open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aukštrakiai

**Aukštrakiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Šimkaičių, 4 km į šiaurės rytus nuo Vadžgirio, kairiajame Šaltuonos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aušgirys

**Aušgirys** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Šimkaičių, dešiniajame Sartės krante, prie Bebirvyčio ištakų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Barzdžiai (Jurbarkas)

**Barzdžiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km nuo Šimkaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Giegiai

**Giegiai** (arba ***Gegė***) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Vadžgirio, kairiajame Viščiovos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zenonas Jonušas

**Zenonas Jonušas** (1917 m. vasario 1 d. Gedrimai, Ylakių valsčius – 1986 m. vasario 3 d. Majamis, Floridos valstija) – Lietuvos dirigentas, fagotininkas.

## Biografija
Brolis Bronius Jonušas. 1929–1932 m. mokėsi Šiaulių muzikos mokykloje, nuo 1932 m. Kauno konservatorijoje. Instrumentuotės ir dirigavimo privačiai mokėsi pas J. Karnavičių ir B. Dvarioną.

1940 m. Vilniaus filharmonijos simfoninio orkestro pirmasis fagotininkas, vėliau Kauno valstybės teatro operos orkestro muzikantas ir policijos orkestro kapelmeisterio padėjėjas. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, buvo Gubeno miesto teatro operetės dirigentas, Rebdorfo lietuvių stovyklos choro vadovas. 1947 m. Kaselio-Matenbergo stovykloje subūrė ansamblį „Lituanika“, kurį sudarė pučiamųjų orkestras, džiazo ansamblis, vyrų choras, tautinių šokių grupė. 1950 m. išvyko į Kolumbiją. Buvo Kali konservatorijos simfoninio orkestro dirigentas; dėstė šioje konservatorijoje. 1956 m. persikėlė į Kartageną, Kolumbijos karo laivyno pučiamųjų ir simfoninio orkestro dirigentas, inspektorius, vėliau mokytojavo. Instrumentavo muzikinių kūrinių. 1972 m. persikėlė į JAV, apsigyveno Majamyje.

## Šaltiniai
Degimas (Jurbarkas)

**Degimas** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Griaužų ir 2 km į šiaurės vakarus nuo Baltraitiškės, į vakarus nuo Vidaujos ištakų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bulzgeniškiai

**Bulzgeniškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Vadžgirio, dešiniajame Bebirvos krante.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vytautas Girdzijauskas (g. 1930), rašytojas prozininkas, visuomenės veikėjas.
* Petras Girdzijauskas (g. 1932), inžinierius statybininkas, politkalinys, rezistencijos tyrinėtojas, knygų autorius.
* Stasys Girdzijauskas (g. 1941), technologijos mokslų daktaras, informatikos mokslų docentas, profesorius.

## Šaltiniai
Cigelnė (Jurbarkas)

**Cigelnė** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Šimkaičių, 3 km į rytus nuo Griaužų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalupiai

**Kalupiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km nuo Vadžgirio. Šaltuonos upės slėnyje auga saugomi Globio ir Baublio ąžuolai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

1935 m. liepos 10 d.  Kalupiuose gimė Lietuvos literatūros tyrinėtojas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras Juozapas Girdzijauskas.

## Šaltiniai
Kazokai (Jurbarkas)

**Kazokai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Šimkaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapgiriai

**Lapgiriai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje. Pro kaimą teka Driūbinas. Išlikusi dvaro sodyba. Naftos telkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jovališkė

**Jovališkė** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Šimkaičių, dešiniajame Alsos krante. Kaimo šiauriniu pakraščiu teka Vidauja.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vincė Jonuškaitė

**Vincė Jonuškaitė-Zaunienė, Leskaitienė** (g. 1901 m. sausio 22 d. Senasis Subačius, Panevėžio apskr. – m. 1997 m. gegužės 18 d. Santa Barbara, Kalifornijos valstija; 1997 m. rugpjūčio 15 d. perlaidota Kaune) – Lietuvos dainininkė (mecosopranas).

## Biografija
D. Zauniaus žmona. 1915 m. prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui Lietuvoje pasitraukė į Voronežą, lankė muzikos mokyklą, kur dainuoti mokė latvių solistė Elza Zubitė, dalyvavo lietuvių pabėgėlių renginiuose. 1918 m. grįžusi į Lietuvą baigė mokytojų kursus, mokytojavo, dirbo Žemės ūkio ministerijoje Kaune, įstojo į Kauno muzikos mokyklos fortepijono klasę, vaidino, dainavo „Vilkolakio“ spektakliuose. 1919 m. dainavo Vaidilutės partiją – M. Petrausko operoje „Birutė“. 1920–1923 m. dainavimo mokėsi Berlyno aukštojoje muzikos mokykloje pas A. Fišerį ir privačiai pas O. Marini. 1923–1925 m. studijavo Romoje pas E. Feiringą, 1926 m. ir 1928 m. tobulinosi Milane pas M. Samarką ir V. Belecą. 1925–1944 m. Valstybės teatro solistė. Sukūrė 47 vaidmenis. Jos Karmen – vienas ryškiausių Lietuvos teatro istorijoje.

Dainavo Buenos Airių teatro „Colon“, Prahos „Narodni Divadlo“, Talino „Estonia“, Rygos nacionalinėje operoje, Paryžiaus „Opéra Comique“ ir kituose teatruose. Kaip kamerinė dainininkė koncertavo Berlyne, Varšuvoje, Vienoje, Maskvoje, Londone, Kopenhagoje. Atgaivino ir įtvirtino Lietuvoje kamerinio vokalinio koncerto tradiciją. Repertuarą sudarė klasikų ir XX a. kompozitorių kūriniai. Surengė lietuvių kompozitorių ir liaudies dainų koncertų su paaiškinimais Lietuvoje, 1925 m. Romoje, 1931 m. Stokholme, 1934 m. Paryžiuje. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. Nuo 1948 m. gyveno JAV. Koncertavo Čikagoje, Toronte, skaitė paskaitas apie lietuvių liaudies dainas, dalyvavo visuomeninėje veikloje.

## Vaidmenys
* Karmen – Žoržas Bizė. Karmen
* Dalila – Kamilis Sen Sansas. Samsonas ir Dalila
* Amneris, Ulrika, Azučena – Džiuzepė Verdis. Aida, Kaukių balius. Trubadūras
* Marta – Eduardas d’Alberas. Slėnis
* Ortrūda – Richardas Vagneris. Lohengrinas
* Grafienė – Piotras Čaikovskis Pikų dama
* Šarlotė – Žiulis Masnė. Verteris

## Įvertinimas
* 1934 m. „Renaissance Française“ draugijos aukso medalis
* 1935 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* Nuo 2000 m. akademinio skautų sąjūdžio Vydūno fondo iniciatyva Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje kasmet rengiami Vincės Jonuškaitės vokalistų konkursai

## Atminimas
Vincės Jonuškaitės vardu pavadintas Kupiškio rajono Subačiaus gimnazijos skyrius.

## Šaltiniai
Kalniškiai (Šimkaičiai)

**Kalniškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Vadžgirio. Pro kaimą teka Šaltuona.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Teosofija

**Teosofija** ( – dievas, *sophia* – išmintis, žinojimas) – filosofinė dvasinė doktrina, kuri skelbia, kad žmogus gali rasti tiesioginį ryšį su Dievu ir pažinti jį specialia praktika (intuicija, kontempliacija). Nuo teologijos skiriasi tuo, kad remiamasi patirtimi (ją bandoma teoriškai sisteminti), o ne Dievo apreiškimu ar religinėmis dogmomis.

Svarbiausias tikslas – lyginamasis įvairių religijų tyrimas, siekiant atskleisti bendrą religinių simbolių prasmę, sukurti universalų ir nedogmatišką dvasinį judėjimą bei propaguoti jį visuose kraštuose, ypač tarp inteligentijos. Doktrinoje eklektiškai jungiami budizmo, brahmanizmo, krikščionybės, okultizmo ir kiti elementai.

Teosofai tiki, kad didieji mokytojai, prie kurių priskiriamas ir Jėzus Kristus, yra tobuli tapę žmonės, kreipiantys žmonijos istoriją. Viešpats Mitra, Viešpats Krišna, Viešpats Buda ar Viešpats Kristus esą skirtingi tos pačios esybės vardai.

Teosofijos judėjimo pradžia laikomi 1875 m., kai rusė H. Blavatskaja Niujorke įsteigė teosofų draugiją. Vėliau šios draugijos centras persikėlė į Madrasą.

Teosofijos terminas vartojamas gana neapibrėžtai ir ne visada vienareikšmiškai. Prie teosofijos kai kada priskiriama net gnosticizmas, neoplatonizmas. Terminas vartojamas teisingiau, kai atspindi kai kurias XVI–XVIII a. filosofines dvasines koncepcijas, ypač vokiečių A. Paracelso, J. Bėmės, švedo E. Svedenborgo ar prancūzo L. K. Sen–Marteno.

XX a. pr. R. Šteineris plėtodamas teosofiją sukūrė antroposofijos filosofiją. Teosofijai atliepia ir naujųjų laikų judėjimas Naujasis amžius.

Vydūnas atliepė teosofijos, antroposofijos idėjoms Lietuvoje.

## Šaltiniai
Paalsys I

**Paalsys I** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Šimkaičių, tarp Alsos ir Vidaujos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Anicetas Jonutis

**Anicetas Jonutis** (g. 1935 m. spalio 20 d. Kuršuose, Varnių valsčius) – Lietuvos dailininkas tekstilininkas.

## Biografija
1955 m. baigė Telšių taikomosios dailės vidurinę mokyklą, 1961 m. LSSR dailės institutą, mokytojai Juozas Balčikonis, Leonas Katinas, Leonas Žuklys. 1961–1984 m. Lentvario kilimų fabriko dailininkas. Per 23 darbo fabrike metus sukūrė 155 kilimų projektus, penkiasdešimčiai jų suteikti autoriniai liudijimai.

1971–1999 m. dėstė Vilniaus Čiurlionio vidurinėje meno mokykloje-internate (dab. Nacionalinė Mikalojaus Konstantino Čiurlionio menų mokykla), 1984–1988 m. Vilniaus dailės instituto Tekstilės katedroje, nuo 1987 m. docentas.

Nuo 1966 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narys.

## Kūryba
Sukūrė daugiau kaip 150 kilimų projektų masinei gamybai, scenos uždangų (Lietuvos nacionaliniam dramos teatrui, Alytaus medvilnės kombinato kultūros rūmams). Išaudė daugiau kaip 60 unikalių gobelenų: „Audėjos“ (1968 m.), „Akmenys“ (1976 m.), „Saulė“ (1979 m.), „Smaragdas“ (1991 m.); „Kilimą su LSSR herbu“ (1983 m.), 12 m² herbinį kilimą LR Prezidentūros posėdžių salei (bendraautoriai Žilvinas Jonutis, Jūratė Jonutytė-Morkuvienė, Danutė Jonutienė, 1998 m.). Kūriniams būdinga ritmiška kompozicija, sodrios spalvos. Nuo 2000 m. atsidėjo daugiausia tapybai, nuliejo akvarelių.

Nuo 1959 m. dalyvauja parodose Lietuvoje ir užsienyje, individualios parodos surengtos Vilniuje – 1986 m., 1995 m., 1998 m., 1999 m., 2002 m., Druskininkuose – 2000 m. Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus.

## Įvertinimas
* 1974 m. LTSR nusipelnęs meno veikėjas

## Šaltiniai
Marius Jonutis

**Marius Jonutis** (g. 1965 m. vasario 1 d. Vilniuje) – Lietuvos dailininkas, knygų iliustratorius.

## Biografija
Žmona Lina Dūdaitė, vaikai: Naglis Jonutis (1988-1990), Titas Jonutis (g. 1998), Ula Marčėnaitė (g. 1999). 1991 m. baigė grafiką Vilniaus dailės akademijoje, studijavo Diuseldorfe pas Giunterį Iukerį.

## Kūryba
Kuria skulptūras („Urna“, „Medis“, abi 2004 m.), dažytus medžio reljefus („Tu esi čia“ 2001, „Langas“ 2002 m.), tapybos („Šeima“ 2005 m.), grafikos (tarptautinio folkloro festivalio „Baltica–93“ plakatas) kūrinius, iliustruoja knygas (Vytautas V. Landsbergis. Rudnosiuko istorijos, 2004 m.).

Kūriniams būdingas dekoratyvumas, ryškios spalvos, temų ir išraiškos priemonių kartojimas. Nuo 1989 m. dalyvauja parodose Lietuvoje ir užsienyje (Vokietija, Prancūzija, kitur). Su antrąja žmona Nomeda Marčėnaite surengė daugiau kaip 40 individualių parodų (Hamburgas 1994 m., Kopenhaga 1999–2001 m. ir kt.).

## Apdovanojimai
2004 m. Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyriaus premija už meniškiausią knygą „Rudnosiuko istorijos“, Vilnius, Lietuva.

2009 m. Speciali IBBY Lietuvos skyriaus premija už knygą „Kirminas paukštis: tavo pirmoji knyga apie skraidymo meną”, Vilnius, Lietuva.

2012 m. dailininkas įtrauktas į IBBY garbės sąrašą už knygą „Kirminas paukštis: tavo pirmoji knyga apie skraidymo meną”.

2019 m. kasmetiniame Lietuvos knygos meno konkurse (2018) apdovanotas Lietuvos dailininkų sąjungos premija už knygos „Karalaitė ant stiklo kalno“ iliustracijas.

## Bibliografija
* Mėlyna žalia. Žodžių rinkiniai be pavadinimų ir skyrybos ženklų, Tyto alba, 2008 m. ISBN 978-9986-16-613-9
*Kirminas paukštis. Tavo pirmoji knyga apie skraidymo meną, Tyto alba, 2009 m. ISBN 9789986166863
* Slibinas Jurgis ir kitos istorijos, Tyto alba, 2010 m. ISBN 978-9986-16-795-2
*Karalaitė ant stiklo kalno: 12 gražiausių lietuvių pasakų ir dar viena‎, Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2019 m. ISBN 9786094252396

## Šaltiniai
Didieji tinamai

** Didieji tinamai** (*Tinamus*) – tinaminių (*Tinamidae*) šeimos paukščių gentis. Sudaro 5 rūšys, paplitusios Pietų Amerikoje.

## Rūšys

* Didysis tinamas (*Tinamus major*)
* Baltagerklis tinamas (*Tinamus guttatus*)
* Ochrinis tinamas (*Tinamus solitarius*)
* Juodasis tinamas (*Timamus osgoodi*)
* Pilkasis tinamas (*Tinamus tao*)
Aldona Jonuškaitė-Šaltenienė

**Aldona Jonuškaitė-Šaltenienė** (g. 1943 m. spalio 6 d. Utenoje) – Lietuvos dailininkė keramikė.

## Biografija
Vyras Arvydas Šaltenis. 1967 m. baigė Lietuvos dailės institutą, mokytojai Juozas Mikėnas, Aldona Ličkutė-Jusionienė. 1972–1989 m. Vilniaus dailės kombinato dailininkė keramikė. Nuo 1989 m. Lietuvos dailės instituto (nuo 1990 m. Vilniaus dailės akademija) dėstytoja, nuo 1992 m. docentė.

## Kūryba
Sukūrė keraminių kompozicijų interjerams (Flora 1972–1973 m., Vandens ūkio ir melioracijos ministerijoje Vilniuje, dabar bendrovė „Lietuvos melioracija“), dekoratyvinių plokščių („Motiejus Kazimieras Sarbievijus“ 1980 m.), instaliacijų („Puota“ 1996–1998 m., „Palikimas“ 1996 m., „Troškimas“ 2001 m.) Nulipdė zoomorfinių figūrų, jų kompozicijų („Ilgesys“ 1983 m., „Trys žvėrys“, „Vienišas vilkas“, „Naktis“, visos 1984 m., „Pastoralė“ 1986 m., „Vakarienė“ 1995 m.) Keramikai būdinga idėjos ir formos vienovė, asociatyvumas, ekspresija, raiški faktūra, grotesko elementai, skulptūrinei plastikai („Miestas“, „Antika“, „Lemtis“, visi 1986 m., „Rekviem“, „Aukojimas“, abu 1988 m. – architektonika, konstruktyvumas.

Nuo 1970 m. dalyvauja parodose, individualios parodos surengtos Vilniuje 1993 m., 1997 m., 1998 m. Dalyvavo daugiau kaip 30 tarptautinių parodų Lietuvoje ir užsienyje (tarptautinė keramikos paroda Faenzoje 1987 m.) Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus, Nacionalinis Čiurlionio dailės muziejus, Lietuvos nacionalinis muziejus.

## Įvertinimas
* 1985 m. Baltijos šalių trienalės Taline Didysis prizas 
* 1998 m. Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija 

## Šaltiniai
Žymantė Jonuškaitė

**Žymantė Vladislava Jonuškaitė** (1936 m. rugsėjo 30 d. Vaduvos, Skapiškio valsčius – 2001 m. gegužės 20 d. Palanga, 
palaidota Palangos kapinėse) – Lietuvos skulptorė.

## Biografija
1960 m. baigė Lietuvos dailės institutą dirbo Klaipėdos „Dailės“ kombinato Palangos gintaro ceche meno vadove.

## Kūryba
Sukūrė dekoratyvinių parko skulptūrų („Saulytė“ 1968 m. Palangoje, „Putamarė“ 1975 m. Klaipėdoje), reljefų interjerams („Pajūry“ 1961 m., „Kanklininkas“ 1965 m., „Kęstutis ir Birutė“ 1968 m., „Palanga“ 1975 m., „Eglė ir Žaltys“ 1985 m.), terakotinių skulptūrėlių („Svajojanti“, „Dainuoja“, abi 1963 m.), skulptūrinių portretų. Kūriniai lyriški, skaidrios nuotaikos, apibendrintų, dekoratyvių formų. Guašu ir akvarele nutapė peizažų, natiurmortų, sukūrė etaloninių gintaro dirbinių. Nuo 1960 m. dalyvavo parodose, individuali paroda surengta Palangoje 1987 m. Lietuvos dailės muziejus saugo jos darbus „Berniukas su ratu“ (7 dešimtmetis), „Per balą“ (7 dešimtmetis), „Mergaitė su obuoliais“ (1977 m.), „Neringa“ (1979 m.), „Jūros puta“ (1987 m.).

## Šaltiniai
Graikijos pilietinis karas

**Graikijos pilietinis karas** vyko 1946–1949 m. tarp Vyriausybės pajėgų, kurioms paramą teikė Didžioji Britanija, o vėliau JAV, bei Graikijos Demokratinės Armijos, karinės Graikijos Komunistų Partijos šakos, ir buvo poliarizuotų dešiniųjų ir kairiųjų grupuočių kovos dėl valdžios rezultatas.

Pirmoji karo fazė buvo 1942–1944 m. per nacių okupaciją. Kai Graikijos vyriausybė tremtyje negalėjo paveikti situacijos tėvynėje, atsirado įvairios pasipriešinimo grupuotės, iš kurių svarbiausia buvo Nacionalinis Išvadavimo Frontas (EAM), kurį valdė komunistai. Nuo 1943 m. rudens nesutarimai tarp grupuočių sukėlė surėmimus, kurie vyko iki 1944 m. pavasario, kai buvo pasiektas susitarimas ir suformuota vieninga vyriausybė su 6 komunistinių pažiūrų ministrais. Antroji fazė buvo 1944 m. gruodį, kai šalis buvo išvaduota. EAM kariniu požiūriu valdžiusi visą Graikiją, pasipriešino britų remiamai vyriausybei tremtyje ir bandė perimti Atėnų kontrolę. EAM pralaimėjimas užbaigė jos įtaką: ELAS buvo nuginkluota, EAM tęsė veiksmus kaip daugpartinė organizacija. Tačiau įtampa išliko ir susidūrimai tarp kairiųjų ir dešiniųjų tesėsi. Per trečiąją fazę 1946–1949 m. komunistų partizanai, remiami naujai susikūrusių šiaurinių komunistinių šalių (Albanija, Jugoslavija, Bulgarija), kovėsi su tarptautinės bendruomenės pripažinta Graikijos vyriausybe, kuri buvo suformuota po rinkimų, kuriuos komunistai boikotavo.

## Išnašos
Sabos vėliava

**[[Saba|Sabos]]** vėliava buvo priimta 1985 m. gruodžio 6 d. Komisijai buvo pateikta 130 skirtingų vėliavos dizainų, o laimėjusį dizainą sukūrė aštuoniolikmetis sabanietis Daniel Johnson.

Po 1816 m., Saba pripažino Nyderlandų suverenitetą ir naudojo Nyderlandų vėliavą. Nepaisant to, kai kurie salos gyventojai Sabą laikė savita „respublika“, todėl, norėdami pabrėžti savo nepriklausomybę, pridėjo ypatingą simbolį – žalią kopūstą. Šis simbolis tikriausiai buvo naudojamas maždaug iki XX a. trečiojo dešimtmečio.

## Šaltiniai
Polikarpas Joteika

**Polikarpas Joteika** (1796 m. ar 1801 m. Šiaulių apskr. – m. po 1850 m.) – Lietuvos tapytojas.

## Biografija
Brolis dailininkas Jonas Joteika. 1819–1828 m. Vilniaus universitete studijavo piešimą, tapybą pas J. Rustemą, skulptūrą, visuotinę istoriją. 1820 m. ir 1822 m. dalyvavo universiteto studentų dailės parodose, eksponavo Rafaelio ir F. Fabro paveikslų kopijas. 1829 m. meno kandidatas. 1841–1847 m. mokytojavo Svisločiuje, nuo 1847 m. Minske. Masonas.

Nutapė portretų (V. Giecoldo, N. Jurgielevičiaus, abu 1827 m., J. Korzenievskio, kt.). Juose yra romantizmo bruožų, būdinga lyrizmas, ryškių spalvų koloritas, tiksli formų modeliuotė ir portretuojamųjų psichologinė charakteristika. Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus.


Vincent Giecold. Вінцэнт Гецольд (P. Jutejka, 1827).jpg|Vincento Gecoldo portretas 
Jan Rudamina. Ян Рудаміна (P. Jutejka, XIX).jpg|Jono Rudaminos portretas 
Tamaš Žycki. Тамаш Жыцкі (P. Jutejka, XIX).jpg|Tomo Žickio portretas 
Vosip Kavaleŭski. Восіп Кавалеўскі (P. Jutejka, XIX).jpg|Juozapp Kovalevskio portretas



## Šaltiniai
Eugenijus Kazimieras Jovaiša

**Eugenijus Kazimieras Jovaiša** (g. 1940 m. sausio 17 d. Rokiškyje) – Lietuvos dailininkas odininkas.

## Biografija
1965 m. baigė Estijos dailės institutą, Adamsono-Erico mokinys. 1965–2004 m. Kauno S. Žuko taikomosios dailės technikumo (nuo 1989 m. Kauno aukštesnioji meno mokykla, nuo 2001 m. Kauno kolegija) dėstytojas. Lietuvos dailininkų sąjungos narys.

## Kūryba
Sukūrė monumentalių odos pano interjerams: Vaistažolių vaistinėje Kaune 1970 m., „Kauno miesto žemėlapis“ Kauno miesto vykdomajame komitete (1978 m., dabar Kauno miesto savivaldybė), poilsio namuose „Linas“ Palangoje (36 sienelės), Vaikų muzikos mokykloje Panevėžyje 1988 m. ir kitų. Nuo 1991 m. kuria dekoratyvinius odos pano privatiems interjerams („Stichijos“ 1993 m., „Paskutinė vakarienė“ 1995 m., abu Kaune, „Mindaugo karūnavimas. Medžioklė“, „Medis“, „Aukojimas“, visi 1998 m., „Žuvys“, „Strutis“, abu 2000 m., visi Floridos valstijoje JAV). Kūriniams būdingi raiškūs stilizuoti figūriniai, augaliniai, heraldiniai motyvai, įv. reljefas, verstos, tonuotos, degintos, auksuotos odos technika; naudoja šriftą. Nuo 1968 m. dalyvauja parodose.

## Šaltiniai
Rožinis varnėnas

**Rožinis varnėnas** (*Sturnus roseus*) – varnėninių (*Sturnidae*) šeimos paukštis.

## Paplitimas
Eurazijoje paplitęs nuo Vengrijos iki Altajaus ir Pamyro. Šiaurinė arealo riba eina Volgos vidurupiu, šiaurės Kazachstanu, pietuose siekia iki Mažosios Azijos, Afganistano, Viduržemio jūros. Žiemoja paplitimo areale, taip pat pietų Azijoje.

Lietuvoje labai retas. Užklydę rožiniai varnėnai buvo stebimi Neringoje, Ventės rage.

## Išvaizda

Rožinis varnėnas tokio dydžio kaip ir paprastasis varnėnas. Galva, kuodas, pagurklis, sparnų kraštai, uodega ir pauodegys juodi. Nugara, krūtinė, pilvas rausvi. Kojos gelsvai rausvos. Sveria: patinas – 80 g, patelė 65-69 g.

## Elgsena

Gyvena atviruose landšaftuose – pievose, stepėse, pusdykumėse, kalnuose, netoli gėlų vandens telkinių. Dažnai skraidžioja gausiais būriais. Žeme vaikšto dideliais žingsniais, vikrus. Peri gausiomis kolonijomis. Lizdą iš žolių stiebų suka uolų plyšiuose, griuvėsiuose, akmenų krūvose. Gegužės pabaigoje deda 4-6 šviesiai melsvus kiaušinius. Peri 15 dienų. Per metus veda vieną vadą.

## Mityba
Maisto ieško laukuose, soduose, vynuogynuose. Lesa vabzdžius, moliuskus, vėžiagyvius. Vasaros pabaigoje lesa uogas, sėklas. Nors rožinis varnėnas yra svarbus kenkėjų (ypač skėrių) naikintojas, tačiau taip pat nusiaubia ir vynuogynus.

## Šaltiniai
Dancigo markė

**Dancigo markė** – laisvojo Dancigo miesto piniginis vienetas 1922-1923 m. Ji buvo ekvivalentiška Vokietijos popierinei markei. Dancigo markę vėliau pakeitė Dancigo guldenas.


File:1923 gdansk 1mln.jpg|1 mln. Dancigo markių banknotas (1923 m.)
File:1923 gdansk 10mln.JPG|10 mln. Dancigo markių banknotas (1923 m.)
File:1923 gdansk 500mln.JPG|500 mln. Dancigo markių banknotas (1923 m.)
Dancigo guldenas

**Dancigo guldenas** – laisvojo Dancigo miesto (dabar - Gdanskas) piniginis vienetas 1923-1939 m. Dancigo guldenas buvo sudarytas iš 100 pfenigių.

Iki 1923 m. Dancigo piniginis vienetas buvo Dancigo markė.
Įvedant guldeną jis buvo prilygintas ne tam tikram skaičiui Dancigo markių, bet D. Britanijos svarams (25 Dancigo guldenai = 1 D. Britanijos svarui).

Prasidėjus Antrajam pasauliniam karui Dancigas buvo Vokietijos aneksuotas, ir Dancigo guldenas buvo pakeistas reichsmarke (0,7 reichsmarkės = 1 Dancigo guldenas).

## Monetos ir banknotai
Dancigo guldenai buvo leidžiami monetomis ir banknotais:
* monetos:
** 1, 2, 5 ir 10 pfenigių
** ½, 1, 2, 5, 10 ir 25 guldenų
* banknotai:
** 1, 2, 5, 10, 25 ir 50 pfenigių
** 1, 2, 5, 10, 20, 25, 50, 100, 500 ir 1 000 guldenų.

## Nuorodos
*
Gongola

**Gongola** () – upė šiaurės rytų Nigerijoje, dešinysis Benuė upės intakas (Nigerio intakas). Upės ilgis siekia 531 km. Jos ištakos yra rytinėje Džoso plynaukštės dalyje.

## Išnašos
Tabuliatorius

**Tabuliatorius** ( – lenta) – elektromechaninis perforacinis skaičiavimo įrenginys, skirtas skaitmeniniams duomenims iš perfokortų apdoroti, rezultatams popieriuje (tabuliagramai) spausdinti. Tabuliatorius paprastai sudeda ir atima skaičius (daugina sudėdamas, dalija atimdamas), apdoroja informaciją pagal komutacijos lentoje surinktą (laidais su kištukais) programą. Naudotas skaičiavimo centruose XX a. viduryje.

Tabuliatorius sudarytas iš perforacinių kortų įvedimo įtaiso, dešimtainių skaitiklių, valdymo bloko, daugiaskilčio valdymo įrenginio. Prie tabuliatoriaus gali būti prijungtas suminis perforatorius, iš kurio į perforacines kortas perkeliami sprendimai. Skaitant perforacinę kortą, pro jos skylutes pralįsdavo metaliniai strypeliai, liesdavę vonelėje esantį gyvsidabrį. Kiekvienąkart prisilietus imdavo tekėti elektros srovė, atitinkamą skaitiklį pasukdavusi vienetu. Tabuliatoriaus veikimo greitis iki 100 perforacinių kortų per minutę. Jis įeina į perforacinį elektromechaninį skaičiavimo komplektą. Tabuliatorius buvo vienas pagrindinių skaičiavimo stoties ir vienas pagalbinių skaičiavimo centro įrenginių. 

Šiais prietaisais apdorojami nedideli informacijos masyvai, kuriems nereikia loginių operacijų. 

Tabuliatorių gyventojų surašymo duomenims apdoroti 1888 m. JAV sukūrė A. Holeritas. Prietaisas tapo pirmąja skaičiavimo mašina, kuri veikė ne vien mechaniniu principu. Dėl didelio efektyvumo buvo įsteigta tabuliatorių gamybos firma, nuo 1924 m. pradėta vadinti IBM (*International Business Machines*).

Tabuliatorių pakeitė tobulesni ir našesni kompiuteriai.

## Šaltiniai
Pabebirvys I

**Pabebirvys I** (iki 2017 m. ***Pabebirvys***) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Vadžgirio, kairiajame Bebirvos krante. Vakaruose plyti Vadžgirio miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paišlynys

**Paišlynys** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Vadžgirio, dešiniuosiuose Šaltuonos ir Šlynos krantuose, prie šių upių santakos.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Viktoras Alekna (1915–2008) – literatūrologas, rašytojas.
* Eugenijus Ignatavičius (1935–2020) – rašytojas, vertėjas, dramaturgas.

## Šaltiniai
Pamituvys (Šimkaičiai)

**Pamituvys** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Šimkaičių, dešiniajame Mituvos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pavidaujys III

**Pavidaujys III** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje. Pro kaimą teka Vidauja.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rupeikiai (Jurbarkas)

**Rupeikiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Stakių, dešiniajame Mituvos krante. Kaime yra Mituvos užtvanka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Azijiniai strazdai

**Azijiniai strazdai** (*Zoothera*) – strazdinių (*Turdidae*) šeimos paukščių gentis. Daugiausia rūšių paplitę Azijoje, tačiau randama ir kitur.

Pasaulyje aptinkamos 42 rūšys:

* Margasis strazdas, *Zoothera wardii*
* Peleninis strazdas, *Zoothera cinerea*
* Apelsininis strazdas, *Zoothera peronii*
* Oranžinis strazdas, *Zoothera citrina*
* Evereto strazdas, *Zoothera everetti*
* Taškuotasis strazdas, *Zoothera spiloptera*
* Strazdas Sunda, *Zoothera andromedae*
* Lygumų strazdas, *Zoothera mollissima*
* Ilgauodegis strazdas, *Zoothera dixoni*
* Baltasis strazdas, *Zoothera dauma*
** Žvynuotasis strazdas, *Zoothera (dauma) imbricata*
** Amamio strazdas, *Zoothera (dauma) major*
** Horsfildo strazdas, *Zoothera (dauma) horsfieldi*
* Elniukinis strazdas, *Zoothera machiki*
* Alivuoginuodegis strazdas, *Zoothera lunulata*
* Rusvauodegis strazdas, *Zoothera heinei*
** Čoiseulo rusvauodegis strazdas, *Zoothera heinei choiseuli*
* Naujosios Britanijos strazdas, *Zoothera talaseae*
* San Kristobalio strazdas, *Zoothera margaretae*
* Ilgasnapis strazdas, *Zoothera monticola*
* Tamsiapusis strazdas, *Zoothera marginata*
* Bonino strazdas, *Zoothera terrestris*
* Įvairusis strazdas, *Zoothera naevius*
* Sibiro strazdas, *Zoothera sibirica*
* Abisijanų strazdas, *Zoothera piaggiae*
* Strazdas Kivu, *Zoothera tanganjicae*
* Kroslio strazdas, *Zoothera crossleyi*
* Oranžiniapilvis strazdas, *Zoothera gurneyi*
* Juodaausis strazdas, *Zoothera cameronensis*
** Kibalo juodaausis strazdas, *Zoothera cameronensis kibalensis*
* Pilkapilvis strazdas, *Zoothera princei*
* Taškuotapilvis strazdas, *Zoothera guttata*
* Oberlaendero strazdas, *Zoothera oberlaenderi*
* Strazdas Buru, *Zoothera dumasi*
* Seramo strazdas, *Zoothera (dumasi) joiceyi*
* Kaštoninis strazdas, *Zoothera interpres*
* Engano strazdas, *Zoothera (interpres) leucolaema*
* Raudongalis strazdas, *Zoothera erythronota*
* Raudonjuodis strazdas, *Zoothera (erythronota) mendeni*
* Keptakaštanis strazdas, *Zoothera dohertyi*
Žvirblaukys

**Žvirblaukys** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Vadžgirio, dešiniajame Bebirvos krante.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Ambrukaitis (g. 1938 m.), logopedas, socialinių mokslų daktaras, profesorius.

## Šaltiniai
Stulgiai (Jurbarkas)

**Stulgiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Vadžgirio, prie Šaltuonos. Upės slėnyje auga saugomi Globio ir Baublio ąžuolai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilkalnis (Jurbarkas)

**Šilkalnis** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Šimkaičių, dešiniajame Bebirvos krante, truputį į vakarus nuo krašto kelio  ir Tolupio bei Bebirvos santakos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stéphane Pelle

**Stéphane Pelle** (g. 1980 m. balandžio 15 d. Jaundė, Kamerūnas) – Kamerūno krepšininkas, rungtyniaujantis Belgijoje Alsto „Okapi“ klube.
Leonas Jovaiša

**Leonas Jovaiša** (1921 m. sausio 11 d. Lieplaukėje, Telšių valsčiuje – 2017 m. sausio 17 d. Vilniuje) – Lietuvos edukologas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.

## Biografija
1933–1937 m. mokėsi Plungės progimnazijoje, 1937–1941 m. – Telšių gimnazijoje kartu su V. Mačerniu. 1950 m. baigė Vilniaus universitetą Istorijos-filologijos fakultetą. 1971 m. pedagogikos mokslų daktaras.

1941–1948 m. dėstė Anykščių, Trakų, Telšių vidurinėse mokyklose ir mokytojų seminarijose, 1948–1958 m. – Klaipėdos mokytojų institute. 1953–1956 m. Klaipėdos miesto švietimo skyriaus Pedagoginio kabineto vedėjas, 1956–1958 m. Klaipėdos internatinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas, direktorius. 1958–1970 m. Švietimo ministerijos Mokyklų mokslinių tyrimų instituto mokslinis sekretorius. 1958–1970 m. dėstė Vilniaus pedagoginiame institute (dabar – Lietuvos edukologijos universitetas), 1970–1995 m. – Vilniaus universitete, 1978–1986 m. Pedagogikos katedros vedėjas. 1993–1996 m. – Kauno technologijos universiteto dėstytojas. Nuo 1973 m. buvo profesorius.

Tęstinio mokslinių darbų rinkinio „Acta paedagogica Vilnensia“ 1991 m. steigėjas, 1991–2000 m. sudarytojas ir vyr. redaktorius. 1990 m. išvertė I. Kanto knygą „Apie pedagogiką“.

Sūnūs Tomas Jovaiša, Linas Jovaiša, Eugenijus Jovaiša, vaikaitis Marius Jovaiša.

## Bibliografija
* Mokinių parengimo rinktis profesiją pagrindai, 1970 m.
* Psichologinė diagnostika, 1975 m.
* Profesinio orientavimo pedagogika, 1978 m.
* Asmenybė ir profesija, 1981 m.
* Ugdymo gairės, 1985 m.
* Pedagogikos pagrindai, su kitais, 2 t. 1987–1989 m.
* Pedagogikos terminai, 1993 m.
* Edukologijos pradmenys, 1993 m. 4 leid. 2001 m.
* Edukologijos įvadas, 1993 3 leid. 2001 m.
* Hodegetika: auklėjimo mokslas, 1995 m.
* Toks gyvenimas, 2000 m.
* Ugdymo mokslas ir praktika, 2001 m.
* Enciklopedinis edukologijos žodynas, Gimtasis žodis, 2007 m., ISBN 9955-512-92-X

## Įvertinimas
* 2001 m. Gedimino 5 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Zagriaužis

**Zagriaužis** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Griaužų, dešiniajame Alsos krante, į vakarus nuo jos ir Alšakio santakos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antkalnė

**Antkalnė** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Veliuonos. Stūkso Antkalnės piliakalnis, auga Antkalnės liepa, Antkalnės ąžuolas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Gasparas Aleksa (1945–), rašytojas, gydytojas, visuomenininkas.

## Šaltiniai
Vandeniniai strazdai

**Vandeniniai strazdai** (*Cinclidae*) – žvirblinių (*Passeriformes*) būrio paukščių šeima.

## Išvaizda
Tai vieninteliai šio būrio paukščiai, sugebantys nardyti ir plaukioti po vandeniu. Nedideli, apkūnūs, trumpa uodega ir stipriomis kojomis. Kūno ilgis 14-22 cm, masė 40-90 g.

## Biologija
Gyvena poromis ir pavieniui. Didesnių būrių niekada nesudaro.

### Lizdas
Lizdą įsirengia apgriuvusiuose upių šlaituose. Lizdas didelis, rutuliškas, iš samanų susuktas.

## Mityba
Minta vandenyje ir šalia vandens aptinkamais bestuburiais.

## Paplitimas
Paplitę kalnuotose Amerikos, Azijos, Europos vietovėse bei Afrikos Atlaso kalnuose.

Šeimoje 1 gentis ir 5 rūšys.

## Gentys
* Vandeniniai srazdai – *[[Cinclus]]* Borkhausen, 1797
Birbiliškė (Jurbarkas)

**Birbiliškė** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, dešiniajame Akmenos krante, 2 km į šiaurės vakarus nuo Tamošių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bereiviškiai

**Bereiviškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Veliuonos, kairiajame Snietalos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Džiaugiai

**Džiaugiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Tamošių, kairiajame Mituvos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gystėnai

**Gystėnai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę, šiaurės vakarus nuo Veliuonos, kairiajame Gystaus krante. Stūkso Gystėnų piliakalnis. Į rytus nuo kaimo auga Sakališkės miškas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Gystėnuose gimė agronomas agrochemikas, biomedicinos mokslų daktaras Jonas Kučinskas (1937–).

## Šaltiniai
Karalinava (Jurbarkas)

**Karalinava** (arba ***Mišiūnai II***) – buvęs kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km nuo Juodaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kelmickai

**Kelmickai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Tamošių. Pro kaimą teka Gausantė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liucinava

**Liucinava** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Tamošių, dešiniajame Mituvos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Jurbarkas)

**Pakalniškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, rytinė Veliuonos miestelio dalis prie krašto kelio 141.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vandeninis strazdas

**Vandeninis strazdas** (*Cinclus cinclus*) – vandeninių strazdų (*Cinclidae*) šeimos paukštis.

## Paplitimas

Europoje paplitęs nuo Pirėnų pusiasalio iki Uralo kalnų. Šiaurėje arealas siekia Kolos pusiasalį, Skandinaviją. Taip pat gyvena Šiaurės Afrikoje, Azijos kalnuotuose regionuose nuo Mažosios Azijos vakaruose iki Tibeto ir Himalajų rytuose. Žiemoja pietinėje arealo dalyje.

Lietuvoje aptinkama retai, tik žiemojantys (Žeimenos, Merkio, Šventosios baseinuose), dažniau praskrenda migruojantys šios rūšies atstovai.

## Išvaizda

Vandeninis strazdas dydžiu panašus į nedidelį strazdą. Viršutinė kūno pusė ruda, nugara ir uodega tamsiai pilkos. Gerklė, pagurklis ir krūtinė balta. Sveria: patinas 57-73 g, patelė 48-68 g.

## Elgsena
 
Gyvena šalia sraunių upių ir upelių. Skraido greitai palei upės vandens paviršių. Puikiai nardo, plaukioja ant vandens. Krante nuolat strykčioja, labai judrus. Giesmė melodinga ir labai garsi. Naktį miega upės pakrantėje. Lizdą krauna pakrantėje, po tiltais, uolomis, krantinių nišose. Lizdą suka iš sausų lapų, žolių, samanų. Deda 4-7 balsvus, rudai taškuotus kiaušinius. Peri 16-18 dienų. Kartais deda dvi dėtis per metus.

## Mityba

Maistą renka po vandeniu, bėgiodamas upės dugnu, taip pat gaudo ant virš vandens ar pakrantėse išsikišusių akmenų, stuobrių. Minta vandens bestuburiais.

## Šaltiniai
Pelučiai

**Pelučiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Veliuonos, dešiniajame Gystaus krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pelutėliai

**Pelutėliai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Veliuonos, kairiajame Snietalos krante, šiauriau Pelučių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skardinė (Jurbarkas)

**Skardinė** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Tamošių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Škeršpyliai

**Škeršpyliai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Stakių. Pro kaimą teka Akmena.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zubrickai

**Zubrickai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Tamošių, kairiajame Mituvos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stalioriai (Jurbarkas)

**Stalioriai** (anksčiau ***Stalioraičiai***) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, prie Mituvos ir jos intako Akmenos santakos, 5 km į rytus nuo Stakių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštrakis

**Aukštrakis** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, į šiaurės vakarus nuo Klausučių. Šalia kaimo teka Gystus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Burbinė

**Burbinė** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Klausučių. Pro kaimą teka Juodpjaunis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Burbiškiai (Jurbarkas)

**Burbiškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Seredžiaus, dešiniajame Žvėrupio upelio krante, 2 km į vakarus nuo dešiniojo Dubysos kranto.

## Istorija

Minimi 1676 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eimučiai (Jurbarkas)

**Eimučiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Seredžiaus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Domantai (Jurbarkas)

**Domantai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Seredžiaus, kairiajame Armenos krante. Saugomi medžiai: Domantų ąžuolas, Domantų kadagys, Domantų klevas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Domantuose 1878 m. lapkričio 16 d. gimė vargonininkas, chorvedys Jonas Hodelis.

## Šaltiniai
Daujotai (Jurbarkas)

**Daujotai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Burbiškių, Vosbutų kaimo pietuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eimutiškė

**Eimutiškė** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km nuo Seredžiaus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gadvaišai

**Gadvaišai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Seredžiaus, 3 km į pietryčius nuo Burbiškių, dešiniajame Dubysos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girkai

**Girkai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Klausučių, dešiniajame Armenos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ostrublis

**Ostrublis** – piniginis vienetas, kuris buvo apyvartoje okupuotose Rusijos imperijos teritorijose ir kurį 1916 m. išleido Vokietija. Piniginis vienetas oficialiai vadinosi *[[rublis]]*, jo šimtojo dalis – *[[kapeika]]*. Pradžioje ostrublis buvo lygus Rusijos rubliui.

Nuo 1918 m. ostrubliai cirkuliavo kartu su ostmarke, viena ostmarkė buvo lygi 2 ostrubliams.

Ostrublių įvedimas buvo pavestas Rytų prekybos ir pramonės bankui (), turėjusiam centrą Poznanėje. Šis bankas sukūrė specialią kredito kasą – *Rytų skolinamąją kasą* (), kuri turėjo veikti kaip emisijos bankas vokiečių okupuotuose rytiniuose kraštuose (išskyrus Lenkiją).

1916 m. birželio 26 d. buvo įkurtas Rytų skolinamosios kasos Kauno skyrius, įpareigotas išleisti į apyvartą naujųjų pinigų 100 mln. rublių sumai. Rugpjūčio 6 d. ostrubliai buvo paskelbti vienintele teisėta valiuta Lietuvoje. Ostrublis buvo prilygintas vokiečių markei santykiu 1:2. Apyvartoje šalia popierinių ostrublių kursavo geležinės kapeikos.

Ostrubliai buvo dvipusiai, su vienodomis parašų faksimilėmis. Smulkesnių nominalų ženklai nenumeruoti. Trijų, dešimties ir dvidešimt penkių rublių vertės ženklai buvo pažymėti serijos raide ir šešiaženkliais numeriais. 100 rub. vertės ženklų numeriai buvo šešiaženkliai ir septynženkliai, be serijų raidžių. Ženkluose įrašai buvo keturiomis kalbomis: averse – vokiečių, reverse – lietuvių, lenkų ir latvių. Buvo spausdinami pusrublio, 1, 2, 3, 10 ir 25 rublių nominalo banknotai. Tai buvo bene pirmieji pasaulyje banknotai su tekstu lietuvių kalba.

Ostrublių ženklai buvo nesudėtingos spaudos ir ornamentikos, popierius – prastos kokybės. Tai labai palengvino ostrublių klastojimą. Kaip netikrų ostrublių centrai garsėjo Minskas, Vilnius, Kaunas, Šiauliai, Ryga, Liepoja.

1917 m. kovo mėn. Rytų skolinamoji kasa buvo atskirta nuo Rytų prekybos ir pramonės banko ir tapo atskira kredito įstaiga. Ji buvo perkelta iš Poznanės į Kauną, kur ir toliau tęsė popierinių pinigų emisiją: iš pradžių ostrublių, nuo 1918 m. ostmarkių. Rytų skolinamoji kasa popierinius pinigus leido nesirūpindama jų padengimu. Ostrubliai ir ostmarkės buvo padengti rusų rubliais, vertybiniais popieriais bei kt. vertybėmis ir prekėmis. Šie pinigai neturėjo brangiųjų metalų ir tvirtos valiutos pagrindo.

## Lietuvoje

Lietuvoje ostrublis cirkuliavo iki 1922 m., kai jis buvo pakeistas litu. Įvedus litą ostrubliai ir ostmarkės turėjo būti iki 1923 m. sausio 1 d. pakeisti į litus.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Osto pinigai. 1916–1922 m…
* Rytų skolinamosios kasos rubliai. 1916 m. balandžio 17 d.
* Karys J.K. Išskiriamieji ženklai Lietuviškoje numizmatikoje
* Karys J.K. (1953) Nepriklausomos Lietuvos pinigai: ostrublis, ostmarkė, auksinas, litas; istorija ir numizmatika. 255 p.
Pranaitis

**Pranaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Pranaitienė (ištekėjusi moteris) ir Pranaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Jonas Pranaitis (g. 1958 m.), Šakių rajono politikas;
*Justinas Bonaventūra Pranaitis (1861-1917), Peterburgo akademijos hebraistikos profesorius, kunigas, misionierius, keliautojas, visuomenės veikėjas ir spaudos bendradarbis;
*Petras Juozas Pranaitis, (1868–1942), vargonininkas ir chorvedys.
Justinas Bonaventūra Pranaitis

**Justinas Bonaventūra Pranaitis** (1861 m. liepos 27 d. Zanavykijoje, Griškabūdžio parapijoje, Panenupių kaime – 1917 m. sausio 28 d. Petrograde) – Peterburgo akademijos hebraistikos profesorius, kunigas, misionierius, keliautojas, visuomenės veikėjas ir spaudos bendradarbis.

Justinas Bonaventūra Pranaitis gimė pasiturinčių ūkininkų šeimoje. Tėvas – Eliziejus Pranaitis, motina – Marijona Pranaitienė. Sesers Marijonos vyras – Saliamonas Banaitis. Pradinį išsilavinimą įgijo Lukšiuose ir Griškabūdyje, Marijampolės gimnazijoje baigė 4 klases. 1878 m. įstojo į Seinų kunigų seminariją. Nuo 1883 m. toliau studijavo teologiją Peterburgo akademijoje, apgynė magistro darbą „Christianus in Talmude Iudaeorum sive Rabbinicae doctrinae de Christianis secreta", teologijos magistras (1887 m.). Taip pat gilinosi į hebraistiką. Peterburgo akademijos hebraistikos profesorius Danielius Chwolson J. Pranaitį pripažino geriausiu savo studentu. J. B. Pranaitis baigęs studijas, tapo Hebrajų kalbos katedros vedėju, buvo hebrajų kalbos, liturgijos ir bažnytinio giedojimo dėstytojas. Nuo 1890 m. Peterburgo akademijos dvasios vadovas, nuo 1891 m. – vicerektorius.

1886 m. Griškabūdyje Seinų vyskupo padėjėjas Juozas Olekas įšventino kunigu. Sielovadininkas Nižnij Novgorode, Urale bei kitose 1863 m. sukilėlių tremties vietose Sibire. 1897 m. pasiųstas „ištirti Turkestano katalikų padėties“, nuo 1900 m. – misionierius (savo noru) Turkestane. Užsiėmė čia esančių latvių, vokiečių, lenkų, prancūzų katalikų sielovada, buvo čia gyvenančių lietuvių, vokiečių, lenkų, prancūzų, italų ir kitų europiečių katalikų dvasios vadovu.

Puikiai mokėjo 6 kalbas.

1892 m. lotynų kalba parašė knygą „Christianus in Talmude Iudaeorum“. Tai veikalas, tvirtinąs, jog žydai nuo krikščionybės atsiradimo ligi naujausių laikų nekenčią krikščionių, todėl išpopuliarėjęs tarp antisemitų. Knyga greitai buvo išversta į lenkų (1892), prancūzų (1892), vokiečių (1894), taip pat rusų (1911), lietuvių (1912), anglų (1939), italų (1939) ir ispanų kalbas.
1912 m. J. Pranaitis dalyvavo žydo Menahemo Mendelio Beiliso, kaltinamo ritualine žmogžudyste, teisme kaip ekspertas. Pranaitis palaikė kaltinimą, bet Beilisas buvo išteisintas – tai buvo Rusijos antisemitų pralaimėjimas.

Mirus palaikai nugabenti į Taškentą, palaidoti prie Pranaičio statytos bažnyčios. 1923 m. bolševikai kapą išniekino, išmetė palaikus (jų buvimo vieta iki šiol nežinoma). Pagal kitus šaltinius palaikai buvo perlaidoti Taškento krikščionių kapinėse, bet perlaidojimo vieta dabar užmiršta.

## Bibliografija
* Pranaitis, I. B.: The Talmud Unmasked: The Secret Rabbinical Teachings Concerning Christians ISBN-13 9781428654143 talmudunmasked.com.

## Šaltiniai

* „XXI amžius“  Nr.33, 2008 gegužės 2 d.; taip pat: Bernardas Aleknavičius. „Zanavykas, drebinęs pasaulį“ // XXI amžius, 1997 07 25, Nr. 58, p. 11.
(1626)
* Šv. Pijaus kunigų brolijos informacija;
* Bautzeno bažnytinis leksikonas Pranaičio biografija ;
* Knyga „Krikščionis žydų talmude, arba, Slaptingas rabinų mokslas apie krikščionystę“ lietuvių kalba elektroninėje bibliotekoje www. e-paveldas. lt.
Jamanota

**Jamanota** () − aukščiausia Arubos viršukalnė (188 m), matoma iš visų salos pusių.

Kalnas išsidėstęs Arikoko nacionalinio parko teritorijoje. Jamanotos kalnas apsaugo nacionalinio parko mikroklimatą nuo stiprių ir pastovių šiaurės rytų vėjų.

Ant kalno ganosi laukinės ožkos ir asilai. Taip pat galima pamatyti ir papūgų.

## Nuorodos
* Aruba
Hensfordas

**Hensfordas** – miestelis vidurio vakarų Anglijoje. Geležinkelio stotis. Veikia technologijos kolegija. Nuo XIX a. mieste vyravo anglies pramonė, bet ilgainiui ji savo svarbą prarado.

## Sportas
* Hednesford Town FC (futbolas)
Deivenamas

**Deivenamas** – kaimas vidurio vakarų Anglijoje, 3 km į pietus nuo Nortvičo, prie Deino upės. Šv. Vilfrydo bažnyčia, pradinė mokykla.

## Sportas
* Davenham FC (futbolas)
Arikoko nacionalinis parkas

**Arikoko nacionalinis parkas** () − parkas Arubos saloje, užimantis apie 18 % salos teritorijos.

Parko teritorijoje išsidėstęs Jamanotos kalnas (188 m) ir Arikoko kalva (176 m).

Arikoko nacionalinis parkas garsus savo urvais. Didžiausias iš jų yra *Fonteino* urvas, išpuoštas indėnų petroglifais. *Gvadirikio* urvai yra sujungti tuneliu, kuriuose gausu šikšnosparnių. *Chulibos* urvas vadinamas „meilės tuneliu“ ir už patekimą į jį reikia sumokėti.

Arikoko teritorijoje yra natūralus baseinas, žinomas kaip *Cura di Tortuga*, kurį nuo jūros skiria uolos. Taip pat parko teritorijoje yra daug Arubos istorinių paminklų: petroglifai *Fonteino* urve, olandų kaimiškų gyvenviečių liekanos *Masiduryje*, kolonijiniai namai *Prins-Valyje* ir aukso kasyklos griuvėsiai *Miralamare*.

Augalija nacionaliniame parke gan įvairi: medžiai *divi - divi*, įvairiarūšiai kaktusai, tropinės gėlės. Iš gyvūnų Arikoke veisiasi vietiniai triušiai, driežai ir gyvatės barškuolės.

## Nuorodos
* Arikoko nacionalinis parkas
Maklsfildas

**Maklsfildas** – miestas šiaurės vakarų Anglijoje, prie Bolino upės, 45 km į rytus nuo Česterio. Išvystyta tekstilės, inžinerijos, plastmasės, popieriaus, vaistų pramonė. Yra kelios aukštosios mokyklos, karališkoji mokykla, kolegijos.

## Sportas
* Macclesfield Town FC (futbolas)
Mansfildas

**Mansfildas** – miestas vidurio Anglijoje, prie Mauno upės. Išvystytas paslaugų sektorius, alaus pramonė. Yra muziejus, rūmų teatras, Šervudo miškas.

## Sportas
* Mansfield Town FC (futbolas)
Oibergas

**Oibergas** () − vulkaninės kilmės kalnas (168 m) Arubos saloje.

Oibergas yra trečias taškas pagal aukštį Aruboje. Kalnas išsidėstęs salos viduryje, todėl gali būti matomas iš visų salos pusių.

Į kalno viršūnę veda 562 betoniniai laiptai. Giedrą dieną nuo kalno galima pamatyti Venesuelos pakrantę. Kalno viršūnėje yra pastatyta keletas antenų.
Merter Tidvilis

**Merter Tidvilis** (; ) – miestas bei sritis pietų Velse. Populiacija 30 000 gyventojų. Įsikūręs istorinėje Glamorgano srityje.

Išvystyta anglies pramonė, paslaugų sektorius. Yra kolegija.

## Sportas
* Merthyr Tydfil FC (futbolas)
Herefordas

**Herefordas** – miestas pietvakarių Anglijoje, prie Vajaus upės, 34 km į pietvakarius nuo Vusterio ir 37 km į šiaurės vakarus nuo Glosterio. Geležinkelio stotis (nuo 1854 metų). Stovi katedra (nuo 1079 m.), žymi biblioteka. Išvystyta žemės ūkio, maisto, chemijos pramonė. Yra karinių oro pajėgų būstinė.

## Istorija

Miesto teisės suteiktos 1189 m.

## Sportas
* Hereford United FC (futbolas)
Kiderminsteris

**Kiderminsteris** – miestas vakarų Anglijoje, 30 km į pietvakarius nuo Birmingamo. Ypač išvystyta tekstilės pramonė, audžiama daug kilimų, taip pat maisto pramonė, gaminamos prabangios jachtos.

## Sportas
* Kidderminster Harriers FC (futbolas)
Milton Keinsas

**Milton Keinsas** – miestas pietryčių Anglijoje, 72 km į šiaurės vakarus nuo Londono. Teatras, meno galerija, du muziejai, muzikos estrados, universitetas.

## Istorija

Miestas suformuotas 1967 m. sujungus *Bletchley*, *Wolverton* ir *Stony Stratford* miestus bei kaimus tarp jų. Pavadintas pagal kaimą, kuris buvo arčiausiai miesto centro.

## Sportas
* Milton Keynes Dons FC (futbolas)
Raktas (reikšmės)

Žodis **raktas** reiškia:

* raktas – įtaisas užraktams (durų, vartų ir kt.) atrakinti, varikliams paleisti;
* raktas, veržliaraktis – įtaisas, kuriuo sukamos veržlės ar varžtai;
* raktas – kriptografijoje tai tam tikras informacijos rinkinys, reikalingas pranešimui atkoduoti;
* raktas – ženklas, kuriuo natų rašte žymimas tonas;
* raktas – įtaisas elektrotechnikoje, kuriuo nutraukiama ar sujungiama elektros grandinė;
* raktas – rąstų sunėrimo būdas trobesio kampuose;
* raktas – toks ekonominis administracinis vienetas, dvarų su aplinkiniais sodžiais grupė;
* „Raktas“ – 2005 m. JAV režisieriaus Jeno Softlio siaubo trileris.
Morkamas

**Morkamas** – miestas šiaurės vakarų Anglijoje, prie Morkamo įlankos. Geležinkelio stotis. Veikia aukštoji mokykla, matematikos ir kompiuterijos kolegija, biblioteka.

## Sportas
* Morecambe FC (futbolas)
Andoros futbolas 1999–2000 m.

**[[Andoros futbolas]] [[1999]]–[[2000]] m.**
*  prasidėjo 1999 m. rugsėjo 19 d., baigėsi 2000 m. gegužės 28 d.
* s turnyras prasidėjo 1999 m. lapkričio 14 d., finalas įvyko 2000 m. birželio 4 d.

## Čempionatas

Pirmenybės vadinosi I divizionu (), jame dalyvavo 8 komandos. Po I rato iš varžybų pasitraukė CE Benito klubas. Čempionais tapo Constel·lació Esportiva. Galutinė lentelė:

|- style="background:#99CBFF;"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[Constel·lació Esportiva]]**||12||12||0||0||70||6||+64|| **36**|| **Čempionai**
|-
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||12||9||1||2||34||10||+24|| **28**
|-
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[Inter D'Escaldes]]**||12||6||2||4||24||25||-1|| **20**
|-
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||12||5||2||5||33||28||+5|| **17**
|-
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||12||3||1||8||23||36||-13|| **10**
|-
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||12||2||0||10||16||41||-25|| **6**
|-
||||||||||||
|- style="background:#FFE2E2;"
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[SC Escaldes]]**||12||1||2||9||12||66||-54|| **5**|| **Iškrito į žemesnį divizioną**
|- style="background:#BBBBBB;"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[CE Benito]]**||0||0||0||0||0||0||**0**|| **Pasitraukė iš čempionato**
|}

## Taurė

Andoros futbolo taurė () buvo pagrindinis futbolo taurės turnyras šalyje. Nugalėjo „Constellacio“ klubas. Lemiamos sezono dvikovos:

----

----

----
----

----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Andorra 1999/2000 (Rsssf.org)
* Andorra 1995-2000 (Claudionicoletti.eu)
* Foot.dk archyvas