open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Runikiai

**Runikiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Germaniškio, į vakarus nuo kelio .

## Istorija

Pokario metais Runikių apylinkėse veikė Algimanto apygardos, Dariaus ir Girėno partizanų apygardos, Pilėnų partizanų tėvūnijos partizanai.

1956–1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė. 1992–1994 m. veikė Runikių žemės ūkio bendrovė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* partizanas Suveizdis Mykolas (Budrys), žuvęs 1956 m. liepos 15 d.
* partizanas Žilinskas Edvardas (Vanagas), žuvęs 1956 m. liepos 15 d.

## Šaltiniai
Velykionys

**Velykionys** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Germaniškio, kairiajame Nemunėlio krante.

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose nuo 1645 m. minimas Velykionių dvaras. Iki Antrojo pasaulinio karo veikė keturmetė mokykla. 1956–1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštelkų valsčius

**Aukštelkų valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje. Centras – Aukštelkai.

## Istorija

Valsčius įkurtas per 1565–1566 m. administracinę reformą iš dalies Upytės valsčiaus žemių.

Caro laikais nebuvo atkurtas.
Kočėnai

**Kočėnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Suosto, kairiajame Apaščios krante.

## Istorija

Kočėnai istorijos šaltiniuose paminėti 1645 m.

1957–1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1912 m. kovo 23 d. – karininkas Jokūbas Dilys.
* 1920 m. balandžio 5 d. – inžinierius Kostas Tymukas.
* 1931 m. sausio 15 d. – dr. Povilas Briedis.
* 1973 m. – tautodailininkas tapytojas Gediminas Briedis.

## Šaltiniai
Nausėdžiai (Nemunėlio Radviliškis)

**Nausėdžiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Nemunėlio Radviliškio, dešiniajame Apaščios krante.

## Istorija

1957–1991 m. Nausėdžių kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1912 m. rugsėjo 10 d. – agronomas, kompozitorius, dainininkas Juozas Briedis.
* 1923 m. liepos 23 d. – agronomas, visuomenės veikėjas Stasys Briedis.
* 1927 m. kovo 26 d. – tautodailininkas Augustas Staliūnas.
* 1940 m. rugpjūčio 27 d. – inžinierius technologas, irklavimo sporto tarptautinės klasės sporto meistras, Olimpinių žaidynių, pasaulio, Europos pirmenybių medalininkas, treneris Vytautas Briedis.
* 1948 m. gruodžio 3 d. – zootechnikė, literatė Zina Šarkienė.

## Šaltiniai
Samas (sala)

**Samas** () − Graikijos sala Egėjo jūroje, Pietų Sporadų salyne, 2 km nuo Mažosios Azijos pusiasalio. Svarbiausias miestas ir uostas − Vatis. Jame yra antikos paminklų.

Salos plotas 478 km²; ilgis − 43 km, plotis − 13 km. Gyventojų − 33 814 (2001).

Samo salos paviršius kalnuotas; didžiausias aukštis 1434 m (Kerketefso kalnas). Čia yra gaunamas boksitas, marmuras.

Samo sala buvo vienas Kretos−Mikėnų kultūros centrų. Seniausieji gyventojai lelegai ir karai. Juos I tūkstantmečio pr. m. e. pradžioje iš Samo salos išstūmė jonėnai.

VIII a. pr. m. e. Samo saloje susikūrė polis. Labiausiai jis klestėjo Polikrato laikais. Nuo III a. pr. m. e. sala paeiliui priklausė Makedonijai, Pergamui, Romai, Bizantijai, Genujai, Venecijai, nuo XVI a. vidurio iki 1913 m. − Osmanų imperijai.

1913 m. Samo sala prijungta prie Graikijos.

Per archeologinius tyrinėjimus rasta antikinio polio (įtvirtinto akropolio, molų, ne ankstesnių kaip V a. pr. m. e. gyvenamųjų pastatų) ir netoli jo buvusios Heros šventyklos (Herajono) X−VI a. pr. m. e. liekanų.

## Nuorodos

* Samo sala  (anglų, graikų k.)
Namnao nacionalinis parkas

**Namnao nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Fitsanuloko ir Čaijafumo provincijose. Parkas įkurtas 1972 m. gegužės 4 d.

## Vieta
Parkas užima 966,00 km², apima Khonsano (Khon San) Čaijafumo, bei Lomkao (Lom Kao), Lomsako (Lom Sak) ir Namnao (Nam Nao) Fitsanuloko apylinkes, 120 km į rytus nuo provincijos centro Fitsanuloko.

## Flora ir fauna
Namnao nacionaliniame parke vyrauja drėgni visžaliai, lapuočių, mišrūs miškai ir pievos.
Iš retų augalų parke sutinkama: stambiavaisis koralmedis (*Pterocarpus macrocarpus*), *Afzelia xylocarpa*, tamsioji dalbergija (*Dalbergia oliveri*), rudoji šorėja, *[[shorea siamensis]]*, aukštasis sparnenis (*Dipterocarpus alatus*), kvapioji hopėja (*Hopea odorata*), bei įvairūs bambukai, žolės ir orchidėjos.

Parke gyvena: Indijos muntjakas, Azijinis dramblys (*Elephas maximus*), gaūras, Indinis zambaras, Himalajinis lokys, Indokininis tigras, ožka (*Capricornis milneedwardsii*), Javinis elniukas, Malajinis lokys, dygliatriušis, laibaliemenės beždžionės, Bengalinė katė (*Prionailurus bengalensis*), bantengas ir kt., sutinkama daugiau nei 200 rūšių paukščių ir 340 rūšių drugelių.

## Įžymiausios vietos
* Heosajo (Heo Sai), Saithongo (Sai Thong), Tatfranba (Tat Phranba) kriokliai.
* Fahongo (KPha Hong) ir Thamjanamnao (Tham Yai Nam Nao) urvai.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Razališkis

**Razališkis** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Nemunėlio Radviliškio.

## Istorija

1957–1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojai (Biržai)

**Pagojai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Nemunėlio Radviliškio, kairiajame Bėnupės krante, pasienyje su Latvija.

## Istorija

1957–1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė literatė Pranciška Matulytė–Paškovičienė–Norušienė (1918–).

## Šaltiniai
Pindas

**Pindas** () − kalnai šiaurės Graikijos vakaruose ir Albanijos pietvakariuose. Didžiulis Pindo kalnynas tęsiasi nuo Albanijos sienos į pietus iki Metsovo miestelio ir už jo, rytuose siekia Makedoniją, o vakaruose Jonijos jūrą. Šie kalnai apima 2 nacionalinius parkus atrą pagal dydį Graikijos tarpeklį, taip pat antrą pagal aukštį šalies kalną − Smoliką (2640 m). Nuo spalio iki gegužės Pindo viršūnę dengia sniegas.

