open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vikirūšys

**Vikirūšys** () – internetinis Vikimedijos fondo projektas, veikiantis vikitechnologijos principu. Projekto idėją pasiūlė Benedikt Mandl 2004 rugpjūčio 3 d. 

Tikslas – surinkti išsamų visų floros ir faunos rūšių sąrašą su enciklopediniais duomenimis, įtraukiant visas esamas ir egzistavusias gyvybės formas. Projektas kritikuojamas todėl, kad Sistematikos sudarymas nesant filogenezės pagrindo nėra toks vertingas, kur greta taksonomijos yra papildomos informacijos, kas būtų panašu į Vikipedijos kopiją.

## Nuorodos
* Vikirūšys 
* Metaviki informacija
* Pirmasis projekto pasiūlymas 
* Vikimedijos fondo valdybos nutarimas
Ūdrija

**Ūdrija** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, už 13 km į šiaurės vakarus nuo Alytaus, prie Ūdrijos ežero. Seniūnaitijos centras. Keliai į Alytų, Krokialaukį, Balbieriškį, Aniškį. Stovi Ūdrijos Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia (pastatyta 1924 m.), veikia Ūdrijos pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-64045), medicinos punktas, molio telkinys.

## Etimologija

Ūdrija yra priesagos *-ija* vedinys iš žodžio ūdra („plėšrus vandeninis kailinis žvėrelis“).

## Istorija

1623 m. minima pirmoji Ūdrijos bažnyčia. XVI a. istoriniuose šaltiniuose minimas Ūdrijos dvaras, 1789 m. – miestelis.

Iki XX a. gyvenvietė dažnai buvo rašoma ***Udrija***. Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1970 m. rugsėjo 30 d. į vieną Ūdrijos kaimą sujungtos Didžioji Ūdrija (pietuose), Mažoji Ūdrija (šiaurėje) ir Naujoji Ūdrija (vakaruose).

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vytautas Kazimieras Jonynas (1907–1997), dailininkas, grafikas.
* Pranas Daugirdas (1882–1947), pedagogas, knygnešys, aritmetikos vadovėlio autorius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Prigluskim prie savo šaknų: Ūdrijos krašto etnokultūra (sud. Birutė Vitkauskienė). – Alytus: Alytaus spaustuvė, 2007. – 100 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-706-20-5
Varanauskas

**Varanauskas** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Krokialaukio, šalia kelio .

## Istorija

1929 m. Varanausko kaimo laukuose pastatyta Santaikos bažnyčia.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė TSRS didvyris Juozas Vitas (1899–1943).

## Šaltiniai
Tankų desantas

**Tankų desantas** – ataka, kurios metu kareiviai iš pradžių važiuoja į mūšį ant tankų. Galutinės atakos metu jie nulipa ir kovoja pėsti. Desantu paprastai vadinamos iš lėktuvo išmestos kovotojų pajėgos, tačiau šiuo atveju tas pats žodis taikomas tankų atakai.

Tokia ataka yra labai pavojinga ir neefektyvi: neapsaugoti kareiviai lengvai pažeidžiami kulkosvaidžių ir kitokių ginklų. Bandant apsaugoti karius, naudojamos dūmų uždangos bei kitos priemonės. Visgi tankų desantas paprastai taikomas tada, jei armijai trūksta technikos, ir tai tenka kompensuoti labiau rizikuojant kareiviams.

Ši taktika buvo naudota Sovietų armijos Antrojo pasaulinio karo metu. Buvo specialūs tankinio desanto daliniai. 

Sovietiniai tankai net iki 1970 m. turėjo rankenas šiems desantininkams įsikabinti.

Šiuo metu dauguma armijų turi pakankamai šarvuočių, todėl ši taktika laikoma pasenusia.
Obelija (Alytus)

**Obelija** – kaimas Alytaus rajono savivaldybės pietvakariuose, 4 km į pietvakarius nuo Miroslavo. Yra Miroslavo vidurinės mokyklos skyrius. Į pietvakarius nuo kaimo, prie Obelijos ežero stūkso Obelijos piliakalnis.

## Etimologija

Kaimas įsikūręs rytiniame Obelijos ežero krante – pagal jį ir pavadintas kaimas (vandenvardinis vietovardis). Piečiau kaimo teka Obelytė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vankiškiai

**Vankiškiai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Miroslavo, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Šalia kultūros namų įsteigta biblioteka.

LTSR laikais priklausė „Saulės“ kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vikikelionės

**Vikikelionės** () – internetinis projektas, kuriamas vikitechnologija bei pagrįstas MediaWiki programine įranga. Vikikelionės nuo 2013 m. sausio 15 d. yra oficialus Vikimedijos projektas.

Tikslas – pateikti laisvai prieinamas aktualias ir patikimas žinias apie visą pasaulį, šalių ir miestų geografiją, demografiją bei kitą medžiagą, svarbią kelionėms. Siekiam sukurti savotišką kelionių gidą, kuriame būtų galima rasti visą reikiamą ir turistams naudingą informaciją.

## Istorija
Projektas pradėtas kurti 2003 liepos mėn. anglų k. 2004 spalio 7 d. pasirodė vokiška versija. 2006 m. projektas buvo parduotas pelno siekiančiai bendrovei „Internet Brands“, tinklalapiuose pasirodė reklama. Netrukus po to itališkojo ir vokiškojo projekto bendruomenės atskilo nuo „Wikitravel“ projekto įkurdami „Wikivoyage“ projektą pastarųjų metų gruodžio mėnesį. Tiek turinys, tiek patys redaktoriai persikelė į naująją svetainę. 2012 m. gruodžio mėn. „Wikitravel“ angliškoji bendruomenė taip pat atskilo, o su ja ir visos likusios bendruomenės persikėlė į vikimedijos fondo serverius. Vikikelionės nuo 2013 m. sausio 15 d. yra oficialus Vikimedijos projektas. Dabar vikikelionės kuriamos beveik 20 kalbų. Sukurta beveik 100 tūkst. straipsnių.

## Nuorodos
* Oficialus tinklalapis
Pupasodis

**Pupasodis** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Miroslavo. Seniūnaitijos centras. Kaime stūkso Žilvios piliakalnis (arba Pupasodžio piliakalnis, Tolkūnų piliakalnis).

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimas 1744 m. XIX a. pabaigoje priklausė Seinų apskrities Miroslavo valsčiui; pateko į Seirijų parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Piliakalnis
Balkasodis

**Balkasodis** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Pupasodžio, kairiajame Nemuno krante. Stovi Balkasodžio koplyčia.

Netoliese įkurtas Balkasodžio draustinis. Kaime saugomi keli gamtos paminklai: Druskelės šaltinis, Noriūnų miško eglė, Raudonasis akmuo.

## Istorija

Kaime aptikta buvusi jotvingių senovinė neįtvirtinta Balkasodžio gyvenvietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Balkasodyje gimė verslininkas ir politikas Tautvydas Barštys (g. 1958 m.), yra jo sodyba su žirgynu „Royal Horse Resort“.

## Galerija

Balkasodis 64238, Lithuania - panoramio (3).jpg|Kelias pro Balkasodį
Balkasodis 64238, Lithuania - panoramio (2).jpg|Kaimo kryžius
Balkasodis, koplyčia 5.JPG|Balkasodžio koplyčia
Miroslavo sen., Lithuania - panoramio.jpg|Kapinaitės


## Šaltiniai
Papėčiai

**Papėčiai** – gatvinis kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 8 km į vakarus nuo Miroslavo, šiauriniame Metelio ežero krante, Metelių regioniniame parke. Nusidriekęs 3 km, kaimo išdėstymas susiklostęs po Valakų reformos rėžinio kaimo padalijimo. Yra kaimo kryžius.

## Geografija

Stūkso Papėčių piliakalnis, nuo kurio matosi 3 ežerai – į pietvakarių pusę Metelys ir Dusia ežerai, į pietryčių – Obelija. Stūkso Laumės akmuo (aukštis 2,1 m, apimtis 10 m).

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Balninkai (Alytus)

**Balninkai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Alovės, prie kelio . Yra biblioteka, „Dzūkijos“ arboretumas.

## Istorija

XIX a. šiose vietose buvo ***Šventupio*** kaimas ir Balninkų dvaras į vakarus nuo kaimo. Kaimas buvo Gečialaukio seniūnijoje (Alovės valsčius), dvaras buvo Einorų dvaro padalinys. 1877 m. Šventupyje buvo Alovės valsčiaus centras, čia buvo 16 kiemų, gyveno 122 žmonės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gečialaukis

**Gečialaukis** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Nemunaičio, dešiniajame Nemuno krante. Yra Sudvajų girininkija (Alytaus miškų urėdija).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Gečialaukyje gimė miško ūkio inžinierius, biomedicinos mokslų daktaras Juozapas Algirdas Mažeika (1940–2021).

## Šaltiniai
Creative Commons

**Creative Commons** – pelno nesiekianti organizacija, nustatanti išviešinamas licencijų sutartis, kurių pagalba autoriai apibrėžia teisinį savo kūrinių naudojimo režimą. 

*Creative Commons* tikslas yra išplėsti kūrybiškų darbų, laisvai pasiekiamų viešam bei teisiškai legaliam naudojimui kitiems naudotojams diapazoną. Organizacija išleido kelias autorinių teisių licencijas, žinomas kaip *[[Creative Commons licencijos]]*. Šios licencijos, priklausomai nuo pasirinktos, apriboja tik tam tikras (arba jokias) licencijuoto darbo naudojimo teises, kas iš esmės skiriasi nuo tradicinio autorinių teisių (copyright), kur yra numatomos griežtos intelektinės nuosavybės teisės, labiau ribojančios kūrybinių darbų naudojimą.

## Teisės-Moduliai

## Licencijų grupavimas

## Creative Commons licencijų naudojimas
Šiuo metu milijonai žiniatinklio puslapių savo turiniui taiko *Creative Commons* licencijas.

Projektų, naudojančių *Creative Commons* licencijas, sąrašas:

**Portalai ir archyvai:**
: *[[Flickr]]*, *[[Wikimedia Commons]]*, *[http://www.ourmedia.org/ Ourmedia]*, *[http://www.deviantart.com DeviantArt]*, *[http://ccmixter.org/ ccMixter]*, *[[Citizendium]]*.
**Oficialios publikacijos:**
: *[[Public Library of Science]]*, *Proceedings of Science*, *Sino-Platonic Papers*
**Mokomosios medžiagos:**
: *MIT OpenCourseWare*, *Clinical Skills Online*, *MIMA Music*, *[http://opensledware.wikispaces.com/ Second Life Open SLedware] *
**Bendro turinio:**
: *Wikinews*, *[[Wikitravel]]*, *Memory Alpha*, *[[Uncyclopedia]]*, *Jurispedia*, *Microsoft Developer Network*, *Open Architecture Network* ir dauguma kitų viki projektų
**[[Blogas|Tinklaraščiai]]**, **vaizdaraščiai** ir **[[Podcasting|podcast’ai]]:**
: *Groklaw*, *This Week in Tech*, *Rocketboom*, *Jet Set Show*
: *Creative Commons* licencijos taip pat yra naudojamos tinklaraščių kūrimo sistemose: *[[Wordpress.com]]*, *[[Blogger]]*, *[[Typepad]]*.
**Komiksai:**
: *Ecol Strip*, *xkcd*, *Bunny*
**Žurnalizmas:**
: *20 minutes newspaper*, *[http://www.blastmagazine.com Blast Magazine] *, *[http://www.biopact.com Biopact]*, *Green energy* naujienos, *Democracy Now*.
**[[Kartografija]]:**
: *OpenStreetMap*
**[[Leksikografija]]:**
: *EDICT* japonų – anglų žodynas
**Progresyvi kultūra:**
: *Jamendo*, *BeatPick*, *Revver*, *GarageBand.com*, *blip.tv*
**Kontrkultūra:**
: *[http://www.starwreck.com Star Wreck] *
**Filmai:**
: *Elephants Dream* (trumpametražinis), *Cactuses*, bei kiti
**Vartotojo teisės:**
: *[http://www.ucan.org Utility Consumers' Action Network]*
**Kita:**
: *[http://www.sitemaps.org/ SiteMaps]*

## Nuorodos
* creativecommons.lt  Oficiali *Creative Commons Lietuva* svetainė
* creativecommons.org Oficiali *Creative Commons * svetainė
* Creative Commons darbų paieška Yahoo sistemoje 
* ''Free Software Foundation'' pozicija į CC ir kitas licencijas
* Creative Commons Austrija 
* Creative Commons Šveicarija
Parėčėnai

**Parėčėnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Miroslavo. Seniūnaitijos centras. Parėčėnų paštas yra Kumečiuose. Rytiniu kaimo pakraščiu teka Peršėkė. Buvusiose Parėčėnų mokyklos patalpose įsikūrusi biblioteka ir kaimo bendruomenė.

Peršėkės dešiniajame krante įsikūręs Parėčėnų (Obelytės-Peseckų) dvaras.

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimas 1744 m. 1915–2006 m. kaime veikė Parėčėnų mokykla. 1970 m. prie Parėčėnų prijungtas Peseckų Obelytės kaimas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kumečiai

**Kumečiai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Dusios ežero. Kaimo šiaurės rytiniu pakraščiu teka Peršėkė, pietvakariniu – jos intakas Metelytė. Seniūnaitijos centras. Buvusi Kumečių pagrindinė mokykla, yra biblioteka (nuo 1963 m.), Parėčėnų paštas (LT-64029). Į pietus nuo kaimo yra Metelių regioninis parkas.

## Etimologija

*Kumečiais* XVIII a. pabaigoje – 1941 m. buvo vadinami dvarų darbininkai.

## Istorija

Į rytus nuo kaimo yra Kaukų piliakalnis. 1738 m. surašymo duomenimis, kaime buvo 5 dūmai. Kaimo gyventojai 1919 m. dalyvavo Obelytės dvaro darbininkų streike. Sovietinės okupacijos metais Kumečiai buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Juozas Pilvelis, politinis ir ūkinis veikėjas

## Šaltiniai
Jonas Blaževičius

**Jonas Blaževičius** (g. 1935 m. kovo 24 d. Zarasuose) – Lietuvos ir Kupiškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas

## Biografija
 
1944–1948 m. mokėsi Palangos pradžios mokykloje, 1948–1951 m. Zarasų vidurinėje mokykloje, 1959–1962 m. Zarasų vakarinėje vidurinėje, 1964–1968 m. Vilniaus aukštojoje partinėje mokykloje.

1952–1962 m. Zarasų rajono laikraščio „Pergalė“ korespondentas, redaktoriaus pavaduotojas. 1962–1964 m. Lietuvos komunistų partijos Zarasų rajono komiteto instruktorius, 1968–1979 m. LKP Kupiškio rajono komiteto skyriaus vedėjas, 1979–1989 m. komiteto antrasis sekretorius, 1989–1990 m. pirmasis sekretorius.

1990–1995 m. Kupiškio rajono savivaldybės tarybos pirmininkas. 1995–2002 m. draudimo bendrovių „Pramonės draudimas“, „Hermis draudimas“, „Industrijos garantas“ draudimo agentas, nuo 2002 m. pensininkas, pardavimo vadybininkas.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, LDDP rajono tarybos pirmininko pavaduotojas. Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Kupiškio rajono skyriaus narys, nuo 2002 m. pirmininko pavaduotojas.

