open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gražbylė Venclauskaitė

**Gražbylė Venclauskaitė** (1912 m. gegužės 31 d. Rygoje, Latvija – 2017 m. vasario 1 d.) – Lietuvos teisininkė, advokatė, Šiaulių miesto garbės pilietė.

## Biografija
Gimė advokato Kazimiero Venclauskio (1880–1940) ir aktorės Stanislavos Jakševičiūtės-Venclauskienės (1874–1958) šeimoje. Jos krikštatėvis – lietuvių filosofas Vydūnas.

Pirmojo pasaulinio karo metais gyveno Tuloje (Rusija), po to grįžo į Lietuvą. 1930 m. baigė Šiaulių mergaičių gimnaziją. 1930–1934 m. studijavo teisę Vytauto Didžiojo universitete, 1937 m. apgynė teisininkės diplomą.

1934–1941 m. Šiaulių ir Joniškio apylinkės teismų teisėja. 1941 m. LSSR Teisingumo komisariato Notariato skyriaus viršininkė. 1941–1944 m. advokatė Žemaičių Naumiestyje, 1944–1947 m. advokatė Kaune, 1947–1981 m. (iki pensijos) advokatė Šiauliuose.

1991 m. Šiaulių miestui dovanojo tėvų rūmus Vytauto gatvėje, kuriuose dabar įsikūręs „Aušros“ muziejus. 1992 m. šis pastatas pavadintas Venclauskių namais.

## Įvertinimas
* 1995 m. Stanislavai Venclauskienei, seserims Danutei ir Gražbylei suteikti Pasaulio teisuolių vardai, įteikti Pasaulio teisuolio medaliai, paskirta Izraelio valstybės parama. 2000 m. S. Venclauskienė, dukterys Danutė (po mirties) ir Gražbylė Venclauskaitės apdovanotos Žūvančiųjų gelbėjimo kryžiumi 
* 2000 m. kovo 9 d. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos sprendimu Nr. 380 suteiktas Šiaulių miesto garbės piliečio vardas 
* 2008 m. Šiaulių apskrities viršininko garbės ženklas „Už nuopelnus Šiaulių apskričiai“


Vaizdas:Venclauskio.jpg|Venclauskių namai, 1930 m.


## Šaltiniai
Raudonsparnis trupialas

**Raudonsparnis trupialas** (*Agelaius phoeniceus*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukštis.

Kūnas iki 22 cm ilgio. Visas patino kūnas juodas, žvilgantis, su raudonomis sparnų dėmėmis. Jas jis išpučia demonstruodamasis ir giedodamas ant šakos.

Aptinkamas pelkėtose vietose didžiojoje Šiaurės Amerikos dalyje. Žiemą telkiasi dideliais būriais.
Pieviniai trupialai

**Pieviniai trupialai** (*Sturnella*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukščių gentis.
 
Gentyje yra 7 rūšys.

## Rūšys
* Raudonkrūtis pievinis trupialas (*Sturnella militaris*)
* Baltadryžis pievinis trupialas (*Sturnella superciliaris*)
* Peruvinis trupialas (*Sturnella bellicosa*)
* Pampos pievinis trupialas (*Sturnella defillippi*)
* Ilgauodegis trupialas (*Sturnella loyca*)
* Didysis trupialas (*Sturnella magna*)
* Vakarinis pievinis trupialas (*Sturnella neglecta*)
Tarpžemyninė taurė

**Europos – Pietų Amerikos taurė** (dar vadinama Tarpžemyninė taurė arba Toyota taurė (dėl rėmėjo) – 1960-2005 metais organizuotos kasmetinės futbolo varžybos, kuriose susikaudavo Europos UEFA Čempionų lygos ir Pietų Amerikos Copa Libertadores varžybų laimėtojai. Nuo 1980 m. pagrindiniu varžybų rėmėju tapo Toyota ir rungtynės kasmet organizuotos Japonijoje. Paskutinis taurės laimėtojas yra Portugalijos Porto klubas.

2000 m. buvo įkurta FIFA Pasaulio futbolo klubų taurė, kuriame dėl pasaulio klubų čempiono vardo kovoja ne tik UEFA Čempionų lygos bei Copa Libertadores nugalėtojai, bet ir Šiaurės Amerikos CONCACAF Čempionų lygos, Azijos AFC Čempionų lygos, Afrikos CAF Čempionų lygos bei Okeanijos OFC Čempionų lygos čempionai. Varžybos vyko paraleliai, o nuo 2005 metų FIFA Pasaulio futbolo klubų taurė pilnai pakeitė Tarpžemyninę taurę.

Varžybų laimėtojais po tris kartus yra tapę Boca Juniors, AC Milan, Nacional, Peñarol ir Real Madrid klubai, dar 20 klubų yra laimėję varžybas po vieną ar du kartus.

## Taip pat skaitykite
* FIFA Pasaulio futbolo klubų taurė
* Copa Libertadores
* UEFA Čempionų lyga

## Nuorodos
* UEFA svetainė
Rudagalvis karviaganis

**Rudagalvis karviaganis** (*Molothrus ater*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukštis.
 
Kūnas 19 cm ilgio. Patinas išsiskiria rudu gobtuvu.

Paplitęs JAV pietinėje dalyje ir pakrantėje, o vasarą atskrenda iki šalies centre esančių valstijų ir Kanados.
Didysis karviaganis

**Didysis karviaganis** (*Molothrus oryzivorus*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukštis. Paplitęs Amerikos tropikuose: nuo pietų Meksikos iki šiaurės Argentinos.
Vytenis Rimkus

**Vytenis Rimkus** (1930 m. sausio 17 d. Zatišių vienkiemyje prie Padubysio, Šiaulių raj. – 2020 m. lapkričio 12 d. Šiauliuose) – dailininkas, menotyrininkas, habilituotas mokslų daktaras, profesorius emeritas, Lietuvos mokslo ir visuomenės veikėjas, Šiaulių miesto Garbės pilietis.

## Biografija

Gimė Šiaulių mokytojo ir visuomenės veikėjo Jaroslavo Rimkaus šeimoje. Mokėsi Bagdoniškio ir Bazilionų pradžios mokyklose, Šiaulių berniukų gimnazijoje. 1946 m. kartu su tėvais ištremtas į Sibirą. Už dalyvavimą pasipriešinime prieš sovietinį režimą paskirta mirties bausmė, kuri vėliau pakeista į kalinimą Rešiotų lageriuose. Du dėdės buvo sušaudyti.

1958 m. grįžo į Lietuvą, dirbo šaltkalviu-dažytoju Šiaulių autobusų parke ir neakivaizdiniu būdu studijavo Leningrado Iljos Repino dailės institute, kurį 1966 m. baigė su pagyrimu. 1974 m. apgynė dailėtyros daktaro, 1977 m. – dailėtyros habilituoto daktaro disertacijas, 1988 m. suteiktas profesoriaus laipsnis.

Nuo 1974 m. skaito meno istorijos paskaitas Šiaulių universitete, vadovauja studentų ir magistrantų diplominiams darbams, yra doktorantūros komitetų narys visuose Lietuvos universitetuose, Dailės akademijoje, Meno ir kultūros institute.

Dailininko V. Rimkaus darbų yra muziejuose, privačiose kolekcijose. Paskelbė daugiau kaip 2000 publikacijų periodiniuose leidiniuose, enciklopedijose, yra 20 knygų dailėtyros ir visuomenės gyvenimo klausimais autorius. Padėjo atrinkti ir grąžinti į Lietuvą visuomenės veikėjų Kazimiero ir Stanislavos Venclauskių dokumentinį turtą, jam paskatinus šios šeimos rūmai buvo padovanoti Šiaulių Aušros muziejui. Yra surinkęs gausią Šiaulių istorijos leidinių, periodinės spaudos, atvirukų kolekciją.

Aktyviai dalyvauja Dailininkų, Tautodailininkų, Mokslininkų sąjungų veikoje, Lietuvos kraštotyros draugijos, „Gintaro gimtinės“ mėnraščio redkolegijos narys.

