open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liubčiškė

**Liubčiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Ceikinių, raistingoje vietoje Švenčionių rajono paribyje, prie Švintės aukštupio.

## Etimologija
Vietovardis siejamas su asmenvardžiais **Liùbčius, Liubčikas*.

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis (Brinkos valda) Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liubeliškės

**Liubeliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Eitminiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lisiškė I

**Lisiškė I** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Griškiškės.

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 1921 m. surašymo duomenimis čia gyveno 11 lenkai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liubičius

**Liubičius** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Krekenavos, prie Lokaušos upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liubišiškiai

**Liubišiškiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Užvenčio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liubiškė

**Liubiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Švenčionėlių, prie kelio . 

## Istorija
XX a. pr. palivarkas buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu palivarkas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liūbiškė

**Liūbiškė** – buvęs kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Barzdų.

## Istorija

Panaikintas 1978 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liubiškiai

**Liubiškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kunigiškių. Marijampolės miškų urėdijos Pajevonio girininkijos būstinė. 

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Liudgarda

**Liudgarda** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Dubingių. Dubingių girininkija (Utenos miškų urėdija). Į pietvakarius nuo kaimo, prie Asvejos ežero yra Liudgardo šlaitas (60 m aukščio virš ežero), čia įrengtas 2 km pažintinis takas išilgai ežero.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas yra asmenvardinis vietovardis, sietinas su senovės germanų moterišku vardu *Ludgarda*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liudvinava (reikšmės)

**Liudvinava** vadinami kaimai:

* Jurbarko rajone;
* Panevėžio rajone;
* Rokiškio rajone;
* Zarasų rajone:
** Salako seniūnijoje,
** Turmanto seniūnijoje.
Liudvinava (Panevėžys)

**Liudvinava** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Taruškų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liudvinavas (Šalčininkai)

**Liudvinavas** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Poškonių, Šilinės–Klevyčios miškuose. Keliukai į Poškonis, Liškūniškes, Šetylas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liudviniškės

**Liudviniškės** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Jašiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liuklingėnai

**Liuklingėnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Krokialaukio, prie Peršėkės upyno upelių (Kilminės, Santaikos). Keliukais pasiekiamas nuo Daugirdų, Vardos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liukonys (Jauniūnai)

**Liukonys** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Variekos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liukpetriai

**Liukpetriai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Daujėnų.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Liudvinava (Turmantas)

**Liudvinava** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Visagino.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liudvinavas (kaimas)

**Liudvinavas** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Liudvinavo miestelio, Šešupės kilpoje, priešais Dovinės žiotis. Kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liūlinė

**Liūlinė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Švenčionėlių, Labanoro girioje, prie Vilniaus–Turmanto geležinkelio, abipus Žeimenos upės. Praeina kelias . Aukštagirio girininkija (Švenčionėlių miškų urėdija). Kaime rastas Liūlinės II pilkapynas, aplink – ištisi pilkapių plotai.

## Istorija
XX a. pr. užusienis buvo Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

Iki 2015 m. turėjo viensėdžio statusą.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė Andrius Baranauskas (1947–), Lietuvos komjaunimo, partinis, politinis ir visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Liuliškiai

**Liuliškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Čiobiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liūliškis

**Liūliškis** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Padovinio. Piečiau kaimo plyti Žuvinto biosferos rezervatas.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Liūliškyje 1932 m. rugpjūčio 12 gimė kalbininkas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras Vitas Labutis.

## Šaltiniai
Lomas (upė)

**Lomas** () − upė Bulgarijos šiaurės vakaruose, dešinysis Dunojaus intakas.

Upė išteka iš Midžuro kalno, netoli valstybinės sienos su Serbija. Įteka į Dunojų 1 km nuo Lomo miesto.

Lomas yra viena iš nedaugelio Bulgarijos upių, išvengusių pramoninio užterštumo.
Liupkiškės

**Liupkiškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Dainavos, prie kelio  ir keliuko Balandžiai–Dainava. Telkšo mažas Liupkiškės tvenkinys.

## Istorija

XIX a. pabaigoje buvo šlėktų *[[okolica]]* Lydos apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liupšiai

**Liupšiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vaiguvos, prie Knituojos upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dominic Carroll

**Dominic Carroll** (g. 1983 m. lapkričio 15 d. Amsterdame) – Nyderlanduose gimęs, bet Gibraltarui atstovaujantis lengvaatletis, kuris specializuojasi sprinto ir vidutinio nuotolio bėgimuose.

Sportininkas yra vienas iš nedaugelio JK užjūrio teritorijos Gibraltaro atstovų, kurie varžosi tarptautiniu lygiu. 2009 m. pasaulio čempionate ir 2010 m. Europos čempionate bėgikas buvo vienintelis teritorijos deleguotas atstovas. Čempionate sportininkas startavo net keliomis sekundėmis anksčiau ir buvo diskvalifikuotas.

## Pasiekimai

h – sportininko pasiektas rezultatas atkrentamojo raundo savo grupėje.

## Nuorodos
*
Liūnai II

**Liūnai II** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Žemųjų Viesų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lizdai

**Lizdai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Makniūnų, 2,5 km nuo Ryliškių, prie Lizdų ežero. Piečiau telkšo Galvinis ir Bedugnis (gamtos paminklas). Eina kelias Ryliškiai–Ežerynas.

## Istorija
XIX a. vid. minimas Lizdų kaimas Trakų apskrities Alovės valsčiuje. XX a. pr. buvo Lidzų kaimas ir dvaras Trakų apskrities Merkinės valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lizdeikiai (Pakruojis)

**Lizdeikiai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 12 km nuo Pakruojo. 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Lizdeikiuose 1898 m. lapkričio 19 d. gimė teisininkas, savivaldybininkas, karinis ir politinis veikėjas Petras Linkevičius.

## Šaltiniai
Lobas

**Lobas** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Dieveniškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lobinė

**Lobinė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Naujo Strūnaičio.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lobiškiai

**Lobiškiai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Alvito, prie kelio , šalia Paežerių ežero, sodų bendrijų centre. Yra kempingas, kavinė, tiltelis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ližai (Anykščiai)

**Ližai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Šeimyniškių. Telkšo Pagojės tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ližiškės

**Ližiškės** – Vilniaus miesto dalis ir kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Kairėnų. Vakarinė gyvenvietės dalis priklauso miestui, rytinė – rajonui. Pietuose ribojasi su Paliuliškėmis, iš kitų pusių supa laukai ir miškai.

