open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aukštutinio Verapaso departamentas

**Aukštutinio Verapaso departamentas** () – departamentas Gvatemalos centrinėje-šiaurinėje dalyje. Administracinis centras – Kobanas.

## Geografija

Būdingas aukštumų reljefas (paviršaus aukštis iki 2800 m), išraižytas upių slėnių. Yra urvų, drėgnųjų miškų. Svarbiausios upės – Poločikas ir Kahabonas, yra įsteigtas gamtos draustinis Semuk Čampėjus.

## Gyventojai

Dominuojanti departamento tauta – kekčiai. Didžiausi miestai – Kobanas, Čisekas, San Chuan Čamelkas, San Pedro Karčia.

## Administracinis suskirstymas

Departamentas padalintas į 17 savivaldybių:
# Čahalis
# Čisekas
# Kobanas
# Frai Bartolomė de las Kasas
# Lankinas
# Pansosas
# Raksruha
# San Kristobal Verapasas
# San Chuan Čamelkas
# San Pedro Karčia
# Santa Krus Verapasas
# Santa Marija Kahabanas
# Senahu
# Taktikas
# Tamahu
# Tukuru
# Santa Katalina la Tinta

## Šaltiniai
Skaistakalnis

**Skaistakalniu** vadinama:

* Žeimių piliakalnis;
* Panevėžio miesto dalis;
* kaimas Panevėžio rajone.
Skaistgiriai (Šakiai)

**Skaistgiriai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Sintautų, 0,5 km nuo kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kaimo svetainė
Skaistinė (Rokiškis)

**Skaistinė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 16 km į pietryčius nuo Obelių, prie Skaistinės ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skaistinė (Zarasai)

**Skaistinė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Samanių, prie keliuko Aleksandravėlėn, raistelių apsuptyje. Toliau vakaruose yra Skaistinė Rokiškio rajone.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skaistkalnis (Anykščiai)

**Skaistkalnis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Surdegio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skaistė (Rokiškis)

**Skaistė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Panemunio, prie rytinio Skaistės ežero kranto. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skaisteliai (Kalvarija)

**Skaisteliai** – buvęs kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Liubavo.

## Istorija

2025 m. kaimas panaikintas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grosetas

**Grosetas** – Italijos miestas, Toskanos regione, Groseto provincijos administracinis centras.

Mieste stūkso garsi Romos katalikų Šv. Lauryno katedra, pastayta XIII a. Gyvenvietėje veikia karinis ir viešasis Groseto oro uostas, bei turistinis Groseto jūrų uostas.

## Sportas
Mieste populiariausios sporto šakos yra beisbolas ir futbolas (klubas US Grosseto FC). Taip pat paplitęs amerikietiškas futbolas, kriketas, jojimas ir lengvoji atletika.

2001 m. Grosete vyko Europos jaunimo lengvosios atletikos čempionatas, o 2004 m. pasaulio jaunimo lengvosios atletikos čempionatas.

## Miestai partneriai
* Birkirkara, Malta
* Šymkentas, Kazachstanas
* Kotbusas, Vokietija
* Dimitrovgradas, Bulgarija
* Kašivara, Japonija
* Montroilas, Prancūzija
* Narbonas, Prancūzija

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Skapiškės

**Skapiškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Ažulaukės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skapiškiai

**Skapiškiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Verėduvos, prie Mituvos aukštupio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skapiškiai (reikšmės)

**Skapiškiais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone:
** Anykščių seniūnijoje,
** Kavarsko seniūnijoje;
* Raseinių rajone.
Skapiškiai (Anykščiai)

**Skapiškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Anykščių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skarbiškė

**Skarbiškė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Švenčionių. 

## Istorija
XX a. pr. užusieniss buvo Švenčionių apskrities Švenčioniųo valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skarbiškės

**Skarbiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Varkalių.

## Istorija

1986 m. kaimas panaikintas, bet 2016 m. atkurtas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skarbūdis

**Skarbūdis** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Griškabūdžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skardupiai (Kriūkai)

**Skardupiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 11 km į pietvakarius nuo Kriūkų, prie Skardupio upokšnio ir plento .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skardupiai (Šakiai)

**Skardupiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Slavikų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skaptatai

**Skaptatai** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Pandėlio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skapiškiai (Kavarskas)

**Skapiškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Džiugų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skardupiai (Kybartai)

**Skardupiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Šikšnių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skardžiai

**Skardžiais** vadinama:

* statūs vandens telkinio krantai;
* kaimai Molėtų rajone:
** Joniškio seniūnijoje,
** Suginčių seniūnijoje.
Skardžiai (Suginčiai)

**Skardžiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Skudutiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kobanas (Gvatemala)

**Kobanas** (, ) – miestas vidurio Gvatemaloje, 219 km į šiaurės rytus nuo Gvatemalos miesto, Čamos kalnagūbryje, 1320 m aukštyje, prie Kahabono upės. Aukštutinio Verapaso departamento centras. Per miestą eina Gvatemalos–Moraleso plentas.

Kobanas yra svarbus kavos auginimo centras. Miesto įžymybės yra Kalvarijos bažnyčia, centrinė aikštė, majų archeologijos muziejus, Dyzeldorfo kavos plantacija. Apylinkėse yra vaizdingų krioklių, olų (Lagino urvai), miškų, kurie saugomi nacionaliniuose parkuose (Las Viktorijaso, San Chosė la Kolonijos, Laguna Lačua ir kt.). Miestas yra svarbus kekčių kultūros centras, čia vyksta kasmetinis Gvatemalos indėnų festivalis.

## Istorija

Miestas įkurtas dominikonų vienuolių 1543 m. Miesto pavadinimas kilęs iš kekčių kalbos ir manoma, kad reiškia „rūko vieta“. 1599 m. Kobanas tapo vyskupijos centru. XIX a. antroje pusėje aplinkinėse kalvose vokiečiai pradėjo auginti kavą, miestas tapo svarbiu ekonominiu centru. 1895–1963 m. veikė geležinkelis link Isabalio ežero, kuriuo buvo eksportuojama kava.

## Šaltiniai
Kekčių kalba

**Kekčių kalba** (sav. *Q’eqchi*) – majų kalbų šeimai priklausanti kalba, vartojama indėnų kekčių, gyvenančių Gvatemaloje ir Belize. Kalbančiųjų skaičius – netoli 0,5 mln. žmonių. Tai viena populiariausių Gvatemalos indėnų kalbų. Plačiausiai vartojama Aukštutinio ir Žemutinio Verapaso, Peteno, Isabalio, El Kičės departamentuose bei Belizo Toledo rajone.

Kekčių kalba turi 2 pagrindinius dialektus: vakarų (vartojamas Kobane, kitose Aukšt. Verapaso vietose) ir rytų (kitur).

Kekčių kalba naudoja lotynišką raidyną, tačiau yra dvi skirtingos užrašymo sistemos. Jos daugiausia skiriasi k raidės rašyba.

Kekčių kalba daugiausia naudojama žodžiu, rašytinių tekstų nedaug (vadovėliai, religiniai tekstai, etnografiniai rinkiniai).

## Nuorodos
*
Dumsių miškas

**Dumsių miškas** – miškas Dumsių seniūnijoje, Jonavos rajone. Išsidėstęs į pietryčius nuo Jonavos ir Šveicarijos ir į šiaurę nuo Dumsių. Miške auga pušys, eglės ir kiti medžiai. Miško viduje susiformavusi žemyninė kopa.

Miško teritorijoje išlikusi apleista karinė bazė.

## Geografija
Dumsių miškas išsidėstęs Jonavos rajono Šveicarijos seniūnijos teritorijoje, Miško plote teka Taurostos upė.

## Viešosios erdvės
Dumsių miške įrengti turistiniai takai su poilsiavietėmis. Ilgiausias takas – 1300 m.

## Šaltiniai
Poločikas

**Poločikas** () – upė rytų Gvatemaloje; priklauso Karibų jūros baseinui. Prasideda aukštumose Aukštutinio Verapaso departamente. Teka daugiausia rytų kryptimi, smarkiai vingiuoja. Žemupyje teka Isabalio departamentu, įteka į vakarinį Isabalio ežero galą, sudaro pelkėtą deltą.

Didžiausias intakas – Kahabonas (kairysis).

Upė laivuojama paskutinius 30 km (nuo Pansoso). Didesnės gyvenvietės prie Poločiko: Tamahu, Tukuru, Telemanas, La Tinta, Pansosas.

## Šaltiniai
Kahabonas

**Kahabonas** () – upė Gvatemaloje, Aukštutinio Verapaso departamente; Poločiko kairysis intakas (Karibų jūros baseinas). Prasideda Siera de las Minaso kalnagūbryje, į netoli nuo Taktiko. Aukštupyje teka į šiaurės rytus, vėliau į rytus, pietryčius. Įteka į Poločiką netoli Kansoso miesto, paribyje su Isabalio departamentu.

Turi ~50 intakų. Vagoje įrengtos dvi hidroelektrinių užtvankos. Netoli Lankino upė patenka į Semuk Čampėjaus gamtos draustinį. Kahabono slėnis nuo pat majų laikų yra svarbiausias žemdirbystės plotas ir susisiekimo arterija. Miestai prie Kahabono: Kobanas, San Pedro Karčia, Lankinas, Santa Marija Kahabonas.

Pavadinimas Kahabonas kilo nuo kekčių žodžio *chikajbom*, reiškiančio „spalvoto smėlio vieta“.

## Šaltiniai
Žolynų vainikas

**Žolių vainikas**, *žolės karūna* (), *blokados vainikas* (, iš  'apgultis, apsiaustis', iš  'apgulti') – vienas aukščiausių ir rečiausių karinių apdovanojimų Romos respublikoje ir ankstyvojoje Romos imperijoje. Juo apdovanodavo tik generolus ir karininkus, kurie savo veiksmais išgelbėdavo priešo apsuptą Romos legioną ar visą armiją.

Vainiką įteikdavo išgelbėta kariuomenė, o pats vainikas supintas iš apsupties vietoje augančių žolių – varpinių ir kitokių žolių stiebų bei žiedų (Plin. H. N. xxii. 7). Pagal žoles vainikas ir buvo vadinamas *corona graminea* (Plin. H. N. xxii. 4) ar *graminea obsidionalis* (Liv. vii. 37). Paprotys primena ankstyvesniųjų laikų paprotį, kai stiprumo ar vikrumo varžybose pralaimėjusi komanda pievoje, kur vyko varžybos, išpešdavo kuokštą žolės ir įteikdavo laimėjusiems priešininkams kaip pergalės ženklą.

## Istorija
Plinijus apie žolių vainiką rašė savo „*Naturalis Historia*“:
: *„Bet žolių vainiką įteikdavo vienu vieninteliu atveju, pasibaigus visiškai beviltiškai krizei, ją paskirdavo ne balsavimu, bet vieningais visos armijos šūksniais, ir tik tam, kas ją buvo išgelbėjęs. Kitus vainikus įteikdavo generolai kareiviams, o šį vienintelį – kareiviai generolui. Šis vainikas taip pat žinomas kaip *obsidionalis*, nes jį įteikdavo už apsuptos kariuomenės išgelbėjimą ir apsaugojimą nuo baisios katastrofos. Jeigu jau mes laikome puikiu ir garbingu apdovanojimu [[Piliečio vainikas|piliečio vainiką]], kuris suteikiamas už pavienio piliečio, nors jis gali būti paties žemiausio rango, išgelbėjimą, tai ką reikia galvoti apie visos armijos išgelbėjimą ir buvimą skolingu už tai vieno individo karžygiškumui?“

Plinijaus sąrašas žmonių, kurie už savo žygius buvo apdovanoti žolių vaikinais:
* [[Lucius Siccius Dentatus]]
* [[Publius Decius Mus (340 BC)|Publius Decius Mus]] (buvo gavęs du žolių vainikus – vieną nuo savo dalinio, kitą nuo kariuomenės, kuriai apsiginti padėjo)
* [[Fabius Maximus]] (po to, kai [[Hanibalas]] buvo išvytas iš Italijos)
* [[Marcus Calpurnius Flamma]]
* [[Scipio Aemilianus Africanus]]
* [[Gnaeus Petreius Atinas]] (vyriausiasis legiono centurionas (*prīmus pīlus'') Kimbrų karo metu)
* Lucijus Kornelijus Sula (Socialinio karo metu (91–88 m. pr. m. e.) ties Nola)
* Quintus Sertorius
* Augustas (vainiką įteikė Romos senatas, bet tai buvo daugiau politinis paklusnumo ženklas negu karinis apdovanojimas)

## Nuorodos
Lačua lagūna

**Lačua lagūna** () – karstinis ežeras vidurio Gvatemaloje, Aukštutinio Verapaso departamente, netoli sienos su El Kičės departamentu. Ežeras yra beveik lygaus apskritimo formos, tikriausiai yra senotas. Ežero vanduo turi sieros kvapą, jame ištirpę daug kalcito – ant įkritusių medžių šakų susidaro ištisas jo sluoksnis. Ežeras pratakus – įteka Pejano upė, išteka Lačua.

Lačua lagūna ir jos apylinkės 1976 m. paskelbtos nacionaliniu parku (plotas 145 km²). Tai taip pat Ramsar konvencijos saugoma šlapynė. Parke aptikta 120 žinduolių, 30-40 roplių, 177 paukščių rūšys. Iš būdingesnių gyvūnų paminėtini: Centrinės Amerikos krokodilas, jaguaras, puma, Centrinės Amerikos tapyras, baltabarzdis pekaris, lyguminė paka, didžioji mazama, gvatemalinis staugūnas, amerikinis žabiras, mėlynsparnė kryklė, muskusinė antis, rudasis pelikanas, plikagerklis garnys ir kt.
Elazığspor

**Eliaziho SK** – Turkijos futbolo klubas iš Eliaziho.

## Istorija
1967 m. įkurtas klubas, sujungus Merkez Genclik Elazig, Guven Elazig ir Harput Elazig klubus.

2002 m. pateko į aukščiausią lygą, bet joje nesugebėjo ilgam įsitvirtinti. Superlygoje žaidė 2003/04 ir 2004/05 m. sezonuose. Vėliau iškrito į Pirmą lygą.

2012 m. vėl grįžo į Superlygą. Joje žaidė 2012/13 ir 2013/14 m. sezonuose. Po to sekė kritimas į Pirmą ygą.

Nuo 2019/20 m. sezono žaidė Antroje lygoje.

## Pasiekimai

## Apranga
;Sportinės aprangos pokyčiai:
* Namuose žaidžia tamsiai raudona apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt  
* Globalsportsarchive
Yozgatspor

**Yozgatspor**, dar žinomas kaip **Jozgato „Yimpaş“** – buvęs Turkijos futbolo klubas iš Jozgato.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1959 m. Žaidė Superlygoje. 

Pateko į aukščiausią šalies lygą 2000 m., kuriame praleido du sezonus, o paskui sekė kritimas į žemesnius divizionus.

2015 m. paskelbta apie komandos išformavimą ir klubo bankrotą.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
*
Semuk Čampėjus

**Semuk Čampėjus** () – gamtos paminklas Gvatemaloje, Aukštutinio Verapaso departamente, Kahabono slėnyje, netoli Lankino miestelio. Jo teritorijoje Kahabono upė kerta 300 m ilgio klinčių ruožą sudarydama 1-3 m gylio pakopinius ežerėlius (~40) su turkio spalvos vandeniu. Šie ežerėliai tarpusavyje jungiasi nedideliais kriokliais. Po šio pakopų ruožo Kahabonas sudaro gilų urvą.

Šį slėnį supa drėgnieji atogrąžų miškai, kuriuose rasta virš 100 paukščių, 34 žinduolių, 25 varliagyvių ir roplių, 10 žuvų rūšių, taip pat 120 medžių rūšių.

Semuk Čampėjus gamtos paminklu paskelbtas 1999 m.


Image:Semuc Champey.JPG|Pakopiniai ežerėliai
Image:Pozas de Semuc Champey (24).JPG|Vienas ežerėlių
Image:Riu Cahabon- Semuc Champei.JPG|Semuk Čampėjus Kahabono potvynio metu
Akçaabat Sebatspor

**Akčaabato „Sebat“** – Turkijos futbolo klubas iš Akčaabato.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1923 m. Žaidė Superlygoje. 2018 m. nutraukė savo veiklą.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
Belediye Vanspor

**Vano „Belediye“** – Turkijos futbolo klubas iš Vano.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1982 m. Kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje, tačiau ilgam joje įsitvirtinti nepavyko.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Siirtspor

**Sirto SK** – Turkijos futbolo klubas iš Sirto.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1969 m. O 2020 m. nutraukė savo veiklą.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
Çamlıdere Şekerspor

**Ankaros „Şeker“** – Turkijos futbolo klubas iš Ankaros.

## Istorija
Klubo ištakos siekia1947 m. O 2017 m. paskelbta apie bankrotą.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
*
Zeytinburnuspor

**Stambulo „Zeytinburnu“** – Turkijos futbolo klubas iš Stambulo.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1953 m. Kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.

## Pasiekimai

## Lietuviai
* Ramūnas Stonkus, gynėjas 1996–1997 m.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Bakırköyspor

**Stambulo „Bakırköy“** – Turkijos futbolo klubas iš Stambulo.

## Istorija
Klubo ištakoe siekia 1949 m. Rungtyniavo žemesniuose divizionuose.

1990 m. pateko į aukščiausią šalies lygą, bet joje įsitvirtinti nepavyko.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* facebook paskyra
* TFF svetainė
* Transfermarkt  
* Globalsportsarchive
Erzurumspor

**Erzurumo SK** – Turkijos futbolo klubas iš Erzurumo.

## Istorija
Klubas įkurtas 1968 m. 1998 m. pateko į aukščiausią šalies lygą. Jose žaidė tris sezonus, vėliau sekė kritimas į žemesnes pakopas. 

Komanda išformuota 2015 m.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
Çanakkale Dardanelspor

**Čanakalės „Dardanel“** – Turkijos futbolo klubas iš Čanakalės.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1966 m. Savo laiku žaidė aukščiausioje lygoje, bet ilgam įsitvirtinti nesugebėjo.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Transfermarkt  
* Globalsportsarchive
Aydınspor

**Aidino SK** – Turkijos futbolo klubas iš Aidino.

## Istorija
1966 m. vasario 23 d. įkurtas klubas. 1990 m. pateko į aukščiausią lygą, bet joje įsitvirtinti nepavyko.

Tris sezonus praleidę aukščiausioje šalies lygoje iškrito į žemesnius divizionus.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
Lankinas

**Lankinas** () – miestelis ir savivaldybė vidurio Gvatemaloje, Aukštutinio Verapaso departamente, į šiaurės rytus nuo Kobano. 16 tūkst. gyventojų; dauguma – majai kekčiai.

Šalia Lankino teka Kahabono upė, sudaranti gamtos paminklą – Semuk Čampėjų. Taip pat greta įkurtas *Grutas de Lanquín* nacionalinis parkas, kuriame saugomi klintiniai urvai.
Keçiörengücü SK

**Ankaros „Keçiörengücü“** –Turkijos futbolo klubas  iš Ankaros.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1945 m. Kitados rungtyniavo Superlygoje. Pastaraisiais metais žaidė Pirmoje lygoje.

## Sezonai

|}

## Emblema

Vaizdas:Keciorengucu.jpg|Senoji emblema
Vaizdas:Keçiörengücü SK.png|Dabartinė emblema


## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta apranga. 

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* FLASHSCORE
Santa Katalina la Tinta

**Santa Katalina la Tinta** () – miestelis ir savivaldybė centrinėje Gvatemaloje, Aukštutinio Verapaso departamente, 110 km į pietryčius nuo Kobano. 11 tūkst. gyventojų. Miestelis įsikūręs Poločiko upės slėnyje. Svarbus Poločiko žemupio regiono prekybinis centras.

## Istorija

Savivaldybė sudaryta 1999 m., atskyrus nuo Pansoso savivaldybės.

## Šaltiniai
Chalapos departamentas

**Chalapos departamentas** () – departamentas Gvatemalos pietinėje dalyje. Administracinis centras – Chalapa.

Plačiausiai vartojamos kalbos – ispanų ir pokomamų.

## Geografija

Paviršius kalnuotas, aukštis iki 1720 m. Stūkso keletas nebeveikiančių ugnikalnių (Chumajis, Sero Mochonas, Monterikas ir kt.). Upės neilgos, priklauso daugiausia Ramiojo vandenyno baseinui (Chalapa, Guastatoja, El Monchasas ir kt.). Telkšo kelios lagūnos.

## Administracinis suskirstymas

Departamentas padalintas į 7 savivaldybes:
# Chalapa
# San Pedro Pinula
# San Luis Chilotepekė
# San Manuel Čaparonas
# San Karlos Alsatatė
# Monchasas
# Matakeskuintla

## Šaltiniai
Chalapa (Gvatemala)

**Chalapa** () – miestas pietinėje Gvatemaloje, 174 km į rytus nuo Gvatemalos miesto. Chalapos departamento centras. Virš 260 tūkst. gyventojų (savivaldybėje). Plentai į Gvatemalą, Sanaratę, El Progresą, Kecaltepekę. Miestas išsidėstęs tarpukalnių slėnyje, apsuptas Chumajo ugnikalnio, Alkobos ir Arlutos viršukalnių.

Verčiama daugiausia žemės ūkiu, gyvulininkyste, prekyba. Apylinkėse auginami javai, kukurūzai, daržovės, vaisiai, uogos, bananai, avokadai. Pienininkystė, sūrių gamyba. Veikia keletas institutų, kolegija, licėjus.

## Šaltiniai
Chalapa (reikšmės)

**Chalapa** () gali reikšti:

* Chalapa – miestas Meksikoje;
* Chalapa – miestas Gvatemaloje;
* Chalapa – miestelis Nikaragvoje;
* Chalapos departamentas – teritorija Gvatemaloje.
Pokomamų kalba

**Pokomamų kalba** (sav. *Poqomamist*) – majų kalbų šeimai priklausanti kalba, vartojama indėnų pokomamų, gyvenančių Gvatemaloje ir Salvadore. Kalbančiųjų skaičius – apie 50 tūkst. žmonių. Plačiausiai vartojama Aukštutinio Verapaso departamente, tačiau kalbos arealas driekiasi į pietus iki pat Salvadoro.

Kekčių kalba turi 3 pagrindinius dialektus: vidurio (apie Gvatemalos miestą, Salvadore), rytų (Chalapos dep.), pietų (apie Gvatemalos miestą). Kartais šios tarmės laikomos atskiromis kalbomis.

Kalba nykstanti, daugelis pokomamų pereina prie ispanų kalbos. Raštingumas mažas (yra išverstų Biblijos atkarpų, gramatikų).

## Nuorodos
* 
* 
*
Ištepekė

**Ištepekė** () – užgesęs ugnikalnis pietinėje Gvatemaloje, Chutiapos departamente, į pietryčius nuo Santa Katarina Mitos. Sudarytas iš keleto riolitinės lavos kupolų bei bazaltinių cilindrinių kūgių. Šlaitai apaugę krūmokšniais ir piktžolėmis.

Pavadinimas kilęs iš nahuatlių kalbos žodžio, reiškiančio obsidianą. Ugnikalnio krateris senovės Mezoamerikoje buvo viena iš obsidiano gavybos vietų.

## Nuorodos
* Smithsonian informacija
Chutiapos departamentas

**Chutiapos departamentas** () – departamentas Gvatemalos pietvakarinėje dalyje. Administracinis centras – Chutiapa.

## Geografija

Paviršius kalnuotas. Stūkso keletas nebeveikiančių ugnikalnių (Ištepekė, Tahualis, Mojuta, Santjagas, Sučitanas, Floresas ir kt.). Pasienyje su Salvadoru telkšo nemažas Guichos ežeras. Į jį teka Ostua upė. Pietvakariuose plyti pelkėta pajūrio žemuma.

## Administracinis suskirstymas

Departamentas padalintas į 17 savivaldybių:
# Chutiapa
# Agva Blanka
# Asunsion Mita
# Ateskatempa
# Komapa
# Konguakas
# El Adelantas
# El Progresas
# Chalpatagva
# Cheresas
# Mojuta
# Pasakas
# Kesada
# San Chosė Akatempa
# Santa Katarina Mita
# Jupiltepekė
# Sapotitlanas

## Šaltiniai
Kalėtai

**Kalėtai** (, ) – gyvenvietė pietvakarių Latvijoje, Kuržemėje, Pietų Kuršo savivaldybėje, prie kelio Gramzda – Barta, 13 km į šiaurės vakarus nuo Skuodo, 12 km į pietvakarius nuo Priekulės. Bajorų–Priekulės geležinkelio stotelė – Kalėtų geležinkelio stotis.

## Istorija

XII a. pabaigoje Kalėtų teritorija priklausė kuršiams, XIII a. ją užvaldė Livonijos ordinas. 1561–1795 m. Kalėtai priklausė Kuršo kunigaikštystei, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos ir Lenkijos karalystės vasalei. XIX a. Kalėtų teritorijoje buvo 7 dvarai. Kalėtų dvaro rūmus baronai Noldės pastatė 1876 m. Nuo 1951 m. juose veikia Kalėtų pagrindinė mokykla, nuo 1996 m. jų kairiajame sparne įsikūrė ir Kalėtų muzikos ir meno mokykla. 1915 m. pro miestelį nutiestas Bajorų–Priekulės geležinkelis.

## Lietuviai

1979 m. Kalėtų apylinkėje buvo apie 1800 gyventojų, 37% jų – lietuviai, po Antrojo pasaulinio karo atsikėlę iš Lietuvos arba grįžę iš tremties ir negavę leidimo apsigyventi Lietuvoje. Kalėtų apylinkės Uozuolų kaime 1979 m. buvo 126 gyventojai, 70% jų lietuviai. 2004 m. valsčiuje gyveno 65,8% latvių, 32% lietuvių. 

## Šaltiniai
Chutiapa

**Chutiapa** () – miestas pietvakarių Gvatemaloje, 124 km į pietryčius nuo Gvatemalos miesto. Departamento centras. 110 tūkst. gyventojų (savivaldybėje), ~30 tūkst. – mieste. Keliai į Gvatemalą, Asunsion Mitą, Ateskatempą.

Gaminamos žvakės, pintos kepurės, pluoštiniai dirbiniai, odos gaminiai, diržai, tradicinė keramika.

## Nuorodos
Tahualis

**Tahualis** () – užgesęs ugnikalnis pietinėje Gvatemaloje, Chutiapos departamente, į pietvakarius nuo Monchaso. Aukštis 1716 m. Santykinis aukštis – apie 700 m. Krateris smarkiai paveiktas erozijos. Prie šiaurės rytinio šlaito yra holoceno laikų piroklastinis kūgis. Į šiaurę nuo ugnikalnio telkšo vaizdinga Hojo lagūna.

## Nuorodos
* Smithsonian Institution informacija
Mojuta

**Mojuta** () – užgesęs ugnikalnis pietinėje Gvatemaloje, Chutiapos departamente, į pietvakarius nuo Mojutos miesto, ties pietine Chaltapagvos lūžio riba. Aukštis 1662 m. Viršūnė sudaryta iš 3 andezitinės lavos kupolų. Komplekso šlaituose yra nemažai šlakinių kūgių. Šiauriniuose ir pietiniuose šlaituose veikia silpnos fumarolės, šiaurės rytinėje papėdėje trykšta karštosios versmės. Ugnikalnio šlaitai padengti mišku ir kavos plantacijomis.

## Nuorodos
* Smithsonian Institution informacija
Budrių apylinkė (Kretinga)

**Budrių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vakarų Lietuvoje, į pietus nuo Kartenos, kairiajame Minijos krante.

## Istorija

1940 m. įkurta, 1944 m. atkurta vietoje Budrių seniūnijos. 1949 m. buvo Kartenos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kretingos rajonui. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Kartenos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 38 || || „Aušros“ kolūkis  || 5 kaimai, 1 vienkiemis (Abakai, Budriai, Bumbuliai, Kačaičiai, Nausodis, Šmilkščiai)
|}

## Šaltiniai
Čikimulos departamentas

**Čikimulos departamentas** () – departamentas Gvatemalos pietrytinėje dalyje. Administracinis centras – Čikimula.

Plačiausiai naudojamos kalbos – ispanų ir čorčių.

## Geografija

Paviršius kalnuotas. Departamentu driekiasi Čiapaso Siera Madrė, nuo kurios link Hondūro atsišakoja Merendono kalnagūbris. Yra užgesusių ugnikalnių. Čikimulos departamento upės priklauso tiek Karibų jūros, tiek Ramiojo vandenyno baseinams. Užgesusio Ipalos ugnikalnio krateryje telkšo Ipalos ežeras.

## Administracinis suskirstymas

Departamentas padalintas į 11 savivaldybių:
# Čikimula
# Kamotanas
# Konsepsion Las Minasas
# Eskipulasas
# Ipala
# Chokotanas
# Olopa
# Kecaltepekė
# San Chosė La Arada
# San Chuan Ermita
# San Chasintas

## Šaltiniai
Čikimula

**Čikimula** () – miestas pietrytinėje Gvatemaloje, 174 km į rytus nuo Gvatemalos miesto, prie San Chosė upės. Departamento centras.

Gvatemaliečiai miestą vadina „Rytų perlu“. Iš Čikimulos eina plentas į Hondūrą (link Kopano). Verčiamasi prekyba (tranzitiniai keliai į Hondūrą, Salvadorą), žemės ūkiu. Veikia keletas institutų ir kolegijų San Karlos de Gvatemalos universiteto filialas.

## Istorija

Čikimula įkurta 1530 m., miesto statusą gavo 1821 m.

## Šaltiniai
Čorčių kalba

**Čorčių kalba** (sav. *Ch’orti*) – majų kalbų šeimai priklausanti kalba, vartojama indėnų čorčių. Plačiausiai vartojama pietryčių-rytų Gvatemaloje. Hondūre bebaigia išnykti (~10 ja kalbančių žmonių iš 4200 čorčių), Salvadore išnykusi. Seniau kalbos arealas driekėsi visame Kopano regione.

Čorčių kalba yra tiesioginė klasikinės majų kalbos tąsa. Rytų Gvatemaloje dėstoma pradinėse mokyklose.

## Nuorodos
*
Ipalos ežeras

**Ipalos ežeras** () – kraterio ežeras Gvatemaloje, Čikimulos departamente, Ipalos ugnikalnio krateryje. Skersmuo – 1 km. Telkšo 150 m žemiau kraterio krašto, 1493 m aukštyje virš jūros lygio.

## Šaltiniai
Ipalos ugnikalnis

**Ipalos ugnikalnis** () – užgesęs ugnikalnis pietrytinėje Gvatemaloje, Čikimulos departamente, į pietus nuo Ipalos miesto. Aukštis 1650 m (santykinis aukštis – 700 m). Krateris 1 km skersmens. Jame telkšo Ipalos ežeras. Kraterio sienų aukštis virš ežero vandens lygio – 150 m. Pietiniame šlaite yra parazitinis krateris Monte Rikas.

## Nuorodos
* ''Smithsonian Institution'' informacija
Eskipulasas

**Eskipulasas** () – miestelis ir savivaldybė pietryčių Gvatemaloje, Čikimulos departamente, netoli Salvadoro ir Hondūro sienų. Eina kelias tarp Nueva Okotepekės ir Čikimulos.

Eskipulasas žymus savo bazilika su Juodojo Kristaus šventykla viduje (joje saugomas medinis paveikslas su tamsia Nukryžiuotojo figūra). Kasmetinių atlaidų metu į baziliką atvyksta tūkstančiai piligrimų ne tik iš Gvatemalos, bet ir kitų Centrinės Amerikos šalių, Meksikos. Vyksta spalvingos mugės.

Apylinkių gamta saugoma Trifinijo biosferos rezervate.

## Istorija

Miestas įkurtas tarp 1560–1570 m. ir pavadintas *Santiago de Esquipulas*. Juodojo Kristaus paveikslą nutapė portugalų skulptorius Quirio Cataño ir 1595 m. įteikė miestelio merui.

## Šaltiniai
Skarulėliai

**Skarulėliai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Lauksodžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skateliai

**Skateliai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Ažulaukės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skarvadiškės

**Skarvadiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Savičiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skauduliškės

**Skauduliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 15 km nuo Avižienių. Skauduliškių ežero pakrantės buvo apgyvendintos XIX a., kai pietrytinėje ežero pusėje, aukštumose, įsikūrė ~10 sodybų kaimavietė. XX a. pabaigoje greta kaimavietės įsikūrė sodų bendrija „Šermukšnėlė“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skauradai (Anykščiai)

**Skauradai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Juostininkų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skauradai (Širvintos)

**Skauradai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Alionių I. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skauroniškiai

**Skauroniškiai** – buvęs kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Dubingių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skatikai

**Skatikai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Vadoklių, ryčiau Alančių, šalia magistralės . 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Skatikuose gimė matematikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras Antanas Laurinčikas (1948–).

## Šaltiniai
Skaudučiai

**Skaudučiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Nevarėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skerdimai (Šalčininkai)

**Skerdimai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Didžiųjų Sėlų, Rūdninkų girios pakraštyje, prie Upėsės upelio. Keliukai į Kidarus, Gumbą.

## Istorija
XIX a. pab. buvo kaimas ir užusienis Vilniaus apskrityje, Jašiūnų valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skerdupis

**Skerdupis** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Veiverių. 

## Gyventojai

## Galerija

Skerdupis, pamiškė.JPG|Sodyba pamiškėje
Skerdupis, buvęs medis.JPG|Buvęs medis


## Šaltiniai
Skėriai (Kaišiadorys)

**Skėriai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Paparčių. Į vakarus nuo kaimo teka dešinysis Laukystos intakas Gamanta.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Skėriuose 1903 m. kovo 4 d. gimė Lietuvos ir JAV lietuvių visuomenės veikėjas, ekonomistas, žurnalistas, numizmatas Jonas Karys-Kareckas.

## Šaltiniai
Skersabalė

**Skersabalė** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Babriškių, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skersabaliai I

:: *Apie kaimą Marijampolės savivaldybėje žr. [[Skersabaliai I (Marijampolė)]]*.

**Skersabaliai I** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Kamšų bažnytkaimio. Už geležinkelio esantis šiaurinė kaimo dalis priklauso Marijampolės savivaldybei.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Aleksandras Sulkevičius (1867–1916), totorių kilmės žymus kovotojas už Lenkijos nepriklausomybę, lenkų tautos nacionalinis didvyris, vienas iš Lenkijos socialistų partijos įkurėjų.

## Šaltiniai
Skersabaliai I (Marijampolė)

**Skersabaliai I** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Želsvos. Buvusi šiaurinė Skersabalių I kaimo dalis, esanti kitapus geležinkelio.

## Istorija

2024 m. prijungta dalis Nendrių kaimo.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Laima Keraitienė (1944–2021), agronomė, Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

## Šaltiniai
Skėteriai

**Skėteriai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Variekos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skernė

**Skernė** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Venciūnų, šiauriau kelių  ir  sankryžos.

## Istorija

XX a. tarpukariu čia buvo Skernės dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skerpieviai

**Skerpieviai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Bartninkų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Skerpievių kaime 1886 m. vasario 16 d. gimė ekonomistas, statistikas, publicistas, spaudos, politinis ir visuomenės veikėjas Albinas Rimka.

## Šaltiniai
Skibiškės

**Skibiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Marijampolio, Petešos miškų apsuptyje.

Panaikintas 1973 m. kovo 28 d. LTSR AT prezidiumo įsaku, bet 2025 m. atkurtas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skiduliškė

**Skiduliškė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės.

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skiečiai

**Skiečiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Pašušvio, Šušvės dešiniajame krante, prie Žadikės ir Grindupio žiočių. Šalia eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skiedrynė

**Skiedrynė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Berčiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skieriai

**Skieriai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Juknaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skindariškės

**Skindariškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Sužionių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skynimai (Anykščiai)

**Skynimai** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, šalia plento , dabar vakarinė Dejūnų kaimo dalis.

## Istorija

Kurklių apylinkės Skynimų viensėdis 1978 m. gegužės 31 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku, jo teritorija priskirta Dejūnų kaimui.

## Šaltiniai
Skynimai (Elektrėnai)

**Skynimai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 3,5 km į pietvakarius nuo Vievio, šalia Pakalniškių. Telkšo Skynimų ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skindeliškė

**Skindeliškė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Bagotosios, prie Višakio ir jo intako Girnupio. Eina kelias , atšaka į Degučius.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Vincas Palukaitis (1855–1932), pedagogas, knygnešys ir lietuvybės žadintojas.

## Šaltiniai
Skinderiškė

**Skinderiškė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Mindūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skynimai (Lentvaris)

**Skynimai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Kariotiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skynimiečiai

**Skynimiečiai** – buvęs kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Daugėlaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skynimai (Kaišiadorys)

**Skynimai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Paparčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skynimai (Panevėžys)

**Skynimai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Piniavos, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skirai

**Skirais** vadinami kaimai:

* Raseinių rajone;
* Rokiškio rajone.
Taip pat: 
* Skirai – senovės germanų tauta ar gentis, artima gotams.
Skirai (Rokiškis)

**Skirai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Panemunėlio, Nemunėlio dešiniajame krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skireliškė

**Skireliškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Svirkų. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skirmantiškės

**Skirmantiškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Balceriškių, prie magistralės .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skirjočiai

**Skirjočiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Radviliškio.

## Istorija
XX a. pr. Skirjočiai buvo okolica Radviliškio valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skirpsčiai

**Skirpsčiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 4 km nuo Alsėdžių. Alsėdžių girininkija (Telšių miškų urėdija).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skiržemė (Šilutė)

**Skiržemė** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Vainuto.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Sklėriškė

:: *Apie buvusį viensėdį žr. [[Sklėriškė (Mindūnai)]]*.

**Sklėriškė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Toliejų, prie Ilmėdo ežero.

## Istorija

1683 m. kaimas minimas Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje kaip ***Sklėriai***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sklėriškės (Molėtai)

**Sklėriškės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Inturkės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sklėriškis

**Sklėriškis** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Nemunėlio Radviliškio.

## Istorija
Nemunėlio Radviliškio apylinkės Sklėriškių kaimas 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Felicijonas Konstantinas Fedaravičius (1938–2023) – pedagogas, žurnalistas, poetas.

## Šaltiniai

* Sklėriškio sonatos: sonetai (sud. Kostas Fedaravičius, iliustravo Reda Konovalovienė). – Jonava: Jonava, 2006. – 88 p.: iliustr. – ISBN 9955-621-53-2
Sklėriškė (Mindūnai)

**Sklėriškė** – buvęs viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Mindūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skliausčiai (Vilnius)

**Skliausčiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Glitiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skliausčiai

**Skliausčiais** vadinami kaimai:

* Jurbarko rajone;
* Telšių rajone;
* Vilkaviškio rajone;
* Vilniaus rajone.
Skliausčiai (Telšiai)

**Skliausčiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Janapolės. Auga saugomas Skliausčių ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skliaustė

**Skliaustė** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Ylakių, 1,5 km nuo Latvijos sienos, šalia Lūšies upelio. Eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skomaičiai

**Skomaičiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Skėmių.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vytautas Damaševičius (1944–2021), kino režisierius, operatorius.

## Šaltiniai
Skomaičiukai

**Skomaičiukai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Skėmių, Gudžiūnų miške, šalia geležinkelio Vilnius–Šiauliai. Pasiekiamas keliuku iš Skėmių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skodiškės

**Skodiškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Kašonių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skovagaliai (Lazdijai)

**Skovagaliai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Stebulių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skrabonys

**Skrabonys** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Dieveniškių, prie pat Lietuvos ir Baltarusijos valstybių sienos. Į rytus nuo kaimo auga Pagaujėnų miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skrebulė

**Skrebulė** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Sudeikių, prie Bradeso ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skriaudutis

**Skriaudutis** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Trakiškių.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skribakiai

**Skribakiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Bučiūnų.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skraičionys (Šalčininkai)

**Skraičionys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Jurgelionių, prie kelio  ir Gaujos upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skrynupis

**Skrynupis** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Šilavoto. Netoliese įsikūręs ir Naujasis Skrynupis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skryteliai

**Skryteliai** – kaimas Visagino savivaldybėje, 3 km nuo Gaidės, netoli kelio , 1 km į pietus nuo Ignalinos AE. Šalia telkšo Skryto ežeras.

## Istorija

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai, nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai.

1921 m. Lenkijos gyventojų surašymo duomenimis, kaime gyveno 68 žmonės, visi – lenkai katalikai. Tuo metu kaime buvo 12 namų. 1931 m. namų skaičius išaugo iki 18, o kaime gyveno jau 92 žmonės. 

Nuo 1940 iki 1990 m. priklausė Lietuvos TSR. Statant Ignalinos AE, kaimas labai nukentėjo, liko tik keli pastatai. Nuo 2003 m. priklauso Visagino savivaldybei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skritutiškė

**Skritutiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Naujo Strūnaičio. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Turmanto dvaras

**Turmanto dvaras** – dvaras, buvęs Turmante.

## Istorija

Dvaras minimas nuo 1789 m. Pirmieji savininkai buvo Tūrai, vėliau Fetinghofai, Lindmanai, Majevskis, o XIX a. viduryje jį įsigijo dailininkas S. Vorobjovas.

## Šaltiniai
Čimaltenango departamentas

**Čimaltenango departamentas** () – departamentas Gvatemalos vakarinėje dalyje. Administracinis centras – Čimaltenangas.

Plačiausiai naudojamos kalbos – ispanų ir kakčikelių.

## Geografija

Paviršius kalnuotas. Departamentu driekiasi Čiapaso Siera Madrė, su nuo jos atsišakojančiais gūbriais ir plokščiakalniais. Stūkso du veikiantys ugnikalniai – Fuegas (3763 m) ir Akatenangas (3975 m). Upės priklauso abiejų vandenynų baseinams, svarbiausios: Kojolatė, Madrė Vjecha, Motagva, Piškaja, Guakalatė.

Departamente yra keletas senovės majų miestų liekanų, žymiausi – Išimčė, Miško Vjechas.

## Administracinis suskirstymas

Departamentas padalintas į 16 savivaldybių:

# Čimaltenangas
# San Chosė Poakilis
# San Martin Chilotepekė
# San Chuan Komalapa
# Santa Apolonija
# Tekpan Gvatemala
# Pacunas
# Počuta
# Pacisija
# Santa Krus Balanija
# Akatenangas
# San Pedro Jepokapa
# San Andres Icapa
# Paramosas
# Saragosa
# El Techaras

## Šaltiniai
Čimaltenangas

**Čimaltenangas** () – miestas vakarinėje Gvatemaloje, 40 km į vakarus nuo Gvatemalos miesto. Departamento centras. Virš 60 tūkst. gyventojų. Per miestą eina Panamerikos plentas.

Verčiamasi žemės ūkiu, tradiciniais tekstilės ir keramikos amatais, prekyba. Veikia nepelno organizacija Rose Education Foundation, skatinanti Gvatemalos vaikų švietimą.

## Istorija

Ikikolumbiniais laikais miestas vadintas B’oko'. Ispanams užkariavus regioną, miestui suteiktas nahuatliškas pavadinimas, reiškiantis „skydo miestas“. Miesto statusą įgijo 1926 m.

## Šaltiniai
Skriduliai

**Skriduliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Juodupės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skrynupiai

:: *Apie kaimą Slavikų seniūnijoje žr. [[Skrynupiai (Slavikai)]]*.

**Skrynupiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Griškabūdžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kakčikelių kalba

**Kakčikelių kalba** (sav. *Kaqchikel Ch’ab'äl*) – majų kalbų šeimai priklausanti kalba, vartojama indėnų kakčikelių. Plačiausiai vartojama vakarinėse Gvatemalos aukštumose. Artima kičių ir cutuchilių kalboms.

Išskiriama net 10 kakčikelių kalbos tarmių:
* Akatenango pietvakarių [ckk]
* Vidurio [cak]
* Rytų [cke]
* Šiaurės [ckc]
* Santa Marija de Chesaus [cki]
* Santo Domingo Šenakocho [ckj]
* Pietų-vidurio [ckd]
* Pietų [ckf]
* Vakarų [ckw]
* Jepokapos pietvakarių [cbm]

Plačiausiai vartojamos vidurio ir rytų tarmės (virš 100 tūkst. žmonių), kitų kalbėtojų skaičius svyruoja nuo kelių šimtų iki keliasdešimt tūkstančių. Tarmių skirtumai labiausiai pasireiškia balsių tarime.

Seniausias rašytinis kalbos šaltinis – 1571–1604 m. parašyti Kakčikelių analai, kuriuose aprašoma kakčikelių tautos istorija, legendos, mitai.

## Nuorodos
* Ethnologue informacija
Civilization IV: Warlords

**Civilization IV: Warlords** – pirmasis ėjimais paremto strateginio žaidimo „Civilization IV“ papildymas.

„Civilization IV: Warlords“ į žaidimą įnešė 6 naujas civilizacijas, naujų žaidimo scenarijų, 10 naujų lyderių, išskirtinių pastatų kiekvienai civilizacijai, naujų karinių vienetų, resursų ir pagerinimų.
Akatenangas

**Akatenangas** () – ugnikalnis vakarinėje Gvatemaloje, Sakatepekeso ir Čimaltenango departamentuose, į pietvakarius nuo Antigvos. Tuoj į pietus nuo jo stūkso Fuegas (drauge šių ugnikalnių kompleksas vadinamas La Horketa), kiek toliau į rytus – Agva. Akatenangas turi dvi viršūnes – Piko Majorą (3976 m) ir Jepokapą (3880 m). Ugnikalnio santykinis aukštis – 1835 m.

Ugnikalnis iškilęs Centrinės Amerikos vulkaninėje ašyje. Senasis Akatenango kūgis susmego maždaug prieš 43 tūkst. metų. Jepokapos viršūnė susidarė prieš 20 tūkst. metų, po jos ėmė formuotis Piko Majoras.

Apie Akatenengo išsiveržimus iki XX a. nėra žinoma, nors Fransiskas Vaskesas mini, kad 1661 m. greta Fuego esantis ugnikalnis skleidė dūmus. 1924 ir 1927 m. veikė Piko Majoras, o 1972 m. veikė abi viršūnės. Ugnikalnis svaidė vulkanines bombas, o vulkaniniai pelenai krito 25 km spinduliu.

## Nuorodos
* Smithsonian Institution informacija
Antananaryvo provincija

**Antananaryvo provincija** – buvusi Madagaskaro provincija. Jos plotas buvo 58 283 km². Ši teritorija turėjo 5 370 900 gyventojų (2004 m.). Jos sostinė buvo Antananaryvas.

Išskyrus Ancirananą, Antananarivo provincija ribojasi su visomis kitomis šalies provincijomis:
* Mahajanga - šiaurėje
* Toamasina - rytuose
* Fianarancoa - pietuose
* Toliara - vakaruose

Antananaryvas buvo vienintelė provincija, kuri neturėjo priėjimo prie jūros. Antananaryvo prezidentas buvo buvo Emilis Rakotomalala.

## Administracinis susiskirstymas
Miško Vjechas

**Miško Vjechas** () – senovės majų archeologinė vietovė Gvatemaloje, Čimaltenango departamento šiaurės rytuose, 50 km į šiaurę nuo Gvatemalos miesto, netoli Piškajos ir Motagvos upių santakos. Tai vidutinio dydžio miesto, priklausančio poklasikiniam majų civilizacijos laikotarpiui, liekanos.

Miškas buvo majų pokomamų karalystės sostinė, dar žinoma kaip Pokomamas (*Pocomam*) ar Sakikachol Nimakakapekas (*Saqik’ajol Nimakaqapek*). Įkurtas XII a. kalvos viršūnėje kaip gynybinė tvirtovė. XVI a. pr. čia gyveno ~10 tūkst. žmonių. 1525 m. po 3 mėnesių apgulties miestą užėmė Pedras de Alvaradas. Miestas buvo sudegintas ir apleistas. Daug painiavos kelia tai, kad kolonijinių laikų šaltiniuose Miško Vjechu įvardinama Činautla šalia dabartinio Miško miesto.

Miško Vjeche yra išlikę apie 120 statinių liekanų – šventyklų, rūmų, žaidimo kamuoliu aikščių. Dauguma radinių saugoma *[[Musée de l'Homme]]* muziejuje Paryžiuje.


Image:Mixco Viejo 1.JPG
Image:Mixco Viejo.jpg
FK Borisfen

**Boryspilio „Borisfen“** – buvęs Ukrainos futbolo klubas iš Boryspilio.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1993 m. vasario mėn., kuomet 1993 metų pavasarį FK Niva (Myronivka) ir FK Borysfen (Boryspilis) susijungė, o naujasis darinys pavadintas **Niva-Borysfen**.

1992–1993 m. sezono pabaigoje „Niva-Borisfen“ vietą antroje lygoje užėmė **„Borisfen“**. 

Po 1993–1994 metų čempionato pirmojo turo klubas pakeitė pavadinimą į **FC Boryspil**.

1994–1995 sezono viduryje Boryspilio pagrindu buvo įkurtas CSKA-Borysfen klubas (Boryspilis). Šio klubo steigime dalyvavo Gynybos ministerijos ir verslo struktūros.

1995–1997 m. buvo prijungtas prie CSKA Kiiv klubo. 1995–1996 sezono pradžioje CSKA-Borisfen persikėlė į Kijevą. 

1996–1997 metais CSKA-Borisfen klube įvyko skilimas. Kariuomenės atstovavai norėjo savo klubo aukščiausiose lygose. Klubas pervadintas į CSKA.

### Klubo veikla nuo 1997 m.
1997 m. tapo „Borisfen“ klubo atgimimo metais. Atgimimas prasidėjo Antroje lygoje (1996/1997 m. sezone Borisfenas žaidė mėgėjų turnyruose). Antroje lygoje klubas žaidė tris sezonus, o tada prasidėjo pakilimas. 

Kitus tris sezonus (2000–2001, 2001–2002, 2002–2003 m.) klubas žaidė Pirmoje lygoje. 

Klubas du sezonus (2003–2004 ir 2004–2005 m.) praleido Aukščiausioje lygoje. Kadangi buvimas elito divizione reikalavo didelių investicijų, o jų buvo nepakankamai, todėl pablogėjo finansinė klubo padėtis. 

2005–2006, 2006–2007 klubas žaidė Pirmoje lygoje. Galiausiai situacija dar pablogėjo ir klubo vadovybė nebegalėjo vykdyti savo įsipareigojimų. Ekipa iš varžybų pasitraukė po 21 turo ir PFL biuro sprendimu (2007 m. vasario 6]] d. buvo atimti 6 turnyro taškai; likusiose rungtynėse įskaityti techniniai pralaimėjimai.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
* footballfacts.ru
PFK Oleksandriâ

**Oleksandrijos PFK** – Ukrainos futbolo klubas iš Oleksandrijos.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1948 m., kai buvo įkurtas **Oleksandrijos „Šahtar“**.

## Emblema

File:Емблема ПФК Олександрія.svg|
Vaizdas:PFK Oleksandriâ emblema.png|


## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Komalapa

**San Chuan Komalapa** () arba tiesiog **Komalapa** – miestas Gvatemaloje, Čimaltenango departamente, į šiaurės vakarus nuo Čimaltenango.

Miestas žymus kaip kakčikelių meno centras. Iš čia kilęs dailininkas Andrés Curruchich, susilaukęs tarptautinio pripažinimo. Vėliau jis Komalapoje įkūrė dailės mokyklą. Čia taip pat gimė Gvatemalos himno kompozitorius Rafael Álvarez Ovalle.

## Istorija

Miestas smarkiai nukentėjo nuo 1976 m. žemės drebėjimo.

## Miestai partneriai
*  Sturas, Norvegija

## Šaltiniai
NFK Spartak Ìvano-Frankìvsʹk

**Ivano-Frankivsko „Spartak“** – buvęs Ukrainos futbolo klubas iš Ivano Frankivsko.

## Istorija
Klubo ištakos siekė 1940 m., kai buvo įkurtas **Ivano-Frankivsko „Spartakas“**. Nuo 1981 m. žinomas kaip **Prikarpattâ**.

1989 m. įkurtas **futbolo klubas „Prikarpattâ“** ().

2001–2002 m. sezone klubas buvo žinomas kaip **futbolo sporto klubas „Prikarpattâ“** ().

Nuo 2003 m. futbolo klubas vadinosi **Ivano-Frankivsko „Spartaku“**. Nuo 2006 m. klubas turėjo finansinių problemų.

2007 m. teismo sprendimu klubui paskelbtas bankrotas.

## Pasiekimai
* Ukrainos TSR čempionas (1969, 1972 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
Prikarpatta Ivano-Frankivsk

**Prikarpatta Ivano-Frankivsk** vardu vadinosi komandos:

* NFK Spartak Ìvano-Frankìvsʹk 1981–2003 m.;
* FSK Prikarpattâ Ìvano-Frankìvsʹk nuo 2007 m.
MFK Mikolaïv

**Mykolajivo MFK** – Ukrainos futbolo klubas iš Mykolajivo. Seniausias tebeveikiantis profesionalus futbolo klubas šalyje.

## Istorija
Įkurtas 1920 m. Laikomas seniausiu tebeveikiančiu futbolo klubu Ukrainoje. Šiuo metu žaidžia Pirmojoje lygoje.

## Spalvinė gama

## Pasiekimai
* Ukrainos TSR čempionas (1974 m.)
* s pusfinalis (1969 m.)

## Sezonai
### Ukrainos varžybos

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*  oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt (Pirma lyga)
* Transfermarkt (MFK Mikolaïv)
FK Temp Šepetìvka

**Šepetivkos futbolo klubas „Temp“** – buvęs Ukrainos futbolo klubas iš Šepetivkos.

## Istorija

Klubas įkurtas 1990 m. Pateko į aukščiausią šalies lygą, kurioje debiutavo 1993–1994 m. sezone. Debiutantai užėmė devintąją vietą.

1994–1995 m. sezone liko septyniolikti, priešpaskutiniai, po sezono buvo perkelti į Pirmą lygą.

1995 m. susijungė su Advis Hmelnyckyj klubu ir persikėlė į Chmelnyckį.

## Pasiekimai
* Ukrainos TSR taurė (1991 m.)

## Sezonai
:

## Išnašos

## Nuorodos
*