Kalnų ilgis apie 230 km, o didžiausias aukštis 2637 m (Smoliko kalnas).

Pindo kalnai susidarę iš klinties ir flišo. Kalnagūbrius skiria Aliakmono, Aojo, Arachto, Aspropotamo slėniai. Kalnų šlaitai apaugę makija, ąžuolynais, bukynais, eglynais.

## Nuorodos
* Graikijos kalnų flora  (anglų k.)
Ločiai

**Ločiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Nemunėlio Radviliškio, šiaurės vakariniame Biržų girios pakraštyje.

## Istorija

1957–1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1887 m. kovo 11 d. – karininkas Mikas Eidukas.
* 1911 m. liepos 3 d. – agronomas selekcininkas Kostas Bėčius.
* 1937 m. gegužės 10 d. – agronomas, mokslų daktaras, knygų autorius Vilius Vytautas Bėčius.

## Šaltiniai
Kristaus bažnyčios parapija (Barbadosas)

**Kristaus bažnyčia** – viena iš 11 Barbadoso parapijų. Ši parapija užima 57 km² plotą ir yra pačiuose salos pietuose. Ši parapija pavadinimą gavo 1629 m. – suteikta tuometinio vadovo Viljiamo Tsftono.

Šioje parapijoje yra Grantley Adams tarptautinis oro uostas, taip pat vienintelė visoje saloje mangrovė. Pagrindinis Kristaus bažnyčios parapijos miestas yra Oistinsas.

## Šaltiniai
Lukėnai

**Lukėnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Nemunėlio Radviliškio, šiaurės vakariniame Biržų girios pakraštyje. 

## Istorija

Lukėnai istorijos šaltiniuose paminėti 1643 m. rugpjūčio 3 d.

1957–1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Parupė

**Parupė** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Nemunėlio Radviliškio, kairiajame Nemunėlio ir Apaščios krante. Netoli stovi Nemunėlio Radviliškio tiltas.

## Istorija

1957–1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1939 m. kovo 25 d. – inžinierė, technologė, mokslininkė, technologijos mokslų daktarė Elvyra Danutė Čygaitė–Rinkevičienė.
* 1945 m. balandžio 23 d. – vertėja Bronė Balčienė.

## Šaltiniai
Leitiškiai

**Leitiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Nemunėlio Radviliškio, kairiajame Nemunėlio krante prie sienos su Latvija.

## Istorija

1957–1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1909 m. spalio 12 d. – kunigas, filosofas, filosofijos mokslų daktaras Andrius Baltinis.
* 1944 m. sausio 12 d. – tautodailininkė Vanda Briedienė-Puzinaitė.

## Šaltiniai
Miletas

**Miletas** (, , , ) − senovės graikų miestas Mažosios Azijos vakarinėje pakrantėje, prie Meandro upės žiočių; dabartinėje Turkijos teritorijoje.

## Istorija
Miletą apie XVI a. pr. m. e. įkūrė achajai. II ir I tūkstantmečių pr. m. e. sandūroje jame apsigyveno jonėnai.

VIII−VI a. pr. m. e. Miletas buvo vienas labiausiai išsivysčiusių graikų polių. Miletiečiai įkūrė apie 70 kolonijų, daugiausia Marmuro ir Juodosios jūros pakrantėse. Jis labiau nei kiti graikų miestai garsėjo menu, politika ir prekyba. Buvo pagrindinis Jonijos lygos uostas bei klestėjo kaip meno ir pramonės centras.

VI a. pr. m. e. Milete susiformavo Mileto natūrfilosofijos mokykla. Tuo metu Miletas atiteko Persijai.

Apie 500 m. pr. m. e. miletiečiai vadovavo Jonijos graikų miestų sukilimui prieš persus. 494 m. pr. m. e. persai Miletą sugriovė.

479 m. pr. m. e. miestas pradėtas atstatyti ir apie 466 m. pr. m. e. užstatytas pagal taisyklingą (vadinamą Hipodamo) planą su stačiakampiu gatvių tinklu.

Po Peloponeso karo (431−404 m. pr. m. e.) miestas vėl atiteko persams, 334 m. pr. m. e. − Aleksandrui Makedoniečiui, 129 m. pr. m. e. − Romai.

Bėgant metams Miletas pamažu sunyko.

Nuo XX a. pradžios Milete vykdomi archeologiniai kasinėjimai. Atkasami architektūros paminklų griuvėsiai: trijų agorų − šiaurinės (su bulės susirinkimams skirtu pastatu, vadinamu *Buleuterionu*, dviem Apolono šventyklomis ir kitais pastatais), pietinės ir vakarinės (su jonėnine Atėnės šventykla).
Kazokiškė

**Kazokiškė** – buvęs kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Svirkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaženiai

**Kaženiai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Kučiūnų, Zapsio ežero krante, prie Alnos upelio.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Alnų valsčiui, Berznyko parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaženiškiai

**Kaženiškiai** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Gelvonų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kėbaičiai

**Kėbaičiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Raseinių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kebiškė

**Kebiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Naujo Strūnaičio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kedėbliškiai

**Kedėbliškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Plokščių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kazokiškis

:: *Apie kaimą Ukmergės rajone žr. [[Kazokiškis (Ukmergė)]]*.

**Kazokiškis** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Tauragnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keiniškė

**Keiniškė** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, už 7 km nuo Pavandenės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kinderis Zenonas (g. 1937 m.) – hidrotechnikos inžinierius,
* Viktorija Daujotytė (g. 1944 m.) – literatūrologė.

## Šaltiniai
Keižiai

**Keižiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Dūkštelių. 

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kažemėkai

**Kažemėkai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Katyčių.

## Istorija

1669 m. paminėtas Jurgis Kažamekaitis Kažamėkuose. XX a. pradžioje kaime buvo keliolika didelių viensėdžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kekersai

**Kekersai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Katyčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kėkštai (Ignalina)

**Kėkštai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Didžiasalio, prie Birvėtos ir Kamojos santakos. Pro kaimą eina kelias , taip pat keliukai į Didžiasalį, Bobėnus. Seniau ėjo Adutiškio–Didžiasalio geležinkelis (dabar išmontuotas).

