935 m. Nr. 53 – „Aero kuntaplis“. Išleido priedus: „Kuntaplio kalendorius“ (1937 m.) „Kuntapliava“ (1938 m.) „Kuntaplynas“ (1939 m.) „Kuntapliškoji enciklopedija“ (1940 m.).

Kritikavo socialinio gyvenimo negeroves, valdininkų biurokratizmą, gobšumą, demaskavo valdžios machinacijas, pajuokė žmonių ydas.

Bendradarbiavo Juozas Baltušis, H. Dautartas, Kazys Jakubėnas, Liūnė Janušytė, Telesforas Kulakauskas, Donatas Roda, Jonas Šimkus. Karikatūras spausdino dailininkai Juozas Buivydas, Rimtas Kalpokas, Jonas Martinaitis, Petras Tarabilda, Stepas Žukas ir kt.

1990–1991 m. Vilniuje kaip atkurtas 1933–1940 m. Kaune ėjęs tokio pat pavadinimo satyros ir humoro savaitraštis leistas *Kreivos minties laikraštis (kol kas) savaitinis ne nuolatinis* „Kuntaplis“. Leido UAB „Šluota“. Redagavo Česlovas Valadka. Tiražas 1990 m. – 50 000 egz., 1991 m. – 35 500 egz. Išėjo 4 numeriai. 

## Šaltiniai
Bara (Sirija)

**Bara** () – senovinio miesto liekanos šiaurės vakarų Sirijoje, Idlibo muchafazoje, šalia dabartinio Maarat an Numano miesto.

Miestas įkurtas V a. kaip prekybinis centras kelyje tarp Antiochijos ir Apamėjos. Dėl puikių gamtos sąlygų, čia klestėjo vyno ir alyvų aliejaus gamyba. VI a. musulmonams užkariavus regioną, miestas nuskurdo, bet tebebuvo gyvenamas krikščionių. 1098 m. Bara nuniokota kryžininkų antpuolių (netrukus po to jie surengė liūdnai pagarsėjusį Maarat an Numano antpuolį). 1123 m. miestą atkovojo arabai ir įkūrė nedidelę tvirtovę. Vėliau miestas sugriautas žemės drebėjimo ir nebe atkurtas.

Iki šių laikų išliko 5 bažnyčių, 3 vienuolynų, keleto vilų, piramidinių kapų liekanos.
Kupiškėnų mintys

**Kupiškėnų mintys** – Kupiškio rajono laikraštis, einantis nuo 1946 m. spalio 22 d. Kupiškyje, Gedimino g. 34.

## Istorija
Iki 1950 m. buvo Kupiškio apskrities laikraštis, 1950–1990 m. – LKP Kupiškio rajono komiteto ir Liaudies deputatų tarybos leidinys, nuo 1990 m. – laikraštis visuomenei. Steigėja ir leidėja UAB „Kupiškėnų mintys“.

Iki 1961 m. vadinosi „Stalino keliu“, nuo 1961 m. lapkričio – „Komunizmo keliu“, nuo 1989 m. Nr. 20 – „Kupiškėnų mintys“. 1947 m. ėjo kartą per savaitę, 1948–1950 m. – dukart-triskart, 1951–1961 m. – dukart, vėliau – triskart per savaitę, nuo 1990 m. ėjo du kartus per savaitę, o nuo 1998 m. – eina tris kartus per savaitę. Tiražas 1946 m. – 5000 egz., 1987 m. – 4100 egz., 1992 m. – 7800 egz., 1997 m. – 5800 egz. 

1946 m. rudenį išėjo tik keturi laikraščio numeriai. Paruošti jų daugiau trukdė įvairios aplinkybės: nebuvo tam darbui parengtų žmonių; spausdinti laikraštį reikėjo vežti į Panevėžio spaustuvę; ten dažniausiai iš rankraščių spaustuvininkai švino raidelėmis surinkdavo visą tekstą ir puslapius paruošdavo spausdinimui. Labai vargingas būdavo ir šio laikraščio kelias į Kupiškį. Su leidinio ryšulėliais redakcijos darbuotojai atgal važiuodavo traukiniu, o iš Subačiaus geležinkelio gyvenvietės Kupiškin – arkliu, pakeleivingu sunkvežimiu, neretai žingsniuodavo ir pėsčiomis. Tolimesnių vietovių skaitytojus laikraštis pasiekdavo tik po savaitės ir vėliau. Nors spaustuvė Kupiškyje buvo pradėta steigti dar 1946 m. rudenį, tam darbui atsiuntus iš Kauno poligrafininką Juozą Kasmauską, tačiau „Stalino keliu“ pirmasis tiražas vietoje išspausdintas tik 1947 m. gegužės 9 dieną. Tai buvo tais metais išleistas 12-asis šio laikraščio numeris. Spaustuvė su kambarėliu redakcijos darbuotojams buvo įsikūrusi tuometinės Turgaus aikštės (dabar Lauryno Stuokos-Gucevičiaus a.) 34 namuke. Jame spaustuvė veikė iki šio mūrinio pastatėlio, kliudžiusio Žemės ūkio banko statybai, nugriovimo.

Iki 1987 m. spausdintas laikraščio spaustuvėje. 1987 m. rajono laikraštis pradėtas spausdinti ofsetu Panevėžio „Varsos“ spaustuvėje. Iki 1993 m. jo tekstai buvo renkami ir puslapiai ruošiami Vytauto g. 33 Kupiškyje veikusioje spaustuvėje. Čia paruoštos celofano plėvelės pašto autobusu būdavo pristatomos į Panevėžio „Varsos“ spaustuvę.

Redakcijoje dirbo Povilas Laužikas, Boleslovas Jugulys, Vytautas Lititauskas ir kiti.

## Laikraščio priedai
Laikraštis buvo turėjęs šiuos priedus: „Aukštaitijos pienas“, „Kupkinukas“, „Šėlsmas“.

## Redaktoriai
* Alfonsas Dagelis – 1946–1949 m.
* Stasys Zauka – 1949–1954 m., 1957–1962 m.
* Juozas Kiselevičius – 1954–1956 m.
* J. Giedraitis – 1957 m.
* Arvydas Budbergis – 1962–1964 m.
* Zenonas Legas – 1962 m.
* Alfredas Žilys – 1964–1972 m.
* Antanas Orintas – 1972–1980 m.
* Antanas Salys – 1981–1985 m.
* Alfonsas Briedis – 1986–1997 m.
* Nijolė Stulgienė – 1997–2004 m.
* Nida Šulcienė

## Šaltiniai
Kupiškio spaustuvė

**Kupiškio spaustuvė** – spaustuvė, 1946–1999 m. veikusi Kupiškyje, Vytauto g. 33.

## Istorija
Spausdino apskrities laikraštį „Stalino keliu“, kuris 1950 m. tapo rajono laikraščiu ir nuo 1961 m. ėjo pavadinimu „Komunizmo keliu“. 1951–1953 m. buvo spausdinami MTS laikraščiai: Kupiškio-Noriūnų „Kolūkiniu keliu“ ir Skapiškio „Lenino keliu“.

1959 m. panaikinus Obelių rajoną, uždaryta ir Obelių spaustuvė, jos įrengimai atiteko Kupiškio poligrafinei įmonei. 1962 m. gautas linotipas. 1976 m. Kupiškio spaustuvė prijungta prie Panevėžio spaustuvės kaip skyrius. Iš pradžių ji spausdino Kupiškio rajono laikraštį „Komunizmo keliu“ (nuo 1989 m. – „Kupiškėnų mintys“), nuo 1987 m. jį tik rinko.

1991 m. Kupiškio spaustuvė tapo savarankiška valstybine, o 1995 m. pertvarkyta į UAB „Kupiškio spaustuvė“, spausdino blankus, smulkius spaudinius. 

Kupiškio spaustuvė panaikinta 1999 m. Per 52 metus jai yra vadovavę Juozas Kasmauskas, Bronius Žiūkas, Vytautas Žebrauskas, pastaruosius 30 metų – Monika Lauciuvienė-Paliulienė.

## Šaltiniai
Džebla

**Džebla** arba **Džabala** () – miestas šiaurės vakarų Sirijoje, Latakijos muchafazoje, Viduržemio jūros pakrantėje, pusiaukelėje tarp Latakijos ir Banijaso. Šalia miesto yra Baselo al Asado tarptautinis oro uostas.

## Istorija
Senovėje Džebla priklausė Romos imperijai, yra išlikęs 7000 vietų amfiteatras. Kryžiaus žygių laikais miestas įėjo į Antiochijos kunigaikštystę, bet 1189 m. buvo užimtas Saladino.

Miestas smarkiai nukentėjo per 2023 m. žemės drebėjimus Turkijoje ir Sirijoje.

Iš Džeblos yra kilęs kovotojas už Sirijos nepriklausomybę nuo prancūzų Iz ad Dinas al Kasamas bei sufizmo mistikas Ibrahimas bin Adhamas.

## Sportas
* Jableh (futbolo klubas);
* Al-Baath stadionas; talpa 10 tūkst. žiūrovų.

## Galerija
Walther Funk

**Walther Funk** (, 1890 m. rugpjūčio 18 d. – 1960 m. gegužės 31 d. Diuseldorfe) – vokiečių žurnalistas, reicho ekonomikos ministras, Reichsbanko prezidentas.

## Biografija
Nuo 1921 m. buvo Berlyno biržos laikraščio redaktorius, nuo 1927 m. – Berlyno biržos ir Berlyno pramonės ir prekybos rūmų spaudos atstovas. Nuo 1931 m. gegužės mėn. redagavo VNSDP leidinį Politinė-ekonominė spaudos apžvalga.

1932 m. birželio mėn. išrinktas Reichstago deputatu, tačiau 1933 m. sausio mėn. mandato atsisakė ir pradėjo vadovauti Hitlerio vyriausybės spaudos tarnybai. Tų pačių metų kovo mėn. paskirtas Liaudies švietimo ir propagandos ministerijos valstybės sekretoriumi. Po Ilgųjų peilių nakties jo pozicijos sustiprėjo,1937 m. lapkričio mėn. tapo reicho ekonomikos ministru ir generaliniu įgaliotiniu karinės ekonomikos klausimais. Nuo 1939 m. sausio mėn. kartu buvo ir Reichsbanko prezidentas.

Po Antrojo pasaulinio karo suimtas, Niurnbergo tribunole nuteistas kalėti iki gyvos galvos. Iš Špandau kalėjimo paleistas 1957 m. dėl sveikatos būklės.

## Nuorodos
* Walther Funk – Biografinė santrauka (vokiečių klb.)

## Šaltiniai
Kultuvė (laikraštis)

**Kultuvė** – *visų be politikos mėnraštis* – satyros ir humoro laikraštis, leistas 1922–1924 m., 1931–1942 m. Kaune, 1940 m. Vilniuje.

## Istorija
Ėjo kartą per metus balandžio 1-ąją. Leido ir redagavo Mikas Bagdonas, Alfonsas Vytautas Braziulis, Juozas Pajaujis-Javis, Petras Tarulis, Jonas Strazdas. Išėjo įvairiais pavadinimais: „Krizės kultuvė“ (1932 m.) „Kultuvės aidas“ (1933–1934 m.) „Kultuvė iš Vilniaus“ (1940 m.) „Į Kultuvę“ (1942 m.). Spausdino Valstybės spaustuvė, Varpo, Spindulio, V. Atkočiūno, M. Adomavičiaus, Rašto  spaustuvė, „Žaibo“ spaustuvė Kaune bei Švyturio spaustuvė Vilniuje. 

## Šaltiniai
Tuzų II senosios kapinės

**Tuzų II senosios kapinės**, vadinamos *Maro kapais, Senkapiais* (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus kodas - , senas vertybės kodas - L575) – neveikiančios kapinės šiaurės rytiniame Kretingos rajono savivaldybės teritorijos pakraštyje, Tuzuose (Imbarės seniūnija), 1,75 km į šiaurės vakarus nuo kelių  (Kalvų g.) ir  (Velėnijų g.) kryžkelės, Tuzų miške, Salanto upės dešiniajame krante. 

## Kapinės

Įrengtos kaimo žemių šiaurės vakariniame ir Tuzų miško pietvakariniame pakraštyje, pakilumoje. Jos netaisyklingo plano, pailgos šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi, 49–50 m ilgio ir 34–43 m pločio, apaugusios mišku. Laidojimo žymių nesimato. Paviršius išraustas žvėrių urvų. Palei pietvakarinį pakraštį iškastas melioracijos griovys, skiriantis kapines nuo dirbamų laukų. 

Teritorijos plotas – 0,19 ha, perimetras – 176 m.

1,6 km į pietryčius yra Tuzų senosios kapinės.

## Istorija
Įrengtos XVII a., vadinamos Maro kapais, Senkapiais (). Veikė iki XVIII a. pab. – XIX a. pr. Jose laidoti Tuzų kaimo gyventojai. Kapines uždarius, XIX a. – XX a. pr. jose pakasdavo savižudžius ir nekrikštytus mirusius kūdikius. Mirusiems atminti buvo statomi monumentalūs ąžuoliniai kryžiai, kurie sunyko. 

1982 ir 1995 m. kartografuotos. 1997 m. įrašytos į nekilnojamųjų kultūros vertybių registro laidojimo vietų sąrašą (L574), 2005 m. pripažintos valstybės saugomu kultūros paveldo objektu. 

### Tyrimai
1995 m. žvalgė Kultūros paveldo centras (Loreta Kazlavickienė ir Jadvyga Verksnienė), 2015 m. – Loreta Jatulionytė-Brezgienė (KPC) ir Julius Kanarskas (Kretingos muziejus).

## Šaltiniai

## Nuorodos
*   
* Kretingos krašto enciklopedija
Egidijus Anisimovas

**Egidijus Anisimovas** (g. 1975 m., Vilniuje) – Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija

1993 m. baigė Vilniaus 45-ąją vidurinę mokyklą. 1993–1997 m. studijavo Vilniaus universiteto Fizikos fakultete. 1997 m. išvyko studijuoti teorinę fiziką Lundo universiteto (Švedija) doktorantūroje. Čia 2001 m. apgynė fizinių mokslų daktaro disertaciją „Skersinės supergardelės bendramačiuose magnetiniuose laukuose: elektroninė struktūra, transporto ir optinės savybės“ (). 2001–2004 m. buvo Marie Curie stipendininkas ir vizituojantis tyrėjas Antverpeno universitete (Belgija). 2008 m. Vilniaus universitete apgynė habilituoto fizinių mokslų daktaro disertaciją „Kvantiniai taškai: kvantinės ir klasikinės fizikos sandūra“.

Nuo 2004 m. yra Puslaidininkių fizikos instituto vyresnysis mokslo darbuotojas, nuo 2006 m. dirba VU Fizikos fakulteto Teorinės fizikos katedroje.

## Mokslinė veikla

Pagrindinės mokslinės veiklos kryptys: Vignerio kristalizacija, kvantinių taškų klasikinis aprašymas ir skaitmeninis modeliavimas elektrono ir skylės kompleksai surištuose kvantiniuose taškuose.

## Įvertinimas

* 2001–2004 m. – Marie Curie stipendija Antverpeno universitete (Belgija).
* 2005 m. – jaunojo mokslininko valstybės stipendija.
* 2009 m. – Lietuvos mokslo premija už darbų ciklą „Kvantinių nanodarinių modeliavimas (1994–2008 m.)“ (kartu su Algirdu Matuliu).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Asmeninė Egidijaus Anisimovo svetainė
Kūrėjas (laikraštis)

**Kūrėjas** – JAV lietuvių savaitinis anarchistinės krypties laikraštis, ėjęs 1900 m. vasario 7 d. – birželio 14 d. Čikagoje.

## Istorija
Leido ir redagavo Domininkas Keliauninkas (J. Laukis). Išėjo 19 numerių. 

## Šaltiniai
Kūryba (žurnalas)

**Kūryba** – literatūros ir meno mėnesinis iliustruotas žurnalas, ėjęs 1943 m. lapkričio – 1944 m. gegužės mėn. Kaune.

## Istorija
Paskelbė J. Baltrušaičio, B. Brazdžionio, V. Mačernio, A. Miškinio eilėraščių, Putino dramą „Operacija“ (Daktaras Gervydas), O. Milašiaus poezijos vertimų, J. Keliuočio ir kitų autorių straipsnių. 

Redagavo Juozas Keliuotis, Stasys Leskaitis-Ivošiškis. Išleisti 6 numeriai. 

## Šaltiniai
Kūryba ir kritika

**Kūryba ir kritika** – iliustruotas laikraščio „Vilniaus žodis“ priedas, leistas 1937 m. kovo mėn. – 1939 m. gegužės mėn. Vilniuje. 

## Istorija
Ėjo kartą per mėnesį. Leido Jonas Latvys, vėliau Vincas Žilėnas. Spausdino spaustuvė „Zorza“ Vilniuje. Išėjo 19 numerių.

Nagrinėjo lietuvių bei lenkų ir gudų literatūros, meno raidos savitumus, jų sąsajas. 

Bendradarbiavo Petras Babickas, Teodoras Buinickis, Vaclovas Biržiška, Kazys Boruta, Petras Cvirka, Jokūbas Dagys, Vladas Drėma, Kazys Inčiūra, Kazys Jakubėnas, Juozas Kėkštas, Vincas Kemežys, Kostas Korsakas, Ona Miciūtė, Fabijonas Neveravičius, Vladimiras Sakavičius, Jonas Šimkus, Ksaveras Sakalauskas-Vanagėlis , Albinas Žukauskas ir kt. 

Redagavo Jonas Latvys, A. Krinickas, Jeronimas Cicėnas. 

## Šaltiniai
Kwartalnik Litewski

**Kwartalnik Litewski** () – trimėnesis žurnalas, ėjęs 1910 m. Peterburge, 1911 m. Vilniuje lenkų kalba.

## Istorija
Rašė Lietuvos, Baltarusijos ir Latvijos istorijos, kraštotyros ir etnografijos klausimais. Vilniuje žurnalas buvo leidžiamas pavadinimu *„Litwa i Ruś“*. Redaktorius ir leidėjas Janas Konradas Obstas. Išėjo 5 tomai. 

## Žurnalo iliustracijos (pasirinktinai)
  
Vincent Tyškievič. Вінцэнт Тышкевіч (1914).jpg| LDK valstybininko Vincento Tiškevičiaus portretas   
Пад Клецкам.jpg| Baltarusių kaimas prie Klecko
Adam Kirkor. Адам Кіркор (XX).jpg| Kultūrininko ir mokslininko Adomo Honorio Kirkoro portretas
Tadevuš Tyškievič. Тадэвуш Тышкевіч (1910).jpg|ATR valstybės veikėjo Tado Tiškevičiaus Logoiskio antkapis Per Lašezo kapinėse Paryžiuje


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kwartalnik Litewski : wydawnictwo poświęcone zabytkom przeszłości, dziejom, krajoznawstwu i ludoznawstwu Litwy, Białorusi i Inflant. R. 1, T. 1 (marz. 1910)
Kutai (reikšmės)

**Kutais** vadinama:

* kaimas Šakių rajone;
* Kataučizna, kaimas Vilkaviškio rajone;
* kaimas Lenkijoje;
* kaimas Ukrainoje.
Laikas (savaitraštis)

**Laikas** – Didžiosios Britanijos lietuvių darbininkų savaitraštis, ėjęs 1905 m. liepos mėn. – 1906 m. vasario mėn. Belshilyje, Škotija.

## Istorija
Leido Petras Bancevičius ir draugija „Varpas“. Išėjo 35 numeriai.

## Redaktoriai
J. Petrulis, Jurgis Gegužis ir kt. 

## Šaltiniai
Laikas (dienraštis)

**Laikas** – dienraštis, ėjęs 1938–1940 m. Kaune.

## Istorija
Leido Henrikas Ernestas Blazas. Spausdino M. Adomavičiaus, E. Norkienės, Vilties spaustuvės Kaune.

Spausdino informacinio, pramoginio pobūdžio rašinius.

Bendradarbiavo Vytautas Gedgaudas, Jonas Juodvalkis, A. Klimaitis, Jonas Marcinkevičius, Juozas Žlabys-Žengė ir kiti.

Redagavo Henrikas Ernestas Blazas, Justas Paleckis. 

## Šaltiniai
Laikas (Argentina)

**Laikas** – Argentinos lietuvių katalikiškas informacinis laikraštis, įsteigtas 1948 m. rugsėjo 1 d. Buenos Airėse.

## Istorija
Iš pradžių ėjo kas mėnesį, nuo 1950 m. – kas dvi savaitės. Leidžia vienuoliai marijonai, nuo 1953 m. spausdina nuosava spaustuvė.

## Redaktoriai
* Pranas Brazys – 1948–1952 m.
* Pranas Garšva – 1952–1954 m.
* A. Kleiva – 1954–1968 m.
* A. Lubickas, J. Margis, A. Steigvila – 1968–1973 m.
* Konstantinas Norkus – 1973 m. 

## Šaltiniai
Laikas (Šiauliai)

**Laikas** – Šiaulių rajono, miesto ir Šiaulių apskrities laikraštis, ėjęs nuo 1950 m. spalio 27 d. iki 1998 m. Šiauliuose.

## Istorija
Iki 1959 m. LKP Šiaulių rajono ir Šiaulių Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, 1959–1962 m. – tarprajoninis leidinys Šiaulių ir Radviliškio rajonams. Nuo 1962 m. gruodžio 18 d. leistas tik Šiaulių rajono gyventojams, nuo 1991 m. – nepriklausomas, steigėja Šiaulių rajono valdyba, leidėja UAR „Jukarta“, 1996 m. privatizuotas.

1950–1955 m. ėjo du kartus per savaitę, nuo 1956 m. – triskart, nuo 1990 m. – du kartus per savaitę. Iki 1959 m. vadinosi „Leniniečio kelias“, nuo 1960 m. – „Leninietis“, nuo 1990 m. sausio 1 d. „Laikas“. Spausdino „Titnago“ spaustuvė. Tiražas 1950 m. – 4300 egz., 1987 m. – 12 400 egz., 1997 m. – 1100 egz.

Redakcijoje dirbo: Eimutis Balaišis, Jurgis Usinavičius, Laimutė Zimkienė ir kiti.

## Redaktoriai
* B. Kybartas – 1950–1958 m.
* S. Žilinskas – 1954–1972 m.
* R. Narvidas – 1972–1978 m.
* Adolfas Strakšys – 1978–1986 m.
* Mindaugas Milieška – 1986–1988 m.
* Vytautas Jatulis – 1988–1998 m.
* Linas Jučas, vyr. redaktorius – 1996–1997 m. 

## Šaltiniai
Leckavos apylinkė

**Leckavos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1945 m. sausio 26 d., 1949 m. buvo Mažeikių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Mažeikių rajonui. 1954 m. prijungta Kušlėnų apylinkė, 1962 m. – Buknaičių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Leckavos apylinkė prijungta prie Reivyčių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Šviesos keliu“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 43,7 || || „Šviesos keliu“ kolūkis  || 1 miestelis, 7 kaimai
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Ladakalnis (žurnalas)

**Ladakalnis** – Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko žurnalo tipo leidinys, einantis nuo 1984 m. Palūšėje, Ignalinos rajonas.

## Istorija
Iki 1991 m. buvo leidžiamas kaip sienlaikraštis, nuo 1991 m. išeina 1-2 kartus per pusmetį. Tiražas 1991 m. – 4000 egz., 1996 m. – 1000 egz. Apimtis 8 psl., spausdinamas ant perdirbto popieriaus.

## Redaktoriai
* G. Gorodeckis – 1984–1993 m.
* V. Juodagalvis – 1993–1994 m.
* R. Udras – 1954–1995 m.
* D. Savickaitė – 1995–2006 m. 
* L. Stanaitis – nuo 2007 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Ladakalnis“ numeriai
Kuprioniškės (Vilnius)

**Kuprijoniškės** – Vilniaus miesto dalis, esanti į pietus nuo miesto centro, miesto paribyje.  Vakarinė Kuprioniškių dalis priklauso Vilniaus miestui, rytinė yra Vilniaus rajono Nemėžio seniūnijoje.

Įvairiuose šaltiniuose vietovės pavadinimas rašomas dvejopai: Kuprioniškės arba Kuprijoniškės.

1931 m. Vilniui priklausiusiame Kuprioniškių dvare gyveno 69 gyventojai. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
Laikinoji sostinė (dienraštis)

**Laikinoji sostinė** – „Lietuvos ryto“ Kauno dienraštis. Eina nuo nuo 1995 m. lapkričio 15 d.

Redakcija: Laisvės al. 7, 44237 Kaunas.

## Istorija
Buvo leidžiamas 5 kartus per savaitę vietoj tokio pat pavadinimo savaitraščio, leisto Kaune nuo 1995 m. kovo mėn. (išėjo 36 jo numeriai). 1996 metų lapkričio mėnesį tapo nepriklausomu dienraščiu. Pastaruoju metu – šeštadieninis „Lietuvos ryto“ priedas kauniečiams. Steigėja dienraščio „Lietuvos rytas“ redakcija. Tiražas 1995 m. – 10 500 egz., 1997 m. – 7000 egz.

### Alumni
Arūnas Dambrauskas, L. Barauskienė, Vilma Bartuškaitė, Laimutis Brundza, Laimutis Genys, Vygantas Guiga, Vytautas Mizaras, Benjaminas Žulys, Zigmantas Jurevičius, Algirdas Petrulis, Rimantas Jauniškis, Edmundas Mališauskas, Kęstutis Isakas, Tomas Grainys, Ramūnas Guiga.

## Redaktoriai
* 1995 m. Alvydas Dargis (savaitraščio);
* 1995–1997 m. Vidas Rachlevičius;
* 1997–1999 m. Gintautas Cibas;
* 1999–2010 m. Edmundas Mališauskas;
* 2010–2018 m. Jadvyga Pekarskaitė;
* Iveta Skliutaitė-Paulauskienė;
* 2014–17 m. Artūras Jančys;
* 2018–2019 m. Arūnas Karaliūnas;
* Nuo 2019 m. Jadvyga Pekarskaitė.

## Šaltiniai
Laiko žodis

**Laiko žodis** – leidinys, 1933 m. lapkričio mėn. – 1937 m. sausio mėn. ėjęs Kaune. 

## Istorija
Leido Genovaitė Jurgaitytė-Paleckienė, G. Pūdymaitis, faktinis leidėjas Justas Paleckis. Pirmasis numeris išėjo 1933 m. lapkričio 1 d. Iki 1936 m. gruodžio mėn. ėjo kaip dvisavaitis *iliustruotas politikos, kultūros ir visuomenės žurnalas*. 1936 m. pabaigoje sujungus su dienraščiu „Lietuvos naujienos“, ėjo kaip dienraštis. Tiražas 1933 m. apie 5000 egz. 

Bendradarbiavo Vladas Banys, Alfonsas Vytautas Braziulis, Vytautas Sirijos Gira, Liūnė Janušytė, Jonas Marcinkevičius, Antanas Miškinis, Petras Ruseckas, Teofilis Tilvytis, Antanas Vaičiūnas, Albinas Valentinas ir kt.  

Žurnalas „Laiko žodis“ iš pradžių buvo spausdinamas Raidės spaustuvėje Kaune, Kęstučio g. 44, nuo 1934 m. Nr. 13 Mečio Adomavičiaus spaustuvėje Kaune, Aguonų g. 11, nuo 1935 m. Nr. 14 persikėlusioje į Laisvės al. 14. Redakcijos adresas Nr. 1 laikinai buvo Dzūkų g. 2, nuo Nr. 2 – Laisvės al. 25 (ten buvo ir „Dienos“ laikraščio redakcija). Nuo 1936 m. Nr. 8 redakcijos adresas liko Laisvės al. 25, o administracija buvo persikėlusi į K. Donelaičio g. 27 – 1. Nuo 1936 m. Nr. 13 – 14, leidėju tapus G. Pūdymaičiui, leidykla ir administracija įsikūrė Laisvės al. 46, o redakcija Parodos g. 10, nuo Nr. 15 – 16 žurnalą spausdino F. Sokolovskienės spaustuvė Kaune, Maironio g. 10 / 12.

Redagavo Justas Paleckis, Vytautas Gedgaudas.

## Šaltiniai
Laima (žurnalas)

**Laima** – mėnesinis žurnalas moterims, ėjęs 1993–2008 m. Kaune, 2008–2018 m. Vilniuje, J. Jasinskio g. 16.

## Istorija
Steigėjas Vilius Užtupas, nuo 2003 m. UAB „Žurnalų leidybos grupė“. Leidėja leidybine įmonė „Vingis“. Tiražas 1993 m. – 26 000 egz., 1997 m. – 55 000 egz. 

## Redaktoriai
* Violeta Agurkytė – 1993–1996 m.
* Daiva Valevičienė – 1996–1999 m.
* Gitana Bukauskienė – 1999–2003 m. ir 2003–2006 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Laima“
Laisva Lietuva

**Laisva Lietuva** – laikraštis, kurio 2 numeriai išėjo 1991 m. Vilniuje. 

## Istorija
**Nr. 1** 1991 m. sausio 12 d. okupacinės TSRS kariuomenės kareiviams užėmus Spaudos rūmus bendru leidiniu išleido „Aitvaras“, „Atgimimas“, „Echo Litvy“, „Gimtasis kraštas“, „Golos Litvy“, „Kurier Wileński“, „Lietuvos rytas“, „Literatūra ir menas“, „Mažoji Lietuva“, „Respublika“, „Tiesa“, „Vakarinės naujienos“, „Vilniaus laikraštis“ redakcijos 300 000 egz. tiražu. 

**Nr. 2** 1991 m. gruodžio 6 d., nevalstybinės spaudos žurnalistams paskelbus streiką, nukreiptą prieš Vyriausybės bandymą suvalstybinti nepriklausomus leidinius išleido laikraščių „Lietuvos rytas“, „Respublika“, „Tiesa“, „Vakarinės naujienos“, „Valstiečių laikraštis“ redakcijos 700 000 egz. tiražu. 

## Šaltiniai
Laisvas žodis (1917)

**Laisvas žodis** – lietuvių karininkų savaitinis laikraštis, ėjęs 1917–1918 m. Rygoje (Nr. 1-8) ir Petrograde.

## Istorija
Leido Lietuvių karininkų sąjungos centro ir Rusijos imperijos kariuomenės 12-osios armijos vykdomasis komitetas. 1917 m. liepos 13 d. išėjo pirmasis numeris. 1917 m. rugsėjo 17 d. – spalio 3 d. vietoje „Laisvo žodžio“ Valkoje (Latvija) leistos „Karpilkomo žinios“. Išėjo 4 numeriai. 1918 m. „Laisvas žodis“ leistas Petrograde. Spausdino Veisbruto spaustuvė Petrograde. Išėjo 18 numerių. Išleido priedus: „Laisvas žodis“, „Švenčių dovanėlė“.

Redagavo redakcijos kolektyvas: Jurgis Byla, Jurgis Elisonas, Vladas Natkevičius, Kazys Šimonis. 

## Šaltiniai
Laisvas žodis (Panevėžys)

**Laisvas žodis** – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Panevėžio tarybos leidinys, ėjęs 1988–1993 m.

## Istorija
Išleistas vietoje „Sąjūdžio žodžio“, kurį nuo 1988 m. rugpjūčio leido Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio Panevėžio grupė (išėjo 12 numerių 500 egz. tiražu). Iki 1990 m. ėjo 2 kartus, vėliau 3 kartus per mėnesį. Tiražas 1988 m. – 10 000 egz., 1993 m. – 3000-10 000 egz.

Redakcijoje dirbo Romas Kaunietis, Bronislovas Matelis, Elena Mezginaitė.

## Redaktoriai
* Arnoldas Simėnas – 1988–1991 m.
* Edita Taraškevičiūtė – 1991–1992 m.
* Birutė Baublienė – 1992–1993 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
Skaitmenintas Panevėžio apskrities kultūros paveldas („Laisvas žodis“ 1988–1993)
Laisvas žodis (reikšmės)

**Laisvas žodis** gali reikšti:

* Laisvas žodis (1917) – lietuvių karininkų savaitinis laikraštis, ėjęs 1917–1918 m. Rygoje ir Petrograde.
* Laisvas žodis (1928) – mėnesinis laikraštis, ėjęs 1928–1930 m. Rygoje.
* Laisvas žodis (1929) – laikraštis, leistas 1929 m. Karaliaučiuje, Tilžėje, Berlyne.
* Laisvas žodis (Panevėžys) – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Panevėžio tarybos leidinys, ėjęs 1988–1993 m.
* „Laisvas žodis“ – antinacistinio pogrindžio laikraštis, kurį 1944 m. spausdino Mykolas Morkūnas.
Laisvasis Kaunas

**Laisvasis Kaunas** – laikraščių „Kauno tiesa“ ir „Kauno laikas“ redakcijų leidinys.

## Istorija
Leistas 1991 m. sausio 14 – sausio 19 d., sausio 22 d., sausio 23 d. bei rugpjūčio 19 – rugpjūčio 22 d. Kaune, Sovietų Sąjungai ir jos kariuomenei pasikėsinus į atkurtą Lietuvos nepriklausomybę. Pirmąjį numerį kartu leido ir laikraščio „Tėviškės žinios“ redakcija; redaktorė Nijolė Grinevičiūtė. Išėjo 12 numerių, vidutiniškai po 114 000 egz.

## Redaktoriai
* Teklė Mačiulienė, Kazys Požėra.

## Šaltiniai
Laisvė (JAV)

**Laisvė** – JAV lietuvių laikraštis, ėjęs nuo 1911 m. balandžio 5 d. iki 1986 m. JAV.

## Istorija
1911–1914 m. buvo leidžiamas Bostone, 1914–1986 m. – Niujorke. 1911–1914 m. ir 1973–1986 m. – savaitraštis, 1914–1919 m. ir 1955–1973 m. ėjo du kartus per savaitę, 1919–1957 m. – dienraštis. Nuo 1914 m. leido kooperatinė Laisvės bendrovė.

Iki 1919 m. – socialistinis, paskui – komunistinis laikraštis.

## Redaktoriai
* Antanas Montvydas – 1911–1912 m.
* Leonas Prūseika – 1912–1917 m.
* Vincas Paukštys – 1917–1924 m.
* Kazimieras Vidikas-Tauras – 1924–1934 m.
* Rojus Mizara – 1934–1967 m.
* Antanas Bimba – 1967–1982 m.
* Ieva Mizarienė – 1982–1984 m.
* 1984–1986 m. redagavo redakcinė kolegija. 

## Nuorodos
* „Laisvę“ 1911-1998 suskaitmenintas archyvas pas spauda.org

* „Laisvė“ skenuoti puslapiai pas epaveldas.lt

## Šaltiniai
Laisvė (Kaunas)

**Laisvė** – *visuomenės, politikos ir literatūros [[dienraštis]]*, ėjęs nuo 1919 m. kovo mėn. iki 1923 m. rugsėjo mėn. Kaune.

## Istorija
Krikščionių demokratų leidinys. Leido Vytautas Pranas Bičiūnas, Eliziejus Draugelis, Vincas Žemaitis, nuo 1923 m. – akcinė bendrovė „Laisvė“. Dalis teksto spausdinta prancūzų kalba. Spausdino „Šviesos“ spaustuvė Kaune. Nuo 1923 m. gruodžio mėn. vietoje „Laisvės“ pradėjo eiti „Rytas“.

Bendradarbiavo K. Barkauskas, Adomas Jakštas, Antanas Maliauskis, Antanas Vaičiūnas, Antanas Vienuolis ir kt. 

## Redaktoriai
* Juozapas Bikinas – 1919–1920 m.
* Vincas Žemaitis – 1920 m.
* Eliziejus Draugelis – 1920–1921 m.
* Vytautas Pranas Bičiūnas – 1921–1922 m.
* Antanas Šmulkštys – 1923 m.

## Šaltiniai
Laisvės alėja (mėnraštis)

**Laisvės alėja** – pramoginis miesto mėnraštis, ėjęs 1996 m. Kaune. 

## Istorija
Leidėjas ir vyr. redaktorius Linas Virginijus Medelis. Redaktorius Romutis Navardauskas Palaima. Tiražas 4000 egz.

## Šaltiniai
Laisvas žodis (1928)

**Laisvas žodis** – *kultūros ir visuomenės gyvenimo mėnesinis [[laikraštis]]*, ėjęs 1928–1930 m. Rygoje.

## Istorija
Leido politiniai emigrantai socialdemokratai ir valstiečiai liaudininkai. Redaktorius-leidėjas Povilas Sukovkis. Spausdino spaustuvė „Ausma“, vėliau A. Markevičiaus spaustuvė bei Esperanto spaustuvės Rygoje. Išėjo 32 numeriai.

Leidinys nušvietė lietuvių gyvenimą Latvijoje, informavo apie politiką, ekonominę padėtį Lietuvoje, skelbė grožinės literatūros kūrinius. 

## Šaltiniai
Laisvas žodis (1929)

**Laisvas žodis** – politikos ir visuomenės dvisavaitis laikraštis, leistas 1929 m. Karaliaučiuje (Nr. 1), Tilžėje (Nr. 2-4), Berlyne. 

## Istorija
Leido ir redagavo P. Balutis. Griežtai pasisakė prieš tautininkų vykdomą vidaus ir užsienio politiką, kritikavo aukščiausius valdžios atstovus, rašė apie valdininkų nusikaltimus. Išėjo 16 numerių. 

## Šaltiniai
Laisvės balsas

**Laisvės balsas** – Lietuvos partizanų laikraštis, leistas 1946–1948 m.

## Istorija
Leido Žemaičių apygarda. Daugintas hektografu. Išėjo 87 numeriai.

## Šaltiniai
Laisvės kelias

**Laisvės kelias** – Lietuvos partizanų laikraštis, ėjęs nuo 1946 m. iki 1953 m. Žemaitijoje. 

## Istorija
Lietuvos laisvės kovotojų sąjungos vardu leido Žemaičių apygardos štabas. Išėjo apie 100 numerių, kurių dalis buvo spausdinta poligrafine technika. 

## Šaltiniai
Laisvės kovų archyvas

**Laisvės kovų archyvas** – Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos istorijos sekcijos ketvirtinis leidinys, einantis nuo 1991 m. Kaune.

## Istorija
Skelbia dokumentus, susijusius su represijomis, politinių kalinių ir tremtinių prisiminimus. Tiražas 1991 m. – 10 000 egz., 1996 m. – 2000 egz.

Redaguoja redakcinė kolegija: Balys Gajauskas ir kt. 

## Vyr. redaktoriai
* Dalia Kuodytė – 1990–1997 m.
* Kęstutis Kasparas – 1997–2006 m.
* Julius Norkevičius – 2006 m.
* Darius Juodis – nuo 2007 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Laisvės kovų archyvas
Laisvės šauklys

**Laisvės šauklys** – Lietuvos pogrindžio laikraštis, ėjęs 1976–1977 m.

## Istorija
Iniciatorius ir leidėjas Kęstutis Jokubynas. Leido ir redagavo Vytautas Bogušis, Teresė Birutė Burauskaitė ir kiti. Išleisti 6 numeriai.

Vėl buvo leidžiamas 1988–1990 m. kaip Lietuvos laisvės lygos informacinis biuletenis. Leidėjas Antanas Terleckas. 

## Šaltiniai
Laisvės varpas (Dainava)

**Laisvės varpas** – Lietuvos partizanų laikraštis, ėjęs nuo 1945 m. iki 1952 m. balandžio mėn. 

## Istorija
Leido Dainavos apygarda ir Jungtinė Kęstučio apygarda. Redagavo Adolfas Ramanauskas-Vanagas ir kt. Buvo dauginamas hektografu, vėliau spausdinamas spaustuvėje. Vienas ilgiausiai ėjusių rezistencinių leidinių. Išleista per 150 numerių 200-2000 egz. tiražu.

## Šaltiniai
Laisvės varpas (Vokietija)

**Laisvės varpas** – dvisavaitis lietuvių laikraštis, leistas 1945–1946 m. Liubeke, Vakarų Vokietijos karo pabėgėlių stovykloje.

## Istorija
Atsakingasis redaktorius Faustas Kirša, redaktorius Balys Dundulis. Išleista 10 numerių po 8 p. 

## Šaltiniai
Laisvės varpas (radijas)

**Laisvės varpas** – JAV lietuvių kultūrinė radijo valandėlė, įsteigta 1954 m. kovo 7 d.

## Istorija
Iniciatorius ir vedėjas Petras Viščinis. Iš pradžių veikė po pusę valandos, nuo 1958 m. birželio – po vieną valandą sekmadieniais. 1957–1958 m. programa transliuota iš dviejų radijo stočių – Medforde ir Vusteryje. Nuo 1960 m. rugsėjo programa buvo perduodama ir FM bangomis. Laida išsilaikė iš visuomenės aukų ir renginių pelno. Vasario 16 d. ir birželio įvykių sukakčių dienomis rengtos specialios programos anglų kalba. Nuo 1995 m. balandžio programos vedėjas A. Kupčinskas. 

## Šaltiniai
Laisvės žvalgas

**Laisvės žvalgas** – Lietuvos partizanų Tauro apygardos laikraštėlis, ėjęs 1945–1951 m. Suvalkijoje.

## Istorija
Leido Vytautas Radzevičius-Vaidila. 1945 m. spalio 18 d. suėmus jo redaktorių, laikraštėlio leidimas nutrūko. Vietoje jo pradėjo eiti Geležinio Vilko rinktinės laikraštis „Kovos keliu“. 1946 m. vasarą „Laisvės žvalgo“ leidimas buvo atnaujintas, bet 1947 m. gruodžio 22 d. vėl nutrūko. Vėliau jis buvo leidžiamas nuo 1948 m. pabaigos iki 1951 m. pradžios. Tiražas iki 1000 egz.

Redaktoriai: Vytautas Radzevičius, Antanas Baltūsis-Žvejys, Juozas Lukša-Vytis, A. Vabalas-Gediminas, Vincas Bazilevičius, Antanas Miškinis, Viktoras Vitkauskas-Saidokas (Žalgirio rinktinės vadas). V. Vitkauskui 1951 m. vasario 2 d. žuvus laikraščio leidyba daugiau nebuvo atnaujinta.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Laisvės žvalgas“ archyvas
Laisvoji Lietuva (Vilnius)

**Laisvoji Lietuva** –  Lietuvių krikščionių demokratų partijos laikraštis, leistas 1918 m. lapkričio 22 d. – 1919 m. vasario 7 d. Vilniuje. 

## Istorija
Pradėjo eiti 1917 m. gruodžio mėn. triskart per savaitę pavadinimu „Laisva Lietuva“. Informavo apie svarbiausius Lietuvos įvykius, svarstė politikos, ekonomikos ir socialines problemas. Leido ir redagavo Mykolas Krupavičius. Bendradarbiavo Eliziejus Draugelis, Lazdynų Pelėda, Mečislovas Reinys ir kt. Spausdino Žaibo spaustuvė Vilniuje. Išėjo 27 numeriai. 

## Šaltiniai
Laisvoji Lietuva (Urugvajus)

**Laisvoji Lietuva** – Urugvajaus lietuvių mėnesinis kultūros žurnalas, ėjęs 1945–1951 m. Montevidėjyje.

## Istorija
Leido Urugvajaus lietuvių kultūros draugija. Atsakingasis redaktorius Julius Jazauskas, faktiškasis Redaktorius Petras Čiučelis. Išėjo 48 numeriai. 

## Šaltiniai
Laisvės talka

**Laisvės talka** – Lietuvos partizanų laikraštis, ėjęs 1946–1947 m.

## Istorija
Lietuvos laisvės armijos vardu leido Liūto rinktinės partizanai.

## Šaltiniai
Laisvės valandos

**Laisvės valandos** – Veiverių mokytojų seminarijos rankraštinis laikraštėlis, ėjęs 1883 m. Veiveriuose. 

## Istorija
Leido ir redagavo Juozas Andziulaitis-Kalnėnas, Ksaveras Sakalauskas-Vanagėlis. Pasirodė apie 10 numerių. 

## Šaltiniai
Laisvoji Lietuva (JAV)

**Laisvoji Lietuva** – JAV lietuvių dvisavaitis laikraštis, ėjęs Čikagoje iki 1996 m. rugpjūčio 19 d.

## Istorija
Įsteigtas 1946 m. rugpjūčio 1 d. Memingene (Vokietija). Leido ir redagavo Stepas Vykintas. 1948 m. gegužės 31 d. leidimą perėmė vietoje Lietuvių nacionalistų partijos įsteigtas Lietuvos atgimimo sąjūdis, kuris jį leido iki 1996 m. Vokietijoje rotatoriumi buvo leidžiamas iki 1950 m. gegužės 7 d. Stepui Vykintui susirgus, 1947 m. redagavo Simas Miglinas.

1950 m. gegužės 18 d. – 1952 m. rugpjūčio 19 d. buvo spausdinamas Toronte (Kanada). Leido S. Jakubickas.

Nuo 1953 m. rugpjūčio 17 d. buvo leidžiamas Čikagoje (JAV). Leidėjai Juozas Balčiūnas, Kazys Oželis, V. Kačinskas, K. Radvila, Valerijonas Šimkus. Tiražas 1985 m. – 2000 egz. Nuo 1982 m. vasario mėn. buvo leidžiamas mėnesinis priedas „Lietuvos pajūris“, skirtas Mažosios Lietuvos reikalams. Redaktorius Ansas Lymantas (Monrealis).

## Redaktoriai
* Stepas Vykintas – 1946–1950 m.
* Stepas Jakubickas, J. Nevardauskas, Alfonsas Docius – 1950–1952 m.
* V. Staneika – 1953–1956 m.
* J. Masionis – 1956–1958 m.
* J. Kaulėnas – 1958–1965 m.
* Valerijonas Šimkus – 1966–1980 m.
* M. Šimkus – 1981–1986 m.
* J. Žemaitis – nuo 1986 m. 

## Šaltiniai
Algimantas Šventickas

**Doc. dr. Algimantas Šventickas** (g. 1952 m. lapkričio 16 d. Viešvilėje) – Lietuvos pedagogas.

## Biografija

1960–1961 m. mokėsi Kurtuvėnų aštuonmetėje mokykloje, 1961–1965 m. – Gilvyčių aštuonmetėje mokykloje, 1965–1971 m. – Bazilionų vidurinėje mokykloje, 1971–1975 m. studijavo ŠPI, 1994–1999 m. – VPU doktorantūroje. 
1976–1983 m. – Vilniaus 22-osios vidurinės mokyklos fizikos mokytojas,  
1983–1987 m. – Vilniaus 16-osios vidurinės mokyklos direktorius,  
1987–2003 m. – Vilniaus 59-osios vidurinės mokyklos direktorius.  
2003–2007 m. – Vilniaus miesto savivaldybės Kultūros, švietimo ir sporto departamento direktorius.  
Nuo 2008 m. – Lietuvos edukologijos universiteto Profesinių kompetencijų tobulinimo instituto direktorius.

## Šaltiniai
Dievai tikriausiai pamišę

**Dievai tikriausiai pamišę** () – 1980 m. filmas, sukurtas Pietų Afrikos režisieriaus Jamie Uys. Jame pasakojama apie bušmėnų ramybę sudrumstusi *[[Coca-cola]]* butelį. Filmas susilaukė gan didelio populiarumo, vėliau išleistos dar 4 dalys, kuriose vaidino bušmėnas N!xau.

## Siužetas

Filmas pradedamas kaip dokumentinis filmas, kuriame pasakojama apie Kalahario dykumoje gyvenančius bušmėnus. Jie gyvena taikiai ir laimingai, tačiau vieną dieną nutinka keistas dalykas – iš dangaus nukrenta *Coca-Cola* butelis (numestas iš praskrendančio lėktuvo, bušmėnų laikomu dievų ženklu). Iš pradžių daiktas pasirodo naudingas ir laikomas dievų dovana. Žmonės randa daug jo panaudojimo būdų. Tačiau kadangi butelis tik vienas, jis greit sukelia pavydą, nepasitenkinimą, ginčus ir smurtą. Vienas iš genties narių, Xi, nusprendžia, kad tai blogio daiktas ir pasiryžta jį numesti nuo pasaulio krašto.

Tuo tarpu kitos dvi istorijos pasakoja apie žurnalistę Kate, atvykusią į Botsvaną dirbti mokytoja, kuria pasitinka nuolat nesėkmių lydimas zoologas Andrew, bei apie partizanų būrį, vadovaujamą Sam Bogos, po nesėkmingo pasikėsinimo į prezidentą, sprunkantį nuo armijos.

Andrew asistentas M’pudi pakviečiamas teismo vertėjauti, mat pareigūnai sučiupo Xi medžiojant ožkas. Adrew ir M’pudi pasigaili bušmėno ir išperka jį iš kalėjimo kaip savo asistentą. Vėliau, beskaičiuodami gyvūnus jie pastebi, kad Sam Bogos partizanai įkaitais paėmė Kate ir jos mokinius. Xi pagalba, Andrew išvaduoja įkaitus ir suima Sam Bogą. Galiausiai Xi pasiekia, jo manymu, Žemės kraštą (gilų kanjoną, apgaubtą rūko), kur nusviedžia butelį.

## Aktoriai

* N!xau – Xi
* Marius Weyers – Andrew Steyn
* Sandra Prinsloo – Kate Thompson
* Louw Verwey – Sam Boga
* Michael Thys – M’pudi
* Nic De Jager – Jack Hind
Laisvoji mintis (JAV)

**Laisvoji mintis** – JAV lietuvių mėnesinis mokslo ir literatūros žurnalas, ėjęs nuo 1910 m. sausio mėn. Skrantone, 1914 m. gruodžio mėn. – 1915 m. gegužės mėn. Čikagoje.

## Istorija
Leido bendrovė „Laisvoji mintis“. Išėjo 60 numerių. Leido priedą „Jaunimo sapnai“.

Redagavo Karolis Račkauskas-Vairas, Jonas Šliūpas, Zigmas Vitkauskas (Čikagoje). 

## Šaltiniai
Palaikymo brigada

**Palaikymo brigada** () – pagalbinė JAV kariuomenės brigada, tvarkanti užnugario paramos dalinius () ir taip palaikanti nuo 1 iki 6 brigadų kovinių grupių ().

XXI a. pradžioje pradėjus pertvarkyti JAV kariuomenę iš divizinės organizacijos į brigadinę organizaciją iki tol egzistavusios divizijų paramos komandos (), korpusų paramos grupės () ir rajonų paramos grupės ()) buvo panaikintos arba performuotos į palaikymo brigadas (anksčiau vadintas *Sustainment Units of Action* arba SUS ar SUA).

Palaikymo brigadų dydis įvairus. Dydis priklauso nuo aptarnaujamų brigadų kovinių grupių skaičiaus. Brigada gali veikti savarankiškai.
Palaikymo brigados leidžia JAV armijai geriau valdyti logistinius srautus į operacijų rajoną, aptarnauja kitus kovinius dalinius tiekdamos degalus, šaudmenis, medicinines atsargas ir atsargines dalis ratinei technikai remontuoti.

Palaikymo brigados taip sudarytos, kad galėtų nepriklausomai veikti operacijų teatre arba veikti kartu su kitomis palaikymo brigadomis vadovaujant ekspedicinei palaikymo vadovybei ().

Pagal paskutinius duomenis numatoma 30 palaikymo brigadų – 13 aktyvių, 9 nacionalinės gvardijos ir 9 kariuomenės rezervo.

## Palaikymo brigadų sąrašas

## Nuorodos
Laisvosios profsąjungos

**Laisvosios profsąjungos** – Lietuvos laisvųjų profsąjungų laikraštis, leistas 1990–1991 m. Vilniuje.

## Istorija
Redaktorė V. Nekrašienė. Tiražas 5400 egz. Išėjo 9 numeriai. 

## Šaltiniai
Laiškai lietuviams

**Laiškai lietuviams** – JAV lietuvių vienuolių jėzuitų religinės ir tautinės kultūros mėnesinis žurnalas, 1950–2000 m. leistas Čikagoje.

## Istorija
Leidiniui pradžią davė Vokietijoje T. Jono Bružiko leistas leidinys „Misionieriaus laiškai“, kuriam 1949 m. nustojus eiti, buvo nutarta panašų leidinį leisti Čikagoje. Žurnale nagrinėjami religijos ir kultūros klausimai, daug vietos skiriama šeimos ir jaunimo problemoms. Spausdinamas Putname. Tiražas 1985 m. – 3000 egz. 

## Redaktoriai
* Kęstutis Trimakas – 1962–1969 m.
* Juozas Vaišnys – 1970–2000 m.

## Šaltiniai
Kingstonas (Norfolkas)

**Kingstonas** (, norf. – *Daun a'Taun*) – Australijos užjūrio tetitorijos Norfolko salos administracinis centras. Miestas įkurtas 1788 m. kovo 6 d. Tai antras pagal senumą miestas Australijoje. UNESCO saugoma viena iš Australijos nuteistųjų kolonijų.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Laivas (Čikaga)

**Laivas** – *religinio ir tautinio gyvenimo [[Žurnalas (spauda)|žurnalas]]*, einantis nuo 1921 m. Čikagoje (JAV).

## Istorija
Nuo 1934 m. sausio 27 d. iki 1965 m. pabaigos vadinosi „Kristaus Karaliaus laivas“. Iki 1968 m. buvo savaitraštis, nuo 1968 m. – dvisavaitis bei dvimėnesis žurnalas, nuo 1990 m. – ketvirtinis žurnalas. Leidžia Tėvai marijonai. Spausdina religinius straipsnius, žinias apie marijonų organizacijų veiklą JAV, Lietuvoje ir visame pasaulyje.

## Redaktoriai
* Pranciškus Būčys – 1921 m.
* V. Kulikauskas, K. Rėklaitis, K. Matulaitis, J. Navickas, Vladas Draugelis, V. Gražulis, Edvardas Kubaitis, A. P. Sandys, A. Miciūnas, K. Jodka, V. Parulis, A. Naudžiūnas,
* Vytautas Jonas Bagdanavičius – 1950–1951 m.
* A. Ignotas – nuo 1957 m.
* Juozas Sakevičius – nuo 1965 m. 

## Šaltiniai
Lapas (laikraštis)

**Lapas** – iliustruotas bulvarinio tipo sekmadieninis laikraštis, leistas 1932–1934 m. Kaune.

## Istorija
Leido L. Gurskis, A. Barčius (nuo 1934 m.). Spausdino V. Atkočiūno spaustuvė Kaune. Išėjo 73 numeriai. Bendradarbiavo P. Augustinaitis, H. Baltrušaitis, Jonas Marcinkevičius ir kt.

Ats. redaktoriai: Alfonsas Dargis, H. Malaška, B. Povilaitis.

## Šaltiniai
Latvijos lietuvis

**Latvijos lietuvis** – Latvijos lietuvių savaitinis laikraštis, leistas 1930–1931 m. Rygoje.

## Istorija
Pirmasis numeris išėjo 1930 m. gruodžio 19 d. Leido Latvijos lietuvių sąjunga. Spausdino K. Narkevičiaus spaustuvė Rygoje. Išėjo 8 numeriai.

Tautinės orientacijos leidinys rašė apie Latvijoje gyvenančių lietuvių vienybės reikalus, informavo apie Lietuvos politinį, ekonominį gyvenimą. Bendradarbiavo Kazys Inčiūra, Jurgis Savickis, Vaižgantas ir kt.

Atsakingasis redaktorius S. Burlevičius.

Nuo 1931 m. vasario 27 d. vietoje „Latvijos lietuvio“ ir „Rygos balso“ išėjo „Lietuvių balsas“.

Latvijos lietuvių kultūros draugija nuo 1989 m. lapkričio Kaune kas keturis mėnesius leidžia laikraštį „Latvijos lietuvis“. Iki 1993 m. buvo leidžiamas Latvijoje. Redaktoriai J. Rudokas, Juozas Kružikas. Tiražas 500 egz. 

## Šaltiniai
Laisvoji žmonija

**Laisvoji žmonija** – JAV lietuvių anarchistinis žurnalas, leistas 1911–1913 m. Čikagoje.

## Istorija
Ėjo kas du mėnesiai. Redagavo Domininkas Keliauninkas (J. Laukis).

## Šaltiniai
Laisvoji mintis (Vilnius)

**Laisvoji mintis** – Lietuvos pasaulietinės kultūros draugijos leidinys, ėjęs 1990–1994 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido UAB „Opozicija“. Tiražas 1990 m. – 3000 egz., 1994 m. – 4500 egz. 1991 m. buvo leidžiamas literatūrinis priedas „Kultūra“ (tiražas 10 000 egz.).  Nuo 1992 m. buvo leidžiama kaip žurnalo „Opozicija“ priedas po 8 puslapius, po vieną arba du numerius į metus. 1999–2006 m. „Laisvoji mintis“ sumažėjo iki keturių puslapių, 2007–2009 m. atskiri „Opozicijos“ straipsniai ėjo su rubrika „Laisvoji mintis“.

Redaktoriai: Jonas Sakalauskas, Vytautas Kazakevičius, Juozas Stankaitis, Edvardas Juozėnas.

## Šaltiniai
Laukininkas (laikraštis)

**Laukininkas** – savaitinis laikraštis, leistas 1910–1913 m. ir 1923–1924 m. Tilžėje.

## Istorija
1910–1913 m. leistas laikraščio „Nauja lietuviška ceitunga“ priedas. Ėjo kartą per savaitę, nuo 1912 m. – kartą per mėnesį. Spausdino O. Mauderodės spaustuvė Tilžėje gotišku sriftu. Išėjo 103 numeriai.

Rašė augalininkystės, žemdirbystės, gyvulininkystės klausimais, spausdino didaktinio pobūdžio straipsnius.

1923–1924 m. leistas Mažųjų laukininkų susivienijimo savaitinis laikraštis. Spausdino Jagomasto spaustuvė „Lituania“ Tilžėje gotišku šriftu. Išėjo 45 numeriai.

Rašė apie žemdirbių problemas, spausdino patarimus, žinias iš Klaipėdos krašto ir iš Didžiosios Lietuvos.

Redaktorius Mikelis Kiošis. 

## Šaltiniai
Laukininkystės laiškas Nemuno šalies

**Laukininkystės laiškas Nemuno šalies** – *urėdiškas laiškas laukininkystės kamaros Klaipėdoje*, ėjęs 1921–1922 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Spausdintas lietuvių ir vokiečių kalba gotišku šriftu. Leido Klaipėdos laukininkystės Kamara. Atsakingasis redaktorius dr. Linter. Spausdino F. Zyberto spaustuvė Klaipėdoje. Pasirodė 31 numeris. 

## Šaltiniai
Laukininkų patarėjas

**Laukininkų patarėjas** – laikraščio „Lietuvos keleivis“ dvisavaitis priedas, ėjęs 1927–1931 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Leido Lietuvių susivienijimas Klaipėdos krašte. Spausdino įvairius patarimus žemdirbiams, mokė naujų ūkininkavimo būdų. Spausdino „Ryto“ spaustuvė Klaipėdoje gotišku šriftu.

Atsakingieji redaktoriai: J. Jakužaitis, V. Jokaitis.

## Šaltiniai
Laukininkų prietelis

**Laukininkų prietelis** – laikraščio „Lietuviška ceitunga“ mėnesinis priedas, leistas 1896–1900 m. Klaipėdoje.

## Istorija
1896–1897 m. vadinosi „Laukininko prietelis“. Leido Heinrichas Holcas ir Martynas Šernius. Spausdino Holco ir Šerniaus spaustuvė Klaipėdoje gotišku šriftu. Išėjo 38 numeriai. Nuo 1900 m. vietoje „Laukininkų prietelio“ pradėjo eiti „Lietuvos ūkininkas“.

Spausdino žemdirbystei, ūkininkavimui, namų tvarkymui skirtus straipsnius, patarimus.

Atsakingasis redaktorius J. Šmitas. 

## Šaltiniai
Lazdijų spaustuvė

**Lazdijų spaustuvė** – spaustuvė, 1945 m. įkurta Lazdijuose.

## Istorija
Nuo 1945 m. spausdino Lazdijų apskrities laikraštį „Dzūkų žinios“, nuo 1950 m. – rajono laikraštį „Raudonasis artojas“, kuris vėliau vadinosi „Tarybiniu keliu“, o nuo 1962 m. – „Darbo vėliava“. 1951–1953 m. Lazdijų spaustuvė spausdino ir Lazdijų MTS laikraštį „Kolektyvinis darbas“.

1964 m. Lazdijų spaustuvė gavo linotipą ir buvo prijungta prie Kapsuko spaustuvės. 1976 m. Lazdijų spaustuvė tapo Alytaus spaustuvės skyriumi. Čia spausdintas Lazdijų rajono laikraštis „Darbo vėliava“, kuris nuo 1990 m. vadinasi „Dzūkų žinios“ ir dabar spausdinamas Alytuje.

1990 m. Lazdijų spaustuvė tapo savarankiška, valstybine, turėjo iškiliosios spaudos mašinas, spausdino blankus, smulkius spaudinius. Nuo 1995 m. tapo UAB „Spaula“.

## Šaltiniai
Lazdijų žvaigždė

**Lazdijų žvaigždė** – nepriklausomas Lazdijų rajono savaitraštis, ėjęs nuo 1996 m. gruodžio mėn. ir nuo 2004 m. informacinis portalas Seinų g. 3, Lazdijai. 

## Istorija
Įsteigė Kęstutis Matulevičius ir leidybinė firma „Rytų žvaigždė“. Leidžiamas penktadieniais. Tiražas 1996 m. – 2000 egz., 2010 m. – 4800 egz. Redaktorius Kęstutis Matulevičius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Lazdijų žvaigždė“  informacinis portalas