1990–1995 m. Kupiškio rajono tarybos deputatas, 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Kupiškio rajono savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Vanda, vaikai Arvydas, Edita.

## Šaltiniai
Žiūra

**Žiūra** tai:

* du ežerai Kupiškio rajone:
** Žiūra – ežeras Kupiškio seniūnijoje, šalia Palėvenės kaimo;
** Žiūra – ežeras Kupiškio seniūnijoje, šalia Žiūriškių kaimo.
Timoras (sala)

**Timoras** – Indijos vandenyno sala, esanti Malajų archipelago pietuose, padalyta į nepriklausomą Rytų Timoro valstybę ir Vakarų Timorą, kuris prilauso Indonezijos East Nusa Tenggara provincijai. Salos plotas 30 777 km². Vardas kilęs iš žodžio *timur*, kuris Malajiečių kalba reiškia „rytai“, taip pavadintas dėl to, kad yra salų grupės rytuose.

## Geografija
Į pietus ir pietryčius nuo salos yra Australija. Šiaurės vakaruose išsidėsčiusi Sulavesio, o vakaruose Sumbos sala. Į vakarus – šiaurės vakarus nuo Timoro yra Florenso ir Aloro salos, į šiaurės rytus Barato Dajos salynas, įskaitant Vetarą.

Timoras, kartu su kitomis Mažosiomis Sundos salomis, esančiomis į šiaurės rytus ir mažesnėmis salomis į šiaurės vakarus nuo jos, padengtas plačialapiais tropiniais miškais. Dauguma medžių yra lapuočiai, sausojo sezono metu periodiškai ar dalinai periodiškai numetantis savo lapus. Kartu su Barato Dajaus ir kitomis šiaurės rytuose esančiomis mažomis salomis sudaro Timoro ir Vetaro lapuočių miškų ekoregioną.

## Istorija
Sala nuo seno buvo apgyvendinta Atoni tautos, ir buvo tolokai nuo Malajų salyno (Nusantaros) kultūrinių centrų. Būdama nutolusi į rytus, ji pelnė savo pavadinimą. Nuo XIII a. sala buvo politiškai įjungta į Madžapahito imperiją su centru Javoje, į ją perduoti kultūros pasiekimai ir laimėjimai.

Nuo XVI a. salos rytinėje dalyje įsikūrė portugalai, tuo metu steigę savo prekybos taškus visame salyne. Kuomet atėję olandai išstūmė juos iš Melakos, portugalai neteko beveik visų savo valdų Malajų salyne, ir Timoro dalis liko vienintelė jų teritorija. Nuo tada sala liko padalinta.

Vakarų Timoras nuo 1800-ųjų iki 1949 priklausė Nyderlandams, po to tapo Indonezijos dalimi, kuri susiformavo iš buvusių Nyderlandų kolonijų tose salose, ir Rytų Timoras, kuris priklausė Portugalijai ir nuo 1596 iki 1975 buvo žinomas Portugalijos Timoro vardu. Jam priklauso ir Oecussi-Ambeno apskritis, kuri yra apsupta Vakarų Timoro. Nyderlandai ir Portugalija nebuvo oficialiai išsprendusi sienos klausimo iki pat 1912 metų.

Japonų armija buvo okupavusi salą nuo 1942 iki 1945 m. Timoro gyventojai priešinosi okupantams partizaniniame kare, kurį inicijavo Australijos komandosai.

1975 m. sekė Indonezijos invazija - Rytų Timoras buvo aneksuotas ir pavadintas *Timor Timur* ar trumpiau 'Tim Tim' vardu. Indonezija šį regioną laikė savo 27 provincija, tačiau niekada nebuvo pripažinta JT ar Portugalijos. Rytų Timoro gyventojai priešinosi ilgai užsitęsusiame partizaniniame kare. 1999 m. pagal Portugalijos ir Indonezijos sutartį (kurią parėmė ir Jungtinės Tautos) buvo suorganizuotas referendumas, kuriame Rytų Timoro gyventojai atmetė pasiūlymą tapti Indonezijos autonomine sritimi. Rytų Timoras išsikovojo nepriklausomybę 2002 m. ir dabar yra žinomas Timor-Leste vardu.

Viena pagrindinių Indonezijos vyriausybės baimių dėl Rytų Timoro nepriklausomybės yra ta, kad vakarinė salos dalis taip pat norės prisijungti prie rytinės ir tapti viena nepriklausoma sala – valstybe. Indonezijos žvalgyba patvirtino, kad suaktyvėjo Timor Raya (Didysis Timoras) veikla vakarinėje salos dalyje.

## Kita
Pagal vietinę mitologiją, Timoro sala buvo milžiniškas krokodilas.
Varležeris

**Varležeris** tai:

* Varležeris – ežeras Anykščių rajone;
* Varležeris - ežeras Kaišiadorių rajone;
* du ežerai Kupiškio rajone:
** Varležeris – ežeras Kupiškio seniūnijoje;
** Varležeris – ežeras Šimonių seniūnijoje;
* Varležeris – ežeras Rokiškio rajone;
* Varležeris – ežeras Utenos rajone.
Indubas

**Indubas** (*vietinių vadinamas *'Pyragiais**, **Dubiniu**, **Ščiuburku**') – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Kupiškio rajone, apie 2 km į rytus nuo Kupiškio, Pyragių kaime. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,36 km, plotis – iki 0,18 km. Altitudė 92,7 m. Krantai neaukšti, daugiausia sausi. Vanduo neskaidrus. Ežeras gausiai apaugęs vandens augalais, vakarinė pusė užpelkėjusi, pietiniame krante stūkso nedidelis miškelis, rytinėje pakrantėje įrengta Pyragių poilsiavietė. Aplinkui įsikūrę kupiškėnų kolektyviniai sodai. Pietuose išteka upeliukas link Lėvens intako Kupos.

Pavadinimas kilęs iš žodžio *iñdubas* („įdubimas, dauba“).

## Šaltiniai
Mirgų ežeras

**Mirgų ežeras** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Kupiškio rajone, apie 6,5&nbsp;km į šiaurę nuo Alizavos, 1,5&nbsp;km į pietryčius nuo Kupreliškio, Biržų rajono paribyje. Ovalus, ~0,52&nbsp;km skersmens. Altitudė 79,8 m. Krantai žemi, užpelkėję, apaugę mišku. Ežerą supa Puznos ir Liekno miškai, pietvakariuose plyti Kupreliškio pelkė. Vakaruose išteka Kraščios upelis (Apaščios intakas).

Rytinėje ežero pakrantėje įsikūręs Mirgų kaimas, eina kelias .

## Šaltiniai
Vytautas Mockus

**Vytautas Mockus** (g. 1957 m. spalio 9 d. Kupiškyje) – ekonomistas, Lietuvos kooperacijos ir politinis veikėjas.

## Biografija

1976 m. aukso medaliu baigė Kupiškio vidurinę mokyklą. 1980 m. baigė Vilniaus universiteto Prekybos fakultetą ir įgijo prekybos ekonomisto specialybę.

1980–1985 m. Anykščių rajono vartotojų kooperatyvų sąjungos Kavarsko vartotojų kooperatyvo pirmininko pavaduotojas, 1985–1988 m. – Ignalinos rajono vartotojų kooperatyvų sąjungos prekybos bazės direktoriaus pavaduotojas, direktorius. 1988–1991 m. Kupiškio statybinių medžiagų gamyklos planavimo skyriaus viršininkas, 1991–1992 m. – UAB „Lota“ direktoriaus pavaduotojas.

1992–1993 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovo konsultantas Utenos regione. 1993–1995 m. UAB „Gilota“ direktoriaus pavaduotojas. 1995–1997 m. Kupiškio rajono savivaldybės meras. 1999–2004 m. UAB „Gilota“ direktoriaus patarėjas ekonominiais klausimais, direktoriaus pavaduotojas ekonomikai, 2004–2008 m. direktoriaus pavaduotojas ekonomikai. 2008–2024 m. Vilniaus teritorinės ligonių kasos direktorius.

1990–1995 m. Kupiškio rajono tarybos deputatas, 1995–2008 m. Kupiškio rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1990 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, 1990–1995 m. Kupiškio grupės pirmininkas. Nuo 1997 m. Tėvynės sąjungos narys. 1999–2002 m. ir nuo 2004 m. – Tėvynės sąjungos Kupiškio skyriaus pirmininkas. Nuo 2003 m. Tėvynės sąjungos Prezidiumo narys nuo Aukštaitijos regiono koordinacinės tarybos.

Sutuoktinė Jūratė, sūnūs Paulius ir Lukas.

## Nuorodos
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

## Išnašos
Varležeris (Kupiškio r., Kupiškio sen.)

**Varležeris** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Kupiškio rajone, Kupiškio seniūnijoje, Kupiškio miesto šiaurrytinėje dalyje.

2013 m. ežeras buvo išvalytas. Po išvalymo ežero plotas padidėjo nuo 0,9 ha iki 1,7 ha, kranto linijos ilgis nuo 380 m iki 620 m. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius - 0,21 km, plotis - iki 0,11 km. Altitudė 89,7 m. Rytinis ir vakarinis krantai žemi,  užpelkėję (Varležerio pelkė), šiaurinis ir pietinis krantai sausi. Šiaurinėje pakrantėje plyti pievos, pietinėje įsikūrusi garažų bendrija, yra paminklas Lietuvos partizanams, į rytus - dalis Aukštupėnų kaimo (kolektyvinių sodų bendrija). Rytuose išteka Aukštupys (Lėvens intakas).  

## Šaltiniai
Ručiūnai

**Ručiūnai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Kulvos, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Gyvenvietės planas linijinis, ją sudaro 67 sodybos. Yra gaisrinė, degalinė. 1 km į šiaurę nuo kaimo teka Lankesa, eina Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis, už 1 km į rytus driekiasi tiesiama europinio geležinkelio Rail Baltica trasa.

## Etimologija

Pavadinimas kilo, manoma, iš ten gyvenusio pono *Ručiūno* (asmenvardinis vietovardis).

## Istorija

Kaime buvo rastas archeologinis radinys – akmeninis dviašmenis kirvis (saugomas Kauno istorijos muziejuje).

Kaimas minimas 1744 m.

1979 m. prie kaimo prijungti Salaminai.

|}

## Gyventojai

## Galerija


Ruciunai 1.jpg
Ruciunai 2.jpg
Ruciunai 5.jpg
Ruciunai 6.jpg
Ručiūnai10.jpg|Kolūkio statyti daugiabučiai
Ručiūnai3.jpg
Ručiūnai5.jpg
Ručiūnai6.jpg|Klevų gatvė
Ručiūnai15.jpg
Ručiūnai16.jpg
Ručiūnai24.jpg
Ručiūnai00.jpg
Ručiūnai01.jpg
Vimijula.jpg


## Šaltiniai
Algimantas Salamakinas

**Algimantas Salamakinas** (g. 1952 m. rugsėjo 4 d. Baroninėje, Rokiškio rajonas) – Lietuvos ir Kėdainių rajono profsąjungų, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1959–1967 m. mokėsi Mantviliškio aštuonmetėje mokykloje, 1967–1970 m. Radviliškio profesinėje technikos mokykloje, šaltkalvis. 1970–1971 m. Kėdainių rajono Karolio Požėlos kolūkio tekintojas. 1971–1973 m. tarnavo sovietinėje armijoje, atsargos kapitonas. 1972–1975 m. mokėsi rusakalbėje Kėdainių 3-oje vidurinėje mokykloje.

1973–1991 m. Kėdainių metalo konstrukcijų gamyklos, vėliau AB „Progresas“ tekintojas, kolektyvo tarybos, stebėtojų tarybos, cecho profsąjungos pirmininkas, 1991–1992 m. bendrovės stebėtojų tarybos pirmininkas.

1992–2020 m. LR Seimo narys, 1996–2000 m. Valdymo reformų ir savivaldybių komiteto pirmininkas, 2001–2004 m. ir 2008–2012 m. Etikos ir procedūrų komisijos pirmininkas, 2004–2008 m. Jaunimo ir sporto komisijos pirmininkas, 2012–2016 m. Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas.

1990–1995 m. Kėdainių rajono tarybos deputatas, prezidiumo narys, 1997–2000 m. ir 2000–2003 m. Kėdainių rajono savivaldybės tarybos narys. Tarybos nariu buvo išrinktas ir 2002 m. gruodžio mėn. bei 2007 m. vasario mėn., bet mandato atsisakė.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, nuo 1992 m. LDDP pirmininko pavaduotojas. Nuo 2001 m. sausio mėn. Lietuvos socialdemokratų partijos ir LSDP tarybos narys, nuo 2005 m. Kėdainių skyriaus pirmininko pavaduotojas.

## Kita veikla
2003 m. surengtoje „Auksinių svogūnų“ įteikimo ceremonijoje kartu su Geltona atliko parodijuotą „Boney M“ hitą „Geltonos Babilono upės, etikmatj!“. 2008 m. su ta pačia vokaliste sudainavo humoristinę dainą „Etik matj“, jis buvo apskųstas jo vadovaujamai Seimo Etikos ir procedūrų komisijai.

## Įvertinimas
* 2004 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius 
* 2007 m. Sporto garbės kryžius

## Šaltiniai
Romualdas Lengvinas

**Romualdas Lengvinas** (1930 m. liepos 1 d. Kaune – 2019 m. sausio 20 d.) – pedagogas, socialinių mokslų daktaras, Lietuvos politinis veikėjas.

## Biografija

1941 m. baigė Kauno V. Kudirkos pradžios mokyklą, 1946 m. 9 klases Kauno 6-oje vidurinėje mokykloje, 1952 m. Panevėžio mokytojų seminariją, 1960 m. Šiaulių pedagoginį institutą, 1965 m. baigė Vilniaus universitetą, žurnalistas, 1982 m. baigė Vilniaus universiteto aspirantūrą, socialinių mokslų daktaras.

1946–1952 m. mokytojavo pradinėse mokyklose, 1952–1957 m. Mantviliškio pradinės mokyklos direktorius, 1957–1967 m. Gudžiūnų kolūkio valdybos pirmininkas, 1967–1979 m. Kėdainių 2–osios vidurinės mokyklos direktorius. 1979–1980 m. Pedagogikos Mokslo tiriamojo instituto mokslo darbuotojas, 1980–2004 m. Akademijos vidurinės mokyklos direktorius, Kėdainių Jonušo Radvilos kolegijos dėstytojas. Nuo 2004 m. Akademijos vidurinės mokyklos etikos mokytojas.

1990–2001 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, Kėdainių rajono tarybos narys, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Kėdainių rajono skyriaus narys. Nuo 2005 m. skyriaus pirmininko pavaduotojas, LSDP Etikos ir procedūrų komisijos narys.

1995–1997 m., 1997–2000 m., 2003–2007 m. ir nuo 2007 m. Kėdainių rajono savivaldybės tarybos narys. 1997–2000 m. valdybos narys, Švietimo, kultūros ir sporto komiteto pirmininkas.

Lietuvos etinės kultūros draugijos *Ethos* valdybos narys. Vaikai Dalius, Giedrius.

## Išnašos
Krekas

**Krekas** ( – pavadinimas duotas, dėl rūkant girdimo traškesio) – narkotinė medžiaga, gaminama iš kokaino chlorido ir kepimo miltelių. Praktiškai, bet kokia silpna bazė gali būti panaudota vietoje kepimo miltelių, netinka tik šarmai, nes jie hidrolizuotų patį kokainą į neaktyvią medžiagą. Tačiau kepimo miltelių paprasčiausia gauti. Traškesys girdimas dėl medžiagoje esančio vandens. Krekas atrodo kaip pilkšvos ar baltos spalvos gabalėliai arba dribsniai. Rūkomas grynas arba sumaišytas su tabaku, o kartais ir marihuana. Jis veikia apie 5 minutes.

Krekas sukelia stiprią priklausomybę.
Pumpurai

**Pumpurai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Mažeikių. Kaime yra Ventos geležinkelio stotis.

## Istorija

Literatūros šaltiniuose nurodoma, kad Kontros upelio ir Ventos santakoje yra Pumpurų piliakalnis.

1872 m. pro Pumpurų kaimą buvo nutiesta geležinkelio linija ir čia pastatyta Ventos geležinkelio stotis su 3 atsarginiais keliais ir keletu pastatų, geležinkelio tiltas per Ventą. Carinės Rusijos pareigūnai ją oficialiai vadindavo ***Vindava***, kaizerio vokiečiai pakabino iškabą „Wenta“. Po karo stočiai prigijo ***Ventos*** vardas.

## Gyventojai

1923 m. kaime buvo 54 sodybos su 330 gyventojų. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Dautarai

**Dautarai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Židikų. Išlikęs Dautarų dvaras, rūmų pastatui būdinga vokiškos architektūros stilius, šalia jo yra 8 ha ploto parkas su alėjomis, daugybe senų medžių, telkšo tvenkinys. Iki 2005 m., kai dvarą įsigijo bajoriškų šaknų turintys Juknevičiai, jis priklausė buvusiai diktorei, taip pat bajoriškų šaknų U. Nasvytytei.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Portugalijos Timoras

**Portugalijos Timoras** – buvęs Rytų Timoro vardas (1596–2002), tuo metu, kai jis priklausė Portugalijai. Tuo laikotarpiu Portugalija dalinosi Timoru su Nyderlandų Rytų Indija.

Nors Antrojo Pasaulinio karo metu Portugalija laikėsi neutraliteto, 1941 gruodį Portugalijos Timoras buvo okupuotas Australijos ir Nyderlandų pajėgų, kurie laukė japonų invazijos. Kai 1942 m. vasarį japonai okupavo Timorą, Sąjungininkai ir timoriečių savanoriai įtraukė juos į partizaninį karą. Kovose žuvo 40000-70000 timoriečių.

Po 1949 m. olandų kolonijos tapo nepriklausoma Indonezija. 1975 m. Portugalijos Timoras paskelbė savo nepriklausomybę ir pakeitė vardą į Rytų Timorą. Tačiau greitai sekė indoneziečių invazija ir aneksija.

Portugalijos ir tarptautiniu požiūriu Portugalijos Timoras nustojo egzistuoti tik 2002 m. gegužės 20 d. dieną, nes tą dieną teritorija dar kartą įgavo nepriklausomybę, tapdamas Rytų Timoru.

Iki 1975 m. Portugalijos Timoro valiuta buvo Portugalijos Timoro eskudo, kuris buvo susietas su Portugalijos eskudo. Po Indonezijos aneksacijos buvo naudojama Indonezijos rupija, šiuo metu JAV doleris.

## Taip pat skaitykite
* Rytų Timoro istorija
Obeliškiai

**Obeliškiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Židikų. Išlikusi dvarvietė, liepų alėja, telkšo Obeliškių tvenkinys, yra užtvanka.

## Istorija

Kaimas įkurtas išdalijus Sugaudžių dvaro žemę.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Muzikos enciklopedija

**Muzikos enciklopedija** – enciklopedinis muzikos žinynas lietuvių kalba.

Tai bendras Mokslo ir enciklopedijų leidybos instituto, Lietuvos muzikos akademijos ir jos Muzikologijos instituto projektas. Mokslinės redakcinės tarybos pirmininkas – Juozas Antanavičius.

## Apimtis
Muzikos enciklopediją sudarys trys iliustruoti tomai (kiekvieno tomo apimtis – apie 85 leidybos lankus). Formatas – 21 x 27 cm, puslapių skaičius – 560.

## Tomai
* I tomas (A–H), 2000 m.
* II tomas (I–N), 2003 m.
* III tomas, 2006 m.

## Turinys

Muzikos enciklopedijoje aprašoma pačių įvairiausių šalių ir epochų liaudies bei profesionalioji (muzikinė) kūryba, muzikinio gyvenimas, muzikos kūriniai, operos ir baleto teatrai, muzikinės ir koncertinės organizacijos, žymūs festivaliai, konkursai, muzikos mokymo mokyklos ir įstaigos, muzikos leidyba. Enciklopedijoje gaus žinių apie kompozitorius, muzikos atlikėjus ir kolektyvus, muzikologus; pateikiami muzikos teorijos pagrindai.

Daug dėmesio skiriama lietuvių ir Lietuvos muzikinei kultūrai, ties atitinkamais straipsniais yra nurodomi atitinkami ryšiai su Lietuva.

Enciklopedijoje yra ir muzikos terminų, lietuviškos muzikos terminijos naujovių; šalia kai kurių skolinių ar svetimžodžių pateikiami jų lietuviški pakaitai, pakoreguota tarptautinių terminų transkripcija.

Užsienio muzikų pavardės pateikiamos originalo forma, o skliausteliuose nurodoma tartis ir kirčiavimas. Kiekvieno tomo pabaigoje galima rasti antraštinių adaptuotų pavardžių rodyklę; Muzikos enciklopedijoje pateikiami adaptuoti (pagal tarimą) vietovardžiai. Kūrinių pavadinimai pateikiami originalo bei lietuvių kalbomis. Kiekvieno tomo pabaigoje pridedamas operos vaidmenų sąrašas.

## Literatūra
* Muzikos enciklopedija. MELI, 2000-2006.
Kvistė

**Kvistė** – upė šiaurės vakarų Lietuvoje, Skuodo ir Mažeikių rajonuose; Varduvos kairysis intakas. Prasideda ties Skėrių kaimu, 10 km į šiaurės vakarus nuo Sedos. Teka į šiaurės rytus, aukštupyje teka Raudonosios durpyno pakraščiu. Žemupyje pasuka labiau link rytų, teka lygiagrečiai su Varduva, smarkiai meandruoja. Įteka į Varduvą 20 km nuo jos žiočių, ties Kukių kaimu.

Intakai: Poškupis, Gabižius, Gedvydas, Dubupis, Vičupis, Lašišupis, Nurupis (visi kairieji).

Vidutinis nuolydis – 192 cm/km. Gyvenvietės prie Kvistės: Tvaskučiai, Pakvistis, Ukrinai, Bukančiai, Kukiai.

Upėvardis neaiškios kilmės, jam giminiškų vandenvardžių nėra. Galimai upėvardžio pirmykštė lytis **Kivistė* tos pat kilmės kaip  – „akmenuota vieta“.

## Nuorodos


Vaizdas:Kviste.JPG|Kvistė ties Ukrinais
Vaizdas:Kviste2.jpg
Smitfildas

**Smitfildas** – miestelis Virdžinijos valstijoje, JAV. 2010 metų surašymo duomenimis, jame gyveno 8089 gyventojai. Mėsos pramonė (Smitfildo kumpio gamyba).
Anglų mėgėjų futbolo rinktinė

**Anglų mėgėjų futbolo rinktinė** – mėgėjų futbolo komanda, atstovavusi Angliją iki 1974 metų. 

## Isorija
Rinktinė suburta XX a. pradžioje, kai į pagrindinę rinktinę daugiausiai patekdavo tik profesionalūs futbolininkai.

Komanda XX a. 1-2 dešimtmečiais sėkmingai žaidė tarptautines rungtynes, taip pat atstovavo Didžiąją Britaniją olimpinėse žaidynėse (1908-1912 m.).

Rinktinė egzistavo iki 1974 metų, kai Anglijos futbolo asociacija (FA) nebeskyrė profesionalų nuo mėgėjų.
Rytų Timoro vėliava

**Rytų Timoro vėliava** – oficiali Rytų Timoro valstybės vėliava, priimta 2002 metais. Rinkimus laimėjus FRETILIN (*Frente Revolucionária de Timor-Leste Independente*), buvusiam judėjimui už Rytų Timoro nepriklausomybę (po atgavimo tapusi politinė partija), buvo sugrąžinti dauguma simbolių, kurie buvo sukurti 1975 m. Tarp jų buvo ir vėliava, kuri yra kiek modifikuota pačios FRETILIN vėliava. Tai vienintelis nacionalinis simbolis, aprašytas šalies konstitucijoje.

## Oficialus šalies vėliavos aprašymas
* Vėliava yra stačiakampio formos ir jame suformuoti du lygiašoniai trikampiai, kurių pagrindai sutampa. Vienas trikampis juodas ir jo aukštis yra lygus vienai trečiajai uždengto geltono trikampio ilgio, kurio aukštis lygus pusei vėliavos ilgio. Juodo trikampio centre yra balta penkiakampė žvaigždė, reiškianti šviesą, kuri veda. Vienas iš baltos žvaigždės kampų yra pasuktas į viršutinį dešinį vėliavos kraštą. Likusi vėliavos dalis yra raudona.

* Spalvų reikšmės:
** Geltona – kolonizacijos palikti pėdsakai
** Juoda – tamsa, kurią reikia nugalėti
** Raudona – kova už tautinę nepriklausomybę
** Balta – taika

: (Vertimas iš Demokratinės Rytų Timoro Respublikos Konstitucijos, II dalies, 15 skyriaus)

## Ankstesnės vėliavos
Timoriečių politinės partijos ir organizacijos buvo pasiūliusios kitokią vėliavą per pirmąjį Rytų Timoro Nacionalinį Suvažiavimą, kuris įvyko 1998 balandį Portugalijoje. Iš pradžių ši vėliava buvo FALINTIL, Rytų Timoro Išlaisvinimo Armijos (*Forças Armadas de LIbertação Nacional de Timor Leste*), vėliava. Dėl FALINTIL populiarumo buvo pasiektas bendras susitarimas pritaikyti jai laikinos Rytų Timoro vėliavos statusą. 2002 ji buvo pakeista dabartiniu dizainu.

Kuriant konstituciją ir svarstant vėliavos dizainą buvo siūloma pridėti dar ir žalią spalvą, tačiau, ją priėmus, pasikeitė tik kai kurios jos apibrėžimo detalės. Prieš tai figūravusi violetinė - raudona spalva virto tik raudona, o auksinė - geltona tapo tiesiog geltona. Be to, geltona spalva pakeitė ir reikšmę: juodraščiuose simbolizavusi tautos gerovę, turtingumą, galutinis variantas apibrėžė kolonizacijos paliktus pėdsakus.
Rytų Timoro herbas

**[[Rytų Timoras|Rytų Timoro]] herbas** patvirtintas 2007 m. sausio 18 d. Herbas remiasi projektu, naudotu dar nuo vienašalio nepriklausomybės paskelbimo 1975 m. lapkričio 28 d. Herbo centre – Kalašnikovo automatas (taip pat kaip ir Mozambiko ir Zimbabvės herbuose). Devizas portugalų kalba – „Unidade, Acç ã o, Progresso“ („Vienybė, Veiksmas, Progresas“).
Švedijos vyrų futbolo rinktinė

**Švedijos vyrų futbolo rinktinė** () – Švedijai atstovaujanti futbolo komanda, kurią kontroliuoja Švedijos futbolo asociacija. Rinktinės aukščiausi pasiekimai – aukso medalis 1948 metų olimpinėse žaidynėse, 2 vieta 1958 metais Švedijoje rengtame pasaulio čempionate, dviejuose pasaulio čempionatuose užimta trečia vieta.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose

## Dalyvavimas Europos čempionatuose

## Dalyvavimas [[Olimpinės žaidynės|Olimpinėse žaidynėse]]
* 1900 – *nedalyvavo*
* 1904 – *nedalyvavo*
* 1908 – 4 vieta
* 1912 – I etapas
* 1920 – ketvirtfinalis
* 1924 – **bronza**
* 1928 – *nedalyvavo*
* 1936 – I etapas
* 1948 – **nugalėtojai**
* 1952 – **bronza**
* 1984 – *nedalyvavo*
* 1988 – ketvirtfinalis
* 1992 – ketvirtfinalis
* 1996–2004 – *neįveikė atrankos*

## Žymesni žaidėjai

* Kennet Andersson
* Patrik Andersson
* Jesper Blomqvist
* Tomas Brolin
* Martin Dahlin
* Ralf Edström
* Gunnar Gren
* Kurt Hamrin

* Glenn Hysén
* Zlatan Ibrahimović
* Ove Kindvall
* Henrik Larsson
* Nils Liedholm
* Anders Limpar
* Fredrik Ljungberg
* Roland Nilsson

* Torbjörn Nilsson
* Gunnar Nordahl
* Thomas Ravelli
* Sven Rydell
* Lennart Skoglund
* Glenn Strömberg
* Jonas Thern
* Pär Zetterberg

## Treneriai

* 1908 Ludvig Kornerup
* 1909–1911 Wilhelm Friberg
* 1912 John Ohlson
* 1912–1913 Ruben „Massa“ Gelbord
* 1914–1915 Hugo Levin
* 1916 Frey Svenson
* 1917–1920 Anton Johanson
* 1921–1936 John „Bill“ Pettersson

* 1937 Carl „Ceve“ Linde
* 1938–1942 Gustaf „Gurra“ Carlson
* 1942 *Atrankos komitetas*
* 1943–1956 Rudolf „Putte“ Kock
* 1957–1961 Eric Person
* 1962–1965 Lennart Nyman
* 1966–1970 Orvar Bergmark
* 1971–1979 Georg „Åby“ Ericson

* 1980–1985 Lars „Laban“ Arnesson
* 1986–1990 Olle Nordin
* 1990 Nils Andersson
* 1991–1997 Tommy Svensson
* 1998–1999 Tommy Söderberg
* 2000–2004 T. Söderberg ir L. Lagerbäck
* 2004–2009 Lars Lagerbäck
* 2009–2016 Erik Hamrén
* 2016- Janne Andersson

## Nuorodos

* Oficiali asociacijos svetainė
Kedonys

**Kedonys** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Butrimonių ir 9 km į vakarus nuo Pivašiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Katovicai

**Katovi̇̀cai**  (, ) – miestas-apskritis Lenkijos pietuose, Silezijos vaivadijos sostinė. Katovicai – miestas Silezijos aukštumose, apie 50 km nuo Karpatų ir 100 km nuo Sudetų kalnų. Per miestą teka Klodnicės ir Ravos upės. Sudaro aglomeraciją, kurioje gyvena ~3,5 mln. žmonių. Yra tarptautinis oro uostas, plentų ir geležinkelių mazgas.

Juodoji ir spalvotoji metalurgija, mašinų (kasybos pramonės įrenginių, prietaisų, staklių, poligrafijos mašinų, katilinių įrangos), elektrotechnikos, optikos ir tiksliųjų prietaisų, chemijos, maisto (mėsos, pieno), popieriaus, poligrafijos, siuvimo pramonė, metalo gaminių, statybinių medžiagų, porceliano, baldų, ortopedijos reikmenų gamyba. Apylinkėse – dideli akmens anglių telkiniai ir kasyklos (Silezijos baseinas).

Veikia 1968 m. įkurtas universitetas, keletas institutų, 3 teatrai (Silezijos, šokio, lėlių), filharmonija, planetariumas, zoologijos sodas, keletas muziejų, meno galerija.

## Istorija

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose paminėtas 1598 m., tačiau randama ir ankstesnių paminėjimų, kaip Dabo (1299 m.) ar Bogucicės (1299 m.) kaimelių pavadinimai, kurie tapo Katovicų miesto dalimis. 1955 m. po Stalino mirties miestas pervadintas *Stalinogrudu*, ankstesnis vardas sugrąžintas 1957 m. kovo 27 d. Katovicai Silezijos vaivadijos sostine tapo 1999 m. Miestas yra svarbiausias Aukštutinės Silezijos pramonės rajono centras.

## Ekonomika
Globalizacijos ir pasaulio miestų tyrimų tinklas Katovicus priskyrė prie „Gamma“ - pasaulinių miestų ir laiko ją kylančiu metropoliu. Pagal BVP Katovicų metropolinė teritorija yra 16-ta ekonomiškai galingiausia Europos Sąjungos miestų teritorija, kurioje sukuriama 114,5 mlrd. dolerių išeiga. Miestas yra vienas iš pagrindinių Lenkijos pramonės, prekybos ir finansų centrų, sėkmingai transformavęs savo ekonomiką iš sunkiosios pramonės į žinių ekonomiką.
Katovicų ekonomika yra diversifikuota, o darbo rinka - viena stipriausių Lenkijoje. 2019 m. duomenimis, dirba 171 839 Katovicų gyventojai, o 113 830 gyventojų važinėja į darbą mieste - pagal atvykstančiųjų į darbą srautą Katovicai užima antrą vietą šalyje po Varšuvos. 2022 m. birželio mėn. nedarbo lygis buvo itin žemas - 1,8 %. Katovicų specialioji ekonominė zona yra ketvirta tarp TOP10 pasaulio laisvųjų zonų.

## Sportas
* GKS Katowice (futbolas)
* FC Katowice (futbolas)

Katovicuose vyko 2009 m. Europos krepšinio čempionatas, 1976 m. pasaulio ledo ritulio čempionatas, 2025 m. Europos krepšinio čempionatas ir kt.

## Galerija

Katowice - Kamienica na rogu Stawowej i Mickiewicza nocą.jpg|Miesto centras
Katovicai2.jpg|Vakarinis miestas


## Šaltiniai
Mikalavas

**Mikalavas** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Pivašiūnų, dešiniajame Varėnės krante. Yra biblioteka.

## Istorija

XIX a. Mikalavas buvo rusų sentikių kaimas, 1877 m. jame buvo 17 kiemų ir 116 gyventojų. Vietovė priklausė Domantonių seniūnijai Alovės valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dramblio Kaulo Kranto vyrų futbolo rinktinė

**Dramblio Kaulo Kranto vyrų futbolo rinktinė** – futbolo komanda, atstovaujanti Dramblio Kaulo Krantui. Komandos pravardė – „drambliai“ ().

Aukščiausias rinktinės pasiekimas – laimėta Afrikos Tautų Taurė 1992 metais, kai nugalėjo Ganą vienoje ilgiausiai tarptautinėse rungtynėse trukusių baudinių serijų (laimėjo 11:10) Istorija pasikartojo 2015 m., kai čempionato finale Dramblio Kaulo Kranto futbolininkai vėl po baudinių serijos (9:8) nugalėjo Ganą. 2006 metais rinktinė pirmą kartą pateko į pasaulio čempionatą, po to – dar du kartus iš eilės. Dramblio Kaulo Krantas 2024 m. laimėjo namie vykusį Afrikos čempionatą, nors vos įveikė grupės etapą.

## Dalyvavimas čempionatuose

### Pasaulio čempionatas

 finalinio etapo grupės varžybose pralaimėjo  ir  rinktinėms, iškovojo vieną pergalę prieš  rinktinę ir užėmusi trečią vietą grupėje, į aštuntfinalį nepateko. 2010 m. čempionate rinktinė vėl pateko į „mirtininkų grupę“, kur sužaidė lygiosiomis su Portugalija, pralaimėjo Brazilijai ir nugalėjo Šiaurės Korėją. To nepakako rinktinei patekti į kitą etapą.

### Afrikos Tautų taurė

* 1957–1963 – 
* 1965 –  3 vieta
* 1968 –  3 vieta
* 1970 – 4 vieta
* 1972 – 
* 1974 – I etapas
* 1976 – 
* 1978 – 
* 1980 – I etapas
* 1982 – 
* 1984 – I etapas
* 1986 –  3 vieta
* 1990 – I etapas
* 1992 –  **nugalėtojai**
* 1994 –  3 vieta
* 1996 – I etapas
* 1998 – ketvirtfinalis
* 2000 – I etapas
* 2002 – I etapas
* 2004 – 
* 2006 –  2 vieta
* 2008 – 4 vieta
* 2010 – ketvirtfinalis
* 2012 –  2 vieta
* 2013 – ketvirtfinalis
* 2015 –  **nugalėtojai**
* 2017 – I etapas
* 2019 – ketvirtfinalis
* 2021 – aštuntfinalis
* 2023 –  **nugalėtojai**
* 2025 – ketvirtfinalis

### FIFA Konfederacijų taurė
* 1992 – 4 vieta
* 1995–2017 – 

## Treneriai

*  Robert Nouzaret
*  Philippe Troussier 1993
*  Henri Michel 2004–2006
*  Uli Stielike 2006–2008
*  Gérard Gili 2008
*  Uli Stielike 2008
*  Vahid Halilhodžić 2008–2010
*  Sven-Göran Eriksson 2010
*  François Zahoui 2010–2012
*  Sabri Lamouchi 2012–2014
*  Hervé Renard 2014–2015
*  Michel Dussuyer 2015–2017
*  Marc Wilmots 2017
*  Ibrahim Kamara 2018–2020
*  Patrice Beaumelle 2020–2022
*  Jean-Louis Gasset 2022–2024
*  Emerse Faé 2024–

## Žymesni žaidėjai
* Didier Drogba (2002–2014)
* Bonaventure Kalou (1998–2006)
* Kolo Touré (2000–2015)
* Emmanuel Eboué (2004–2013)
* Didier Zokora (2000–2014)
* Salomon Kalou (2007–2017)
* Laurent Pokou (1967–1980)
* Yousouf Falikou Fofana (1983–1992)
* Alain Gouaméné (1987–2000)
* Ibrahima Bakayoko (1996–2002)
* Souleymane Bamba (2008–2014)
* Yaya Touré (2004–2015)
* Gervinho (2007–2021)
* Sébastien Haller (2020–)
* Aruna Dindane (2000–2010)

## Šaltiniai
Žagariai (Alytus)

**Žagariai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Punios. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą teka smulkūs Nemuno intakai – Žagaris, Kiokšlys. Keliai į Punią, Kružiūnus, Pievagalius.

## Gyventojai

## Galerija

Žagariai, Lithuania - panoramio (18).jpg|Apleisti ūkiniai statiniai
Žagariai, Lithuania - panoramio (6).jpg|Kaimo kryžius 


## Šaltiniai
Skraičionys

**Skraičionys** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Kedonių, prie kelio .

## Istorija

1970–1977 m. Skraičionys buvo Jurgelionių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Serbijos vyrų futbolo rinktinė

**Serbijos vyrų futbolo rinktinė** () – futbolo komanda, atstovaujanti Serbijai. Jugoslavijos bei Serbijos ir Juodkalnijos rinktinių įpėdinė.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose

## Dalyvavimas Europos čempionatuose

## Žymiausi žaidėjai
Žaidę nuo 2006 m.:
* Branislav Ivanović (2005–2018)
* Sergej Milinković-Savić (2017–)
* Savo Milošević (1994–2008)
* Aleksandar Mitrović (2013–)
* Dejan Stanković (1998–2013)
* Vladimir Stojković (2006–2018)
* Dušan Tadić (2008–)
* Zoran Tošić (2007–2016)
* Nemanja Vidić (2002–2011)
* Nikola Žigić (2004–2011)

## Treneriai


*  Javier Clemente (2006–2007)
*  Miroslav Đukić (2007–2008)
*  Radomir Antić (2008–2010)
*  Vladimir Petrović (2010–2011)
*  Siniša Mihajlović (2012–2013)
*  Dick Advocaat (2014)
*  Radovan Ćurčić (2014–2016)
*  Slavoljub Muslin (2016–2017)
*  Mladen Krstajić (2017–2019)
*  Ljubiša Tumbaković (2019–2020)
*  Dragan Stojković (2021–)


## Nuorodos

* Oficiali asociacijos svetainė
Ryliškiai

**Ryliškiai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Makniūnų. Seniūnaitijos centras. Iš vakarų prieina Noškūnų miškai, šiaurėje telkšo ežeras Gervaraistis. Pro kaimą eina kelias , atšaka į Klepočius.

Stovi Ryliškių Šv. Monikos bažnyčia (atstatyta 1993 m.), biblioteka. Kultūros namuose įrengta Rojaus Mizaros (1895–1967) ekspozicija. Lietuvos nepriklausomybės paminklas – šauliams, žuvusiems už Lietuvos laisvę, pastatytas 1930 m. Memorialinis ansamblis gretimo Klepočių kaimo tragedijai atminti (architektas R. Balčius), pastatytas 1990 m. 1944 m. gruodžio 24-25 dienomis buvo sovietinių kareivių sudegintos Jurgio Čapliko, Petro Čapliko, Juliaus Navagracko, Roko Jankausko ir Vaclovo Prėskienio sodybos. Paminklas gaisre žuvusiam Juliui Čaplikui (autorius R. Navickas), pastatytas 1998 m.

## Etimologija

Tai asmenvardinis vietovardis, sudarytas iš asmenvardžio *Ryliškis* daugiskaitos.

## Istorija

Minimi nuo 1744 m. XIX a. pab. Ryliškių kaimas ir palivarkas pateko į Trakų apskrities Merkinės valsčių, Netiesų apylinkę. Dvaras buvo Šachnų valda.

Nemuno vingyje Antrojo pasaulinio karo metu buvo įsikūrusi Prancūzijos lakūnų eskadrilė „Normandija-Nemunas“. Apylinkėse veikė „Šarūno“ partizanų būrys.

Sovietmečiu buvo „Nemuno“ kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė Ryliškių pagrindinė mokykla (įkurta 1916 m. kaip pradinė), kultūros namai (nuo 1952 m.), biblioteka, felčerių ir akušerių punktas, ryšių skyrius, ambulatorija, buitinio aptarnavimo dirbtuvės.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Julius Čaplikas (1888–1941), tarpukario Lietuvos vidaus reikalų ministras.
* Bronius Juralevičius (1928–), inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Ryliškiai (sud. Scholastika Kavaliauskienė). – Alytus: Alytaus spaustuvė, 2008. – 152 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-706-31-1
*
Bražuolė

:: *Apie upelį žr. [[Bražuolė (upė)]]*.

**Bražuolė** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Trakų, prie kelio . Per kaimą teka Bražuolė. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka. Šiauriniame pakraštyje yra saugomas Krakovskio akmuo.

## Istorija

Apylinkėse gyventa dar bronzos amžiuje, prie kaimo yra I tūkstantmečio pr. m. e. – XIV a. senovės gyvenvietė, išlikęs IX a. – XII a. Bražuolės pilkapynas, vadinamas Kapčiais. Bražuolės upės kairiajame krante yra Bražuolės piliakalnis, kuriame buvo Bražuolės pilis, XIV a. įėjusi į Vilniaus gynybinę sistemą. Istoriniuose šaltiniuose Bražuolė minima 1382 m. – joje pasirašyta Bražuolės sutartis tarp kunigaikščio Jogailos ir Kryžiuočių ordino dėl nepuolimo, kuri buvo nukreipta prieš Kęstutį.

1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tabalenka

**Tabalenka** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Kedonių, prie Akilnos upelio.

## Gyventojai

## Galerija

Tabalenka, Lithuania - panoramio (3).jpg|Kaimo kryžius
Tabalenka, Lithuania - panoramio (5).jpg|Prie stotelės
Tabalenka, Lithuania - panoramio.jpg|Senas pakelės beržas


## Šaltiniai
Raižiai

**Raižiai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Punios ir 5 km į pietvakarius Butrimonių, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Kaime yra Raižių mečetė (pastatyta 1889 m., kultūros paminklas), įsikūrusi musulmonų religinė bendruomenė. Kaimo laukuose yra kelerios senos totorių kapinaitės. Raižių paštas yra Norgeliškėse.

600-ųjų Žalgirio mūšio metinių proga, 2010 m. birželio 26 d. atidengtas Vytauto paminklas (skulptorius Jonas Jagėla). Tai yra vienintelis pamiklas Vytautui atidengtas po nepriklausomybės atkūrimo. Ta pačia proga prie mečetės sumontuoti Jono Naviko sukurti du saulės laikrodžiai, kurių vienas rodo vietos laiką, antrasis – Griunvaldo (Lenkija).

## Istorija

Gyvenvietė įsikūrė XV a. Apie Raižius buvo 9 kaimai, kuriuose anksčiau gyveno vien totoriai. Manoma, kad jau XVI a. pradžioje čia stovėjo Raižių mečetė. Apie 1630 m. kaime buvo 44 totorių namai.

XX a. tarpukariu buvo totorių musulmonų parapija.

2010 m. birželio 26 d. atidengtas Vytauto paminklas (skulpt. Jonas Jagėla). Tai yra vienas iš kelių paminklų Vytautui, atidengtų po 1990 m. Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo. Ta pačia proga prie mečetės sumontuoti Jono Naviko sukurti du saulės laikrodžiai, kurių vienas rodo vietos laiką, antrasis – Griunvaldo (Lenkija).

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Chaleckis (1807–1883) – 1863 m. sukilimo generolas, Rusijos imperijos kariuomenės generolas-majoras.

## Galerija

Raižiai, ženklas.JPG|Riboženklis kelyje 
Raižiai, gatvė.JPG|Pagrindinė gatvė
Raižiai, tvenkinys.JPG|Tvenkinys


## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Budraičiai

**Budraičiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Tytuvėnų, greta kelio . Seniūnaitijos centras. Yra Tytuvėnų jaunimo mokykla, Kelmės profesinio rengimo centro Tytuvėnų skyrius. Su Tytuvėnais jungia asfaltuotas dviračių takas.

## Istorija

Sena žiemgalių gyvenvietė. Pietvakariuose stūkso Gyžės kalva vadinami Budraičių senkapiai. Pietiniame kalvos šlaite rastas V a. – VI a. kapas, pavienių to laikotarpio dirbinių, keturi XVI a. – XVII a. kapai.

XIX a. pab. buvo *[[okolica]]* Šiluvos valsčiuje, žemes čia valdė Ivaškevičiai ir Pacauskai.

Sovietmečiu buvo Tytuvėnų tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė felčerių ir akušerių punktas, profesinė, pagrindinė mokyklos, kultūros namai, biblioteka.

|}

## Gyventojai

## Galerija

Budraičiai, rodyklės.JPG|miniatiūra|Rodyklės į Budraičius nuo plento
Budraičiai, sena dekoracija.JPG|Sovietmečio dekoracija žemės ūkio tema
Budraičiai (Kelmės raj.).JPG|Rytinė kaimo dalis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Budraičių bendruomenė