Nuo 1993 m. Lietuvos centro sąjungos, nuo 2002 m. Liberalų ir centro sąjungos narys. 1990–1995 m. Šiaulių miesto tarybos deputatas, 1995–1997 m. ir 1997–2000 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys. Miesto kultūros, mokslo, švietimo visuomenei jis žinomas kaip iškili asmenybė, daranti reikšmingą poveikį miesto ir visos Lietuvos dvasiniam gyvenimui.

Žmona Česlava – Regina, vaikai Rasa, Kęstutis, Janina.

Mirė 2020 m. lapkričio 12 d. Šiauliuose.

## Bibliografija
* Eilėraščių rinkinys „Jaunystės meilė ir kova“ (1993 m.).

## Apdovanojimai
* Lietuvos meno kūrėjų asociacijos premija – už tautodailės populiarinimą
* 1995 m. Stasio Šalkauskio premija
* 2003 m. Jono Basanavičiaus premija
* 2005 m. Kultūros ministerijos premija
* Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2000 m. rugsėjo 14 d. sprendimu Nr.82 suteiktas Garbės piliečio vardas

## Išnašos
Baltadryžis pievinis trupialas

**Baltadryžis pievinis trupialas**  (*Sturnella superciliaris*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukštis.
Geltongalvis trupialas

**Geltongalvis trupialas**  (*Xanthocephalus xanthocephalus*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukštis. Tai vienintelė rūšis gentyje.
 
Suaugusių paukščių snapas lenktas. Patinas juodas, su geltona galva ir pečiais; skrydžio metu matomos baltos sparnų dėmės. Patelė ruda, su blankiai geltona krūtine ir pečiais.

Paplitęs Šiaurės Amerikoje. Lizdą suka tarp pelkių augalų.

Migruoja žiemoti į JAV pietvakarių sritis. Minta sėklomis ir vabzdžiais.


Image:Xanthocephalus xanthocephalus1.jpg|Geltongalvis trupialas maitinantis jauniklius
Jonas Lopacinskis

**Jonas Dominykas Lopacinskis** (, 1708 m. gegužės 9 d. Lopacin – 1778 m. sausio 11 d. Janapolė) – žemaičių vyskupas.

## Biografija

Gimė 1708 m. Mstislavlio vaivadijoje (dab. Baltarusija), Lopacinės dvare. Studijavo Varšuvos kunigų seminarijoje. 1732 m. paskirtas Vilniaus katedros kanauninku, 1753 m. pakeltas prelatu scholastiku.

1762 m. paskirtas Žemaičių vyskupu. Alsėdžiuose perstatė vyskupų rūmus, papuošė marmuru Varnių katedrą, pastatydino vikarų ir choristų namus, išmūrijo naują seminariją. Viržuvėnuose, netoli Varnių, vyskupų žemėse pasistatė namus, užveisė sodą. Pačią vietovę pagal savo vardą pavadino Janapole ir perkėlė parapiją. Jo rūpesčiu iš Varnių į Viržuvėnus nutiestas kelias, pastatyta pirmoji medinė Šv. Mykolo arkangelo bažnyčia, Viržuvėnams suteiktos parapijos teises, nustatytos jos ribos.

## Nuorodos
*
Trupialai

**Trupialai** (*Euphagus*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukščių gentis.
 
Gentyje yra 2 rūšys.

## Rūšys
* Juodrudis trupialas (*Euphagus carolinus*)
* Žvilgantysis mažasis trupialas (*Euphagus cyanocephalus*)
Graklai

**Graklai**, arba **kviskalai** (*Quiscalus*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukščių gentis.

Paplitę Šiaurės ir Pietų Amerikoje. Gentyje yra 6 rūšys.

## Rūšys
* Laivauodegis graklas (*Quiscalus major*)
* Paprastasis graklas (*Quiscalus quiscula*)
* Didžiauodegis graklas (*Quiscalus mexicanus*)
* Nikaragvinis graklas (*Quiscalus nicaraguensis*)
* Didysis graklas (*Quiscalus niger*)
* Karibinis graklas (*Quiscalus lugubris*)


Image:Btgrackle82.jpg| Laivauodegis graklas (*Quiscalus major*) 
Image:Quiscalus lugubris.jpg| Karibinis graklas (*Quiscalus lugubris*)
Image:Quiscalus niger1.jpg| Didysis graklas (*Quiscalus niger*)
Image:Quiscalus-quiscula-001.jpg| Paprastasis graklas (*Quiscalus quiscula*)
Volungenės

** Volungenės** (*Icterus*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje yra 27 rūšys.

## Rūšys
* Juodagurklė volungenė (*Icterus gularis*)
* *[[Icterus graduacauda]]*
* Šiaurinė volungenė (*Icterus galbula*)
* *[[Icterus maculialatus]]*
* Juodnugarė volungenė (*Icterus abeillei*)
* Juodgobtuvė volungenė (*Icterus prosthemelas*)
* Juodapilvė volungenė (*Icterus wagleri*)
* Buloko volungenė (*Icterus bullockii*)
* Dryžnugarė volungenė (*Icterus pustulatus*)
* Icterus cayanensis
* Didžioji antilinė volungenė (*Icterus dominicensis*)
* Gobtuvinė volungenė (*Icterus cucullatus*)
* Jamaikinė volungenė (*Icterus leucopteryx*)
* Martinikos volungenė (*Icterus bonana*)
* *[[Icterus oberi]]*
* *[[Icterus chrysocephalus]]*
* Geltonugarė volungenė (*Icterus chrysater*)
* Rausvoji volungenė (*Icterus auratus*)
* Rausvagalvė volungenė (*Icterus auricapillus*)
* *[[Icterus spurius]]*
* *[[Icterus laudabilis]]*
* Skoto volungenė (*Icterus parisorum*)
* Geltonoji volungenė (*Icterus nigrogularis*)
* Dėmėtakrūtė volungenė (Icterus pectoralis)
* Dryžnugarė volungenė (*Icterus pustulatus*)
* Paprastoji volungenė (*Icterus icterus*)
* Baltakraštė volungenė (*Icterus graceannae*)
* Geltonuodegė volungenė (*Icterus mesomelas*)


Image:BullockOriole23.jpg| Buloko volungenė (*Icterus bullockii*) 
Image:HoodedOriole23.jpg| Gobtuvinė volungenė (*Icterus cucullatus*) 
Image:Icterus gularis FWS.jpg| Juodagurklė volungenė (*Icterus gularis*) 
Image:ScottOriole23.jpg| Skoto volungenė (*Icterus parisorum*) 
Image:OrchardOriole23.jpg|*[[Icterus spurius]]*
Kacikai

**Kacikai** (*Cacicus*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukščių gentis.

Veiasi tropinėse Meksikos ir Pietų Amerikos srityse. Gyvena kolonijomis atvirose miškingose vietose ir tankiuose miškuose.

## Rūšys

* Geltonuodegis kacikas (*Cacicus cela*
* Raudonuodegis kacikas (*Cacicus haemorrhous*)
* *[[Cacicus microrhynchus]]*
* Subtropinis kacikas (*Cacicus uropygialis*)
* Selvos kacikas (*Cacicus koepckeae*)
* Auksasparnis kacikas (*Cacicus chrysopterus*)
* Kalninis kacikas (*Cacicus chrysonotus*)
* Ekvadorinis kacikas (*Cacicus sclateri*)
* Kacikas atsiskyrėlis (*Cacicus solitarius*)
* Geltonsparnis kacikas (*Cacicus melanicterus*)
Oropendolos

**Oropendolos** (*Psarocolius*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukščių gentis. Tai dideli paukščiai, su nusmailėjusiu snapu ir ilga uodega. Patinai stambesni už pateles.

Paplitę Centrinėje ir Pietų Amerikoje.

## Rūšys
* *[[Psarocolius oseryi]]*
* Skiauterėtoji oropendola (*Psarocolius decumanus*)
* Žalioji oropendola (*Psarocolius viridis*)
* Tamsiažalė oropendola (*Psarocolius atrovirens*)
* Rausvanugarė oropendola (*Psarocolius angustifrons*)
* Rudagalvė oropendola (*Psarocolius wagleri*)
* Juodoji oropendola (*Psarocolius guatimozinus*)
* *[[Psarocolius montezuma]]*
* *[[Psarocolius cassini]]*
* Dvijuostė oropendola (*Psarocolius bifasciatus*)
* Gelsvažalė oropendola (*Psarocolius yuracares*)
Martas Kristianas Kalninš

**Martas Kristianas Kalninš** (latv. *Marts Kristiāns Kalniņš*, g. 1980 m. kovo 16 d., Rygoje) – roko grupės Autobuss Debesīs solistas ir lyderis.

Latvijoje gerai žinomas jo tėvas kompozitorius Imantas Kalninš bei sesuo aktorė Rezija Kalninia.

Grupėje *Autobuss Debesīs* yra nuo 1998 m., taip tapdamas vienu iš garsiausių ir mėgiamiausių Latvijos dainininkų. Ir kaip solistas, ir kartu su grupe yra dalyvavęs daugelyje renginių, pavyzdžiui, *Imantdienas*, 2001 m. koncerte *Rygai 800*.

Kartu su grupe Melo-M dalyvavo 2006 m. Eurovizijos Latvijos nacionalinėje atrankoje su daina *Say It Is* ir užėmė II vietą.

Jo ir grupės *Autobuss Debesīs* garsiausios dainos: *Sitiet bungas*, *Ir tikai tveice*, *Ar straumēm uz jūru*.
Geltonakis trupialas

**Geltonakis trupialas** (*Euphagus cyanocephalus*) – trupialinių (*Icteridae*) šeimos paukštis. Lietuvoje neperi, rudenį ir žiemą stebėti atsitiktinai užklydę paukščiai.

## Šaltiniai
* Žiedavimas.com – Geltonakis trupialas
Alfonsas Stakėnas

**Alfonsas Stakėnas** (1925 m. vasario 8 d. Papiškiuose, Panemunio valsčiuje – 2021 m. gruodžio 17 d.) – gydytojas, Šiaulių miesto garbės pilietis.

## Biografija
Mokėsi Kupiškio ir Rokiškio gimnazijose, 1946–1952 m. studijavo mediciną Vilniaus universitete, įgijo gydytojo chirurgo specialybę. 1968 m. Vilniaus universitete apgynė medicinos mokslų kandidato laipsnį. Jo mokslinis darbas 1993 m. nostrifikuotas suteikiant medicinos daktaro vardą.

1952 m. pradėjo dirbti Šiaulių ligoninėje. Susidomėjęs urologija, jaunas specialistas ėmė gilintis į šios srities paslaptis. 1958 m. įsteigus ligoninėje Urologijos skyrių, paskirtas šio skyriaus vedėju ir ėjo šias pareigas 41-rius metus. Sukaupė prostatos hiperplazijos diagnostikos bei gydymo duomenų archyvą, kurį kolegos vertina kaip neprilygstamą, pateikė techninių pasiūlymų, lengvinančių chirurgų darbą bei slaugą. Dėstė tuometinėje Aukštesniojoje medicinos mokykloje. Sukauptą patirtį ir žinias perteikė daugeliui jaunų chirurgų, kurie tęsia savo vadovo darbą. 2000–2005 m. skyriaus gydytojas – konsultantas.

Parašė ir paskelbė daug mokslinių straipsnių, aktyviai dalyvavo Lietuvos urologų asociacijos darbe. Be to, 10 metų buvo Trečiojo amžiaus universiteto rektorius, propagavo sveikatos apsaugos ir kitų svarbių mokslo sričių naujoves.

## Apdovanojimai
* 2000 m. Šiaulių miesto garbės pilietis
* 2000 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis

## Šaltiniai
Petras Ilgūnas (1919)

**Petras Ilgūnas** (1918 m. gruodžio 2 d. Bebrininkuose, Paežerių valsčiuje – 2016 m. birželio 25 d. Šiauliuose) – agronomas, Šiaulių miesto Garbės pilietis.

## Biografija

Mokėsi Marijampolės Rygiškių Jono gimnazijoje, tarnavo Lietuvos kariuomenėje. 1943 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją Dotnuvoje.

1944 m. Vilkaviškio apskrities agronomo įstaigos agronomas, 1946–1948 m. Žemės ūkio liaudies komisariato, vėliau ministerijos tarnautojas. 1948–1954 m. dirbo cukraus pramonės įmonėse Panevėžyje ir Pavenčiuose. 1954 m. persikėlė gyventi į Šiaulius, 1954–1988 m. Šiaulių melioracijos statybos valdybos agronomas, darbų vykdytojas.

1965–2001 m. vadovavo Šiaulių sodininkams, rūpinosi, kad būtų sukurtos mėgėjiškų sodų valdybos, sodininkai aprūpinti sodinukais, trąšomis, reikalingomis priemonėmis. Rengė paskaitas, seminarus, parodas, muges, apžiūras – konkursus, ruošė sodininkus dalyvauti respublikiniuose renginiuose.

Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2001 m. rugsėjo 12 d. sprendimu Nr. 272 suteiktas Garbės piliečio vardas.

## Šaltiniai
* http://savb.lt/lt/krastieciai/virtualios-parodos/biografinis-zinynas-siauliu-sviesuomene-nuo-1918-m-iki-siu-dienu/valstybes-politikos-ir-visuomenes-veikejai/
Taičungas

**Taičungas** arba **Taidžongas** (; pe̍h-oē-jī: *Tâi-tiong*) – miestas Taivano salos vidurio vakaruose. 1,08 mln. gyventojų (2005). Geležinkelio stotis, tarptautinis oro uostas, jūrų uostas. Mieste išvystytas prekybos ir pramonės sektorius, daug smulkaus verslo subjektų. Pagrindinio pramonės rajono centre yra Pasaulio prekybos centro pastatas. Yra nacionalinis meno muziejus, gamtos mokslų muziejus, mokslinių technologijų parkas, folkloro parkas, Konfucijaus ir daug kitų šventyklų, 9 universitetai. Prateka Dadzia upė.

## Sportas
; Futbolas
* Taichung Rock FC – futbolo klubas;

## Administracinis suskirstymas
: *Taip pat skaitykite – [[Taivano administracinis suskirstymas]]*.

Taičungas yra padalintas į 29 rajonus (區) (2010 m. duom.).

Rajonai:
Jonas Krivickas

**Jonas Krivickas** ( 1929 m. kovo 16 d. Šiauliuose – 2007 m. rugsėjo 13 d. Šiauliuose) – mokytojas, kraštotyrininkas, Šiaulių miesto garbės pilietis.

## Biografija

1950 m. Šiaulių mokytojų seminariją, mokėsi Šiaulių mokytojų institute, 1956 m. neakivaizdžiai baigė Vilniaus valstybinį pedagoginį institutą.

1950 m. Šiaulių V pradinės mokyklos vedėjas, baigęs mokytojų institutą pagal paskyrimą mokytojavo Varėnoje. 1962 m. grįžęs į gimtuosius Šiaulius, dirbo I mokykloje – internate vyr. auklėtoju, vėliau – direktoriaus pavaduotoju. Nuo 1967 m. Šiaulių Juliaus Janonio gimnazijos mokytojas. Už kūrybingumą, sąžiningą darbą 1972 m. jam suteiktas nusipelniusio mokytojo vardas, 1993 m. suteikta lietuvių kalbos ir literatūros mokytojo eksperto kvalifikacinė kategorija.

Nuo pirmųjų darbo gimnazijoje dienų pasinėrė į kraštotyros veiklą. Vadovavo moksleivių filologiniams darbams, mokyklos kraštotyros darbui, su moksleiviais dalyvavo kraštotyros ekspedicijose. J. Krivickas – gimnazijos metraštininkas, 1970 m. mokyklos istorijos muziejaus įkūrėjas. 1987 m. muziejui suteiktas Liaudies muziejaus vardas. Čia vyksta parodos, konkursai, seminarai mokyklos, miesto, apskrities mokiniams, mokytojams bei visuomenei. 1991 m. mokytojas parengė ir išleido Šiaulių Juliaus Janonio gimnazijos istorijos I, o 1997 m. – II dalį. Palaikė glaudžius ryšius su buvusiais gimnazijos auklėtiniais įvairiose pasaulio šalyse.

Daugelį metų dirbo tuometinio Šiaulių ekskursijų biuro ekskursijų vadovu, gidu. 1999 m. jam suteiktas aukščiausios kategorijos gido vardas. Ilgametis mokytojų ansamblio „Salduvė“ narys.

Šiaulių kraštotyros draugijos Mikelio prizo laureatas, Lietuvos kraštotyros draugijos garbės narys, 2000 m. P. Bugailiškio premijos laureatas. 1997 m. apdovanotas Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino 4-ojo laipsnio ordinu ir Gedimino ordino medaliu.

Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2001 m. rugsėjo 20 d. sprendimu Nr.272 suteiktas Šiaulių Garbės piliečio vardas.

## Bibliografija
* Res non verba – Šiaulių berniukų gimnazijos / Juliaus Janonio vidurines mokyklos 1891–1991 metų istorija, Kaunas, Šviesa, 1991 m.
* Šiaulių Juliaus Janonio vidurinės mokyklos istorija 1991–1996 m., Šiauliai, 1997 m.
* Žymesni mokytojai ir mokiniai – enciklopedinis žinynas, 2001 m.
* Praskriejo kaip vėjas, Saulės delta, 2006 m.
Atvira visuomenė

**Atvira visuomenė** – sąvoka, pirmą kartą pavartota filosofo Anri Bergsono. Atvirose visuomenėse vyriausybė yra atsakinga ir tolerantiška, o politiniai mechanizmai – lankstūs ir skaidrūs. Tokios visuomenės pamatas yra politinės laisvės ir žmogaus teisės.

Karlo Poperio darbuose atvira visuomenė apibrėžiama kaip tokia, kurioje politiniai lyderiai gali būti pakeisti taikiu būdu, skirtingai nei uždaroje visuomenėje, kurioje tam prireiktų revoliucijos ar perversmo. Demokratinės visuomenės yra atviros, o totalitarinės diktatūros ir autokratinės monarchijos visuomenės – uždaros.

Poperio atviros visuomenės koncepcija kyla iš jo mokslo filosofijos. Kadangi niekas neturi tobulų žinių, kokia turėtų būti tobula vyriausybė, geriausias sprendimas yra vyriausybė, pasirengusi pakeisti vykdomą politiką. Atvira visuomenė turėtų būti pliuralistinė ir multikultūrinė, nes požiūrių ir nuomonių įvairovė yra naudinga sprendžiant problemas.
Kūltupiai

**Kūltupiai** (*Oenanthe*) – musinukinių (*Muscicapidae*) šeimos paukščių gentis.

Genčiai priklauso 33 rūšys, iš jų Lietuvoje gyvena 3.

## Rūšys
Lietuvoje aptinkamos 3 kultupių genties rūšys:
* Paprastasis kūltupys (*Oenanthe oenanthe*). Lietuvoje dažnas, peri.
* Palšasis kūltupys (*Oenanthe isabellina*). Lietuvoje neperi, atsitiktinai užklysta. Pirmą kartą pastebėtas 2013 m. Spalio 1 d.
* Margasis kūltupis (*Oenanthe pleschanka*). Lietuvoje neperi, negausiai užklysta migracijų metu. Pirmą kartą pastebėtas 2014 m. Spalio viduryje, Šilutės rajono savivaldybės Mingės kaime.

Kitos kultupių rūšys, neaptinkamos Lietuvoje:
* Dykuminis kūltupis (*Oenanthe deserti*)
* Ispaninis kūltupis (*Oenanthe hispanica*)
* Kiprinis kūltupis (*Oenanthe cypriaca*)
* Juodakaklis kūltupis (*Oenanthe finschii*)
* Tamsus kūltupis (*Oenanthe lugens*)
* Gobtuvinis kūltupis (*Oenanthe monacha*)
* Sacharinis kūltupis (*Oenanthe leucopyga*)
* Baltauodegis kūltupis (*Oenanthe leucura*)
* Rudauodegis kūltupis (*Oenanthe xanthoprymna*)
* Margasparnis kūltupis (*Oenanthe moesta*)
* Juodgalvis kūltupis (*Oenanthe alboniger*)
* Kalninis kūltupis (*Oenanthe monticola*)
* Somalinis kūltupis (*Oenanthe phillipsi*)
* Rytinis kūltupis (*Oenanthe picata*)
* *[[Oenanthe pileata]]*
* Raudonkrūtis kūltupis (*Oenanthe bottae*)
* *[[Oenanthe heuglini]]*

## Šaltiniai
Raudonuodegės

**Raudonuodegės** (*Phoenicurus*) – musinukinių (*Muscicapidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentį 1817 m. įvedė anglų gamtininkas Thomas Foster.

## Rūšys
Genčiai priklausančios rūšys:
*Rausvanugarė raudonuodegė (*Phoenicurus erythronota*)
*Mėlyngalvė raudonuodegė (*Phoenicurus caeruleocephalus*)
**[[Phoenicurus frontalis]]*
**[[Phoenicurus erythronotus]]*
**[[Phoenicurus alaschanicus]]*
*Paprastoji raudonuodegė (*Phoenicurus phoenicurus*)
*Baltagurklė raudonuodegė (*Phoenicurus schisticeps*)
**[[Phoenicurus hodgsoni]]*
**[[Phoenicurus erythrogastrus]]*
**[[Phoenicurus fuliginosus]]*
**[[Phoenicurus bicolor]]*
*Sibirinė raudonuodegė (*Phoenicurus auroreus*)
*Ledyninė raudonuodegė (*Phoenicurus erythrogaster*)
*Baltabruvė raudonuodegė (*Phoenicurus moussieri*)
*Dūminė raudonuodegė (*Phoenicurus ochruros*)
*Vandeninė raudonuodegė (*Phoenicurus leucocephalus*)


Image:Jyobitaki m 05z5880s.jpg|Sibirinė raudonuodegė (*Phoenicurus auroreus*)
Image:Phoenicurus ochruros female.jpg|Dūminė raudonuodegė (*Phoenicurus ochruros*)
Image:Phoenicurus moussieri.jpg|Baltabruvė raudonuodegė (*Phoenicurus moussieri*)


## Šaltiniai
Kochos

**Kochos** (*Cochoa*) – musinukinių (*Muscicapidae*) šeimos paukščių gentis, kuriai priklauso vidutinio dydžio vabzdžialesiai paukščiai. Anksčiau gentis buvo priskiriama strazdinių (*Turdidae*) šeima.

Paplitusios Pietryčių Azijos miškuose. Dažnai aptinkami prie vandens.

## Rūšys
* Violetinė kocha (*Cochoa purpurea*)
* Žalioji kocha (*Cochoa viridis*)
* Sumatrinė kocha (*Cochoa beccarii*)
* Javinė kocha (*Cochoa azurea*)
Povilas Morkūnas (1932)

**Povilas Morkūnas** (1932 m. lapkričio 6 d. Jonavoje, Biržų rajonas - 2017 m. balandžio 16 d. Šiauliuose) – Lietuvos inžinierius, visuomenės veikėjas, Šiaulių miesto garbės pilietis.

## Biografija
1951 m. sidabro medaliu baigė Biržų vidurinę mokyklą. 1956 m. baigė Kauno politechnikos instituto Elektronikos fakultetą, įgijo radijo inžinieriaus specialybę. 1959–1960 m. studijavo Maskvos energetikos institute.

Dirbo Rygos ir Kauno radijo gamyklose, 1960–1962 m. Specialiajame konstravimo biure prie Vilniaus skaičiavimo mašinų gamyklos. 1962 m. kovo 26 d. paskirtas besikuriančios Šiaulių televizorių gamyklos direktoriumi. Šias pareigas ėjo 23 metus – iki 1985 m. Rūpinosi gamyklos rūmų statyba, televizinės aparatūros gamyba, rėmė sportą ir meno saviveiklą.

1985–1990 m. LDT Šiaulių miesto Vykdomojo komiteto pirmininkas. Jo vadovavimo metais buvo statomi gyvenamieji namai, medicinos, kultūros įstaigos, tvarkomas pėsčiųjų bulvaras, gerinama geriamojo vandens kokybė ir kt.

1971–1986 m. LKP CK narys, nuo 1986 m. LKP Revizijos komisijos narys. 1966–1970 m. SSRS AT deputatas, nuo 1980 m. LSSR AT deputatas. Buvo renkamas Šiaulių miesto tarybos deputatu. Nuo 2001 m. pensininkas.

Su žmona Birute užaugino sūnų Vidą. Palaidotas Donelaičio kapinėse.

## Įvertinimas
* 1971, 1976, 1980 m. apdovanotas trimis SSRS ordinais
* 1977 m. LSSR nusipelnęs inžinierius
* 2003 m. Šiaulių miesto garbės pilietis 
* 2007 m. garbės ženklas „Už nuopelnus Šiaulių apskričiai“ 

## Šaltiniai
Šakauodegės

**Šakauodegės** (*Enicurus*) – musinukinių (*Muscicapidae*) šeimos paukščių gentis, kuriai priklauso maži vabzdžialesiai paukščiai. Gentis anksčiau buvo priskirta strazdinių (*Turdidae*) šeimai.

Turi ilgą skeltą uodegą. Paplitusios Pietryčių Azijoje, miškuose. Lizdą suka uolų plyšiuose. Deda 2-4 kiaušinius.

Gentyje yra 7 rūšys.

## Rūšys
* Mažoji šakauodegė (*Enicurus scouleri*)
* Zundos šakauodegė (*Enicurus velatus*)
* Rudaplunksnė šakauodegė (*Enicurus ruficapillus*)
* Juodnugarė šakauodegė (*Enicurus immaculatus*)
* Tamsiapilvė šakauodegė (*Enicurus schistaceus*)
* Baltagalvė šakauodegė (*Enicurus leschenaulti*)
* Dėmėtoji šakauodegė (*Enicurus maculatus*)
Tikrosios kiauliukės

**Tikrosios kiauliukės** (*Saxicola*) – žvirblinių paukščių (*Passeriformes*) būrio, musinukinių (*Muscicapidae*) šeimos paukščių gentis.

## Rūšys
Gentyje išskiriama 15 rūšių, iš dalies rūšių išskiriami porūšiai (*porūšius žiūrėti skaitant apie individualią rūšį*).
# *[[Saxicola jerdoni]]* (Blyth, 1867) – Džerdono kiauliukė;
# *[[Saxicola ferreus]]* Gray, JE & Gray, GR, 1847 – Pilkoji kiauliukė;
# *[[Saxicola rubetra]]* (Linnaeus, 1758) – Paprastoji kiauliukė;
# *[[Saxicola macrorhynchus]]* (Stoliczka, 1872) – Dykuminė kiauliukė;
# *[[Saxicola gutturalis]]* (Vieillot, 1818) – Timorinė kiauliukė;
# *[[Saxicola caprata]]* (Linnaeus, 1766) – Juodbaltė kiauliukė;
# *[[Saxicola insignis]]* Gray, JE & Gray, GR, 1847 – Hodžsono kiauliukė;
# *[[Saxicola leucurus]]* (Blyth, 1847) – Baltauodegė kiauliukė;
# *[[Saxicola stejnegeri]]* (Parrot, 1908) – Amūrinė juodagalvė kiauliukė;
# *[[Saxicola torquatus]]* (Linnaeus, 1766) – Afrikinė juodagalvė kiauliukė;
# *[[Saxicola sibilla]]* (Linnaeus, 1766) – Madagaskarinė juodagalvė kiauliukė;
# *[[Saxicola tectes]]* (Gmelin, JF, 1789) – Reunioninė kiauliukė;
# *[[Saxicola maurus]]* (Pallas, 1773) – Sibirinė juodagalvė kiauliukė;
# *[[Saxicola rubicola]]* (Linnaeus, 1766) – Europinė juodagalvė kiauliukė;
# *[[Saxicola dacotiae]]* (Meade-Waldo, 1889) – Kanarinė kiauliukė;

## Tikrosios kiauliukės Lietuvoje
Lietuvoje aptinkamos dvi rūšys:
* Paprastoji kiauliukė (*Saxicola rubetra*); Įprasta rūšis Lietuvoje, paplitusi visur.
* Europinė juodagalvė kiauliukė (*Saxicola rubicola*); į Lietuvą užklysta retai, apie perėjimą žinių nėra.

## Galerija

Vaizdas:Saxicola rubicola clochdar y cerrig.jpg|Europinės juodagalvės kiauliukės (*Saxicola rubicola*) patinas
Vaizdas:Réunion stonechat (Saxicola tectes) male.jpg|Reunioninės kiauliukės (*Saxicola tectes*) patinas
Vaizdas:Pied bush chat (Saxicola caprata)male from nilgiris DSC 1123.jpg|Juodbaltės kiauliukės (*Saxicola caprata*) patinas
Vaizdas:Grey Bushchat (Female)- Himachal- I2 IMG 3246.jpg|Pilkosios kiauliukės (*Saxicola ferreus*) patelė


## Šaltiniai
Juozas Dzidolikas

**Juozas Dzidolikas** (1941 m. rugsėjo 6 d. Būčkiemis, Kauno apskritis – 2011 m. liepos 12 d. Vilnius) – pedagogas, visuomenės veikėjas, Šiaulių miesto garbės pilietis.

## Biografija
Regėjimo neteko vaikystėje, buvo sužeistas sprogus sprogmeniui. Nuo mažens buvo gabus muzikantas ir veiklus visuomenininkas. 1951–1959 m. mokėsi Kauno internatinėje aklųjų mokykloje. 1964 m. baigė Vilniaus Juozo Tallat-Kelpšos aukštesniąją muzikos mokyklą, įgijo chorinio dirigavimo specialybę ir bendrąjį vidurinį išsilavinimą. 1979 m. baigė tiflopedagogiką Šiaulių pedagoginiame institute. Jo diplominio darbo pagrindu 1982 m. Lietuvos aklųjų draugijos (LAD) leidykla išleido knygą „Suaugusių aklųjų mokymas skaityti Brailio raštu“.

Paragintas Lietuvos aklųjų draugijos vadovų, dar mokyklos nebaigęs, 1959 m. pavasarį pradėjo dirbti Lietuvos aklųjų draugijos Švėkšnos gamybiniame mokymo kombinate meno vadovu. 1960–1969 m. LAD Klaipėdos mokymo kombinato meno vadovas. Pradėjo burti naujus meno kolektyvus, koncertavo, dalyvavo įvairiose apžiūrose. 1964 m. išrinktas LAD Klaipėdos tarprajoninės valdybos pirmininku. Teko rūpintis ne tik neregių kultūriniais reikalais, bet ir socialiniais, buitiniais ir kitais dalykais.

1969–1986 m. LAD Šiaulių gamybinio mokymo kombinato direktorius. Jam vadovaujant buvo plečiama gamyba, kurtos naujos neregiams pritaikytos darbo vietos, bendradarbiauta su mokslininkais, sukurta kompleksinė programa neregiams reabilituoti ir jų gamybiniam paruošimui ugdyti, pagerėjo gamybiniai rodikliai. Išsiplėtė gaminių asortimentas, išaugo darbuotojų skaičius. Įmonės gaminama produkcija tapo paklausia ir konkurencinga. Greta kombinato pastatyti 5 daugiabučiai gyvenamieji namai, 60-ties butų bendrabutis, parduotuvė su buitinio aptarnavimo patalpomis, vaikų lopšelis – darželis „Spindulys“, poilsiavietė, sveikatingumo kompleksas. Kombinato įkūrimo 25-rių metų jubiliejaus proga sukurtas kino filmas „Ieškojimų pradžia“. Kombinate susibūrė krepšininkų komanda, būrėsi dviratininkai, buvo pradėti gaminti pirmieji dviviečiai dviračiai – tandemai.

1986 m. išrinktas pirmuoju Lietuvos aklųjų sporto federacijos (LASF) prezidentu. 1987–1989 m. LAD centro valdybos, po to iki 1992 m. gegužės 28 d. – Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos (LASS) centro tarybos pirmininkas. 1996–2004m. LASS įmonės „Įranga“ komercijos direktorius.

Iš prigimties muzikalus J. Dzidolikas aktyviai dalyvavo meno saviveiklos kolektyvuose, parašė nemažai kūrinių pučiamųjų orkestrui ir kaimo kapelai. Jo muzikiniai kūriniai įrašyti į kompaktinę plokštelę „Pasveikink muzikantą“. Jo iniciatyva LAD Šiaulių kultūros namuose buvo įrengti elektriniai vargonai. Labdaros fondo „Beatričės namai“ fundatorius, Beatričės Grincevičiūtės fondo steigėjas ir nuo 2003 m. spalio 15 d. tarybos pirmininkas.

J. Dzidolikas ne kartą buvo renkamas miesto Tarybos deputatu. Už nuopelnus yra daug kartų apdovanotas. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2002 m. rugsėjo 19 d. sprendimu Nr. 509 suteiktas Šiaulių Garbės piliečio vardas.

## Šaltiniai
Šamos

**Šamos** (*Copsychus*) – musinukinių (*Muscicapidae*) šeimos paukščių gentis, kuriai priklauso vidutinio dydžio vabzdžiaelsiai paukščiai. Anksčiau ši gentis buvo priskiriama strazdinių (*Turdidae*) šeima.

Paplitusios Afrikoje ir Azijoje soduose ir miškuose.

## Rūšys
* Madagaskarinė šama (*Copsychus albospecularis*)
* Pietinė šama (*Copsychus saularis*)
* Baltastrėnė šama (*Copsychus malabaricus*)
* Seišelinė šama (*Copsychus sechellarum*)
* Baltakaktė šama (*Copsychus luzoniensis*)
* *[[Copsychus niger]]*
* Juodoji šama (*Copsychus cebuensis*)


Image:Copsychus albospecularis.jpg|Madagaskarinė šama (*Copsychus albospecularis*) 
Image:Magpie robin.jpg|Pietinė šama (*Copsychus saularis*) 
Image:Copsychus sechellarum.jpg|Seišelinė šama (*Copsychus sechellarum*)
Kazimieras Romualdas Župerka

**Kazimieras Romualdas Župerka** (g. 1937 m. kovo 4 d. Gėlainiuose, Kėdainių rajonas) – Lietuvos mokslininkas kalbininkas, visuomenės ir kultūros veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Dotnuvos vidurinėje mokykloje. 1958 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą (ŠPI). 1958 m. pakviestas dirbti ŠPI Lietuvių kalbos ir literatūros katedros asistentu. 1969 m. filologijos mokslų kandidatas.

1970–1972 m. ŠPI Lietuvių kalbos ir literatūros katedros docentas, 1972–1977 m. ŠPI prorektorius mokslo ir mokymo reikalams. Nuo 1977 m. ŠPI Humanitarinio fakulteto Lietuvių kalbos katedros docentas, Šiaulių universiteto Lietuvių kalbos katedros vedėjas. 1996 m. humanitarinių mokslų habilituotas daktaras. 2000 m. profesorius.

Lietuvių kalbos draugijos garbės narys. Valstybinės lietuvių kalbos komisijos narys (1990–2007)..

1983 m. išleido vadovėlį aukštųjų mokyklų studentams „Lietuvių kalbos stilistika“, 1997 m. – vadovėlį „Stilistika“, 1990 m. vadovėlio „Lietuvių kalba XI–XII klasei“ bendraautoris.

Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2003 m. rugsėjo 11 d. sprendimu Nr. T-847 suteiktas Šiaulių Garbės piliečio vardas.

Su žmona, mokytoja Joana užaugino dukras – Vitą ir Aušrą.

## Šaltiniai
Torkil Rönne

**Torkilas Ronne** (, g. 1949 m. sausio 5 d. Danijoje) – Danijos pilietis, gyvenantis Švedijoje, verslininkas, Šiaulių miesto Garbės pilietis.

## Biografija

Baigė Kopenhagos aukštąją verslo mokyklą.

1992 m. pradėjo veiklą Lietuvoje. Jau tada pastebėjo, kad dauguma užsienio investicijų patenka į Vilnių, todėl ėmė stengtis kuo daugiau labdaros, paramos, investicijų bei kitų projektų sieti su Šiauliais. Jo rūpesčiu Šiauliuose investavo ne viena Skandinavijos verslo įmonė, mieste įsikūrė UAB „Bigso“, UAB „Artilux NMF“, UAB „DIAB“, kuriose atsirado naujų darbo vietų Šiaulių žmonėms. Nuo 1999 m. UAB „IKEA Trading Lietuva“ verslo koordinatorius.

Solvesborgo Rotary klubo narys. Labdaros, paramos bei švietimo tikslais nuo 1994 m. bendrauja su Šiaulių Didždvario gimnazija, specialaus ugdymo įstaigomis, Jono Laužiko mokykla, organizuoja labdaros ir paramos akcijas. Jo ir kitų asmenų iniciatyva bendradarbiavimo sutartis sudarė Šiaulių miestas ir Kristianstadas Švedijoje, Šiaulių universitetas ir Kristianstado universitetas. Šiauliečiams organizuojamos stažuotės, mainų programos, nemokami anglų kalbos kursai, skiriamos stipendijos mokiniams studijuoti Švedijoje.

Žmona Jette Ronne, sūnus Kristianas, duktė Dorte.

Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2004 m. rugsėjo 9 d. sprendimu Nr. T-208 suteiktas Garbės piliečio vardas.
Bronius Gadeikis

**Bronius Gadeikis** (1926 m. vasario 24 d. Plungėje – 2005 m. Šiauliuose) – gydytojas, Šiaulių miesto garbės pilietis.

## Biografija

Gimė dvylikos vaikų šeimoje. Mokėsi Plungėje, Kaune. 1953 m. baigė Kauno medicinos instituto Gydomąjį fakultetą. 1966 m. suteikta pirmoji ortopedo – traumatologo kategorija, 1984 m. suteikta aukščiausioji ortopedo – traumatologo kvalifikacinė kategorija. Siekdamas įsisavinti įgimto klubo sąnario išnirimo operatyvinį gydymą 1963 m. ir 1964 m. tobulinosi Rygos ortopedijos – traumatologijos institute, iš kurio grįžęs pradėjo daryti analogiškas operacijas Šiauliuose. Traumatologijos ir vaikų chirurgijos žinias du kartus gilino Maskvos centriniame gydytojų pasitobulinimo institute.

1953 m. paskirtas į Respublikinės Šiaulių ligoninės ortopedinį – traumatologinį skyrių, kuriame dirbdamas tobulinosi vaikų ortopedijos – traumatologijos srityje. Nuo 1963 m. Šiaulių gimdymo namuose pirmasis pradėjo sistemingai kartą per savaitę profilaktiškai tikrinti visus naujagimius, siekdamas tiksliau išsiaiškinti įgimtas deformacijas. Šį darbą reguliariai vykdė ketverius metus, išmokė miesto ir Šiaulių zonos rajonų gimdymo namų mikropediatrus naudoti apžiūros techniką. Visi naujagimiai su įgimtomis deformacijomis buvo gydomi ir dispanserizuojami vaikų poliklinikoje.

Buvo Respublikinės ortopedų – traumatologų mokslinės draugijos, Šiaulių zonos chirurgų mokslinės draugijos ir Respublikinės vaikų chirurgijos draugijos narys, Šiaulių miesto vaikų traumatizmo komisijos narys. Per 50 darbo metų paruošė per 30 pranešimų, kuriuos perskaitė chirurgų, ginekologų, mikropediatrų konferencijose, Šiaulių chirurgų draugijos posėdžiuose, mokyklose, vaikų darželiuose. Daug jo straipsnių išspausdinta medicininiuose leidiniuose, miesto laikraštyje.

Apdovanotas medaliais, Garbės raštais, jam pareikštos padėkos. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2004 m. rugsėjo 9 d. sprendimu Nr. T-208 suteiktas Garbės piliečio vardas.
Zenonas Eimutis Sabalys

**Zenonas Eimutis Sabalys** (1939 m. sausio 2 d. Kaune – 2024 m. rugsėjo 26 d.) – Lietuvos inžinierius, bankininkas, visuomenininkas, esperantininkas.

## Biografija
1945–1948 m. mokėsi Veiviržėnų pradinėje mokykloje, 1948–1955 m. Šilutės 1-ojoje vidurinėje mokykloje (baigė sidabro medaliu). 1955–1960 m. mokėsi Kauno politechnikos institute, įgijo inžinieriaus statybininko kvalifikaciją. Studijų metais dainavo KPI Akademiniame chore, dirbo Studentų mokslinėje draugijoje, išmoko esperanto kalbą, įkūrė KPI esperanto ratelį, susirašinėjo su įvairių šalių žmonėmis.

1960 m. pabaigoje–1961 m. pradžioje užsiėmė Ventės rago švyturio tvirtinimo darbais: supylė pylimą, vežė akmenis iš Skuodo rajono, jai grindė krantinę.

1962 m. vedė ir persikėlė į Šiaulius. Dirbo inžinieriumi, vėliau – viršininku 6-ojoje Šiaulių mechanizacijos valdyboje, kuri jam vadovaujant tapo viena iš geriausių statybos organizacijų Lietuvoje. 1974 m. už nuopelnus statant Akmenės cemento gamyklą suteiktas Lietuvos nusipelniusio inžinieriaus garbės vardas. Dalyvavo visose to meto Šiaulių statybose, statė Dviračių gamyklą, Televizorių gamyklą, Rėkyvos padangų gamyklą, Rėkyvos durpių įmonę, gamyklas „Nuklonas“, „Mechanika“, Pieno ir Mėsos kombinatus, gyvenamuosius namus, mokyklas, vaikų darželius, KPI rūmus, Inžinierių namus, kuriuose vėliau buvo paskirtas vadovauti Kultūros sekcijai.

1979 m. paskirtas miesto Vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotoju, vėliau – pirmuoju pavaduotoju, atsakingu už miesto statybą ir architektūrą. Aktyviai dalyvavo projektuojant, apginant Vilniuje ir statant Šiauliuose miesto 750 metų jubiliejui skirtus objektus, vėliau – daugelį didžiųjų mokslo, švietimo, medicinos, sporto objektų.

1992 m. atidaryti Z. Sabalio iniciatyva iškilę uždari Šiaulių teniso kortai. Juose įkurta Šiaulių teniso mokykla (dabar vad. Šiaulių teniso akademija).

1990 m. rugpjūčio – 2003 m. lapkričio mėn. bankininkas, įkūrė Šiaulių banką ir dirbo jo vadovu, vėliau banko „Snoras“ Šiaulių filialo direktorius.

1990–1995 m. Šiaulių miesto tarybos deputatas. Ilgametis Žemaičių draugijos „Saulaukis“, tarptautinio Šiaulių „Lions“ klubo narys. Lietuvos esperantininkų sąjungos narys, atstovavo Lietuvos esperantininkams pasauliniuose kongresuose Suomijoje, Čekijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Izraelyje, Kroatijoje, Švedijoje, Kinijoje.

Dalyvavo miesto visuomeninių organizacijų darbe. Apdovanotas padėkos raštais, premijomis ir medaliais.

## Šaltiniai
Adana

**Adana** (, arba ***Seihanas***) – miestas pietinėje Turkijoje, netoli sienos su Sirija, provincijos centras. Penktasis pagal dydį Turkijos miestas). Išvystyta mašinų, tekstilės, maisto, medienos apdirbimo, cemento pramonė. Yra universitetas. Apylinkėse intensyviai auginama medvilnė, apelsinai, daugeliui turkų Adana siejasi su kebabais ir labai karštu oru.

Vienas didžiausių ir dinamiškiausių Turkijos miestų yra išsidėstęs lygumoje į pietryčius nuo Tauro kalnų. miesto šiaurinę dalį supa Seihano rezervuaras, pastatytas 1957 m. Dirbtinis ežeras naudojamas elektros gamybai, irigacijai. Du irigaciniai kanalai teka per miestą iš rytų į vakarus.

Mieste išlikę VIII a. pilies griuvėsiai, senasis turgus, stovi didysis laikrodis (pastatytas 1882 m.), vienas seniausių pasaulyje Akmens tiltas, mečetės.

## Istorija
Hetitų laikais žinoma kaip ***Atanija***. Bandyta kildinti iš  'upė'.

Senovėje vadinta ***Kilikijos Antiochija*** (). Adana nuo seno buvo svarbus Kilikijos regiono ir karalystės miestas, klestėję nuo II tūkst. pr. m. e., IX–VI a. buvo Kuės karalystės sostinė. Vėliau jį užgožė Tarso miestas.

Adana smarkiai apgriauta per 2023 m. žemės drebėjimą.

## Sportas

### Futbolas
* Adana Demirspor – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausiame šalies futbolo divizione;
* Adanaspor FC

## Šaltiniai
Bursa

**Bursa** – miestas Turkijos šiaurės vakaruose; provincijos centras. Išvystyta tekstilės, maisto, cemento, automobilių, medienos apdirbimo pramonė. Yra universitetas, daug mečečių – *Orhan Bey* (XIV–XV a.), *Ulu Camii* (Didžioji mečetė; XIV–XV a.), *Yeşil Camii* (XV a.), yra *Yeşil – türbe* mauzoliejus (XV a.).

## Istorija

Miestas įkurtas II a. pr. m. e. kaip ***Prusa***. Vėliau vadinosi ***Brusa***. Nuo 1326 m. – tai pirmoji Osmanų valstybės sostinė.

## Sportas
* Bursaspor (futbolas)
Albertas Griganavičius

**Albertas Griganavičius** (1934 m. liepos 8 d. Kavarske – 2015 m. sausio 16 d.) – gydytojas, visuomenės veikėjas, literatas, Šiaulių miesto garbės pilietis.

## Biografija

1960 m. baigė Vilniaus universiteto Medicinos fakultetą.

Pagal paskyrimą atvyko dirbti į Šiaulių ligoninę. Nuo 1981 m. rugpjūčio 3 d. iki 1998 m. rugpjūčio 10 d. vadovavo Šiaulių respublikinės ligoninės Neurochirurgijos skyriui. Antraeiles pareigas ėjo Šiaulių gamyklose „Elnias“, „Vairas“ , Statybos tresto medicinos punkte, poliklinikoje, Kraujo perpylimo skyriuje.
 
Be tiesioginio aukštos kvalifikacijos specialisto darbo prisidėjo rengiant spaudai ligoninės specialistų mokslinius darbus ir straipsnius, dalyvauja chirurgų mokslinės draugijos darbe, ruošia ir skaito pranešimus.

Aktyvus Vyskupo Motiejaus Valančiaus blaivystės sąjūdžio tęsėjas Šiauliuose ir visoje Lietuvoje. Jo iniciatyva Šiaulių mokyklose pradėtas rašinių, piešinių blaivybės tema konkursas išplito po visą Lietuvą ir sėkmingai tęsiamas. Aktyvus Lietuvos kalbos draugijos Šiaulių skyriaus valdybos narys, daugkartinis tradicinių lietuvių kalbos diktantų konkursų dalyvis ir prizininkas.

1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Šiaulių iniciatyvinės grupės narys, LPS suvažiavimų ir konferencijų dalyvis. Organizavo daug renginių, susijusių su Lietuvos atgimimu, dalyvavo visuose svarbesniuose miesto kultūros renginiuose, filmavo juos, sukaupė didžiulę autentiškos istorinės reikšmės filmoteką. 1999 m. buvo iniciatyvinės grupės narys kuriant Šiaulių Trečiojo amžiaus universitetą (TAU), išrinktas į TAU tarybą, o padėjo įkurti Dvasinio tobulėjimo fakultetą ir buvo paskirtas jo dekanu.

Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2005 m. rugsėjo 8 d. sprendimu Nr. T-293 suteiktas Garbės piliečio vardas.

A. Griganavičiaus išleistos knygos:
* „„Reikia tos Lietuvos", 2006 m.
* „Kū ašen da atamenu“, 2013 m., išleista paminėti Tarmių metams.

## Šaltiniai
Gaziantepas

**Gaziantepas** – miestas ir provincijos centras Turkijos pietuose. Tekstilės, maisto, mašinų pramonė. Apylinkėse kasama vario rūda, auginamos pistacijos, vynuogės.

Mieste yra universitetas (nuo 1987 m.), keletas aukštųjų mokyklų. Išlikusi miesto tvirtovė, Ravanda citadelė. Archeologijos muziejus, etnografijos muziejus (buvę *Hasan Süzer* rūmai).

## Istorija

Antikos laikais šio miesto vietoje tikriausiai buvo graikų gyvenvietė *Antiochia ad Taurum* (Tauro kalnų Antiochija). Arabų, seldžiukų ir osmanų laikais miestas vadinosi ***Aintabu*** (*ʿAintab*, *Ayintap*), o 1921 m. šalies parlamento sprendimu jam pridėtas „pergalingojo kario“ () vardas, pagerbiant gyventojų indėlį Turkijos nepriklausomybės karo metu.

Gaziantepas smarkiai apgriautas per 2023 m. žemės drebėjimą.

## Sportas
* Gaziantepspor futbolo klubas,
* Gazişehir Gaziantep FK futbolo klubas,
* ALG Spor – moterų futbolo ekipa; Turkijos čempionės.
* Gaziantepo arenos stadionas, talpa 33 500,
* „Antep Kamil Ocak“ stadionas, talpa 17 000.
Žiburys (organizacija)

**Žiburys** – katalikiška švietimo ir labdaros organizacija, 1905 m. gruodžio mėn. – 1940 m. veikusi Užnemunėje. Steigėjas ir pirmininkas kunigas Justinas Staugaitis.

Draugijos tikslas buvo šviesti lietuvius lietuvybės ir katalikybės dvasia per lietuviškas mokyklas, knygynus, teatrus, koncertus. Ne mažiau svarbus „Žiburio“ tikslas buvo teikti lietuviams visokeriopą pagalbą, skatinti solidarumo ir bendruomeniškumo jausmą.

Draugija steigė pradžios mokyklas ir gimnazijas, bibliotekas, beglobių vaikų ir senelių prieglaudas, rengė koncertus ir vaidinimus. Žymiausieji „Žiburio“ skyriai buvo Marijampolėje ir Seinuose. Po Pirmojo pasaulinio karo draugija įsteigė gimnazijas Marijampolėje, Seinuose, Prienuose, Šakiuose, Vilkaviškyje, Kudirkos Naumiestyje. 1925 m. „Žiburio“ gimnazijose mokėsi apie 1600 mokinių.

1911–1914 m. leido žurnalą „Žiburys“.

## Literatūra
* „Žiburio“ draugija ir jos mokyklos (sud. Teresė Gustienė, Vida Pukienė, Algimantas Katilius). - Marijampolė: Piko valanda, 2009. - 511 p.: iliustr. - ISBN 978-9955-642-90-9
Hošiminas

**Hošiminas** (, iki 1976 m. **Saigonas**) – provincijos lygio miestas pietų Vietname, prie Saigono upės; didžiausias šalies miestas. 7 123 340 gyventojų. 80 km nuo Pietų Kinijos jūros, svarbus jūrų uostas. Išvystyta lengvoji, maisto, medžio apdirbimo, chemijos, mašinų pramonė, žuvininkystė, klesti amatai.

Mieste yra du tarptautiniai oro uostai, universitetas, daug muziejų, savivaldybės teatras (pastatytas 1899 m.), budistų pagodos *Saloi* ir *Vinh Ngiem* (abi iš XVIII a.).

## Istorija

Hošiminas, kaip ir visa piečiausia dabartinio Vietnamo dalis, nuo seno priklausė Khmerų imperijai (Kambodžai), ir buvo derlingiausiose šalies žemėse – Mekongo slėnyje. Khmerų valdymo laikais, iki XVII a., gyvenvietė vadinosi *Prey Nokor*.

Khmerų imperijai nusilpus, nuo XVII a. pradžios teritoriją pamažu perėmė Vietnamas, vykdęs ekspansionistinę politiką. Atėmę Prei Nokorą, jie pervadino jį *Gia Ðịnh*, ir iš ten iki pat XVIII a. vidurio plėtė savo įtaką visoje teritorijoje, kol susiformavo dabartinės Vietnamo sienos.

Dėl agresyvios tautinės politikos dauguma vietinių gyventojų khmerų migravo į Kambodžą arba buvo asimiliuoti. Miestas oficialiai įkurtas 1698 m.

XIX a. viduryje iš šio miesto prasidėjo Prancūzijos kolonizacija Pietryčių Azijoje. 1864 m. suformuota Kočinčinos kolonija, vėliau įėjusi į Prancūzijos Indokinijos sudėtį. Nuo 1867 m. miestas buvo Kočinčinos administracinis centras ir buvo vadinamas **Saigonu** (*Sài Gòn*), kol 1976 m., šiaurinei Vietnamo daliai laimėjus prieš pietinę, buvo pervadintas ilgamečio Vietnamo komunistų lyderio Ho Ši Mino (1890–1969 m.) garbei.

2025 m. į provincijos lygio miestą integruotos Binzuongo ir Bazia-Vungtau provincijos.
 
## Administracinis suskirstymas
Po 2025 m. administracinės reformos provincijos lygio miestą sudaro:
* 113 seniūnijų (*phường*). Viso miesto-provincijos administraciniu centru laikoma Saigono seniūnija (*Sài Gòn*);
* 54 komunos (*xã*).
* 1 specialusis administracinis regionas (*đặc khu*): Kondao sala (*Côn Đảo*).

## Sportas
* Hồ Chí Minh City FC futbolo klubas;
* Sài Gòn FC futbolo klubas;
* „Thống Nhất“ stadionas.

## Šaltiniai
Jonas Lamauskas

**Jonas Lamauskas** (1941 m. vasario 25 d. Kaune – 2022 m. kovo 31 d.) – muzikas, dirigentas, pedagogas, visuomenės veikėjas, Šiaulių miesto garbės pilietis.

## Biografija
Mokėsi Kauno Juozo Gruodžio muzikos mokykloje, 1964 m. baigė Lietuvos valstybinę konservatoriją, įgijo dėstytojo, orkestro artisto kvalifikaciją.

1964 m. paskirtas bendrojo fortepijono specialybės dėstytoju Šiaulių Kazio Preikšo pedagoginiame institute. Kartu ėmėsi vadovauti instituto instrumentiniam ansambliui ir tais pačiais metais pradėjo dirbti Šiaulių muzikos technikume fagoto specialybės dėstytoju. 1966-2005 m. Šiaulių muzikos technikumo, vėliau Šiaulių aukštesniosios muzikos mokyklos, (dab. Šiaulių konservatorija) direktorius. 1966-1989 m. Šiaulių miesto liaudies simfoninio orkestro meno vadovas ir dirigentas, 1989-1993 m. Šiaulių kamerinio orkestro meno vadovas ir dirigentas. 2000 m. drauge su grojančiais dėstytojais sukūrė Šiaulių konservatorijos kamerinį orkestrą, jo meno vadovas ir dirigentas.

1990 m. inicijavo Vaikų muzikos mokyklos prie Šiaulių aukštesniosios muzikos mokyklos įkūrimą. Abiejų pakopų mokyklose dirbo tie patys dėstytojai, o Vaikų muzikos mokyklą baigę moksleiviai dažniausiai tęsė mokslą Šiaulių konservatorijoje. 1999 m. kartu su kolegomis išleido knygą „Šiaulių konservatorija 1939-1999“. Parengė 15 fagotistų, 5 iš jų tapo įvairaus lygio konkursų laureatais. Dirbdamas kameriniame ir simfoniniame orkestruose bei konservatorijoje parengė apie 400 instrumentalistų, kurie yra garsių Lietuvos muzikos kolektyvų atlikėjai, pedagogai, mokslininkai. Nuo 1964 m. aktyviai dalyvavo rengiant miesto ir Respublikos kultūros renginius: sąskrydžius, festivalius, muzikos ir šokių šventes.

## Įvertinimas
1989 m. suteiktas Lietuvos nusipelniusio meno veikėjo garbės vardas, apdovanotas daugeliu Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo bei Kultūros ministerijų, Šiaulių apskrities, Šiaulių miesto garbės, padėkos raštais. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos 2005 m. rugsėjo 8 d. sprendimu Nr. T-293 suteiktas Šiaulių Garbės piliečio vardas.

## Šaltiniai