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Kė́kštas*. Kaimas minimas 1719 m. kaip *Kiakſztĳ*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui.

Kaizerinės Vokietijos kariuomenei 1915 m. rudenį okupavus Tverečių ir aplinkinius kaimus, kaimo apylinkėmis ėjo fronto linija, nusistovėjusi iki karo pabaigos. Yra išlikę pirmojo pasaulinio karo gynybiniai įtvirtinimai (kultūros paminklas). Lenkmečiu veikė Lietuvių „Kultūros“ švietimo draugijos skyrius. Sovietmečiu priklausė Dysnos apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kėkštai (Kretinga)

**Kėkštai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Dupulčių, 8 km į pietus nuo Kretingos, 3 km į rytus nuo Kretingalės, šalimais Bonės upelio. Kaime veikia misionieriaus kunigo Hermano Šulco įsteigtas jaunimo socialinės globos centras.

## Etimologija

Vietovardis kildinamas nuo Kretingalės apylinkėse paplitusios pavardės *Kėkštas* (< 'kėkštas'). Seniau dar vadintas **Šūdbarzdžiais**. 1540 m. Kretingalės apylinkėse minimas asmuo *Geyll(a) Sudebar*. Dalis *Gail-* tikriausiai yra senasis vardas *Gailius, Gailis*, o antrasis vardas iš  ‚šūdas‘ ir *bārda* ‚barzda‘. Vėliau pavardė sulietuvėjo.

## Istorija

XX a. pradžioje kaime buvo keliolika viensėdžių, kalvė. TSRS laikais sunyko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kėkštai (Plungė)

**Kėkštai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 7 km nuo Grumblių, Kairiajame Babrungo krante. Netoli kaimo eina .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keliakiemis

:: *Apie kaimą prie Rusakalnio žr. [[Keliakiemis (Rusakalnis)]]*.

**Keliakiemis** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Balceriškių, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo telkšo Šiemetis, rytų pusėje – nedidelis Keliakiemio ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keležeriai

**Keležeriai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Kriaunų. Šalia telkšo Keležeris.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keliuotiškiai (Pasvalys)

**Keliuotiškiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Grūžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kelmaičiai

**Kelmaičiai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Aštriosios Kirsnos.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kelmaičiuose 1899 m. rugpjūčio 13 d. gimė kalbininkė, viena fonetikos mokslo pradininkių Lietuvoje Elžbieta Mikalauskaitė.

## Šaltiniai
Kelmanonys (Prienai)

**Kelmanonys** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Balbieriškio, šalia kelio . 

## Istorija

2017 m. kaimas buvo panaikintas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuokaviečiai

**Kuokaviečiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Pundurių, kairiajame Nemunėlio krante, prie kelio Kvetkai–Nemunėlio Radviliškis, rytiniame Biržų girios pakraštyje prie sienos su Latvija.

## Istorija

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė zootechnikas, mokslininkas Vladislovas Kalpokas (1924–1994).

## Šaltiniai
Keliuotiškiai

**Keliuotiškiais** vadinami kaimai du gretimi kaimai:

* šiaurinis kaimas Pakruojo rajone;
* pietinis kaimas Pasvalio rajone.
Keliuotiškiai (Pakruojis)

**Keliuotiškiai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 9 km nuo Guostagalio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kelmytė

**Kelmytė** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Prūdiškių, greta kelio . Įsikūręs Petešos miškuose, prie Petešos upelio (sudarytas Kelmytės tvenkinys).

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kelpiškės

**Kelpiškės** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 15 km nuo Suginčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kelpiškis

**Kelpiškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Rubikių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kemėrai

**Kemėrai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Baisogalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kelpučiai

**Kelpučiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Tverečiaus, Vytėnų miške, abipus Birvėtos upės ir jos pelkėto slėnio.

## Etimologija
Pavadinimas neaiškios kilmės, gal iš spėtino asmenvardžio **Kelpùtis*. Vietovė minima nuo 1755 m.

## Istorija
XIX a. pab. šis valstybinis kaimas priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui.

1921 m. įsteigta lietuviška mokykla.

Iki XX a. vid. buvo du kaimai: Senieji Kelpučiai dešiniajame Birvėtos krante ir Naujieji Kelpučiai kairiajame.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kelvėtai

**Kelvėtai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 10 km nuo Veiviržėnų, 8 km nuo Judrėnų, 6 km į rytus nuo Švėkšnos, 4 km nuo Šalpėnų. Žemė ribojasi su Kidulių, Pakalniškių (abu Veiviržėnų sen.) kaimais, Vakariniu pakraščiu teka Judrė (dešinysis Graumenos intakas). Iš rytų prieina Kelvėtų ir Medžioklės miškai.

## Istorija

1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje minima *sluzba Kielatow* Matutaičio vaitystėje (). Gyveno 6 šeimos. 1695 m. – *sluzba Kieylatow* Augilovo vaitystėje () įrašyta 10 šeimų. 1737 m. Švėkšnos bažnyčios katalikų registracijos knygoje įrašytos 6 šeimos, kuriose gyveno 28 žmonės. 1820 m., padalijus Švėkšnos dvaro valdą, Kelvėtų kaimas atiteko grafui Jurgiui Pliateriui, Gedminaičių dvaro savininkui. 1846 m. bažnyčios sudarytame sąraše jau minima 12 šeimų, kuriose gyveno 130 žmonių. 1923 m. Kelvėtų kaime buvo 22 ūkiai, kuriuose buvo 144 gyventojai.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

Iki 1950 m. kaimas priklausė Švėkšnos valsčiui, vėliau – Šalpėnų, Judrėnų, Veiviržėnų apylinkėms.

## Gyventojai

## Literatūra
* Kazys Rėbžda. Šalpėnai. Kaunas: UAB Lisaura, 2015.

## Šaltiniai
Zeliškiai

**Zeliškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Pundurių, kairiajame Nemunėlio krante, prie kelio Kvetkai–Nemunėlio Radviliškis, rytiniame Biržų girios pakraštyje.

## Istorija

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kengiai

**Kengiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Raseinių. Auga saugoma Kengių liepa.

## Istorija

Kengių dvaras istoriniuose šaltiniuose paminėtas 1775 m. Juozapas Zacharijus (kitur Hilarijus) Liaudanskas 1794 m. paveldėjo Kengius iš savo tėvų: Juozapo Lauryno ir Barboros Pranevičiūtės Liaudanskų. Vėliau dvarą valdė Juozapo Zachariaus sūnus Mykolas Januarijus Liaudanskas (g. 1802), po jo mirties dvaras atiteko vienai iš dukterų. Vėliau 1882 m. dalis dvaro atiteko Nadieždai Šarupičienei (1880–1948) ir jos vyrui kaip pasoga. Tais pačiais metais statytas namas, ūkiniai pastatai, užveistas sodas ir želdiniai.

1930 m. liepos 18 d. Kengių dvaras pateko į Raportų knygą „Vytauto Didžiojo garbei“, kuomet čia lankėsi Vytauto Didžiojo jubiliejinius metus minėjusi procesija.

## Gyventojai

## Galerija

Sodyba prie Kengių liepos.JPG|Sodyba netoli Kengių liepos
Žvyrkelis, Kengiai.JPG|Žvyrkelis Kengiuose
Kengiai, dvarvietės namas.JPG|Buvusios dvarvietės namas
Kengiai, ūkio pastatas 3.JPG|Ūkio pastatas
Kengiai, Digrių koplyčia.JPG|Digrių šeimos koplyčia
Kengiai, sodyba su vėliava.JPG|Sodyba su vėliava
Kengiai, sodyba su darželiu.JPG|Sodyba su darželiu
Kengiai, 2016.jpg|Medžių alėja žiemą


## Šaltiniai
Kentai

**Kentai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Platelių, prie kelio link Salantų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kentriai (Kelmė)

**Kentriai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pašilėnų.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Rima Baškienė (1960–), politikė

## Šaltiniai
Kepaliai (reikšmės)

**Kepaliais** vadinami kaimai:

* Joniškio rajone;
* Kelmės rajone Kražių seniūnijoje:
** prie Pašilės,
** prie Linkaučių.
Kemsynė (Zarasai)

**Kemsynė** – buvęs viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Imbrado, prie Kemsynės ežero.

## Istorija

Viensėdis panaikintas 2022 m. sausio 19 d., jo teritorija (35,19 ha) priskirta Kuklių kaimui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kena (Rukainiai)

**Kena** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km į pietus nuo Rukainių.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kepaliai (Pašilė)

**Kepaliai** – buvęs kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Pašilės.

## Istorija

Kepalių kaimas 2015 m. buvo panaikintas, o jo teritorija prijungta prie kitų kaimų, daugiausiai Liaudos kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kėpiai

**Kėpiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Užpalių. Šalia kaimo telkšo Mominys.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kėpiuose gimė matematikas Vytautas Merkys (1930–2024).

## Šaltiniai
Kėpštai

**Kėpštai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 13 km nuo Šiaudinės, šalia kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Slimaniškiai

**Slimaniškiai** (arba ***Slimaniškis***) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Pundurių, kairiajame Nemunėlio krante, prie kelio Kvetkai–Nemunėlio Radviliškis, rytiniame Biržų girios pakraštyje.

## Istorija

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rigmantiškiai

**Rigmantiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 11 km į pietryčius nuo Nemunėlio Radviliškio, kairiajame Nemunėlio krante, prie kelio Kvetkai–Nemunėlio Radviliškis, rytiniame Biržų girios pakraštyje pasienyje su Latvija.

## Istorija

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1831 m. gruodžio 6 d. – kunigas, pirmasis lietuvis Lietuvos evangelikų reformatų bažnyčios generalinis superintendentas Andrius Kadaras.
* 1925 m. vasario 12 d. – pedagogas, švietimo organizatorius Petras Jaudzemas.

## Šaltiniai
Totonakai

**Totonakai** − Šiaurės Amerikos indėnų tauta.

Totonakai gyvena Meksikoje (Pueblos, Verakruso, Hidalgo provincijose). Jų yra apie 220 000 žmonių. Kalba majų−sokių kalbų šeimos totonakų kalba.

Totonakai yra katalikai, bet išlikę ir pirmykščių tikėjimų.

Apie senovėje gyvenusius totonakus išliko archeologinių paminklų (piramidė su nišomis Tachine), spalvotos figūrinės keramikos, aikščių, kuriose buvo žaidžiami ritualiniai žaidimai su kamuoliu.

## Nuorodos
* Totonakai (anglų k.)
Zabiškiai

**Zabiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Nemunėlio Radviliškio, kairiajame Nemunėlio krante upės kilpoje, šiauriniame Biržų girios pakraštyje prie sienos su Latvija.

## Istorija

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Strelniekai

**Strelniekai** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į pietryčius nuo Nemunėlio Radviliškio, kairiajame Nemunėlio krante, prie kelio Kvetkai–Nemunėlio Radviliškis, rytiniame Biržų girios pakraštyje, pasienyje su Latvija.

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs nuo  – „šaulys“.

## Istorija

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ruobežiai

**Ruobežiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į pietryčius nuo Nemunėlio Radviliškio, kairiajame Nemunėlio krante, prie kelio , rytiniame Biržų girios pakraštyje prie sienos su Latvija. Išlikę Panemunėlio dvaro griuvėsiai.

## Istorija

Kaimas priklausė Panemunėlio dvarui, įsikūrusiam XVI a. Nemunėlio kairiajame krante, kurio išliko tik griuvėsiai.

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1903 m. birželio 12 d. – kunigas Francas Kalvanas.
* 1914 m. balandžio 24 d. – Lietuvos evangelikų liuteronų bažnyčios vyskupas, Konsistorijos pirmininkas Jonas Kalvanas.

## Galerija

2011 04 24Biržai112Panemuniodvaras1.JPG|Panemunėlio dvaras
2011_04_24Biržai112Panemuniodvaras2.JPG
2011_04_24Biržai112Panemuniodvaras3.JPG
2011_04_24Biržai112Panemuniodvaras4.JPG


## Šaltiniai
Saleng Luango pievų nacionalinis parkas

**Saleng Luango pievų nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Fitsanuloko ir Fetčabuno provincijose. Parkas įkurtas 1963 m. spalio 29 d.

## Vieta
Parkas užima 1 262,40 km², apima Vangthongo (Wang Thong), Nakhonthajo (Nakhon Thai) ir Noenmaprango (Noen Maprang) Fitsanuloko bei Khaokho (Khao Kho) ir Vangpono (Wang Pon) Fetčabuno apylinkes, 50 km į rytus nuo provincijos centro Fitsanuloko.

## Flora ir fauna
Saleng Luango pievų nacionaliniame parke vyrauja drėgni visžaliai, lapuočių ir mišrūs miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: tankiažiedis ąžuolūnas (*Lithocarpus densiflorus*), aukštasis sparnenis (*Dipterocarpus alatus*), vietinis mangas, kvapioji hopėja (*Hopea odorata*), *Pometia pinnata*, didysis tikmedis (*Tectona grandis*), *Afzelia xylocarpa*, Vietnaminė pušis (*Pinus merkusii*), stambiavaisis koralmedis (*Pterocarpus macrocarpus*) ir kt.

Parke gyvena: Indijos muntjakas, azijinis dramblys (*Elephas maximus*), indinis zambaras, indokininis tigras, šernas, makakos, laibaliemenės beždžionės, malajinė civeta bei įvairūs paukščiai.

## Įžymiausios vietos
* Kaengsopa (Kaeng Sopa) krioklys ().
* Pojo (Poi) krioklys ().
* Sridito (Sri Dit) krioklys ().
* Apžvalgos aikštelė iš kurios atsiveria nuostabus vaizdas į parką ().

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Tabokinė

**Tabokinė** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 25 km į šiaurę nuo Biržų, Nemunėlio kairiajame krante, prie kelio Kvetkai–Nemunėlio Radviliškis, šiauriniame Biržų girios pakraštyje. Ties kaimu Nemunėlio upėje yra Tabokinės dolomito atodanga.

## Istorija

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė. 1993–1996 m. veikė Tabokinės žemės ūkio bendrovė.

|}

## Gyventojai

## Galerija

2011_04_24Biržai096Tabokinės1.JPG|Tabokinės atodanga
2011 04 24Biržai096Tabokinės3.JPG|Tabokinės atodangos rodyklė


## Šaltiniai
Šniurkiškiai (Nemunėlio Radviliškis)

**Šniurkiškiai** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 24 km į šiaurę nuo Biržų, kairiajame Nemunėlio krante, prie kelio Kvetkai–Nemunėlio Radviliškis, šiauriniame Biržų girios pakraštyje.

## Istorija

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė. 

|}

## Šaltiniai
Aregva

**Aregva** (, ) – miestas Paragvajuje, 30 km į rytus nuo Asunsjono. Centrinio departamento administracinis centras. ~67 tūkst. gyventojų. Miestas įsikūręs Ipakarajaus ežero vakarinėje pakrantėje, prie Salado upės. Pasiekiamas keliu iš Lukės.

## Ekonomika, turizmas

Aregva – svarbus braškių auginimo centras. Miestas taip pat žymus savo amatais, ypač keramika. Aregva yra svarbus turistinis centras, pamėgta Asunsjono gyventojų poilsio vieta. Turistai lanko Ipakarajaus ežero pakrantės, kuriose išlikę kolonijinių laikų vilų. Apylinkėse išlikę miškų, krūmynų. Kitas dėmesio vertas objektas – Ibitipanemos kalnagūbrio monolitinės uolos – Sero Kojis ir Sero Čorori. Šios iš aštuonkampių rausvos uolienos luitų sudarytos uolos 1993 m. įtrauktos į šalies gamtos paveldą.

## Istorija

Vietovės pavadinimas kilęs iš gvaranių kalbos. Manoma, kad jis reiškia „iš aukštumų“, t. y. čia gyvenę indėnai laikyti aukštumų, kalnų indėnais. Gyvenvietę 1538 m. Ipakarajaus ežero pakrantėje įkūrė Domingas de Irala. Pirmasis jos pavadinimas buvo *Tapaicuá*. Pradžioje tai buvo gyvulininkystės centras, bet XIX a. pab. tapo valdininkų, rašytojų poilsiaviete.

## Galerija


Image:Playa aregua.jpg|Ipakarajaus ežero krantinė
Image:Cerro koi3.jpg|Sero Kojo uola


## Šaltiniai
* Geografía del Paraguay – Editorial Hispana Paraguay S. R.L.- 1a. Edición 1999 – Asunción Paraguay
* Geografía Ilustrada del Paraguay – ISBN 99925-68-04-06 – Distribuidora Arami S. R.L.
* La Magia de nuestra tierra. Fundación en Alianza. Asunción. 2007.
Lukiškis (Biržai)

**Lukiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 m į pietvakarius nuo Nemunėlio Radviliškio, prie kelio .

## Istorija

1956–1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sebentiškis

**Sebentiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Suosto, prie kelio .

## Istorija

Sebentiškio dvaro savininkas Liudomiras Krauzė mirė 1906 m. nepalikęs įpėdinių. Knygnešys Jurgis Bielinis bandė tarpininkauti, kad dvaro žemes nusipirktų buvę dvaro baudžiauninkai. Dvarą nupirko Antanas Chodkauskas, Sofijos Smetonienės tėvas.

1956–1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1856 m. gegužės 11 d. – vienas iš slaptos „Apaščios ir Nemunėlio Vienybės“ draugijos organizatorių, jos leidinėlio „Palemonas“ leidėjų Jonas Čerka–Čerkauskas.

## Šaltiniai
Muoriškiai

**Muoriškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Nemunėlio Radviliškio, kairiajame Nemunėlio krante, prie kelio Kvetkai–Nemunėlio Radviliškis, šiauriniame Biržų girios pakraštyje pasienyje su Latvija.

## Istorija

1949–1993 m. kolūkio „Auksinė varpa“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė fotografas Donatas Zvilna (1963–).

## Šaltiniai
Naujikai (Nemunėlio Radviliškis)

**Naujikai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Suosto, kairiajame Apaščios krante.

## Istorija

1957–1991 m. Nausėdžių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rindaugai

**Rindaugai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Suosto ir 10 km į pietvakarius nuo Nemunėlio Radviliškio. Rindaugų dvaras (liekanos).

## Istorija

1645 m. minimi Biržų kunigaikštystės žemėlapyje kaip *Ryndawgi*. XIX a. minimas Rindaugų dvaras.

1956–1992 m. kolūkio „Švyturys“ gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palsupė

**Palsupė** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Biržų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šidliškiai

**Šidliškiai** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Pučiakalnės, pasienyje su Latvija.

## Istorija

1982 m. kaimas buvo panaikintas, bet 2018 m. atkurtas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šv. Andriaus parapija (Barbadosas)

**Šv. Andriaus parapija** – viena iš vienuolikos Barbadoso parapijų. Ši parapija yra šiaurinėje salos dalyje. Ši salos dalis yra aukščiausia – joje yra aukščiausias salos taškas Hilabio kalnas (336 m). Parapijos vardas duotas nuo Apaštalo Andriaus vardo.

## Šaltiniai
Šv. Jurgio parapija (Barbadosas)

**Šv. Jurgio parapija** – viena iš 11 Barbadoso parapijų. Tai yra viena iš dviejų Barbadoso parapijų, neturinčių ribų su Atlanto vandenynu. Taip pat ši parapija ribojasi su daugiausiai kitų Barbadoso parapijų – 6.

## Šaltiniai
Šv. Jokūbo parapija (Barbadosas)

**Šv. Jokūbo parapija** – viena iš 11 Barbadoso parapijų. Ši parapija yra vakarinėje salos dalyje. Šv. Jokūbo parapija pasižymi savo istorija – būtent čia pirmą kartą 1625 m. išsilaipino britų kolonistai.

## Šaltiniai
Nacionalinis Antrojo pasaulinio karo memorialas

**Nacionalinis Antrojo pasaulinio karo memorialas** – nacionalinis Jungtinių Amerikos Valstijų paminklas, skirtas atminti amerikiečių karius, tarnavusius ginkluotose pajėgose, ir civilius, dalyvavusius Antrajame pasauliniame kare. Paminklą sudaro 56 stulpai ir pora arkų, supančių aikštę ir fontaną. Paminklas yra pastatytas Nacionalinėje alėjoje, JAV sostinėje Vašingtone. 

Memorialas buvo oficialiai atidarytas 2004 m. balandžio 29 d. Paminklą administruoja Nacionalinė parkų tarnyba. 2018 m. duomenimis, memorialą kasmet aplanko 4,6 milijono žmonių.

## Galerija

Image:Aerial view of National World War II Memorial.jpg|Nacionalinio Antrojo pasaulinio karo memorialo vaizdas iš oro.
Image:WWII Memorial Pacific.jpg|Pietinė memorialo dalis, paskirta karo veiksmuose Ramiojo vandenyno teatre dalyvavusiems žmonėms atminti.
Image:WW2memorial.jpg|
Image:World_War_Two_Memorial.JPG|Nacionalinis Antrojo pasaulinio karo memorialas
Image:WashingtonWW2MemorialInWinter.jpg|
Image:NWW2M_Pacific_arch.JPG|Ramiojo vandenyno teatro arka
Image:WWII Seal.JPG|
Image:World War 2 Memorial.jpg|Kiekviena iš 4 048 auksinių žvaigždžių simbolizuoja 100 amerikiečių, žuvusių karo metu.


## Išnašos
Rumbos

**Rumbos** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Biržų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kepuriai

**Kepuriai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Skapiškio. 

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Algimanto apygardos, Šarūno partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kepurynė

**Kepurynė** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Šimonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kepuriškis

**Kepuriškis** – viensėdis Kupiškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Skapiškio.

Netoli viensėdžio įsikūrusi Kepuriškio gel. stoties gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kepurninkai

**Kepurninkai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Šiluvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keragalviškis

**Keragalviškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Panemunėlio miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerbedėliai

**Kerbedėliai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Užvenčio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerai (Šakiai)

**Kerai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Tubelių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerbušiai

**Kerbušiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Paįstrio, Žaliosios girios pakraštyje, prie Laidės upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kereliai

:: *Apie kaimą Rokiškio rajone žr. [[Kereliai (Rokiškis)]]*.

**Kereliai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Skapiškio GS.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerėžiai (Akmenė)

**Kerėžiai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Naujosios Akmenės. Prie kaimo stūkso Lokavos piliakalnis.

## Istorija

Naujosios Akmenės apylinkės Kerežių kaimas 1984 m. liepos 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kergaliai

**Kergaliai** – buvęs viensėdis Šiaulių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šakynos, prie Gruzdžių-Gubernijos miškų.

## Istorija

Panaikintas 1986 m. spalio 20 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerblonys

**Kerblonys** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Miežiškių, Nevėžio aukštupyje prie kelio . Šalia kaimo stovi Gitėnų tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerbeliai

**Kerbeliai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Vadoklių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kėriškė

:: *Apie kaimą Švenčionių rajone žr. [[Kėriškė (Švenčionys)]]*.

**Kėriškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Mielagėnų, 0,5 km į pietvakarius nuo Gilūtų, už Gilūtų fermų ir Gilūtos upelio.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Kėrỹs*.

## Istorija
Šaltiniuose vietovė minima nuo 1749 metų. 1830 m. kaime buvo 5 sodybos. Priklausė Švenčionių apskrities, Mielagėnų valsčiui.

Lenkmečiu veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius, „Ryto“ draugijos lietuviška pradžios mokykla (1920–1926 m.). Sovietmečiu priklausė Mielagėnų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kėriškė (Švenčionys)

**Kėriškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, 2 km į pietvakarius nuo Stanislavavo, miškuose, prie Sirvėto ežero ir Sirvėtos ištakų.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Kėrỹs*.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keryvai

**Keryvai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Girkalnio, prie magistralės .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kermušija

**Kermušija** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Ratnyčios, Dainavos girioje, tuoj į šiaurę nuo Latežerio kaimo. Pro Kermušiją teka Cimokinės upelis, sudarytas tvenkinys. Toliau šiaurėje, miške, telkšo ežeras Ašarėlis.

## Etimologija

Vietovardis greičiausiai kilęs iš *kermušė̃, kermùšė* 'laukinis česnakas; česnakas'.

## Istorija

Kermušija rašytiniuose šaltiniuose yra minima nuo 1784 m.

XIX a. buvo užusienis Trakų apskrityje. 1866 m. buvo 2 sodybos ir 19 gyventojų katalikų.

2000 m. Kermušija iš Varėnos rajono perduota Druskininkų savivaldybei.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės
* Virginija Vingrienė (1971–), politikė, Seimo narė.

## Šaltiniai
Kermušinė (Vilnius)

**Kermušinė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Ažulaukės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kermušiškės

**Kermušiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Ažulaukės, Neries dešiniajame krante, netoli Kunos žiočių. Šalia kaimo eina plentas , atsišakoja keliukas į Skirgiškes.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kermuškalnis

**Kermuškalnis** – viensėdis Šakių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Griškabūdžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kernagiškiai

**Kernagiškiai** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kavarsko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kernavėlė

**Kernavėlė** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Dūkštų, į vakarus nuo Miežionių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keršiai

**Keršiais** vadinama:

* arkliai, kurių plaukai yra juodos, rudos ir baltos spalvų;
* kaimai:
** Biržų rajone;
** Šakių rajone;
* Keršiai - ežeras Anykščių rajone;
* Keršis – ežeras Molėtų rajone.
Kertauninkai

**Kertauninkai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žiežmarių.

## Gyventojai

### Žymūs gyventojai
* Kertauninkuose 1907 m. lapkričio 24 d. gimė prozininkas, vienas nuotykinės ir detektyvinės lietuvių literatūros pradininkų Justinas Pilyponis.

## Šaltiniai
Kerviai

**Kerviai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 9 km nuo Aleksandrijos. Per kaimą teka Kaltis, o pro šiaurinį pakraštį teka Sartis, žymintis sieną tarp Lietuvos ir Latvijos respublikų. Kaimas ribojasi su Nuosamų, Detlaukės, Viršilų ir Juodkaičių kaimais. Pokario metais apylinkėse veikė Žemaičių apygardos, Alkos partizanų rinktinės, Ylakių partizanų būrio partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kęsai

**Kęsai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Varnių, prie pietinių Girgždūtės šlaitų, šalia Nevardos upelio. Praeina kelias . Kaime aptiktas kapinynas (Didvyrių kapai).

## Etimologija

Kaimo pavadinimas žemaitiškai reiškia „krūmai, kupstai“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kęstaičiai

**Kęstaičiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Telšių, prie kelio į Platelius. Šiauriau kaimo telkšo Kurmio ežeras, rytų pusėje – Luknis. Miške išlikusios senosios kapinaitės.

## Istorija

Senovėje čia buvo Kęstaičių dvaras, kuris 1586 m. priklausė Kęstavičiams, iš kur ir kilo pavadinimas Kęstaičiai. XVII a. pastatyta Kęstaičių Šv. Roko bažnyčia. 1808 m. bažnyčia sudegė, 1820 m. pastatyta nauja.

1886 m. čia pralietas kraujas norint išsaugoti Kęstaičių bažnyčią, kurią uždaryti ir išardyti vertė Rusijos vietinė administracija. Žemaičiai, įsitvirtinę bažnyčioje, išsilaikė kelis mėnesius, kol nepakvietė kelis garnizonus kazokų. Prie bažnyčios veikė sergančių dvasininkų prieglauda, turėjo savo ūkį. Viską uždarė. Aptinkami tik buvusių pastatų pamatų akmenys.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Kęstutiškės

**Kęstutiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Babriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiaukliai (viensėdis)

**Kiaukliai** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 12 km nuo Zibalų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiaulakiai (Klaipėda)

**Kiaulakiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Antkopčio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ketūnai

**Ketūnais** vadinami kaimai:

* Mažeikių rajone:
** Ketūnai,
** Skuodo Ketūnai;
* Šiaulių rajone.
Ketūnai (Mažeikiai)

**Ketūnai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Šerkšnėnų. Buvo Ketūnų koplyčia.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Algirdas Pocius (1930–2021), rašytojas, politinis ir visuomenės veikėjas.
* Juozas Vitkus-Kazimieraitis (1901–1946),  rezistentas, partizanų vadas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Kiaulakiai (Telšiai)

**Kiaulakiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Tryškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiaulėdžiai

**Kiaulėdžiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Antašavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiaulėkai

**Kiaulėkai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Pabarės, 3 km nuo Tetėnų, 1 km į rytus nuo Kuršių, prie Pabaldės upelio, netoli santakos su Šalčia. Stūkso Kiaulėkų piliakalnis.

## Istorija

XIX a. pab. pateko į Lydos apskritį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiaunariškiai

**Kiaunariškiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Kražių, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiaulupiai

**Kiaulupiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, už 6 km nuo Girėnų, šalia kelio . Stovi Kiaulupių kapinių koplyčia.

## Istorija

2024 m. vasarį kaimo teritorijoje rasti devyni karo laikų sprogmenys.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vidmantas Staniulis (1950–2021), kultūros veikėjas, bibliofilas, kolekcininkas.

## Šaltiniai
Kiauneliškis (Utena)

**Kiauneliškis** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Saldutiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiauliškės

**Kiauliškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Paluknio, prie Ropėjų miškų, slėnyje šalia Luknos upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiaušagalys

**Kiaušagalys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Troškūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kibai

**Kibai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 14 km į šiaurės vakarus nuo Pakruojo, 6,5 km į pietvakarius nuo Pašvitinio, prie Pagados upelio.

## Pilkapis

Kaime yra spėjamas pilkapis, pažymėtas Pakruojo rajono 1991 m. žvalgomosios archeologinės ekspedicijos ataskaitoje (G. Zabiela, R. Jarockis, A. Girininkas). Pilkapiu laikoma 14 m skersmens ir iki 1,5 m aukščio dirvonuojanti, apardytais kraštais kalvelė, esanti 230 m į pietryčius nuo tilto per Pagados upelį ir 80 m į pietus nuo Vainiūnų–Voronių kelio. Pilkapį žymi lauko akmuo ir senas betoninis saugomo paminklo ženklas be informacinio skydo. 10 m į šiaurę nuo kalvelės, atvirame lauke, rastas pažaliavęs žmogaus kaulas. Keliama prielaida, jog tai gali būti ir senkapis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kibalos

**Kibalos** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Pabarės, šalia Balandžių, prie Nezdilės upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kybartėliai

**Kybartėliai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kaulakių. Per Dubysą nutiestas Petkūniškių tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kibelkščiai

**Kibelkščiai** (arba ***Kebelkštai***) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Kretingalės, prie Rąžės upės ir kelio į Pryšmančius.

## Etimologija
Vietovardis kildinamas iš asmenvardžio *Kibelkštis* (<  ‚kas šlubčioja‘), nors gali būti *Kybelka* atmaina. Seniau kaimas minimas kaip *Ilgauden Mauserim* – pavadinimas kildinamas iš asmenvardžių *Ilgaudas* ir *Mãžrimas*.

## Istorija
1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas prie sienos, 5 sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kibildžiai (Radviliškis)

**Kibildžiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Pakalniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kibučiai

**Kibučiai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 9 km į pietus nuo Žiežmarių, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Annemarie Selinko

**Ana Marija Selinko** (1914 m. rugsėjo 1 d., Vienoje – 1986 m. liepos 28 d., Kopenhagoje) – žydų kilmės austrų romanų rašytoja, kuri parašė ne vieną bestselerį. Garsiausias Seninko romanas yra „Dėzirė“ (Désirée) parašytas 1952 metais. Knyga buvo išversta į 25 kalbas, o 1954 metais pagal ją buvo pastatytas filmas, kuriame pagrindinius vaidmenis atliko Jean Simmons ir Marlon Brando.

## Gyvenimas

Ana Marija Selinko gimė Felikso ir Grėtės Selinko šeimoje. Feliksas Selinko buvo vienas iš trijų kompanijos „Selinko broliai“ akcininkų. Jos šeima buvo judėjų tikėjimo, o vėliau perėjo į protestantišką tikėjimą. Baigus vidurinę mokyklą kelis semestrus mokėsi kalbų ir istorijos Vienos universitete. Vėliau dirbo žurnalistės darbą Austrijoje, taip pat ir Prancūzijos žurnale „L`Intransigeant“.
Ištekėjo už Danijos diplomato Erling Kristiansen ir vėliau gyveno Kopenhagoje, Stokholme, Paryžiuje ir Londone. Prasidėjus antrajam pasauliniam karui, Selinko teko bėgti į Daniją, o vėliau vokiečiams užėmus Daniją ji pabėgo į Švediją, kur dirbo naujienų agentūroje ir raudonajame kryžiuje. Selinko motina ir sesuo mirė Vokietijos koncentracijos stovykloje.
Mirė turėdama 72 metus Danijoje ir buvo palaidota Kopenhagos priemestyje Hellerup kapinėse.

## Kūriniai

* Ich war ein häßliches Mädchen (Aš buvau negraži mergaitė). Viena, 1937.
* Morgen wird alles besser (Rytoj viskas bus geriau). Viena, 1941.
* Heute heiratet mein Mann (Šiandien veda mano vyras). Amsterdamas, 1943.
* Désirée (Dėzirė). Kelnas/Berlynas, 1952.

## Sukurti filmai pagal Selinko romanus

* Morgen ist alles besser (1948). Režisierius: Arthur Maria Rabenal
* Désirée (1954). Režisierius – Henry Koster, scenarijaus autorius – Daniel Taradash. pagrindinius vaidmenis atliko: Marlon Brando (Napoleonas Bonapartas) ir Jean Simmons (Désirée Clary).
* Ich war ein häßliches Mädchen (1955). Režisierius – Wolfgang Liebeneiner, pagrindinius vaidmenis atliko: Sonia Ziemann Anneliese, Dieter Borsche.
* Heute heiratet mein Mann (1956). Režisierius: Kurt Hoffmann, pagrindinius vaidmenis atliko: Liselotte Pulver kaip Thesi, Johannes Heesters Robert Petersen, Paul Hubschmid George Lindberg, Gustav Knuth kaip Karl E. Nielsen.
Kiauneliškis (Švenčionys)

**Kiauneliškis** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Linkmenų. Kaime buvo Kiauneliškio geležinkelio stotelė.

## Istorija

1945 m. kovo 11–12 d. į pietus nuo kaimo vyko kautynės tarp Lietuvos partizanų Tigro rinktinės Romelio kuopos ir NKVD kariuomenės – Kiauneliškio mūšis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kidžioniai

**Kidžioniai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Pušaloto. Prie kelio auga įspūdingas Kidžionių ąžuolas (skersmuo 1,3 m aukštyje – 510 cm, amžius apie 300–350 metų, aukštis apie 15-18 m). Kidžionių kaime yra kepurinis akmeninis Kidžionių vėjo malūnas. Yra išlikęs Kidžionių senkapis (jį juosia akmeninė kaimo kapinių tvora; rasta senovinių kirvių, smeigtukų, keramikos šukių, kaulų).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Važatkiemis

**Važatkiemis** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Ašmintos, už 6 km į rytus nuo Prienų, Nemuno kilpoje, šalia kelio . Šalia dunkso nedidelis Rūdupio miškas, toliau – Žarijų piliakalniai.

## Istorija

Važatkiemis rašytiniuose šaltiniuose minimas nuo 1578 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Važatkiemyje gimė Justinas Marcinkevičius (1930–2011), poetas, dramaturgas, vertėjas, visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Kieliškas

**Kieliškas** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Mackių, prie Peršėkės. Stūkso Kieliško piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kieliškės

**Kieliškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 8 km į vakarus nuo Palomenės, Gaižiūnų miškuose.

## Istorija

XIX a. pab. buvo Kieliškių užusienis Kauno apskrities Rumšiškių valsčiuje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Albinas Visockas (g. 1952), politikas

## Šaltiniai
Kiemeliškės (Šalčininkai)

**Kiemeliškės** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Gerviškių, prie kelio . Šiauriau kaimo auga Pačiabatų miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiemėnai (Panevėžys)

**Kiemėnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Naujamiesčio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Šulskis (1920–1976), biologas, LVA rektorius

## Šaltiniai
Kiemėnai (Vilnius)

**Kiemėnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Šumsko, 1 km nuo Vindžiūnų, prie Vilnios aukštupio. Prie pat kaimo praeina Baltarusijos–Lietuvos valstybinė siena. Kitapus sienos yra Kiemėnų kaimas Baltarusijoje.

## Istorija
Iki XX a. antros pusės dabartinis Kiemėnų kaimas Vilniaus rajone sudarė vakarinius didesnio Kiemėnų kaimo Šumsko valsčiuje pakraščius. Sudarius Lietuvos TSR–Baltarusijos TSR sieną, didžioji dalis kaimo liko pastarojoje šalyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kieriškiai

**Kieriškiai** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Dubingių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kikiriškės

**Kikiriškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Skriaudžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kylatrakis

**Kylatrakis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, šalia kelio , 4 km į šiaurę nuo Ignalinos, Jonalaukio miške. Tolėliau vakaruose telkšo Dringis. Yra buvusios Varniankos palivarko kapinės.

## Etimologija
Pavadinimas galimai kilęs iš asmenvardžio *Kỹlas, *Kylà* ir žodžio *trãkas* ʻaukšta, sausa pieva, apaugusi retais krūmais bei medžiais, miško aikštelė; iškirsta ar išdegusi miško vieta, skynimasʼ.

## Istorija
XIX a. pab. buvo kaimas Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje, buvo Vidiškių (Pšijaznės) dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kijutiškės

**Kijutiškės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Vydenių, šalia keliuko Kijučiai–Kriviliai ir posūkio į Razumną.

## Etimologija
Vietovardis tokios pat kilmės, kaip *Kijučių* kaimo vardas (iš asmenvardžių *Kijùtis, Kijùcis, Kìjus*).

## Istorija

XIX a. pab. Kijutiškės minimos kaip šlėktų okolica Lydos apskrityje.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 53 žmonės, iš kurių 33 buvo užrašyti lenkais ir 20 lietuviais.

## Šaltiniai
Kildonys

**Kildonys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Troškūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai