Plungės geležinkelio stotis

**Plungės geležinkelio stotis** – geležinkelio stotis šiaurės vakarų Lietuvoje, šiaurinėje Plungės miesto dalyje, Stoties g. 29, prie geležinkelio Vilnius–Klaipėda. Valdo „Lietuvos geležinkeliai“. Stoja keleiviniai traukiniai Vilnius–Klaipėda ir Klaipėda–Radviliškis. Stoties pastatų kompleksas – kultūros paveldo objektas (Nr. ).

Ant stoties rūmų pakabinta atminimo lenta 1941–1952 m. iš čia ištemtų ir į sovietinius lagerius išvežtų Plungės miesto bei apylinkių gyventojų atminimui, atidengta 1991 m. birželio 14 d. Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio Plungės grupės ir Lietuvos šaulių sąjungos Plungės kuopos narių rūpesčiu. Stoties prieigose įrengtas Plungės centrinis stadionas.

## Istorija

Plungės stotis atidaryta, vystant geležinkelio tinklą tarp Didžiosios Lietuvos ir Klaipėdos krašto. Telšių–Kretingos linija imta tiesti 1930 m., ruože iškilo ir penkios naujos geležinkelio stotys – Kartenos (Kūlupėnuose), Šateikių, Lieplaukės, Telšių ir Plungės. Plungės mieste gyveno daug prekybininkų, kuriems geležinkelio linija reiškė spartesnį eksportą ir importą. 1932 m. spalio 29 d. 13:00 laiku geležinkelio linijos atidarymo šventėje į Plungę traukiniu atvyko Lietuvos prezidentas Antanas Smetona. Geležinkelio liniją ir stotį pašventino Telšių vyskupas Justinas Staugaitis.

Užėjus sovietams iš Plungės stoties buvo ištremiami į sovietų lagerius šio miesto ir apylinkių gyventojai. Sovietmečiu Plungės stotis tapo svarbi karinei pramonei: 1960–1978 m. Šateikių ir Plokštinės miškuose veikė Šateikių antžeminė ir Plokštinės požeminė termobranduolinių raketų paleidimo bazės. Tiek jų statybų metu, tiek eksploatacijos laikotarpiu statybinės medžiagos ir ginkluotė buvo gabenama traukiniais į Plungės ir Šateikių geležinkelio stotis.

1991 m. atidengta atminimo lenta tremtiniams. 2018–2019 m. įrengtas tunelinis viadukas Dariaus ir Girėno gatvės sankryžoje su geležinkelio stoties ruožu. Tunelio aukštis – 4,5 m, ilgis – 57 m, plotis – 8 m, dvi eismo juostos automobiliams, pėsčiųjų ir dviračių takas, prieštunelio ilgis – 270 m, nuolydis – 7 proc. Darbai kainavo per 5 mln. eurų. 2021–2022 m. po rekonstrukcijos geležinkelio stoties pastatas tapo geležinkelio ir autobusų stotimi, kuri oficialiai atidaryta 2022 m. vasario 25 d. 2025 m. stoties kompleksas įtrauktas į kultūros paveldo registrą.

## Architektūra

Stoties pastatų kompleksas – kultūros paveldo objektas Nr. , jam priklauso stoties rūmai (), geležinkelininkų namas () ir „Lietūkio“ sandėlis (). Tai vienas iš pilniausiai išlikusių tarpukario Lietuvoje statytų geležinkelio stoties kompleksų. Stoties teritorijoje buvo suprojektuotas keleivių namas – simbolinė urbanistinės struktūros ašis, taip pat į šonus nutolę medinis „Lietūkio“ sandėlis, vandentiekio bokštas ir geležinkeliečių namas.

Stoties statybą vykdė danų firma „Højgaard&Schult“, statyba prasidėjo 1930 m., pagrindiniai darbai sutapo su didžiuoju 1931 m. Plungės gaisru, tačiau tai nesulėtino stoties statybų. Taupant finansus ir skubant kuo greičiau sujungti šalį geležinkeliais, Plungės stotis buvo pastatyta pagal tą patį projektą, kaip ir Telšių geležinkelio stotis – tinkuoto mūro, dengta skardiniu stogu; šios, didžiausios trasoje, stotys priskiriamos modernizuoto neoklasicizmo stiliui. Panaši ir Kartenos stotis, tik nesimetriška.

Centrinis mūrinės, tinkuotos Plungės stoties tūris su vestibiuliu – dviejų aukštų, šoniniai tūriai – vienaukščiai. Pastatas dengtas skardos stogu. Išskirtiniu estetiniu elementu tapo stogo parapeto ažūrinis dekoras, vėliau rekonstruotas.

## Šaltiniai