open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kauno šv. Kazimiero progimnazija

**Kauno šv. Kazimiero progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Sargėnuose, Vandžiogalos g. 51, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190138219. Steigėjas Kauno miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
1978 m. Sargėnų gyvenvietėje atidaryta mokykla, joje mokėsi 834 mokiniai, dirbo 39 mokytojai.

Mokyklos savivalda turi senas tradicijas: mokyklos taryba, kurią sudaro mokiniai, jų tėvai ir mokytojai, renkama nuo mokyklos įkūrimo. 1992 m. įkurtas 5-12 klasių Mokinių klubas. Pirmoji mokinių klubo prezidentė – G. Rukaitytė.

1993 m. mokykloje nuo 2-os klasės pradėta pagilintai mokyti anglų kalbos, vėliau pereita prie ankstyvojo anglų k. mokymo. 2000 m. įvestas profilinis mokymas: realinis (tiksliųjų, gamtos mokslų ir ekonominė pakraipos) ir humanitarinis (užsienio kalbų, socialinių mokslų ir kūno kultūros pakraipos) profiliai.

2010 m. gegužės 27 d. Kauno miesto savivaldybės taryba mokyklai suteikė šv. Kazimiero vardą.

## Direktoriai
* 1978 m. Boleslovas Liutkevičius
* 1992 m. Pranas Statulevičius
* 2002 m. Virginijus Maldaikis
* 2008 m. Palmira Talijūnienė

## Himnas

: Pakelsime galvas, žygiuosim darniai
: Visi mes, Sargėnų mokyklos vaikai.
: Į dorą, į tiesą, troškimą žinių
: Ieškosime savo tikrųjų kelių.

: Juk mokykla mus lydės ir lydi
: Į mažą ar didelį skrydį.
: Sugrįžtančių laukia ji tyliai
: Tarytum motina antra.

: Ji moko visiems atleisti,
: Nors mes ją įpratę teisti,
: Kol kartą pajuntame klydę,
: Patys buvę kalti.

: Į dorą, į tiesą, troškimą žinių
: Ieškosime savo tikrųjų kelių,
: Bet jeigu kely tam suklupsim, prašau,
: Padėk mums, o Dieve, pakilti greičiau.

: Juk mokykla mus lydės ir lydi
: Į mažą ir didelį skrydį.
: Sugrįžtančių laukia ji tyliai
: Tarytum motina antra.

: Mus moko dainų ir rašto,
: Pažinti istoriją krašto.
: Tėvynę moko mylėti
: Ne žodžiais, bet darbais.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Gajus Avidijus Kasijus

**Gajus Avidijus Kasijus** (*Gaius Avidius Cassius*, g. apie 130 m. – 175 m.) – Romos imperijos karvedys ir uzurpatorius, trumpai valdęs Egiptą ir Siriją.

## Gyvenimas

Valdant Markui Aurelijui, Gajus Kasijus pasiekė karinės karjeros viršūnę, pasižymėjęs 162–165 m. karuose su partais ir užkariavęs Romai Seleukiją bei Ktesifoną. Vėliau pateko į senatą, o 166 m. tapo Sirijos vietininku.

175 m. atėjus klaidingoms žinioms apie Marko Aurelijaus mirtį, Avidijus Kasijus pasiskelbė imperatoriumi. Šiam žingsniui, pasak kai kurių šaltinių, jį skatino ir Aurelijaus žmona Faustina, kadangi jos sūnus, teisėtas paveldėtojas Komodas tuo metu buvo dar per jaunas valdyti. Tačiau nespėjus visiškai užimti Romos valdžios paaiškėjo, kad Markas Aurelijus iš tiesų yra gyvas. Tai žinodamas, karvedys vis tiek tęsė savo perversmą.

Avidijui Kasijui pavyko visiškai kontroliuoti Egiptą ir kai kurias kitas labai svarbias rytines Romos provincijas, tačiau platesnio pripažinimo jis nesulaukė ir kitų į savo pusę nepatraukė. Senatas paskelbė jį visuomenės priešu, o Kapadokijos vietininkas liko ištikimas Markui Aurelijui. Be to, Marką Aurelijų palaikė žymiai didesnė armijos dalis.

Po trijų mėnesių ir šešių dienų Gajų Avidijų Kasijų nužudė jo paties centurionas. Sukilėlio galva buvo nusiųsta Markui Aurelijui, kuris net nepasižiūrėjęs įsakė ją sudeginti.

Daugiausiai žinių apie Kasijų šiuo metu turima iš romėnų istoriko Kasijaus Diono „*Romėnų istorijos*“ bei „*Augustų istorijos*“.
Kauno Jono Žemaičio-Vytauto mokykla-daugiafunkcis centras

**Kauno Jono Žemaičio-Vytauto mokykla-daugiafunkcis centras** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Radvilėnų pl. 7, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290137260.

## Istorija

1934 m. Kareivių plente (dab. Radvilėnų plentas) pastytas dviejų aukštų medinis pastatas, kuriame įsikūrė 15-oji pradžios mokykla. Mokslas vyko dviem pamainomis, buvo įsteigti kursai beraščiams. 1949 m. pavadinta Kauno 4-ąja septynmete mokykla. 1961 m. perorganizuota į Kauno 4-ąją aštuonmetę mokyklą. 1971 m. pastatytas netipinis (400 vietų) priestatas, kuriame įsikūrė Kauno 31-oji vidurinė mokykla.

1993 m. mokyklai suteiktas Radvilėnų vardas. Nuo 1993 m. mokykla dalyvauja projekte „Sveika mokykla“, nuo 1996 m. vykdomas projektas „Gera pradžia“, nuo 1998 m. vykdomas profilinis mokymas. Be mokymo, mokyklos patalpos naudojamos rinkimų į vietines tarybas bei LR Seimą kampanijų metu. 2009 m. mokykla reorganizuota į Jono Žemaičio-Vytauto pagrindinę mokyklą. 2012 m. suteiktas progimnazijos statusas.

2015 m. mokymo įstaiga reorganizuota į Kauno Jono Žemaičio-Vytauto mokyklą-daugiafunkcį centrą. 2018 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Liucija Verbickaitė
* Dalia Valintėlienė
* Danguolė Deobald

## Šaltiniai
Bilištis

**Bilištis** – miestas pietrytinėje Albanijos dalyje, 30 km į pietryčius nuo Korčios ir 9 km nuo kaimyninės Graikijos Respublikos sienos – kalvotoje vietovėje, šalia Devolio upės. Daugumą gyventojų sudaro albanai, daugiausia musulmonai. Mieste gyvena ir nedidelė dalis makedonų etninės mažumos, kadaise gausiai gyvenusios šiame mieste ir jo apylinkėse, atstovų.

## Istorija

Senovės laikais šios vietovės buvo apgyvendintos senųjų šių vietų gyventojų – ilyrų genčių. Bilištis, kaip ir visa dabartinės Albanijos teritorija, nuo seno buvo senovės valstybių Makedonijos, Romos imperijos – sudėtyje, kurių kultūra labai smarkiai paveikė vietos gyventojus ir jų kultūrą.

Nuo IV a. pabaigos Romos imperijai suskilus į dvi valstybes, miestas atiteko Bizantijos imperijai. VI mūsų eros amžiaus į Balkanų regioną intensyviai ėmus skverbtis slavams, palaipsniui ši vietovė buvo apgyvendinta slavų genčių – dabartinių makedonų ir bulgarų protėvių. Nepaisant to, miestas ir jo apylinkės išliko kompaktiškai apgyvendintos šių etninių grupių.

Viduriniais amžiais miestas ilgą laiką priklausė Bizantijos imperijai, vėliau Bulgarijos ir Serbijos karalystėms, Epyro Despotijai. Nuo XIV a. Bilištis atiteko Osmanų imperijai, kuriai valdant pradėjo plisti islamas.

Apie gausią makedonų (bulgarų) bendruomėnę byloja XVII a. turkų valdininko ataskaita, kurioje miesto gyventojais minimi tik makedonai (bulgarai) ir aravnitai (albanai ortodoksai). Vėlesniais Osmanų imperijaos laikais pradėjo plisti islamas, vyko vietos slavų albanizacija ir asimiliacija. XIX a. pabaigoje yra minima šiame mieste gyvenusi nemenka slavų musulmonų bendruomenė.

Nuo 1912 metų, Albanijai paskelbus nepriklausomybę, šis miestas priklauso Albanijos Respublikai. Pirmo pasaulinio karo metu, 1916 m., miestas kurį laiką buvo užimtas Bulgarijos kariuomenės.

II pasaulinio karo išvakarėse, 1939 m., kaip ir visa Albanija, buvo okupuotas Italijos kariuomenės, 1943 m. miestas buvo okupuotas Vokietijos, 1944 m. galutinai išvaduotas vietos komunistų partizanų.

Komunizmo valdymo laikais, miesto reikšmė išaugo, pastatyta pramonės įmonių. Šaliai pasukus rinkos ekonomikos keliu, kaip ir visa šalis, dešimto dešimtmečio pradioje nukentėjo nuo ekonominės krizės, 1997 m. – nuo finansinės šalieš krizės.

## Architektūra ir archeologija
Dėl laikui bėgant išlikusio menko miesto ekonominio ir socialinio vaidmens, didelės Korčios svarbos, mieste reta turtingos architektūros pavyzdžių, nors yra išlikę keletas Osmanų laikų architektūros pavyzdžių. Komunistinės diktatūros laikais pastatyta pagal tipinius projektus suprojektuotų mažaaukščių daugiabučių gyvenamųjų namų.

## Sportas
* KF Bilisht Sport futbolo klubas;
* Biliščio stadionas

## Šaltiniai
* http://www.vmro-rousse.hit.bg/bulgarite_po_sveta/Albania.html
Kauno Simono Daukanto progimnazija

**Kauno Simono Daukanto progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Taikos pr. 68, vykdanti pradinio, pagrindinio (I pakopos) ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190136734.

## Istorija

Kauno 26-ąją vidurinę mokyklą buvo numatyta pastatyti Dainavos raj. pagal estų projektą, kurį parinko Vilniaus projektavimo institutas ir perdavė pritaikyti vietos sąlygomis MPJ Kauno filialui. 1320 vietų mokyklos su 32 klasėmis, valgykla, sporto ir aktų salėmis, fizikos, chemijos, namų ruošos, sporto ir metodikos kabinetais statyba pradėta 1966 m. liepos menesį. 1967 m. spalio 28 d. statybininkai atidavė naujos Kauno 26-osios vidurinės mokyklos pastatą.

2001 m. Kauno miesto valdybos sprendimu Nr. 476 Kauno 26-ajai vidurinei mokyklai suteiktas Simono Daukanto vardas.

2015 m. mokykla reorganizuojama į Kauno Simono Daukanto progimnaziją.

## Direktoriai

*1967 m. Kazimieras Skardžius;
*1976 m. Antanas Jančiauskas;
*1983 m. Zita Birutė Dominaitienė.
*2015 m. Jekaterina Juknevičienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kauno Suzuki progimnazija

**Kauno Suzuki progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, A. Stulginskio g. 61a, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas – 191824228, steigėjas – Kauno miesto savivaldybė. Mokykla įsikūrusi buvusios Kauno S. Lozoraičio mokyklos pastate.

Filialas – Kauno Suzuki progimnazijos Šiaurės skyrius.

## Istorija

Mokykla įkurta 2021 m. Kauno Suzukio pradinės mokyklos pagrindu. Pastaroji mokykla Kalniečiuose liko kaip progimnazijos skyrius, o pati progimnazija įsikūrė Vilijampolėje buvusios Kauno S. Lozoraičio mokyklos pastate.

## Nuorodos

*
Kristaus Atpirkėjo statula

**Kristaus Atpirkėjo statula** (port. *Cristo Redentor*) − 39.6 m aukščio Jėzaus Kristaus statula Rio de Žaneire (Brazilija), pastatyta ant Korkovado kalno.

Statula buvo sukurta per penkerius metus ir atidengta 1931 m. spalio 12 d. Ji tuomet kainavo 250 000 dolerių. Ši statula tapo ne tik krikščionybės, bet ir Rio de Žaneiro simboliu. 

Autoriai:
* Heitor da Silva Costa,
* Paul Landowski.

## Nuorodos
* Oficialus puslapis
Kauno Tado Ivanausko progimnazija

**Kauno Tado Ivanausko progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Vėtrungės g. 1, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190139278.

## Istorija

Kauno 47-oji vidurinė mokykla duris atvėrė 1985 m. 1994 m. mokyklai suteiktas Šilainių vidurinės mokyklos vardas. 1997–1998 m. pradinės klasės buvo perkeltos į darželio patalpas Rasytės g. 9. 2009 m. mokyklai suteiktas žymaus Lietuvos gamtininko ir rašytojo Tado Ivanausko vidurinės mokyklos vardas. 2013 mokykla tapo progimnazija.

## Direktoriai
* 1985 m. Rimas Želvys
* 1987 m. Vytautas Stankūnas
* 1994 m. Vaclovas Šveikauskas
* 1995 m. Sigitas Alubauskas

## Žymūs mokiniai
* Giedrius Martinionis, plaukimo treneris, pirmasis olimpinės čempionės Rūtos Meilutytės treneris;
* Tomas Pavilionis, konkursų „Dainų dainelė“, „Giesmių giesmelė“ nugalėtojas, „el Fuego“ vokalistas, Lietuvos Nacionalinio Operos ir Baleto Teatro solistas.
* Paulius Stalionis http://www.stalionis.eu/

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kauno Vaišvydavos pagrindinė mokykla

**Kauno Vaišvydavos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Vaišvydavoje, Vaišvydo g. 28, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191090994. Steigėjas Kauno miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
1922 m. spalio mėn. Steigiamajam Seimui priėmus Pradžios mokyklų įstatymą, 1923 m. Vaišvydavos kaime atidaryta Vaišvydavos pradžios mokykla. Nuo 1952 m. mokykla pradėta reorganizuoti į septynmetę mokyklą, kurioje 1955/1956 mokslo metais mokėsi 95 mokiniai. Nuo 1962 m. aštuonmetė mokykla. Mokykla neturėjo nuolatinių, tinkamų patalpų, tad mokymas vyko skirtingose Vaišvydavos gyvenvietės vietose. 1970 m. pastačius naują mokyklos pastatą, tinkamai įrengus devynis kabinetus, veikė Kauno rajono Vaišvydavos aštuonmetė mokykla.

1990 m. atkūrus Lietuvos nepriklausomybę, Vaišvydavos aštuonmetė mokykla pertvarkyta į Vaišvydavos vidurinę mokyklą. 1997 m. Vaišvydavos gyvenvietę prijungus prie Kauno miesto, pakeistas mokyklos statusas – į Kauno miesto Vaišvydavos vidurinę mokyklą. 2003 m. pastatytas mokyklos priestatas su sporto sale ir trimis mokomaisiais kabinetais. 2006 m. gruodžio mėn. prie mokyklos įrengtas sporto aikštynas. 2008 m. mokykla reorganizuota į Kauno miesto Vaišvydavos pagrindinę mokyklą. 2021 m. mokykla pakeitė pavadinimą iš Kauno Vaišvydavos pagrindinė mokykla į Kauno Vaišvydavos mokykla.

## Direktoriai

* 1955 m. Šeškevičius
* 1957 m. A. Mičiūnienė
* 1958 m. B. Bartninkas
* 1959 m. F. Tamošiūnienė
* 1960 m. Adelė Baranauskienė
* 1983 m. Antanas Bagdonas
* 1991 m. Kastytis Rupšys

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Jukatanas (valstija)

**Jukatanas** () – valstija rytų Meksikoje, esanti Jukatano pusiasalio šiaurėje. Sostinė – Merida.

Jukatano valstijos plotas yra 38 402 km², ji ribojasi su Kampeče pietvakariuose, Kintana Roo rytuose ir pietryčiuose, bei su Meksikos įlanka šiaurėje ir vakaruose.

## Didžiausi miestai
* Merida – 921,7 tūkst. gyv. (2020 m.)
* Kanasinas – 139,7
* Valjadolidas – 56,4
* Umanas – 56,4
* Tisiminas – 52,5
* Progresas – 41,9
* Tikulis – 35,1
* Tekaš de Alvaro Obregonas – 28,4
* Hunukma – 28,4

## Šaltiniai
Sofijos soboras

**Sofijos soboras** ( − *Hagia Sophia*, ) − buvusi Konstantinopolio stačiatikių patriarcho bazilika, vėliau − mečetė ir muziejus Stambule (Turkija). Jis garsus dėl savo kupolo, kuris laikomas Bizantijos architektūros įkūnijimu. Sofijos soboras buvo didžiausia katedra pasaulyje iki 1520 m., kai buvo baigta viduramžių Sevilijos katedra 

Nors kartais tvirtinama, kad soboras skirtas Šv. Sofijai, pilnas bažnyčios pavadinimas yra *Dievo Šventos Išminties bažnyčia* (gr. – Ναός τῆς Ἁγίας τοῦ Θεοῦ Σοφίας). Tad bažnyčia skirta išminčiai (graikiškai sofija), o ne kuriai nors šventajai.

Dabartinį pastatą pastatė 532–537 m. įsakius Bizantijos imperatoriui Justinianui I ir iš tiesų buvo trečioji *Šventos Išminties bažnyčia*, užėmusi tą vietą (pirmos dvi buvo sugriautos per maištus). Ją kūrė du architektai: Izidoras Miletietis ir Artemijus Tralietis. Bažnyčiai priklausė daugybė šventų relikvijų ir tarp kitų dalykų joje buvo 15 metrų ilgio sidabrinėmis ikonomis puošta siena (*iconostasis*). Apie tūkstantį metų ši bažnyčia buvo Rytų Ortodoksų Bažnyčios centras.

1453 m. Konstantinopolį užgrobė Osmanų imperija (Konstantinopolio žlugimas) ir sultonas Mehmedas II įsakė pastatą padaryti mečete. Varpai, altorius, ikonostasas ir šventieji indai buvo pašalinti, o dauguma mozaikų ilgainiui buvo užteptos. Osmanams valdant atsirado mihrabas, minbaras ir keturi minaretai soboro išorėje.

500 metų išbuvęs pagrindine Stambulo mečete, Sofijos soboras buvo daugelio kitų osmanų mečečių modelis. Pvz.: Sultono Ahmedo mečetė, Şahzadė mečetė, Suleimanijos mečetė ir Rüstem pašos mečetė.

Soboras buvo mečete iki 1934 m., kai M. K. Atatiurko nurodymu tapo pasaulietinės Turkijos respublikos muziejumi.

1985 m. Sofijos soboras, su kitais senojo Stambulo objektais, įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

2020 m. liepos 10 d. Turkijos teismas pripažino Sofijos soboro pavertimą 1934 m. muziejumi neteisėtu, pastatui grįžo mečetės statusas.

## Galerija


Image:Haga Sofia RB5.jpg|Islamiškas mihrabas
Image:Istanbul_-_Hagia_Sophia_-_01.JPG|Antrų grindų marmuras
Image:Hagia Sophia Altar.jpg|Apsidė
Image:hagia-sofia-viking.jpg|Vienas iš runų įrašų Sofijos sobore, kurį tikriausiai paliko Variagų sargybos narys.
Image:Hagia Sophia dome inside.jpg|Kupolas
Image:Istanbul Agia Sofia Stele of St Gregory Thavmaturgus.JPG|Šv. Gregorijaus Taumaturgo stela, kuriai priskiriamos stebuklingos galios.
Image:Aya Sofya.jpg|Išorė
Image:Seraf Haga Sofia RB1.jpg|Vienas iš serafimų kupole
Image:Hagia Sophia 2007.jpg|Vidaus vaizdas (2007 m.) su pastoliais, skirtais pagrindinio kupolo restauracijai.


## Išnašos
 
 
## Nuorodos
* Virtuali kelionė po Sofijos soborą 
* Sofijos soboro planas , audiogidas
* Sofijos soboro mozaikos
* Informacija apie Sofijos soborą (turkų k.)
Wyclef Jean

**Vaiklefas Džanas** (*Nelust Wyclef Jean*, g. 1969 m. spalio 17 d. Haityje) – amerikiečių reperis, prodiuseris ir hiphopo trio „The Fugees“ narys.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė;
* .
Ugniasienė

**Ugniasienė** (; , *Brandmauer*, *Feuermauer*) – pasyvi priešgaisrinė priemonė, ugniai atspari siena, dalinanti pastatą į atskiras dalis. Sienos konstrukcija ir kokybė turi būti tokia, kad vienoje ugniasienės pusėje kilus gaisrui ugnis negalėtų persimesti į kitą pusę.

## Savybės
* Ugniasienė turi būti atspari ugniai. Atsparumas ugniai paprastai užtikrinamas ugniasienę statant iš ugniai atsparių medžiagų – ugniai atsparių plytų, betono ar betono blokų.
* Ugniasienė paprastai kerta visą pastatą skersai, taip pat numatytame aukštyje kerta ir stogą. Virš jo kyšanti ugniasienės dalis paprastai dengiama skarda, kad palei ugniasienės mūrą į pastato vidų nesiskverbtų vanduo.
* Ugniasienė turi būti tokia tvirta, kad, griūnant vienoje ugniasienės pusėje esančiai pastato daliai, ugniasienė nesuirtų, o kitoje ugniasienės pusėje esanti pastato dalis liktų nepažeista.
* Ugniasienėje esantys kanalai (elektros tinklo, telefono ar kompiuterių tinklo kabelių, vandentiekio ar dujų vamzdžiai ir kt.) ir angos (durys, langeliai) turi būti tokios konstrukcijos, kad mechaniškai nesilpnintų ugniasienės ir nepraleistų degimo į kitą pusę.
* Ugniesienėje gali būti durys, bet jos turi būti atsparios degimui.

## Ne pastatų ugniasienės
Ugniasienės naudojamos ne tik pastatuose, bet lėktuvuose, automobiliuose. Pavyzdžiui, serijinį automobilį perdarant į ralio automobilį įrengiama metalinė ugniasienė, atskirianti degalų baką nuo automobilio salono. Avarijos metu degantys degalai neturi patekti į saloną, kad neimtų degti vidus ir neapdegtų ekipažas. Serijiniuose automobiliuose ugniasienės skiria variklį ir saloną.

## Nuorodos

* M. Stuart Understanding Firewall Basics 
* Firewall construction 

;Iliustracijos
* išsikišusi ugniasienė
* Ugniasienės vaizdas ant stogo
Antoninų dinastija

**Antoninų dinastija** – Romos imperatorių dinastija, valdžiusi 138–180 m. e. metais. Iš viso jai priklausė keturi imperatoriai, tačiau du jų valdė vienu metu:

* Antoninas Pijus (valdė 138 m. – 161 m., iki mirties) – imperatoriaus Adriano įsūnis ir oficialus paveldėtojas, dinastijos pradininkas. Jis buvo ilgiausiai valdęs imperatorius nuo Augusto laikų, jo valdžios periodas buvo sąlyginai taikus;
* Markas Aurelijus (valdė 161 m. – 180 m. iki mirties, 161 m. – 169 m. kartu su įbroliu Lucijumi Veru, nuo 177 m. – kartu su sūnumi Komodu) – ispanų kilmės romėnų pretoriaus sūnus, vėliau teisiškai įvaikintas imperatoriaus Antonino, kuris buvo vedęs jo tėvo seserį Faustiną. Vienas žinomiausių stoikų filosofų. Jo valdymo metais buvo nukariauta dalis partų žemių, Romoje kilo iš partų atėjusi epidemija, vyko Markomanų karas bei partų nugalėtojo, karvedžio Avidijaus Kasijaus maištas;
* Lucijus Veras, valdė kartu su Marku Aurelijumi iki 169 m. Nors juridiškai buvo lygiavertis imperatorius, iš tiesų, pasak istoriko Kasijaus Diono, daugiau valdžios turėjo Aurelijus. Romoje buvo labiau žinomas kaip puotų mėgėjas ir mažai rūpinosi valdymo reikalais;
* Komodas (valdė 177 m. – 180 m. kartu su tėvu Marku Aurelijumi, vėliau iki 192 m. vienas) – Marko Aurelijaus sūnus, antrasis atvejis Romos istorijoje, kai valdžią paveldi biologinis sūnus (pirmą sykį – Titas šimtu metų anksčiau), bei pirmasis imperatorius, gimęs kai tėvas jau buvo imperatoriumi. Žinomas žiaurumu, beveik nesirūpino Romos reikalais ir gretinamas su Kaligula ar Neronu. Buvo pasmaugtas sąmokslininkų.

Kartais naudojamas terminas Nervų–Antoninų dinastija, apimantis ir tris prieš tai valdžiusius imperatorius: Nervą, Trajaną ir Adrianą. Nuo XVIII a. paplito terminas *[[Penki gerieji imperatoriai]]*, pirmą kartą pavartotas istoriko Edward Gibbon ir taikomas laikotarpiui nuo Nervos iki Marko Aurelijaus valdymo imtinai. Gibbonas šį laikotarpį laikė geriausiais Romos laikais.

Taip pat dažnai sąvoka Antoninai vartojama kalbant išskirtinai tik apie Antoniną Pijų ir Marką Aurelijų.


Vaizdas:Antoninus Pius (Museo del Prado) 01.jpg|Antoninas Pijus
Vaizdas:Marcus Aurelius Metropolitan Museum.png|Markas Aurelijus
Vaizdas:Lucius verus.jpg|Lucijus Veras
Vaizdas:Commodus.jpg|Komodas
Julijų–Klaudijų dinastija

**Julijų–Klaudijų dinastija** – Romos imperatorių dinastija, valdžiusi 27 m. pr. m. e. – 68 m. e. m. Jai priklausė pirmieji penki Romos imperijos epochos imperatoriai:
* Augustas (valdė nuo 27 m. pr. m. e. iki mirties 14 m. e. m.);
* Tiberijus (valdė nuo 14 m. iki mirties 37 m.);
* Kaligula (valdė nuo 37 m. iki mirties 41 m.);
* Klaudijus (valdė nuo 41 m. iki mirties 54 m.);
* Neronas (valdė nuo 54 m. iki mirties 68 m.).

Kartais pirmuoju valdovu ir dinastijos įkūrėju laikomas Julijus Cezaris, tačiau jis nebuvo imperatorius ir neturėjo ryšių su Klaudijų gimine. Pradedant Augustu, šie penki imperatoriai buvo susiję su Julijų ir Klaudijų giminėmis kraujo ryšiais bei per juridinius įsivaikinimus.

Julijų–Klaudijų dinastijos imperatorių valdymas buvo ganėtinai panašus. Visi išplėtė Romos Imperijos teritoriją, pradėjo didelių statybų projektus, visi turėjo didelį populiarumą tarp plebėjų tačiau nesutarė su nobilitetu. Visi, išskyrus galbūt Klaudijų, vykdė didelio masto savo politinių priešininkų trėmimus bei žudymus. Visus buvo bandyta nuversti įvairiais sąmokslais, dažnai bandant atstatyti Romos respubliką. Senovės istorikai (Tacitas, Svetonijus, Kasijus Dionas) juos (ypač Tiberijų, Kaligulą ir Neroną) vaizdavo kaip garbėtroškas, savanaudžius, seksualinius iškrypėlius ir kraujo ištroškusius tironus.

Be Cezario, kiti žymesni su šia dinastija susiję žmonės buvo Markas Vipsanijus Agripa (Kaligulos senelis ir Nerono prosenelis) ir Markas Antonijus (Augusto sesers Oktavijos vyras ir per vaikus su ja – Kaligulos, Klaudijaus ir Nerono giminė).

Paskutinis dinastijos imperatorius Neronas valdžią ir gyvenimą baigė savižudybe bėgdamas iš Romos dėl kilusio sąmokslo. Vėlesnis metus trukęs periodas vadinamas *[[keturių imperatorių metai]]s*, paskui valdė Flavijų dinastija.


(Venice) Tiberius Portrait of the 'Imperium Maius' type in Museo Archeologico Nazionale.jpg|Tiberijus Cezaris Augustas
Image:Caligula bust.jpg|Gajus Julijus Cezaris Augustas Germanikas, pramintas Kaligula

Image:Nero Glyptothek Munich 321.jpg|Neronas Klaudijus Cezaris Augustas Germanikas
Flavijų dinastija

**Flavijų dinastija** – Romos imperatorių dinastija, valdžiusi nuo 69 m. iki 96 m. Iš viso buvo trys Flavijų imperatoriai:

* Vespasianas (valdė nuo 69 m. iki mirties 79 m.), paskutinis imperatorius 69–aisiais „Keturių imperatorių metais.“ Geriausiai žinomas kampanija prieš Judėją, Koliziejaus statybos pradžia bei įvairiomis reformomis, visų pirma – oficialiu *princepso*, vieno valdovo, įteisinimu. Jo valdymas laikomas principato pradžia.
* Titas (valdė nuo 79 m. iki mirties 81 m.), vyresnysis Vespasiano sūnus. Buvo žinomas kaip karvedys, sutriuškinęs Judėjos sukilimą 70–aisiais metais. Per savo neilgą valdymo laikotarpį pasižymėjo dosnumu padedant nukentėjusiems nuo Vezuvijaus išsiveržimo 79 ir Romos gaisro 80 metais, ir senovės istorikai (Tacitas ir kt.) apie jį atsiliepia palankiai. Mirties priežastis nėra žinoma, dalis senovės istorikų (Svetonijus, Filostratas) nurodo natūralias priežastis, kiti (Kasijus Dionas) – tiesioginę ar netiesioginę jaunesniojo brolio Domiciano kaltę.
* Domicianas (valdė nuo 81 m. iki mirties 96 m.) – jaunesnysis Vespasiano sūnus, Tito brolis. Pasižymėjęs ypač prastu valdymu, prie kurio Romos ekonomika patyrė nuosmukį ir denaro (sidabrinė moneta) nuvertėjimą. Dalis istorikų teigia, kad Domicianas smarkiai persekiojo krikščionis ir žydus, tačiau dalis mano visiškai priešingai, kad jo valdymo metu šios grupės buvo beveik ar visai nepersekiojamos. Taip pat, šis imperatorius nemėgo nobiliteto ir stengėsi kiek galima labiau apriboti senato įtaką ir juridinę bei faktinę galią. Buvo nužudytas senato parengtame sąmoksle.

Po Domiciano mirties imperatoriumi tapo Nerva, pradėjęs Nervų dinastiją, kartais kartu su Antoninais bendrai vadinama *Nervų–Antoninų* dinastija. Flavijų pavardė išliko Romoje labai populiari dar ilgą laiką.


Image:Vespasian 01.jpg|Cezaris Vespasianas Augustas
Image:Head Titus Glyptothek Munich 338.jpg|Titas Flavijus Vespasianas
Image:Domitien.jpg|Titas Flavijus Domicianas


## Išnašos
Markomanų karai

**Markomanų karai** – keletas Dunojaus srities germanų karų prieš Romos imperiją maždaug 166–180 m. e. metais. Aktyviausiai dalyvavusios tautos buvo markomanai bei kvadai. Nuo 101 m. pr. m. e., kai Gajus Marijus įveikė kimbrus ir teutonus, tai pirmasis atvejis, kai romėnų priešai įsiveržė į Italiją.

Romą tuo metu valdė imperatorius Markas Aurelijus. Imperija ir jos kariuomenė buvo ypač susilpnėjusi po Antoninų pandemijos, kai kuriais paskaičiavimais nusinešusios iki 5 milijonų gyvybių. Maras į Romą atėjo iš Partijos kartu su po sėkmingo karo grįžtančiais Avidijaus Kasijaus legionais.

Tolimiausias germanų pasiektas taškas buvo Akvilėja. Vėliau romėnų pajėgos juos sugebėjo išstumti iš Italijos bei sukiršinti tarpusavyje, o paskui paeiliui nukariauti atskiras gentis. Mirus Markui Aurelijui, jo įpėdinis, sūnus Komodas, karo nebetęsė. Išsekinti germanai taip pat nebeturėjo jėgų vėl pulti. Tolimiausi taškai, kur buvo įžengusi romėnų armija – šių dienų Slovakija, Čekija ir Vengrija. Tačiau ten buvo įsteigtos tik laikinos stovyklos, ir teritorijos netapo Romos provincijomis.

## Šaltiniai
Kauno Veršvų gimnazija

**Kauno Veršvų gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Mūšos g. 6, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190135828.

Pradinių klasių skyriai: Inkaro g. 9a (šalia gimnazijos) ir Romainių g. 28 (Romainiuose).

## Istorija

Pažangesnieji Veršvų kaimo valstiečiai Petras, Bronius, Antanas Mikšos ir kiti, bijodami, kad kaimo vaikai nemokės gerai kalbėti nei lietuviškai, nei lenkiškai 1919 m. kreipėsi į Švietimo ministeriją prašydami atidaryti pradžios mokyklą, kurioje būtų mokoma lietuvių kalba. Ministerija prašymą patenkino ir 1919 m. spalio mėn. buvo atidaryta Veršvų pradinė mokykla. Mokykla įsikūrė Kazio Priešegalavičiaus namuose išnuomotame 15 m² kambarėlyje. 1926–1937 m. mokykla išaugo iki 6 skyrių su 150 mokinių. Mokykloje buvo įsteigta biblioteka, kurioje buvo 600 knygų.

Po Antrojo pasaulinio karo pradinė mokykla reorganizuota į progimnaziją, 1949 m. progimnazija pavadinta 7-tąja septynmete mokykla, 1952 m. Švietimo ministerijos įsakymu septynmetė mokykla performuota į 18-ą vidurinę mokyklą. 1959 m. pastatytas dabartinis 4 aukštų, 1040 vietų mokyklos pastatas Mūšos g. 6, atsirado galimybės plačiau vystyti meno saviveiklą, sportą, įvairių būrelių veiklą. Mokykla vis augo, 1969 m. joje dirbo 72 mokytojai, mokėsi 1437 mokiniai. Mokykla dirbo dviem pamainomis. Joje mokėsi ir Romas Kalanta, bet neišlaikęs keleto egzaminų, perėjo į vakarinę mokyklą. Nuo 1978 m. mokinių skaičius pradėjo mažėti, nes nemažai rajono gyventojų išsikėlė gyventi į naujuosius Kalniečių ir Šilainių mikrorajonus.

1980 m. mokykloje įvestas fakultatyvinis anglų, vokiečių kalbų, namų ruošos mokymas. 1989 m., prasidėjus Atgimimui Lietuvoje, mokykla tapo Veršvų vidurine mokykla, įsteigta mokyklos vėliava, kurioje aukso spalvos fone išsiuvinėta knyga, mokslo ir žinių simbolis Veršvų piliakalnio papėdėje, apšviesta saulės. Atkurtas mokyklos istorijos-kraštotyros muziejus, atspindintis mokyklos praeitį ir dabartį. 1990 m. įvestas sustiprintas anglų kalbų mokymas nuo antros klasės. Nuo 1992 m. mokykla turi filialą, kuriame mokosi pradinių klasių mokiniai. 1997 m., po 4 metų pertraukos, mokykloje mokosi Kauno miesto sporto mokyklos specializuota futbolininkų klasė. 1998 m. įvestas sustiprintas matematikos mokymas nuo 9 klasės. 2001 m. įkurtas informacinis centras, įvestas kryptingas muzikinis ugdymas nuo 1 klasės. Nuo 2010 metų Veršvų mokyklai priklauso Romainių pradinė mokykla. 2012-2013 metais pamokos vyko ir prijungtos Vilijampolės pagrindinės mokyklos pastate. Nuo 2017 m. vidurinė mokykla akredituojama į gimnaziją.
## Direktoriai
* Vygantas Gudėnas;
* 2007-2016 m. Jolanta Gulbinienė;
* Nuo 2017 m. – Žilvinas Damijonaitis.
## Žymūs mokiniai
* Romas Kalanta

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kauno Vydūno pagrindinė mokykla

**Kauno Vydūno pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Šiaurės pr. 57, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190137836. Steigėjas Kauno miesto savivaldybės taryba. 2019 metais mokykla atkurta. Joje įsikūrė Kauno Valdorfo Mokykla.

## Istorija

Kauno 35-oji vidurinė mokykla atidaryta 1975 m. rugsėjo 1 d. Tai pirmoji Eigulių mikrorajono vidurinė mokykla. Joje buvo įrengtos 1284 darbo vietos, 21 kabinetas, 8 laboratorijos, aktų salė, valgykla, šalia – stadionas. Mokslo metus pradėjo 371 mokinys ir 30 mokytojų.

1997 m. liepos 3 d. Kauno miesto savivaldybės tarybos sprendimu Nr. 36 mokyklai suteiktas Vydūno (1868–1953) vardas. 1996 m. įkurtas informatikos kabinetas, 1998 m. įkurtas mokyklos muziejus, 2001 m. atidaryta kompiuterizuota skaitykla. Kauno miesto savivaldybės tarybos 2009 m. gegužės 21 d. sprendimu Nr. T-301 Vydūno vidurinė mokykla nuo 2012 m. rugsėjo 1 d. pertvarkyta į pagrindinę. 2013 m. rugpjūčio 31 d. mokykla uždaryta ją prijungiant prie Kauno Martyno Mažvydo pagrindinės mokyklos. Patalpose įsikūrė LSMU Visuomenės sveikatos fakultetas.

## Direktoriai
* 1975 m. Juozas Žakevičius
* nuo 1985 m. Antanas Augaitis

## Žymūs mokiniai
* Šarūnas Marčiulionis, krepšininkas
* Aidas Reklys, šokėjas ant ledo
* Ridas Žirgulis, aktorius
* Nerijus Šepetys, istorikas
* Liutauras Varanavičius, LFF prezidentas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Nervų dinastija

**Nervų dinastija** – Romos imperatorių dinastija, valdžiusi 96 – 138 m. Dar vadinama **Nervų–Trajano dinastija** arba **Ulpijų dinastija** (pagal Trajano giminės pavardę). Šiai dinastijai priklausė trys imperatoriai:

* Nerva (valdė nuo 96 m. iki mirties 98 m.) – pirmasis imperatorius, savo įpėdinį pasirinkęs pagal sugebėjimų kriterijų, o ne pagal paveldėjimo. Ši praktika istorikų vertinama kaip davusi didelę naudą Romai, ir nuo Nervos valdymo pradžios skaičiuojamas penkių gerųjų imperatorių laikotarpis (terminą pirmasis panaudojo istorikas Edward Gibbon). Taip pat Nerva amnestavo daugumą Domiciano režimo aukų – ištremtų ar įkalintų jo politinių priešų, gražino savininkams jo konfiskuotus turtus, uždraudė panašius susidorojimus ateityje. Tačiau Domicianui ištikimi pretorijai užėmė rūmus, paėmė imperatorių įkaitu ir privertė jį išduoti Domiciano nužudymu kaltinamus asmenis bei padėkoti pretorijams už šį žingsnį. Nors šio užpuolimo metu Nerva nenukentėjo, jo autoritetas ir reputacija buvo sužlugdyta. Norėdamas sustiprinti valdžią, netrukus imperatorius savo įpėdiniu paskyrė Trajaną, germanų provincijų pasienio karvedį. Nerva mirė sava mirtimi, pasak kai kurių šaltinių – nuo karštinės.
* Trajanas (valdė nuo 98 m. iki mirties 117 m.) – žinomas kaip imperatorius, kurio valdymo metu Romos imperijos teritorija buvo išsiplėtusi labiausiai. Trajanas užkariavo visą pietinę Partiją su Babilonu ir Seleukija, partų sostinę Ktesifoną ir visą teritoriją iki Persijos įlankos. Mesopotamiją padaręs Romos provincija, Trajanas tęsė karą ir užėmęs Susos miestą pasodino į sostą marionetinį karalių. Niekada anksčiau ir niekada po to Romos imperija nebuvo tiek išsiplėtusi į rytus. Atsitraukti jį privertė Imperijoje kilęs žydų sukilimas. Pakeliui Trajanas susirgo ir mirė nespėjęs grįžti į Romą. Manoma, kad tai galėjo būti sužeidimo ankstesniame mūšyje pasekmė.
* Adrianas (valdė nuo 117 m. iki mirties 138 m.) – niekada oficialiai nepaskelbtas įpėdiniu, tačiau pasak Trajano žmonos Pompėjos Plotinos, imperatorius prieš mirtį pasirinko būtent jį. Nėra žinoma, ar tai tiesa, ar Pompėja pati tai sugalvojo dėl savo palankumo Adrianui. Iš pradžių užsitikrinęs armijos palankumą, vėliau jos pagalba Adrianas įgijo ir senato pritarimą. Dar vėliau buvo rasti tariamai Trajano dokumentai, kuriais jis paskiria Adrianą savo įpėdiniu. Jų autentiškumas jau tada buvo stipriai kvestionuotas, tačiau tai neturėjo reikšmės, kai jį palaikė ir armija, ir senatas. Tapęs imperatoriumi, gražino partams Mesopotamiją, tačiau pasiliko kitas Trajano užkariautas teritorijas. Buvo žinomas kaip apsišvietęs imperatorius, rėmė menus, kultūrą, pats rašė poeziją. Mėgo Graikijos kultūrą. Egipte įkūrė Antinopolio miestą Nile nuskendusio draugo Antinojo garbei. Mirė sava mirtimi.

Po Adriano valdė Antoninų dinastijos pradininkas Antoninas Pijus. Kartais šios dinastijos vadinamos bendrai: Nervų–Antoninų dinastija.


Image:Nerva Tivoli Massimo.jpg|Markas Kokejus Nerva
Image:Trajan-Xanten.JPG|Markas Ulpijus Nerva Trajanas
(Venice) Ancient Roman busts in the Museo archeologico nazionale - Colossal head of Hadrian.jpg|Publijus Elijus Trajanas Adrianas
Kauno Viktoro Kuprevičiaus progimnazija

**Kauno Viktoro Kuprevičiaus progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Kovo 11-osios g. 94, vykdanti pradinio, pagrindinio (I dalis) ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190137455. Steigėjas – Kauno miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
1971 m. tuo metu didžiausiame ir naujausiame Kauno Dainavos mikrorajone pradėta statyti Kauno 32-oji vidurinė mokykla, kuri duris atvėrė 1972 m. rugsėjo 1 d. 1987 m. mokytojos D. Švirmickienės iniciatyva įkurtas mokyklos muziejus.

1995 m. mokyklai, pasirinkusiai muzikinę pakraipą, suteiktas Kauno garbės piliečio, kompozitoriaus, varpų muzikos atlikėjo Viktoro Kuprevičiaus (1901–1992) vardas. 1997 m. mokykloje nuo antros klasės pradėta mokyti užsienio kalbos, 2000 m. organizuotas profilinis mokymas nuo 11 klasės. Nuo 2001 m. mokykloje vyksta V. Kuprevičiaus mokyklų chorų festivalis. 2013 m. rugsėjo 1 d. Kauno Viktoro Kuprevičiaus vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą, o 2017 m. rugsėjo 1 d. pagrindinė mokykla reorganizuota į progimnaziją.
## Direktoriai
* 1971–1994 m. – Algirdas Ločeris
* 1994–1995 m. – Edmas Malskis
* 1995–2002 m. – Vanda Binevičienė
* 2002–2021 m. – Irena Švėgždienė
* nuo 2021 m. – Sonata Alijošienė

## Žymūs mokiniai
* Evelina Bakanovienė, dainininkė
* Vidas Ginevičius, krepšininkas
* Giedrius Gustas, krepšininkas
*Valdas Jaskūnas, Vilniaus universiteto studijų prorektorius, docentas, indologas, orientalistas, vertėjas
* Jurga Kalvaitytė, aktorė
* Audrius Kalvėnas, buvęs „Bentski šou“ aktorius
* Justina Žemaitytė (Gaučienė), profesionali šokėja

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kauno Vilijampolės pagrindinė mokykla

**Kauno Vilijampolės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Vilijampolėje, Seredžiaus g. 4, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190137117. Steigėjas Kauno miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
1928 m. Panerių gatvėje pradėjo darbą vieno komplekto 40-oji pradžios mokykla, kurios vedėja buvo Bergaitė. 1928 m. rugsėjo 1 d. mokyklai pradėjo vadovauti Elena Šlivinskaitė-Grigiškienė (1928–1950). 1932 m. rugsėjo 1 d. pradžios mokykla pradėjo darbą naujose patalpose Seredžiaus g. 4 ir pavadinta 35-ąja pradine mokykla.

Mokinių skaičius didėjo ir 1950 m. ji perorganizuota į Kauno VI septynmetę mokyklą, kurioje buvo sukomplektuota 10 klasių. Tuo metu mokėsi 375 mokiniai, dirbo 14 mokytojų. 1962 m. mokykla pavadinta VI aštuonmete, 1965 m. prie jos prijungta I pradinė mokykla. Tuo metu buvo 3 pastatai, 23 klasės ir mokėsi 772 mokiniai, dirbo 35 mokytojai. 1970 vasario 13 atidarytas mokomasis korpusas. 1970 m. liepos mėnesį VI aštuonmetė perorganizuota į Kauno 30-ąją vidurinę mokyklą. 1973 m. mokykla išleido pirmąją 43 abiturientų laidą. 1977 m. pastatytas priestatas su aktų bei sporto salėmis.

1996 m. mokykla pavadinta Kauno Vilijampolės vidurine mokykla. Nuo 2011 m. pagrindinė mokykla. 2012 m. rugsėjo 1 d. Vilijampolės pagrindinė mokykla prijungta prie Kauno Veršvų vidurinės mokyklos. 2013 m. rugsėjo 1 d. mokyklos patalpose įsikūrė VšĮ Lietuvos sveikatos mokslų universiteto vidurinė mokykla.

## Direktoriai

* 1928–1950 m. Elena Šlivinskaitė-Grigiškienė
* 1950–1954 m. Adomas Dzevečka
* 1954–1964 m. Steponas Pikšrys
* 1964–1968 m. Jadvyga Verbuvienė
* 1968–1981 m. Juzefa Malskytė
* 1981–2012 m. Nijolė Felicija Stankevičienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Vytauto Didžiojo universiteto klasikinio ugdymo mokykla

**Vytauto Didžiojo universiteto klasikinio ugdymo licėjus** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Šančiuose, Vokiečių g. 164, vykdanti pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190134530. Steigėjas Kauno miesto savivaldybės taryba.

Mokykla siekia tapti klasikinio ugdymo gimnazija/licėjumi. Parengtos klasikinio ugdymo programos vertinamos Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos.

Remiantis klasikinio ugdymo principais, ugdymo turinys papildomas arba integruojamas į bendruosius dalykus: loginis mąstymas ir reflektavimas, retorika, filosofija, klasikiniai ir šiuolaikiniai menai, kalbos, darnus vystymasis ir socialinis emocinis ugdymas.

## Istorija

1945 m. sausio 1 d. Kauno VI gimnazija padalinta į VI berniukų ir VII mergaičių gimnazijas. Mokyklų direktoriumi paskirtas Vladas Šalčiūnas. Abi gimnazijos dirbo tame pačiame pastate, mergaitės mokėsi ryte, per pirmąją pamainą.

1950 m. pertvarkius miesto mokyklų tinklą, Kauno VII gimnazija buvo pavadinta Kauno 7-ąja vidurine mokykla, o rugsėjo 1 d. perkelta į V Kranto gatvę. Tai jau buvo mišri mokykla. 1968 m. lapkričio mėn. baigtas statyti naujas tipinis mokyklos pastatas Vokiečių gatvėje Nr. 164.

1991 m. Kauno 7-toji vidurinė mokykla pradėjo dirbti be pradinių klasių, nes suformuota I pradinė mokykla. 1996 m. mokyklai suteiktas Šančių vidurinės mokyklos vardas. Nuo 1998 m. mokykloje pradėtas profilinis mokymas. 2015 m. mokykla perreorganizuota į pagrindinę mokyklą. 2016 m. rugsėjo 1 d. prijungus kunigaikščio Vaidoto mokyklą-daugiafunkcį centrą suteiktas Kauno Šančių mokyklos-daugiafunkcio centro vardas. Reorganizavus Dainavos progimnaziją, 2021 m. rugpjūčio 31 d. ji prijungta prie mokyklos-daugiafunkcio centro.

2021 m. rugsėjo 1 d. prie Šančių mokyklos prijungta Kauno Dainavos progimnazija ir mokykla tapo Vytauto Didžiojo universiteto klasikinio ugdymo mokykla, turinti du padalinius: Vokiečių g. ir Partizanų g.

## Direktoriai

* 1945 m. Vladas Šalčiūnas
* 1952 m. Kazys Ambrazevičius
* 1961 m. Kęstas Miškinis
* 1979 m. Valerija Linkevičienė
* 1994 m. Romanas Jasulaitis

## Žymūs mokytojai
* Benedikta Andriušytė-Dailydienė, chorvedė

## Žymūs mokiniai
* Eugenijus Bartulis, Šiaulių vyskupijos vyskupas
* Juozas Bernatonis, politinis ir visuomenės veikėjas
* Audronė Bliujienė, archeologė
* Remigijus Čiegis, politinis ir visuomenės veikėjas
* Aleksandras Icikavičius, žurnalistas
* Erikas Laiconas, keliautojas, speleologijos pradininkas Lietuvoje
* Linas Antanas Linkevičius, Lietuvos diplomatas
* Visvaldas Matijošaitis, verslininkas, Kauno miesto meras
* Aldona Puišytė, poetė, eseistė, vertėja
* Ramūnas Šimukauskas, aktorius
* Gintautas Ūzas, teatro ir pantomimos aktorius
* Egidijus Vareikis, politinis ir visuomenės veikėjas
* Evaldas Vitulskis, Kauno arkivyskupijos muziejaus direktorius
* Laima Žemaitytė, dainininkė
* Henrikas Žukauskas, architektas, politinis ir visuomenės veikėjas

## Nuorodos

* 
* Mokyklos svetainė
Nervų-Antoninų dinastija

**Nervų–Antoninų dinastija** – dažnai naudojamas bendras pavadinimas dviem Romos imperatorių dinastijoms, valdžiusioms 96 – 180 m.

* Nervų dinastija (96 m. – 138 m.);
* Antoninų dinastija (138 m. – 180 m.).

Pirmųjų penkių Nervų–Antoninų dinastijos imperatorių valdymo laikotarpis vadinamas „penkių gerujų imperatorių“ valdymo metais. Jie yra: Nerva, Trajanas, Adrianas (Nervos) bei Antoninas Pijus ir Markas Aurelijus (Antoninai). Lyginant su pirmtakais ir vėlesniais imperatoriais, šiuo periodu buvo labiau globojama kultūra ir menai, praktiškai nevyko politinių susidorojimų ir pilietinių karų, piliečiai turėjo daugiau laisvės. Šiuo metu gyveno ir rašė Tacitas, Svetonijus, Plinijus Jaunesnysis.

Šeštasis ir paskutinis dinastijos imperatorius Komodas (Antoninas) valdė panašiai, kaip ir Julijų–Klaudijų dinastijos laikais: nesirūpino valstybės reikalais, garsėjo žiaurumu ir garbės troškimu.

Vaizdas:Nerva Tivoli Massimo.jpg|Imperatorius Nerva
Vaizdas:Traianus Glyptothek Munich 336.jpg|Trajanas
Vaizdas:Bust Hadrian Musei Capitolini MC817.jpg|Hadrianas



Vaizdas:Antoninus Pius (Museo del Prado) 01.jpg|Antoninas Pijus
Vaizdas:Marcus Aurelius Glyptothek Munich.jpg|Markas Aurelijus
Vaizdas:Lucius verus.jpg|Lucijus Veras
Vaizdas:Commodus Musei Capitolini MC1120.jpg|Komodas
Kauno Vinco Kudirkos progimnazija

**Kauno Vinco Kudirkos progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Trakų g. 39, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190134345.

Mokykloje veikia Kudirkaičių organizacija, šokio, teatro, dailės, literatų, muziejininkų, debatų, techninės kūrybos, dailaus pjaustymo būreliai, vokalinė, tekstilės dizaino studijos. Mokiniai sportinius gebėjimus ugdo krepšinio, tinklinio, dviračių būreliuose.

## Istorija

1929 metais Trakų g. 39 atidaryta Vinco Kudirkos pradinė mokykla.  1937 m. Vytauto pr. 30 įkurta 5-oji valstybinė gimnazija, joje buvo 4 klasės, vaikus mokė 13 pedagogų. 1940 m. tapo 5-ąja vidurine mokykla. 1945–1950 m. mokykla dirbo kartu su 4-ąja vidurine mokykla Miško g. 1. 1950 m. mokykla sujungta su pradine mokykla, iki 1940 m. vadinta Vinco Kudirkos vardu ir tapo mišria pilna vidurine mokykla. 1965 m. pristatytas pirmasis priestatas, 1974 m. antrasis priestatas. 1965 m. Švietimo ministro įsakymu mokykloje įvestas sustiprintas lietuvių kalbos ir literatūros mokymas, pradėta dėstyti lotynų kalba. 1988 m. gruodžio 17 d. Švietimo ministro įsakymu buvo grąžintas Vinco Kudirkos vardas, nišoje prie mokyklos pastatytas Vinco Kudirkos biustas. 1997 m. nuo antros klasės sustiprintai pradėta mokyti anglų kalbos. 2011 m. suteiktas progimnazijos statusas.

## Direktoriai
* 1937 m. Antanas Juška
* 1954 m. Skrebienė
* 1966 m. Vasiliauskienė
* 1966 m. Leticija Juškuvienė
* 2006 m. Danguolė Bagdonienė
* 2020 m. Marius Jonaitis

## Mokiniai
Mokyklą baigė poetai: Judita Vaičiūnaitė, Tautvyda Marcinkevičiūtė, S. Bartaška; aktoriai: Inga Jankauskaitė, Aldona Jodkaitė, Kristina Kazlauskaitė, muzikė Margarita Dvarionaitė, krepšininkai Arvydas Sabonis, Anatolijus Čupkovas, mokslininkai O. Pranevičius, M. Pranevičius, Liudas Mažylis, Saulius Čeplinskas, G. Vekteris, Antanas Šurna, V. Lesauskaitė, A. Vitkus, gydytojai Algirdas Rizvanavičius, R. Rimdeika, žurnalistas Vidmantas Valiušaitis, juvelyras Aleksandras Šepkus.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Čekiškės Prano Dovydaičio gimnazija

**Kauno rajono Čekiškės Prano Dovydaičio gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Čekiškėje (Kauno raj.), Mokyklos g. 12, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 291090080. Filialas Kauno rajono Čekiškės Prano Dovydaičio gimnazijos Liučiūnų skyrius.

## Istorija
Parapinė mokykla įkurta apie 1625 m.

2002 m. Čekiškės mokykla pavadinta profesoriaus Prano Dovydaičio (1886–1942) vardu.

## Direktoriai
* Ričardas Saltonas

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Ežerėlio pagrindinė mokykla

**Kauno r. Ežerėlio pagrindinė mokykla** – dieninė bendrojo ugdymo mokykla Kauno raj., Ežerėlyje, Kauno g. 19, vykdanti pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 191074456.

## Istorija

1933 m. įsteigta pradžios mokykla, nuo 1954 m. aštuonmetė, nuo 1956 m. Ežerėlio vidurinė mokykla. 2014 m. reorganizuota į pagrindinę mokyklą.

## Direktoriai
* Elena Mieliauskienė
* Paulina Palujanskienė
* Vilgailė Ona Jakštaitė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Garliavos Jonučių progimnazija

**Kauno rajono Garliavos Jonučių progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Garliavoje (Kauno raj.), Vasario 16-osios g. 8. Įstaigos kodas 303383037.

Filialas: Kauno rajono Garliavos Jonučių vidurinės mokyklos Karkazų skyrius.

## Istorija

Augant gyventojų skaičiui, viena vidurinė mokykla Garliavoje negalėjo sutalpinti visų mokinių, todėl buvo nutarta greta pagrindinės Vytauto gatvės, tuo metu tuščiame žemės plote, pastatyti naują to meto reikalavimus atitinkančią mokyklą. 1974 m. rugsėjo 1 d. švietimo ministras Antanas Rimkus ir Kauno rajono švietimo skyriaus vedėjas K. Švedas įteikė direktoriui Jonui Akavickui naujos Garliavos 2-osios vidurinės mokyklos raktus. Į rugsėjo pirmosios šventę susirinko 1108 mokiniai. Iki 1984 m. vidurinės mokyklos patalpose veikė Garliavos meno mokykla.

2014 m. rugsėjo 1 d. Garliavos Jonučių vidurinė mokykla (įst. kodas 191074794) reformuota, jos vietoje įteisintos dvi mokyklos – Kauno r. Garliavos Jonučių progimnazija (įst. kodas 303383037) ir Kauno r. Garliavos Jonučių gimnazija (įst. kodas 303383044), tačiau pastaroji vis tiek uždaryta.

## Direktoriai
* Jonas Akavickas – dirbo 1974–1990 m. ir išleido 16 abiturientų laidų.
* Vidmantas Vitkauskas – dirbo 1990-1991 m. ir išleido 1 abiturientų laidą.
* Giedrė Dauguvietytė – dirbo 1991-1998 m. ir išleido 7 abiturientų laidas.
* Aloyzas Pakolkis - dirbo 1998-2013 m. ir išleido 15 abiturientų laidų.
* Nuo 2014 m. mokyklai vadovavo Jonas Petkevičius. 
* Nuo 2020 m. mokyklai vadovauja Audra Galvanauskienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Karmėlavos Balio Buračo gimnazija

**Kauno rajono Karmėlavos Balio Buračo gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Karmėlavoje (Kauno raj.), Vilniaus g. 67, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191090275.

Filialas Kauno rajono Balio Buračo Gimnazijos Ramučių skyrius.

Pavadinta pedagogo, kraštotyrininko, aistringo liaudies dailės, buities, papročių tyrinėtojo, fotografo Balio Buračo vardu.

1898 m. įsteigta valdinė pradžios mokykla, 1944–1949 m. progimnazija, 1949–1957 m. septynmetė, nuo 1957 m. vidurinė, nuo 2007 m. Karmėlavos Balio Buračo gimnazija.

## Istorija
Karmėlavos mokykla įsteigta 1924 m., 1957 m. tapo vidurine. Mokykla įsikūrė buvusios žemės ūkio mechanizacijos mokyklos patalpose. Pirmoji mokyklos abiturientų laida išleista 1962 m. 1952 m., kai miestelyje ėmė kurtis sovietų kariniai daliniai, įvesta dvikalbystė, rusų kalba mokėsi sovietų kariškių šeimų vaikai. Paskutinė rusakalbių abiturientų laida išleista 1993 m. 1965 m. pastatytas 15 klasių mokyklos priestatas. Mokyklą galėjo lankyti ir neakivaizdžiai mokslus baigti suaugusieji. 1968 m. išleista pirmoji neakivaizdinės vidurinės mokyklos abiturientų laida.

2007 m. gruodžio 22 d. Karmėlavos Balio Buračo vidurinė mokykla tapo gimnazija.

## Gimnazijos himnas

Lietuviška gimnazija manoji,
Gerbiu Tave, didžiuojuos, kad esi.
Čia Balio Buračo dvasia plevena,
Čia trykšta džiaugsmas, meilė, išmintis.

Priedainis:
Klestėk, mokykla, šimtmečius švytėjus
Jaunatviška, tvirta, brangi, sava.
Tu tiek drąsių svajonių palydėjus -
Būk mūsų širdyse tyra versme.

Mokyklos suolas, mokytojas, klasė,
Moksleivių žvilgsniai vis internete.
Kaip tai kasdieniška… Save atrasi -
Kur viskas teka tik veržlia srove.

Priedainis:
Klestėk, mokykla, šimtmečius švytėjus
Jaunatviška, tvirta, brangi, sava.
Tu tiek drąsių svajonių palydėjus -
Būk mūsų širdyse tyra versme.

*Žodžiai Irenos Mickuvienės, muzika Jūratės Baltramiejūnaitės*

## Direktoriai
* Rima Kuktienė

## Žymūs mokytojai
* Balys Buračas
* Irena Mickuvienė
* Sigita Žuklijienė
* Ilona Mackevičiūtė
* Virginija Kanapinskienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė