open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vorabeždžionės

2 rūšys, žr. tekstą 

**Vorabeždžionės**, arba **mirikinos** (*Brachyteles*) – koatų (*Atelidae*) šeimos primatų gentis. Turi ilgas galūnes ir rankas be nykščio su kabliškais pirštais. Minta lapais. Sparčiai nyksta dėl miškų naikinimo

Gentyje dvi rūšys:
* Vilnotoji vorabeždžionė, arba rudoji mirikina (*Brachyteles arachnoides*). Gyvena Pietų Amerikos centrinėje dalyje (pietryčių Brazilijoje). Labai sparčiai nykstanti rūšis. Yra išlikę tik keli šimtai individų, gyvenančių mažomis grupėmis (po 4 ar 5).
* Šiaurinė mirikina (*Brachyteles hypoxanthus*)
Pozitronas

**Pozitronas**, e+ – elektrono antidalelė su teigiamu krūviu ir sukiniu 1/2. Viena iš fundamentaliųjų dalelių – leptonų.

Vykstant elektrono ir pozitrono anihiliacijai susidaro du fotonai (pasitaiko atvejų, kai susidaro trys ir daugiau):

:  e^- + e^+ = \gamma + \gamma  (+ \gamma ...) 

Atvirkštinio šiai reakcijai proceso (aukštos energijos gama kvantų sąveika su medžiaga) metu susidaro elektrono – pozitrono poros.

Pozitrono egzistavimą teoriškai numatė Polis Dirakas 1926, o atrado Karlas Andersenas 1936 (jis nesėkmingai siūlė dalelę vadinti „negatronu“) ir buvo apdovanotas Nobelio premija (kartu su V. Hesu).
Ruby

**Ruby** – interpretuojama programavimo kalba greitam ir lengvam objektiškai orientuotam programavimui. Ruby ypač gerai tinka tekstiniams failams apdoroti. Tai paprasta, mobili ir lengvai plečiama kalba. Dažnai painiojama su Ruby On Rails programavimo terpe, kuri iš tikro pati naudoja Ruby.

### Pavyzdys
Programa, skaičiuojanti skaičiaus n faktorialą:


```ruby
# failas fact.rb

def fact(n)
  if n == 0
    1
  else
    n * fact(n-1)
  end
end

puts fact(ARGV[0].to_i)
```



```dos
% ruby fact.rb 1
1
% ruby fact.rb 5
120
% ruby fact.rb 40
815915283247897734345611269596115894272000000000
```


## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Lietuviškas puslapis apie Ruby on Rails
Vilnotosios koatos

4 rūšys, žr. tekstą 

**Vilnotosios koatos**, arba **kiškiaplaukės beždžionės** (*Lagothrix*) – koatų (*Atelidae*) šeimos primatų gentis. Šios beždžionės turi storą, švelnų, tankiai garbanotą kailį. Gyvena mišriu būriu, kuris susiskirsto į mažesnes grupes. Minta vaisiais, lapais, žiedais, augalų sultimis, sėklomis ir smulkiais gyvūnais. Patelės nėštumas maždaug 233 dienos. Gimsta vienas jauniklis, kuris įsikimba į motinos pilvą, o po 7 dienų persikelia ant jos nugaros. Nujunkomas po 6 mėnesių. 

Gentyje 4 rūšys, visos gyvena Pietų Amerikos tropiniuose miškuose:
* Rudoji vilnotoji koata (*Lagothrix lagotricha*) 
* Pilkoji vilnotoji koata (*Lagothrix cana*) 
* Kolumbijos vilnotoji koata (*Lagothrix lugens*) 
* Žvilgančioji vilnotoji koata (*Lagothrix poeppigii*)
Sakis

5 rūšys, žr. tekstą

**Sakis** (*Pithecia*) – sakių (*Pitheciidae*) šeimos primatų gentis.

Sakiai yra nedidelės beždžionės su ilgomis uodegomis. Jų kailis priklausomai nuo rūšies yra juodas, pilkas arba rausvai rudas. Galūnės pritaikytos laipiojimui medžiais, stiprios užpakalinės kojos leidžia daryti ilgus šuolius. Sakiai išauga iki 30-50 cm dydžio, dar tiek pat ilgio yra uodega. Svoris – iki 2 kg.

Gentyje 5 rūšys:
* Blyškiaveidis sakis (*Pithecia pithecia*)
* Gauruotasis sakis (*Pithecia monachus*)
* *[[Pithecia irrorata]]*
* Ekvatorinis sakis (*Pithecia aequatorialis*)
* Juodnugaris sakis (*Pithecia albicans*)

## Paplitimas
Sakiai paplitę šiaurinėje ir centrinėje Pietų Amerikos dalyje, nuo pietų Kolumbijos per Peru iki šiaurinės Bolivijos ir centrinės Brazilijos dalies.
Marmozetės

* 18 rūšių, žr. tekstą 

**Marmozetės** (*Callithrix*) – kabiauodegių (*Cebidae*) šeimos beždžionių gentis. Laipiodamos medžiais kabinasi aštriais nagais kaip voverės, todėl jos dar kitaip vadinamos **voverinėmis beždžionėmis**. Mažytės. Uodega ilga ir puri, ant galvos – ilgų plaukų kuokštai. Gimdo po 2 jauniklius. Juos nešioja patinas.

Gentyje 18 rūšių, skirstomų į 3 pogentes:

**Pogentė. Atlantinės marmozetės (Callithrix)** 
*Paprastoji marmozetė (*Callithrix (Callithrix) jacchus*). **Pav.** 
*Juodakuokštė marmozetė (*Callithrix (Callithrix) penicillata*) 
**Callithrix (Callithrix) kuhlii* 
*Žofrua marmozetė (*Callithrix (Callithrix) geoffroyi*). Ši beždžionė mėgsta ataugusius po kirtimo miškus. Ilgais kandžiais ji prakanda medžio žievėje skyles, pažymi „nuosavybę" kvapu, kurį išskiria tarpvietės liauka, ir kartkartėmis grįžta pagremžti ištekėjusių sakų. Dar minta vaisiais ir vabzdžiais. 
**Callithrix (Callithrix) flaviceps* 
**Callithrix (Callithrix) aurita* 
**Pogentė. Amazonės marmozetė (Mico)** 
*Sidabrinė marmozetė (*Callithrix (Mico) argentata*). Šios rūšies nugara sidabriškai balta, kūno apačia kremiškai balta, uodega juoda, o veido oda ir ausys rausvos spalvos. Kiekviename sidabrinių marmozečių būryje dauginasi tik vienas patinas ir patelė. Likusieji padeda nešioti ir ginti mažiausius jauniklius. 
*Baltoji marmozetė (*Callithrix (Mico) leucippe*) 
**Callithrix (Mico) emiliae* 
*Juogadalvė marmozetė (*Callithrix (Mico) nigriceps*) 
**Callithrix (Mico) marcai* 
*Juodauodegė marmozetė (*Callithrix (Mico) melanura*) 
*Baltapetė marmozetė (*Callithrix (Mico) humeralifera*) 
**Callithrix (Mico) mauesi* 
*Auksaspalvė marmozetė (*Callithrix (Mico) chrysoleuca*) 
**Callithrix (Mico) intermedia* 
**Callithrix (Mico) humilis* 
**Pogentė. Nykštukinės marmozetės (Cebuella)** 
*Nykštukinė marmozetė (*Callithrix (Cebuella) pygmaea*). Tai mažiausia pasaulyje beždžionė, susirangiusi telpa į žmogaus delną. Minta augalų sultimnis, žiedų nektaru, vaisiais ir smulkiais gyvūnais. 5-10 individų grupėje būna tik viena jauniklius vedanti pora.
Tamarinos

* 17 rūšių, žr. tekstą

**Tamarinos** (*Saguinus*) – kabiauodegių (*Cebidae*) šeimos beždžionių gentis. Šios beždžionės turi ne plokščius, o aštrius nagus ir gimdo ne po vieną, bet po 2 jauniklius. Nėštumas 140–145 dienos.

Gentyje 17 rūšių ir daug porūšių:
* Raudonrankė tamarina (*Saguinus midas*)
* Juodoji tamarina (*Saguinus niger*)
* Juodnugarė tamarina (*Saguinus nigricollis*)
* *[[Saguinus graellsi]]*
* Rudgalvė tamarina (*Saguinus fuscicollis*)
* Baltnugarė tamarina (*Saguinus melanoleucus*)
* Žvilgančioji tamarina (*Saguinus tripartitus*)
* Ūsuotoji tamarina (*Saguinus mystax*)
* Raudongalvė tamarina (*Saguinus pileatus*)
* Raudonpilvė tamarina (*Saguinus labiatus*)
* Imepratoriškoji tamarina (*Saguinus imperator*)
* Dvispalvė tamarina (*Saguinus bicolor*)
* Martinso tamarina (*Saguinus martinsi*)
* Perukinė tamarina (*Saguinus oedipus*)
* Žofrua tamarina (*Saguinus geoffroyi*)
* Baltakojė tamarina (*Saguinus leucopus*)
* Plaukuotaveidė tamarina (*Saguinus inustus*)

## Šaltiniai
Liūtbeždžionės

* 4 rūšys, žr. tekstą 

**Liūtbeždžionės** (*Leontopithecus*) – kabiauodegių (*Cebidae*) šeimos beždžionių gentis. Turi ilgus plaukus, kurie krinta ant pečių tarsi liūto karčiai. Gyvena tik pietryčių Brazilijoje. Sparčiai nyksta dėl miškų kirtimo ir prekybos šiomis beždžionėmis. 

Gentyje 4 rūšys:
*Auksaspalvė liūtbeždžionė (*Leontopithecus rosalia*). Veidas tamsiai pilkas, o plaštakos ir rankų pirštai ilgi ir ploni, kad galėtų iš žievės ir plyšių iškrapštyti vabzdžių lervas. Tačiau apie keturis penktadalius maisto sudaro vaisiai, kuriuos papildo sakai ir nektaras. Maitinasi dieną, o naktį miega sąžalynuose arba dažniau medžio drevėje. **Pav.** 
*Auksagalvė liūtbeždžionė (*Leontopithecus chrysomelas*) 
*Juodoji liūtbeždžionė (*Leontopithecus chrysopygus*) 
*Juodaveidė liūtbeždžionė (*Leontopithecus caissara*)
Kapucinai (beždžionės)

* 8 rūšys, žr. tekstą 

**Kapucinai** (*Cebus*) – kabiauodegių (*Cebidae*) šeimos beždžionių gentis. Stambios katės didumo beždžionės. Uodega nelabai kabi, beždžionei judant būna spirališkai susukta į apačią. Kūno ilgis siekia 29–56 cm, svoris 1,1-3,3 kg. Patinai stambesni. Tankaus ir minkšto kailio.

Pagal išvaizdą primena katalikų kapucinų ordino vienuolius – kūnas, galūnės ir uodega tamsi (juoda arba ruda), o snukis, kaklas ir krūtinė balti, galva lyg su juodu „kapišonu“.

Paplitę Centrinėje (Hondūras) ir Pietų Amerikoje (Centrinė Brazilija, Paragvajus). Gyvena medžių viršūnėse mažomis grupėmis. Labai judrūs. Daugiausia maitinasi vaisiais ir vabdzdžiais.

Gentyje 8 rūšys:
* Paprastasis kapucinas (*Cebus capucinus*). **Pav.** 
* Baltaveidis kapucinas (*Cebus albifrons*) 
* Rudasis kapucinas (*Cebus olivaceus*) 
* *[[Cebus kaapori]]* 
* Juodagalvis kapucinas (*Cebus apella*) 
* Juodajuostis kapucinas (*Cebus libidinosus*) 
* Rusvasis kapucinas (*Cebus nigritus*) 
* Šviesiauodegis kapucinas (*Cebus xanthosternos*)

## Šaltiniai
Saimiriai

* 5 rūšys, žr. tekstą

**Saimiriai** (*Saimiri*) – kabiauodegių (*Cebidae*) šeimos beždžionių gentis.

Gentyje 5 rūšys ir daug porūšių:
* Raudonnugaris saimiris (*Saimiri oerstedi*)
* Voverinis saimiris (*Saimiri sciureus*)
* Amazoninis saimiris (*Saimiri ustus*)
* Juodaviršis saimiris (*Saimiri boliviensis*)
* Juodasis saimiris (*Saimiri vanzolini*)

## Galerija

Image:Nice squirrel monkey.jpg
Image:Monkey toes.jpg
Image:Squirrel monkey- fuji.jpg
Image:ZooSquirrelMonkey.jpg
Enrico Fermi

:: Panašias reikšmes žr. čia

**Enrikas Fermis** (, 1901 m. rugsėjo 29 d. Roma, Italija – 1954 m. lapkričio 28 d. Čikaga, JAV) – vienas žymiausių Italijos fizikų. Pirmojo branduolinio reaktoriaus bei kvantinės teorijos išradėjas, 1938 m. apdovanotas Nobelio premija už dirbtinio radioaktyvumo, sukelto bomborduojant lėtaisiais neutronais, tyrimus.

## Biografija
1938 m. atsiėmęs Nobelio premiją Stokholme į Italiją nebegrįžo (buvo fašizmo kritikas, turėjo žmoną žydę ir du vaikus) ir nuvyko į JAV. 1942 m. gruodžio 2 d. jam vadovaujant pradėjo veikti pirmasis branduolinis reaktorius.

## Taip pat skaitykite
* Fermionas
* Fermi paradoksas

## Šaltiniai
Alexander Graham Bell

**Aleksandras Grehamas Belas** (, 1847 m. kovo 3 d. Edinburgas, Škotija – 1922 m. rugpjūčio 2 d. *Beinn Bhreagh*, Naujoji Škotija, Kanada) – škotų mokslininkas, telefono ryšio išradėjas, Bello telefonų kompanijos įkūrėjas. Daug prisidėjo prie telekomunikacijų tobulinimo, taip pat prie aviacijos bei vandens pagalvės technologijų pažangos. 1872 m. Bostone įsteigė mokyklą kurčnebylių mokytojams rengti.

Palaidotas 1922 m. rugpjūčio 2 dieną, ta proga vieną minutę tylėjo 13 milijonų telefonų Š. Amerikoje.

## Belo santuoka

Išradęs telefoną Belas tapo turtingu, tačiau daugiausiai jėgų jis skyrė darbui su kurčnebyliais, mokydamas juos kalbėti. Tad nieko nuostabaus, kad tarp Aleksandro ir jo kurčnebylės mokinės Meibl Habard užsimezgė meilė. Jai tebuvo penkiolika, kai Belas pradėjo ją mokyti kalbėti. Būdama aštuoniolikos ji susižiedavo su savo mokytoju. Jaunieji susituokė po dvejų metų. Belas turėjo dvi dukras, dar du sūnūs mirė kūdikystėje. Pora kartu pragyveno keturiasdešimt aštuonerius metus.

## Išnašos
Julijaus kalendorius

**Julijaus kalendorius** – laiko matavimo sistema, pagal kurią metus sudaro 365 dienos, o kas ketverius metus yra keliamieji metai, kuriuos sudaro 366 dienos. Sistemą sukūrė Julijus Cezaris, ji buvo įvesta 46 metais pr. m. e.

Visgi ši sistema turi trūkumą, kadangi, norint pagal šią sistemą teisingai apskaičiuoti laiką, metai turėtų iš tikrųjų turėti 365,25 dienos. Tačiau išties metai turi maždaug 365,2422-365,2424 dienos, tad pagal Julijaus kalendorių kas 128 metus susidaro viena diena per daug ir kalendorius atsilieka nuo realių metų laikų. Dėl šio netikslumo popiežius Grigalius XIII patvirtino kalendoriaus reformą ir nuo 1582 m. vasario 24 d. įvedė patikslintą – Grigaliaus kalendorių. To prireikė, kadangi skirtingose vietose Velykų data buvo skaičiuojama skirtingai: vienur pagal tikrą saulėgrįžos datą, o kitur pagal tą, kuri ji turėtų būti, tačiau nėra dėl kalendoriaus netikslumų. Grigaliaus kalendoriaus steigimo metu kalendorius jau buvo atsilikęs per 10 dienų, todėl jos buvo panaikintos „laikrodį“ pasukant per 10 dienų į priekį. Julijaus kalendorių katalikiškos šalys panaikino pirmiausia, vėliau ir protestantiškos, o stačiatikiškos – kai kurios tik XX amžiuje. Stačiatikių bažnyčios Julijaus kalendorių naudoja ir dabar, todėl stačiatikių ir katalikų Velykų data kai kada skiriasi.

Julijaus kalendorių įvedė Gajus Julijus Cezaris, kurio garbei jis ir pavadintas. Paskutiniai romėniškojo kalendoriaus metai buvo 46 m. pr. m. e., tačiau jie buvo ilgiausi žinomi metai žmonijos istorijoje, kadangi Cezaris, atlikdamas kalendoriaus reformą, nusprendė atsiliekantį romėnišką kalendorių „pastumti“ link tikrovės (pagal egiptiečių Saulės kalendoriaus modelį) ir pridėjo prie buvusių 355 dienų 90 užsilikusių (iš viso – 445 dienos metuose). Kalendoriaus idėją Cezaris perėmė iš Aleksandrijos astronomų, visų pirma Sosigeno.

Iš šiuo metu naudojamų šia kalendorine sistema paremtas berberų kalendorius.

Grigaliaus ir Julijaus kalendorių skirtumas nuo Grigaliaus kalendoriaus įvedimo (Julijaus kalendorius atsiliekantis):

## Šaltiniai
Konsensusas

**Konsensusas** – ginčo sprendimo būdas, kuriame remiamasi ne geriausio ar teisingiausio sprendimo paieška, bet sprendimo priimtinumu ginčo dalyviams. Paprastai *konsensusu* priimami sprendimai nebūna patys efektyviausi, tačiau juose atsižvelgiama į tai, kaip nepadaryti žalos nei vienam ginčo dalyviui arba padaromą žalą kompensuoti (kompromisas). Tokio tipo sprendimai paplitę politikoje, versle. *Konsensuso* privalumai, lyginant su geriausio sprendimo paieška: sprendimas įvykdomas greitai, atsižvelgiama į dalyvių interesus. Trūkumai: sprendimai neretai būna daliniai, kompromisiniai, mažai efektyvūs, kai kada (veto teisė) gali būti sustabdomi.

*Konsensuso* tipo sprendimai kai kada priešinami įvairioms valdymo formoms: demokratijai (daugumos sprendimui) ir tironijai (mažumos sprendimui).
Beždžionės

**Beždžionės** (*Simiiformes*) – *Haplorrhini* pobūrio, *Simiiformes* infrabūrio primatai. Priekinės smegenys stambios, raukšlėtu paviršiumi, pridengia smegenėles. Nosies kriauklės ir uodžiamoji priekinių smegenų dalis menkai išsivysčiusios. Akiduobės nuo smilkinio pusės uždaros, nukreiptos į priekį. 
Galūnės primityvios sandaros, pirštai su plokščiais nagais. Dantys išsidėstę glaudžia eile, iltys stambios. Veidas dažniausiai plikas. Veido raumenys gerai išsivystę, todėl mimika perduodama įvairi informacija. Gimda vienguba, krūtinės srityje yra tik 1 pora spenių. Beveik visos beždžionės dieniniai gyvūnai. 
Skirstoma į dvi sekcijas ir 7 šeimas:
* Sekcija Plačianosės beždžionės (*Platyrrhina*). Gyvena Amerikoje.
** Kabiauodegės beždžionės (*Cebidae*) 
** Mirikinos (*Nyctipithecidae*) 
** Sakiai (*Pitheciidae*) 
** Koatos (*Atelidae*) 
* Sekcija Siauranosės beždžionės (*Catarhina*). Gyvena „Senajame pasaulyje“.
** Šunbeždžionės (*Cercopithecidae*) 
** Gibonai (*Hylobatidae*) 
** Hominidai (*Hominidae*)
Žmogbeždžionės

* Gibonai
* Hominidai

**Žmogbeždžionės**, arba **hominoidai**, **antropoidai** (*Hominoidea*) – primatų antšeimis, kuriam priskiriamos 2 šeimos, kuriose 8 gentys: 
* Gibonai (*Hylobatidae*) 
** Hylobates
** Hoolock
** Nomascus
** Symphalangus
* Hominidai (*Hominidae*)
** Orangutanai
** Gorilos
** Šimpanzės
** Žmonės

## Paplitimas
Žmogus (*Homo sapiens*) plačiai paplitęs visame pasaulyje, o kitos rūšys – paplitusios Afrikoje ir Azijoje. Daugelis rūšių retos ir joms gresia išnykimas.

## Savybės
Visos žmogbeždžionės neturi uodegos. Antropoidams priskiriamos rūšys, kurios palyginti mažos, bet priklauso ir didžiausi gyvi primatai: mažesnių gibonų svoris būna apie 4 kg, o gorilų patinų – iki 200 kg. Lyginant su kitais primatais, peties sąnarys pasislinkęs atgal, todėl raktikaulis pailgėjęs, o mentė pritvirtinta prie nugaros – tai užtikrina žastų mobilumą. Antropoidų rankos, išskyrus žmonių, ilgesnės už kojas, o tai nebūdinga beždžionėms.
Markas Polas

**Markas Polas** (*Marco Polo*; 1254 m. rugsėjo 15 d. – 1324 m. sausio 8 d.) – Venecijos pirklys ir keliautojas, su savo tėvu ir dėde vienas pirmųjų europiečių, keliavusių Šilko keliu į Kiniją. Kelionės metu apsilankė pas didįjį chaną – Chubilajų (Čingischano anūkas).

Marko Polo kelionės aprašytos knygoje „Marko Polo kelionės“. Dauguma istorikų tiki, kad Markas Polas apsilankė Kinijoje, tačiau knygoje nepaminėta daug svarbių dalykų (arbata, kinų raštas, valgymo lazdelės, Didžioji kinų siena), taip pat nerasta jokių įrodymų, kad Polas susitiko su Chubilajumi, todėl gali būti, kad Markas Polas neapkeliavo visų aprašytų kraštų, o tik perpasakojo kitų keliautojų įspūdžius.

Markas Polas nebuvo pirmasis europietis, pasiekęs Kiniją, tačiau jis buvo pirmasis detaliai aprašęs savo keliones. Jo knygos įkvėpė Kristupą Kolumbą ir kitus keliautojus. Yra parašyta daug darbų, paremtų M. Polo knygomis. Jis taip pat įkvėpė Europos kartografus bei lėmė Fra Mauro žemėlapio sukūrimą.

Šio keliautojo vardu pavadintas tarptautinis Venecijos oro uostas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Marko Polo kelionės
Žalia

**Žalia spalva** – viena iš spektro spalvų. Žalia yra tarp pagrindinių spektro spalvų – mėlynos ir geltonos, todėl gali būti gaunama sumaišius šias spalvas.

Žalia spalva gamtoje paplitusi, nes šios spalvos yra augalų lapai (šiuos nudažo augalo fotosintezei būtinas chlorofilas). Gyvūnamas žalia spalva padeda užsimaskuoti tokioje aplinkoje. Žali gali būti varliagyvai, ropliai, paukščiai, vabzdžiai, kai kurios žuvys. 

Žalią žmogaus akių spalvą lemia mažesnis nei įprasta kiekis melanino (pridedančio geltoną atspalvį) kartu su mėlyną spalvą suteikiančia Relėjaus sklaida. Atskiro žalios spalvos pigmento žmonės neturi. Žalia akių spalva paplitusi šiaurės ir centrinėje Europoje,  nors pasitaiko ir kitur.

Žalia spalva simbolizuoja augimą, veržlumą, gyvastį, klestėjimą, turtus, laisvę, viltį, nepatyrimą, pavydą.

## Spektro žalia

## Atspalviai
* Žalsva

## Šaltiniai
Naujasis Kuršas

**Naujasis Kuršas** (, , ) buvo Kuršo kunigaikštystės kolonija Karibuose, dabartinė Tobago sala Trinidade ir Tobage.

## Istorija
Kuržemės gyventojų skaičius buvo tik 200 000, o tuo metu kunigaikštija buvo Lenkijos ir Lietuvos vasalė. Kunigaikščio Jokūbo Ketlerio (1642-1682) rūpesčiu įsteigtas vienas didžiausių Europos prekybos laivynų, kurių pagrindiniai uostai buvo Windau (šiandienos Ventspilis) ir Libau (šiandienos Liepoja). Prekybos santykiai buvo nustatyti ne tik su kaimyninėmis šalimis, bet ir su Anglija, Prancūzija, Nyderlandais, Portugalija ir kt.

Kuršo kolonistai (aštuoniasdešimt šeimų) 1654 m. gegužės 20 d. išsilaipino saloje. Pietryčiuose buvo pastatytas fortas *Fort Jacob* (Jakobo tvirtovė) ir aplinkui įkurtas miestas *Jacobstad* (Jakobo (Jokūbo) miestas; vėliau, Naujajam Kuršui jau žlugus ir teritoriją perėmus kitoms kolonijinėms jėgoms, miestas toje vietoje pavadintas Plimutu). Kitiems geografiniams objektams taip pat buvo suteikti su Kuršu susiję vardai (pvz., Didžioji Kuršo įlanka, ir šiandien išlikęs pavadinimas).

Netrukus olandai įsteigė konkuruojančią koloniją, o Kuršas įsitraukė į karą su švedais. Tuo pasinaudoję olandai Naująjį Kuršą užėmė. Vėliau buvo bandyta koloniją atkovoti ir iš dalies tai padaryti buvo pasisekę, tačiau silpstantis Kuršas jos išlaikyti nebesugebėjo, ji kentėjo nuo olandų ir piratų. 1690 m. Kuršo kunigaikščio valdiniai galutinai paliko salą, nors gubernatoriai jai valdyti buvo skiriami iki 1795 m.

## Taip pat žiūrėkite
* Kuršo kunigaikštystės kolonijos
* Kuršo Gambija

## Šaltiniai
* Edgar Anderson: *The Couronians and the West Indies*, Chicago 1965.
* Karin Jekabson-Lemanis: *Balts in the Caribbean, The Duchy of Courland's attempts to colonize Tobago Island, 1638 to 1654*, in: Caribbean Quarterly, Vol. 46, No. 2, 2000, pp. 25–44.
* Harry C. Merritt: *The colony of the colonized: the Duchy of Courland’s Tobago colony and contemporary Latvian national identity*, in: Nationalities Papers; Vol. 38, No. 4, 2010, pp. 491–508.
* Imbi Sooman, Jesma McFarlane, Valdis Teraudkalns, Stefan Donecker: *From the port of Ventspils to Great Courland Bay: The Couronian colony on Tobago in past and present*, in: Journal of Baltic Studies, Vol. 44, No. 4, December 2013, pp. 503–526.
Lemūriniai

**Lemūriniai** (*Lemuridae*) – primatų (*Primates*) šeima. Vidutinio dydžio gyvūnai. Turi pailgą snukį ir stveriamąsias galūnes. Kailis tankus, uodega ilga, pirštai su plokščiais nagais, tik užpakalinių galūnių II pirštas su aštriu nagu. Dantys 36. Turi 1-2 poras spenių. Aktyvūs naktį, visaėdžiai.

Paplitę Madagaskare ir Komorų salose.

Šeimoje 5 gentys ir 18 rūšių:

*Katiniai lemūrai (*Lemur*)
**Katinis lemūras (*Lemur catta*) 

*Rudieji lemūrai, arba tikrieji lemūrai (*Eulemur*)
**Juodasis lemūras (*Eulemur macaco*) 
**Rudasis lemūras (*Eulemur fulvus*) 
**Sanfordo lemūras (*Eulemur sanfordi*) 
**Baltaveidis lemūras (*Eulemur albifrons*) 
**Raudonveidis lemūras (*Eulemur rufus*) 
**Raudonspalvis lemūras (*Eulemur collaris*) 
**Baltaspalvis lemūras (*Eulemur albocollaris*) 
**Mongas (*Eulemur mongoz*) 
**Karūnuotasis lemūras (*Eulemur coronatus*) 
**Rudapilvis lemūras (*Eulemur rubriventer*) 

*Puslemūriai *(Hapalemur*)
**Pilkasis puslemūris (*Hapalemur griseus*) 
***[[Hapalemur occidentalis]]* 
***[[Hapalemur alaotrensis]]* 
**Auksaspalvis lemūras (*Hapalemur aureus*) 

*Plačianosiai puslemūriai (*Prolemur*)
**Plačianosis puslemūris (*Prolemur simus*) 

*Variai (*Varecia*)
**Varis (*Varecia variegata*) 
**Raudonasis varis (*Varecia rubra*)
Pusbeždžionės

**Pusbeždžionės** (*Strepsirrhini*) – primatų (*Primates*) pobūris. Tai daugiausia nedideli, primityvių požymių primatai. Turi pailgą snukį, geriau negu beždionių išsivysčiusią uoslę. Priekinės smegenys nedidelės, jų pusrutulių paviršius lygus. Akiduobės pusiau uždaros. Letenos stveriamosios, bent dalis pirštų su plokščiais nagais. Patelės turi 1-3 poras spenių ir dviragę gimdą.

Gyvena medžiuose, dauguma aktyvesni naktį. Pobūryje 7 šeimos ir 82 rūšys:
* Šeima. Nykštukiniai lemūrai (*Cheirogaleidae*)
* Šeima. Lemūriniai (*Lemuridae*)
* Šeima. Indriniai (*Indriidae*)
* Šeima. Laibapirštiniai (*Daubentoniidae*)
* Šeima. Loriniai (*Loridae*)
* Šeima. Galaginiai (*Galagidae*)
Pjeras Simonas Laplasas

**Pierre-Simon Laplace** (**Pjeras Simonas Laplasas**; 1749 m. kovo 23 d. – 1827 m. kovo 5 d.) – prancūzų matematikas, astronomas, fizikas, atradęs Laplaso transformaciją ir Laplaso lygtį, vienas iš metrinės vienetų sistemos autorių.

Jo vardu pavadintas asteroidas nr. 4628, kalnas Mėnulyje, taip pat mokslinių tyrimų institutas Prancūzijoje.

## Biografija
Gimė Beaumont-en-Augo vietovėje, Normandijoje. Nuo 1764 m. iki 1766 m. mokėsi Caeno universitete. 1769 m. – 1776 m. dėstė Paryžiaus karo mokykloje. 1771 m. tapo profesoriumi. Paryžiuje įkūrė Normalinę ir Politechnikos mokyklas. 1780 m. sukūrė naują dangaus kūnų orbitų skaičiavimo būdą. 1787 m. įrodė, kad Mėnulio judėjimo netolygumas yra ilgaperiodis, o jo greitis priklauso nuo Žemės orbitos ekscentriciteto kitimo ir nuo planetų traukos jėgų poveikio. 1789 m. patikslino Jupiterio palydovų judėjimo teoriją. 1790 m. paskirtas Matų ir svarsčių rūmų pirmininku, vadovavo metrinės matų sistemos kūrimo komisijai. Tyrinėjo dangaus mechaniką, matematinės fizikos problemas. 1795 m. pirmasis suformulavo klasikinį įvykio tikimybės apibrėžimą. Kartu su A. Lavuazjė patobulino kalorimetrą, nustatė kai kurių kūnų lydymosi šilumą, ištyrė vandenilio degimą deguonyje. Sukūrė kapiliarumo teoriją. 1809 m. sudarė garso sklidimo dujose formulę. Remdamasis I. Niutono visuotinės traukos dėsniu, išplėtojo dangaus mechanikos metodus. Paaiškino Saulės sistemos planetų Jupiterio ir Saturno judėjimo netolygumą.
Į filosofijos istoriją Laplasas įėjo kaip determinizmo gynėjas. P.S. Laplaso vardas įrėžtas Eifelio bokšto pirmame aukšte esančiame 72 didžiausių Prancūzijos mokslininkų sąraše.

## Šaltiniai
Aklažalčiai

**Aklažalčiai** (*Typhlopidae*) – gyvačių (*Serpentes*) šeima. Maži, kūnas kirmėliškas, turi rudimentinę uodegą, nenuodingi. Gyvena įsikasę į žemę, todėl akys sunykusios. Burna maža, neišsitempia. Turi dubens liekanas.

Paplitę tropinėje ir subtropinėje juostoje.

Šeimoje yra apie 200 rūšių.

## Gentys
**[[Acutotyphlops]]*
**[[Cyclotyphlops]]*
*Kirmėliniai aklažalčiai (*Ramphotyphlops*)
*Ficingerio aklažalčiai (*Rhinotyphlops*)
*Tikrieji aklažalčiai (*Typhlops*)
**[[Xenotyphlops]]*
Smaugliniai

**Smaugliniai** (*Boidae*) – žvynaroplių (*Squamata*) šeima. Priklauso stambiausios dabartinės gyvatės, tačiau yra ir smulkių, užsikasančių dykumose į smėlį. Turi dubens liekanas su šlaunikaulių rudimentais, kurie nežymiai styro abiejuose kloakos šonuose. Turi abu plaučius, tačiau dešinysis didesnis. Nuodingų dantų neturi. Grobį smauglys pasmaugia stipriai suverždamas kūno kilpas. Smaugliniai stipresni ir vikresni už pitoninius, veda gyvus vaikus, pasaulyje labiau išplitę.

