open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Armena

**Armena** – upė Vidurio Lietuvoje bei Žemaitijoje, Raseinių raj. ir Jurbarko rajonų teritorijoje; Nemuno dešinysis intakas.

Prasideda 4 km į pietus nuo Ariogalos. Teka į pietvakarius Karšuvos žemuma. Įteka į Nemuną 3 km į vakarus nuo Seredžiaus, 4 km žemiau Dubysos žiočių.

Intakai:
* kairysis: Armeniukas, Džikų upelis;
* dešinieji: Gailupys, Žvirgždė, Dvaro upelis, Naužupis, Beržupis.

Slėnis 10–30 m gylio. 11 km nuo ištakos vaga reguliuota. Plotis 3–5 m, gylis 0,3–0,5 m. Srovės greitis iki 0,1 m/s. Vidutinis nuolydis 3,0 m/km. Vidutinis debitas 0,40 m³/s. Netoli Klausučių pastatyta Goniūnų užtvanka, kuri yra 28 ha ploto. Žemupio slėnis nuo užtvankos iki žiočių įeina į Panemunių regioninį parką.

Upėvardis siejamas žodžiais *arma* („skystas kelias, klampynė“), *armuo* („klampynė, liūnas, bedugnė, arimas“), *armena* („arimas, dirva“).


Vaizdas:Armena 2009 balandis 02.jpg|Armena, 200 metrų aukščiau žiočių.
Vaizdas:Armena 2009 balandis 01.jpg|
Vaizdas:Armena 2009 balandis 04.jpg|


## Šaltiniai
Stirlingo universitetas

**Stirlingo universitetas** – universitetas Škotijoje, Stirlingo mieste. Universitetas įkurtas 1967 metais. Stirlingo universitetas buvo pirmasis universitetas Didžiojoje Britanijoje, kuris ėmė taikyti dviejų semestrų sistemą vietoje trijų. Universitete mokosi itin daug (maždaug 19 proc.) studentų iš užsienio.
Senosios Varėnos šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Senosios Varėnos šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** (arba ***Varėnos I bažnyčia***) – bažnyčia, stovinti Senojoje Varėnoje, prie kelio , dešiniajame Merkio krante netoli Varėnės žiočių.

## Istorija

Pirmąją bažnyčią senojoje Varėnoje pastatydino Varėnos seniūnijos valdytojas Mykolas Bžostovskis. Nurodomi skirtingi bažnyčios statybos metai – 1776, 1780 ar net 1786 m., kai M. Bžostovskis jau buvo miręs. Apie 1767 m. iš Perlojos bažnyčia pervežta į Varėną, nuo 1781 m. minima parapinė mokykla. 1890 m. bažnyčia gerokai remontuota.

1915 m. rusų kariuomenei traukiantis nuo vokiečių, senoji Varėnos šv. Arkangelo Mykolo bažnyčia su jos archyvu ir kitais trobesiais sudegė, liko tik svirnas. Po pirmojo pasaulinio karo ant sudegusios bažnyčios pamatų 1921 m. pastatyta kita, medinė. Ji buvo žemais fasado bokštais, žemesne penkiasiene apside. Statybomis rūpinosi kunigas Leonas Markuckis, jas rėmė miestelio ir apylinkių gyventojai katalikai. 1944 m. liepos 12 d. bažnyčia vėl sudegė. Pamaldos buvo laikomos skirtingose vietose, kol galiausiai Kaišiadorių vyskupijos valdytojas prelatas B. Sužiedėlis parapiją pavedė aptarnauti Babriškių bažnyčios klebonui.

Nauja bažnyčia pradėta statyti kunigo P. Čivilio iniciatyva 1991 m., rudenį pašventintas kertinis akmuo, baigta statyti 1994 m., o lapkričio 6 d. ją pašventino popiežiaus nuncijus. Architektas – Gediminas Baravykas.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vieno altoriaus, vidų apšviečia stoglangis. Jos rūsyje įrengta šarvojimo koplyčia. Pastatas mūrinis, tinkuotas, dengtas cinkuota skarda, langai iš abiejų pusių. Virš pagrindinių vartų iškilęs baltas 35 m aukščio bokštas-varpinė.  

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Bažnytiniai dokumentai
Šv. Andriaus universitetas

**Sent Andruso universitetas** () – seniausias universitetas Škotijoje, įkurtas 1410-1413 metais. Jis yra trečias pagal senumą universitetas tarp anglų kalbą vartojančių šalių. Universitetas įsikūręs Sent Andruse. Tai vienas iš prestižiškiausių universitetų visoje Didžiojoje Britanijoje. Sent Andruso universitete studijuoja studentai iš daugiau kaip 100 pasaulio valstybių (tarp jų ir iš Lietuvos).

## Fakultetai

Universitetas padalintas į keturis akademinius fakultetus, kuriuos administruoja dekanai:
* Menų,
* Religinių tyrinėjimų,
* Medicinos,
* Tiksliųjų mokslų.

## Reputacija

Šiuo metu, pagal *Sunday Times Good* 2006 m. universitetų reitingus, universitetas vertinamas, kaip pats geriausias universitetas Škotijoje ir patenka tarp dešimties geriausių Didžiosios Britanijos mokslo institucijų. 

## Ryšiai su JAV
Universitetas palaiko glaudžius ryšius su JAV. Maždaug 15 proc. universitetą baigusių studentų buvo kilę iš JAV. Trys JAV nepriklausomybės aktą (1776 m.) pasirašę asmenys (James Wilson, John Witherspoon, Benjamin Franklin) studijavo šiame universitete.

## Šaltiniai
Peislio universitetas

**Peislio universitetas** () – universitetas Peislyje, Škotijoje. Universitetas įkurtas 1897 m. kaip aukštesnieji kursai.

Universitetas turi tris studentų miestelius, kurie išsidėstę keliose vakarų Škotijos vietovėse. 

Universitete daugėja studentų iš užsienio, ypač daug mokosi studentų iš Kinijos.
Aleksandra Fomina

**Aleksandra Fomina** (g. 1980 m. rugsėjo 3 d. Kaune) – Lietuvoje gyvenanti prozininkė, vertėja iš anglų, ispanų, rusų kalbų.

## Biografija
2002 m. Vytauto Didžiojo universitete įgijo anglų filologijos bakalauro laipsnį, 2004 m. Vilniaus universitete – vertimų studijų magistro laipsnį. 2007–2008 m. rašė „Literatūros ir meno“ savaitraščiui. Dalyvavo idėjų dirbtuvių „Vario Burnos“, Oskaro Koršunovo teatro, tarptautinio teatro festivalio „Sirenos“ veikloje. 2008–2009 m. rašė knygų recenzijas portalams *kulturpolis.lt*, *lrytas.lt/biblioteka*, *ore.lt*, dirbo Jono Meko vizualiųjų menų centre.

## Bibliografija
* *Nepaprastoji padėtis*: apsakymai. Vilnius : Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2004.
* *Mes vakar buvom saloje*: romanas. Kaunas: Kitos knygos, 2011.  

## Įvertinimas
* 2004 m. Lietuvos rašytojų sąjungos pirmosios knygos konkursas.
* 2012 m. Kazimiero Barėno premija už romaną „Mes vakar buvom saloje“.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Aleksandra Fomina, ''tekstai.lt''.
Burbuolė

**Burbuolė** – paprastasis augalų žiedynas.

Burbuolės ašis stora ir mėsinga, žiedai bekočiai. (ajeras, kalija, kukurūzas, žinginys).
SuperLiga (Serbija)

**Serbijos superlyga** () – pagrindinės Serbijos futbolo klubų varžybos, organizuojamos nuo 2006 metų. Čempionatą organizuoja Serbijos futbolo asociacija, čempionas iškovoja teisę atstovauti Serbiją UEFA čempionų lygos varžybose. Superlygoje dėl čempiono vardo kovoja 16 komandų.

## Istorija

Iki 2003 m. Serbijos futbolo klubai žaidė Jugoslavijos I lygoje, o 2003 m. sukurta Serbijos ir Juodkalnijos I lyga. Juodkalnijai paskelbus nepriklausomybę, lyga reorganizuota į Serbijos I lygą (Superlygą).


Jelen superliga logo.jpg | Emblema 2008–2015 m.
Serbian SuperLiga logo.svg | Emblema nuo 2022 m.


Pagal rėmėjus lyga vadinta:
* 2006–2008 m. Meridian SuperLiga
* 2008–2015 m. Jelen SuperLiga
* 2015–2019 m. Serbian SuperLiga
* 2019–2022 m. Linglong Tire SuperLiga
* 2022–2025 m. Mozzart Bet SuperLiga

## Galutinė lentelė

* Crvena zvezda tapo 2024–2025 m. sezono čempionais.

* OFK Beograd nesuteikta UEFA licencija, tad jų vieta perleista FK Radnički 1923.
* FK Tekstilac Odžaci skirta šešių taškų nuobauda dėl reglamento pažeidimų rungtynėse prieš FK IMT.

## Titulai

Per 2007–2024 m. Serbijos čempionais yra tapę tik 2 klubai, tarp kurių sėkmingesnė – „Crvena zvezda“ (11 titulų).

|-
| Crvena zvezda Beograd ||  || 2007, 2014, 2016, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023, 2024, 2025
|-
| Partizan Beograd ||  || 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2015, 2017
|}

## Čempionai

## išnašos

## Nuorodos
* Lygos svetainė
* Yugoslavia/Serbia (and Montenegro) - List of Champions (Rsssf.org)
* Samtlige mestre fra Jugoslavien / Serbien (Foot.dk)
* Mozzart Bet Super liga Srbije (Srbijasport.net)
Kekė

**Kekė** – augalų žiedynas, ant kurio ašies išsidėstę pavieniai žiedai.

* **Paprastoji kekė**: kopūstas, pakalnutė, serbentas 
* **Sudėtinė kekė**: alyva 


Image:Calluna vulgaris s.jpg|Šilinis viržis (*Calluna vulgaris*)
Image:Digitalis Purpurea.jpg|Paprastoji rusmenė (*Digitalis purpurea*)
Image:Koks cia augalas.JPG|Amerikinė fitolaka (*Phytolacca americana*)
Image:Platanthera bifolia bgiu.jpg|Dvilapė blandis (*Platanthera bifolia*)
Vienatūris

**Vienatūris**, **minivenas** – automobilio kėbulo tipo pavadinimas.
Šiaurės Amerikoje paprastai vadinamas *minivan*.

Tai talpus keleivinis lengvasis automobilis, dažnai su trimis sėdynių eilėmis.
V6

**V6 variklis** – 6 cilindrų vidaus degimo variklis, kuriame cilindrai išdėstyti dviem eilėmis po tris. Žiūrint iš galo išdėstymas primena raidę V.

## V6 istorija
Pirmasis automobilis su V6 varikliu 1950 m. buvo Lancia Aurelia.

Alfredo Ferrari pseudonimu Dino 1955 m. sukūrė 1,5 l DOHC V6 variklį „Ferrari Dino V6“ Formulė 2 automobiliui. Variklio konstrukcija buvo tobulinama ir jos pagrindu vėlau sukurtas 2,5 l V6 variklis Formulė 1 automobiliui.

Daugiau V6 variklių paplito kai nuo 1962 m. su tokiais varikliais gamintas Buick Special.

## Kampas tarp cilindrų eilių

### 60 laipsnių ir pan.
Kampas 60° yra optimalus V6 variklių darbui.
Sukelia mažiau vibracijų, turi kitų mechaninių privalumų.
Todėl dauguma V6 variklių gaminami šiuo kampu tarp cilindrų.

GM/Opel siekdami kompaktiškumo V6 variklių kampą pakoregavo iki 54°.

Ferrari Dino projektuodami variklio komponentų išdėstymą pakoregavo kampą iki 65°.
Teigiama, kad tai jiems leido sumontuoti didesnį karbiuratorių, bet variklis dėl to labiau vibruoja.

### 90 laipsnių
Kampas 90° yra mechaniškai optimalus V8 varikliams.
Yra atvejų, kai gamybos linijos, pritaikytos V8 variklių gamybai, panaudojamos ir 90° V6 varikliams gaminti.
Pastarieji varikliai pasižymi specifine vibracija, jaučiama kai variklis dirba laisvomis apsukomis.

### 120 laipsnių
Kampas 120° naudojamas gaminant lėktuvus.
Jo mechaninės charakteristikos geresnės, negu 180° plokščio išdėstymo variklio.

Kampas 120° taip pat naudojamas lenktyniniams automobiliams, kur ypač svarbu kuo žemesnis svorio centras.
Šis kampas netgi patogesnis už plokščią išdėstymą (180°), kadangi po varikliu lieka tarpas išmetimo vamzdžiams.

### Ypač smailūs kampai
Volkswagen VR6 variklis gaminamas 10.6° ir 15° kampu tarp cilindrų eilių.
Toks kampas leidžia panaudoti bendrą galvutę, o jo mechaninės charakteristikos artimos varikliui, kuriame 6 cilindrai būtų išdėstyti viena eile.
Mitu

**Mitu** (isp. *Mitú*) – miestas pietryčių Kolumbijoje, Amazonijoje, 660 km nuo Bogotos, prie Vaupeso upės. Vaupeso departamento centras.

Miestas įkurtas 1936 m. Prekybinis ir ekonominis regiono centras.

## Savivaldybė
Mitu savivaldybė užima 16 216 km² plotą, 31 485 gyventojų (2020 m.). Kitos gyvenvietės, be Mitu miesto, yra Jurupari (416 gyv.), Viljafatima (211), Piramiri (111), Kamanaosas (80), Trinidad del Tikijė (17), Bokas de Kerari (8), Makuana (7).

## Šaltiniai
Puerto Karenjas

**Puerto Karenjas** () – miestas Kolumbijoje, Venesuelos pasienyje, prie Orinoko ir Metos upių santakos, 51 m aukštyje. Vičados departamento centras.

Žemės ūkis (ryžiai, medvilnė, juka, bananai). Žvejyba, kasyba. Maisto ir tekstilės pramonė.

## Istorija

1913 m. sudarius Vičados departamentą, jo sostinė pasirinkta įkurti strategiškai svarbioje Metos ir Orinoko santakoje. 1954 m. Puerto Karenjas gavo savivaldą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
C6

**C6** gali reikšti:

* C6 – popieriaus formatą
* AEG C.VI – pirmo pasaulinio karo vokiečių žvalgybinį lėktuvą;
* Citroën C6 – automobilio modelį;
* Chevrolet C6, Chevrolet Corvette sportinį automobilį;
* Ford C6 transmisija, automatinę pavarų dėžę;
* HMS ''C6'', a Karališkojo jūrų laivyno povandeninį laivą;
* USS ''Olympia'' (C-6), Jungtinių Valstijų karinio jūrų laivyno kreiserį;
* CanJet (IATA kodas **C6**).
Maugarai

**Maugarai** – kaimas centrinėje Kupiškio rajono savivaldybės dalyje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Kupiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akomodacija

**Akomodacija** ( 'pritaikymas, prisitaikymas') – akies gebėjimas taip kaitalioti savo laužiamąją gebą, kad aiškiai matytų įvairiai nutolusius daiktus. Akomodacijos laipsnis priklauso nuo daikto tolumo. Žiūrint į tolimus daiktus, sveikai žmogaus akiai akomoduoti nereikia, nes pro jos optinę sistemą praėję lygiagretūs spinduliai susikerta tinklainėje. Žiūrint į artimus daiktus, akis turi savo laužiamąją gebą padidinti, tai yra akomoduoti, nes be akomodacijos nuo daiktų atėję skleistiniai spinduliai susikirstų už tinklainės, ir jų vaizdas būtų neryškus. Akomoduojant akies krumplyno raumuo susitraukia, lęšiuką laikantys saitai atsipalaiduoja, jis išsigaubia ir jo laužiamoji geba padidėja.

Akies optinės sistemos laužiamoji geba matuojama dioptrijomis; 1 dioptrija (dpt) atitinka laužiamąją gebą lęšio, kurio židinio nuotolis yra 1 metras. Didžiausia laužiamoji geba iki 10 metų vaikui (apie 10 dioptrijų). Žmogaus akies gebėjimą akomoduoti rodo vadinamosios akomodacijos ribos – atstumas tarp aiškaus matymo artimiausio (kai akis maksimaliai akomoduoja) ir tolimiausio (akis visiškai neakomoduoja) taškų. Senstant akomocacijos ribos siaurėja (palaipsniui tolsta artimiausias aiškaus matymo taškas), mažėja lęšiuko elastingumas. Senatvėje akomodacija visiškai išnyksta, atsiranda senatvinė toliaregystė, vietoj susilpusios akomodacijos skaitymui reikia akinių.

## Sutrikimai
Dažnesni akies akomodacijos sutrikimai – spazmas ir paralyžius.
* Akomodacijos spazmas dažniausiai atsiranda jaunuoliams (ypač vaikams) dėl ilgalaikio krumplyno raumens pertempimo (kai žiūrima iš labai arti), traumos.
* Akomodacijos paralyžių gali sukelti lašinami vyzdį plečiantys vaistai, apsinuodijimas, traumos, navikas, kai kurios infekcinės ligos.

## Išnašos
Motiejus Narbutas

**Motiejus Narbutas** (1934 m. lapkričio 27 d. Lukščių valsčiuje, dab. Panevėžio raj. – 2005 m. balandžio 7 d. Klaipėdoje) – lietuvių menininkas, skulptorius, visuomenės veikėjas.

## Biografija
Gimė Igno Narbuto ir G. Narbutienės šeimoje. 1942–1947 m. mokėsi Šilų pradinėje mokykloje, 1947–1951 m. – Raguvos gimnazijoje, 1951–1955 m. – Kauno taikomosios dailės mokykloje, 1959–1965 m. – LTSR Valstybiniame Dailės Institute, skulptūros katedroje.

1955–1958 m. tarnavo kariuomenėje. 1958–1959 m. Čiobiškio vaikų namų darbo instruktorius, 1959–1963 m. Vilniaus 5-ųjų vaikų namų darbo instruktorius. 1965–1966 m. LTSR kultūros ministerijos muziejų ir kultūros paminklų apsaugos inspektorius. 1969–1994 m. Klaipėdos vaikų dailės mokyklos dėstytojas.

Buvo Lietuvių tautininkų sąjungos Klaipėdos skyriaus pirmininkas. Žmona Janina, duktė Vaiva (g. 1962 m.), sūnūs – Ignas (g. 1967 m.), Martynas (g. 1980 m.), Mindaugas (g. 1990 m.).

## Kūryba
Kūrė dekoratyvines skulptūras, medalius. Sukūrė dvipusių bronzos medalių serija žymių Mažosios Lietuvos kultūros, meno, mokslo bei politikos veikėjų atminimui. Nuo 1965 m. daugelio parodų, iš jų Skulptorių medalininkų parodų Lietuvoje ir užsienyje, dalyvis. Viliaus Orvido skulptūros mokytojas.

## Kūriniai

* Klaipėda, bronza, vienpusis medalis, 1979 m. - https://sites.google.com/site/lietuvosmedaliai/motiejaus-narbuto-medaliai?authuser=0
* Lietuvos TSR skulptorių simpoziumas, bronza, dvipusis medalis, 1980 m.
* Martynas Jankus, bronza, dvipusis medalis, 1981 m.
* Jurgis Zauerveinas, bronza, dvipusis medalis, 1981 m.
* Ieva Simonaitytė, bronza, dvipusis medalis, 1983 m.
* Ansas Bruožis, bronza, dvipusis medalis, 1984 m.
* Jurgis Mikšas, bronza, dvipusis medalis, 1984 m.
* Adomas Brakas, bronza, dvipusis medalis, 1986 m. 
* Vilius Bruožis, bronza, dvipusis medalis, 1986 m.
* Maironis, bronza, dvipusis medalis, 1987 m.
* Vydūnas, bronza, dvipusis medalis, 1987 m.
* Vladimiras Dubeneckis, bronza, dvipusis medalis, 1988 m.
* Dovas Zaunius, bronza, dvipusis medalis, 1989 m.
* Liudas Vaineikis, bronza, dvipusis medalis, 1989 m.
*Simonas Dachas, bronza, dvipusis medalis, Ø82 mm, 1990 m.
* Sausio 13-osios atminimo medalis, 1991 m.;
* Liudvikas Stulpinas Lietuvos kapitonas, bronza, dvipusis medalis, 1991 m.
* Antanas Smetona - Lietuvos respublikos prezidentas, bronza, dvipusis pastatomas medalis, 1994 m.
* Kazys Pakštas, bronza, dvipusis medalis, Ø102 mm, 1995 m.;
* Jurgis Lapinas, bronza, dvipusis medalis, Ø81 mm, 1995 m.;
* Jonas Smalakys, bronza, dvipusis medalis, Ø81 mm, 1995 m.;
* Grafas Feliksas Tiškevičius, bronza, dvipusis medalis, Ø83 mm, 1996 m.;
* Grafas Alfredas Tiškevičius - Palangos parko šimtmečio medalis, Ø78 mm, 1997 m.;
* Raguvos miesto 500-mečiui paminėti, 2001 m.;
* "Bangpūtys", dekoratyvinė skulptūra, (bendraautoris Kazimieras Kisielis);
* "Smeltė", dekoratyvinė skulptūra.

## Išnašos
Dodge Ramcharger

**Dodge Ramcharger** buvo didelės klasės visureigis, kurį gamino Dodge. Ramcharger buvo gaminamas tarp 1974 ir 1993 metų. Visureigis buvo gaminamas ant Dodge D Serijos vėliau ant Dodge Ram šasi. Plymouth turėjo savo visureigio versija kuri vadinosi **Trailduster** ir buvo gaminama tarp 1974 ir 1981 metų, tai buvo vienintelis Plymouth visureigis.
Humanizmas

**Humanizmas** () – antropocentrinė pasaulėžiūra, išaukštinanti žmogų, vertinanti mokslinį metodą, atmetanti misticizmą, religines dogmas. Šiuolaikinis humanizmas dažniausiai nėra religinis.

Atsirado kaip Renesanso intelektualų sąjūdis, prasidėjęs Florencijoje XIV amžiaus pradžioje. Šiam sąjūdžiui būdingas žmogaus ir jo galimybių (ypač proto) išaukštinimas, tuo pačiu atsiribojant nuo scholastikos bei tradicinių Viduramžių krikščionybės idealų: kuklumo, introspekcijos ir pasyvumo. Judėjimas gimė europiečių mokslininkams pradėjus iš naujo atrasti antikinius graikiškus ir lotyniškus tekstus. Renesanso humanistai grožį ėmė suvokti kaip tiesą ir vertybę bei būdą pažinti Dievą. Buvo atsigręžta į antikinę meno sampratą. Ši filosofija padarė įtaką krikščionybei, kuri priėmė humaniškesnę poziciją.

Tai plati etinių filosofijų kategorija, žmogų laikanti pagrindine vertybe, jo gerovę – socialinių institutų vertinimo kriterijumi, o lygybę, teisingumą, žmogiškumą – trokštamais žmonių santykių principais. Pagrindiniai tikslai, anot humanizmo, yra žmonijos suklestėjimas, visų žmonių gerovė ir geresnio pasaulio palikimas ateinančioms kartoms.

Humanizmas teigia, jog tikėjimas nėra būtina sąlyga priimtinam žmogaus elgesiui (kategorinis imperatyvas), ir pritaria religijų atskyrimui nuo valstybės bei ugdymo institucijų.

Viena iš humanizmo ypatybių – optimistinis požiūris į žmogaus gebėjimus. Bet tai nėra tikėjimas, kad žmogaus prigimtis yra grynas gėris ar kad visi žmonės be pagalbos gali pasiekti humanistiškus idealus. Dauguma humanistų kaip tik mano, kad tam reikia daug sunkaus darbo ir kitų paramos.

## Išnašos

## Nuorodos
* Christianity: God and the Scientists (dokumentinis filmas apie humanizmo įtaką krikščionybei)
Trombas

**Trombas** – kraujo krešulys, susidarantis kraujagyslės viduje, dažniausiai susiaurinantis ar užkemšantis kraujagyslės spindį. Užsikimšus širdies vainikinei arterijai vystosi miokardo infarktas. Trombui atsirasti didžiausią įtaką turi trys priežastys – kraujo tėkmės sulėtėjimas, kraujagyslės sienelės pažeidimas ir kraujo krešėjimo sutrikimai.

## Taip pat skaitykite
* Trombozė
* Antikoaguliantas
Calloideae

**Calloideae** – aroniečių (*Arales*) eilės aroninių (*Araceae*) šeimos augalų pošeimis.

## Gentys
* Žinginys (*Calla*)

## [[Lietuva|Lietuvoje]] augančios rūšys
* **Gentis**. Žinginys (*Calla*)
** Pelkinis žinginys (*Calla palustris*)
Gymnostachydoideae

**Gymnostachydoideae** – aroniečių (*Arales*) eilės aroninių (*Araceae*) šeimos augalų pošeimis.

## Gentys
* *[[Gymnostachys]]*
Lasioideae

**Lasioideae** – aroniečių (*Arales*) eilės aroninių (*Araceae*) šeimos augalų pošeimis.

## Gentys
* *[[Anaphyllopsis]]*
* *[[Anaphyllum]]*
* Strėlenis (*Cyrtosperma*)
* *[[Dracontioides]]*
* Drakenis (*Dracontium*)
* Lazija (*Lasia*)
* *[[Lasimorpha]]*
* *[[Podolasia]]*
* *[[Pycnospatha]]*
* *[[Urospatha]]*
Pothoideae

**Pothoideae** – aroniečių (*Arales*) eilės aroninių (*Araceae*) šeimos augalų pošeimis.

## Gentys
* Anturis (*Anthurium*)
* *[[Pedicellarum]]*
* *[[Pothoidium]]*
* Šliaužis (*Pothos*)
AEG C.VI

**[[AEG]] C.VI** – Pirmojo Pasaulinio karo metu (1916 m.) Vokietijos Imperijos elektrotechnikos įmonės AEG (vok. *Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft AG*) dviviečio žvalgybinio biplano prototipas. Orlaivio pagrindu buvo žvalgybinis lėktuvas AEG C.IV. Buvo pagaminti du bandomieji lėktuvo egzemplioriai, tačiau po bandymų jis nebuvo priimtas į karinę tarnybą.

## Techninės sąlygos (AEG C.VI)

### Bendros charakteristikos
* **Įgula:** du, pilotas ir žvalgas
* **Ilgis:** 7,16 m
* **Sparnų ilgis:** 13,46 m
* **Aukštis:** 3,35 m
* **Sparnų plotas:** 39 m²
* **Svoris:** 802 kg (1764 svarų)
* **Didžiausias kilimo svoris:** 1120 kg
* **Variklis:** 1×Benz Bz.IV, 

### Ginkluotė
* 1×7,92 mm LMG 08/15 kulkosvaidis
* 1×7,92 mm Parabellum LMG.14 kulkosvaidis su 500 šovinių atsarga 

## Litertūra

* (RU) AEG C.IV/C.IVA/C.V/C.VI, Their Flying Machines

## Giminingi lėktuvai
AEG C.III -
AEG C.IV -
AEG C.V -
**AEG C.VI** –
AEG C.VII -
AEG C.VIII
Litauische Echo

**Litauische Echo** – Lietuvos Tarybos laikraščio „Lietuvos aidas“ vokiškas vertimas, skirtas vokiečių okupacinei administracijai. Leistas 1917–1918 m. „Litauische Echo“ turėjo būti patikrintas cenzūros prieš išeinant „Lietuvos aidui“. Šis verstas laikraštis buvo leidžiamas nedideliu tiražu ir skirtas tik „vidiniam naudojimui“, t. y., vokiečių pareigūnams.
Refleksija

**Refleksija** ( – „atgręžimas“) –  savo psichikos stebėjimas ir mąstymo procesas, skirtas suprasti, kritiškai analizuoti savo paties prielaidas ir pažinimo formas; pažinimas, kurio objektas yra pats pažįstantysis subjektas; vienas pagrindinių filosofijos metodologinių principų, introspektyviojoje psichologijoje juo paremta introspekcijos metodai. 

Refleksijos problema buvo nagrinėjama jau antikoje. Sokratas pabrėžė savęs pažinimo svarbą. Aristotelis refleksiją suprato kaip dieviškojo proto, kuriame mintis susijungia su dalyku apie kurį yra mąstoma, savybę. Renė Dekartas refleksiją laikė ypatingą individo sugebėjimą galvoti tik apie savo minčių turinį ir apie nieką daugiau. Imanueliui Kantui refleksija – sielos būsena, kurianti sąvokas. Džonas Lokas teigė, kad refleksija yra ypatingas žinių šaltinis bei vidinė patirtis, visiškai skirtinga nuo įprastos, pagrįstos jutimų organų duomenimis; ši samprata yra svarbiausia introspekcinės psichologijos aksioma.

## Šaltiniai
Edwin Herbert Land

**Edvinas Herbertas Landas** (*Edwin Herbert Land*, 1909 m. gegužės 7 d. – 1991 m. kovo 1 d.) – JAV mokslininkas ir išradėjas. Vienas žymiausių jo išradimų – 1947 m. vasario 21 d. pristatytas momentinis fotoaparatas „Polaroid“.
Monsteroideae

**Monsteroideae** – aroniečių (*Arales*) eilės aroninių (*Araceae*) šeimos augalų pošeimis.

## Gentys
* *[[Alloschemone]]*
* *[[Amydrium]]*
* *[[Anadendrum]]*
* Skindapas (*Epipremnum*)
* *[[Heteropsis]]*
* *[[Holochlamys]]*
* Monstera (*Monstera*)
* *[[Rhaphidophora]]*
* *[[Rhodospatha]]*
* *[[Scindapsus]]*
* Vėzdūnė, Papėdžialapis (*Spathiphyllum*)
* *[[Stenospermation]]*
Kumpuoliškis

**Kumpuoliškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Aleksandravėlės.

## Etimologija

Kaimas pavadintas pagal Kumpuolio ežerą, kuris telkšo už 7 km į pietryčius nuo Kumpuoliškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
François Villon

**Fransua Vijonas** (; 1431 – po 1463 m.?) – Prancūzijos XV a. poetas, vagis ir valkata. Jis labiausiai žinomas kūriniais *Testaments* (*Testamentai*) ir *Ballade des Pendus* (*Pakaruoklio baladė*). Dabar dažnai vadinamas modernios prancūzų poezijos pradininku.

## Biografija
Vijonas greičiausiai gimė Paryžiuje 1431 m. Nuo vaikystės gyveno skurdžiai, anksti mirė tėvas. Šią pavardę jis perėmė iš savo dėdės kanoninės teisės profesoriaus, kuris jį globojo. Dvylikos metų tapo menų studentu Paryžiaus universitete. Bakalauro studijas baigė 1449 m., o magistro – 1452 m. Studijų metais Vijonas gyveno audringą Paryžiaus studento gyvenimą.

Pirmas reikšmingas skandalas Vijono gyvenime įvyko 1455 m., kai konflikto metu jis susimušęs nužudė kunigą *Philippe Chermoye*. Už tai buvo nubaustas tremtimi, bet Prancūzijos karalius Karolis VII paskelbė amnestiją. Vis dėlto, jis už nusikaltimą, prarado darbą Navaro kolegijoje (Paryžiaus universitete) ir buvo priverstas užsidirbti dainuodamas smuklėse. 1456 m. pabaigoje jis vėl įsivėlė į bėdą: įsivėlęs į muštynes buvo stipriai sumuštas ir norėdamas išvengti pajuokos pasitraukė į provinciją. Prieš išvažiuodamas jis parašė *Petit Testament* (*Mažąjį Testamentą*). Tų pačių metų Kalėdų dienomis buvo įsilaužta į Navaro kolegiją ir pavogta 500 aukso kronų. Vagystė pastebėta tik kitų metų vasarį, o pati vagių gauja buvo susekta tik gegužę. Tardant vieną pagautų įsilaužimo dalyvių paaiškėjo, kad gaujos lyderis yra Fransua Vijonas, tuo metu dingęs iš Paryžiaus.

Už šį ir kelis kitus smulkius nusikaltimus jis buvo dar kartą ištremtas. Ketverius po to sekusius metus jis buvo keliautojas, besiverčiantis atsitiktinėmis vagystėmis. Žinoma, kad jis lankėsi kunigaikščio Karolio Orleaniečio dvare, kur dalyvavo poezijos konkurse, taip pat lankėsi Puatjė ir Grenoblio apylinkėse. 1461 m. vasarą jis praleido vyskupo kalėjime Luarė. Iš kalėjimo paleistas tų pačių metų spalį, kai atėjus į valdžią naujam karaliui Liudvikui XI buvo išleisti visi kaliniai. Po to jis parašė žymiausiąjį darbą – *Grand Testament* (*Didysis Testamentas*). Sugrįžęs į Paryžių F. Vijonas kurį laiką gyveno ramiai. Navaro kolegijos vagystės tyrimas dėl įrodymų stokos buvo nutrauktas. Tačiau Vijonas vėl įsivėlė į muštynes 1463 m., buvo suimtas, kankintas ir nuteistas pakarti. Bausmė vėliau pakeista tremtimi. Apie vėlesnį jo gyvenimą nieko nežinoma.

## Kūryba
Vijonas buvo didelis poezijos temų ir formų novatorius. Jis buvo puikiai susipažinęs su dvaro idealais, bet sąmoningai ėjo prieš srovę, jo poezija dažnai pavirsdavo parodijomis ir vulgariais juokeliais, prisodrintos jo nuosavo žodyno. Kelios mažiau žinomos poemos sukurtos Paryžiaus vagių slengu. Dauguma Vijono eilių yra apie jo paties gyvenimą, skurdą, bėdas.

Vijonas savo metu buvo beveik nežinomas ir iš naujo atrastas tik XVI amžiuje, kai jo darbus išleido poetas Clément Marot.

## Lietuvių kalba
* *Rinktinė poezija*, Vilnius: Lietuvos rašytojų s – gos l – kla, 1999

## Išnašos
Dyzelis

Žodžio *dyzelis* reikšmės:

* Dyzelinis variklis – Rudolfo Dyzelio sukurtas vidaus degimo variklis, naudojantis dyzeliną – degalus iš vidutinių naftos frakcijų;
* Transporto priemonė, varoma dyzelinio variklio (pvz., dyzelinis autobusas, dyzelinis traukinys, dyzelinis laivas;
* Dyzeliniai degalai – paskutiniais metais *dyzeliu* imta vadinti ir degalus, nors R. Dyzelis išrado ne juos, o variklį. Kad šios painiavos nebūtų, lietuvių kalboje dyzeliniai degalai buvo pavadinti dyzelinu;
* Rudolfas Dyzelis – dyzelinio variklio išradėjas;
* *Diesel* – JAV gaminamas energinis gėrimas;
* *Diesel* – alkoholinis gėrimas iš grūdų spirito;
* *Diesel* – Italijos drabužių kompanija *Diesel S.p. A*.
La Sapienza

**La Sapienza** (ital. *Università degli Studi di Roma La Sapienza*) – universitetas Romoje, Italijoje, tai yra pats didžiausias universitetas Europoje. Universitetas įkurtas 1303 metais.

## Nuorodos
* ''La Sapienza'' universiteto tinklalapis
Ankštara

**Ankštara** (**Ankštarėlė**) (*siliqua*) – sausasis atsidarantis dvilizdis pailgas vaisius. Prinokus sėklos pasilieka prikibusios prie pertvaros.

Ankštaras išaugina bastutiniai (kopūstas, rapsas) ir kai kurie pupiniai (ceratonija) augalai.


Image:Carobs.JPG|Saldžiosios ceratonijosvaisius – ankštara
Dėžutė (vaisius)

**Dėžutė** () – sausasis atsidarantis vaisius, kurio viduje yra daug sėklų. Dėžutė gali būti pailgos ar apskritos formos, vienalizdė ar kelializdė. Nunokusi ji atsidaro išilginiais plyšiais arba skylutėmis viršutinėje dalyje.

Spirališkai susisukant tamprioms sąvaroms, dėžutė gali staigiai atsidaryti ir išsvaidyti sėklas (spriginiai).

Dėžutes išaugina linas, aguona, durnaropė.
Paryžiaus katedra (knyga)

**Paryžiaus katedra** () – prancūzų rašytojo Viktoro Hugo romanas, pirmą kartą išleistas 1831 m. 

Romano veiksmas – sudėtinga meilės istorija – vyksta 1482 m. Paryžiaus katedroje ir jos apylinkėse. Romanas buvo labai populiarus ir paskatino Prancūzijos architektūrinių paminklų bei gotikos išsaugojimo judėjimus, taip pat ir pačios katedros išsaugojimą – romano išleidimo metu buvo svarstoma ją nugriauti. Nors autoriaus pagrindinis ketinimas, manoma, buvo atkreipti dėmesį į Paryžiaus katedrą, knygoje apjungiamos kelios tematikos – pagrindinių veikėjų gyvenimo ir meilės istorijos, dvasiniai išgyvenimai, kultūrinės, dorovinės, socialinės, religinės to laikotarpio normos, istoriniai aspektai. 

Knygos pagrindu pastatyta daug filmų bei spektaklių, kuriuose dažniausiai akcentuojama kitų dalykų svarba nei pačioje knygoje. 

## Lietuviški leidimai

Lietuviškų vertimų autoriai – Edvardas Viskanta (1902–2002; 1929, 1950, 2020 m. leidimai) ir Julija Tverskaitė–Maceinienė (1907–1971; 1964, 1983, 1996, 2010 m. leidimai). 


Vaizdas:Paryžiaus katedra. 1983 m.jpg|1983 m.
Vaizdas:Paryžiaus katedra. 1996 m.jpg|1996 m.



## Nuorodos ir šaltiniai
* Originalus tekstas prancūzų kalba
* Paryžiaus katedros tekstas internete 
### Išnašos
Algirdas Vilkas

**Algirdas Vilkas** (1960 m. vasario 11 d. Naikiuose, Mažeikių rajone – 2025 m. rugpjūčio 11 d.) – lietuvių kraštotyrininkas, biologas, pedagogas.

## Biografija
Mokėsi Naikių pradinėje mokykloje, 1975 m. baigė Krakių aštuonmetę mokyklą, 1986 m. – Vilniaus valstybinio universiteto Gamtos mokslų fakultetą.

Nuo 1986 m. rugpjūčio 25 d. Mažeikių jaunųjų gamtininkų stoties (JGS) metodininkas, nuo 1988 m. liepos 1 d. direktorius. Įstaigai vadovavo iki 2010 m.; tais metais pradėjo mokyti biologijos Mažeikių M. Račkausko gimnazijoje.

1986 m. rugsėjo 29 d. įkūrė folkloro kolektyvą „Alksna“, jam vadovavo iki 2004 m.

Algirdas Vilkas laisvalaikiu rinko informaciją apie Mažeikių rajono kaimus, išleido Krakių enciklopedinį žodyną (1976–1984 m.); buvo Mokytojų ekologų klubo vadovas. Be aplinkotyrinės JGS veiklos, lietuvių liaudies tradicijų, papročių puoselėjimo JGS renginių metu A. Vilkas buvo rajoninių kasdvimetinių kraštotyrininkų konferencijų Mažeikiuose iniciatorius, rengėjas; rajoninio laikraščio „Būdas žemaičių“ talkininkas.

2004–2007 m. aktyvus Vikipedijos projekto dalyvis, administratorius. Nuo 2007 m. vadovavo Mažeikių krašto enciklopedijos projektui. Nuo 2012 m. – vienas Enciklopedijos Lietuvai ir pasauliui (ELIP) kūrėjų. Vienas žinomiausių Lietuvoje arachnologų, sukūręs pavadinimus visoms Lietuvos vorų rūšims (jų apie 500).

2015 m. A. Vilkui už kultūrinę ir švietėjišką veiklą įteikta 2014 m. Mažeikių krašto kultūros premija.

2025 m. gruodžio 18 d. (po mirties) už nuopelnus Mažeikių kraštui buvo įteiktas savivaldybės garbės ženklas.

## Bibliografija
* *Mažeikių rajono išnykę ir nykstantys kaimai*. Lututė, 2020
* *Krakiams – 360: po seniūnaitijos kaimus*. Piko valanda, 2021
* *Pažinkime Lietuvos vorus*. Lututė, 2023 (su Gintautu Steibliu)

## Šaltiniai
Juodoji Vokė

**Juodoji Vokė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Merešlėnų, Vokės dešiniajame krante, Baltosios Vokės durpyne. 

## Etimologija

Vardą gyvenvietė gavo nuo Vokės upės (vandenvardinis vietovardis). Kadangi prie Vokės išaugo kelios gyvenvietės, gavusios upės vardą, tai vienai nuo kitos atskirti ilgainiui prigijo tam tikri pažyminiai, pavyzdžiui, Trakų Vokė, Baltoji Vokė ir kt.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Limeriko universitetas

**Limeriko universitetas** (**UL**) () buvo įkurtas 1972 m., kaip Nacionalinis aukštojo mokslo institutas ir įgavo universiteto statusą 1989 m. 

## Kemmy Business School
Džimo Kemio garbei jo vardu buvo pavadinta verslo kolegija „Kemmy Business School“.
Mimas (palydovas)

**Mimas** () arba **Saturnas I** – natūralus Saturno palydovas, kurį 1789 m. rugsėjo 17 d. atrado astronomas William Herschel. Palydovas pavadintas Gajos sūnaus Mimo vardu.

## Fizinės charakteristikos

Mažas Mimo tankis rodo, jog palydovas daugiausiai sudarytas iš vandens ledo ir nedidelio kiekio uolienų. Dėl potvynio jėgų palydovas nėra taisyklingos sferos pavidalo: jo ilgiausioji ašis dešimtadaliu ilgesnė už trumpiausią.

Skiriamasis Mimo bruožas – 130 km skersmens smūginis krateris, pavadintas Herschel vardu. Manoma, jog smūgis, po kurio atsirado šis krateris, galėjo paveikti visą palydovo struktūrą, kadangi priešingoje pusėje matomi įvairūs lūžiai ir trūkiai, galėję atsirasti nuvilnijus smūginei bangai. Likęs paviršius nusėtas daug mažesniais krateriais. Visas paviršius taip pat yra nuklotas mažais krateriais.

## Mimas fantastikoje

Mimas yra labai panašus į „Mirties žvaigždę“ iš filmų „Žvaigždžių karai“. Tačiau toks sutapimas atsitiktinis, nes „Mirties žvaigždė“ sugalvota daug anksčiau, nei pasirodė pirmosios Mimo nuotraukos.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mimas Cassini misijos tinklalapyje (anglų k.)
Papūginiai

**Papūginiai** (*Psittacidae*) – papūginių paukščių (*Psittaciformes*) šeima. Papūgos yra įvairaus dydžio ir spalvų. Papūgų snapai labai tvirti ir stiprūs, o kojos trumpos, bet labai vikrios.

## Sistematika

* Pošeimis Papūgos (*Psittacinae*)
** Pilkosios papūgos (*Psittacus*)
** Ilgasparnės papūgos (*Poicephalus*)
*Pošeimis *[[Arinae]]*
** Triba Aros (*Arini*)
*** Mėlynosios aros (*Anodorhynchus*)
*** Spikso papūgos (*Cyanopsitta*)
*** Tikrosios aros (*Ara*)
*** Rausvapilvės aros (*Orthopsittaca*)
*** Araros (*Propyrrhura*)
*** Raudonpetės aros (*Diopsittaca*)
*** Storasnapės aros (*Rhynchopsitta*)
*** Geltonausės papūgos (*Ognorhynchus*)
*** Auksinės aratingos (*Guarouba*)
*** Auksaplunksnės papūgos (*Leptosittaca*)
*** *[[Conuropsis]]*
*** Tikrosios aratingos (*Aratinga*)
*** Urvinės papūgos (*Cyanoliseus*)
*** Raudonuodegės papūgos (*Pyrrhura*)
*** Australinės papūgos (*Enicognathus*)
** Triba *[[Androglossini]]* 
*** Puošniosios papūgos (*Pionopsitta*)
*** Trumpauodegės papūgos (*Graydidascalus*)
*** *[[Alipiopsitta]]*
*** Raudonsturplės papūgos (*Pionus*)
*** Tikrosios amazonės (*Amazona*)
** *Incertae sedis*
*** Baltapilvės papūgos (*Pionites*)
*** Vėduoklinės papūgos (*Deroptyus*)
*** Elfinės amazonės (*Hapalopsittaca*)
*** Žaliosios papūgėlės (*Nannopsittaca*)
*** Storasnapės papūgos (*Bolborhynchus*)
*** Raibauodegės papūgos (*Touit*)
*** Plonasnapės papūgos (*Brotogeris*)
*** Kalitos (*Myiopsitta*)
*** Žvirblinės papūgėlės (*Forpus*)
Prancūzų epas

**Prancūzų epas** tai poemos, kurių yra likę apie 100. Išlikusios poemos vadinamos *šanson de žest* (pranc.*chanson de geste*).

Seniausios poemos yra atsiradusios pačioje XI a. pabaigoje, o vėlyviausios priklauso XIV a. Tačiau net ir pačios ankstyvosios išlikusios poemos yra perdirbtos iš dar senesnių poemų ar dainų, atsiradusių prieš tai per du ar tris šimtmečius. Per šią ilgą raidą, prie kurios prisidėjo įvairūs visuomenės sluoksniai – liaudis, žonglieriai ir raštingieji dvasininkai – smarkiai pasikeitė dainuojamųjų poemų forma, stilius ir turinys.

*Šanson de žest* yra įvairaus ilgumo – nuo 1000 iki 20 000 eilučių ir susideda iš nevienodo ilgumo posmelių, arba „tiradų“, kiekvienas nuo 5 iki 40 dešimtskiemenių eilučių, su cezūra po 4 arba 6 skiemenis. Eilutės susietos asonansais (balsių sąskambiais), kurie vėlyvesnėse redakcijose paprastai pakeisti taisyklingais rimais. Šios poemos buvo skiriamos dainuoti, be to visa poema buvo dainuojama viena melodija, kuri kartojasi iš eilutės į eilutę. Poemų atlikėjai, dažnai ir jų autoriai buvo žonglieriai, jie išnešiodavo jas po visą Prancūziją. Patraukęs į save dėmesį ir surinkęs iš pradžių nedidelį, bet pamažu augantį klausytojų būrelį, žonglierius šūkteldavo visiems tylėti, o paskui imdavo dainuoti rečitatyvu, pritardamas pats sau mažyte arfa arba dažniau viola. Jeigu poema būdavo labai ilga, kartais jos pakakdavo savaitei.

Prancūzų epo turinį sudaro dvi temos:
* ginti tėvynę nuo priešų – maurų (arba saracėnų), normanų, saksų ir kt.;
* ištikimai tarnauti karaliui – nepažeisti jo teisių ir naikinti išdavikus.

Iš viso prancūzų epo puikiausia yra „Rolando giesmė“, europinio garso poema ir viena iš viduramžių poezijos viršūnių.

## „Rolando giesmė“
„Rolando giesmė“ buvo sukurta apie 1100 m., prieš pat pirmąjį kryžiaus žygį.

Ši poema (4002 eilutės) pasakoja apie didvyrišką grafo *Rolando*, Karolio Didžiojo sūnėno, žuvimą mūšio metu su maurais *Ronsevalio slėnyje*, apie *Rolando* patėvio *Ganelono* išdavystę, kuri buvo šios katastrofos priežastis, ir apie Karolio Didžiojo kerštą už *Rolando* ir dvylikos perų žuvimą.

Didžiausias autoriaus nuopelnas tas, kad jis išsaugojo gilią senosios legendos prasmę ir raiškumą ir, susiejęs pagrindines jos mintis su to meto aktualijomis, rado puikią meninę formą tai išreikšti.

Viduramžiais prancūzų poemų apie Rolandą vertimų, jų perpasakojimų arba pamėgdžiojimų buvo vokiečių, anglų, italų, ispanų, skandinavų ir keltų kalbomis.

## Nuorodos
Šanson de žest
Peru herbas

**Peru herbas** – vienas iš Peru valstybės nacionalinių simbolių. Naudojami net trys herbo variantai: valstybinis herbas (*Escudo de Armas*), tautinis herbas (*Escudo Nacional*) ir didysis antspaudas (*Gran Sello del Estado*).

Visus tris herbus vienija skydas, sudarytas iš trijų elementų: viršutiniame kairiajame kampe žydrame fone pavaizduotos vikunijos – tradicinio Andų gyvūno, viršuje dešinėje baltame fone pavaizduoto chininmedžio (Peru atrasto vaisto nuo maliarijos – chinino – simbolis) ir apatinėje dalyje, raudoname fone pavaizduoto gausybės rago su išsieliejusiomis monetomis (simbolizuoja šalies gamtinius turtus).

Valstybiniame herbe skydą iš kairės supa laurų šakelė, iš dešinės – alyvų šakelė. Šakelės surištos raudonai balta (vėliavos spalvos) juostele. Skydą karunuoja ąžuolų vainikas. Šis herbas naudojamas ant valstybinės vėliavos.

Tautinis herbas sudarytas iš skydo, apgaubto išskleistų Peru vėliavų. Šis herbas naudojamas ant karinių vėliavų.

Didysis antspaudas sudarytas iš tautinio herbo ir užrašo *REPÚBLICA DEL PERÚ* („Peru Respublika“). Naudojamas kaip antspaudas valstybiniuse dokumentuose.


Image:Escudo de armas del Perú.svg|*Escudo de Armas*
Image:Escudo nacional del Perú.svg|*Escudo Nacional*
Image:Gran Sello de la República del Perú.svg|*Gran Sello del Estado*
Dublino universitetas

**Dublino universitetas** (, ) arba Švenčiausiosios Trejybės kolegija (, ) – seniausias Airijos universitetas, įkurtas 1592 m.

Universitete mokosi 14 900 studentų, dirba 665 dėstytojai (2003 m.). Veikia 6 fakultetai:
* Humanitarinių mokslų ir literatūros
* Mokslų
* Slaugos
* Technologijos
* Verslo ir ekonomikos
* Socialinių mokslų

Yra 9 mokslo centrai, Botanikos sodas.

Dublino universiteto biblioteka, įkurta 1591 m., yra didžiausia mokslinė biblioteka šalyje. Ji turi apie 4,25 mln. tomų knygų, žemėlapių, rankraščių, tarp jų ir garsioji VIII a. evangelija – *Kelso knyga*, parašyta lotynų kalba Škotijos ir Airijos vienuolių. Bibliotekoje kaupiama 30 000 pavadinimų periodinimų leidinių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dublino Švenčiausiosios Trejybės koledžo oficiali svetainė
Dodge Durango

**Dodge Durango** – visureigis, kurį gamina „Dodge“. Automobilis rinkoje pasirodė 1998 m.

## 1998–2003

Pirmos kartos Durango buvo pradėtas gaminti 1998 m. kaip vidutinės klasės visureigis. Durango buvo gaminamas pagal Dodge Dakota pikapą. Šita karta pasižymėjo transmisijos ir važiuoklės problemomis. Visureigis naudojo 5,2 litrų Magnum V8 variklį, išvystantį . 2000 m. šis variklis buvo pakeistas į 4,7 litrų PowerTech V8 su 235 AG. Speciali, galingesnė, visais ratais varoma versija vadinosi R/T ir naudojo 5,9 litrų V8 variklį.

### Versijos
* 1998–2003 – SLT, SLT PLUS
* 1999–2000 – Sport
* 2001–2003 – SXT
* 1999–2003 – R/T

### Varikliai
* 1998–1999–5,2 l Magnum V8, 230 AG (172 kW)
* 1999–2000–3,9 l Magnum V6, 175 AG (131 kW)
* 1998–2003–5,9 l Magnum V8, 245 AG (183 kW)
* 2000–2003–4,7 l PowerTech V8, 235 AG (175 kW)

## 2004–

### Versijos
* 2004–dabar – SXT, SLT, SLT Plus, Limited
* 2005–dabar – Adventurer

### Varikliai
* 2004–dabar – 3,7 l PowerTech V6, 210 AG (157 kW) su 5200 rpm ir 235 ft·lbf (319 N·m) 4000 rpm
* 2004–dabar – 4,7 l Magnum V8, 235 AG (175 kW) su 4500 rpm ir 300 ft·lbf (407 N·m) 3600 rpm
* 2007-dabar – 4,7 l Magnum V8, 235 AG (175 kW) su 4500 rpm ir 300 ft·lbf (407 N·m) 3600 rpm
* 2004–dabar – 5,7 l Hemi V8, 335 AG (250 kW) su 5200 rpm ir 370 ft·lbf (502 N·m) 4200 rpm
Pavelas Morozovas

**Pavelas Trofimovičius Morozovas** (*Павел Трофимович Морозов*, geriau žinomas mažybine forma **Pavlikas** 1918 m. lapkričio 14 d. – 1932 m. rugsėjo 3 d.) – jaunuolis, šlovintas Sovietų Sąjungos propagandos kaip kankinys.

1932 m. trylikametis paauglys įdavė savo tėvą sovietų valdžiai ir už tai vėliau buvo nužudytas. Apie istorijos tikrumą išlikę labai nedaug liudijimų, dauguma jų – gandai iš antrinių liudininkų, kurie „kažką girdėjo“. Dabar manoma, kad visa istorija tikriausiai tėra grožinis kūrinys, nors dėl paties Pavliko egzistavimo beveik nėra abejonių.

## Istorija
Pagal vieną iš versijų, P. Morozovas gimė neturtingų valstiečių šeimoje Gerasimovkos kaime netoli Jekaterinburgo. Pavlikas buvo pavyzdingas komunistas, vadovavo savo mokyklos pionieriams ir rėmė kolektyvizacijos procesą. 1932-aisiais, būdamas 13 metų amžiaus, jis įdavė savo tėvą NKVD už tai, kad šis (kaip nurodyta nuosprendyje) „klastojo dokumentus ir pardavinėjo juos banditams bei Tarybų Sąjungos priešams“. Trofimas Morozovas buvo nuteistas 10 metų kalėti Gulage ir, nors jo likimas nežinomas, manoma, kad ten ištvėrė neilgai. Tų pačių metų rugsėjo 3 d. Pavliko dėdė, senelis, močiutė ir pusbrolis už tėvo įdavimą NKVD nužudė Pavliką bei jo mažąjį broliuką.

Tūkstančiai telegramų iš visos Sąjungos prašė teisėjo nepasigailėti Pavliko žudikų. Sovietinė valdžia paskelbė P. Morozovą kankiniu, nužudytu reakcionierių. Jo garbei buvo statomos statulos bei vadinamos mokyklos. Gerasimovkos mokykla, kurią Pavelas lankė, buvo paversta muziejumi, kurį lankydavo mokinių ekskursijos iš visos Sąjungos.

Pavliko istorija įkvėpė gausybę vaikų literatūros, dainų, pjesių, simfoninę poemą, operą bei 6 biografijas.
Tikrosios amazonės

**Tikrosios amazonės** (*Amazona*) – papūginių (*Psittacidae*) šeimos paukščių gentis.

## Išvaizda
Tai gana stambūs ir tvirti paukščiai. Kūnas nuo 25 iki 45 cm ilgio. Pagrindinė plunksnų spalva – žalia. Vienos rūšys turi raudonas dėmės galvoje ir uodegoje, kitos raudonus veidrodėlius ant sparnų. Snapas tvirtas, gana ilgas, apskritas, antsnapis prie pagrindo sudaro aštrią briauną. Sparnai vidutinio ilgio, uodegos galo nesiekia.

## Paplitimas
Paplitusios Centrinėje ir Pietų Amerikoje, Antilų salose.

## Gyvenimo būdas
Dauguma šių papūgų gyvena Amazonės baseino tropiniuose miškusoe. Kai kurie porūšiai įrašyti į Tarptautinę raudonąją knygą.

## Rūšys
* Baltakaktė amazonė (*Amazona albifrons*)
* Brazilinė amazonė (*Amazona brasiliensis*)
* Venesuelinė amazonė (*Amazona amazonica*)
* Raudonoji amazonė (*Amazona vinecea*)
* Geltongalvė amazonė (*Amazona oratrix*)
* Geltonskruostė amazonė (*Amazona xanthops*)
* Geltonpetė amazonė (*Amazona barbadensis*)
* Geltonjuostė amazonė (*Amazona xantholora*)
* Geltosprandė amazonė (*Amazona auropalliata*)
* Raudongalvė amazonė (*Amazona viridigenalis*)
* Imperatoriškoji amazonė (*Amazona imperialis*)
* Kavalo amazonė (*Amazona kawalli*)
* Karališkoji amazonė (*Amazona guildingii*)
* Raudonkraštė amazonė (*Amazona rhodocorytha*)
* Raudonkaklė amazonė (*Amazona arausiaca*)
* Raudonkaktė amazonė (*Amazona autumnalis*)
* Kubinė amazonė (*Amazona leucocephala*)
* Miulerio amazonė (*Amazona farinosa*)
* Puertorikinė amazonė (*Amazona vittata*)
* Puošnioji amazonė (*Amazona pretrei*)
* Mėlynburnė amazonė (*Amazona versicolor*)
* Mėlynkaktė amazonė (*Amazona aestiva*)
* Mėlynžandė amazonė (*Amazona dufresniana*)
* Mėlyngalvė amazonė (*Amazona finschi*)
* Žvynasprandė amazonė (*Amazona mercenaria*)
* Surinaminė amazonė (*Amazona ochracephala*)
* Tukumano amazonė (*Amazona tucumana*)
* Triukšmingoji amazonė (*Amazona festiva*)
* Juodausė amazonė (*Amazona ventralis*)
* Geltonsnapė amazonė (*Amazona collaria*)
* Juodasnapė amazonė (*Amazona agilis*)


Image:Stavenn Amazona albifrons 00.jpg| Baltakaktė amazonė (*Amazona albifrons*)
Image:Stavenn Amazona guildingii 01.jpg|Karališkoji amazonė (*Amazona guildingii*)
Image:Stavenn Amazona leucocephala 00.jpg| Kubinė amazonė (*Amazona leucocephala*)
Image:Yellow naped amazon parrot left side.jpg|Surinaminė amazonė (*Amazona ochracephala*)
Image:Amazona vittata.jpg|Puertorikinė amazonė (*Amazona vittata*)
Matriksas

**Matriksas** yra medžiaga esanti gyvūnų ir augalų ląstelėse. Matriksu yra užpildytas mitochondrijų vidus. Jungiamojo audinio vidinėje struktūroje yra ekstraląstelės matriksas.
 

Mitochondrijų matrikse yra mitochondrinės iRNR, tRNR, ribosomos, kelios vienodos žiedinės chromosomos. Matriksas yra labai tirštas, palyginti su labai vandeninga citoplazma.

## Citrinos rūgšties ciklas

Citrinos rūgšies ciklas (arba Krebso arba TCA ciklas) vyksta mitochondrijų matrikso viduje. Matrikso fermentai pirovynuogių rūgštį (turinčią 3 C atomus) perdirba į junginį, turintį 2 °C atomus (trečias atskyla su CO<sub>2</sub> molekule). Šis junginys jungiasi su CoA (kofermentu A) ir sudaro acetil-CoA (acetil – kofermentą A). Nuo acetil-CoA pirovynuogių rūgšties molekulės likutis (turintis 2 °C atomus) atskyla ir susijungia su rūgštynių – acto rūgštimi. Susidaro citrinų rūgštis. CoA atskyla ir grįžta į 2 etapą. Molekulės fragmentas, turintis 2 °C atomus, sukasi uždaroje reakcijų grandinėje – citrinų rūgšties cikle. Ciklo reakcijos šį fragmentą suskaldo į 2 CO2 molekules, H+ ir elektronus. Didelė dalis cheminės energijos lieka elektronuose, kuriuos prisijungia du junginiai – NAD ir FAD. Šių junginių molekulės įgauna neigiamą krūvį, kurio dėka prie jų prisijungia ir protonai H+. NAD virsta NADH, o FAD – FADH2. Šie junginiai vadinami protonų nešikliais.
Aukštaičių aukštuma

**Aukštaičių aukštuma** – Baltijos aukštumų šiaurinė dalis, Neries, Dauguvos, Šventosios ir Žeimenos tarpupyje. 

## Geografija
Susideda iš 4 kalvynų:
* Sėlių kalvynas, arba Zarasų aukštuma – didžiausias aukštis 239 m, Pratkūnų kalnas (Mėmiakalnis) į pietus nuo Salako,
* Utenos kalvynas – 245 m, Piliakalnio kalnas (Žiezdrių kalnas) į pietus nuo Tauragnų,
* Molėtų kalvynas – 222 m, Ambraziškių piliakalnis, 
* Riešės kalvynas, arba Riešės aukštuma – 205 m, Sudervės kalnas. 

**Didžiausi miškų masyvai:**
* Labanoro-Pabradės giria,
* Ažvinčių-Minčios giria,
* Joniškio miškai,
* Giedraičių miškai.

## Geologija
Aukštaičių aukštuma susidariusi daugiausia iš paskutinio ledynmečio nuogulų; jų sluoksnio storis 80–150 m. Svėdasų, Kurklių, Širvintų plynaukštėse, susidariusiose iš dugninių morenų, reljefas lygus arba banguotas. Kita aukštumos dalis susidariusi iš ledyno pakraštinių darinių; reljefas kalvotas – daubotas, ežeringas. Aukštumoje gausu gilių ežeringų rinų: Sartai, Tauragnas, Aisetas, Siesartis–Lakajai, Asveja. 

Aukštaičių aukštuma – ežeringiausia Lietuvos dalis: ežerai užima daugiau, kaip 6% jos ploto (Sėlių ir Utenos kalvynuose – iki 10%). Jie sudaro Dysnų-Drūkšių, Sartų-Avilio, Galuonu-Lakajų, Asvejos–Arino ir Sudervės–Vilnojos ežerynus. Aukštumoje yra didžiausias (Drūkšiai), giliausias (Tauragnas) ir ilgiausias (Asveja) Lietuvos ežerai. Gausu pelkių. 

Aukštaičių aukštumos rytuose daugiausia smėlis ir priesmėlis, viduryje ir vakaruose – priesmėlis, priemolis ir molis. Dirvožemiai: balkšvažemiai, išplautžemiai, smėlžemiai, jauražemiai. 

## Šaltiniai
Skeltavaisis

**Skeltavaisis** – sausasis vaisius:
* Nunokę vaisiai skyla išilgai arba į dvi dalis: salieriniai 
* Nunokę vaisiai lūžta skersai į tiek dalių, kiek yra sėklų: ridikas, svėrė.
Baltijos aukštumos

**Baltijos aukštumos** – ilgiausias aukštumų ruožas Lietuvoje sudarytas paskutiniojo ledyno ir yra tik dalis to didžiulio morenų kalvyno (*Baltijos gūbrio*), kuris lanku tęsiasi per rytinę Estiją, rytinę Latviją, rytinę ir pietinę Lietuvą, Kaliningrado sritį, šiaurinę Lenkiją, šiaurinę Vokietiją ir pereina į Jutlandijos pusiasalį.

Lietuvoje Baltijos aukštumų ruožas sudaro labai kalvotus, ežeringus kraštovaizdžius, žinomus savo gražumu ir reljefo formų įvairumu. Šis ruožas Nemuno ir Neries slėnių suskaidytas į tris pagrindines dalis: Sūduvos, Dzūkų ir Aukštaičių aukštumas.

Būdingas Baltijos aukštumos reiškinys yra siauri, ilgi, gilūs grioviai - latakai, kitaip vadinamos rinos. Jų linkmė statmena ledyno tekmės kraštui. Didžiausias ir taisyklingiausias rinų tinklas yra pietinėje Sūduvoje tarp Galadusio ežero ir Nemuno ties Druskininkais. Vienur rinose yra ilgi, siauri, gilūs ežerai, pvz., Ančia, Veisiejis, Dubingių ežeras, o kitur tik gilesnėse vietose išliko eilės mažų ežerėlių.