## Istorija
XIX a. pab. Ližiškės buvo šlėktų okolica Vilniaus apskrityje. Tarpukariu priklausė Vilniaus-Trakų apskrities Mickūnų valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lokiai (Zarasai)

**Lokiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Mukulių, prie Auslo ežero. Stovyklavietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lokinė (reikšmės)

Žodis **lokinė** gali reikšti:

* lokinė – kepurė iš lokio kailio;
* gyvenvietės:
** Ukmergės rajone:
*** Lokinė – kaimas,
*** Lokinė – viensėdis,
** Lokinė – kaimas Vilniaus rajone.
Lopai (Radviliškis)

**Lopai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2 km šiauriau Baisogalos, šalia kelio  ir geležinkelio Vilnius–Klaipėda. Į rytus nuo kaimo auga Pakiršinio miškas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Lopuose gimė veterinarijos gydytojas, biomedicinos mokslų daktaras Virgilijus Citvaras (1938–2016).

## Šaltiniai
Baisogala (kaimas)

**Baisogala** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, prigludęs prie vakarinės, šiaurinės ir rytinės Baisogalos miestelio ribos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lopatiškės

**Lopatiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 13 km nuo Rudaminos.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Lodiškė

**Lodiškė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Višakio Rūdos, Kazlų Rūdos miškuose, prie Višakio aukštupio. Keliai į Braziūkus, Ežerėlį (pro Kūjus), Višakio Rūdą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lopetiškė

**Lopetiškė** – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Naudvario. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lopiniai (Panevėžys)

**Lopiniai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 25 km nuo Karsakiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lovelkojai

**Lovelkojai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Aleksandravėlės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lugariškis

**Lugariškis** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 20 km nuo Obelių, šalia Lietuvos ir Latvijos valstybės sienos. Šalia kaimo auga Lugariškio miškas, įsteigtas Samanų telmologinis draustinis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lūgeliai

:: *Apie kaimą Dusetų seniūnijoje žr. [[Lūgeliai (Dusetos)]]*.

**Lūgeliai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Smalvų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lūgnaliai

**Lūgnaliai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės pietrytinėje dalyje, 16 km į pietryčius nuo Kartenos ir 5 km į pietvakarius nuo Kalniškių. Įsikūręs prie uždurpėjusios Tyro pelkės ir senojo Kartenos-Budrių-Kulių kelio.

## Istorija

Prie Tyro pelkės rastas akmeninis kirvis liudija, kad žmonės čia gyveno jau prieš trejetą tūkstančių metų.

Kaimui pradžią davė apie XIX a. pradžią įkurtas **Lūgnalių** palivarkas, priklausęs Šateikių grafų Pliaterių Aleksandravo dvarui. Ariamų palivarko žemių pakraštyje XIX a. susiformavo **Lūgnalių užusienis**, kuriame 1846 m. gyveno 4 baudžiauninkų šeimos. Baudžiavą panaikinus, dirbamą žemę valstiečiai išsipirko. Dalį žemės nusipirko gretimo Anužių kaimo valstietis Kazys Vosylius.

1923 m. Lūgnalių kaime buvo 4 ūkiai. Daugiausia žemės valdė ūkininkas Skridaila.

Po karo duris atvėrė Lūgnalių pradinė mokykla, kurią lankė Anužių, Drungilų ir kitų gretimų kaimų vaikai. 1951–1956 m. joje mokytojavo Getrūda Baltmiškienė. 1958 m. mokykla buvo nukelta į Anužių kaimą.

Kaimo pakraštyje prie Tyro durpyno stūkso kalva, vadinama Lūgnaliu pilale.

### Gyventojai

## Šaltiniai

* Irena Šeškevičienė. Gyvenimas prie raistų ir akivarų. – Pajūrio naujienos, 2009,spal. 16
Luišės

**Luišės** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 13 km nuo Veiviržėnų. 

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lozarka

**Lozarka** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Verstaminų.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lozoriškės

**Lozoriškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km nuo Buivydžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukiškiai

**Lukiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Panemunėlio kaimo, prie kelio . Šiauriau kaimo teka Šetekšna.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukiškis (Kaišiadorys)

**Lukiškis** (anksčiau ***Lumiškės***) – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Kruonio, prie Slimino miško ir kelio .

## Istorija

Lukiškio užusienis su 22,71 dešimtinės žemės minimas 1848 m. valstybinio Kruonio dvaro inventoriuje. 1935 m. išskirstė į vienkiemius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukna (Anykščiai)

**Lukna** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukošiškiai (Anykščiai)

**Lukošiškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kurklių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukošiškiai (Jonava)

**Lukošiškiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Šveicarijos.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Padūmė

:: *Apie feodalinį mokestį žr. [[Nuo dūmo]]*.

**Padūmė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 14 km į pietryčius nuo Labanoro, 1 km į šiaurę nuo Januliškio, Labanoro girioje, netoli Beržaloto pelkynių.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Olaus Magnus

**Olausas Magnusas** (; gimė kaip *Olaf Månsson* 1490 m. lapkritį Linšiopinge – 1557 m. ar 1558 m. rugpjūčio 1 d. Romoje) – Švedijos istorikas, kartografas, katalikų arkivyskupas.

## Biografija

20 metų išvyko mokytis į Vokietiją. Studijavo teologiją, istoriją. Po studijų tapo katalikų kunigu. Dirbo Švedijos diplomatinėje tarnyboje. Švedijos karaliaus Gustavo I Vazos pavedimu, keliavo po Europos valstybes. Švedijai pereinant į reformaciją, O. Magnusas persikėlė gyventi į Dancigą, vėliau į Italiją. Jo turtas Švedijoje buvo konfiskuotas.

1544 m. buvo nominaliai paskirtas Upsalos arkivyskupu. Šiuo statusu dalyvavo 1545 m. vykusiame Tridento susirinkime. Nuo 1550 m. iki mirties gyveno Romoje. 1555 m. Romoje išleido fundamentalų veikalą „Šiaurės tautų istorija“ (*Historia de Gentibus Septentrionalibus*). Knygoje aprašyti ir lietuvių papročiai, kultūra, buitis.

## Kartografija

1539 m. Venecijoje išleido vieną seniausių ir patikimiausių to meto Šiaurės Europos žemėlapių – „Carta Marina“. Jame pavaizduota teritorija, apimanti Skandinaviją, dabartines Baltijos šalis, Baltijos ir Baltąją jūras, Kolos pusiasalį ir aplinkines teritorijas.

## Šaltiniai
Ordinacija

**Ordinacija** () – bajorų giminių valdytos didžiulės žemės valdos Abiejų Tautų Respublikoje ir vėliau, egzistavusios XV–XX a. Tai buvo vietinis majorato atitikmuo, vienas didikų valstybių () tipas greta kunigaikštysčių ir ponijų. Jos nesutapo su administraciniais vienetais.

Ordinacijas oficialiai įsteigė Steponas Batoras XVI a. pabaigoje. Ordinacijoms vadovavo vienas giminės atstovas, taip vadinamas **ordinatas**, ir egzistuodavo ordinacijas valdžiusios dinastijos. Ordinacijos turėdavo administracinį centrą su pagrindiniu dvaru ir būdavo skaidomos į smulkesnius vienetus – dvarus.

## ATR laikotarpio ordinacijos
* Jaroslavo ordinacija, įkurta 1470 m. ir valdoma Jaroslavų giminės. Centras buvo Jaroslavas;
* 3 Radvilų ordinacijos, įkurtos 1589. Jų centrai buvo Olykoje, Nesvyžiuje ir Klecke;
* Zamojskių ordinacija su centru Zamoščyje. Įkurta 1589 m.
* Ostrogiškių ordinacija, įkurta 1609 m. Jos centras buvo Ostrogo mieste, ir iš pradžių ją valdė Ostrogiškiai, bet vėliau įsitvirtino Zaslavskiai, Lubomirskiai, Sanguškai;
* Pinsko ordinacija, įkurta 1601 m. su centru Pinske. Iš pradžių ją valdė Miškovskiai, o vėliau Vielopolskiai.
* Chreptavičių ordinacija, įkurta 1740 m. su centru Ostrove.
* Sulkovskių ordinacija, įkurta 1775 m. su centru Rydzinėje.

Nuo XIX a., panaikinus ATR, ordinacijos nebuvo panaikintos, o Rusijos, Austrijos ir Prūsijos teritorijose gausiai steigėsi naujos, kurias valdė vietinės bajorų giminės.
Didikų valstybės

**Didikų valstybės** () – didikų giminių valdytos didžiulės žemės valdos Abiejų Tautų Respublikoje. Jos priklausė Respublikai, tačiau iš tiesų turėjo labai didelę savivaldą, vietines dinastijas ir administracinius centrus. 

Svarbiausi jų tipai buvo ordinacijos, kunigaikštystės ir ponijos. Jos nesutapo su administraciniais vienetais: vaivadijomis ir pavietais.

## Svarbiausios didikų valstybės
* **Ordinacijos** buvo pradėtos steigti XVI a.
** Jaroslavo ordinacija, valdoma Jaroslavų giminės. Centras buvo Jaroslavas;
** Olykos ordinacija, valdoma Radvilų giminės. Centras buvo Olykoje;
** Nesvyžiaus ordinacija, valdoma Radvilų giminės. Centras buvo Nesvyžiuje
** Klecko ordinacija, valdoma Radvilų giminės. Centras buvo Klecke;
** Zamojskių ordinacija, valdoma Zamojskių giminės. Centras buvo Zamoščyje.
** Ostrogiškių ordinacija, valdoma Ostrogiškių, vėliau ir kitų giminių;
** Pinsko ordinacija, įkurta 1601 m. su centru Pinske. Iš pradžių ją valdė Miškovskiai, o vėliau Vielopolskiai.
** Chreptavičių ordinacija, įkurta 1740 m. su centru Ostrove.
** Sulkovskių ordinacija, įkurta 1775 m. su centru Rydzinėje.
* **Kunigaikštystės** buvo didelės didikų, turėjusių kunigaikščio titulą, valstybės:
** Kopylsko-Slucko kunigaikštystė, valdoma paeiliui kelių giminių, iš pradžių Olelkaičių, vėliau Radvilų. Nuo kitų kunigaikštysčių ji skyrėsi tuo, kad ne buvo įkurta naujai apie XVII a., bet egzistavo nuo seno, kaip dalinė LDK kunigaikštystė. Ji sutapo su administraciniu vienetu ir prilygo pavieto lygmeniui;
** Zaslavo kunigaikštystė, valdoma paeiliui Zaslavskių, Liubomirskių, Sanguškų;
** Zbaraskų kunigaikštystė, valdoma paeiliui Zbaraskų, Višniovieckių, Potockių;
** Višniovieckių kunigaikštystė, valdoma Višniovieckių ir Mnišchovų;
** Koreckių kunigaikštystė, valdoma Koreckių, Čartoriskių;
** Čartoriskių kunigaikštystė, valdoma paeiliui Čartoriskių, Pacų, Leščinskių, Radvilų;
** Četvertinskių kunigaikštystė, valdoma Četvertinskių;
** Kozirskių kunigaikštystė, valdoma Sanguškų ir Krasickių;
** Nesuchoježų kunigaikštystė, valdoma Sanguškų ir Sapiegų;
** Biržų kunigaikštystė, valdoma Radvilų;
** Dubingių kunigaikštystė, valdoma Radvilų;
** Šklovo grafystė, valdoma Chodkevičių, Seniauskų, Čartoriskių;
* **Ponijos**:
** Živecko ponija, valdoma Komorovskių ir Vielkopolskių;
** Žolkievskių ponija, valdoma Žolkievskių, Sobieskių ir Radvilų.
Antalijos provincija

**Antalijos provincija** – provincija Turkijoje, palei pietvakarinę šalies Viduržemio jūros pakrantę, tarp Tauro kalnų ir Viduržemio jūros.

Antalijos provincija yra pagrindinis Turkijos turizmo centras, pritraukiantis 30 proc. turistų atvykstančių į Turkiją iš užsienio. Antalijos provincija apima senovės Pamfiliją rytuose ir Likiją vakaruose. Provincija turi 657 km ilgio pakrantę su paplūdimiais, uostais, senovinių miestų griuvėsiais. Provincijos administracinis centras yra Antalijos miestas, kuriame gyvena 714 000 gyventojų.

Antalija yra greičiausiai auganti Turkijos provincija; 1990–2000 m. čia gyventojų prieauglis buvo 4,17 proc., o bendras Turkijos vidurkis – 1,83 proc. Šis augimas susijęs su sparčia urbanizacija, kurią skatina turizmo ir kitų paslaugų vystymasis pakrantėje.

## Lankytinos vietos
Antalijos provincijoje yra gausybė archeologinių radinių vietų. Tarp jų yra vakarinėje dalyje esantys senovės Likijos miestų Ksanto, Miros, Limiros ir Arikandos bei iš dalies po vandeniu esantys griuvėsiai aplink Kekovą, tarp Miros ir Kašo. Šiauriau Antalijos yra Pisidijos Termesas ir Selgė, taip pat priešistorinė Karaino ola. Rytuose yra Pamfilijos miestai Perga, Aspendas, Sidė ir Silionas.

## Istorija
Antalija buvo apgyvendinta dar priešistoriniais laikais. Žmonių gyvenimo pėdsakų Karaino olose (30 km šiauriau nuo Antalijos miesto) atrandama iš ankstyvojo paleolito (150 000–200 000 m. pr. m. e.) laikų. Kiti radiniai datuojami mezolitu (Beldibio olos), neolitu ir vėlesniais laikotarpiais rodo, kad šis regionas buvo nuolat apgyvendintas įvairioms civilizacijoms priklausančių žmonių.

Pirmą kartą regionas minimas hetitų laikotarpyje (II tūkst. pr. m. e.) kaip „Lukos žemių“ dalis (nuo čia kilęs Likijos pavadinimas). Likai pasižymėjo kaip puikūs jūrininkai (bei piratai), branginę savo nepriklausomybę.
Penklinė

**Penklinė**, arba **penkių linijų sistema** – penkios lygiagrečios gulsčios linijos natoms žymėti. Vienas svarbiausių natorafijos elementų. Linijos skaičiuojamos nuo apačios. Natos (ir pauzės) gali būti užrašomos ant linijų arba tarp jų, penklinės viršuje arba apačioje, taip pat ant pridėtinių linijų (pridėtinės linijos rašomos kiekvienai natai atskirai). Penklinės pradžioje paprastai rašomas raktas (smuiko, alto, tenoro, baritono, boso ar kt.); jis nurodo konkretų natų aukštį. Jei reikia užrašomi tonaciją nurodantys prieraktiniai alteracijos ženklai (diezai ar bemoliai), pažymimas kūrinio metras.

Penklinė taip pat gali būti naudojama tablatūrai užrašyti.

## Šaltiniai
Lukošiškis

**Lukošiškis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Šimonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukošiūnai (Raseiniai)

**Lukošiūnai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Ilgižių III.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukošiūnai (Utena)

**Lukošiūnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 12 km nuo Spitrėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukšėniškė

**Lukšėniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Grybėnų. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Švenčionių apskritis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukšiai (kaimas)

**Lukšiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, greta Lukšių miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukšinė

**Lukšinė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Rukainių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukšiškė

**Lukšiškė** – buvęs viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Užvenčio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Racionžo taika

**Racionžo taika** (), *Racionžo sutartis* – Lenkijos karalystės, Lietuvos didžiosios kunigaikštystės ir Teutonų ordino taikos sutartis dėl Dobrynės žemės ir Žemaitijos, pasirašyta 1404 m. gegužės 22 d. Lenkija sutartyje patvirtino 1342 m. Kališo sutartį, o Lietuva – 1398 m. Salyno sutartį. Sutarties buvo laikomasi neilgai, viskas pasikeitė 1409–1410 m. Lenkijos ir LDK karo su Teutonų ordinu metu.

Lenkija 1401 m. Vilniaus-Radomo sutartimi sustiprino savo įtaką LDK. Tais pačiais metais žemaičiai sukilo prieš ordiną ir sudegino kelias Ordino pilis. Ordino riteriai atkeršijo antpuoliais į Kauną ir Gardiną. 1402 m. Ordinas sudarė sąjungą su Jogailos broliu kunigaikščiu Švitrigaila, kuris žadėjo laikytis Salyno sutarties ir perleisti Žemaitiją Ordinui.

Nė viena pusė negalėjo pasiekti lemiamos pergalės, o Vytautas norėjo susikaupti karui su Smolensko kunigaikščiu Jurijumi, tad 1403 m. vasarą prasidėjo derybos. Galutinė sutartis buvo pasirašyta Racionže. Sutartį pasirašė Jogaila, Vytautas ir Ordino didysis magistras Konradas fon Jungingenas.
Sutartyje buvo derinti trijų pasirašiusiųjų pusių interesai:
* Lenkija už išpirką (40 000 auksinų) atgauna Dobrynės žemę.
* Ordinui paliekama Žemaitija.
* Vytautas gavo teisę iki gyvos galvos laikyti vakarinę Palenkę, kurią vasalo teisėmis gavo valdyti Švitrigaila. Pastarasis nebeteko vokiečių paramos ir atvykęs į Lietuvą pakluso jos didžiajam kunigaikščiui.
Gdansko (Dancigo) klausimas liko neišspręstas.

1408 m. Vytautas baigė kariauti rytuose su Maskvos kunigaikštyste ir vėl galėjo persijungti į reikalus vakaruose. 1409 m. vėl sukilo Žemaitija. Tai vedė į karą prieš Teutonų ordiną, kurios lemiamas mušis buvo 1410 m. Žalgirio mūšis. 1411 m. Torūnės taika pakeitė Racionžo taikos numatytas sienas.

## Nuorodos
* 1404 05 23 sudaryta Racionžo taikos sutartis, pagal kurią žemaičiai atiduoti Vokiečių ordinui
Kauno jungtinė metodistų bažnyčia

**Kauno jungtinė metodistų bažnyčia** – pirmoji Lietuvoje bažnyčia Kaune, Šančių rajone, A. Juozapavičiaus pr. 119.

Pastatas vieno aukšto, su centriniu bokštu rytiniame fasade, stačiakampio plano.

## Istorija
Lietuvoje pirmoji metodistų bendruomenė įsikūrė 1900 m. Šančiuose, Kaune. Tais metais Karaliaučiaus metodistų kunigas Heinrichas Ramkė (Heinrich Ramke) atvyko į Kauną sakyti pamokslus. Jo viešnagės metu paaiškėjo, kad Kauno metodistų grupė jau keletą metų palaikė ryšius su metodistų leidykla Brėmene. Pirmoji metodistų bažnyčia pastatyta 1911 m. kaip Kauno metodistų bendruomenės maldos namai. Statyba truko apie metus – nuo 1910 m. iki 1911 m. Bažnyčios projekto sudarytojas – kunigas G. Durdis. Sovietiniais metais bažnyčia buvo nacionalizuota.

Tarpukariu metodistai Lietuvoje įkūrė daugiau bendruomenių. 1938 m. Lietuvoje veikė aštuonios, apie 1000 žmonių jungusios, metodistų parapijos, metodistų grupelių būta ir mažesniuose miesteliuose. Metodistai tarpukaryje leido periodinį leidinį „Krikščionystės sargas“, buvo įsteigę visoje Lietuvoje veikusią blaivybės draugiją, užsiėmė karitatyvine veikla, keliose parapijose veikė pučiamųjų orkestrai, jaunimo doros ugdymo organizacija „Epvorto lyga“, sekmadieninės mokyklos. 1944 m. rudenį įsitvirtinus sovietų valdžiai nustojo veikti ir paskutinės metodistų bendruomenės. Ilgiausiai, bent iki 1945 m., išsilaikė Vilniaus metodistų bendruomenė. Šančių metodistų bažnyčios Kaune pastatas sovietmečiu buvo naudojamas kaip kino teatras, šokių salė.

Metodistai savo veiklą Lietuvoje atnaujino 1995 m. Į bažnyčios veiklą įsijungė ir keli prieš Antrąjį pasaulinį karą veikusių metodistų bendruomenių nariai, kurie, nutrūkus metodistų bažnyčios veiklai, liko Lietuvoje. Pirmoji – Kauno (Šančių) jungtinė metodistų bažnyčia buvo įregistruota 1995 m. rugpjūčio 25 d. Religinė bendrija – Lietuvos jungtinė metodistų bažnyčia – įregistruota 1997 m. sausio 8 d. Iki 2001 m. lapkričio 1 d. įregistruotos aštuonios Lietuvos metodistų bendruomenės: Biržų, Eigulių, Kauno, Kybartų, Pilviškių, Šiaulių, Tauragės ir Vilniaus.

## Galerija

Kauno metodistu baznycia.2010-06-05.jpg|Bažnyčia 2010 m.
Kauno_metodistu_baznycios_bokstas.jpg|thumb|Bažnyčios bokštas
Interjeras. Kauno metodistai.JPG|Vaizdas į balkoną


## Šaltiniai
Lukšiškiai (Vilkaviškis)

**Lukšiškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Vilkaviškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukštynė (Pasvalys)

**Lukštynė** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Joniškėlio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukštės

**Lukštės** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Raguvos, prie magistralės .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukštiniai

**Lukštiniai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kriaunų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lumbeliai

**Lumbeliai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 12 km į pietryčius nuo Linkuvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lungeliai

**Lungeliai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Dusetų, prie kelio .

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Vyrauto apygardos, Lokio partizanų rinktinės, Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lūšnia

**Lūšnia** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 14 km į pietus nuo Labanoro, 1 km nuo Januliškio, prie Labanoro–Januliškio keliuko ir Peršokšnos upės.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lutiškės

**Lutiškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km nuo Maišiagalos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Macaičiai

**Macaičiai** – buvęs kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Šiluvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maceliai

:: *Apie kaimą Šalčininkų rajone žr. [[Senieji Maceliai]]*.

**Maceliai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Valkininkų, 3 km nuo Pirčiupių, Rūdninkų girioje, piečiau Merkio. Greta eina plentas .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš šiose apylinkėse užrašyto asmenvardžio Macẽlis, atsiradusio iš vardo *Motiejus* trumpinių (, , ).

## Istorija

XIX a. pab. buvo žinomi kaip ***Naujieji Maceliai***, pateko į Trakų apskritį.

## Gyventojai

## Galerija

Maceliai_65446,_Lithuania_-_panoramio_(2).jpg|Kaimo ūlytėlė
Maceliai 65446, Lithuania - panoramio.jpg|Koplytsulpis
Maceliai 65446, Lithuania - panoramio (3).jpg|Kryžius


## Šaltiniai
Macevičiai

**Macevičiai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 10 km į vakarus nuo Gerdašių, Kapčiamiesčio girioje, prie Baltosios Ančios HE tvenkinio. Kaimas pasiekiamas miško keliukais iš Bugiedos.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Macevičius|Macẽvičius]]*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Luodžiai

**Luodžiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Salako, prie Luodžio ežero, Gražutės regioniniame parke, prie kelio  (atšaka į Treigelius). Stovyklavietė. Išlikusi buvusi Luodžių dvaro sodyba (oficina arba tarnų namas, du svirnai, du tvartai, sandėlis, bravoras, sovietmečio laikotarpio sandėlis, išliko želdynai su tvenkiniais). Netoliese stūkso Jakiškių piliakalnis.

## Istorija

XIX a. pab. Luodžių dvaras pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Salako valsčių. Veikė vandens malūnas.

Tarpukariu dvaras priklausė grafui Jurgiui Žiunjenui. Šis grafas prie Salako pušies keliems savo dvaro valstiečiams įteikė žemės nuosavybės dokumentus.

Iki 1954 m. – Luodžių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lūšna (Kazlų Rūda)

**Lūšna** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Jankų, išsibarstęs Kazlų Rūdos miškuose, prie Novos aukštupio. Pasiekiamas Sarapinų–Novaraisčio–Lekėčių keliuko atšaka.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Macgaliai (Kunioniai)

**Macgaliai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Kunionių.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Maleikonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maciūnai (Šalčininkai)

**Maciūnai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Butrimonių, 1 km į šiaurės rytus nuo Jančiūnų, netoli kelio .

## Istorija
Įsikūrė kaip palivarkas XX a. pr.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maciūnai (Švenčionys)

**Maciūnai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Svirkų. 

## Istorija
XX a. pr. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčiui.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maciūnai (Vilnius)

**Maciūnai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km į pietus nuo Sužionių.

## Istorija

XIX a. minimi kaip valstybinis kaimas, kuriame gyveno 10 katalikų.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maciūniškės

**Maciūniškės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Inturkės, prie Galuonų ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mackiškės (Butrimonys)

**Mackiškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Butrimonių, prie pat sienos su Baltarusija.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mackiškės (Dainava)

**Mackiškės** – buvęs kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Dainavos.

## Istorija

2016 m. kaimas panaikintas prijungiant prie Gilviniškių, Pajuodupio ir Užuklonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mackoniai

**Mackoniai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Vadaktų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mackūnai

**Mackūnai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 18 km nuo Palomenės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mackūniškės

**Mackūniškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Pastrėvio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mackeliškiai

**Mackeliškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Traupio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mackiškės

**Mackiškėmis** vadinami kaimai Šalčininkų rajone:

* Butrimonių seniūnijoje,
* Dainavos seniūnijoje.
Mačioniškis

**Mačioniškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Rokiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mačiulaičiai

**Mačiulaičiai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Rūdiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mačiuliškės

**Mačiuliškėmis** vadinamos gyvenvietės:

* Marijampolės savivaldybėje;
* Tartupio Mačiuliškės Prienų rajone;
* Trakų rajone;
* Vilniaus mieste;
* Vilniaus rajone.
Mačiuliškės (Marijampolė)

**Mačiuliškės** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 13 km nuo Sasnavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Farchado tvenkinys

**Farchado tvenkinys** – tvenkinys Ferganos slėnyje, Uzbekistano ir Tadžikistano teritorijose. Susidarė 1947 m. užtvenkus Syrdarjos upę Farchado hidroelektrinės užtvanka. Ilgis 46 km, plotis iki 3,1 km, tūris 0,35 km³.

Tvenkinio vanduo naudojamas pasėlių drėkinimui. Netoli tvenkinio įsikūręs Chodžento miestas.

## Šaltiniai
Ficrojus (Vakarų Australija)

**Ficrojus** () – upė šiaurės vakarų Australijoje, Vakarų Australijos valstijoje. Prasideda Kimberlio kalnų masyve, Karaliaus Leopoldo kalnuose. Pradžioje teka į pietvakarius sausringomis vietovėmis, vėliau pasuka į šiaurės vakarus. Įteka į Indijos vandenyno Kingo užutėkį netoli Derbio.

Svarbiausi intakai: Margaret Riveris, Hanas, Adkokas ir kt. Po liūčių smarkiai patvinsta, sausrų metu nusenka. Ficrojus patvenktas, vanduo naudojamas drėkinimui.

## Šaltiniai
Mačiuliškės (Lavoriškės)

**Mačiuliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė baltarusių kalbininkas ir politinis veikėjas Bronislavas Taraškevičius (1892–1938).

## Šaltiniai
Ficrojus (Kvinslandas)

**Ficrojus** () – upė rytų Australijoje, centriniame Kvinslande. Susidaro susiliejus Makenzio ir Dausono upėms (abi išteka iš Didžiojo Vandenskyros kalnagūbrio) ties Duaringos miesteliu. Teka į šiaurę, žemupyje pasuka į rytus. Įteka į Koralų jūros Kepelo įlanką netoli Rokhamptono.

Ficrojus sudaro antrą pagal dydį baseiną Australijoje (po Darlingo-Murėjaus). Upė keliose vietose patvenkta, jos vanduo naudojamas laukų drėkinimui, miestų aprūpinimui. Seniau Ficrojaus žemupys buvo laivuojamas, bet dabar vyksta tik turistinė laivyba.

Upė pasižymi didele gėlavandenių žuvų įvairove. Yra briaunagalvių krokodilų.

## Šaltiniai
Irena Vasinauskaitė

**Irena Vasinauskaitė-Končiuvienė** (g. 1958 m. liepos 31 d. Šiauliuose) – Lietuvos žurnalistė, Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio veikėja, kraštotyrininkė.

## Biografija
1975 m. baigė Šiaulių Juliaus Janonio vidurinę mokyklą, studijavo žurnalistiką Vilniaus universitete, bet nebaigė. Dirbo Dotnuvoje Žemdirbystės mokslinio tyrimo institute, prekybos organizacijose, Šiaulių namų valdyboje. 1988 m. iš šios sovietinės organizacijos pervedimu paskirta Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio Šiaulių miesto tarybos reikalų tvarkytoja. 1988–1990 m. Šiaulių sąjūdžio atsakingoji sekretorė. 1988–1989 m. Šiaulių sąjūdžio laikraščio „Krivūlė“ redaktorė, 1989–1990 m. laikraščio „Savaitės krivūlė“ redaktorė, redaktoriaus pavaduotoja. Visų Šiauliuose 1989–1992 m. vykusių rinkimų Sąjūdžio rinkiminių kampanijų organizatorė. 1993–2002 m. Tėvynės sąjungos narė, TS (LK) Šiaulių Aušros skyriaus pirmininkė, Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių bendrijos valdybos narė.

2000–2003 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narė. 2009 m. viena iš Sąjūdžio pirmeivių klubo organizatorių.

## Kraštotyrinė veikla
Kruopščiai kaupė ir saugojo Atgimimo laikotarpio archyvus. Prasidėjus 1991 m. rugpjūčio pučui visus dokumentus sudėjo į pieno bidoną, užplombavo ir užkasė tik jai ir jos vyrui žinomoje vietoje. Juos atkasė tik po 1998 m. birželio 3 d. Lietuvos Sąjūdžio konferencijos, skirtos Sąjūdžio dešimtmečiui paminėti. Išsaugotų dokumentų pagrindu parengė ir 1998 m. gruodžio pabaigoje 2000 egzempliorių tiražu išleido 670 puslapių knygą „Išsivadavimas. Sąjūdis Šiaulių krašte 1988–1990 metais“. Tokie išsamūs Sąjūdžio archyvai išsaugoti ir paskelbti tik Šiauliuose.

## Bibliografija
* Išsivadavimas. Sąjūdis Šiaulių krašte 1988–1990 metais. Sudarytoja ir straipsnių autorė. Vilnius, Savastis, 1998 m. ISBN 9986-420-21-0

## Šaltiniai
Andromeda (grupė)

**Andromeda** – Švedijos progresyviojo metalo muzikos grupė iš Malmės.

## Biografija
1999 metais Johan Reinholdz įrašė demo albumą "*Welcome to forever*". Tų pačių metų rudenį prie jo prisijungė Martin Hedin (klavišiniai), Thomas Lejon (mušamieji) ir Gert Daun (bosinė gitara). Šis ketvertas pasivadino Andromeda.

2000 metų kovą grupė pradėjo įrašinėti debiutinį albumą su samdytu vokalistu Lawrence Mackrory. *Extension of the Wish* 2001 metų balandį išleido Century Media. Dar prieš albumo išleidimą grupę papildė vokalistas David Fremberg. Po to Andromeda intensyviai koncertavo Švedijoje, o spalį pasirodė ProgPower festivalyje Nyderlanduose. Taip pat buvo perrašytas pirmasis albumas su naujuoju vokalistu.

2002 metų vasarį Andromeda koncertavo Prancūzijoje kartu su Evergrey. Likusius metus grupė praleido kurdama ir įrašinėdama antrąjį savo darbą – *II=I (Two Is One)*.

2003 metų kovą su Century Media pagalba išleistas albumas pasižymėjo labiau kompleksiniu, į vokalą orientuotu skambesiu. Tais pačiais metais naujuoju grupės bosistu tapo Fabian Gustavsson, pakeitęs tik metus grupėje išbuvusį Jakob Tanentsapf. Nuo tada grupės nariai nesikeitė.

Po daugybės koncertų, 2004 metais Andromeda pradėjo dirbti prie trečiojo albumo. *Chimera* su Massacre Records pagalba buvo išleistas 2006 metų sausį ir muzikine prasme buvo kiek paprastesnis negu ankstesni darbai.

2008 metais buvo išleistas ketvirtasis Andromeda albumas *The Immunity Zone*.

2011 m. grupę paliko bosistas Fabian Gustavsson, jį pakeitė Linus Abrahamson. Tais pačiais metais buvo išleistas ir penktasis studijinis albumas *Manifest Tyranny*.

## Nariai
### Dabartiniai nariai
* David Fremberg – vokalas (2001–)
* Johan Reinholdz – elektrinė gitara (1999–)
* Linus Abrahamson – bosinė gitara (2011–)
* Martin Hedin – klavišiniai (1999–)
* Thomas Lejon – mušamieji (1999–)

### Buvę nariai
* Lawrence Mackrory – vokalas (*Extension of the Wish* įrašymo sesija)
* Gert Daun – bosinė gitara (1999–2001)
* Jakob Tanentsapf – bosinė gitara (2002–2003)
* Fabian Gustavsson – bosinė gitara (2003–2011)

## Diskografija
### Studijiniai albumai
* *[[Extension of the Wish]]* (2001)
* *[[II=I (Two Is One)]]* (2003)
* *[[Chimera (albumas)|Chimera]]* (2006)
* *[[The Immunity Zone]]* (2008)
* *[[Manifest Tyranny]]* (2011)

### Gyvo garso albumai
* *[[Playing off the Board]]* (2007)

### Dainų rinkiniai
* *[[Final Extension]]* (2004)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Oficialus MySpace puslapis
*
Petras Ruseckas

**Petras Ruseckas** (1883 m. liepos 20 d. Baubliškių vienkiemyje, Panemunėlio valsčius, Rokiškio apskritis – 1945 m. gruodžio 8 d. Prostornensko lageryje, Džezkazgano sritis, Kazachstanas) – Lietuvos knygnešys, visuomenės veikėjas, Nepriklausomybės kovų dalyvis.

## Biografija
1896 m. su tėvais apsigyveno Maladečine, 1897 m. persikėlė į Rygą. 1898–1901 m. jūrininkas Odesoje. Gabeno draudžiamą spaudą, dalyvavo lietuvių „Rūtos“ draugijos veikloje. 1904 m. pašauktas į kariuomenę, 1905 m. dezertyravo ir slapstėsi. 1905 m. revoliucijos ir Didžiojo Vilniaus Seimo dalyvis.

Drauge su E. Galvanausku ir J. Gabriu įsteigė Lietuvos valstiečių sąjungą, rengė jos įstatus. 1906 m. sausio 5 d. suimtas netoli Kauno, pusę metų kalintas Kalvarijos kalėjime. 1908 m. bandė stoti į Peterburgo universitetą, bet vėl areštuotas, 1908–1911 m. kalintas Peterburgo ir Naugardo kalėjimuose. 1911 m. Vilniuje dirbo laikraščio „Lietuvos ūkininkas“ redakcijoje.

Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui pašauktas į kariuomenę. 1915 m. liepos 1 d. pateko į vokiečių nelaisvę. Joje buvo iki 1918 m. spalio 2 d. 1918 m. pabaigoje grįžo į Lietuvą ir tapo Lietuvos kariuomenės savanoriu, Krašto apsaugos ministerijoje suorganizavo literatūros skyrių, jo viršininkas.

1920 m. gegužės 15 d. – 1922 m. lapkričio 13 d. Steigiamojo Seimo atstovas, išrinktas V (Panevėžio) rinkimų apygardoje. Priklausė Lietuvos valstiečių sąjungos frakcijai.

1922 m. pabaigoje grįžo į kariuomenę. 1922 m. vienas iš Lietuvių rašytojų ir žurnalistų sąjungos steigėjų. 1922–1925 m. žurnalo „Karys“ redaktorius. 1925 m. išėjo į atsargą. 1933 m. Kauno miesto savivaldybės socialinės apsaugos skyriaus vedėjas ir miesto tarybos narys. Dalyvavo įvairių organizacijų veikloje. 1940 m. gegužę apsigyveno Vilniuje.

1941–1944 m. dirbo antikvariato knygyne. 1944 m. gruodžio 14 d. NKVD areštuotas, 1945 m. balandžio 18 d. nuteistas kalėti dešimčiai metų, bet gruodžio 8 d. mirė Džezkazgano srities Prostornensko lageryje.

Periodinėje spaudoje pradėjo bendradarbiauti 1903 m. Bendradarbiavo leidiniuose „Mūsų žinynas“, „Lietuvos ūkininkas“, „Jaunimas“, „Vilniaus žinios“, „Viltis“, „Kardas“. Rašė lietuvių ir lenkų kalba.

## Bibliografija
* *Prisikels*, apysaka, 1907 m.
* *10 metų spaudos paminėjimas*, su K. Griniumi, 1914 m.
* *Į laisvę*, 1919 m.
* *Žemaitė*, 1922 m.
* *Knygnešys*, parengė ir suredagavo, 2 t., 1926–1928 m., 1938 m.
* *Pasaulio lietuviai*, 1935 m.
* *Baudžiava*, 1936 m.
* *Savanorių žygiai*, 2 t., 1937 m.
* *Lietuva Didžiajame kare*, 1939 m.

## Įvertinimas
Pavardė įrašyta Knygnešių sienelėje.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Ruseckas Petras. Trumpos Steigiamojo Seimo narių biografijos su atvaizdais. – Klaipėda, 1924. – p. 50.
* Ruseckas Petras. Lietuvių enciklopedija. – Boston, 1961. – t. 26, p. 140.
* Stakeliūnaitė D., Ruseckas Petras. Lietuvos Steigiamojo Seimo (1920–1922 metų) narių biografinis žodynas, sud. A. Ragauskas, M. Tamošaitis. – Vilnius, 2006. – p. 323–327.

## Nuorodos
* RUSECKAS Petras (1883–1945) | lrs.lt
Ficrojus (reikšmės)

**Ficrojus** gali reikšti:

* Ficrojus – Andų viršukalnė Argentinoje;
* Ficrojus (Kvinslandas) – upė Rytų Australijoje;
* Ficrojus (Vakarų Australija) – upė Vakarų Australijoje;
* Ficrojaus salų nacionalinis parkas – nac. parkas Australijoje.
Bažnyčios ir valstybės atskyrimas

**Bažnyčios ir valstybės atskyrimas** – frazė aptinkama 1802 metų Tomo Džefersono laiške Danburio baptistams, kuriame jis mini pirmąją Jungtinių Amerikos Valstijų pataisą, kuriančią „atskyrimo sieną” tarp bažnyčios ir valstybės. Tačiau tai tik atspindėjo sąvoką, kurios originalios formos sukūrimas dažnai priskiriamas anglų politikos filosofui Džonui Lokui. Ši frazė pirmąkart buvo cituota JAV Aukščiausiajame teisme 1878 metais, ir tada eilėje bylų prasidėjusių 1947 metais. Todėl politinėse diskusijose padidėjo šio sąvokos populiarumas. 

Sąvoka buvo pritaikyta daugelyje šalių, priklausomai nuo galiojančios teisinės tų šalių struktūros bei vyraujančių pažiūrų būdingo religijos vaidmens visuomenėje atžvilgiu. Panašus laicizmo principas yra pritaikytas Prancūzijoje ir Turkijoje. Tuo tarpu kelios pasaulietinės šalys, tokios kaip Norvegija, išsaugojo konstitucinį oficialios valstybinės religijos pripažinimą.

Bažnyčios ir valstybės atskyrimo sąvoka yra gretinama su kitomis tarptautinėmis socialinėmis ir politinėmis idėjomis, įskaitant sekuliarizaciją (supasaulietinimą), tikėjimo laisvę ir religinį pliuralizmą. 

## Šaltiniai
Savaitės krivūlė

**Savaitės krivūlė** – savaitinis Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio laikraštis, leistas nuo 1989 m. spalio 16 d. iki 1990 m. gruodžio 25 d. Šiauliuose. Leidėjas – Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio Šiaulių taryba. 

## Istorija
„Savaitės krivūlė“ pradėta leisti vietoje vieną-dukart per mėnesį leistos „Krivūlės“, iškilus būtinybei dažniau ir operatyviau informuoti LPS rėmimo grupes bei miesto gyventojus apie Šiaulių ir Lietuvos įvykius, nes komunistų valdomas laikraštis „Raudonoji vėliava“ (vėliau „Šiaulių naujienos“) daugelį įvykių ir problemų ignoruodavo. Laikraščio kaina, nepaisant kylančių popieriaus ir spausdinimo darbų kainų išliko 15 kapeikų. 1989 m. išėjo 11 numerių, apimtis – 4 psl., tiražas – 5000 egz. 1990 m. išėjo 48 numeriai, kovo 13 d. Nr. 9-10, kovo 20 d. Nr. 11-12 ir kovo 27 d. Nr. 13-14 dvigubi, 0,5 spaudos lanko, 8 psl., Nr. 15-16 ir Nr. 30 išleisti tokios apimties nedvigubinant numerių. Tiražas Nr. 1-15 – 5000 egz., Nr. 16 ir Nr. 30 – 4000, Nr. 17-29 ir Nr. 31-37 – 3000, Nr. 38-40 – 2500, Nr. 41-43 – 2000, Nr. 44-48 – 1000 egz.

## Redaktoriai
* 1989 m. spalio 16 d. – 1989 m. spalio 30 d. – Vladas Mikalauskas;
* 1989 m. spalio 30 d. – 1990 m. sausio 1 d. – Irena Vasinauskaitė, vėliau redaktoriaus pavaduotoja;
* 1990 m. sausio 1 d. – 1990 m. gruodžio 25 d. – Juozas Sabaliauskas.

## Šaltiniai
Mačiuliškiai

**Mačiuliškiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 5 km nuo Igliaukos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Magdeliava

**Magdeliava** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Turgelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Magunkos

**Magunkos** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rimšės. 

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Magutiškės

**Magutiškės** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Zarasų, prie kelio . Veikia baldų gamykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
2010 m. Europos jaunių iki 18 m. krepšinio čempionatas

**[[2010]] m. Omnitel Europos jaunių iki 18 m. [[Europos krepšinio čempionatas|krepšinio čempionato]] A divizija** () – 27-tas FIBA Europos jaunių iki 18 m. krepšinio čempionatas. Jis vyko nuo liepos 22 iki rugpjūčio 1 d. Vilniuje, Lietuvoje. Šiame čempionate dalyvavo 16 komandų, o nugalėtojų titulą gynė Serbijos rinktinė. Naujaisiais čempionais, pelniusi visas 9 pergales, tapo Lietuvos jaunių rinktinė. 

## Istorija
Pirmą kartą šalies istorijoje toks čempionatas buvo rengiamas Lietuvoje. Tai buvo pasiruošimas prieš Lietuvoje rengiamą 2011 m. Europos krepšinio čempionatą.

2009 m. Meco mieste vykusiame čempionate nugalėjo Serbija. Lietuvos rinktinė 1994 m. čempionate, vykusiame Tel Avive tapo nugalėtoja, o 2006 ir 2008 m. laimėjo sidabro medalius.

## Arenos
Čempionatas vyko dvejose Vilniaus arenose - Siemens ir Lietuvos ryto arenose.

## Komandos
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Turnyras
### Grupės
Grupių varžybų etape visos 16 komandų buvo suskirstytos į 4 grupes po 4 komandas. Pirmos 3 kiekvienos grupės komandos pereina į kvalifikacinį turnyrą, o 4 paskutines vietas grupėse užėmusios komandos kovos dėl 13-16 vietų.

#### Grupė A

----

----

#### Grupė B

----

----

#### Grupė C

----

----

#### Grupė D

----

----

### Kvalifikacinis turnyras
12 komandų, kurios pirmose grupėse užėmė 1-3 vietas, buvo suskirstytos į dvi grupes. Iš abiejų grupių po keturias komandas pereis į ketvirtfinalį, o likusios kovos dėl 9-12 vietų.

#### E grupė

----

----

#### F grupė

----

----

### Atkrintamasis turnyras
Paskutinės keturios pirmųjų grupių komandos žais tarpusavyje. Paskutines dvi vietas grupėje užėmusios komandos kitam sezonui bus perkeltos į žemesnį B divizioną.

#### G grupė

## Atkrintamosios varžybos
### Dėl aukštų vietų

#### Ketvirtfinaliai

#### Pusfinaliai

#### Dėl 3 vietos

#### Finalas

### Dėl 5-8 vietos

#### Pusfinalis

#### Dėl 5-6 vietos

#### Dėl 7-8 vietų

### Dėl 9-12 vietų

## Vietos

|-style="background-color:gold;" |
! 
|  Lietuva
|-style="background-color:silver;" |
! 
|  Rusija
|-bgcolor=cd853f |
! 
|  Latvija
|-style="background-color:lightblue;" |
! 4
|  Serbija
|-style="background-color:lightblue;" |
! 5
|  Kroatija
|-style="background-color:lightblue;" |
! 6
|  Lenkija
|-style="background-color:lightblue;" |
! 7
|  Prancūzija
|-style="background-color:lightblue;" |
! 8
|  Graikija
|-style="background-color:lightgreen;" |
! 9-12
|  Turkija
|-style="background-color:lightgreen;" |
! 
|  Slovėnija
|-style="background-color:lightgreen;" |
! 
|  Ispanija
|-style="background-color:lightgreen;" |
! 
|  Italija
|-style="background-color:pink;" |
! 13-16
|  Vokietija
|-style="background-color:pink;" |
! 
|  Ukraina
|-style="background-color:pink;" |
! 
|  Švedija
|-style="background-color:pink;" |
! 
|  Bulgarija
|}

## Nuorodos
*Oficiali čempionato svetainė 

## Šaltiniai
Maikūnai

**Maikūnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km nuo Buivydžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maironiai (Zarasai)

**Maironiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Suvieko, Maironių miške, netoli Suvieko ežero.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maišeliai

**Maišeliai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Alionių I. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maišeliai (Pakruojis)

**Maišeliai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Žeimelio. Į rytus ir šiauriau kaimo išvesta Latvijos–Lietuvos valstybinė siena.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maišeliai (Vilkaviškis)

**Maišeliai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Stirnėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maišinė

**Maišinė** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kariotiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai