Jonavos geležinkelio stotis

**Jonavos geležinkelio stotis** – geležinkelio stotis šiauriniame Jonavos miesto pakraštyje, 2 km nuo miesto centro, prie Vilniaus–Klaipėdos geležinkelio. Stoja keleiviniai traukiniai Vilnius–Klaipėda ir Kaunas–Šiauliai. Iš miesto geležinkelio stoties pasiekiami aplinkiniai miestai Kėdainiai ir Kaišiadorys. Atskiromis savaitės dienomis pasiekiamas ir Kaunas, tarpukariu – ir Ukmergė (siauruoju Jonavos–Ukmergės geležinkeliu). Stoties šiaurėje atsišakoja pramoninis Jonavos–Rizgonių geležinkelis.

Stoties pastatų kompleksas – kultūros paveldo objektas (Nr. ), kuriam priskirti stoties rūmai (Nr. ) ir ūkinis pastatas (Nr. ). Rūmai išlikę autentiški, kokie buvo pastatyti įkūrus stotį (nors tai buvo tik IV klasės stotis).

Ant stoties pastato yra memorialinė lenta 1941 m. birželio 14 d. ir 1945–1952 m. iš šios stoties ištremtų dabartinių Jonavos, Ukmergės ir Kėdainių rajonų gyventojų atminimui, atidengta 1989 m. birželio 13 d.


Jonava 2023f.jpg | Stoties keleivių rūmai
Jonava 2023h.jpg | Stoties ūkinis pastatas
Jonava 2023e.jpg | Atminimo lenta tremtiniams


## Istorija

Atidaryta 1871 m. rugsėjo 4 d. Liepojos–Romnų geležinkelio atšakoje, įgalinus susisiekimą su Vilniumi, Šiauliais, Liepojos ir Sankt Peterburgo miestais. Tai buvo IV klasės geležinkelio stotis. Taip XIX a. pabaigoje Jonava tapo svarbiu Lietuvos geležinkelių tašku, tai palengvino Jonavos susisiekimą su Vilniumi ir kitais Rusijos imperijos miestais. Tuo metu miestas ėmė plėstis ir šiaurine kryptimi.

1892 m. iš stoties išvyko 16,5 tūkst. keleivių. Tais laikais į Peterburgą iš Jonavos buvo vežamos braškės, obuoliai. 1913 m. stotyje dirbo viršininkas, 3 jo padėjėjai, 5 iešmininkai, 2 krovinių raštininkai, 2 sargai, krovinių kasininkas ir svėrėjas. XX a. tarpukariu Jonavoje veikė plačiojo ir siaurojo geležinkelio stotys – 1923 m. jose buvo surašyti 193 gyventojai. Tuo metu stotyje buvo depas 600 mm vėžės siaurojo geležinkelio traukiniams remontuoti, link Ukmergės ėjo Jonavos–Ukmergės siaurasis geležinkelis.

Užėjus sovietams iš stoties į tremtį Sibire buvo išvežami Jonavos ir apylinkių gyventojai. 1989 m. ant stoties pastato buvo atidengta memorialinė lenta 1941–1952 m. trėmimų iš Jonavos ir Ukmergės rajonų aukoms atminti. Ankstyvuoju sovietmečiu prie stoties veikė pradinė mokykla.

1993 m. stotis įtraukta į Kultūros vertybių registrą. XXI a. po Lietuvos įstojimo į Europos Sąjungą, Jonavos geležinkelio stotis, jos prieigos ir peronai buvo atnaujinti gavus ES struktūrinių fondų paramą (paramos gavėjas – AB „Lietuvos geležinkeliai“), be to, prailginti stoties keliai IX koridoriuje.

## Architektūra

Stoties rūmai – „plytų stiliaus“, pailgo stačiakampio plano, su dviem rizalitais pagrindiniame fasade. Fasadai puošti kaitaliojant įvairius plytų mūrijimo būdus, pastatą šildė 10 krosnių. Prie perono stovėjo medinis tualetas keleiviams. Stotyje buvo telegrafas ir 2 telefono aparatai. Geležinkeliečiams pastatyta keletas namų – 2 geresni, 2 kelio sargui ir 2 dideli darbininkams. Buvo vandens bokštas, į kurį pumpuotas šaltinio vanduo; šalia jo stovėjusiame pastate buvo garo variklis, kėlęs vandenį į bokštą.

## Galerija

Train station of Jonava002.jpg | Stoties peronas, 2007 m.
Train in Jonava002.jpg | Traukinys „Vilnius–Klaipėda“, 2007 m.
Jonava 2023n.jpg | Stoties interjeras, 2023 m.
Jonava 2023l.jpg | Bėgiai link Kėdainių, 2023 m.
Jonava 2023p.jpg | Iš Vilniaus atvykstantis traukinys, 2023 m.


## Šaltiniai