Bananas (gentis)

: *Šis straipsnis apie bananų gentį. Apie kai kurių genties rūšių vaisių skaitykite straipsnį – [[bananas]].*

**Bananai** (*Musa*) – bananinių (*Musaceae*) šeimos žolinių augalų gentis, kurioje yra apie 70 rūšių. Auga daugiausia tropinio ir subtropinio klimato šalyse Afrikoje, Azijoje ir Okeanijoje. Daug valgomų bananų plantacijomis auginama Centrinės Amerikos kraštuose. Didžiausia bananų augalų įvairovė sutinkama Malaizijoje ir Indonezijoje.
  
Nepaisant dydžio, bananų genties augalai neturi sumedėjusio kamieno, t. y., yra žoliniai augalai, o netikrą kamieną sudaro susispietę milžiniški lapkočiai. Augalas gali išaugti iki 9 m aukščio ir yra tarp aukščiausių šių laikų žolinių augalų. Lapai labai dideli (iki 4 m ilgio). Žiedai susitelkę kekės pavidalo žiedynuose. Vaisiai vadinami **[[bananas|bananais]]** (kitose pasaulio kalbose, pvz., ispanų, vaisių pavadinimas skiriasi priklausomai nuo rūšies.

## Taksonomija ir klasifikacija
Genties pavadinimas (*Musa*) pirmąkart pavartotas Karlo Linėjaus 1753 m. Pats žodis yra arabiško žodžio vaisiui apibūdinti, *mauz* (موز), lotynizacija. *Mauz* minimas kaip *Musa* į lotynų kalbą išverstoje Avicenos parengtoje XI a. arabų enciklopedijoje *[[Medicinos kanonas]]*. Tuo tarpu anot Rodžerio Blenčo, pirminis žodžio *musa* šaltinis transnaujagvinėjiškosiose kalbose, iš kurių žodis kaip skolinys atkeliavo į austroneziečių kalbas, o per jas – į Aziją, per Indijos dravidų kalbas pateko į persų, graikų ir arabų kalbas kaip žodis klajoklis ():

:

Žodis *bananas* į lietuvių kalbą galėjo atkeliauti per rusų kalba, o į šią – iš ispanų arba portugalų kalbos. Į minėtas dvi kalbas žodis galėjo patekti iš volofų kalbos.

Iki pat XX a. penktojo dešimtmečio bananai ir plantanai buvo klasifikuojami suteikiant binarinius pavadinimus pagal Linėjaus pavyzdį, tarytum jie būtų atskiros rūšys. Dabar valgomieji bananai turi labai painią taksonomiją dėl hibridų, mutacijų, selekcijos. Dauguma valgomų bananų yra besėkliai (būdinga partenokarpija), todėl sterilūs ir dauginami vegetatyviniu būdu. Hibridinių rūšių užvardinimas į bananų botaniką įvedė nemažai painiavos.

### Rūšys
2013 m. duomenimis, Pasaulinis augalų šeimų kontrolinis sąrašas () įtraukia 68 rūšis ir du pirminius hibridus. Į skirsnius klasifikuojama pagal chromosomų skaičių ir morfologiją.

# *M*. skirsnis *Eumusa* Cheesman (2n = 2x = 22)
# *M*. skirsnis *Rhodochlamys* (Baker) Cheesman (2n = 2x = 22)
# *M*. skirsnis *Australimusa* Cheesman (2n = 2x = 20)
# *M.* skirsnis *Callimusa* Cheesman (2n = 2x = 20)

#### ''Callimusa''

Raidės [A] ir [C] nurodo senesnį suskirstymą į *Australimusa* ir *Callimusa* skirsnius.
* ''M.''&nbsp;×&nbsp;''alinsanaya'' R.V.Valmayor [A]
* ''M.&nbsp;azizii'' Häkkinen
* ''M.&nbsp;barioensis'' Häkkinen
* ''M.&nbsp;bauensis'' Häkkinen & Meekiong [C]
* ''M.&nbsp;beccarii'' N.W.Simmonds [A]
* ''M.&nbsp;boman'' Argent [A]
* ''M.&nbsp;borneensis'' Becc. [C]
* ''M.&nbsp;bukensis'' Argent [A]
* ''M.&nbsp;campestris'' Becc. [C]
* ''M.&nbsp;coccinea'' Andrews [C]
* ''M.&nbsp;exotica'' R.V.Valmayor [C]
* ''M.&nbsp;fitzalanii'' F.Muell. [A] – išnykęs
* ''M.&nbsp;gracilis'' Holttum [C]
* ''M.&nbsp;hirta'' Becc. [A]
* ''M.&nbsp;insularimontana'' Hayata [A]
* ''M.&nbsp;jackeyi'' W.Hill [A]
* ''M.&nbsp;johnsii'' Argent [A]
* ''M.&nbsp;lawitiensis'' Nasution & Supard. [C]
* ''M.&nbsp;lokok'' Geri & Ng
* ''M.&nbsp;lolodensis'' Cheesman [A]
* ''M.&nbsp;maclayi'' F.Muell. ex Mikl.-Maclay [A]
* ''M.&nbsp;monticola'' M.Hotta ex Argent [A]
* ''M.&nbsp;muluensis'' M.Hotta [A]
* ''M.&nbsp;paracoccinea'' A.Z.Liu & D.Z.Li [C]
* ''M.&nbsp;peekelii'' Lauterb. [A]
* ''M.&nbsp;salaccensis'' Zoll. ex Backer [A]
* ''M.&nbsp;textilis'' Née [A] &ndash; Abacá &ndash; pluoštinis bananas
* ''M.''&nbsp;×&nbsp;''troglodytarum'' L. [A]
* ''M.&nbsp;tuberculata'' M.Hotta [A]
* ''M.&nbsp;violascens'' Ridl. [C]
* ''M.&nbsp;viridis'' R.V.Valmayor et al.
* ''M.&nbsp;voonii'' Häkkinen

#### ''Ingentimusa''
* ''M.&nbsp;ingens'' N.W.Simmonds

#### ''Musa'' skirsnis (įskaitant ''Rhodochlamys'')

* ''M.&nbsp;acuminata'' Colla &ndash; laukinis sėklinis bananas, vienas iš pagrindinių dviejų maistui auginamų bananų protėvių
** ''M. acuminata'' porūšis ''zebrina'' [= *M.&nbsp;sumatrana*]
* ''M.&nbsp;aurantiaca'' G.Mann ex Baker
* ''M.&nbsp;balbisiana'' Colla &ndash; laukinis sėklinis bananas, vienas iš pagridinių dviejų maistui auginamų bananų protėvių
* ''M.&nbsp;banksii'' F.Muell.
* ''M.&nbsp;basjoo'' Siebold & Zucc. ex Iinuma &ndash; japoninis pluoštinis bananas
* ''M.&nbsp;cheesmanii'' N.W.Simmonds
* ''M.&nbsp;chunii'' Häkkinen
* ''M.&nbsp;griersonii'' Noltie
* ''M.&nbsp;itinerans'' Cheesman
* ''M.&nbsp;laterita'' Cheesman
* ''M.&nbsp;mannii'' H.Wendl. ex Baker
* ''M.&nbsp;nagensium'' Prain
* ''M.&nbsp;ochracea'' K.Sheph.
* ''M.&nbsp;ornata'' Roxb.
* ''Musa'' × ''paradisiaca'' L. = *M.&nbsp;acuminata* × *M.&nbsp;balbisiana* – paplitusi maistui naudojamo banano rūšis (hibridas)
* ''M.&nbsp;rosea'' Baker
* ''M.&nbsp;rubinea'' Häkkinen & C.H.Teo
* ''M.&nbsp;rubra'' Wall. ex Kurz
* ''M.&nbsp;sanguinea'' Hook.f.
* ''M.&nbsp;schizocarpa'' N.W.Simmonds
* ''M.&nbsp;siamensis'' Häkkinen & Rich. H.Wallace
* ''M.&nbsp;sikkimensis'' Kurz
* ''M.&nbsp;thomsonii'' (King ex Baker) A.M.Cowan & Cowan
* ''M.&nbsp;velutina'' H.Wendl. & Drude &ndash; rožinis bananas
* ''M.&nbsp;yunnanensis'' Häkkinen & H.Wang &ndash; Junano bananas, arba laukinis miškų bananas
* ''M.&nbsp;zaifui'' Häkkinen & H.Wang

#### Nežinomos pogentės

* ''M.&nbsp;arfakiana'' Argent
* ''M.&nbsp;arunachalensis'' A.Joe, Sreejith & M.Sabu
* ''M.&nbsp;celebica'' Warb. ex K.Schum.
* ''M.&nbsp;juwiniana'' Meekiong
* ''M.&nbsp;kattuvazhana'' K.C.Jacob
* ''M.&nbsp;lanceolata'' Warb. ex K.Schum.
* ''M.&nbsp;lutea'' R.V.Valmayor et al.
* ''M.&nbsp;sakaiana'' Meekiong et al.
* ''M.&nbsp;shankarii'' Subba Rao & Kumari
* ''M.&nbsp;splendida'' A.Chev.
* ''M.&nbsp;tonkinensis'' R.V.Valmayor et al.
* ''M.&nbsp;yamiensis'' C.L.Yeh & J.H.Chen

## Šaltiniai

## Nuorodos