open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lietuvos regbio federacija

**Lietuvos regbio federacija** (LRF) – Lietuvos regbio vykdomoji institucija, kurios būstinė yra Vilniuje. Pagrindinis Federacijos veiklos tikslas – vystyti ir populiarinti regbį Lietuvoje, siekti jo masiškumo ir meistriškumo. Federacija užtikrina renginių parengimą ir dalyvavimą Pasaulio ir Europos čempionatuose bei kitose oficialiose tarptautinėse sporto varžybose. Ji taip pat bendradarbiauja su kitų šalių regbio federacijomis, organizuoja bendrus renginius ir bendrauja su tarptautinėmis regbio asociacijomis.

Federacija organizuoja ir vykdo Lietuvos regbio čempionatą ir kitas nacionalines regbio varžybas.

## Struktūra
Lietuvos regbio federaciją valdymo organai: Prezidentas, Prezidiumas, Trenerių taryba, Teisėjų komisija ir Federacijos revizijos komisija.

Šiuo metu federacijos nariais yra Šiaulių „Vairas„, Šiaulių „BaltRex“, RK Šiauliai, Vilniaus regbio akademija, Vilniaus „Geležinis vilkas„, Panevėžio „Ryšių statyba“, Marijampolės „Sūduvis„, Jurbarko „Lūšis“, Kauno „Ąžuolas„, Klaipėdos „Kuršiai“, Bukonių „Tauras„, Plungės „Perkūnas“ ir RK Alytus.

## Prezidentai

* Steponas Imbrasas 1987–1995
* Aleksandras Makarenka 1995–2009
* Antanas Bosas 2009–2010
* Rolandas Alksnys 2010–2012
* Rytis Davidovičius 2013-2020
* Irmantas Kukulskis 2020-2024
* Edmundas Ščavinskas 2024-

## Rinktinės
* Lietuvos regbio rinktinė
* Lietuvos jaunimo iki 20 metų rinktinė
* Lietuvos jaunimo iki 18 metų rinktinė
* Lietuvos regbio-7 rinktinė
* Lietuvos moterų regbio-7 rinktinė

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Prekosai

**Prekosai** – plonavilnės ir greit bręstančios merinosinės mėsinio–vilninio tipo avys. Tokią avių produktyvumo kryptį lėmė XIX a. II pusėje Europoje atsiradusi didelė paklausa ir aukšta kaina mėsai, o tuo pačiu ir avienai. Mėsiniai–vilniniai merinosai pirmiausia buvo išvesti Prancūzijoje, mišrinant plonavilnes rambulje avis su pusiau plonavilniais mėsiniais Anglijos leisterių avinais. 1870 m. buvo suformuoti du minėtų avių tipai – stambesnių ir mėsingų (*suassone*) bei vidutinių ir vilningų (*šatimone*), įgavusių prekosų vardą, reiškiantį greitą brendimą. Vėliau šios avys išplito Vokietijoje, Rusijoje, Ukrainoje, o iš ten 1949 m. buvo atvežtos ir į Lietuvą vietinių šiurkščiavilnių avių gerinimui. Prekosai buvo sėkmingai naudojami išvedant ir kitas plonavilnių mėsinių avių veisles. 

Suaugę prekosų avinai sveria 80–100 kg, ėriavedės – 50–60 kg. Avių vislumas – 140–150 %, o ėriukai per parą priauga po 150–300 g. Nuo
avių prikerpama po 3–6 kg 7–10 cm ilgio ir 21–25 mikronų storio baltos vilnos. Lietuvoje prekosai sudaro apie 3 % visų mėsinių veislių avių.
Mončio Holo uždavinys

**Mončio Holo uždavinys** () – tikimybių teorijos uždavinys, paremtas amerikiečių televizijos laida *Let's make a deal*. Uždavinys pavadintas laidos vedėjo Mončio Holo vardu. Uždavinys taip pat kartais vadinamas yra **Mončio Holo [[paradoksas|paradoksu]]**, kadangi uždavinio išvada kai kuriems žmonėms atrodo absurdiška, nepaisant to, kad jos teisingumą galima įrodyti matematiškai.

## Paradoksas

Tarkime, kad jūs esate žaidime, kuriame turite pasirinkti vienerias iš trejų durų. Už vienerių durų yra automobilis (pagrindinis prizas), o už kitų dvejų durų - ožkos (paguodos prizai). Mašina ir ožkos yra atsitiktinai sudėliojamos už durų prieš prasidedant laidai. Žaidimo taisyklės yra tokios: jums pasirinkus vienerias duris, tos durys lieka uždarytos. Žaidimo vedėjas Montis Holas, kuris žino, kas yra už kiekvienų durų, dabar turi atverti vienerias iš jūsų nepasirinktų durų. Jis privalo atverti duris, už kurių slėptųsi ožka. Jei jūs pasirinkote duris, už kurių yra automobilis, vedėjas atveria bet kurias iš dvejų durų, kadangi už jų abejų slepiasi ožkos. Atvėręs duris vedėjas jūsų paklausia, ar norėsite pasilikti su savo pirmuoju pasirinkimu, ar norėsite jį pakeisti ir atverti kitas duris. Pavyzdžiui, įsivaizduokite, kad pasirenkate pirmąsias duris ir po to vedėjas atveria trečiąsias duris, už kurių yra ožka. Tada vedėjas jūsų paklausia „Ar norite pakeisti savo pasirinkimą ir atverti antrąsias duris?“. Ar jums apsimoka priimti šį vedėjo pasiūlymą?

## Sprendimai
Kadangi žaidėjas niekaip negali žinoti, už kurių durų slepiasi automobilis, daugelis žmonių intuityviai galvoja, kad abejos durys turi tokią pačią galimybę būti laimingomis ir todėl yra nesvarbu, ar žaidėjas pakeis savo pasirinkimą, ar ne. Vis dėlto, iš tikrųjų pakeisdamas savo pasirinkimą, žaidėjas padvigubina laimėjimo tikimybę nuo 1/3 iki 2/3. Yra keli būdai tą įrodyti. Vienas iš populiariausių sprendimų gali būti pavaizduotas tokia schema:

### Kitas sprendimo būdas
Kitas būdas suprasti sprendimą yra galvoti apie dvejas duris, kurių žaidėjas iš pradžių nepasirinko, kaip apie vieną objektą. Iš pradžių, tikimybė, kad už vienerių iš šių dvejų durų slepiasi automobilis yra 2/3. Vedėjui atvėrus vienas iš šių durų, ši tikimybė nesumažėja, kadangi vedėjas turi būtinai atverti nelaimingas duris.

## Šaltiniai
Berišon diušer

***Berišon diušer*** – avių veislė, sukurta Prancūzijoje, Beri regione. Dar XVII a. viduryje vietinės avys buvo kergiamos su merinosais, o XIX a. pradžioje gerinamos su Anglijos mėsiniais dišli (leisterio) avinais. 

Berišon diušeriai priklauso pusiau plonavilnių mėsinių trumpavilnių avių grupei. Jų nedidelė beragė galva, kojos ir papilvė pliki. Avinai sveria 90-110 kg, ėriavedės – 70-85 kg. Iš 100 ėriavedžių gaunama 120-150 ėriukų, prikerpama 3-5 kg 8-9 cm ilgio ir 27-31 mikrono storio vilnos. Šios avys labai tinka pramoniniam mišrinimui, o į Lietuvą įvežtos 2002 m.
(Širvintų r.)
Primož Kozmus

**Primož Kozmus** (g. 1979 m. rugsėjo 30 d.) – Slovėnijos kūjo metikas. Pasaulio ir olimpinis čempionas.

2009 m. pasiekė asmeninį rekordą – 82,58 metrų.

## Pasiekimai

## Nuorodos
* Kozmus IAAF tinklalapyje
Encų kalba

**Encų kalba** () – viena iš samodų kalbų, paplitusi Jenisiejaus žemupio dešiniajame krante (Rusijos Krasnojarsko krašto Taimyro rajonas). 2002 m. encų kalba kalbėjo 119 žmonių. Daugelis kalbėtojų yra vidutinio amžiaus ar vyresni, visiems rusų kalba yra antroji kalba.

Kalba turi du labai besiskiriančius dialektus:
* *somatu* ( – tundros dialektas, kitaip dar *хантайский*, *туруханский*;
* *pe-bai* ( – miškų dialektas, kitaip dar *баихинский*, *карасинский*, *мангазейский*.

Encų kalba yra agliutinacinio tipo. Gramatiškai ir leksiškai artima nencų ir nganasanų kalboms dėl bendros kilmės ir ilgalaikių kontaktų.
Pavadinimai *[[nencai|nencas]]* (*nenesa*), *[[encai|encas]]* (*enesa*) ir *[[nganasanai|nganasanas]]* (*nganasa*) yra etimologiškai tapatūs.

## Encų abėcėlė
Abėcėlė sukurta XX a. 9-10 dešimtmečiais, bet oficialiai nėra priimta. Ja išleistos trys knygos, jų tarpe – mokyklinis rusų – encų kalbų žodynėlis.

Laikraštyje *Taimyr* () retkarčiais spausdinamai straipsniai encų kalba.

## Miškų encų kalba
Tai mažesnysis dialektas (kartais laikomas atskira kalba). 2006–2007 m. žiemą šia kalba kalbėjo apie 35 žmones – 6 Dudinkoje, 20 – Potapove, 10 – Tucharde. Jauniausias jų gimęs 1962 m., vyriausias – 1945 m. Daugelis jų yra trikalbiai, kalbantys miškų encų, tundros nencų ir rusų kalbomis.
Tekseliai

**Tekseliai** – avių veislė išvesta Nyderlanduose (Tekselio saloje) XX a. viduryje, mišrinant vėlai bręstančias ir vilningas vietines Marševo veislės avis su Linkolno ir Leisterio veislių avinais. Jau 1933 m. pirmieji tekseliai buvo įvežti į Prancūziją, ir sukurtas dar mėsingesnių prancūziškų tekselių tipas. 

## Savybės

Šios veislės avys auginamos Belgijoje, Čekijoje, Slovakijoje, Ispanijoje, Indonezijoje, Peru, Rusijoje, Vokietijoje, netgi kai kuriose Afrikos šalyse. Mat tekseliai greitai auga ir bręsta, pasižymi geru mėsingumu ir vilningumu. 

Iš 100 ėriavedžių gaunama 160-190 ėriukų, kurie per parą priauga 300-400 g, o būdami 4 mėn. amžiaus, sveria 40-45 kg. Suaugę avinai sveria 100-130 kg, ėriavedės – 65-80 kg, nuo jų prikerpama 4-6 kg 10-15 cm ilgio ir 31-36 mikronų storio baltos vilnos. Avys beragės, galva balta ir plika, o ausų ir nosies galiukai juosvi. Avių skerdenos išeiga siekia 50-54 %. Į Lietuvą tekseliai įvežti 2003 m.
Veselka

*Antantas Veselka (g. 1941 m.), inžinierius
* Julius Veselka (g. 1943 m.), ekonomistas, politikas
 
**[[Veselka (gyvenvietė)|Veselka]]**, gyvenvietė Ukmergės rajone
Vaičys

*Aleksandras Vaičys, mokytojas
*Mečislovas Vaičys (g. 1929 m.), dirvotyrininkas, dirvožemio chemikas
* Osvaldas Vaičys, mokytojas
Mėsiniai merinosai

**Mėsiniai merinosai** () – tai mėsinių avių veislė kilusi iš Ispanijos merinosų, įvežtų į Vakarų Europos šalis XVIII a. viduryje. Mėsiniai merinosai išvesti Vokietijoje, mišrinant vietines merinosų avis su prancūziškais dišli ir angliškais border-leisterio avinais. Į Lietuvą įvežti 2003 m. Pastarieji pasižymi nesezonine ruja, prieauglis greitai auga, o jų mėsa ir vilna aukštos kokybės.

Suaugę avinai sveria 100–130 kg, ėriavedės – 65–70 kg, nuo jų prikerpama 3–7 kg 7–9 cm ilgio ir 22–28 mikronų storio baltos vilnos. Todėl mėsiniai merinosai Lietuvoje turi gerą perspektyvą.
Slovėnija olimpinėse žaidynėse

**[[Slovėnija]] [[Olimpinės žaidynės|olimpinėse žaidynėse]]** kaip nepriklausoma valstybė debiutavo 1992 m. 1993 m. įkurtas šalies olimpinis komitetas.

## Medalininkai
Vaičiulionis

* Sigitas Vaičiulionis (g. 1948 m.), choro dirigentas ir pedagogas;
* Lionginas Vaičiulionis (1931–2023), monsinjoras, esperantininkas.
Vaidelys

*Antanas Vaidelys (g. 1948 m.), pedagogas, vadybininkas
* Ernestas Vaidelys, vadybininkas, "Lietuvos paštas" vadovas
Vainiūnas

;Vainiūnas
* Stasys Vainiūnas – kompozitorius, pianistas;
;Vainiūnaitė
* Antanina Vainiūnaitė-Kubertavičienė – aktorė;
* Audronė Vainiūnaitė – smuikininkė;
* Birutė Vainiūnaitė – pianistė.

Pavardė, dažniau sutinkama Aukštaitijoje. Asmenvardžiai su *vain-* siejami su *vainà* „yda, kaltė, priežastis“, *vainóti* „barti, kaltinti; peikti, niekinti“.

## Šaltiniai
Vaitkaitis

* Algimantas Vaitkaitis (g. 1937 m.), karo medikas, KMU docentas
*Feliksas Vaitkaitis, Lietuvos kariuomenės kūrėjas
Vaškys

*Marius Vaškys (g. 1987 m.), krepšininkas
*Petras Vaškys (1921–2001), keramikas, skulptorius
* Petras Vaškys (1873–1952), Mosėdžio seniūnas, knygnešys, milo spaudėjas.
* Pranas Vaškys (g. 1957 m.), ūkininkas, Skuodo rajono politinis veikėjas
Vaškelis

* Aleksandras Vaškelis, archeologas;
* Bronius Vaškelis (1922–2021), literatūrologas, profesorius, Vytauto Didžiojo universiteto rektorius (1993–1996 m.);
* Jonas Vaškelis (g. 1927 m.), ledo ritulio treneris, greitojo čiuožimo sportininkas;
* Valdas Vaškelis (g. 1933 m.), chirurgas, KMU profesorius;
* Vytenis Vaškelis (g. 1957 m.), kunigas, Kauno II dekanas;
* Valentinas Vaškelis (1912–1988), sportininkas, treneris, sporto organizatorius bei teisėjas.
Vaškevičius

*Jonas Vaškevičius, visuomenės veikėjas
* Kęstutis Vaškevičius (g. 1928 m.), vadybininkas, ekonomistas
*Mečislovas Vaškevičius, visuomenės veikėjas
*Zenonas Vaškevičius (g. 1943 m.), bibliotekininkas
Vaznonis

* Kazimieras Vaznonis, Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžiaus kavalierius (po mirties)
*Vytautas Vaznonis (g. 1986 m.), šachmatininkas
Vėbra

* Danielius Vėbra - operos dainininkas, baritonas
* Juozas Vėbra – karininkas, inžinierius, išradėjas
* Rimantas Vėbra – istorikas
Venckūnas

*Algirdas Venckūnas, kastingo sporto meistras
*Jonas Venckūnas, Kauno politikas
*Tomas Venckūnas, lengvaatletis
* Vytautas Venckūnas (g. 1949 m.), Jonavos rajono politinis veikėjas, inžinierius.
Varpiotas

*Edmundas Varpiotas (g. 1953 m.), urologas, KMUK gydytojas
* Kęstutis Varpiotas, Plungės pedagogas
*Rimas Varpiotas, Tytuvėnų pedagogas
Vaičaitis

* Pranas Vaičaitis (1876–1901), poetas, vertėjas,
*Rytis Vaičaitis (g. 1965 m.), Varėnos rajono politinis veikėjas
*Vaidotas Vaičaitis, teisininkas konstitucionalistas.
Večkys

* Algirdas Večkys (g. 1942 m.), inžinierius KTU docentas
* Arūnas Večkys (g. 1963 m.), Druskininkų savivaldybės sporto ir politinis veikėjas
Venckus

;Venckus
* Aidas Venckus – teisininkas, advokatas
* Antanas Venckus – aktorius, kultūros veikėjas
* Deividas Venckus – futbolininkas
* Ignas Venckus – futbolininkas
* Rimantas Venckus – režisierius
* Zigmas Venckus – chorvedys, pedagogas

;Venckienė
* Neringa Venckienė – teisininkė, politikė

;Venckutė
* Vanda Venckutė – aktorė
* Vilija Venckutė – dėstytoja, politikė

Pavardė *Veñckus* dažna visoje šalyje, labiausiai paplitusi Žemaitijoje ir Pajūryje, taip pat Vidurio Lietuvoje. Kilusi iš krikšto vardų ,  trumpinių – , . Giminiškos pavardės – Venskus, Venskas, Venskys.

## Šaltiniai
Vareikis

* Egidijus Vareikis (g. 1958 m.), politologas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas, chemikas
* Juozas Vareikis (1894-1939), lietuvių kilmės rusų revoliucionierius, tarybinis partinis veikėjas
* Juozas Vareikis, aktorius
* Justinas Vareikis, knygnešys, sielininkas
* Vygantas Vareikis (g. 1960 m.), istorikas, Klaipėdos miesto politinis veikėjas
Venclovas

* Albinas Venclovas (1957 m.), pedagogas ir chorvedys
* Arvydas Venclovas (1963 m.), krepšininkas
* Česlovas Venclovas (1964 m.), bioinformatikas
* Petras Venclovas (g. 1944 m.), prozinininkas, redaktorius
* Romas Venclovas (1960 m.), politinis veikėjas
* Vytautas Venclovas (1945 m.), KMU prorektorius, inžinierius

**Venclovas** yra lietuviškas vardas. Žymesni asmenys:
* Venclovas Agripa (~1525–1597), literatas

## Taip pat skaitykite
* Venclova
Vertelka

* Algimantas Vertelka, Panevėžio nusikalstamos „tulpinių” gaujos lyderis
*Arūnas Vertelka (g. 1958 m.), inžinierius konstruktorius
*Gintautas Vladas Vertelka (1948-2003), vadybininkas, inžinierius mechanikas
*Bronius Vertelka (1948-2022) žurnalistas.
Veverskis

*Kazys Veverskis (m. 1944 m.), Lietuvos laisvės armijos (LLA) steigėjas
*Pranas Veverskis, Vyčio Kryžiaus ordino Karininko kryžiaus Ordino kavalierius
Vičius

* Juozas Vičius (g. 1955 m.), gydytojas, Šilutės rajono politinis veikėjas
*  Edmundas Vičius, Šilutės rajono savivaldybės administratorius 
*Gediminas Vičius, futbolininkas
Čia mūsų namai

**Čia mūsų namai** – 1984 m. LRT pagal J. Paukštelio romaną sukurtas meninis filmas.

## Kūrybinė grupė
* Režisierius statytojas – Saulius Vosylius
* Kompozitorius – Algimantas Raudonikis.

## Vaidina
* Vanda Margevičienė – Gražina Balandytė
* Irena Margevičiūtė – Jūratė Onaitytė
* Rozalija Morkuvienė – Rūta Staliliūnaitė
* Valentinas Klimas
* Valentas Bernotas – Kęstutis Žilinskas
* Rožytė – Nijolė Oželytė
* Margevičius – Antanas Šurna
* Rolandas Butkevičius
* Gediminas Karka
* Vytautas Paukštė
* Vytautas Rumšas
* Remigijus Vilkaitis
* Leonardas Zelčius
* Elvyra Piškinaitė.
* Kristina Kazlauskaitė
Verbyla

*Albinas Verbyla, Kauno politikas
* Andrius Verbyla, knygnešys, 
*Antanas Verbyla (1879–1941), knygnešys,
*Bonifacas Verbickas-Verbyla (1876–1919), kurpius, Lietuvos profsąjungų ir politinis veikėjas 
*Vidmantas Verbyla (g. 1954 m.), miško selekcininkas ir dirvožemininkas
Kamasinų kalba

**Kamasinų kalba** (*каӈмажəн шəкəт*) – XX amžiuje išnykusi Uralo kalbų šeimos pietų samodų kalbų pošeimio kalba. Kamasinų kalbai giminingos matorų, koibalų ir selkupų kalbos. 1989 m. mirė paskutinė kamasinų kalba kalbėjusi moteris Klaudija Plotnikova. Kamasinų kalba kalbėjo kamasinų tauta, gyvenusi į rytus nuo Uralo kalnų.

## Šaltiniai

## Literatūra

* . SPb, 1854.
* . SPb, 1855.
* Donner K. Samojedische Wörterverzeichnisse. Helsinki, 1932.
* Donner K. Kamassisches Wörterbuch. Helsinki, 1944.
* Матвеев А. К. Новые данные о камасинском языке и камасинской топонимике // Вопросы топономастики. Вып. 2. Свердловск, 1965.

## Nuorodos
* Ethnologue.com
* Kamasinų-Anglų kalbų žodžiai
* Kamasinų-Rusų kalbų žodynėlis (~300 žodžių)
Tonina

**Tonina** () – senovinio majų miesto liekanos, esančios pietų Meksikoje, Čiapase, 13 km į rytus nuo Okosingo.

Tai buvo galingas vėlyvojo klasikinio laikotarpio majų miestas, ilgą laiką kariavęs su kitu svarbiu majų centru Palenke. Miestas susikūrė ankstyvajame klasikiniame laikotarpyje, tačiau to meto statiniai buvo sugriauti ir užstatyti vėlesniais. Pirmi užrašai rasti iš 217 m., ten minimas valdovas, tačiau nežinomas jo vardas. Kitų miestų šaltiniuose Tonina pirmą kartą paminėta 514 m. kaimyninio Činkihos miesto soste.

Tonina išsiskiria savo gausia ir didinga monumentaliąja architektūra – yra grupė piramidžių, iš kurių aukščiausia siekia 76 m, didelis žaidimo kamuoliu laukas, virš 100 raižytų monumentų, kurių dauguma sukurta VI–IX a. Toninoje rasta įrašyta vėliausia žinoma ilgojo skaičiavimo majų kalendoriaus data – 909 metai (klasikinio Mezoamerikos laikotarpio pabaiga).

## Žinomi Toninos valdovai

* Valdovas I
* B’alam Ya Acal – VI a.
* Chac B’olon Chaak
* K’inich Hix Chapat – 595–665 m.
* Valdovas II – 668–687 m.
* K’inich B’aaknal Chaak – 688–715 m.
* Valdovas IV – 708–723 m.
* K’inich Ich’aak Chapat – 723–739+ m.
* K’inich Tuun Chapat – iki 762 m.
* Valdovas VII
* Valdovas VIII – 787–806+ m.
* Uh Chapat – apie 837 m.
* Valdovas X – apie 901 m.
Koibalų kalba

**Koibalų kalba** – išnykusi Uralo kalbų šeimos, pietų samodų kalbų pošeimio kalba. Koibalų kalba kalbėjo koibalų tauta Pietų Sibire. Uralo kalbų šeimos koibalų kalbos nereikėtų painioti su tiurkų kalbų šeimos koibalų kalba.

## Šaltiniai
* *Britannica*, 1984 Edition, Vol. 18, p. 1025
* Wixman, Ronald. *The Peoples of the USSR*. p. 109
Jonas Pakulis

**Jonas Pakulis** (g. 1940 m. gruodžio 1 d. Alytuje) – Lietuvos aktorius ir režisierius.

## Biografija
1964 m. baigė LSSR konservatoriją. 1964–1970 m. Rusų dramos, 1970–1972 m. Kauno dramos, 1972–1978 m. Jaunimo teatro aktorius. 1979 m. Maskvoje baigė Aukštuosius režisūros kursus. Nuo 1983 m. Lietuvos kino studijos redaktorius.

## Filmografija
* 1967 m. – rusų vairuotojas – Posūkis, rež. Borisas Jermolajevas
* 1970 m. – Vyrų vasara, rež. Marijonas Giedrys
* 1973 m. – Velnio nuotaka, rež. Arūnas Žebriūnas
* 1973 m. – Naktibalda, rež. Arūnas Žebriūnas
* 1973 m. – Ginto tėtis – Linksmos istorijos, rež. Stasys Motiejūnas, Algimantas Kundelis, Gytis Lukšas
* 1973 m. – Šurka – Kur iškeliauja pasakos, rež. Algirdas Dausa
* 1974 m. – Velnio nuotaka, rež. Arūnas Žebriūnas
* 1975 m. – Petro kaimynas – Sadūto tūto, rež. Almantas Grikevičius
* 1976 m. – Laurynas – Virto ąžuolai, rež. Gytis Lukšas
* 1978 m. – Bethoveno gyvenimas, rež. Borisas Galanteris, k/s Ekran
* 1979 m. – Budelis – Žaltvykslės, rež. Gytis Lukšas
* 1979 m. – Velnio sėkla, rež. Algimantas Puipa
* 1980 m. – Mainai, rež. Raimondas Vabalas
* 1981 m. – Ir aš vėl su jumis, rež. Borisas Galanteris, k/s Ekran
* 1981 m. – Arkliavagio duktė, rež. Algimantas Puipa
* 1982 m. – Barbora Radvilaitė, rež. Vidmantas Bačiulis, LTV
* 1984 m. – Policininkas – Moteris ir keturi jos vyrai, rež. Algimantas Puipa
* 1986 m. – Chameleono žaidimai, rež. Arūnas Žebriūnas, LKS
* 1987 m. – Vizbaras – Šešiolikmečiai, rež. Raimundas Banionis
* 1988 m. – Kaminkrėtys – Geležinė princesė, rež. Algirdas Araminas
* 1988 m. – Mėnulio pilnaties metas, rež. Arūnas Žebriūnas
* 1990 m. – Sėlis – Marius, vaidino ir režisavo kartu su M.Giedriu
* 1994 m. – *Bound in Blood*, rež. Jud Taylor
* 1998 m. -  Šatkus - Aušros sūnūs, rež. Bronius Morkevičius, LTV
* 1999 m. – Elzė iš Gilijos, rež. Algimantas Puipa

## Šaltiniai
Wilt Chamberlain

**Viltonas Normanas „Viltas“ Čiamberlainas** (; 1936 m. rugpjūčio 21 d. – 1999 m. spalio 12 d.) buvo profesionalus amerikiečių krepšininkas, laikomas vienu iš geriausių ir labiausiai dominavusių krepšininkų NBA istorijoje.

Čamberlainas pelnė daugybę oficialių NBA rekordų daugiausiai pelnytų taškų, atkovotų kamuolių ir žaistų minučių kategorijose. Pavyzdžiui, jis yra vienintelis žaidėjas NBA istorijoje per vienerias rungtynes pelnęs 100 taškų bei pasiekęs didesnį sezono taškų vidurkį nei 50 taškų per rungtynes. Per 14 NBA sezonų jis 2 kartus tapo NBA čempionu, keturis kartus buvo pripažintas naudingiausiu reguliaraus sezono žaidėju, vieną kartą pripažintas naudingiausiu NBA finalo žaidėju ir 13 kartų žaidė NBA visų žvaigždžių rungtynėse. 1978 m. Chamberlainas buvo įtrauktas į krepšinio šlovės muziejų, o 1996 m. buvo išrinktas į NBA 50-mečio visų laikų komandą.

## Po krepšinio karjeros
Baigęs krepšinio karjerą, Čamberlainas kurį laiką žaidė tinklinį trumpai egzistavusioje Tarptautinėje tinklinio asociacijoje ir buvo šios lygos prezidentas. Tinklinis jau iki tol ilgą laiką buvo krepšininko hobiu ir jis buvo talentingas žaidėjas. Internacionalinės Tinklinio Lygos visų žvaigždžių varžybos buvo rodomos per televiziją vien dėl to, kad jose žaidė ir Čamberlainas. Jis buvo pripažintas tų rungtynių naudingiausiu žaidėju. Čamberlainas taip efektyviai reklamavo šį sportą, kad buvo įtrauktas ir į tinklinio šlovės muziejų, tapdamas vienu iš nedaugelio atletų, kurie pateko į kelių skirtingų sporto šakų šlovės muziejus.

Čamberlainas buvo labai geros sportinės formos ir daug metų po savo karjeros baigimo. Būdamas 45 metų jis gavo pasiūlymą iš Klivlando „Cavaliers“ komandos grįžti į NBA, bet pasiūlymas buvo atmestas. Dar po penkerių metų tą patį pasiūlė Naujojo Džersio „Nets“ komanda, bet Čamberlainas vėl atsisakė. Vietoje to jis dalyvavo maratonuose. Čamberlainas išliko sportiškas iki pat 1999 m., kai jo sveikata smarkiai suprastėjo.

Taip pat Čamberlainas buvo sėkmingas verslininkas bei kelių knygų autorius. Be to, jis atliko svarbų vaidmenį filme Konanas Naikintojas () ir pasirodė keliose reklamose. Visą gyvenimą Čamberlainas buvo viengungis. 1991 m. savo biografijoje jis teigė, kad per gyvenimą yra permiegojęs su maždaug 20 000 moterų.

## Išnašos

## Šaltiniai
*
Bertrand Ngapounou

** Bertranas Ngapunu ** (g. 1982 m. lapkričio 20 d. Kamerūnas) – buvęs Kamerūno futbolininkas (gynėjas).

## Karjera
2003–2004 m. rungtyniavo Rusijos aukščiausioje lygoje atstovaudamas FK Rostov. 

Vėliau žaidė Rusijos pirmoje, Rumunijos ir Kazachijos lygose. 

Atstovavo Žalgiriui, Tauragės Taurui, Vilniaus "Vėtrai" ir Pakruojo "Kruojai".

## Išnašos

## Nuorodos
* 
* [klisf.info statistika [rusų kalba|ru]].
Aktaja

**Aktaja** (*Ἀκταία*) graikų mitologijoje minima kaip:
*Viena iš nereidžių.
*Viena iš danaidžių, Danajo ir Pierijos duktė. Ji ištekėjo už Perifo, Aigipto sūnaus.
Danisevičius

;Danisevičius
* Petras Vladas Danisevičius – teisininkas;
* Ramūnas Danisevičius – fotomenininkas, spaudos fotografas;
* Stasys Danisevičius – futbolininkas.

Pavardė kildinama iš slaviškų vardo *Danielius* trumpinių – , .

## Šaltiniai
Danusevičius

* Audrius Danusevičius (g. 1974 m.), krepšininkas,
* Julius Danusevičius (g. 1931 m.), miškininkas selekcininkas
* Paulius Danusevičius (g. 2001 m.), krepšininkas.
* Darius Danusevičius (g. 1968 m. ), mokslininkas, profesorius, Lietuvos akademijos tikrasis narys.

Pavardė kildinama iš asmenvardžio *Danius*, padaryto kaip trumpinio vardams *Danielius* ( < *Daniel*) arba *Dionizas*. Plg. slavų šaltiniuose minimos pavardės *Данюшевич*, *Daniuszewicz*.

## Šaltiniai
Baby Doll

**„Baby Doll“** yra antrasis singlas iš amerikiečių Pop/R&B merginų grupės „Girlicious“ debiutinio albumo „Girlicious“. Daina buvo pirma kartą buvo atlikta televizijos laidos „Live @ Much“ metu 2008 m. rugpjūčio 8 d. Tai paskutinis „Girlicious“ singlas su Tiffanie Anderson.

## Istorija
1:30 minutės ištrauka dainos „Baby Doll“ buvo išleistą į internetą 2008 m. rugpjūčio 1 d. Natalie Mejia patvirtino, jog tai trečiasis grupės singlas. Kanadoje singlas buvo išleistas lapkritį internetinėje parduotuvėje „iTunes“.

Singlas įžengė į Canadian Hot 100 topą #75 pozicijoje. Ir vėliau pasiekė tik #55 vietą. „Baby Doll“ klipas pasiekė #4 vietą „MuchMusic Countdown“ laidoje. Po Tiffanie išėjimo Natalie dainuoja jos partiją.

## Vaizdo klipas
Chrystina Sayers patvirtino, jog „Girlicious“ dainos vazido klipą nufilmavo JAV 2008 m. spalio 6 d.

Klipas nufilmuotas Los Andžele. Vaizdo klipo premjera įvyko „Much Music“ kanalu. Klipo režisierius yra Matt Mcdermitt, o klipo choreografai yra Robin Antin ir Mikey Minden.
 
Klipe merginos prie žalio kadilako dainuoja apsirengusios metalines sukneles. Vėliau rodoma vakarėlio scena su šokėjais. Klipas pasibaigia „Girlicious“ vakarėlio scenoje krentant pinigais.

2008 m. lapkričio 20 d. klipas buvo išleistas per iTunes, nors singlas buvo išleistas tik Kanadoje.

## Topai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Čiočys

Pavardė *Čiočỹs* greičiausiai pravardinė, kilusi iš žodžio *čiočỹs* „žioplys, nenaudėlis“.

* Petras Algirdas Čiočys (1931–2021), teisininkas, teisėtyrininkas;
* Vaclovas Čiočys (g. 1938 m.), matematikas.

## Šaltiniai
Andrulionis

* Gytis Andrulionis (g. 1978 m.), teisininkas, politikas, LR teisingumo viceministras 
* Kęstutis Andrulionis, pedagogas istorikas, Onuškio vidurinės mokyklos mokytojas.
Matorų kalba

**Matorų kalba** – išmirusi Uralo kalbų grupės kalba, priklausanti pietų samodų kalbų grupei, kuriai priklauso ir kamasinų, selkupų kalbos. Matorų kalba kalbėjo dalis Sajanų samodų, gyvenusių šiaurės Sajanuose, arčiau Mongolijos šiaurinės sienos. Jie gyveno plačiai išsibarstę, nuo Minusinsko pagal Jenisiejų iki Baikalo

Kalba žinoma daugiausia iš XVIII–XIX a. pr. keliautojų užrašų. Jau XVII a. pradžioje matorų kalba kalbėjo tik keli šimtai žmonių. Pagal Matijo Kastreno () duomenis paskutinis matorų kalbą mokėjęs žmogus mirė 1839 m.

## Nuorodos
* Mator
* Mator-English Glossary
Like Me

**„Like Me“** yra pirmasis singlas iš amerikiečių Pop/R&B merginų grupės „Girlicious“ debiutinio albumo „Girlicious“. Daina pirmiausiai buvo išleista 2008 m. balandžio 22 d. iTunes internetinėje parduotuvėje dar prieš paskelbiant realybės šou „Pussycat Dolls Present: Girlicious“ finalą, ir taip daugelis sužinojo, kas laimėjo.

## Istorija
Dar neišleidžiant kompaktinės plokštelės ar dainai nepasirodžius radijuje, singlas sugebėjo debiutuoti antroje topo Bubbling Under Hot 100 Singles pozicijoje ir septintoje vietoje Pop 100 tope. 2008 m. gegužės 1 d. „Like Me“ debiutavo gan sėkmingai ketvirtoje pozicijoje Canadian Hot 100 tope, netrukus daina pasiekė aukščiausiąją vieta Kanados tope. Grupės antrasis singlas „Stupid S***“ debiutavo dvidešimtoje pozicijoje.

## Vaizdo klipas

Vazido klipo „Like Me“ režisierius yra Steven Antin. Klipo premjera įvyko po realybės šou finalo. Klipe „Girlicious“ pasirodo bokso ringe, kur ima šokti. Taip pat klipe pasirodo dainos prodiuseris Jazze Pha.

„Like Me“ 2008 m. balandžio 23 d. debiutavo „Yahoo“ svetainėje.

Videoklipas laimėjo apdovanojimą „MuchMusic“ apdovanojimuose, kategorijoje „Žiūrimiausias vaizdo klipas“.

## Versijos

Yra dvi dainos versijos; iTunes versija, kuri nuo antrosios albumo versijos skiriasi keliais dainos žodžiais ir gyvo garso pasirodymo versija, kurioje grupė dainos viduryje ima šokti.

Kai Tiffanie Anderson paliko grupę, Chrystina perėmė jos dainos partijas..

## Topai

## Išleidimo istorija

## Stupid Shit

**„Stupid Shit“** yra antrasis singlas iš amerikiečių Pop/R&B merginų grupės „Girlicious“ debiutinio albumo „Girlicious“. Daina buvo išleista 2008 m. balandžio 23 d. internetinėje parduotuvėje iTunes, iškart po grupės realybės šou finalo.

### Istorija
2008 m. gegužės 1 d. „Stupid Shit“ debiutavo topo Canadian Hot 100 #20 pozicijoje. „Stupid Shit“ buvo išleistas kartu su EP „Like Me / Stupid S***“ir pasiekė Kanados topus, tačiau nepateko į JAV topą Billboard 200.

### Vaizdo klipas

„Stupid Shit“ vaizdo klipas buvo režisuotas grupės įkūrėjos Robin Antin ir grupės choreografo Mikey Minden. Klipe grupė apsirengusi mokyklos uniformomis. Klipe taip pat pasirodo merginos iš grupės „The Paradiso Girls“ ir „Vegas Dolls“. Taip pat „Girlicious“ narės Natalie Mejia sesuo pasirodo šiame videoklipe. „MuchMusic“ laidoje klipas debiutavo #29, o vėliau pasiekė #1 vietą.

„Stupid Shit“ 2008 m. balandžio 23 d. debiutavo „Yahoo“ svetainėje.

### Versijos

Videoklipe dainoje „Stupid Shit“, atlikėjos sako „Shh“ ne „Shit“, nes negalima sakyti šio žodžio televizijoje. Kaip ir Like Me klipe, „Girlicious“ videoklipe atlikėjos atlieka šokio partiją po Chrystina Sayers partijos.

Kai Tiffanie paliko grupę, merginų vardai dainoje „Nic, Nat, Tiff, Chrys“ pakeisti „Nic, Nat, Chrys, Yeah“ ir Tiffanie partija atliekama likusių narių..

### Topai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Ragauskas

* Antanas Ragauskas, politinis veikėjas;
* Arminas Ragauskas, mokslininkas, išradėjas, inovatorius;
* Jonas Ragauskas, kunigas, pedagogas, rašytojas, vertėjas;
* Petras Ragauskas, teisininkas konstitucionalistas.
Taigijų kalba

**Taigijų kalba** (*taigi*) – išnykusi Uralo kalbų šeimos pietų samodų grupės kalba, kuria, manoma, dar kalbėjo XIX a. Pietų Sibire.

Kartais laikoma matorų kalbos dialektu, bet ISO 639-3 turi kodą *[[ymt]]* (*Mator-Taygi-Karagas*), o enciklopedijos *Britannica* 1984 m. leidime laikoma kalba.

## Nuorodos
* The Mator-Taygi-Karagas Language
Pietų samių kalba

**Pietų samių kalba** – Uralo kalbų šeimai priklausanti kalba, toliausiai į pietus ir vakarus paplitusi iš samių kalbų. Ją gerai moka apie 500 samių, gyvenančių vidurio Norvegijoje (Snesos ir Hatfjeldalo savivaldybės) bei Švedijoje.

Pietų samių kalba turi šiaurės ir pietų tarmes, kurios tarpusavyje skiriasi nedaug. Tai viena iš 6 samių kalbų, turinčių raštą, tačiau ja išleista tik keletas knygų bei išsamus pietų samių – norvegų kalbų žodynas. Naudoja lotynišką raidyną, tačiau Švedijoje ir Norvegijoje skirtingai užrašomos raidės Æ/æ ir Ä/ä bei Ø/ø ir Ö/ö.

Kalba turi 8 linksnius, 3 asmenis, 3 skaičius.

## Nuorodos
*
Muromų kalba

**Muromų kalba** – išnykusi finougrų kalba, priklausiusi Volgos finų kalbų grupei, kuria kalbėjo dabartinės Rusijos centrinėje dalyje gyvenę muromai.

Apie šią kalbą žinoma labai mažai, bet tikėtina, kad ji buvo artima abiem mordvių kalboms – mokšų ir erzių kalboms.
Išnyko dar viduramžiais (apie 1000 m. e. m.), kai muromus asimiliavo viatičiai. Bet dar XX a. Vladimiro srities Sudogdos ir Selivanovo rajonuose gyveno senų žmonių, kurie savo šaknis vedė iš muromų.
Šešiolikmečiai

**Šešiolikmečiai** – 1985 m. Lietuvos kino studijoje TSRS Centrinės televizijos užsakymu sukurtas 3-jų serijų meninis filmas. Drama. Filmo trukmė – 193 min.

Filmas apie Antrojo pasaulinio karo meto vaikus ir pokario paauglius, kuriuos gyvenimo negandos per anksti subrandino. Ne pagal amžių jiems teko pakelti nelengvą karo ir klasių kovos naštą. Per pagrindinį apysakos herojų Lauryną Gulbiną atskleidžiamos sunkios ir prieštaringos to meto gyvenimo peripetijos, parodoma, kaip žūsta talentai, kaip netikėtai tragiškai susiklosto žmonių likimai.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius – Vytautas Petkevičius
* Režisierius statytojas – Raimundas Banionis
* Antrasis režisierius – Stasys Motiejūnas
* Kompozitorius – Faustas Latėnas
* Operatorius statytojas – Jonas Tomaševičius
* Operatoriai – Vl. Kriaunevičius, Vytautas Survila
* Montažo režisierė – Vanda Survilienė
* Dailininkas statytojas – Galius Kličius
* Kostiumų dailininkė – Irena Norvaišienė.

## Vaidina
* Stasys Linda, Šarūnas Bartas – *Laurynas*
* Audrius Rimkus, Andrius Bialobžeskis – *Loda*
* Saulius Rutkauskas, Andrius Kairys – *Rapolas*
* Kęstutis Daugirdas, Rytis Paulauskas – *„Timpa“*
* Saulius Šumanas, Tadas Dilys – *„Niurgzlys“*
* Saulius Repečka, Linas Pečiūra – *Vizbaras*
* Aurimas Babkauskas – *Lauryno tėvas*
* Aldona Janušauskaitė – *Lauryno mama*
* Laura Martinonytė – *Lauryno sesuo Janina*
* Valdas Jatautis – *mokytojas Draugelis*
* Linas Paugis – *Povilas Jasaitis*
* Ilona Balsytė – *Onutė*
* Jonas Pakulis – *Vizbaro tėvas*
* Vytautas Grigolis – *gimnazijos direktorius*
* taip pat Antanas Barčas, Vytautas Eidukaitis, Henrika Hokušaitė, D. Kapočiauskas, Gediminas Karka, Albinas Keleris, Eduardas Kunavičius, Algirdas Lapėnas, Rimas Morkūnas, Vytautas Paukštė, Algirdas Paulavičius, T. Paura, Eugenija Šulgaitė, Dainius Svobonas, Gražina Urbonaitė, Romualdas Urvinis, Viktoras Valašinas, A. Vitkauskas, Ramūnas Žilakauskas, T. Daugilis, Rytis Paulauskas ir kiti.

## Siužetas

Socialinis-nuotykių filmas apie XX a. ketvirto dešimtmečio kartą, apie tuos vaikinukus, kurie dėl karo ir pokario įvykių pernelyg anksti neteko vaikystės, ant savo pečių nešė nepakeliamą suaugusiųjų pasaulio problemų naštą.

Pirmoje serijoje veiksmas vyksta tarpukario Kaune. Dešimtmečiai berniukai gyvena savo pasaulyje. Laurynas su draugais saugo sodą – savo žaidimų ir treniruočių vietą, kurią nusižiūrėjo turtingo teisėjo Vizbaro kompanija.

Antroje serijoje – 1943 m. karo sąlygomis berniukai greit suaugo. Laurynas su draugu Loda – tarybinių partizanų ryšininkai, padeda pabėgti vokiečių suimtam Lauryno tėvui.

Trečioje serijoje parodomas pokario Kaunas. Suaugę šešiolikmečiai dar lanko mokyklą, veikia komjaunime. Likimas vėl suveda su Vizbaru, kaime gyvenančiu svetima pavarde. Padėdamas sulaikyti ginkluotą grupuotę, žūva Loda. Laurynas siekia atkeršyti už draugą.

## Nuorodos
* Filmo svetainė
Samių kalbos

**Samių kalbos** – kalbų grupė, priklausanti Uralo kalbų šeimai, vartojama samių tautybės žmonių, gyvenančių šiaurės Skandinavijoje, Suomijoje, Rusijos Kolos pusiasalyje. Dažnai klaidingai manoma, kad yra vientisa samių kalba, tačiau iš tiesų samių arba lapių kalbomis vadinama visa grupė kalbų.

Dabar yra 9 gyvos samių kalbos, tačiau daugeliui jų gresia išnykimas. Tero, Pitės, Umės samių kalbomis kalba mažiau nei po 20 žmonių, paskutinė gyventoja, mokėjusi Akalos samių kalbą, mirė 2003 m. Šešios kalbos turi savo rašto sistemą. Beveik visos samių kalbos naudoja lotynišką raidyną, tik Rusijoje vartojama Kildino samių kalba užrašoma kirilica. Kelete Norvegijos, Švedijos ir Suomijos savivaldybių vietinės samių kalbos turi oficialų statusą.

## Kalbos
 
Vakarų grupė:
* Pietų samių kalba
* Umėjo samių kalba (beveik išnykusi)
* Pitėjo samių kalba (beveik išnykusi)
* Lulėjo samių kalba
* Šiaurės samių kalba

Rytų grupė:
* Inario samių kalba
* Kemės samių kalba (išnykusi)
* Skolto samių kalba
* Akalos samių kalba (išnykusi)
* Kildino samių kalba
* Terio samių kalba (beveik išnykusi)

## Nuorodos
* Žiūreti samių kalba TV kanalą (Oððasat)
* Pasiklausyti iš įvairių samių kalbinių regionų, samių kalbomis žinių radiją
* Pasiklausyti (NRK Sámi Radio) dvikalbę samių ir norvegų kalbomis radijo stotį
* Pasiklausyti (YLE Sámi Radio) dvikalbę samių ir suomių kalbomis radijo stotį 
* ''Ethnologue'' informacija
Sint Martenas

**Sint Martenas** () – Nyderlandų Karalystės dalis, esanti San Marteno salos pietinėje dalyje, Gvadelupės salyne, Mažųjų Antilų salyne, Karibų jūroje, Atlanto vandenyne. Šiaurėje ribojasi su Prancūzijos užjūrio bendrija San Martenu. 

2001 m. surašymo duomenimis teritorijoje gyvena apie 35 000 žmonių. Administracinis centras – Filipsburgas. Sint Martene veikia du universitetai. Iki 2010 m. spalio 10 d. priklausė Nyderlandų Antilų autonominiam regionui.

## Šaltiniai
Šiaurės samių kalba

**Šiaurės samių kalba** – Uralo kalbų šeimai priklausanti kalba, gausiausia iš visų samių kalbų. Ja kalba apie 15-25 tūkst. žmonių, iš kurių dauguma gyvena Norvegijoje, 5000-6000 Švedijoje, apie 2000 Suomijoje, taip pat vartojama ir Rusijoje.

Šiaurės samių kalba skirstoma į 4 tarmes: Tornės, Rytų Finmarko, Vakarų Finmarko (standartizuota) ir jūros samių.

Pirmasis šiaurės samių kalbą 1748 m. aprašė norvegų dvasininkas Knud Leem. 1752 ir 1768 m. sudaryti žodynai. Dabartinė šiaurės samių rašyba pagrįsta danų filologo R. Rasko 1832 m. gramatika. Jis į raštą įvedė raides č, đ, ŋ, š, ŧ ir ž. Tuo šiaurės samių kalba skiriasi nuo kitų samių kalbų, kuriose būdinga švedų ar norvegų kalbomis paremta rašyba. XX a. pr. Norvegijoje leistas laikraštis samių kalba *Saǥai Muittalægje*. Nuo 1979 m. patvirtinta vienoda šiaurės samių kalbos rašyba, kalba dėstoma regiono mokyklose.

Šiaurės samių kalba yra oficiali Finmarko, Tromso apskričių (Norvegija) savivaldybėse (Kautokeinas, Karašjokas, Nesebis, Tana, Porsangeris, Kefjordas).

Šiaurės samių kalba turi 6-7 linksnius, 3 skaičius, 3 asmenis, 4 nuosakas, 4 laikus.

## Abėcėlė

Šiaurės samių kalbos abėcėlę sudaro 29 raidės:

## Nuorodos
*
Liudikai

**Liudikai** (savivardis: *lyydilaizet*) – senovinė pabaltijo finų gentis, taip pat etninė dabartinių karelų subgrupė, tiek savo kalba, tiek kultūra besiskirianti nuo tikrųjų karelų.

## Geografija
Liudikų gyvenama teritorija yra vadinama **Onegos Karelija**. Ji yra į šiaurės vakarus nuo Onegos ežero ir apima dabartinį Karelijos Respublikos Kondopogos rajoną ir dalį Suojarvio rajono.

Šis regionas šiaurėje ribojasi su Baltąja Karelija, pietuose ir vakaruose – su Oloneco Karelija, o rytuose – su Onegos ežeru.

## Istorija

Liudikai yra viena pirmųjų genčių Karelijoje, minimi jau IX a. vokiečių metraščiuose (ten vadinami *liudi*). X a. juos mini arabų keliautojas Achmedas ibn Fadlanas, kaip tautą *luud-aana*. Senovės rusėnų dokumentuose jie figūruoja kaip *людины* ir su karelais nebuvo siejami.

Nors liudikų etnogenezė nėra iki galo ištyrinėta, spėjama, kad joje, kaip ir livikų atveju, dalyvavo senieji vesiai ir nuo XI a. kraštą kolonizavę korelai iš vakarų. Taip formavosi kalba, rasiniai bruožai, kultūra. Tolesnė liudikų istorija yra artimai susijusi su Oloneco Karelijos istorija.
Livikai

**Livikai** (savivardis: *livgilaizet*) – senovinė Baltijos finų gentis ir etninė dabartinių karelų subgrupė, tiek savo kalba, tiek kultūra besiskirianti nuo tikrųjų karelų.

## Teritorija

Livikų istorinė teritorija yra vadinama **Oloneco Karelija** (, ), todėl jie dar vadinami **[[Olonecas|Oloneco]] karelais**.

Oloneco Karelija šiaurėje ribojasi su Baltąja Karelija, vakaruose – su Ladogos ežeru ir Ladogos Karelija, pietuose buvo vepsų žemės, o rytuose ją ribojo Onegos ežeras

## Istorija
Livikai yra viena pirmųjų genčių Karelijoje, minimi jau VI a. istoriko Jordano. Juos mini sąraše drauge su meriais ir mordviais, livikai įvardijami kaip *Thiudos in Aunxis*, kas gali reikšti „Oloneco čiudai“. Greičiausiai ši gentis tuo metu buvo vesių dalis.

Nors livikų etnogenezė nėra iki galo ištyrinėta, spėjama, kad joje dalyvavo senieji vesiai ir nuo XI a. kraštą kolonizavę korelai iš vakarų. Taip formavosi kalba, rasiniai bruožai, kultūra. Dalis mokslininkų kelia klausimą dėl livikų giminystės lyviams. Hipotezė teigia, jog lyviai galėjo migruoti iš pietų į šias teritorijas ir atsinešti savo pavadinimą.

Seniausia ir svarbiausia regiono gyvenvietė nuo seniausių laikų buvo Olonecas () prie Ladogos ežero, apgyvendinta nuo III–II tūkst. pr. m. e. Iš jo kilo ir viso livikų gyvenamo regiono pavadinimas.

Livikai patys valstybės nesukūrė, tačiau iki XIII a. buvo kolonizuoti korelų, kurie kėlėsi į rytus ir plėtė Karelijos kunigaikštystės teritorijas. Čia įdiegta pravoslavybė. Vėliau kunigaikštystė priklausė Novgorodo Respublikai. Kartu su ja livikai 1478 m. atiteko Maskvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Nuo tada Oloneco Karelija visada buvo Rusijos (t. y. Rytų Karelijos) dalis. XIX a. ji buvo administruojama kaip dalis Oloneco gubernijos, tačiau, pačiam Olonecui praradus savo prekybinę ir strateginę reikšmę, gubernijos centru tapo Petrozavodskas, kuris iki dabar yra didžiausiu regiono miestu.

1917 m. Suomijai paskelbus nepriklausomybę, suomiai siekė suvienyti baltijos finų tautas, todėl rengė užkariaujamus žygius į Oloneco Kareliją, tačiau 1920 m. pretenzijų atsisakė, ir ji atiteko TSRS. Čia suformuota Karelijos ATSR, kuri 1940-56 m. buvo vadinama Karelijos-Suomijos TSR. 1991 m. Karelijos ATSR pervardinta Karelijos Respublika,
Viduržemio jūros žaidynės

**Viduržemio jūros žaidynės** – kas ketverius metus organizuojamos įvairaus sporto žaidynės, kuriose dalyvauja Viduržemio jūros regiono šalių atstovai. Pirmosios žaidynės įvyko 1951 m. Egipto olimpinio komiteto prezidento Muhammed Taher Pasha iniciatyva. 

## Dalyvaujančios šalys
Šiuo metu teisę dalyvauti žaidynėse turi 23 šalys:
*Afrika:
**
**
**
**
**
*Azija:
**
**
**
*Europa:
**
**
**
**
**
**
**
**
**
**
**
**
**
**
**

Vienintelė šalis besiribojanti su Viduržemio jūra, bet nedalyvaujanti žaidynėse yra Izraelis. Žaidynių komitetas pareiškė, kad ateityje bus leista dalyvauti Bulgarijai, Makedonijai, Portugalijai ir kai kurioms arabų šalims.

## Žaidynės

## Nuorodos
*Žaidynių komiteto oficiali svetainė
Juodosios jūros žaidynės

**Juodosios jūros žaidynės** – kas 4 metus rengiamos įvairaus sporto varžybos, kuriose dalyvauja Juodosios jūros regiono šalių atstovai.

## Dalyvaujančios šalys
}
* 
* 
* 
* 
* 
|width=40|
|valign=top|
* 
* 
* 
* 
* 
* 
|}

## Sporto šakos
*  Šaudymas iš lanko
*  Lengvoji atletika
*  krepšinis
*  Dviračių sportas
*  Futbolas
*  Gimnastika
*  Šaudymas iš lanko neįgaliesiems 
*  Plaukimas neįgaliesiems
*  Plaukimas
*  Taekvondo
*  Tinklinis
*  Imtynės
* Kėdžių su ratukais lenktynės

## Žaidynės
Valstybinė teisė

**Valstybinė teisė** – teisės normų, reguliuojančių valstybinę santvarką, struktūras, organizacijas, kitus valstybinius klausimus, visuma; viešosios teisės sritis, teisės šaka. Pagrindinis pošakis – konstitucinė teisė.

Valstybinės teisės mokslas priskiriamas valstybės (politikos) mokslams. VU iki XXI a. pradžios veikė VU Teisės fakulteto Valstybinės teisės katedra (šiuo metu – VU TF Konstitucinės ir administracinės teisės katedra, nuo 2011 m. – Viešosios teisės katedra). Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamente veikia Valstybinės teisės skyrius.

## Literatūra
* Christoph Degenhart: Staatsrecht I – Staatsorganisationsrecht. 22. Auflage, C.F. Müller, Heidelberg 2006, ISBN 3-8114-8003-0.
Racionalizmas (architektūra)

**Racionalizmas** – pirmosios XX a. pusės moderniosios architektūros krypčių (funkcionalizmo, konstruktyvizmo) stilistinės tendencijos, kurios reiškėsi paprastų (neretai geometrizuotų), konstruktyvių ir funkciškai tikslingų architektūrinių formų, taisyklingo ir racionalaus planavimo akcentavimu, naujų industrinės statybos būdų ir statybinių medžiagų naudojimu.

Racionalizmo pradmenų atsirado XIX a. pabaigos architektūroje – L. H. Salivano (JAV), H. Berlagės (Nyderlandai), A. Loso (Austrija), O. Perė (Prancūzija), „Verkbundo“ atstovų (Vokietija) kūryboje. XX a. 3 dešimtmetyje racionalizmo idėjas propagavo žurnalas „Espirit nouveau“, įkurtas 1920 m. (jame bendradarbiavo Le Korbiuzjė) ir „Bauhauzo“ mokyklos architektai, tokie kaip V. Gropijus, H. Mejeris, L. Mysas van der Rohė. Racionalistų iniciatyva surengti Tarptautiniai šiuolaikinės architektūros kongresai (1928–1959), kurie daug prisidėjo prie naujo architektūros stiliaus (vadinamojo tarptautinio stiliaus) susidarymo ir urbanistinių idėjų plitimo („Atėnų chartija“, 1933 m.). TSRS racionalizmo principais savo kūrybą grindė Naujųjų architektų asociacijos (1923–1930 m.) nariai.

Po Antrojo pasaulinio karo racionalizmas buvo pakeistas naujų modernistinių architektūros krypčių.

## Šaltiniai
Naujienlaiškis

**Naujienlaiškis** () – naujienų rinkinys, informacinis biuletenis. Platina ne tik žiniasklaidos priemonės, bet ir kitos medijos, įvairios organizacijos. Pagal formą gali būti spausdinti, elektroniniai. Kai kurie naujienlaiškiai yra mokami ir siunčiami išimtinai tik abonentams (t. y. norint gauti, yra būtina užsisakyti).

## Elektroninio pašto reklama
Naujienlaiškiai gali būti naudojami kaip skaitmeninės rinkodaros priemonė - elektroninio pašto reklama (elektroninio pašto rinkodara).

Elektroninio pašto reklama - tai komercinio pranešimo (naujienlaiškio) siuntimas pasirinktam adresatui ar adresatų grupei el. paštu. Plačiąja prasme kiekvienas elektroninis laiškas, išsiųstas potencialiam arba dabartiniam klientui, gali būti laikomas el. pašto reklama. 

## Nuorodos
* Vikimedijos naujienlaiškis
Ugrų kalbos

**Ugrų kalbos** – kalbų grupė, priklausanti finougrų kalbų pošeimiui, Uralo kalbų šeimai. Ugrų kalbomis kalbama Vengrijoje ir Vakarų Sibire. Pavadinimas kilo nuo istorinės Jugros srities.

Ugrų kalbas sudaro trys kalbos:
* Vengrų
** Vengrų kalba
* Obės ugrų
** Chantų kalba
** Mansių kalba
## Šaltiniai

* 
*
Rajatvaris

**Rajatvaris** – Indijos žemėvaldos ir mokesčių sistema, XIX a. Madraso, Bombėjaus prezidentūrose, Asame, Berare įvesta Didžiosios Britanijos kolonijinės administracijos (kitose srityse praktikuotas zamindaris). Kolojinių užkariavimų metu feodalinės diduomenės žemės buvo konfiskuotos ir suvalstybintos, o valstiečiai ir smulkieji feodalai paversti neterminuotais nuomininkais. Jie galėjo žemę paveldėti ir perleisti, už naudojimąsi ja privalėjo mokėti mokesčius valstybei.

Rajatvaris buvo įvestas visoje Indijoje, XX a. 6 dešimtmetyje nepriklausomos Indijos vyriausybei panaikinus zamindarį.

## Šaltiniai
Volgos finų kalbos

**Volgos finų kalbos** – kalbų grupė, priklausanti finougrų kalbų atšakos finų pogrupiui. Volgos finų kalboms priskiriamos dar vartojamos marių, erzių, mokšų bei išnykusios merių, meščerų ir muromų kalbos. Volgos finų kalbų pogrupis į atskiras kalbas suskilo 1200 m. pr. m. e. Lietuvių kalbininkas Kazimieras Būga pagal išlikusius vandenvardžius nustatė, kad lietuvių ir latvių protėviai prieš mūsų erą gyvenę Dniepro aukštupyje, o jų rytiniai kaimynai buvo Volgos finai (šiuolaikinių marių, mokšų ir erzių protėviai). 

## Šaltiniai
Kildino samių kalba

**Kildino samių kalba** – samių kalbų grupės kalba, vartojama Rusijoje, Kolos pusiasalio centrinėje dalyje gyvenančių samių. 2002 m. šią kalbą vartojo 753 gyventojai. Tai pagrindinė literatūrinė Kolos samių kalba. Kartais prie Kildino samių kalbos priskiriama ir jau išnykusi Akalos samių kalba.

XIX a. pab. kirilicos raštu išleistos pirmosios knygos Kildino samių kalba. 1926 m. įvesta nauja lotyniška abėcėlė, o 1937 m. ją vėl pakeitė kirilica. 1982 m. raidynas modifikuotas. 1985 m. sudarytas samių – rusų kalbų žodynas.

Dabartinė abėcėlė:

Dabar Kildino samių kalba atsigauna dėka tarptautinės samių bendruomenės veiklos. Kalba dėstoma Murmansko srities Lovozero rajono bei Lovozero gyvenvietės mokyklose. 2003 m. Murmansko srityje pradėjo veikti radijas samių kalba.

## Nuorodos
* 
* Rusų – samių kalbų žodynas
Rytų Karelija

**Rytų Karelija** (dar vadinama **Rusijos Karelija**) - istorinės Karelijos rytinė dalis, susiformavusi XVII a. padalijus Kareliją.

Rytinės ir Vakarinės Karelijos atsirado po to, kai 1617 m. Stolbovo taika iki tol Rusijai (Maskvos Didžiajai Kunigaikštystei) priklausiusios Karelų žemės buvo padalintos: Vakarinę Kareliją užvaldė Švedijos karalystė, o rytinė liko Rusijai. Šiuo padalinimu buvo nustatytos apytikrės sienos tarp Rusijos ir vėliau atsiradusios Suomijos.

Rytinę Kareliją sudaro trys istoriniai subregionai: Baltoji Karelija, Onegos Karelija ir Oloneco Karelija.

Rytinė Karelija buvo administruojama kaip Archangelsko gubernija ir Oloneco gubernija. 1917-20 m. dėl jos vyko karas tarp TSRS ir Suomijos, kuri laikė Rytų Kareliją sudėtine savo valstybės dalimi. Tačiau Rusija regioną išlaikė ir ėmė administruoti kaip Karelijos ATSR. 1939-40 m. vėl vyko Žiemos karas dėl Rytų Karelijos, tačiau ji vis tiek liko Rusijos dalimi.

1940 m. teritorijoje suformuota Suomijos-Karelijos TSRS, kuri 1956 m. perorganizuota į Karelijos ATSR. 1991 m. pervardinta Karelijos Respublika.
Racionalizmas

**Racionalizmas** ( 'protingas') – epistemologijos kryptis, kuri laiko, kad protas turi autonomišką, nuo patyrimo nepriklausančią tikrovės pažinimo galią. Šiuo požiūriu racionalizmas priešingas empirizmui, kuris negali paaiškinti, kaip nuo visuomet konkretaus, riboto patyrimo protas pereina prie sprendinių, kurie turi loginių visuotinumo ir būtinumo požymių.

Racionalizmas, pripažindamas, jog protas bei jo kriterijai iš dalies yra savarankiški, pirmiausia stengėsi pagrįsti matematikos ir teorinės gamtotyros specifiką, tačiau pačios to savarankiškumo prigimties nepaaiškino. Tiek empirizmui, tiek racionalizmui bendra epistemologinė pozicija: žmogus pažindamas santykiauja su tikrove vien kaip stebėtojas.

Racionalizmo idėjų būta jau senovės graikų filosofijoje (Sokratas, Platonas), tačiau teoriškai ši kryptis buvo išplėtota tik XVII a., kai filosofija, siekdama atsiriboti nuo scholastinės tradicijos, išsikėlė uždavinį apibrėžti tikro pažinimo būdus ir kriterijus. Žymiausias naujųjų laikų racionalizmo teoretikas buvo R. Dekartas, iškėlęs prielaidą, kad idėjos įgimtos ir intuityviai akivaizdžios. Racionalizmas buvo plėtojamas B. Spinozos, G. V. Leibnico, klasikinio vokiečių idealizmo.

## Šaltiniai
Merių kalba

**Merių kalba** – išnykusi finougrų kalba, kuria kalbėjo Centrinėje Rusijos dalyje gyvenusi merių gentis. Pagal metraščius bei archeologinius duomenis jie gyveno apie Nero ir Pleščejevo ežerus, kur stovi atitinkamai Didysis Rostovas ir Perejaslavlis-Zaleskis.

Apie kalbą žinoma labai mažai. Dabartinius laikus pasiekė tik toponimikos duomenys, kurie traktuojami nevienareikšmiškai. Kalba išnyko dar viduramžiais, merius asimiliavus slavams. Paskutinį kartą merius minėjo 907 m. Merių gentinė struktūra, manoma, suiro Jaroslavo Išmintingojo laikais.

Egzistuoja dvi hipotezės apie merių kalbos vietą finougrų kalbų šeimoje:
* Pagal pirmą hipotezę merių kalba buvo artima marių kalbai. Etnonimai *[[mariai]]* ir *meriai* artimi. Šios hipotezės šalininkas buvo Maksas Fasmeris (). Merių toponimiką bandyta aiškinti remiantis lygiagrečiais dalykais marių kalboje.
* Pagal antrą hipotezę merių kalba buvo artimesnė Pabaltijo finų kalboms. Šios hipotezės šalininkas yra Jevgenijus Chelimskis (), sukūręs savą merių toponimikos analizę.

## Išnašos