open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klėtis

**Klėtis** – pastatas javams bei drabužių atsargoms laikyti, miegoti.

Būdavo statoma be pamatų arba ant kampuose padėtų akmenų, ąžuolinių trinkų. Stogas dažniausiai būna gegninės konstrukcijos, dvišlaitis, rečiau keturšlaitis ar laužtiniais galais, dengtas šiaudais, malksnomis, tošimis, kartais dar ir plona velėna. Dauguma klėčių turi 1–2 metrai pločio prieklėtį (paprastai atvirą), jo stogas dažnai paremtas stulpeliais (kolonomis). Klėtys būdavo vienaaukštės ir dviaukštės.

Įvairios klėties dalys būdavo puošiamos išdrožomis: durys – saulutėmis, roželėmis, eglutėmis, spiralėmis; langų rėmai – žalčiukais; prieklėčio stulpeliai – paukščių, žalčių, žirgų figūromis; stogo galai – dvailų (dvigubų) žirgelių, paukščių, ragų figūromis.

Rytų Aukštaitijoje, Dzūkijoje būdingos mažos klėtys, Šiaurės Lietuvoje, Vidurio Aukštaitijoje, Suvalkijoje – didesnės, kartais sudvigubintos, dviaukštės. Dvarų ir stambiųjų ūkininkų trobesys grūdams laikyti dažniausiai vadintas svirnu.

## Žemaičių klėtys


Vaizdas:Kletis, past . 1820 Leteniuose 2006-08-02.JPG|Past. 1820 m.
Vaizdas:Kleties metai Leteniu k., 2006-08-02.JPG
Vaizdas:Etnografine kletis Naikiu k. resize resize.JPG|Klėtis (past. 1909 m.)
Vaizdas:Cekai, 2006-07-18.JPG|Past. XX a. pr.
Vaizdas:Kletis Leteniu k., 2006-08-02.jpg|Past. XIX a. pab.


## Aukštaičių klėtys

Vaizdas:Stracniaikletis.jpg|Klėtis Kupiškio raj.
Vaizdas:Senovinė klėtis Steigviliuose5.JPG|Klėtis Pakruojo rajone, Steigvilių kaime


## Šaltiniai
Pirminis viešas siūlymas

**Pirminis viešas siūlymas** (, **IPO**) – pirminis viešas akcijų siūlymas visuomenei. Tai yra tradicinė investicinių bankų veiklos sritis.

## Vykdymas
Viešas siūlymas vykdomas emitentui (bendrovei) sudarant sutartį su tarpininku, kuris, ištyręs paklausą, nustato išleidžiamų vertybinių popierių kainą ir po to juos platina investuotojams. Viešąjį akcijų siūlymą gali daryti tik akcinės bendrovės ar jų akcininkai, o uždarosioms akcinėms bendrovėms tą daryti draudžiama. IPO procesas gali trukti beveik pusę metų. O akcijų platinimas – paprastai 2–3 savaites.

Pirminis viešas siūlymas daugiau siejamas su pirminiu viešuoju akcijų siūlymu, tačiau viešai platinamos gali būti ir obligacijos ar kiti vertybiniai popieriai. Pirminis viešasis akcijų siūlymas yra tada, kai bendrovė, kurios akcijos iki tol nebuvo kotiruojamos biržoje, išleidžia akcijas į pirminę apyvartą ir viešai pasiūlo įsigyti daugeliui investuotojų. Viešąjį akcijų siūlymą gali daryti ir bendrovė, jau esanti biržoje. Toks procesas vadinsis antriniu akcijų siūlymu (). IPO galimas ir tuo atveju, kai viešajam siūlymui akcijas išleidžia ne pati bendrovė, o jas viešai parduoda vienas ar keli stambieji akcininkai ().

Emitento tikslas – bendrovei pritraukti papildomo kapitalo. Be to, gali būti siekiama platesnės reklamos, nustatyti akcijų kainą, didinti bendrovės skaidrumą, sukurti pastovų savininkų ratą ir kt. 

## Pasirengimas
Viešajam akcijų siūlymui vykdyti samdomi investicijų bankininkai, o šie į pagalbą pasitelkę teisininkus parengia viešojo siūlymo dokumentą, vadinamą prospektu (Prospektas – dokumentas, kuriame pateikiama informacija apie naują vertybinių popierių emisiją. Jame pateikiama smulki bendrovės finansinė ataskaita ir informacija apie tai, kaip bus panaudotos už akcijas gautos pajamos.). Prieš rengiant prospektą, daromas bendrovės, kurios akcijos bus platinamos, išsamus teisinis, finansinis ir verslo patikrinimas. Per jį surinkta informacija vėliau skelbiama minėtame prospekte. Jį tvirtina Vertybinių popierių komisija. Dokumente pristatoma įmonė, nurodoma, kokios akcijos ir kokia tvarka parduodamos. Bendrovė turėdama patvirtintą prospektą kreipiasi į visuomenę, siūlydama jai įsigyti akcijų.

Rinkos tyrimams vykdyti yra parengiamas preliminarus prospektas, kuriame išdėstoma visa investuotojui svarbi informacija apie emitentą bei išleidžiamus vertybinius popierius ir šį prospektą pateikus atitinkamai priežiūros institucijai, organizuojami susitikimai su potencialiais investuotojais, pristatoma emisija. Atsižvelgiant į investuotojų bei analitikų siūlymus, nustatoma optimali vertybinių popierių kaina.

Nustačius kainą ir patvirtinus galutinį prospektą toliau vykdomas vertybinių popierių pasirašymas, kurio tvarka priklauso nuo tarpininko ir emitento tarpusavio sutarties pobūdžio.

## Didžiausi siūlymai
* Petrobras $70 mlrd. 2010 m.
* General Motors $23.1 mlrd. 2010 m.
* Agricultural Bank of China $22.1 mlrd. 2010 m.
* Industrial and Commercial Bank of China $21.9 mlrd.  2006 m.
* American International Assurance $20.5 mlrd. 2010 m.

## Išnašos

## Taip pat skaitykite
* Neviešas vertybinių popierių platinimas

## Nuorodos
*
Kolumbijos departamentai

**[[Kolumbija]]** – unitarinė respublika, sudaryta iš 32 departamentų (*departamento; departamentos*) ir Sostinės Apygardos (*Distrito Capital*). Kiekvienas departamentas turi gubernatorių (*gobernador*) ir Departamento Asamblėją (*Asamblea Departamental*), kurie renkami rinkimuose 4 metų kandecijai. Gubernatorius negali būti perrinktas kitai kadencijai.

Departamentai skirstomi į savivaldybes (*municipio; municipios*). Savivaldybėms vadovauja meras (*alcalde*) ir Savivaldybės Taryba (*concejo municipal*), kurie renkami rinkimuose 4 metų kandecijai. Bogota sudaro sostinės apygardą, kuri praktiškai nepriklausoma nuo Kundinamarkos departamento.

## Departamentų išsivystymas

Departamentai pagal žmogaus išsivystymo lygio koeficientą.

## Nuorodos
* Departamentų statistika
* Colombia: Administrative Division (Citypopulation.de)
* Departments of Colombia (Statoids.com)
Žališkė

**Žališkė** yra:

* kaimas Lazdijų rajone;
* kaimas Šakių rajone;
* kaimas Šalčininkų rajone – Žališkės.
Ilgakekis serbentas

**Ilgakekis serbentas** (*Ribes spicatum*) – agrastinių (*Grossulariaceae*) šeimos augalas. Tai iki 1,5 m aukščio krūmas, augantis miškuose, paupių krūmuose, kirtimuose. Žiedai žalsvi, smulkūs, sukrauti kekėse. Žydi balandžio-gegužės mėn. Vaisius – uoga. Subręsta liepos mėn. Uogos rūgščios, valgomos.
Lakaja

**Lakaja** – upė rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone; vandeningiausias Žeimenos intakas. ištekantis iš Juodųjų Lakajų ežero, į Žeimeną įteka ties Santaka. Kadangi upė maitinama ežerų, vandens lygis joje mažai svyruoja. Lakaja teka Labanoro regioniniame parke, prateka Aldikio ir Lakajos ežerus. Likus 6 kilometrams iki žiočių į Lakają iš kairės įteka Peršokšna.

Lakaja yra pamėgta vandens turistų dėl vaizdingų krantų ir nesudėtingo maršruto. Upės tėkmė rami, rėvų nėra, vietomis gali pasitaikyti užvartų ar žemų tiltelių. Gali būti dalis ilgesnio maršruto, prasidedančio Stirnių ežere.

Didesnės gyvenvietės prie Lakajos: Lakaja, Fedariškiai, Žukaučizna, Vilkaslastis, Santaka.

Upėvardžio kilmė neaiški. Bandoma sieti su *lakatas* () „skuduras, skara“, galbūt turint mintyje išsidraikymą (plg.  „perplėštas, sudraskytas“). Kitas siejimas su žodžiu *lakti, lakalas* (plg.  „lakalas, šuns ėdalas“), kiti sieja su  „ežeras“.

## Šaltiniai
Adygeiskas

**Adygeiskas** () – miestas Adygėjos respublikoje, Rusijoje. Miestas tiesiogiai pavaldus respublikai. Adygeiske 2009 metais gyveno 12 205 žmonės.

Adygeiskas atsirado 1969 m. Jis buvo pervadintas į **Teučežską** (*Теучежск*) 1976 metais, bet 1992 m. grąžintas senasis vardas.

Miestas 85 km nutolęs į pietryčius nuo Maikopo ir 15 km nuo Krasnodaro. Miestas yra Čerkesijoje, ant Krasnodaro vandens saugyklos kranto, 8 km nuo Psekupso geležinkelio stoties Eneme – Krivenkovskaja linijoje. Automobilinių kelių sandūra. Gyventojų skaičius nuio 1979 m., kai gyveno 9,7 tūkst. žmonių, išaugo iki 12,6 tūkst. 1992 m.

Pramoniniame Adygeiske yra betono gamykla, baterijų fabrikas. Dauguma gyventojų dirba Krasnodare.
Magdalena (upė)

:: *Apie Biblijos veikėją žr. [[Marija Magdalietė]]*.

**Magdalena** () – svarbiausia Kolumbijos upė; jos slėnis – istorinis, ekonominis šalies centras.

Magdalena prasideda Kolumbijos pietvakariuose, Anduose, Kolumbijos masyve. Upė kerta šalį iš pietų į šiaurę, slėniu tarp Centrinės ir Rytų Kordiljeros, vėliau (nuo Naros) aplenkia Karibų plynaukštę ir teka žemuma. Įteka į Karibų jūrą netoli Barankilijos. Laivuojama 990 km tarp Hondos ir Barankilijos. Taip pat laivuojama (nedidelių laivų) ir iki Ondos slenksčių, 240 km ruože. Žemupys teka per pelkėtą pajūrio žemumą, šakojasi į kelias šakas (Lobosą, Momposą ir kitas), tarp šakų susidariusios salos (Margarita, kitos). Upė per trečdalį metų deltoje nusodina 500 tūkst. m³ nešmenų, todėl delta keičiama inžineriniais įrengimais.

Pagrindiniai Magdalenos intakai – Saldana, Bogota, Kararė, Sogamobas, Sesaras, Kauka, San Chorchė.

Vidurupis slenkstėtas. Kanalu sujungta su Kartachenos uostu. Vandens lygis labai svyruoja. Vandeningiausia balandį–gegužę ir rugsėjį–lapkritį.

Svarbiausi pakrančių miestai: Chirardotas, Onda, La Dorada, Puerto Bojaka, Puerto Triunfas, Barankilja.

Pavadinimas kilo nuo biblinės veikėjos Marijos Magdalietės. Indėnai upės žemupį vadino Karipuanja (*Caripuaña*), vidurupį – Arli, aukštupį – Juma (*Yuma*). Ikikolumbiniais laikais šios upės slėnyje kestėjo San Agustino, paesų, Tolimos, muzų, jarigų ir kitos Andų Tolimosios šiaurės kultūros. Dalis vietos tautų kalbėjo karibų kalbomis, kurios čia paplito apie X a. Magdalenos žemupis priklausė Sąsmaukos-Kolumbijos zonai. 

## Šaltiniai
Kauka

**Kauka** () – upė Kolumbijoje (Kaukos, Valje del Kaukos ir Antiokijos dep.); kairysis, svarbiausias Magdalenos intakas. Prasideda Sotaros paramose, Kolumbijos masyve, Centrinės Kordiljeros pietuose. Teka siauru giliu slėniu į šiaurę tarp Centrinės ir Vakarų Kordiljeros. Žemupyje teka Karibų jūros žemuma, kur sudaro pratakas ir ežerus. Įteka į Magdaleną (jos deltos kairiąją atšaką) ties Momposu.

Didžiausias intakas – Neči.

Laivyba nuo Kalio iki Kartago ir nuo Antiokijos iki žiočių. Ties Salvachina patvenkta hidroelektrinės tvenkiniu. Vandens lygis labai svyruoja. Vandeningiausia balandžio–gruodžio mėnesiais.

1971 m. upėje užfiksuotos 47 žuvų rūšys.

## Šaltiniai
Beldžiratė

**Beldžiratė** () – gyvenvietė Italijoje, Pjemonto regione Verbano-Kuzijo-Osolos provincijoje, išsidėsčiusi vakarinėje Madžorės ežero pakrantėje.

## Šaltiniai
Kolumbijos transportas

**[[Kolumbija]]** turi pakankamai išvystytą transporto tinklą, tačiau susisiekimas sausuma su užsienio valstybėmis pakankamai sudėtingas. Kelių tiesimas ir jų priežiūra išlieka vyriausybės prioritetu.

## Keliai
2002 m. šalyje buvo 110 000 km kelių, iš kurių apie 26 000 km buvo grįsti. Dauguma jų yra išplaunami arba juos užverčia nuošliaužos.

## Oro transportas
Oro transportas šalyje yra labai svarbus ir gerai išplėtotas. 2001 m. šalyje buvo 1 066 oro uostų, iš kurių tik 96 turėjo grįstus pakilimo takus. Viena iš anksčiausiai įkurtų oro linijų yra šalies „Avianca“. Daugiausiai keleivių aptarnauja 6 oro uostai: Bogota, Barankilija, Medeljinas, Kalis, Kartagas, San Andresas.

## Jūrų transportas
Pagrindiniai Karibų regiono uostai yra Barankilija, Kartagas.
Žališkė (Lazdijai)

**Žališkė** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Šventežerio, tarp Senkučio ir Babrų ežerų, į šiaurės vakarus nuo Bagdononių. Šiauriau kaimo praeina plentas , nuo jo atsišakoja vietinis kelias Straigiai–Prapuntai. Šalia kaimo yra nedidelis miškas Žališkaitė. Netoli plento yra Lietuvos partizanų ryšininkės Elzės Aravičiūtės-Gegutės žūties vieta. Veikia kaimo turizmo sodyba „Žališkė“.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Žãlis, Žalỹs*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Leza

**Leza** – gyvenvietė Italijoje, Pjemonto regione, Novaros provincijoje. Gyvenvietė išsidėsčiusi vakariniame Madžorės ežero krante. Miestelis yra 110 km į šiaurės rytuis nuo Turino ir 45 km į šiaurę nuo Novaros.

Lezos savivaldybės dalys (): Vila Leza, Solcijas, Komnagas ir Kalonja.

## Gyventojų skaičiaus kaita

Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:455 height:303
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:3000
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:1000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:200 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:2136
  bar:1871 from: 0 till:2259
  bar:1881 from: 0 till:2334
  bar:1901 from: 0 till:2585
  bar:1911 from: 0 till:2698
  bar:1921 from: 0 till:2540
  bar:1931 from: 0 till:2394
  bar:1936 from: 0 till:2352
  bar:1951 from: 0 till:2390
  bar:1961 from: 0 till:2540
  bar:1971 from: 0 till:2505
  bar:1981 from: 0 till:2434
  bar:1991 from: 0 till:2309
  bar:2001 from: 0 till:2401

PlotData=

  bar:1861 at:2136 fontsize:XS text: 2136 shift:(-8,5)
  bar:1871 at:2259 fontsize:XS text: 2259 shift:(-8,5)
  bar:1881 at:2334 fontsize:XS text: 2334 shift:(-8,5)
  bar:1901 at:2585 fontsize:XS text: 2585 shift:(-8,5)
  bar:1911 at:2698 fontsize:XS text: 2698 shift:(-8,5)
  bar:1921 at:2540 fontsize:XS text: 2540 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:2394 fontsize:XS text: 2394 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:2352 fontsize:XS text: 2352 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:2390 fontsize:XS text: 2390 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:2540 fontsize:XS text: 2540 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:2505 fontsize:XS text: 2505 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:2434 fontsize:XS text: 2434 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:2309 fontsize:XS text: 2309 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:2401 fontsize:XS text: 2401 shift:(-8,5)

TextData=
  fontsize:S pos:(20,20)
  text:Duomenys iš ISTAT
Sarakai II

**Sarakai II** – kaimas šiaurės vakarinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 2 km į vakarus nuo Gadūnavo, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sanžilės kanalas

**Sanžilės kanalas** – 8 km ilgio, 2 m gylio ir 8 m pločio kanalas tarp Lėvens (48 km nuo jos žiočių) ir Nevėžio. Iškastas 1930 m. norint sumažinti Lėvens potvynius. Šiuo kanalu iš Lėvens į Nevėžį vidutiniškai nuteka 3,29 m³/s vandens. Vandens kritimui sušvelninti įrengti trys slenksčiai.

Turi du intakus: Lokupė (dešinysis) ir Siesrautis (kairysis).

Per kanalą pastatyti trys tiltai (pasroviui):
* kelio  tiltas (pastatytas 1936 m., rekonstruotas);
* Bernatonių geležinkelio tiltas (pastatytas 1937 m., 32 m ilgio ir 8 m aukščio);
* geležinkelio Radviliškis–Daugpilis tiltas (nutiestas 1871–1873 m., rekonstruotas 1935 m.);

Visa kanalo vaga priklauso Sanžilės kraštovaizdžio draustiniui.

## Istorija

### Upelis

Kaip upelis Sanžilė susiformavo Sanžilės senslėnyje nuslinkus ledynui. Prieš apytiksliai 9 tūkst. metų (ilgalaikio šiltmečio pradžioje) senslėnis jungė Lėvenį su Nevėžiu. Prieš 8–5 tūkst. metų (atlantiniu laikotarpiu) pavasariais Nevėžis virsdavo 130 km ilgio ežeru ir Lėvuo per senslėnį nutraukdavo vandenis į Dauguvos baseiną. Tačiau ilgainiui Nevėžio pavasario nešmenys užpildė šį senslėnį ir Sanžilė virto mažu upeliu, nutrūko ryšys su Lėveniu.

### Kanalas

Idėja sujungti Lėvenį ir Nevėžį kilo dar XVIII a. pabaigoje. Planas prisimintas 1884 m. Rusijos valdžiai pradėjus įgyvendinti Ventos–Dubysos kanalo projektą. Po tyrinėjimų Nevėžio–Lėvens kanalo projektas buvo atmestas kaip netinkamas vandens keliui.

Tarpukariu melioratoriams sutvarkius Lėvens aukštupį, smarkiai padidėjo upės žemupio debitas. Polaidžių ir liūčių metu vanduo pasiekdavo Sanžilės ištakas, išsiliedavo slėnyje ir užtvindydavo 20-ies kaimų laukus. Lėvens reguliavimui iki Mūšos vagos tvarkymo darbai buvę per brangūs, todėl pasiūlyta dalį vandens nukreipti į Nevėžį. Iš trijų pasiūlytų kanalo variantų – aukščiau Panevėžio, tarp Vabalos ir Venslaviškių; ties Panevėžiu; žemiau Panevėžio, ties Bernatoniais ir Berčiūnais – buvo pasirinktas trečiasis kaip pigiausias. Kasimo darbai prasidėjo 1930 m. birželį ir baigėsi tų pačių metų lapkritį. Darbai kainavo 250 000 litų.

Iš pradžių ištakose dar būta slenksčio, tačiau per kelerius metus buvo visiškai nuplautas ir vanduo iš Lėvens pradėjo tekėti natūraliai.

## Pavadinimo kilmė

Seniausias Sanžilės pavadinimo paminėjimas aptiktas 1694 m. Upytės žemės teismo dokumentuose kaip *Sonžylė*. Tarpukariu pavadinimas rašytas įvairiai: *Sonžyla*, *Sanžylė*, *Sanžila*. Manoma, kad vardas kilęs iš priešdėlio *san-* vedinio ir šaknies *žil-*, todėl siejamas su lietuvių kalbos žodžiais *žilas* (baltas, nubalęs), *žilti* (darytis žilam), *žylis* (žilumas).

O dviejų intakų etimologija pakankamai aiški. Dešiniojo intako Lokupės pavadinimas kildinamas iš lietuviškų žodžių *lokys*, *lokė*, o kairiojo Siesrauto – iš žodžių *srūti*, *strūti* (plaukti, lietis, tekėti).

## Galerija

Levens ir sanziles santaka.JPG|Sanžilės santaka su Lėveniu (Sanžilė kairėje)
Siaurojo geležinkelio tiltas per Sanžilę.jpg|Siaurojo geležinkelio tiltas per Sanžilės kanalą


## Šaltiniai
* Petras Juknevičius, Laura Vasiliauskaitė. *Sanžilė*. Panevėžys: 2003. – 29 p.
Taučiai

:: *Apie kaimą Šiaulių rajone žr. [[Taučiai (Šiauliai)]]*.

**Taučiai** – kaimas šiaurės vakarinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 1 km į rytus nuo Gadūnavo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Halė

**Halė** (oficialus pavadinimas ***Halė prie Zalės***) – miestas Vokietijoje, Saksonijos-Anhalto žemėje. Išvystyta mašinų gamyba, chemijos, poligrafijos, siuvimo, maisto pramonė. Yra akademija.

Išlikusi Morico pilis (*Moritzburg*, 1484–1503 m.), XIV–XVI a. bažnyčios.

1967 m. šalia Halės pastatytas naujas miestas – ***Halė-Noištatas*** (*Halle-Neustadt*), skirtas daugiausia darbininkams, sudarytas iš didelių daugiabučių kvartalų. 1990 m. prijungtas prie Halės miesto.

Halėje gimė:
* Georgas Frydrichas Hendelis, čia yra jo namas-muziejus.
* Moshe Schwabe, klasikinės filologijos tyrinėtojas, prieškario Lietuvoje vadovavęs Mokyklų skyriui Žydų reikalų ministerijoje.

## Sportas
* Hallescher FC (futbolas)
Saratovas

**Saratovas** – miestas pietinėje Rusijoje, srities centras. Greta rusų mieste taip pat gyvena totoriai, ukrainiečiai ir vokiečiai. Tai didelis uostamiestis prie Volgos prie Volgogrado marių, geležinkelio mazgas. Išvystyta mašinų gamyba, energetikos, naftos padirbimo, chemijos, medienos, lengvoji, maisto pramonė. Yra stiklo fabrikas. 10 aukštųjų mokyklų (tarp jų ir universitetas), 4 teatrai, kraštotyros muziejus, rašytojo N. Černyševskio muziejus. Trejybės soboras (XVII a.).

## Istorija

Miestas įkurtas 1590 m. kaip Rusijos pietrytinio pasienio tvirtovė. Iki 1674 m. jis buvo kairiajame Volgos krante, bet strateginiais sumetimais jis perkeltas į dešinįjį krantą. Nuo 1909 m. veikia universitetas. Saratovo tiltas per Volgą ilgą laiką buvo laikomas ilgiausiu Europoje.

## Sportas
* FK Sokol-Saratov (futbolas)
Karosas

## Pavardė

* Algirdas Karosas – fotožurnalistas, fotografas
* Antanas Karosas – vyskupas
* Gintaras Karosas – menininkas, visuomenės bei kultūros veikėjas
* Jonas Karosas – žurnalistas
* Jonas Karosas – verslininkas
* Juozas Karosas – kompozitorius, dirigentas, pedagogas
* Jurgis Karosas – žurnalistas, redaktorius
* Justinas Karosas – filosofas, politikas
* Mykolas Karosas – kunigas, visuomenės veikėjas
* Saulius Karosas – verslininkas
* Tadas Karosas – verslininkas

## Žuvis
* Auksinis karosas
* Juodauodegis balnotasis karosas
* Naujosios Zelandijos jūrinis karosas
* Paprastasis karosas
* Sidabrinis karosas

Taip pat:
* Avingalviai karosai
* Dumblarausiai jūriniai karosai
* Jūriniai karosai
* Paprastieji karosai
Gaudikaičiai

**Gaudikaičiai** – kaimas centrinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurę nuo Telšių.

## Istorija

Kaimo durpyne 1961 m. rastas vėlyvųjų viduramžių monetų Gaudikaičių lobis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kolumbijos vyrų futbolo rinktinė

**Kolumbijos vyrų futbolo rinktinė** () – Kolumbijos Respublikai atstovaujanti futbolo komanda, valdoma Kolumbijos Futbolo Federacijos. 6 kartus dalyvavo pasaulio futbolo čempionatuose, geriausiai pasirodė 2014 m., kur pasiekė ketvirtfinalį (jame pralaimėjo šeimininkams brazilams). 2001 m. laimėjo *[[Copa América]]* čempionų titulą. 4 kartus dalyvavo olimpinėse žaidynėse.

## Dalyvavimas čempionatuose

### Copa América

* 1916–1942 – 
* 1945 – 5 vieta
* 1946 – 
* 1947 – 8 vieta
* 1949 – 8 vieta
* 1953 – 
* 1955 – 
* 1956 – 
* 1957 – 5 vieta
* 1959 – 
* 1959 – 
* 1963 – 7 vieta
* 1967 – 
* 1975 –  2 vieta
* 1979 – I etapas
* 1983 – I etapas
* 1987 –  3 vieta
* 1989 – I etapas
* 1991 – 4 vieta
* 1993 –  3 vieta
* 1995 –  3 vieta
* 1997 – ketvirtfinalis
* 1999 – ketvirtfinalis
* 2001 –  **1 vieta**
* 2004 – 4 vieta
* 2007 – ketvirtfinalis
* 2011 – ketvirtfinalis
* 2015 – ketvirtfinalis
* 2016 –  3 vieta
* 2019 – ketvirtfinalis
* 2021 –  3 vieta
* 2024 –  2 vieta

### Pasaulio futbolo čempionatas

### Kitur
;CONCACAF Aukso taurė
* 2000 –  2 vieta
* 2003 – ketvirtfinalis
* 2005 –  3 vieta

;Konfederacijų taurė
* 2003 – 4 vieta

## Garsiausi žaidėjai

## Treneriai

*  Friedrich Donnenfeld (1949)
*  Adolfo Pedernera (1961–1962)
*  Francisco Zuluaga (1968–1969)
*  Todor Veselinović (1972–1973)
*  Blagoja Vidinić (1976–1979)
*  Gabriel Ochoa Uribe (1963, 1985)
*  Carlos Bilardo (1980–1981)
*  Francisco Maturana (1987–1990, 1993–1994, 2001, 2002–2003)
*  Luis Augusto García (1991, 2000–2001)
*  Hernán Darío Gómez (1995–1998, 2010–2011)
*  Javier Álvarez Arteaga (1999–2000)
*  Reinaldo Rueda (2004–2006, 2021–2022)
*  Jorge Luis Pinto (2007–2008)
*  Leonel Álvarez (2011)
*  José Pekerman (2012–2018)
*  Arturo Reyes (ad interim) (2018–2019)
*  Carlos Queiroz (2019–2020)
*  Néstor Lorenzo (2022–)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Kolumbijos Futbolo Federacija
Anulynas (Telšiai)

**Anulynas** – kaimas centrinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurę nuo Telšių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jaroslavlis

**Jaroslãvlis** () – miestas vakarų Rusijoje, prie Volgos upės, 282 km į šiaurės rytus nuo Maskvos; srities centras. Geležinkelio stotis, automobilių kelių mazgas, oro uostas. Išvystyta mašinų, naftos, lengvoji, maisto, statybų pramonė. Yra universitetas (nuo 1969 m.), 3 teatrai, cirkas, filharmonija, istorijos ir architektūros muziejus-draustinis, dailės muziejus.

Jaroslavlio senamiestis pripažintas pasauliniu paveldo objektu. Čia yra daug cerkvių su vertingomis freskomis, išlikę metropolito rūmai, medinė tvirtovė, Kristaus Atsimainymo vienuolynas (nuo XII a.). Išlikę našlaičių namai (1787 m.), turgus (1790 m.), seminarija (1818 m.) ir kt. Mieste 1795 m. rastas senasis rankraštis „Sakmė apie Igorio žygį“.

## Istorija

Manoma, kad miestą 1010 m. įkūrė Jaroslavas Išmintingasis gyvenvietės *Медвежий Угол* ()vietoje, prie Kotoroslės upelio žiočių (jai įtekant į Volgą). Minimas nuo 1071 metų. Nuo 1218 m. kunigaikštystės sostinė, 1463 m. prijungtas prie Maskvos kunigaikštystės. XVIII a. tapo prekybos ir amatų centru, buvo daug manufaktūrų. 1796 m. tapo gubernijos centru. XIX a. pradžioje įkurtas licėjus, XIX a. pabaigoje sujungtas geležinkeliu su Maskva, Vologda, Kostroma, Peterburgu. 1900 m. paleisti tramvajai.

## Sportas
* FK Šinnik Âroslavlʹ (futbolas)

## Taip pat skaityti
* Europos didžiausių miestų sąrašas

## Šaltiniai
Šarvuotieji šamukai

**Šarvuotieji šamukai** (*Callichthyidae*) – šamažuvių (*Siluriformes*) šeima. Paplitusios Pietų Amerikoje ir Panamoje. Gyvena gėluose vandenyse. Daug rūšių auginama akvariumuose.

Šeimoje 9 gentys, 184 rūšys.
## Sistematika
* Pošeimis. *[[Callichthyinae]]*
* Šliaužikiniai šamukai (*[[Callichthys]]*)
* Dianemos (*[[Dianema]]*)
* Suaugtašarviai šamukai (*[[Hoplosternum]]*)
* *[[Lepthoplosternum]]*
* *[[Megalechis]]*
* *[[Scleromystax]]*
* Pošeimis. *[[Corydoradinae]]*
* *[[Aspidoras]]*
* Šarvuotieji šamukai (*[[Corydoras]]*)

Anksčiau dar buvo išskiriama brochių (*[[Brochis]]*) gentis, kuri dabar įjungta į *[[Corydoras]]* gentį.

## Nuorodos
* Family Callichthyidae – Callichthyid armored catfishes 
* Šarvuotųjų šamukų (''Callichthyidae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Parazitinės katžuvės

**Parazitinės katžuvės** (*Cetopsidae*) – šamažuvių (*Siluriformes*) šeima. Žuvys smulkios, paplitusios Pietų Amerikoje. Auginamos ir akvariumuose.

Šeimoje yra 6 gentys, 38 rūšys.

## Gentys
* *[[Bathycetopsis]]*
* Parazitinės katžuvės (*Cetopsis*)
* *[[Denticetopsis]]*
* Šamai pabėgėliai (*Helogenes*)
* *[[Paracetopsis]]*
* Kanerai (*Pseudocetopsis*)

## Nuorodos
* Family Cetopsidae – Whale catfishes
* Parazitinių katžuvių (''Cetopsidae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Dimaičiai

:: *Apie kaimą Šiaulių rajone žr. [[Dimaičiai (Šiauliai)]]*.

**Dimaičiai** – kaimas centrinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurės rytus nuo Telšių.

Kaimo pašalyje, visai šalia Telšių, esama X–XIV a. senkapio; šis nemenkai apardytas, kai 1920–1925 m. čia buvo kasamas žvyras. Palaikus šiame senkapyje laidojo nekremuotus, su plačiaašmeniais geležiniais kirviais ir peiliais, papuošalais iš žalvario, moliniais puodais.

Rusijos imperijos valdymo laikotarpiu Dimaičiuose būta dvaro, šalimais stovėjo plytinė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gintalai

:: *Apie kaimą Degaičių seniūnijoje žr. [[Gintalai (Degaičiai)]]*.

**Gintalai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Varnių. Seniūnaitijos centras. Į pietus nuo kaimo yra Varnių regioninis parkas.

## Istorija

1954–1963 m. buvo Gintalų apylinkės centras. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Birikai

**Birikai** – kaimas centrinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 6 km į šiaurės rytus nuo Telšių.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Raimondas Kašauskas (1934–2024) – rašytojas.
* Stasys Kašauskas (g. 1943 m.) – žurnalistas, rašytojas, leidėjas.

## Šaltiniai
Pieliai

**Pieliai** – kaimas šiaurinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Telšių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniniai šamai

**Kalniniai šamai** (*Sisoridae*) – šamažuvių (*Siluriformes*) šeima. Tai Azijos kalnų upelių žuvys, kurių kelios rūšys neseniai pasirodė akvariumuose. 

Šeimoje yra 19 genčių, 139 rūšys.

## Gentys
**[[Ayarnangra]]*
*Indiniai kalniniai šamai (*Bagarius*)
*Didieji kalniniai šamai (*Euchiloglanis*)
**[[Exostoma]]* 
**[[Gagata]]*
**[[Glaridoglanis]]*
*Turkmėniniai kalniniai šamai (*Glyptosternon*)
*Paprastieji kalniniai šamai (*Glyptothorax*)
**[[Gogangra]]*
**[[Hara (žuvis)|Hara]]*
**[[Myersglanis]]*
**[[Nangra]]*
**[[Oreoglanis]]*
**[[Parachiloglanis]]*
**[[Pareuchiloglanis]]*
*Šamai lipčiai (*Pseudecheneis*)
**[[Pseudexostoma]]*
**[[Sisor]]*
**[[Sundagagata]]*

## Nuorodos
*Family Sisoridae – Sisorid catfishes 
*Kalninių šamų (''Sisoridae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Bėdakai

**Bėdakai** – kaimas šiaurės rytinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Tryškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodėjai

**Juodėjai** – kaimas šiaurės rytinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 3 km į pietvakarius nuo Tryškių. Auga saugomas Pavirvyčio alėjos ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Slovėnijos Bankas

**Slovėnijos Bankas** (slov. **Banka Slovenije**) – Slovėnijos centrinis bankas.

Buveinė – sostinėje (Liubliana). Įkurtas atkūrus Nepriklausomybę 1991 birželio 25 d.

## Nuorodos
* Banko tinklalapis  (slovėnų ir anglų k.)
Pateklėnai

**Pateklėnai** – kaimas šiaurės rytinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 7 km į pietvakarius nuo Tryškių. Prateka Patekla (sudarytas Ubiškės tvenkinys).

## Istorija

1586 m. minimas Pateklėnų dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ateris

**Ateris** () arba **Kameris** (*Kammersee*) – Austrijos Alpių ežeras. Plotas: 45,9 km² (ilgis 20 km, plotis 2-4 km). Gylis 171 m. Ežeras yra 465 m virš jūros lygio. Šiauriniai krantai yra žemi ir lygūs, pietiniai aukšti (1862–1780 m) ir statūs. Vasarą vandens temperatūra siekia 20&nbsp;°C. Žuvingas.

Jo pakrantėse įsikūrę kurortai: Zivalčenas, Unterachas, Vairegas.

## Šaltiniai
* Lietuviškoji enciklopedija. II tomas- Spaudos fondas: 1934.- p.25.
Sūrupis

**Sūrupis** – buvęs kaimas šiaurės rytinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietvakarius nuo Ubiškės. Aplink kaimą auga miškai: vakaruose – Stonkalnės, rytuose – Smalkos miškas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Sūrupyje 1873 m. balandžio 25 d. gimė valstybės veikėjas, profesorius Jonas Šimkus.

## Šaltiniai
Amazonės departamentas (Kolumbija)

**Amazonė** () – departamentas Kolumbijos pietryčiuose. Ribojasi su Peru ir Brazilija. Administracinis centras – Letisija.

Didžioji paviršiaus dalis – tropiniais miškais apaugusios Amazonijos džiunglės, su pavieniais kalnų masyvais. Ištisus metus karšta ir drėgna. Svarbiausios upės – Kaketa, Vaupesas, Putumajas. Medienos kirtimas ir kaučiuko gavyba. Medžioklė, žvejyba, žemės ūkis (kukurūzai, bananai, ryžiai, juka). Ekoturizmas. Įsteigtas Amakajaku nacionalinis parkas.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 55,16 %
* Indėnai – 42,84 %
* Juodaodžiai – 2,01 %

## Svarbiausi miestai
Didžiausi miestai 2018 m. (tūkst. gyv.):
* Letisija (33,5)
* Puerto Narinjas (3,5)
* Tikuna da Arara (1,4)
* Patruljerosas (1,2)
* Nazaretas (1,0)


Campo12Foto 2.JPG|Amazonijos džiunglės departamente
Leticia Town photograph.jpg|Letisijos gatvė
Aprendiendo el uso de la palabra del saber ancestral 91460-2019-05-16 at 5.56.48 PM - copia.jpg|Indėnai jukunai iš Miriti Paranos regiono
Tarapacá (Colombia).jpg|Tarapakos gyvenvietė ant vandens


## Nuorodos
* Wikitravel:Amazonas
Dumytrai

**Dumytrais** vadinami du kaimai Telšių rajone Viešvėnų seniūnijoje:

* arčiau prie Viešvėnų, šalia geležinkelio (13 gyventojų),
* toliau Viešvėnų ir geležinkelio (0 gyventojų).
Tolaras

**[[Slovėnija|Slovėnijos]] tolaras** – buvusi oficiali Slovėnijos valiuta. Nuo 2007 metų sausio 1 d. įvestas euras.

Tolaras dalijamas į 100 stotinų.

* Katalogas ir galerija pažymi, Slovėnija
Burniai (Telšiai)

**Burniai** – kaimas centrinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 8 km į pietvakarius nuo Ubiškės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pranciškus Juškevičius (1942–2014) – statybos inžinierius, miestų planavimo specialistas, habilituotas technologijos mokslų daktaras, politinis veikėjas, aplinkos viceministras.

## Šaltiniai
Sakalai I

**Sakalai I** – kaimas centrinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 10 km į pietvakarius nuo Ubiškės. Yra Sakalų alkakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ruišėnai

**Ruišėnai** – kaimas centrinėje Telšių rajono savivaldybės dalyje, 10 km į pietvakarius nuo Ubiškės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Titas Pomponijus Atikas

**Titas Pomponijus Atikas** (109–32 m. pr. m. e.) – romėnų didikas (raitelis – eques), geriausiai žinomas dėl savo draugystės su oratoriumi ir politiku Marku Tulijum Ciceronu. Jam dedikuotas Cicerono traktatas apie draugystę (*De Amicitia*), o jų susirašinėjimą Cicerono išlaisvintas vergas ir asmeninis sekretorius Markas Tulijus Tironas surinko į šešiolika knygų (*Epistulae ad Atticum*).

Kilęs iš raitelių klasės Pomponijus gimė ir užaugo Romoje. Jaunystėje mokėsi su Ciceronu, Liucijum Torkvantu, jaunesniuoju Marijum „su kuriais jis tapo toks artimas, kad nebuvo nieko brangesnio už juos per visą jo gyvenimą“[Neposas]. Jis buvo geras studentas ir 85 m. pr. m. e. jis išvyko lavintis į Atėnus, kur paniro į literatūrą ir filosofiją. Jis taip mylėjo Atėnus ir jų kultūrą, kad pasiėmė pravardę „Atticus“ t. y. „žmogus iš Atikos“. Apie tai užsimenama Cicerono penktoje knygoje *[[De finibus bonorum et malorum]]*.

Atikas praturtėjo gavęs palikimą ir sumaniai tvarkydamasis dvare. Jis naudojo turtus savo pomėgiui laiškams ir išlaikė būrį vergų, treniruotų kopijuoti ir rišti knygas ir išleido, tarp kitų dalykų, savo draugo Cicerono kūrinius. Pats Atikas parašė vieną knygą (graikiškai) konsultuojamas Cicerono, ir šiek tiek poezijos. Niekas iš jo kūrinių neišliko.

65 m. pr. m. e. Atikas apsigyveno Romoje. Pagal epikūrines savo nuotaikas, jis nesikišo į politiką kiek tik buvo įmanoma, išskyrus kai Ciceronui iškildavo pavojus. Pvz.: kai Ciceronas buvo priverstas palikti šalį 49 m. pr. m. e., Atikas jam padovanojo 250 tūkst sestercijų. Bet iš esmės į politiką nesikišo, nors, kaip Ciceronas, buvo optimatų (aristokratų „partija“) narys ir laikėsi konservatyvių pažiūrų.

Prieš dėdęs mirtį, jis buvo dėdės įsūnytas ir pasivadino Titu Servilijum Pomponijanu. Vėliau jis vedė triumvirato nario Kraso proanūkę. Ji jam pagimdė sūnų, kuriam suteikė jo vardą (mažai apie jį žinoma), ir dukrą Ceciliją Atiką, kuri vėliau buvo pirmoji Marko Vipsanijaus Agripos žmona.

Jis likųsį gyvenimą praleido Romoj ir nusižudė nusimarindamas badu, po to kai kelis mėnesius nepagydomai sirgo. Kornelijus Neposas parašė jo biografiją.

## Šaltiniai
* Lietuviškoji enciklopedija. II tomas- Spaudos fondas: 1934.- p.25.
The Open Door

***The Open Door*** – amerikiečių gotikinio roko grupės Evanescence antrasis albumas. Išleistas 2006 m. rugsėjo 30 d. Australijoje, spalio 2 d. Europoje ir spalio 3 d. Šiaurės Amerikoje.

## Keletas faktų apie albumą:

* Įrašyta 18 dainų; jų įrašinėjimas tęsėsi nuo 2005 m. rugsėjo iki 2006 m. kovo.
* Pirmasis albumo singlas – „Call Me When You're Sober“. Vaizdo klipas išleistas 2006 m. birželį; jo režisierius – Marc Webb. Radijo stotyse daina pasirodė rugpjūčio 7.
* Kaip ir albume *[[Fallen (album)|Fallen]]*, naujajame albume derės styginių ir vokalo partijos. Pirmuoju smuiku „grieš" vargonai.
* Apie pavadinimą: „Tai yra puikus apibūdinimas mūsų jausmų, patirtų šių dainų kūrimo metu. Nebuvo nieko, ko aš varžyčiausi. Rašydama dainas, aš jaučiausi laisva, o Terry (Balsamo, gitaristas) įkvepė mane ir mums buvo labai smagu. Kad ir kokia galimybė pasitaikydavo mūsų kelyje, mes priėmėme ją, ėjom į priekį ir bei šauniai praleidome laiką" (Amy Lee). 
* Gastrolės JAV ir Kanadoje prasidėjo spalį, rugsėjį – Europoje.
* „All That I'm Living For" dainos bendraautoris yra Troy McLawhorn.
*Visos dainos, kurią Amy Lee parašė specialiai filmui Narnijos kronikos: liūtas, burtininkė ir drabužių spinta, albume nėra, bet dalis jos buvo panaudota kaip įžanga dainai „Good Enough". 
*Dainos „Lacrymosa" klipas panaudotas AOL albumo anonse: AOL Music  arba Youtube
*Sklinda gandai, kad albumo demo-kompiliacijos nutekėjo į internetą, kaip kad buvo nutikę su albumo *Fallen* kompiliacijomis.
*Visa daina *„Call Me When You're Sober"* nutekėjo į internetą dar prieš jai pasirodant radijo eteryje.

## Albumo dainų sąrašas

#„Sweet Sacrifice“
#„Call Me When You're Sober“
#„Weight Of The World“
#„Lithium“
#„Cloud Nine“
#„Snow White Queen“
#„Lacrymosa“ (dainos „samplai" iš Mocarto Requiem)
#„Like You“
#„Lose Control“
#„The Only One“
#„Your Star“
#„All That I'm Living For“
#„Good Enough“
#* Papildoma daina – „The Last Song I'm Wasting On You" yra įtraukta į albumą tik skaitmeninėje versijoje, parduodamoje per *[[iTunes]]* iki spalio 3.

## Nuorodos

* www.evanescence.com
* www.evboard.com/
Atinji

**Attigny** – vietovė Prancūzijoje, Ardėnų departamente, kairiajame Enos krante. 1200 gyventojų (1999 m.), 1400 gyv. (1930 m.). *Attianiacum* rūmų, kuriuose gyveno Merovingai ir Karolingai, liekanos (650 m.).

## Šaltiniai
* Lietuviškoji enciklopedija. II tomas – Spaudos fondas: 1934.- p.25.
Vičados departamentas

**Vičados departamentas** () – yra Rytų Kolumbijoje, ribojasi su Venesuela. Administracinis centras – Puerto Karenjas.

## Geografija

Vyrauja lygumų reljefas (Ljanosų lygumos). Pagrindinės upės – Orinokas, Vičada ir Meta. Vyrauja savanos ir retmiškiai. Vičadoje yra El Tuparo nacionalinis parkas. Svarbiausia ūkio šaka – gyvulininkystė.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 52,85 %
* Indėnai – 44,31 %
* Juodaodžiai – 2,83 %

## Didžiausi miestai
Didžiausi miestai ir gyvenvietės 2018 m. (tūkst. gyv.):
* Puerto Karenjas (14,9)
* La Primavera (5,5)
* Kumaribas (2,8)
* Santa Rosalija (2,3)
* Kasuaritas (0,4)
* Santa Rita (0,3)


Carretera entre La Primavera y Puerto Carreño, Vichada.jpg|Plentas Puerto Karenjas–La Primavera per Vičados savanas
Over the currents.jpg|Maipureso slenksčiai. El Tuparo nacionalinis gamtos parkas
Cumaribo, Vichada, Colombia - panoramio (1).jpg|Kumaribo gyvenvietė
Rio Orinoco, Puerto Carreño - panoramio.jpg|Orinokas Puerto Karenjo apylinkėse


## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Vičada

**Vičada** gali reikšti objektus Kolumbijoje:

* Vičados departamentas
* Vičados upė
* Vičados struktūra
Atinghauzenas

**Attinghausen** – bendruomenė Šveicarijoje, Uri kantone prie Gotthardo geležinkelio. 1509 gyventojai (2002). Pilies griuvėsiai. Čia gyveno grafas Verneris II iš Atinghauzeno (Šilerio Vilhelmas Telis), kuris 1294–1321 m. buvo Uri seniūnas ir 1291 m. sudarė amžiną sąjungą su Valdštetu (*Waldstaedt*).

## Šaltiniai
* Lietuviškoji enciklopedija. II tomas- Spaudos fondas: 1934.- p.25.
Atis

**Atis** (*Attis*, *Attes*) graikų mitologijoje – Frygijos karalaitis, kuris neįtiko Dzeusui ir jo nubaustas nustojo vyriškumo. Miręs ir vėl atgaivintas tapo deivės Kibelės numylėtiniu. Buvo palaidotas Agdos kalne. Jo kultas su orgijomis kartu su Kibelės kultu 204 m. pr. m. e. perkeltas į Romą, kur nuo 54 m. pr. m. e. tapo valstybiniu kultu. Vėliau kartu su Mitros kultu buvo didelis ankstyvosios krikščionybės konkurentas.

## Šaltiniai
*Lietuviškoji enciklopedija. II tomas- Spaudos fondas: 1934.- p.25.
Jūrų chirurgai

**Jūrų chirurgai** (*Acanthurus*) – chirurgžuvinių (*Acanthuridae*) šeimos žuvų gentis. Šios žuvys kiekvienoje savo uodegos šaknies pusėje turi aštrią skalpelį primenančią išaugą. Tomis išaugomis apsigina nuo priešų.

Gyvena tarp koralinių rifų. Tai gana spalvingos žuvys, kurias augina ir akvariumistai. 

Gentyje yra 38 rūšys: 
*Achilinis jūrų chirurgas (*Acanthurus achilles*)
*Žieduotasis jūrų chirurgas (*Acanthurus blochii*) 
*Paprastasis jūrų chirurgas (*Acanthurus chirurgus*) 
*Mėlynasis jūrų chirurgas (*Acanthurus coeruleus*)
*Dryžakis jūrų chirurgas (*Acanthurus dussumieri*) 
*Baltadėmis jūrų chirurgas (*Acanthurus guttatus*)
*Baltajuostis jūrų chirurgas (*Acanthurus leucopareius*) 
*Baltakrūtis jūrų chirurgas (*Acanthurus leucosternon*)  
*Dryžasis jūrų chirurgas (*Acanthurus lineatus*)
*Baltažandis jūrų chirurgas (*Acanthurus nigricans*)
*Rudasis jūrų chirurgas (*Acanthurus nigrofuscus*)
*Mėlynjuostis jūrų chirurgas (*Acanthurus nigroris*)
*Geltondėmis jūrų chirurgas (*Acanthurus olivaceus*)
*Arabinis jūrų chirurgas (*Acanthurus sohal*)
*Dviraištis jūrų chirurgas (*Acanthurus tennentii*)
*Įkalintasis jūrų chirurgas (*Acanthurus triostegus*)
*Geltonpelekis jūrų chirurgas (*Acanthurus xanthopterus*)
ir kt.

## Galerija

Image:Acanthurus achilles1.jpg|Achilinis jūrų chirurgas (*Acanthurus achilles*)
Image:Acanthurus coeruleus.jpg|Mėlynasis jūrų chirurgas (*Acanthurus coeruleus*)
Image:Acanthurus dussumieri 1.jpg|Dryžakis jūrų chirurgas (*Acanthurus dussumieri*)
Image:Acanthurus tennenti Kreisdorn-Doktorfisch3.jpg|Dviraištis jūrų chirurgas (*Acanthurus tennentii*)
Image:Acanthurus lineatus 060417w.jpg|Dryžasis jūrų chirurgas (*Acanthurus lineatus*)
Image:Acanthurus olivaceus 1.jpg|Geltondėmis jūrų chirurgas (*Acanthurus olivaceus*) 
Image:Acanthurussohal-ArabischerDoktor.jpg|Arabinis jūrų chirurgas (*Acanthurus sohal*)
Image:Acanthurus triostegus.jpg|Įkalintasis jūrų chirurgas (*Acanthurus triostegus*)
Image:Acanthurus xanthopterus.jpg|Geltonpelekis jūrų chirurgas (*Acanthurus xanthopterus*)
Antiokijos departamentas

**Antiokija** () – departamentas šiaurės vakarų Kolumbijoje, prieina prie Karibų jūros. Administracinis centras – Medeljinas.

Antiokija seniau turėjo valstijos statusą.

## Geografija

Vyrauja kalnuotas reljefas – nusidriekusi Centrinė ir Vakarų Kordiljeros, kurias skiria Magdalenos ir Kaukos upių slėniai. Šiaurėje pereina į pajūrio žemumas. Paviršius gausiai padengtas miškais, yra daug naudingų iškasenų. Klimatas labai skirtingas. Pajūryje karšta, gruodžio-kovo mėn. tęsiasi sausasis sezonas. Aukštikalnėse vėsu ištisus metus. Slėniuose klimatas būdingas vidutinėms platumoms.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 88,66 %
* Indėnai – 10,83 %
* Juodaodžiai – 0,51 %

## Svarbiausi miestai
Didžiausi miestai 2018 m. (tūkst. gyv.):
* Medeljinas (2382,3)
* Beljas (495,4)
* Itagvi (247,9)
* Envigadas (215,7)
* Apartado (98,4)
* Rionegras (83,0)
* Kaukasija (76,7)
* Sabaneta (70,4)
* Kaldasas (62,9)
* Kopakabana (62,3)
* La Estrelija (60,9)
* La Secha (54,8)
* Turbas (48,7)


Bosque andino colombiano antioquia.jpg|Miškas Antiokijoje
El Peñón de Guatapé from a highway bridge.jpg|Gutapės uola
Cauca River Canyon - home of the new wren Thryophilus sernai (Cucarachero Paisa) (7241470126).jpg|Kaukos kanjonas
La Ceja.jpg|La Sechos miestas


## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* [Antiokijos himnas](http://es.wikisource.org/wiki/Himno_de_Antioquia_(Colombia))
Atokas

**Atokas** () – miestas Pakistane, Pendžabo provincijoje, kairiajame Indo krante. Per jį eina geležinkelio linija Kolkata – Pešavaras. Aleksandras Didysis 326 m. pr. m. e. ties juo persikėlė per Indą, kai ir kiti vėlesni užkariautojai – Timūras 1397 m., Nadiras 1738 m.

## Šaltiniai
* Lietuviškoji enciklopedija. II tomas- Spaudos fondas: 1934.- p.26.
Vaupeso departamentas

**Vaupeso departamentas** () – departamentas pietryčių Kolumbijoje, Brazilijos pasienyje. Administracinis centras – Mitu.

## Geografija

Dauguma gyventojų – indėnai. Šiaurėje vyrauja sausos Orinoko lygumos, o pietuose – drėgna Amazonijos selva. Metinė temperatūra svyruoja apie 25&nbsp;°C – 30&nbsp;°C. Yra Nukako nacionalinis rezervatas. Turizmas.

## Ekonomika

Auginama juka, kukurūzai, ryžiai, bananai. Aukso gavyba.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 31,83 %
* Indėnai – 66,63 %
* Juodaodžiai – 1,55 %

## Didžiausi miestai
Didžiausi miestai ir gyvenvietės 2018 m. (tūkst. gyv.):
* Mitu (9,7)
* Karuru (1,3)
* Taraira (0,9)
* Pakoa (0,5)
* Jurupati (0,4)
* Viljafatima (0,2)


Maloca Ipanore, Mitú.jpg|Maloka Mitu apylinkėse
Baile Tradicional Piratapuyo (Wa'íkâná) En Mitú, Vaupés.jpg|Indėnai piratapujai Mitu mieste
Atardecer Reserva Nacional Natural Nukak.jpg|Sutemos Nukako gamtos rezervate
Atardecer en Mitú, río Vaupés - panoramio.jpg|Vaupeso upė


## Šaltiniai
Litagros grupė

**„Litagros” grupė** – Lietuvos žemės ūkio verslo bendrovių ir įmonių grupė, viena didžiausių šios srities, įkurta 1991 m. Centrinė būstinė – Vilniuje, atstovybės visų rajonų savivaldybėse.

## Veikla
„Litagros“ grupės veikla aprėpia tokias Lietuvos industrijos šakas kaip: augalininkystė, gyvulininkystė ir prekyba žemės ūkio žaliavomis. „Litagros” įmonės vykdo didmeninę ir mažmeninę prekybą, investuoja, vysto gamybinius pajėgumus, plečia paslaugų spektrą.

Dirba daugiau nei 900 darbuotojų, daugiau nei 70 % darbuotojų su aukštuoju išsilavinimu. Klientų skaičius – daugiau nei 9 000, Prekių asortimentas – 3000 pavadinimų, parduotuvės – 34-iuose rajonuose ir Latvijoje, antrinės bendrovės Latvijoje, Estijoje, Lenkijoje, Švedijoje. 

UAB „Litagros chemija” didmena ir mažmena prekiauja grūdais, žemės ūkio chemija, trąšomis, sėklomis, preparatų skleidimo ir darbo saugos priemonėmis, veterinarijos preparatais, visaverčiais pašarais ir jų priedais.

## Istorija
„Litagra“ įkurta 1991 m., 1993 m. įkurta UAB „Litagra“, prekiaujanti apsaugos priemonėmis ir medikamentais; 1996 m. įkurta UAB „Litagros chemija” ir atskirta prekyba žemės ūkio chemija nuo prekybos vaistais; 1999 m. įkurta UAB „Litagros mažmena”, į kurią iš UAB „Litagros chemija” perkeltas prekybos veterinariniais preparatais skyrius; 2000 m. – įmonė persikėlė į naujas modernias patalpas,
2000 m. įkurta UAB „Litagros farmacija“, nuo 2001 m. sausio mėn. perėmusi iš UAB „Litagra“ farmacinę veiklą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Litagra tinklalapis 
* Litagros grupės tinklalapis
Šepečiažiočiai

**Šepečiažiočiai** (*Ctenochaetus*) – chirurgžuvinių (*Acanthuridae*) šeimos žuvų gentis. Paplitę tropiniuose Indijos ir Ramiojo vandenynų vandenyse.

Gentyje yra 9 rūšys:
* Dvidėmis šepečiažiotis (*Ctenochaetus binotatus*)
* Mėlynlūpis šepečiažiotis (*Ctenochaetus cyanocheilus*)
* *[[Ctenochaetus flavicauda]]*
* Havajinis šepečiažiotis (*Ctenochaetus hawaiiensis*)
* Mėlyndėmis šepečiažiotis (*Ctenochaetus marginatus*)
* Dryžasis šepečiažiotis (*Ctenochaetus striatus*)
* Auksažiedis šepečiažiotis (*Ctenochaetus strigosus*)
* Tominio šepečiažiotis (*Ctenochaetus tominiensis*)
* Indijos vandenyno šepečiažiotis (*Ctenochaetus truncatus*)
Araukos departamentas

**Araukos departamentas** () – departamentas rytinėje Kolumbijoje, Venesuelos pasienyje. Administracinis centras – Arauka.

## Geografija

Departamentas išsidėstęs Ljanoso regione, tarp Metos, Kasanarės ir kitų upių. Vyrauja savanų augalija. Žymi gyventojų dalis – indėnai. Svarbiausia ūkio šaka – naftos gavyba (30 % šalies naftos). Auginama kakava, juka, bananai, ryžiai, kukurūzai, įvairūs vaismedžiai, sorgai, soja, sezamas. Gyvulininkystė.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 93,7 %
* Indėnai – 4,07 %
* Juodaodžiai – 2,22 %

## Svarbiausi miestai
Didžiausi miestai 2018 m. (tūkst. gyv.):
* Arauka (74,1)
* Saravena (42,4)
* Tamė (26,7)
* Araukita (13,7)
* Fortulis (9,8)


Rio Casanare, Tame - Arauca.jpg|Kasanarės upė Tamės apylinkėse
Fortuuuul.jpg|Piemuo su gyvuliais Fortulio apylinkėse
Alcaldía de Arauca y monumento 2.JPG|Araukos miesto centras


## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Raganosės

**Raganosės** (*Naso*) – chirurgžuvinių (*Acanthuridae*) šeimos žuvų gentis. Paplitusios tropiniuose vandenyse.

Gentyje yra 19 rūšių: 
* Baltjuostė raganosė (*Naso annulatus*)
* Kuprotoji raganosė (*Naso brachycentron*)
* Ilganosė raganosė (*Naso brevirostris*)
* Tamsioji raganosė (*Naso caeruleacauda*)
* Juodalūpė raganosė (*Naso caesius*)
* Lieknoji raganosė (*Naso elegans*)
* Arkliaburbė raganosė (*Naso fageni*)
* Žvilgančioji raganosė (*Naso hexacanthus*)
* Geltondyglė raganosė (*Naso lituratus*)
* Pailgoji raganosė (*Naso lopezi*)
* Dėmėtoji raganosė (*Naso maculatus*)
* Kampuotanosė raganosė (*Naso mcdadei*)
* Mažoji raganosė (*Naso minor*)
* Tinkliškoji raganosė (*Naso reticulatus*)
* *[[Naso thynnoides]]* 
* Gumbanosė raganosė (*Naso tonganus*)
* Kupranosė raganosė (*Naso tuberosus*)
* Vienaragė raganosė (*Naso unicornis*)
* Didnosė raganosė (*Naso vlamingii*)


Image:Naso brevirostris - Schärpen-Nasendoktorfisch.jpg| Ilganosė raganosė (*Naso brevirostris*)
Image:Naso literatus skalpelle2.jpg| Geltondyglė raganosė (*Naso lituratus*)
Image:Naso_vlamingii_-_Masken-Nasendoktorfisch.jpg| Didnosė raganosė (*Naso vlamingii*)
Kaukos Slėnio departamentas

**Valje del Kauka** (), **Kaukos Slėnis** – departamentas vakarinėje Kolumbijoje, Ramiojo vandenyno pakrantėje. Administracinis centras – Kalis.

## Geografija

Departamentas išsidėstęs ant Centrinės ir Vakarinės Kordiljerų, atsikirtų Kaukos upės slėnio. Vakaruose leidžiasi į pajūrio žemumą. Pajūryje auga džiunglės, kalnų šlaituose medžiai daugiausia iškirsti, vyrauja pievos. Kaukos slėnis intensyviai naudojamas žemdirbystei. Yra 3 nacionaliniai parkai. Departamentui pavaldi Malpelo sala Ramiajame vandenyne.

## Ekonomika

Svarbiausia ūkio šaka – žemės ūkis. Auginamos cukranendrės, medvilnė, soja, sorgai, kava. Išvystyta cukraus pramonė.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 72,23 %
* Indėnai – 0,54 %
* Juodaodžiai – 27,21 %

## Didžiausi miestai
Didžiausi miestai ir gyvenvietės 2018 m. (tūkst. gyv.):

* Kalis (2172,5)
* Palmira (275,2)
* Buenaventura (235,0)
* Tulua (174,9)
* Kartagas (131,6)
* Chamundi (123,6)
* Buga (110,9)
* Jumbas (92,6)
* Pradera (41,4)
* Florida (40,1)
* El Seritas (35,9)
* Sevilija (31,8)
* Sarsalis (31,8)
* Roldaniljas (27,6)
* La Unjonas (26,9)
* Vilja Gorgona (23,9)


VISTA DESDE MIRADOR SAN ANTONIO CALI 66816 10151542378222710 1910450661 n.jpg|Kalio reginys
Laguna de Sonso Sept 2017 41.jpg|Sonso lagūna
Colinas cafeteras.JPG|Kavamedžių plantacijos Sevilijos apylinkėse
Kol-e046-.jpg|Truchiljo miestelis


## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Wiktravel:Valle_del_Cauca