## Sistematika
**Pošeimis. Boinae**
* *Boa *:
** Paprastasis smauglys, arba boa (*Boa constrictor*)
* *Candoia*:
** Malukinis smauglys (*Candoia aspera*)
** Bibrono smauglys (*Candoia bibroni*)
** Ramiojo vandenyno smauglys (*Candoia carinata*)
* Siaurapilviai smaugliai (*Corallus*):
** *[[Corallus annulatus]]*
** Šungalvis smauglys (*Corallus caninus*)
** *[[Corallus cookii]]*
** *[[Corallus cropanii]]*
** *[[Corallus grenadensis]]*
** Amazonės medžių smauglys (*Corallus hortulanus*)
** *[[Corallus ruschenbergerii]]*
* Lygiažandžiai smaugliai (*Epicrates*):
** Abako salos smauglys (*Epicrates exsul*)
** Kubos smauglys (*Epicrates angulifer*)
** Haitinis medžių smauglys (*Epicrates gracilis*)
** Haitinis smauglys (*Epicrates striatus*)
** Vaivorykštinis smauglys (*Epicrates cenchria*)
** Jamaikos smauglys (*Epicrates subflavus*)
** Fordo smauglys (*Epicrates fordii*)
** Puerto riko smauglys (*Epicrates inornatus*)
** *[[Epicrates chrysogaster]]*
** Mona salos smauglys (*Epicrates monensis*)
* Anakondos (*Eunectes*):
** Anakonda (*Eunectes murinus*)
** Geltonspalvė anakonda (*Eunectes notaeus*)
** Bolivinė anakonda (*Eunectes beniensis*)
** Tamistaškė anakonda (*Eunectes deschauenseei*)
**Pošeimis. Erycinae**
* *Calabaria*:
** *[[Calabaria reintardtii]]*
* *Charina*:
** Amerikos smėlinis smaugliukas (*Charina bottae*)
** Šiaurės Amerikos smauglys (*Charina trivirgata*)
* Smaugliukai (*Eryx*):
** Afganistaninis smaugliukas (*Eryx elegans*)
** Vakarinis smaugliukas (*Eryx jaculus*)
** Arabinis smaugliukas (*Eryx jayakiri*)
** Indijos smaugliukas (*Eryx johnii*)
** Smėlinis smaugliukas (*Eryx miliaris*)
** Somalinis smaugliukas (*Eryx somalicus*)
** Rytinis smaugliukas (*Eryx tataricus*)
** Vitakerio smaugliukas (*Eryx whitakeri*)
* *Gongylophis*:
** Egiptinis smėlinis smauglys (*Gongylophis colobrinus*)
** *[[Gongylophis conicus]]*
** Sacharinis smauglys (*Gongylophis muelleri*)
Žydra

**Žydra** – mėlynos spalvos atspalvis, viena iš spektro spalvų. Spektre žydra esti tarp mėlynos ir žalios spalvų.

Kai kurios tautos (pvz., anglai, amerikiečiai) neišskiria žydros spalvos ir dažnai ją painioja su šviesiai žalia, šviesiai mėlyna, turkio ar ciano spalvomis.

## Žydros spalvos atspalviai
* Ciano
* Azuras
* Melsva
* Rugiagėlės mėlyna
* Dodžerių mėlyna
Pianinas

**Pianinas** – klavišinis instrumentas, fortepijono atmaina.  išgaunamas klavišais, kurie sujungti su plaktukėliais, užgaunančiais stygą.

Priklausomai nuo registro vienam garsui priskiriamos 1-3 stygos. Tradicinis pianinas turi 88 klavišus, jo diapazonas siekia 7 oktavas (nuo A subkontroktavoje iki C penktojoje oktavoje). Pavadinimas kilęs iš itališko žodžio *pianoforte*, reiškiančio 'tyliai – garsiai'. Pianiną išrado *Bartolomeo Cristofori* Florencijoje (Italija) apie 1698 metais. Seniausi išlikę instrumentai yra pagaminti XVIII a. II dešimtmetį.
Kartais būna du pedalai pianino apačioje. Vienas iš jų pailgina grojamą garsą, o kitas patylina.

## Nuorodos

* Pianinų nuotraukų archyvas

bat-smg:Pianėns
Beketeriai paukščiai

* *Brevipennes* Cuvier, 1817
* *Campestres* Illiger, 1811
* *Cursitrices* MacGillivray, 1840
* *Cursores* Illiger, 1811
* *Fissipedes* bidactyles Schäffer, 1774
* *Grallae* Linnaeus, 1760
* *Grallatores* Keyserling & Bl., 1840
* *Inertes* Temminck, 1820
* *Megistanes* Vieillot, 1816
* *Nudipedes* Schäffer, 1774
* *Pressirostres* Cuvier, 1817
* *Proceres* Sunder., 1872
* *Proceri* Illiger, 1811
* *Rasores* Vigors, 1826
* *Ratitae* Ranzani, 1823
* *Retipedes* Scopoli, 1777
* *Struthiones* Latham, 1790
* *Struthiornithiformes*

**Beketeriai** arba **bėgiojantieji paukščiai** (*Palaeognathae*) – paukščių (*Aves*) infraklasė.

## Apibūdinimas
Tai neskraidančių paukščių grupė su labai stipriomis kojomis, kurios turi 3 arba 2 pirštus. Raktikauliai rudimentiniai arba visai sunykę. Plunksnos nediferencijuotos į grupes, šoninės šakelės nesukibusios į vėtykles. Ant krūtinės yra raginė trynė. Tokią trynę turėjo ir dinozaurai. Patinai turi kopuliacijos organą. Jaunikliai viščiukinio tipo.

## Egzistuojantys būriai
Šiandienėje, 2021 m. mokslinėje klasifikacijoje šis antbūris dažniausiai išskiriamas į šiuos penkis gyvuojančius būrius, su gyvuojančiomis rūšimis (*Šalia būrių, laužtiniuose skliausteliuose ([]) nurodomas rūšių skaičius*):
* *[[Struthioniformes]]* Strutinių paukščių; [2]
* *[[Rheiformes]]* Nandinių paukščių; [2]
* *[[Apterygiformes]]* Kivinių paukščių; [5]
* *[[Casuariiformes]]* Kazuarinių paukščių; [4]
* *[[Tinamiformes]]* Tinaminių paukščių; [46]

Sena arba tradicinė mokslinė klasifikacija išskiria tik strutinių paukščių būrį, kuriam priskiria 4 – strutinių, nandinių, kivinių, kazuarinių šeimas. *[[Paukščių būrių ir šeimų HBW & BirdLife Int. 2018 klasifikacija|HBW & BirdLife Int. 2018]]* klasifikacija strutinių paukščių būriui priskiria strutinių, tinaminių, nandinių, kivinių, kazuarinių šeimas.

## Išnykę būriai
* † *[[Aepyornithiformes]]* – Epiornitiniai paukščiai
* † *[[Dinornithiformes]]* – Dinornitiniai paukščiai
* † *[[Lithornithiformes]]* – Litornitiniai paukščiai

## Beketerių paukščių klasifikacija
Kladograma paremta *Mitchell (2014)* sistematika, o kladų pavadinimai pagal *Yuri et. al (2013)*. Remdamasis molekulinės biologijos tyrinėjimais, **Cloutier, A. ''et al''. (2019)** strutinius paukščius laiko pirmine grupe, greta jų pridėdamas nandinius paukščius.

## Taip pat skaityti
* Pasaulio stambiausios paukščių gyvuojančios rūšys
* Pasaulio paukščių klasifikacijos pagal būrius

## Šaltiniai
Mureninės

**Mureninės** (*Muraenidae*) – unguriažuvių (*Anguilliformes*) šeima. Tai spalvingos plėšrios ir agresyvios žuvys, neturinčios krūtinės pelekų. Ilgis paprastai apie 1,5 m, didžiausios rūšies *Strophidon sathete* ilgis siekia iki 4 m. Žiotys plačios, su stipriais atgal lenktais dantimis, todėl sugriebta auka ištrūkti nepajėgia. Kraujas nuodingas. Maitinasi greitais, gyvatiškais judesiais čiupdamos žuvis, kalmarus ir sepijas. Kartais murenos kanda narams į koją ar ranką. Jų įkandimas gali būti pavojingas, nes gomurio gleivinėje yra nuodų liaukų.

Murenos sutinkamos tropinio klimato juostoje, ypač koraliniuose rifuose. Dažnai slepiasi plyšiuose, iš kurių matyti tik jos galva ir iš ten netikėtai puola priartėjusį grobį.

Pasaulyje yra daugiau kaip 200 rūšių, priklausančių 15 genčių.

## Gentys
* Pošeimis. *Muraeninae*
** *[[Cirrimaxilla]]*
** Murenos echidnos (*Echidna*)
** Dumblinės murenos (*Enchelycore*)
** Kaupo murenos (*Enchelynassa*)
** Žaliosios murenos (*Gymnothorax*)
** *[[Monopenchelys]]*
** Paprastosios murenos (*Muraena*)
** Blikerio murenos (*Pseudechidna*)
** Pilkosios murenos (*Rhinomuraena*)
** Styginės murenos (*Strophidon*)
* Pošeimis. *Uropterygiinae*
** Anarchijai (*Anarchias*)
** Ričardsono murenos (*Channomuraena*)
** *[[Scuticaria]]*
** Rifiniai ešeriai (*Uropterygius*)

## Nuorodos
* Family Muraenidae – Moray eels
* Mureninių (''Muraenidae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Gimdos kaklelis

**Gimdos kaklelis** () – siauroji gimdos dalis, jungianti gimdos ertmę su makštimi. Kaklelis sudaro trečdalį gimdos aukščio (apie 2-3 cm). Ektocerviksas - apatinė gimdos kaklelio dalis esanti makštyje, matoma ginekologinės apžiūros metu, ši dalis yra išklota daugiasluoksniu plokščialąsteliniu neragėjančiu epiteliu. Endocerviksas, kaklelio kanalas, nėra matomas apžiūros metu, ši dalis yra išklota vienasluoksniu stulpiniu epiteliu, sekretuojančiu gleives, saugančias nuo mikroorganizmų patekimo į gimdą (sekretas sudaro savotišką kamštį), kai kurios ląstelės su plaukeliais, virpančiais makšties pusėn. Transformacijos zona – vieta, kurioje susisiekia abu epitelio tipai. Menstruacijų metu kaklelio gleivinė nepasišalina. Menopauzės laikotarpiu kaklelio gleivinė, kaip ir apskritai visa gimdos gleivinė, atrofuojasi, sekrecija silpnėja. 

Normaliai gimdos kaklelis sudaro su gimdos kūnu buką kampą, atvirą į priekį (tai – priekinis gimdos pasvirimas). Pasitaiko nukrypimų nuo šios padėties, tuomet kartais vien dėl to moteris negali pastoti, kadangi spermatozoidai neprasiskverbia į gimdos ertmę.

## Ligos
* Gimdos kaklelio vėžys
RGB

**RGB** – spalvų maišymo sistema, kurioje naudojamos trys, žmogaus akių receptorius atitinkančios spalvos: raudona (**R**ed), žalia (**G**reen) ir Mėlyna (**B**lue). *RGB* sistemoje spalva nagrinėjama, kaip spinduliavimas: visų trijų spalvų nulinės reikšmės atitinka juodą spalvą, o visų trijų maksimalios reikšmės – baltą. Maišant *RGB* spalvų poras, gaunamos CMY sistemos spalvos.

*RGB* sistemoje spalvos užrašomos procentine dalimi nuo baltos (pvz., *100 %,100 %,0* reikštų purpurinę) arba šešioliktainėje: *#00FFFF* reikštų cianą.

*RGB* sistema dažniausiai naudojama elektronikoje, kompiuteriuose. Ja koduojamas vaizdas kineskopų ekranuose, ji patogi naudoti programuojant.

## Nuorodos
RGB spalvų modelis
CMY

**CMY** – spalvų maišymo sistema, kurioje naudojamos trys, plačią spektro juostą atitinkančios spalvos: ciano mėlis (C), purpurinė (M) ir geltona (Y).

CMY sistemoje spalva nagrinėjama, kaip šviesos filtras: visų trijų spalvų nulinės reikšmės atitinka baltą spalvą, o visų trijų maksimalios reikšmės – juodą. Maišant CMY spalvų poras, gaunamos RGB sistemos spalvos.

CMY sistemoje spalvos užrašomos procentine dalimi nuo baltos, pvz., *100 %,100 %,0* reikštų mėlyną.

CMY sistema dažniausiai naudojama spaudoje, nes sukuria spalvas ant balto fono (išfiltruodama iš atspindėtos šviesos tam tikrą spektro dalį). Dažniausiai naudojama modifikuota CMY versija, vadinama CMYK. Pastarojoje įvedama dar ir spalvos korekcija (šviesumas/tamsumas).
2ch

**2ch** (2ちゃんねる, tariamas kaip „ny - čian'neru“) – didžiausias Japonijoje ir vienas didžiausių pasaulio internetinių diskusijų forumų. Jį 1999 metais įkūrė Hiroyuki Nishimura (*Hiroyuki Nishimura*, žinomas kaip tiesiog „Hiroyuki“ (ひろゆき)). 2001 metais lankytojų skaičius pasiekė 10 milijonų kasdien, jis daro ženklią įtaką Japonijos visuomenei, kartu su tradicinėmis žiniasklaidos priemonėmis, tokiomis kaip televizija, radijas ar laikraščiai.

## Apžvalga

Hirojuki Nišimura iki šiol tebėra oficialus 2ch savininkas, tačiau 2ch daugiausiai tvarkomas savanorių grupės, sudarytos iš 2ch lankytojų. Pats 2ch yra nekomercinis, ir išsilaiko iš reklamos bei puslapių talpinimo kompanijos paramos.

Šis diskusijų forumas unikalus savo dydžiu ir valdymo stiliumi. Čia yra daugiau kaip 100 „lentų grupių“ (japoniškai *ita*), kiekviena turi savo išskirtinę temą (pvz., „Socialinės naujienos“, „Kompiuteriai“, „Maisto gamyba“). Kiekviena „ita“ paprastai turi šimtus pokalbių, kuriuos sudaro diskusijų puslapiai, sukurti anoniminių vartotojų kiekvienai smulkiai temai (pvz., „Ateinantys rinkimai Tokijuje, 4-as balsavimas“).

Skelbimų („postų“) skaičius vienoje gijoje ribojamas iki 1000, tada gija turi būti atnaujinta.

## Nuorodos
* 2ch.net  – 2ch diskusijos
* 2ch.net  – 2ch pagrindinis puslapis(japoniškai)
* 2-Ten  („ni - ten“) – 2ch informacija (taip pat galima įsigyti kaip knygą Amazon.jp)
Cianas

**Cianas** reiškia:
* Ciano spalvą, kurios pavadinimas kilo iš ciano pigmento;
* Pigmentą (dažus) – Cianas (pigmentas) (vario karbonatas);
* Chemijoje – ciano grupę (-CN) turinčius junginius (cianidus).
Cianidas

*Cianidai*' – Ciano vandenilio rūgšties (HCN) junginiai, turintys -CN grupę, kur anglies atomas susietas su azoto atomu triguba jungtimi. Visi neorganiniai cianidai labai nuodingi, suriša hemoglobiną, sukelia širdies ir plaučių paralyžių. Mirtina dozė neviršija kelių mg/kg. Kai kurie cianidai naudojami cheminių ginklų gamyboje, tačiau ciano grupė randama ir kai kuriuose nekenksminguose junginiuose, pvz B grupės vitaminuose. Kai kurių vaisių kauliukai (migdolų, vyšnių, persikų) turi cianidų, dėl ko įgyja specifinį (migdolų) kvapą.
Cianas (pigmentas)

**Cianas**, **Ciano mėlis** – vario karbonatas, pigmentas, naudojamas tapyboje. Taip pat – viena iš CMY (ir CMYK) sistemos spalvų.

*Ciano mėlis* pasižymi labai skaisčia, žalsvai žydra spalva, panašia į turkio. *Ciano* pigmento pavadinimas (kartu su Karaliaučiaus mėliu) davė vardą *ciano* spalvai, kuri artima žydrai, tačiau turi žalsvą atspalvį. Paskutiniu metu vietoje *ciano mėlio* dažnai naudojamas beiveik tokią pat spalvą turintis Ftalocianinas.
Pigmentas

**Pigmentas** ( – dažai) organinė ar neorganinė medžiaga, turinti spalvą. Organizmuose – tai medžiaga, lemianti organizmų arba jų organų spalvą, dailėje ir pramonėje – įvairios medžiagos, suteikiančios spalvą dažams ar kitoms medžiagoms. Pigmentas sugeria vienas spektro dalis ir praleidžia (ar atspindi) kitas. Dėl tokio selektyvumo pigmentas įgyja spalvą.

Pigmentai suteikia spalvas augalams, gyvūnams, naudojami dailėje, dažų gamyboje. Dažams naudojami pigmentai būna įvairūs natūralios ir dirbtinės kilmės organiniai ir neorganiniai junginiai, mineralai.

Tekstilės ir dažų pramonėje pigmentais dažniausiai vadinami tik netirpūs dažančių medžiagų milteliai, nors griežtos ribos nėra: tie patys cheminiai junginiai vienuose tirpikliuose elgiasi, kaip netirpūs junginiai, kituose – kaip tirpūs. Dispersiniuose mišiniuose netirpios dažančios medžiagos naudojamos taip, lyg būtų tirpios. Kartais spalvos suteikimas netirpiais pigmentais vadinamas tiesiog *dažymu*, o tirpiais – *spalvinimu*.

## Pigmentų sąrašas

### Organizmų pigmentai
* Chlorofilas
* Bilirubinas
* Hemocianinas
* Hemoglobinas
* Mioglobinas
* Liuciferinas
* Karotinoidai
** Alfa ir Beta karotinas
* Cianinas
* Melaninas

### Dažų pigmentai
* Alizarinas – sintetinis purpuras.
* Cianas – žydras vario pigmentas.
* Cinoberis – raudonas gyvsidabrio pigmentas.
* Kaulų suodžiai – itin tamsios juodos spalvos pigmentas, gaunamas deginant kaulus.
* Kadmis – geltonos, oranžinės, raudonos spalvų pigmentai (kadmio sulfidai).
* Karminas – iš vabzdžių košenilių darytas raudonas pigmentas.
* Suodžiai – juodos spalvos pigmentas, gaunamas deginant angliavandenius arba angliavandenilius.
* Chromas – žalios ir raudonos spalvos pigmentai.
* Kobaltas – mėlynos ir žalios spalvos pigmentai.
* Orpimentas – viduramžiais paplitę geltoni ir raudoni arseno pigmentai.
* Purpuras – iš purpurinių austrių išgaunamas pigmentas, spalva – nuo raudonos iki violetinės.
* Indigas – augalinės kilmės mėlynas pigmentas.
* Švinas – geltoni ir raudoni švino pigmentai.
* Marsas – juodas, Geltonas, rudas geležies pigmentas.
* Neapolio geltonis – geltonas mineralinis švino pigmentas.
* Ftalocianinas (porfirinas) – grupė sintetinių pigmentų.
* Karaliaučiaus mėlis – grupė mėlynų geležies pigmentų.
* Sangvinas – rudos – raudonos spalvų geležies pigmentas.
* Sepija – Rudas pigmentas, gaunamas iš kai kurių moliuskų (sepijų).
* Siena (pigmentas) – rudas – žalsvai rudas mineralinis pigmentas.
* Titano baltalas – itin skaisčios baltos spalvos pigmentas.
* Ultramarinas – mėlynos spalvos mineralinis pigmentas, gaunamas iš lazurito.
* Ochra – geltonos, rudos, raudonos spalvos mineraliniai pigmentai.
* Cinko baltalas – baltas cinko pigmentas.
* Švino baltalas – baltas švino pigmentas.
* Stroncio baltalas – baltas stroncio pigmentas.
* Bario baltalas – baltas bario pigmentas.
* Umbra – melsvai rudas ir raudonai rudas mineralinis pigmentas.
* Mastika – gelsvas švino ir cinko pigmentas.

## Nuorodos
* The Painted Word istorinių pigmentų sąrašas 
* Handprint.com akvarelės pigmentai
Stokholmas

**Stokholmas** – Švedijos sostinė ir didžiausias Švedijos bei Skandinavijos miestas. Didelis jūrų uostas prie Baltijos. Yra tarptautinis Stokholmo-Arlandos oro uostas, metropolitenas. Tai svarbiausias Švedijos ekonomikos ir kultūros centras. Išvystyta mašinų, metalo, poligrafijos, chemijos, vaistų, lengvoji, maisto pramonė. Yra Švedijos karališkoji mokslų akademija, universitetas, teatrai, muziejai (nacionalinis, istorijos, architektūros, šiuolaikinio meno, dailės ir kt.), *Skansen* etnografinis parkas-muziejus. Miestą puošia romaninio-gotikinio stiliaus bažnyčios (nuo XIII a.), karališkieji rūmai (barokas; XVII–XVIII a.), daug bajorijos rūmų (XVII–XIX a.), rotušė (1911–1923 m.).

## Miesto dalys

Miestas pastatytas ant daugybės salų bei pusiasalių. Istorinis miesto centras yra taip pat saloje. Didžiausi Stokholmo gyvenamieji rajonai: Lidingas, Sundbiubergas, Solna, Naka, Ekeras, Vaksolmas, Danderidas. Su priemiesčiais Stokholme gyvena apie 2.4 mln. žmonių.

## Istorija
Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose miestas paminėtas 1252 metais, kur minimas kaip svarbus uostas prekiaujant Bergslagene kasama geležies rūda. Eriko kronika teigia, kad Birger Jarlas įkūrė miestą, kad apsaugotų Švedija nuo karelų antpuolių po to, kai jie nusiaubė Sigtuną Melarenas|Melareno kranto 1187 m. vasarą.

Stokholmas išaugo dėl Hanzos sąjunga|Hanzos sąjungos prekybos Baltijos jūroje. Tuo metu atsirado stiprūs ryšiai su Liubeku, Talinu, Riga, Hsmburgu, Gdansku, Visbiu. 1296-1478 m. miesto tarybą sudarė 24 nariai, o pusę jų rinko Stokholme gyvenantys vokiečiai.

Nuo XIII a. pabaigos – pastovi karaliaus rezidencija. Sudarius Kalmaro unija Stokholme prasidėjo pasipriešinimas Danijos karaliui Kristijonui II. Jis įžengė į miestą 1520 m. ir lapkričio 8 d. išžudė politinius priešus. Tai paskatino sukilimus, kurie išardė Kalmaro sąjungą. Galutinai Švedijos karalystės sostine tapo po 1523 metų, sulaužius Kalmaro uniją, kai Švedijos karaliumi tapo Gustavas I Vaza. Stokholmas stabiliai augo ir 1600 m. jame gyveno 10 tūkst. gyventojų.

1610-1680 m. Stokholmo gyventojų skaičius padidėjo 6 kartus. 1634 m. miestas oficialiai tapo Švedijos imperijos sostine. Pasikeitusios prekybos taisyklės suteikė Stokholmo pirkliams prekybos tarp užsienio ir Švedijos monopolį. 1697 m. sudegė Stokholmo pilis ir buvo pastatyti Stokholmo rūmai.

1710 m. per marą mieste mirė 20 tūkst. gyventojų. Po Šiaurės karo Stokholmas patyrė stagnaciją.

1897 m. čia įvyko Pasaulinė paroda.

### Pavadinimo kilmė

Miesto pavadinimo pradžia (*stock*) reiškia rąstus, o antra dalis (*holm*) – mažą salą.

## Sportas

1912 m. Stokholme vyko V vasaros olimpinės žaidynės, 1956 m. – keletas XVI vasaros olimpiados varžybų.

### Futbolas
#### Futbolo klubai
* AIK Fotboll
* Djurgårdens IF Fotboll
* Hammarby IF
* IF Brommapojkarna
* IFK Stockholm
* Johanneshovs IF Stockholm
* Mariebergs IK

#### Stadionai
* Tele2 Arena, futbolo stadionas, kurio talpa 33 000 žiūrovų.
* Grimsta IP, futbolo stadionas, kurio talpa 8 000.

## Turizmas
* Stokholmo rotušė
* Ridarholmo bažnyčia
* Vazų muziejus (), „Vaza“ laivas
* 20 km į pietus nuo Stokholmo plyti Tyrestos nacionalinis parkas

## Miestai partneriai

## Išnašos
Otava

**Otava** (, ), – Kanados sostinė ir ketvirtasis pagal dydį šalies miestas. 874,4 tūkst. gyventojų (2007). Išsidėsčiusi prie Otavos upės, Ontarijo provincijoje. Yra tarptautinis oro uostas. Išvystyta popieriaus, celiuliozės, poligrafijos, radioelektronikos, prietaisų gamybos pramonė. Du universitetai (prancūziškas ir angliškas). Otavoje įsikūrusi Kanados karališkoji mokslų draugija, atominės energetikos mokslinių tyrimų institutas.

Mieste yra Kanados nacionalinė galerija, nacionalinis muziejus, Parlamento pastatas ant Parlamento kalvos (1927 m.).

## Etimologija

Pirmasis gyvenvietės pavadinimas buvo ***Baitaunas*** (). Taip jis pavadintas britų leitenanto, karo inžinieriaus John By (1779–1836) garbei. 1855 m. parinktas vardas ***Otava***, kilęs čia pratekančios nuo Otavos upės. Savo ruožtu Otavos upės pavadinimas kilęs nuo algonkinų kalbos žodžio *adawe* arba *atawa*, reiškiančio „prekiauti“.

## Istorija

Pirmoji europiečių gyvenvietė regione įkurta apie 1820 m. ir vadinosi *Baitaunu*, 1855 m. pervadinta *Otava*. 1857 m. gruodžio 31 d. karalienė Viktorija turėjo išrinkti bendrą sostinę Rytinei ir Vakarinei Kanadai (tuo metu sostinės buvo dabartiniai Kvebekas ir Ontarijas) ir ji išrinko Otavą, nors tuo metu tai tebuvo nedidelis miestelis, esantis toli nuo didelių miestų. Nuo 1867 m. Otava – nepriklausomos Kanados sostinė.

## Sportas

* Otavos „Senators“ - profesionali ledo ritulio komanda, žaidžianti Nacionalinėje ledo ritulio lygoje. Komanda namų rungtynes žaidžia Canadian Tire Centre arenoje.

## Šaltiniai
CMYK

**CMYK (ŽPGJ)** – patobulintas CMY (ŽPG) spalvų modelis. Naudojamas šviesumą/tamsumą koreguojantis parametras (raktas, angliškai „key“). Šis kodavimas dažniausiai naudojamas spaudos darbams, priešingai nei RGB (RŽM), naudojama skaitmeninių vaizdams.

Spaudoje sumaišius žydrą, purpurinę ir geltoną spalvas, dėl dažuose esančių pigmentų gaunama tamsi (purvina) ruda, o ne gryna juoda spalva. Todėl tamsiausiems vaizdo elementams pakoreguoti naudojami papildomi juodi dažai.
Nandai

* *Rhea* Moehring 1758 nomen dubium
* *Pterocnemia* Gray 1870
* *Toujou* Lacépède 1801
* *Tujus* Rafinesque 1815

**Nandai** (*Rhea*) – nandinių paukščių (*Rheiformes*) būrio gentis.

Išvaizda panašūs į afrikinius stručius, tačiau yra mažesni: aukštis 150 cm, svoris – apie 30 kg. Kojos su 3 pirštais, sparnai gana gerai išsivystę, tačiau skraidyti netinka. Bėgdami šie paukščiai sparnais palaiko pusiausvyrą. Galva, kaklas ir šlaunys yra apaugę plunksnomis, o sparnai turi po nagą gale, kuriuo jie ginasi nuo priešų.

Tai bendruomeniniai paukščiai, gyvenantys grupėmis. Poravimosi metu patinai griausmingu balsu vilioja pateles ir įspūdingai demonstruoja savo plunksnas. Vienas patinas apvaisina iki 12 patelių. Po to jis įrengia lizdą, į kurį visos patelės sudeda iki 60 kiaušinių (vieno kiaušinio masė – 600–700 g). Kiaušinius peri ir jaunikliais rūpinasi tik patinai, o patelės pasitraukia ir ieško kito patino.

Paplitę Pietų Amerikos stepėse.

## Genties klasifikacija
Gentyje dvi rūšys su 8 porūšiais:
* **Rūšis**: *[[Rhea americana]]* Linnaeus, 1758 – **[[Paprastasis nandas]]**; paplite Pietų Amerikos žemyno pietryčiuose. Pasižymi slepiamąja spalva: pilkai rudi ir baltos spalvos derinys. Patelės ir patinai išore nesiskiria, tik dauginimosi metu patino kaklo apačioje išryškėja tamsios spalvos apykaklė.
** Porūšis: *R. a. americana* Linnaeus, 1758; Brazilijos šiaurėje ir rytuose. 
** Porūšis: *R. a. intermedia* Rothschild & Chubb, C, 1914; Brazilijos pietryčiuose ir Urugvajuje.
** Porūšis: *R. a. nobilis* Brodkorb, 1939; rytiniame Paragvajuje. 
** Porūšis: *R. a. araneipes* Brodkorb, 1938; pietvakarinėje Brazilijoje, rytinėje Bolivijoje ir vakariniame Paragvajuje.
** Porūšis: *R. a. albescens* Lynch & Holmberg, 1878; šiaurės rytinėje ir rytinėje Argentinoje.
* **Rūšis**: *[[Rhea pennata]]* d’Orbigny, 1837 – **[[Mažasis nandas]]**; Pietų Amerikos žemyno pietuose.
** Porūšis: *R. p. garleppi* Chubb, C, 1913; pietryčių Peru, pietvakarių Bolivijoje, šiaurės vakarinėje Argentinoje. 
** Porūšis: *R. p. tarapacensis* Chubb, C, 1913; šiaurinėje Čilėje. 
** Porūšis: *R. p. pennata* d’Orbigny, 1837; pietinėje Čilėje ir centro vakarinėje, pietinėje Argentinoje.

## Taip pat skaityti
* Pasaulio stambiausios paukščių rūšys

## Šaltiniai

* Mačionis A., Stuburinių zoologija. Vilnius: Mokslas. 1989. 215–216 psl. ISBN 5-420-00277-9
Alan Turing

**Alanas Tiuringas** (; 1912 m. birželio 23 d. – 1954 m. birželio 7 d.) – žymus britų matematikas, logikas, kriptografas ir karo didvyris. Laikomas informatikos mokslo tėvu. Jis savo aprašytąja Tiuringo mašina ir Tiuringo teze ženkliai prisidėjo prie algoritmo sąvokos formalizavimo.

## Biografija

1931 m. Alanas Tiuringas priimtas į Kembridžo universitetą studijuoti matematikos. Po trejų metų sėkmingai baigė studijas.

Antrojo pasaulinio karo metu vadovavo darbo grupei, iššifravusiai „Enigmos“ kodą, naudotą vokiečių karo laivyno.

1952 m. apkaltintas tuo metu Jungtinėje Karalystėje neteisėtais homoseksualiais santykiais, suimtas ir priverstas rinktis tarp įkalinimo bausmės arba cheminės kastracijos (tuo metu – taikant estrogeno injekcijas). Pasirinkęs pastarąją pašalintas iš mokslinės veiklos, o po poros metų, 1954 m. birželio 7 d., gyvenimą baigė savižudybe, nusinuodydamas kalio cianidu.

1966 m. buvo įsteigtas Tiuringo apdovanojimas.

2009 m. rugsėjo 10 d. Gordonas Brownas, tuometinis Jungtinės Karalystės vyriausybės vadovas, viešai atsiprašė už mokslininkui pritaikytas sankcijas, pavadindamas jas „nežmoniškomis“.

## Šaltiniai
Suodžiai (pigmentas)

**Suodžiai** – pigmentas, suteikiantis juodą spalvą dažams ar tušui. Būna sudaryti iš mikroskopinių anglies dalelių. Kokybiški, dažams tinkami suodžiai dažniausiai gaminami, deginant acetileną mažame kiekyje oro. Kai kada gaunami, kaip chemijos pramonės ar šiluminių elektrinių atlieka. Itin kokybiški, dailėje naudojami suodžiai gaminami, deginant kaulus (Kaulų suodžiai). Specialios (dispersinės) grynų suodžių rūšys naudojamos kopijavimo aparatuose, lazeriniuose spausdintuvuose.