open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tonacija

**Tonacija** (lot. *tonus* – įtempimas, garsas < gr. *tonos*) – dermės garsų aukščio padėtis muzikos sistemoje. Tonacija lemia pagrindinio tono – tonikos vieta (žymima raidine notacija, pvz., *C*, *Cis*, *Des*, *D* ir kt.) ir dermė dažniausiai – mažoras (pvz., *C dur*) arba minoras (pvz., *c moll*), rečiau – kitos dermės. Natose tonacija nurodoma atitinkamu prieraktinių ženklų (diezų ar bemolių) skaičiumi.

Gryniausiu pavidalu tonacija pasireiškė vėlyvojo baroko ir klasicizmo laikotarpiu. Pagal susiklosčiusią Vakarų muzikinę sistemą gyvuoja 12-ka mažorinių ir 12-ka minorinių tonacijų; pagal toniką jas galima išdėstyti kvintų ratu. Galimybė panaudoti visas dvylika mažorinių ir minorinių tonacijų Vakarų muzikoje atsirado įsigalėjus tolygiai temperacijai. Tonacijų galimybėms pademonstruoti J. S. Bachas sukūrė žymųjį 24-ių preliudų ir fugų ciklą „Gerai temperuotas klavyras“ (Das Wohltemerierte Klavier; BWV 846-893).

Kiekviena tonacija turi savitą spalvą ir nepakartojamą skambesį; kompozitoriai savo mintims ir nuotaikoms perteikti sąmoningai pasirenka tam tikrą tonaciją. Tonacijos pakeitimas kūrinio viduryje yra vadinamas moduliacija).
Ūdas

**Ūdas** () – Artimųjų Rytų skambinamasis chordofonas. Europietiškos liutnios pirmtakas (viduramžiais arabų buvo atvežtas į Ispaniją). Turi trumpą kaklelį be dalmenų.

Ūdą sudaro kriaušės formos korpusas, gaminamas iš kriaušės, riešutmedžio ar santalo medienos. Stygos paprastai šešios – 5 porinės ir viena neporinė. Ūdas laikomas ant dešiniojo kelio horizontaliai, o dešine ranka prispaudžiamas prie krūtinės. Dešinės rankos pirštais virpinamos stygos, o kairės rankos pirštais dengiamos stygos.

Ūdas plačiai paplitęs muzikinis instrumentas visose Arabų šalyse, Turkijoje, Kaukaze, Irane, Vidurio Azijoje, Balkanuose. Žymūs muzikantai ir grupės, grojančios ūdu: Rabis Abu-Chalilis, Le Trio Joubran, Orphaned Land, Irfan, Anouar Brahem, Hamza El Din ir kt.

Ūdo gamyba ir tradicinės muzikos atlikimas Irane bei Sirijoje 2022 m. įrašytas į UNESCO nematerialaus kultūros paveldo sąrašą.

## Susijusios pasaulio paveldo tradicijos
* Taro, styginio instrumento, gamyba ir atlikimas (2012, )
* Tradicinis kazachų menas dombra kui (2014, )
* Dotaro gamybos ir muzikavimo menas (2019, )
* Dutaro meistriškumas ir tradicinės muzikos atlikimo menas kartu su dainavimu (2021, )
* Kultūrinė praktika ir išraiškos, susijusios su tradiciniu mušamuoju instrumentu bolonu (2021, , reikalingas skubios apsaugos)
* Rebabo gamybos ir atlikimo menas (2024, , , , )
* Kobzos ir rylos tradicijos išsaugojimo programa (2024, , geroji praktika)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Ūdu groja ''Le Trio Joubran''
Le Trio Joubran

**Le Trio Joubran** – Palestinos udo muzikantų grupė. Ją sudaro trys broliai Džubranai iš Nazareto: Samiras, Visamas ir Adnanas. Jie kilę iš žymios menininkų šeimos (motina dainavo poemas muvačahatus, o tėvas buvo vienu žymiausių Arabų pasaulio styginių instrumentų gamintoju).

Pirmasis muzikinę karjerą 1996 m. pradėjo vyriausias brolis Samiras. Jis išleido du albumus (*Taqaseem* ir *Sou’fahm*). Ruošdamas trečiąjį albumą Samiras į pagalbą pasikvietė Visamą. Jie kartu išleido albumą *Tamaas*. 2004 m. prisijungė Adnanas, taip susikūrė Le Trio Joubran.

## Diskografija
* *Tamaas* (2003 m.)
* *Randana* (2005 m.)
* *Majâz* (2007 m.)
* *À l’ombre des mots* (2009 m.)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
*
Tahtali

**Tahtali** () – 2366 m aukščio kalnas netoli Kemero kurorto Turkijos Rivjeroje, Antalijos provincijoje.

Tahtali kalnas vyrauja kraštovaizdžiuose aplink Kemerą. Tarp Antalijos ir Finikės įlankos šį kalną galima matyti kaip dominuojančią *Bey Dağları* kalnyno viršukalnę. Kalnas yra netoli pakrantės, dėl to iš tolo matosi jūrininkams. Tai yra aukščiausias Olimpo-Beidaglari-Milio gamtos parko kalnas. Nuo lapkričio iki pavasario, kartais net iki birželio, kalnas yra dengiamas ledo ir sniego. Pavasarį sniego dangą dažnai rausva spalva nudažo vėjo nešamos smulkios dulkės, o vasarą viršukalnės per debesis dažnai nematyti. Augalija baigiasi ties 1900 m aukščiu. Į viršukalnę galima užlipti iš Beidžiko, taip pat nuo 2007 m. veikia iš Tekirovos.

## Tahtali Antikoje

Antikoje Tahtali buvo vienas iš Olimpu vadinamų kalnų. Taip pat vadintas netoli buvęs antikinis miestas. Šalia kalno yra Chimera, iki šiol tebedegantis požeminis dujų telkinys, kuris Antikoje degė žymiai intensyviau. Tahtali papėdėje taip pat buvo antikinis Faselio miestas.
Espirito Santas

**Espirito Santas** () – valstija Brazilijoje, šalies pietrytinėje dalyje. Ribojasi su Minas Žeraisu vakaruose, su Rio de Žaneiru pietuose ir Bahija šiaurėje. Iš rytų skalauja Atlanto vandenynas. Valstijos sostinė – Vitorija.

## Geografija

Rytinį valstijos pakraštį užima pajūrio žemuma, užsibaigianti smėlio paplūdimiais. Vakaruose paviršius kyla į Brazilijos plokščiakalnį. Espiritu Sante (Kaparao kalnuose) yra aukščiausia šio plokščiakalnio ir trečia pagal aukštį visos šalies vieta – Bandeiros kalnas (2890 m). Valstijos upės gan neilgos, tekančios iš kalnų link vandenyno (Dosė, San Mateušas, Itapemirinas). Upėse gausu slenksčių ir krioklių. Dosės slėnyje yra upinių ežerų grupė, iš jų didžiausias ežeras – Župarana.

Klimatas tropinis, jūrinis; būdingos lietingos vasaros ir sausos žiemos. Į šiaurę nuo Dosės slėnio klimatas karštesnis ir sausesnis. Kalnuose kritulių ir temperatūros pasiskirstymas įvairiuoja, bet ten vidutiniškai vėsiau negu pakrantėje.

Espirito Santo valstijai priklauso grupė nutolusių salų Atlanto vandenyne – Trindadas ir Martin Vazas.

## Gyventojai

Etninė sudėtis:
* pardo – 50,7 %
* baltieji – 41,4 %
* juodaodžiai – 7,5 %
* azijiečiai ir indėnai – 0,4 %

## Didžiausi miestai
* Vila Velja – 413,5 tūkst. gyv. (2008 m.)
* Sera – 404,6
* Kariasika – 365,8
* Vitorija – 320,1
* Kašoeiro de Itapemirinas – 201,2
* Linjarešas – 132,6
* Kolatina – 111,3
* Guaraparis – 104,5
* San Mateušas – 101,6

## Šaltiniai
Khaokhitčakuto nacionalinis parkas

**Khaokhitčakuto nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas rytų Tailande, Čanthaburio provincijoje. Parkas įkurtas 1977 m. gegužės 4 d.

## Vieta
Parkas užima 58,31 km², apima Makhamo (Makham) ir Khaokhitčakuto (Khao Khitchakut) apylinkėse, 30 km į šiaurę nuo provincijos centro Čanthaburio.

## Flora ir fauna
Khaokhitčakuto nacionaliniame parke vyrauja drėgni atogrąžų, aukštumų visžaliai ir lapuočių miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: gumbuotasis sparnenis (Dipterocarpus tuberculatus), Afzelia xylocarpa, stambiavaisis koralmedis (Pterocarpus macrocarpus), kietavaisė ksilija (Xylia xylocarpa), Dalbergia cochinchinensis, krausva (Lagerstroemia calyculata), briaunotasis sparnūklis (Anisoptera costata), Aquilaria crassna, Scaphium scaphigerum, gyvatinė salakpalmė (Salacca wallichiana) ir kt.

Parke gyvena: Azijinis dramblys (Elephas maximus), Himalajinis lokys, gaūras, Indinis zambaras, Indijos muntjakas, Sumatros goralas (Nemorhaedus sumatraensis), Malajinė civeta, palminis musangas, bankivinė višta, pita Pitta moluccensis ir Pitta sordida, Eudynamys scolopaceus ir kt.

## Įžymiausios vietos
* Krathingo (Krathing)(), Khlongčangse (Khlong Chang Se) ir Khlongkrasue (Khlong Krasue) kriokliai.
* Khaofrabato (Khao Phra Bat) 1 085 m aukščio kalnas(), aukščiausia parko vieta.
* Khaokhitčakuto (Khao Khitchakut) kalnas(). Kiekvienais metais tūkstančiai piligrimų kopia į šią uolą kur yra Budos pėdos atspaudas.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
William Pitt jaunesnysis

**Viljamas Pitas jaunesnysis** () (1759 m. gegužės 28 d. – 1806 m. sausio 23 d.) buvo XVIII amžiaus pabaigos, XIX amžiaus pradžios Didžiosios Britanijos politikas.

## Biografija
Gimė 1759 m. gegužės 28 d. Hayes vietovėje, tuomet Kento grafystėje, šalia Londono. Dėl silpnos sveikatos, vaikystėje buvo mokomas namuose. 1773 m. pradėjo lankyti prestižinį Kembridžo universiteto Pembroke koledžą, kuriame, be kitų dalykų studijavo A. Smito darbus ir tapo jo idėjų šalininku. 1780 m. pradėjo dirbti advokatu Londone. 1781 m. išrinktas Jungtinės Karalystės Parlamento Bendruomenių rūmų nariu. Buvo puikus oratorius ir tapo labai populiarus visuomenėje.

1783 m., būdamas 24 metų amžiaus, W. Pitas tapo jauniausiu iki šiol Didžiosios Britanijos premjeru (nors tuo metu terminas „premjeras” dar nebuvo naudojamas). 1787 m. jo vadovaujama vyriausybė pasirašė susitarimą su Prancūzija, kuriuo pašalinti suvaržymai prekyboje bei abipusiai muitai, sutartimi abiejų šalių gyventojams nereikėjo turėti su savimi pasų, vykstant iš vienos į kitą valstybę. 1794 m. palaikė sprendimą, kuriuo faktiškai įvesta spaudos laisvė Jungtinėje Karalystėje. Kovojo su kontrabanda, sugebėjo smarkiai sumažinti po JAV nepriklausomybės karo likusius milžinišką valstybės skolą ir biudžeto deficitą. Prancūzijai užpuolus Belgiją, 1799 m. pradėjo vadovauti Antrajai antiprancūziškajai koalicijai. Jis pasitraukė iš užimamų pareigų 1801 m., kai Parlamentas nepalaikė jo siūlymo sulyginti katalikų ir protestantų politines teises. Vėliau – 1804 m. antrą kartą tapo Jungtinės Karalystės ministru pirmininku ir ėjo pareigas iki pat mirties 1806 m. Jo tėvas Viljamas Pitas vyresnysis anksčiau taip pat buvo Didžiosios Britanijos ministras pirmininkas.

W. Pito jaunesniojo kadencijos metais, karaliaus Jurgio III valdymo metu, Europoje vyko svarbūs istoriniai įvykiai, įskaitant Prancūzijos revoliuciją ir Napoleono karus. Pitas, istorikų priskiriamas toriams, pats save vadino „nepriklausomu vigu” bei buvo prieš griežtos šališkos politinės sistemos plėtrą.

## Nuorodos
* Viljamas Pitas Jaunesnysis
Vytauto Didžiojo universiteto Informatikos fakultetas

**Vytauto Didžiojo universiteto Informatikos fakultetas** – VDU struktūrinis padalinys, turintis fakulteto statusą. Fakultetas įsikūręs Akademijoje, Kauno rajone. Dekanas – prof. dr. Tomas Krilavičius. 

## Istorija
* 1989 m. rugsėjo 1 d. veiklą pradėjo VDU Tiksliųjų mokslų fakultetas.
* 1989 m. gruodžio 27 d. VDU Atkuriamojo senato sprendimu Tiksliųjų mokslų fakultetas reorganizuotas, įkuriant Informatikos bei Fizikos ir matematikos fakultetus.
* 1990 m. gegužės 9 d. Atkuriamasis senatas pirmuoju Informatikos fakulteto dekanu išrenka prof. Vytautą Kaminską.
* 1990–1991 mokslo metų pavasario semestre parengiama pirmoji informatikos bakalauro studijų programa. 1993 m. birželio 10 d. įteikiami diplomai pirmosios informatikos bakalaurų laidos absolventams. 
* 1994 m. kovo 9 d. Fizikos ir matematikos fakulteto Matematikos ir statistikos katedra prijungta prie Informatikos fakulteto. Fakultetui perduodamos matematikos bakalauro, magistro ir daktaro studijų programos.
* 1995 m. birželio 16 d. išleidžiami pirmieji informatikos magistrantai.
* 2011 m. Informatikos fakultetas pradėjo vykdyti informatikos inžinerijos krypties studijas „Multimedijos ir interneto technologijos“. Multimedijos laboratorijoje sukurta moderni erdvė 3D modeliavimo, audiovizualinių technologijų, animacijos, virtualios ir papildytos realybės studijoms ir tyrimams. 
* 2014 m. pradėtos vykdyti informatikos bakalauro ir magistro studijos anglų kalba.
* 2023 m. fakultetas persikėlė į naujas patalpas adresu Universiteto g. 10, Akademija, Kauno rajonas. 

## Studijų programos
**Bakalauro studijų programos:**

* Informatikos sistemos
* Multimedijos ir interneto technologijos
* Matematika ir jos taikymas

**Magistro studijų programos:**

* Taikomoji informatika
* Taikomoji matematika
**Doktorantūros studijos:**

* Informatika *(jungtinė doktorantūra su Kauno technologijos universitetu (koordinuojanti institucija) ir Vilniaus Gedimino technikos universitetu)*

## Struktūra
Mokslo ir studijų padaliniai:
* Skaitmeninių sistemų katedra (vedėja doc. dr. Judita Kasperiūnienė)
* Taikomosios informatikos katedra (vedėja prof. dr. Daiva Vitkutė-Adžgauskienė)
* Matematikos ir statistikos katedra (vedėja doc. dr. Sigita Urbonienė)

Kiti padaliniai:
* Multimedijos laboratorija
* Sistemų valdymo laboratorija
* Interneto ir mobilių sprendimų laboratorija
* Statistinių tyrimų centras

## Nuorodos
* VDU Informatikos fakulteto tinklalapis
Pasaulio etninė muzika

**Pasaulio etninė muzika** () – įvairiausių pasaulio tautų (tačiau paprastai ne Europos, JAV) etninę (liaudies) muziką apimantis terminas. Šiuo terminu įvardijama ne tik Azijos, Afrikos, Okeanijos, Lotynų Amerikos muzika, tačiau ir Vakarų pasaulio atlikėjų muzika, kurioje gausu rytietiškų, egzotiškų motyvų. Kita vertus, ne tik įvairių kraštų liaudies muzika, bet ir kiti tų šalių muzikos stiliai, turintys egzotišką skambesį (pvz., klasikinė indų muzika, Brazilijos populiarioji muzika, morna, sufijų muzika, regis ir kt.) priskiriami *world music* kategorijai. Naudojami įvairūs egzotišką skambesį kuriantys instrumentai (ūdas, dudukas, didžeridu, sitaras, chomėjus, dūdmaišis ir kt.). Dažnai šių instrumentų garsai susintetinti. Vakarietiška liaudies muzika į šį terminą paprastai nepatenka, nebent joje gausu rytietiškų, egzotiškų motyvų, arba ji gan skirtinga nuo įprastos liaudies muzikos (pvz., fado, keltiška muzika, balkanų muzika). Pati *World music* taip pat gali būti persipynusi su kitais stiliais: pvz., egzotinės melodijos su ryškiu, „plaukiojančiu“ vokalu vadinama etninė ethereal muzika (pvz., Azam Ali, Dead Can Dance, Irfan), *world music* su susintetintais garsais, foniniais vokalais dažnai persipina su ambient arba New Age stiliumi (pvz., Deep Forest).

Nors Europoje muzikinėmis kitų kraštų tradicijomis domėtasi jau renesanse, plačiau Vakaruose ji pradėjo plisti XX a. antroje pusėje. Termino *world music* išpopuliarinimas priskiriamas JAV etnomuzikologui Robert E. Brown. Pasaulio etninės muzikos sostine galima laikyti Paryžių, nes dėl imigrantų iš Artimųjų Rytų, Afrikos gausos ten susidarė savitos muzikinės tradicijos, dažnai komponuojančios skirtingų stilių elementus. Būtent šiame mieste 1982 m. pradėtas rengti kasmetinis pasaulio muzikos dienos (*Fête de la Musique*) festivalis. 1980 m. Anglijoje susikūrė *World of Music, Arts and Dance* organizacija, kuri skleidžia pasaulio etninės muzikos idėjas, rengia tarptautinius festivalius įvairiose šalyse. Nors įvairių pasaulio kultūrų etninė muzika plačiai pradėta taikyti Vakarų atlikėjų, tačiau ir į ją pačią pateko daug hip-hopo, džiazo, RnB, elektronikos, pop muzikos elementų.

Dalis muzikos ekspertų, pvz., David Byrne kritikuoja terminą *world music* kaip grynai komercinį ir stereotipinį, apimantį beveik nieko tarpusavyje bendro neturinčią muziką (nuo Bolivudo filmų dainų iki rafinuotos, kosmopolitinės Brazilijos muzikos, nuo valstybinio Bulgarijos choro Le Mystère des Voix Bulgares iki apie narkotikus dainuojančių šiaurės Meksikos grupių, ar nuo milijonus uždirbančių atlikėjų kaip Ricky Martin iki Tailando kalnų tautų muzikos).
Liaudiškiai

**Liaudiškiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Aukštelkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bratislavos kraštas

**Bratislavos kraštas** () – vienas iš aštuonių Slovakijos kraštų, įsikūręs šalies vakarinėje dalyje. Administracinis centras – Bratislava. Bratislavos kraštas – vienas iš dviejų kraštų, kurie ribojasi su trimis valstybėmis – Čekija, Austrija ir Vengrija, bet Slovakijos teritorijoje Bratislavos kraštas yra pilnai apsuptas Trnavos krašto. Bratislavos kraštas padalintas į 8 apygardas – *okres*, penkios iš jų įeina į Bratislavos miesto sudėtį. (skliausteliuose – adm. centras):

**Bratislavos miesto apygardos:**

* Bratislava I (apygarda)
* Bratislava II (apygarda)
* Bratislava III (apygarda)
* Bratislava IV (apygarda)
* Bratislava V (apygarda)

**Kitos apygardos:**

* Malackų apygrada (Malackai)
* Pezinoko apygarda (Pezinokas)
* Seneco apygarda (Senecas)

## Demografija

* slovakai 91,3 %
* vengrai 4,6 %
* čekai 1,6 %
* kiti 2,5 %

## Šaltiniai
Liaudiškiai (Baisogala)

**Liaudiškiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Baisogalos. Saugoma Liaudiškių pušis. Liaudiškių miške paminklais įamžintos Šeduvos žydų holokausto vietos. Kryžkelėje prie kelių  ir  guli keli išskirtinių matmenų rieduliai.

## Gyventojai

## Galerija

2. Liaudiškai, akmuo.JPG|Akmuo su įtaisytu ant jo kryžiumi
Liaudiškiai, akmenys.JPG|Pakelės akmenys
Liaudiškių miškas, ežerėlis.JPG|Ežeras
Liaudiškių miškas, žydų paminklas.JPG|Šeduvos žydų I holokausto vietos paminklas „Durys“


## Šaltiniai
Liaunai

**Liaunai** (arba ***Launiejai***) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Priekulės, Minijos dešiniajame krante. Keliai į Priekulę, Mėželius, Venckus. Išlikusios kapinaitės.

## Etimologija

Pavadinimas siejamas su asmenvardžiais *Launius, Launys* (1590 m. Vyžeikiuose užrašytas asmuo *Launa*). Ši pavardė neaiškios kilmės, sieta su  „beragis“, nors jei tarimas minkštai autentiškas, galėtų būti siejamas su  „laibas, silpnas“ ar  „piktas“. Formos *Launujai* ir *Launiejai* atstatytos iš Priekulės krikšto knygų.

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 9 sodybos. XX a. pradžioje Liaunai valdė žemes abipus Minijos, kaimo branduolys buvo ties upės vingiu, šiaurinėje dalyje veikė vėjo malūnas ir užeiga. Pietiniame gale veikė perkėla per upę.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liausynė

**Liausynė** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Surdegio, prie Kiaulynės miško ir Bikenio upelio. Ribojosi su Kanapynės ir Kiaulėnų kaimais.

## Istorija

Liausynės kaimas 1970 m. panaikintas, prijungtas prie Kanapynės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Libariškis

**Libariškis** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 8 km nuo Pakruojo.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Ličiūnai (Vilnius)

**Ličiūnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 17 km nuo Glitiškių Kaimo Turizmo sodyba „Ranča“. Kaimo turizmo sodyba „Pas Vincą“.

## Istorija

1744 m. kaimas užrašytas Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ličiūniškės

**Ličiūniškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Ubiškių, prie Antakmenių ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lydalės

**Lydalės** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Šylių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liauriškės

**Liauriškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žaslių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liaurai

**Liaurai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Žemųjų Viesų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lydekininkai

**Lydekininkai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Makniūnų, prie kelio . Šalia telkšo Ilgininkų pelkė. Yra kapinaitės. Kaime rastas Lydekininkų kapinynas (XV–XVI a.). Vakaruose telkšo ežeras Lydekinis.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs nuo Lydekinio ežero.

## Istorija
XIX a. pab. – XX a. pr. Lydekininkai (tada – Lydekinė) buvo kaimas Trakų apskrities Merkinės valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lydekupė

**Lydekupė** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Musninkų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lyduvėnai (Kelmė)

**Lyduvėnai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Lyduvėnų miestelio, prie Dratvens upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lydžiai

**Lydžiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Troškūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liegavietė

**Liegavietė** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 14 km nuo Gedimino. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liekiai (Ignalina)

**Liekiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Naujojo Daugėliškio, 3 km į šiaurės vakarus nuo Kačergiškės. Praeina keliukas Kačergiškė–Ožionys. Šiauriau kaimo telkšo ežeras Audenis.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *[[Liekis|Líekis]]*.

## Istorija
Daugėliškio parapijos metrikose Liekiai minimi 1706 metais. XIX a. pab. pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Lenkmečiu veikė lietuviška mokykla.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lydžiūnai

**Lydžiūnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Pandėlio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepabūdis

**Liepabūdis** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4,5 km į šiaurę nuo Šilavoto. Eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepagiriai

**Liepagiriai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Svėdasų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepaičiai

**Liepaičiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Veiviržėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepakalniai

**Liepakalniai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Sudeikių. Yra senos kapinaitės, kuriose išliko keletas granitinių ir teracinių paminklų.

## Istorija

Seniau kaimas vadinosi ***Bagočiūnais***, vėliau ***Ubagais***. 1976 m. pavadinimas pakeistas į ***Liepakalnį***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepalaukė

**Liepalaukė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Tirylių. Prie kelio 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liedelė

**Liedelė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Kaltanėnų, Labanoro girioje, prie Liedelės upelio, piečiau Gilūto ežero.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lieknelis

**Lieknelis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 17 km nuo Piniavos. Įsikūręs tarp dviejų upelių: Liekno rytuose ir Laidės vakaruose. Žvyrkelis į Puodžiūnus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepalotai (Šakiai)

**Liepalotai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, maždaug pusiaukelėje tarp Šakių ir Slavikų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepalotai (Bezdonys)

**Liepalotai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km nuo Bezdonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepalotai (Nemenčinė)

**Liepalotai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 13 km nuo Nemenčinės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepalotas

**Liepalotas** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Ašmintos.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepalotas (reikšmės)

**Liepalotu** vadinami kaimai Prienų rajone:

* Ašmintos seniūnijoje,
* Šilavoto seniūnijoje,
* Veiverių seniūnijoje.

Vandenvardis:

* Liepalotas – upelis Šakių rajone, Siesarties intakas.
Liepavas

**Liepavas** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Magūnų, Baluošos miškuose, supamas pelkių (iš šiaurės Eitūniškės pelkės, iš pietų Baluošos durpyno). Praeina keliukas Kločiūnai–Baluoša.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepdegėnai

**Liepdegėnai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šeimyniškių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Simonas Šimkūnas (1930–2021), inžinierius energetikas, sportininkas.
* Valentinas Patumsis (1950–2023), Lietuvos ir Anykščių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Liepgiriai

**Liepgiriai** – kaimas vakariniame Plungės rajono savivaldybės pakraštyje, 7 km į pietvakarius nuo Šateikių. Įsikūręs dešiniajame Minijos upės krante, į šiaurę nuo Aleksandravo. Šiaurine ir vakarine dalimi praeina kelias , pastatytas Liepgirių tiltas.

## Etimologija

Pavadinimas liudija, kad kaimas įsikūrė liepų girioje.

## Istorija

Liepagirys pirmąkart paminėtas 1511 m. spalio 2 d. Žygimanto Senojo rašte dėl dovanotų žemių patvirtinimo Platelių seniūnui Stanislovui Kęsgailai. Priklausė Platelių, vėliau – Šateikių dvarui.
 
Seniau kaimas plytėjo abipus Minijos upės, o XIX a. jo žemės pietinėje dalyje buvo įkurtas Aleksandravas. 1849 m. kaime gyveno 51 baudžiauninkas, prie senojo Plungės–Kretingos kelio iki XX a. viduriu stovėjo smuklė. Panaikinus baudžiavą, 1870 m. Šateikių grafui Pliateriui išperkamuosius žemės mokesčius mokėjo 25 valstiečiai. 1915 m. prie Liepgirių besitraukiančios Rusijos kariniai daliniai kelis mėnesius priešinosi Vokietijos kariuomenės puolimui.

1923 m. buvo 20 ūkių. Iš jų garsėjo malūnininkas Kazimieras Šleinius, kuris valdė 85 ha žemės, prie Minijos pastatė vandens malūną, lentpjūvę, elektros stotį, salę visuomenės renginiams (šaulių namus), rėmė neturtingus kaimynus. Antrojo pasaulinio karo pabaigoje Liepgiriuose buvo įsitvirtinę vokiečių tankai, saugoję per Minijos tiltą atsitraukiančią kariuomenę. Pokariu kaimas buvo Aleksandravo kolūkio dalimi.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
Kaime gimė:
* Jonas Domarkas (1934–2020) – kompozitorius, pedagogas.

## Šaltiniai
Liepgiriai (reikšmės)

**Liepgiriais** vadinami kaimai:
* Leipgiriai Jurbarko rajone;
* Liepgiriai Klaipėdos rajone;
* Liepgiriai Plungės rajone.
Liepalotas (Šilavotas)

**Liepalotas** – buvęs viensėdis Prienų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skriaudžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepiai (Vilnius)

**Liepiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Bezdonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepynai (reikšmės)

**Liepynais** vadinami kaimai:

* Akmenės rajone;
* Kelmės rajone:
** Šaukėnų seniūnijoje,
** Tytuvėnų seniūnijoje;
* Marijampolės savivaldybėje;
* Raseinių rajone;
* Trakų rajone;
* Vilniaus rajone.
Liepynai (Šaukėnai)

**Liepynai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 9 km nuo Šaukėnų.

## Gyventojai

## Žymūs žmonės
* Juozas Budraitis (g. 1940), kino, televizijos ir teatro aktorius.

## Šaltiniai
Kaspino riteriai

**Kaspino riteriai** () – Kastilijos karalystės karinis ordinas, kurį apie 1330 m. įsteigė Alfonsas XI. Ordinas pavadintas pagal kaspiną ( 'kaspinas') – auksinį, vėliau – raudoną kaspiną, kurį riteriai turėjo nešioti per dešinį petį ir po kaire ranka.

Ordino didysis magistras buvo Kastilijos karalius. 

Buvimu ordine karalius apdovanodavo pasižymėjusius riterius ir karaliaus ginklanešius. Ordino pradžia siekia dar 1324 m. Ordinui priklausyti galėjo tik kilmingieji. Vyriausieji grandų sūnūs ordino nariais tapti negalėjo. Ordino nariais tapti galėjo tik tie, kurie mažiausiai dešimt metų buvo ištarnavę kariuomenėje ar karaliaus dvare. 

Ordino riterių pareiga buvo kariauti už katalikybę prieš kitatikius. 

Manoma, kad ordinas nustojo egzistuoti apie 1474 m. 

## Išnašos
Liepinė

**Liepinė** (arba ***Liepynė***) gali būti:
* Liepinė (indas) – indas sulai, medui;

## Miestai
* Liepinė (Lipskas) Lenkijoje.

## Kaimai
* Liepinė Anykščių rajone;
* Liepynė Kaišiadorių rajone;
* Liepynė Kretingos rajone;
* Šeštokų kaimas Lazdijų rajone;
* Liepinė Radviliškio rajone;
* Liepinė Širvintų rajone.
* Liepynė Vilniaus mieste;
* Liepynė Vilniaus rajone.

## Taip pat žiūrėkite
* Lipovka
* Lipuvka
Liepinė (Anykščiai)

**Liepinė** (arba ***Lipuvka***) – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Kurklių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepinė (Širvintos)

**Liepinė** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, netoli Širvintų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepinė (Radviliškis)

**Liepinė** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Daugėlaičių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepiškiai (Druskininkai)

**Liepiškiai** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Ricielių, 1,5 km piečiau Vilkiautinio, šalia vakarinio Liškiavio ežero kranto ir mažo Aksio ežerėlio.

## Etimologija
XIX a. pab. lietuviškai minimas kaip *Lepiszkei*. Pavadinimas yra priesagos *-išk-* vedinys greičiausiai iš medžio pavadinimo *[[liepa (augalas)|li̇́epa]]*. Kita vertus, gali būti iš asmenvardžių *Li̇́epa, Li̇́epis*.

## Istorija

XIX a. pabaigoje buvo Liepiškių kaimas ir palivarkas Leipalingio valsčiuje, Seinų apskrityje. Pokariu Liepiškiuose buvo Pietų Lietuvos (Nemuno) partizanų srities vadavietė, kurioje dirbo Juozas Vitkus-Kazimieraitis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepiškiai (Radviliškis)

**Liepiškiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Šiaulėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepkalnė

**Liepkalnė** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 17 km nuo Juodeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Liepiškė

:: *Apie kaimą Švenčionių rajone žr. [[Liepiškė (Švenčionys)]]*.

**Liepiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Ceikinių, laukymėje tarp miškų, Švenčionių rajono paribyje. Šalia praeina miško kelias Ceikiniai–Zablatiškė.

## Etimologija
Teigiama, esą pavadinimas kilęs nuo pavardės *Li̇́epis* ar panašios, tačiau greičiausiai vietovė pavadinta pagal *[[mažalapė liepa|liepos]]* medį (plg. lenkiškas pavadinimas *Lipowszczyzna* iš *lipa* „liepa“).

## Istorija
XX a. pr. minimas Lipovščiznos arba Ceikinių dvaras (Žargio valda) Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liesionys

**Liesionys** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 12 km nuo Butrimonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liesiškės

**Liesiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liesiškiai

**Liesiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Obelių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Petras Likša, teatro ir televizijos aktorius, režisierius.

## Šaltiniai
Liesniškė

**Liesniškė** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 17 km nuo Dūkštelių, prie Dysnykščio ežero. 

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). Pokario metais 1951 m. spalio 2 d. buvo ištremta visa Antano Ramanausko šeima iš 8-ių asmenų. Kalėjo Krasnojarsko krašto lageriuose. Paleisti 1956 m. gegužės 22 d., bet į Lietuvą grįžti nebuvo leista. Apsigyveno Latvijoje. Buvo reabilituota visa šeima 1988 m. spalio 20 d. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
10. ↑ Rygos notariato pažyma Nr. SN-1752 1989.05.08
Liesnosios

**Liesnosios** – viensėdis Kupiškio rajono savivaldybėje, 14 km nuo Aukštupėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liesai

:: *Apie kaimą Joniškio rajone žr. [[Mažieji Liesai]]*.

**Liesai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 7 km nuo Lauksodžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lygalaukiai

**Lygalaukiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Suginčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lygalaukiai (Zarasai)

**Lygalaukiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Antazavės.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lygamiškis

**Lygamiškis** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Užpalių. Stūkso Lygamiškio piliakalnis, atsiveria Krokulės šaltinis (pasakojama, kad vieną vasaros rytą piemenėliai šioje vietoje pamatę stovintį Kristų, nušviestą spindulių; nusigandę vaikai suklaupę ant kelių ir ėmę melstis, o Kristus juos palaiminęs ir išnykęs).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lyginiai

**Lyginiai** – buvęs kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Pusnės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lygialaukis (Paberžė)

**Lygialaukis** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Paberžės, prie kelio . Yra įsikūrę Paberžės socialinės globos namai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lygiosios (Plungė)

**Lygiosios** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Gintališkės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lygumai (viensėdis)

**Lygumai** – viensėdis Pakruojo rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Lygumų miestelio, kitame Kruojos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lygumai (Švenčionėliai)

**Lygumai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, netoli Švenčionėlių. Stovi Lygumų apžvalgos bokštas‎.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ligūnai

**Ligūnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Gubavos, prie Dysnų ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Likiškiai (Panevėžys)

**Likiškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Karsakiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Likalaukiai

**Likalaukiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Antašavos. Stūkso Likalaukių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Likonys

**Likonys** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Matuizų, Dainavos girioje, prie pietinio Jurgiškių tvenkinio kranto ir Barono upelio. Nunykęs, sodybų nebėra.

## Istorija

XIX a. pab. buvo palivarkas Lydos apskrityje.

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 19 žmonių, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lyksūdė

**Lyksūdė** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Šačių. Prie Šatos stūkso Lyksūdės vandens malūnas su išlikusia įranga, į rytus nuo kaimo telkšo Lyksūdės tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Markvardas fon Zalcbachas

**Markvardas fon Zalcbachas** () – Vokiečių ordino riteris, suvaidinęs ryškų vaidmenį Lietuvos ir Ordino santykių raidoje 1389–1410 m. Žalgirio mūšio dalyvis.

1384 m. liepos mėn. Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas paėmė fon Zalcbachą į nelaisvę. Tuo metu Vytautas ir Jogaila po 1381–1384 m. tarpusavio konflikto buvo susitaikę. Tada Markvardas buvo Naujojo Marienburgo pilies prie Nemuno kaštelionas. Markvardas tapo Vytauto draugu ir artimu patarėju. 1389 m. vėl prasidėjus konfliktui su Jogaila Vytautas pasiuntė kaip savo atstovą į Ordiną diplomatiniams ryšiams su Ordino riteriais užmegzti.
Atgavęs laisvę Markvardas grįžo į Ordiną ir tapo Ragainės kaštelionu ir vertingu Lietuvos klausimų ekspertu, nes laisvai kalbėjo lietuviškai ir gerai išmanė kunigaikščio dvaro reikalus. Vytautui ėmus kariauti su Ordinu, Markvardas kovėsi prieš Lietuvą, bandė užkariauti Žemaitiją.
Markvardas padėjo sudaryti 1398 m. taikos sutartį (Salyno sutartis)., o 1399 m. Vytautui paremti atsiuntė 1600 kavaleristų, kurie kovėsi Vytauto pusėje Vorsklos mūšyje prieš Aukso ordą. Mūšį lietuviai triuškinančiai pralaimėjo, ir Vytautas vos spėjo pabėgti. Iš Vytauto sąjungininkų Vokiečių ordino karių gyvi išliko tik trys riteriai ir keletas kareivių.

Po Vytauto sužadinto pirmojo Žemaitijos sukilimo Markvardas apkaltino Vytautą išdavyste ir beveik sužlugdė 1404 m. Racionžo taiką ()' Po sutarties sudarymo Markvardas įžeidė Birutės atminimą. Asmeninis konfliktas vis stiprėjo ir viršūnę pasiekė 1410 m. Žalgirio mūšyje, kur Markvardas dalyvavo kaip Brandenburgo komtūras. Pagal Jano Dlugošo tekstą *[[Banderia Prutenorum]]*, Markvartą į nelaisvę paėmė Dlugošo tėvas.. Vytautas įsakė Markvardui nukirsti galvą po to, kai Markvardas atsisakė atsiprašyti už įžeidimą.

## Nuorodos

## Bibliografija
* Ekdahl, Sven (1992) [1976]. *Jono Dlugošo „Prūsų vėliavos“ - Žalgirio mūšio šaltinis*. Vilnius: Mintis. ISBN 5-89942-624-1. (Lithuanian)
* Ivinskis, Zenonas (1978). *Lietuvos istorija iki Vytauto Didžiojo mirties*. Rome: Lietuvių katalikų mokslo akademija. LCC 79346776. (Lithuanian)
* Turnbull, Stephen (2003). *Tannenberg 1410: Disaster for the Teutonic Knights.* Campaign Series. 122. London: Osprey. ISBN 9781841765617.
* Urban, William (2003). *Tannenberg and After: Lithuania, Poland and the Teutonic Order in Search of Immortality* (Revised ed.). Chicago: Lithuanian Research and Studies Center. ISBN 0-929700-25-2.
* Urban, William (2006). *Samogitian Crusade*. Chicago: Lithuanian Research and Studies Center. ISBN 0-929700-56-2.
Nidos bažnyčia

**Nidos bažnyčia** gali reikšti:

* Nidos evangelikų liuteronų bažnyčia, pastatyta XIX a.
* Nidos Švč. Mergelės Marijos Krikščionių Pagalbos bažnyčia, pastatyta XXI a.
Egalitarizmas

**Egalitarizmas** (nuo  – „lygus”) – idėja, tikėjimas, kad žmonių grupės yra, arba turėtų būti, lygios viena kitos atžvilgiu, nepaisant religinių, politinių, ekonominių, socialinių ar kultūrinių skirtumų. Vienas iš svarbiausių šios minties šaltinių yra krikščionybės idėja, kad Dievas myli visas žmonių sielas vienodai.

Pavyzdžiui, teisinis egalitarizmas – tai tikėjimas, kad žmonių grupės turi būti lygios prieš įstatymą, nepaisant rasinių ar religinių skirtumų. Lyčių lygybė – tai idėja, kad vyrai ir moterys yra vienodai svarbūs.

## Šaltiniai
Osogovas

**Osogovas** (, ) − kalnų masyvas Bulgarijos pietvakariuose (Kiustendilo sritis) ir Makedonijos šiaurės rytuose (Kočanio ir Kriva Palankos savivaldybės) tarp Skopjės ir Sofijos.

Masyvo ilgis apie 110 km, plotis apie 50 km. Didžiausias aukštis 2251 m (Rueno kalnas).

Osogovo planinos kalnai susidarę iš kristalinių uolienų. Jie apaugę pušynais ir bukynais.

## Nuorodos

*Osogovo planina  (bulgarų k.)
Angelė Ambrazienė

**Angelė Ambrazienė-Jankūnaitė** (g. 1945 m. sausio 4 d. Šiaulėnuose) – Lietuvos istorikė, pedagogė, profsąjungų veikėja.

## Biografija
Darbo veiklą pradėjo 1962 m. Radviliškio pramonės kombinate (vėliau įmonė „Beržas“). Mokytojavo Radviliškio 2-ojoje vidurinėje mokykloje. 1974 m. baigė Vilniaus valstybinį universitetą ir įgijo istorikės, istorijos ir visuomenės mokslų dėstytojos kvalifikaciją.

1972–1977 m. Lietuvos Lenino Komunistinės Jaunimo Sąjungos Radviliškio rajono komiteto trečioji sekretorė besimokančio jaunimo klausimams. Nuo 1977 m. iki šiol dirba Radviliškio 5-os vidurinės mokyklos (nuo 1993 m. Radviliškio Gražinos pagrindinė mokykla) istorijos ir politologijos mokytoja,  Minaičių pagrindinės mokyklos istorijos mokytoja.

Radviliškio rajono švietimo darbuotojų profesinės sąjungos pirmininkė, Radviliškio regiono profesinių sąjungų centro pirmininkės pavaduotoja.

1989 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2000 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narė.

## Šaltiniai
Khaosiphačano nacionalinis parkas

**Khaosiphačano nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas rytų Tailande, Čanthaburio provincijoje. Parkas įkurtas 2000 m. birželio 9 d.

## Vieta
Parkas užima 120,00 km², 55 km į šiaurės vakarus nuo provincijos centro Čanthaburio.

## Flora ir fauna
Khaosiphačano nacionaliniame parke vyrauja drėgni atogrąžų, aukštumų visžaliai ir lapuočių miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: raudonasis sparnenis (Dipterocarpus Intricatus), vaistinis kuodenas (Careya sphaerica), dilenija (Dillenia pentagyna), rudoji šorėja, puošnioji šorėja (Shorea roxburghii) ir kt.

Parke gyvena: Azijinis dramblys, Indinis zambaras, Indijos muntjakas, šernas, bantengas, ožka (Capricornis milneedwardsii), raudonasis vilkas ir kt.

## Įžymiausios vietos
* Khlongsba (Khlong Saba) ir Khaosiphačano (Khao Sip Ha Chan) kriokliai.

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Likšai

**Likšai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Platakių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Limantai

**Limantai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šiaudinės, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Limarninkas

**Limarninkas** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Musninkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Limeikiai

**Limeikiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Raguvos, prie Juostino upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liminas (Ignalina)

**Liminas** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Linkmenų, tuoj į pietus nuo Naujasodžio, tarp Ūsių ir Limino ežerų. Praeina kelias Naujasodis–Kiauneliškis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo ežero vardo *Liminas*.

## Istorija
XIX a. antroje pusėje minimi du Limino užusieniai prie Ūsių ežero Švenčionių apskrityje. XX a. pr. Linkmenų valsčiuje buvo 2 Limino užusieniai (Vaitkevičiaus ir Maleckio – šio užusienis dar vadintas Propadiškėmis) bei kolonija (Atkočiaus).

Tarpukariu priklausė Lenkijai (Švenčionių apskrities Kaltanėnų valsčius), buvo prie pat demarkacinės linijos.

Sovietmečiu priklausė Linkmenų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liminasėlis

**Liminasėlis** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Degučių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linamargis

**Linamargis** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Gelvonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linažiedžiai

**Linažiedžiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Vadoklių, prie Daniūnų–Anciškio vieškelio. Prie vakarinio pakraščio teka Uslaja, plyti Juodžių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lineliai (Radviliškis)

**Lineliai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Alksniupių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lingaviškis

**Lingaviškis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kletiškės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lingėnai

:: *Apie kaimą Rokiškio rajone žr. [[Lingėnai (Rokiškis)]]*.

**Lingėnai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Janapolės, prie kelio , šiaurėje siekia Drujos upelį, šiaurės rytuose – Gūšros ežerą. Prie Lingėnų prisiglaudęs Barzdžių kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Literatūra
* Lingėnų seimelis (sud. Algirdas Karalius). – Kaunas: A. Karalius, 2011. – 152 p.: iliustr. – ISBN 978-609-408-227-6
Lineliai

**Lineliais** vadinami kaimai:

* Kauno rajone;
* Kėdainių rajone;
* Pakruojo rajone;
* Radviliškio rajone.
Lingiai (Elektrėnai)

**Lingiai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Naujųjų Kietaviškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lingėniškės

**Lingėniškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Jiezno, prie kelio .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Irena Seliukaitė, kraštotyrininkė, redaktorė

## Šaltiniai
Linkaičiai (Satkūnai)

**Linkaičiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Sidabrynės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linkaučiai (Kelmė)

**Linkaučiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Kražių. Stovi renesansinė Linkaučių koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linkė

**Linkė** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Karsakiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linkiamiškis

**Linkiamiškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 14 km į pietvakarius nuo Vabalninko.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linkiškės

**Linkiškės** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kaltanėnų. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linkiškiai (Kupiškis)

**Linkiškiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Šimonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linksmakalnis (Anykščiai)

**Linksmakalnis** (anksčiau ***Veseluvka***) – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Skiemonių, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo auga Želtiškių miškas.

## Istorija

Iki XX a. vidurio kaimas buvo vadinamas Veseluvka, vėliau pervadintas Linksmakalniu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linksmakalnis (Kazlų Rūda)

**Linksmakalnis** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 3,5 km į pietus nuo Bagotosios, 3 km į šiaurės rytus nuo Antanavo, prie kelio . Rytuose siekia Kazlų Rūdos miškus.

## Etimologija
Pavadinimas yra žodžių *liñksmas* ir *kálnas* dūrinys.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Marijampolės apskrities Pilviškių valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linksmavietė (Anykščiai)

**Linksmavietė** – negyvenamas kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linksnakiai

**Linksnakiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Ukrinų.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Linkuva (viensėdis)

**Linkuva** – buvęs viensėdis Pakruojo rajono savivaldybėje, šiauriau Linkuvos miesto.

## Istorija

Viensėdis panaikintas 1972 m., tačiau dar minimas 2001 m. gyventojų surašyme.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linmargis

**Linmargis** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Plutiškių, šalia Vabalkšnės aukštupio ir kelių  ir  sankirtos.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas buvo Marijampolės apskrities Mikališkių valsčiuje, Plutiškių parapijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linoniai

**Linoniai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Berčiūnų. Į rytus nuo kaimo teka Pasamanys, auga Linonių miškas. Kaime yra 23 gatvės. Beveik visą kaimo teritoriją užima sodininkų bendrijos „Šilas“ sklypai.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė Lietuvos kariuomenės kūrėjas, savanoris, krašto apsaugos ministras, generolas leitenantas Mykolas Velykis (1884–1955).

## Šaltiniai
Linskis

**Linskis** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Užpalių. 

## Etimologija

Kaimo vardas siejamas su asmenvardžiu *Glinskis*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linučiai (viensėdis)

**Linučiai** – buvęs viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Videniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liodžionys

**Liodžionys** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Rūdiškių, prie Luknos upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Augustė Emilija Janonytė

**Augustė Emilija Janonytė** (g. 1998 m. Šiauliuose) – Lietuvos smuikininkė, daugelio konkursų laureatė.

## Biografija

Buvusi Šiaulių Juventos pagrindinės mokyklos ir Šiaulių I vaikų muzikos mokyklos, Nacionalinės M.K.Čiurlionio menų mokyklos neakivaizdinio skyriaus moksleivė. Dabar mokosi S. Sondeckio menų gimnazijoje, mokytoja – ekspertė Nijolė Prascevičienė.

Griežti smuiku Augustė pradėjo ketverių su puse metų. Penkerių ji jau dalyvavo pirmajame tarptautiniame konkurse ir laimėjo antrąją vietą. Penkerių su puse Valmieros senosios muzikos festivalyje Augustė Emilija pirmąkart koncertavo su dideliu orkestru. Grojo solo su tokiais kolektyvais, kaip Lietuvos valstybinis simfoninis orkestras, Lietuvos kamerinis orkestras, Kauno miesto simfoninis orkestras, Nacionalinės M. K. Čiurlionio menų mokyklos styginis orkestras, Šiaulių kamerinis orkestras ir kt.

## Įvertinimas
* 2003 m. Sauliaus Sondeckio tarptautinis konkursas – II vieta (A kategorija),
* 2005 m. Karalienės Mortos premija,
* 2005 m. 47-asis tarptautinis Kociano vardo smuikininkų konkursas, Čekija – II vieta,
* 2006 m. II Sauliaus Sondeckio tarptautinio smuikininkų ir violončelininkų konkursas – I vieta,
* 2007 m. 49-asis tarptautinis Kociano vardo smuikininkų konkursas, Čekija – II vieta,
* 2008 m. XV Balio Dvariono pianistų ir stygininkų konkursas – laureatė,
* 2008 m. XVIII tarptautinio jaunųjų muzikantų konkurso „Sigulda 2008“, Latvija – III vieta,
* 2008 m. pripažinta Šiaulių apskrities metų talentu,
* 2009 m. III Sauliaus Sondeckio tarptautinis konkursas – I vieta,
* 2010 m. XVI Balio Dvariono pianistų ir stygininkų konkursas – laureatė, Specialus prizas už baroko epochos kūrinio atlikimą,

## Šaltiniai
Lipina

**Lipina** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 17 km į šiaurės rytus nuo Pabradės, 4 km nuo Zalavo, miško erčioje. Į pietus nuo kaimo teka Mera. Yra 1 sodyba.

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lipkiškės

**Lipkiškės** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šimonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lipniškė

:: *Apie kaimą Zarasų rajone žr. [[Lipniškė (Zarasai)]]*.

**Lipniškė** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Ceikinių, miškuose. Visiškai sunykęs.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Li̇̀pnius* ar panašaus.

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis (Bortkevičiaus valda) Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lipniškiai

:: *Apie kaimą Marijampolės savivaldybėje žr. [[Lipniškiai (Marijampolė)]]*.

**Lipniškiai** – buvęs kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Krekenavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lipuvka (Širvintos)

**Lipuvka** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Peliškių. Pastatyta Jauniūnų dujų kompresorių stotis. Stovi Baltijos kelio atminimo ženklas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lisagurka

**Lisagurka** – buvęs viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Suginčių.

## Istorija

XIX a. pabaigoje Lisagurka priklausė Suginčių dvarui.

Panaikintas 1972 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liškūniškės

**Liškūniškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Poškonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Litvinai (Skuodas)

**Litvinai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Lenkimų. 

## Istorija

Sovietmečiu kaime buvo Litvinų geležinkelio stotelė, vėliau uždaryta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liubartai

**Liubartai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Ramygalos, prie kelio .

## Etimologija

Kaimo pavadinimas tikriausiai yra asmenvardinis vietovardis, kadangi žmonių pavarde *Liubartas* čia gyventa dar XX a. viduryje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liubavas (Vilnius)

**Liubavas** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Ažulaukės.

## Istorija
Istoriniuose šaltiniuose vietovardis sutinkamas nuo XVI a. Jau pirmosiose Lietuvos didžiojo kunigaikščio ir Lenkijos karaliaus Žygimanto Augusto iždo knygose 1546 m. minimi Liubavo dvare vykdomi tvenkinių remonto darbai.

## Muziejus

2011 m. Liubavo kaime įkurtas Liubavo dvaro muziejus, išleista monografija *Liubavas*. Knygoje pristatomi Liubavo dvaro tyrinėjimų rezultatai. Gausiai iliustruotame leidinyje pasakojama beveik pusės tūkstančio metų Liubavo istorija, pristatoma architektūra, dailė, aprašomi tarpukario gyventojai, malūno, kuriame įkurtas muziejus, įranga ir technologiniai procesai.

Dvarvietėje išlikę buvusios Liubavo koplyčios pamatai.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Šaltiniai
* Liubavo dvaro muziejaus svetainė