open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Æon Flux

**Æon Flux** (**Aeon Flux**) – 2005 m. JAV mokslinės fantastikos veiksmo filmas. 

Filmas sukurtas pagal to paties pavadinimo avangardinį mokslinės fantastikos animacinį televizijos serialą. Serialą kūrė korėjiečių kilmės amerikietis animatorius Peter Chung. Æon Flux stilistika paveikta japoniškų anime, Moebius ir Egon Schiele darbų. Pagrindinį šnipės Aeon Flux vaidmenį atliko Charlize Theron.

Filme pasakojama apie postapokaliptinę žmonijos ateitį ir paskutinį išlikusį miestą.

## Istorija
Animacinės „Æon Flux“ premjera įvyko 1991 m. MTV eteryje vėlaus vakaro laidoje – laboratorijoje „Liquid Television“ kaip eksperimentinis šešių trumpų (12 min.) dalių animacinis šou.

Kadangi serialą lydėjo sėkmė, dar penki epizodai buvo sukurti po metų, o 1995 m. dešimt savarankiškų serijų buvo transliuojamos visą sezoną.

## Siužetas
Animacinio serialo Æon Flux veiksmas vyksta distopinėje ateityje – žmoniją išguldė nežinomas virusas, išliko tik mokslininkų kongreso valdomas Bregnos miestas-valstybė.

Æon Flux yra anarchistinės Monikos valstybės slaptoji agentė, apsirūpinusi fantastine įranga, turinti nepaprastų akrobatikos įgūdžių. Jos tikslas – sabotuoti Bregnos sistemos darbą.
Centralizuotą Bregnos miestą-valstybę valdo technokratiškas lyderis Trevoras Goodchildas (Geravaikis), kuriam monikanė Æon Flux nėra abejinga.
Soma (departamentas)

**Soma** () – Prancūzijos departamentas šalies šiaurėje, Aukštutinės Prancūzijos regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Amjenas.

Departamente 4 apskritys, 46 kantonai ir 783 komunos. Plotas – 6170 km².

## Istorija
Įsteigtas Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais ir apėmė dalį Pikardijos provincijos.

Istorijoje žinomas 1916 m. Somos mūšis.

## Geografija

Departamentą supa – Pa de Kalės, Šiaurės, Esno, Uazos, Pajūrio Marnos departamentai ir La Manšo sąsiauris.

Svarbiausi miestai – Amjenas, Abvilis, Montdidjė, Peronas.

Svarbiausios upės – Soma , Uaza.

## Ekonomika

Vyrauja žemės ūkis, grūdų, daržovių auginimas.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Marselis Deneu, Danielis Dubua ir Pjeras Martenas, išrinkti 2004 m.), Atstovų rūmuose – 6 departamento atstovai.

Generalinę tarybą sudaro 46 nariai, renkami kas treji metai šešerių metų kadencijai. Generalinės tarybos pirmininkas Danielis Dubua. Prefektas nuo 2004 m. Mišelis Sapenas.

1823–1826 m. prefektu buvo Ervė de Tokvilis, karaliaus adjutantas, 1934–1936 m. – Žanas Mulenas.

## Nuorodos

* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Somos turizmas
* Soma paveikslėliuose
Tradicija

**Tradicija** ( – perdavimas, pasakojimas) – istoriškai susidarančių ir įsitvirtinančių etninės grupės kultūros formų perdavimas iš kartos į kartą. Tradicijos apima tikėjimą, mitus, meną, dorovę, apeigas, papročius, folklorą, žaidimus ir kt. 

Svarbi tradicijų dalis yra ritualiniai, doroviniai papročiai. Papročiai susiklostė ir per ilgą laiką nusistovėjo iš gerbiamų poelgių. Pirmykštėje visuomenėje papročiai buvo universalūs ir pakankamas individų elgesio normavimo būdas, nes bendruomenės solidarumą lėmė materialinės kovos už būvį sąlygos. Pagal papročius buvo tvarkomos visos gyvenimo sritys, o moralės normos nesiskyrė nuo papročių visumos.

Tradicijos supažindina žmones su tautos istorija, kultūros vertybėmis, padeda pažinti savo tautos kultūros paveldą ir gyvąją tradiciją, formuotis tautinei savimonei, etniniam kultūros ugdymui. Įvairūs procesai (pvz., industrializacija, globalizacija, tautų asimiliacija, tam tikrų kultūrinių grupių marginalizacija) gali prisidėti prie laipsniško tradicijos nykimo.

## Išnašos
Metos departamentas

**Metos departamentas** () – departamentas Kolumbijos centrinėje dalyje. Administracinis centras – Viljavisensijas.

## Geografija

Vakariniu departamento pakraščiu driekiasi Rytinė Kordiljera, iškylanti virš 4000 m. Su ja lygiagrečiai driekiasi La Makarenos aukštuma. Likusią Metos departamento dalį užima plynos *[[Los Llanos]]* lygumos, nesiekiančios nė 200 m aukščio. Klimatas drėgnas ir karštas. Vidutinė metinė temperatūra svyruoja apie 27&nbsp;°C. Departamentą kerta (daugiausia rytų link) gausus upių tinklas. Svarbiausios upės: Meta, Gvajaberas, Gvajuriba, Ariari ir kt. Yra 4 nacionaliniai parkai.

Viljavisensijuje gyvena beveik pusė departamento gyventojų.

## Ekonomika

Auginami ryžiai, kukurūzai, bananai, sorgai.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 96,24 %
* Indėnai – 1,2 %
* Juodaodžiai – 2,56 %

## Pagrindiniai miestai
Didžiausi miestai ir gyvenvietės 2018 m. (tūkst. gyv.):
* Viljavisensijas (492,0)
* Akasijasas (67,9)
* Granada (58,2)
* Puerto Gaitanas (20,6)
* San Martinas (19,4)
* Puerto Lopesas (18,5)
* Kumaralis (15,0)
 

Los Ocho en Caño Cristales.jpg|Kanjo Kristaleso upelis, pasižymintis raudona spalva
Estero Garzas 2 - panoramio.jpg|Šlapynė Puerto Lopeso savivaldybėje
CENTRO DE VILLAVICENCIO.JPG|Viljavisensijo centras
Macarena, Colombia (36983758491).jpg|Ljanosų kraštovaizdis Makarenos savivaldybėje


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Viljavisensijas

**Viljavisensijas** () – miestas centrinėje Kolumbijos dalyje, Orinoko regione, Andų kalnų pašlaitėje (467 m aukštyje), Gvatikijos upės kairiajame krante, 90 km nuo Bogotos. Metos departamento administracinis centras.

Labai svarbus žemės ūkio centras. Apylinkėse auginami ryžiai, kava, išvystyta gyvulininkystė. Maisto pramonės centras. Netoliese išgaunama nafta ir gamtinės dujos. Chemijos (muilo), maisto (kavos, ryžių), spirito, alaus pramonė. Yra oro uostas, plentai į Bogotą, Jopalį, Puerto Gaitaną.

Miestas – svarbus turistinis objektas. Svarbiausi objektai: Išvaduotojų aikštė, katedra, Kristaus, Įkūrėjų monumentai, parkai ir kt. Yra 2 universitetai. Mieste kasmet vyksta Kolumbijos dainų festivalis.

## Istorija
Viljavisensijas įkurtas 1840 m.

## Sportas
* Llaneros FC – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje;
* Estadio Bello Horizonte Rey Pelé – stadionas, talpinantis 15 tūkst. žiūrovų;

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Narinjo departamentas

**Narinjo departamentas** () – departamentas Kolumbijos pietvakariuose, Ramiojo vandenyno pakrantėje, Ekvadoro pasienyje. Administracinis centras – Pastas.

## Geografija

Palei vandenyno pakrantę driekiasi neplati Ramiojo vandenyno žemuma. Čia iškrenta daug kritulių (3000 mm), karšta. Auga drėgnieji miškai. Einant į rytus iškyla Andų Vakarinė Kordiljera, kurios aukštis iki 4764 m (Kumbalio vlk.). Toliau Minamos įduba skiria nuo Centrinės ir Rytų Kordiljeros. Kalnuose klimatas vėsus, sausesnis (1000 mm), vyrauja paramų pievos. Pačiuose rytuose prasideda Amazonijos selva. Trumpos ir vandeningos upės (Patija, Gvaitara, Chunambu) teka nuo kalnų į Ramųjį vandenyną. Kitapus kalnų, rytų kryptimi teka Amazonės baseino upės (Gvamuesas, Čurajakas, San Migelis).

## Ekonomika

Svarbiausia ekonomikos šaka – žemės ūkis. Auginamos bulvės, kukurūzai, kviečiai, kava, pupelės, kakava, aliejinės palmės, bananai, daržovės. Gyvulininkystė (daugiausia auginami galvijai). Pajūryje – žvejyba. Aukso ir sidabro gavyba. Odos, medienos, vilnos pramonė.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 70,42 %
* Indėnai – 10,76 %
* Juodaodžiai – 18,82 %

## Pagrindiniai miestai
Didžiausi miestai ir gyvenvietės 2018 m. (tūkst. gyv.):
* Pastas (308,0)
* Tumakas (86,3)
* Ipjalesas (77,3)
* Tukeresas (17,3)
* La Unjonas (12,7)
* Barbakoasas (12,0)
* Bokas de Satinga (10,8)
* Sandona (10,1)


Japanese Wikivoyage explore grid South America.jpg|Las Lachaso šventovė
Laguna Verde, Panorámica 2.JPG|Asufralio ugnikalnio lagūna
La naturaleza de la Unión Nariño.jpg|Kalnai La Unjono apylinkėse
Tumaco from Air.jpg|Tumakas vandenyno pakrantėje


## Šaltiniai
Ipjalesas

**Ipjalesas** () – miestas Kolumbijoje, Narinjo departamente, Ekvadoro pasienyje, priešais Tulkano miestą (nuo jo atskirta Karčio upe). Medvilnės, vilnos, sizalio, alaus pramonė.

Ipjalesas iškilęs aukštai Tukereso plokščiakalnyje (2898 m aukštyje), apsuptas 3 ugnikalnių: Kumbalio (15 km nuo miesto), Čileso ir Asufralio. Su Tulkano miestu Ipjalesą jungia natūralus tiltas – Rumičakoa uola, kertanti upę. 7 km nuo miesto yra gotikinė Las Lachaso bazilika – nacionalinis paminklas. Netoliese yra pasieno postas prie Panamerikos plento.

## Istorija
Ipialesą 1585 m. įkūrė misionieriai, dirbę tarp indėnų pastų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Interneto svetainė
Tumakas

**Tumakas** () arba **San Andres de Tumakas** (*San Andrés de Tumaco*) – miestas pietvakarių Kolumbijoje, Narinjo departamente, Ramiojo vandenyno pakrantėje, apie 300 km nuo Pasto. Įsikūręs pelkėtoje, estuarijų išvagotoje deltoje.

Tai antras pagal apyvartą Kolumbijos uostas (po Buenaventuros) Ramiojo vandenyno pakrantėje. Yra oro uostas. Naftos perdirbimo, medienos apdirbimo, tekstilės, maisto (žuvų apdorojimo, kavos, cukraus) pramonė, žvejyba, apylinkėse kasamas auksas ir platina. Tumakas – pajūrio kurortas. Dėl švelnaus klimato ir vaizdingų peizažų vadinamas *La Perla del Pacífico* („Ramiojo vandenyno perlas“).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Interneto svetainė
Grandininis laiškas

**Grandininis laiškas** – viena iš pašto šiukšlių rūšių, artima kompiuteriniams virusams. Grandininiai laiškai – tai laiškai, kuriais siekiama jų gavėją paskatinti išsiųsti kuo daugiau to paties laiško kopijų.

## Popieriniai grandininiai laiškai
Tokie laiškai buvo žinomi dar iki atsirandant elektroniniam paštui.

Pavyzdžiui, laiškas (popierinis) su adresų sąrašu, prašantis išsiųsti atvirutę pirmuoju adresu bei išsiuntinėti laišką pridedant savo adresą sąrašo apačioje.

Panašūs laiškai buvo žinomi dar prieš XX a.

## Grandininių laiškų rūšys
* Apeliuojantys į sąžinę ir gailestį (mergaitė serga – reikia jai padėti).
* Apeliuojantys į geranoriškumą (pranešk visiems kaip apsisaugoti nuo infarkto).
* Perspėjantys apie neegzistuojančius pavojus. Kartais vartotojai klaidinami nurodant, kad koks nors jų kompiuteryje esantis sisteminis failas yra virusas arba perspėjami apie virusus, kurių esą nenustato jokie antivirusai.
* Žadantys naudą jų siuntėjui (už išsiuntimą žadama nauda). Dažnai pateikiami „įrodymai“ – pasakojama apie asmenį, kitados išplatinusį laišką ir po to greitai praturtėjusį.
* Gąsdinantys. Dažnai pateikiami „įrodymai“ – pasakojama apie asmenį, kitados neišplatinusį laiško ir dėl to esą nukentėjusį.
* Gražios mintys (pasidalink šiomis puikiomis mintimis su draugais).

Dažnai laiške jungiamos kelios psichologiniai paskatos. Pavyzdžiui, jei išsiųsi šiuos gražius žodžius – tave tikrai lydės sėkmė, jei neišsiųsi – ruoškis pavojams.

## Žala
Grandininiai laiškai tapo pavojingi tik paplitus elektroniniam paštui. Nepatyręs vartotojas gali lengvai išsiųsti dešimtis laiško kopijų, ir tokie laiškai kartu su virusais ir šiukšlėmis apkrauna el. pašto dėžutes.

Grandininiai laiškai dauginasi geometrine progresija kaip kompiuteriniai virusai. Jų veikimas analogiškas kompiuterinio viruso veikimui, tik dauginimąsi užtikrina ne kompiuterinė programa, bet psichologiniai mechanizmai.

## Nuorodos
* „Po internetą keliaujantys prašymai padėti ir gelbėja, ir žlugdo“, Dovilė Jablonskaitė, „Vilniaus diena“
Krištolinis gaublys

**Krištolinis gaublys** – prestižinis svarbiausias Tarptautinio Karlovi Varų kino festivalio apdovanojimas, teikiamas už geriausią pagrindinės konkursinės programos filmą. Pirmą kartą įteiktas 1948 m.

## Laimėtojai
* **2011** *Boker tov adon fidelman* (Izraelis) – režisierius Yossi Madmoni
* **2010** Tinklelis nuo nuodų (*La Mosquitera*, Ispanija) – režisierius Agustí Vila
* **2009** *Un ange à la mer* (Belgija) – režisierius Frédéric Dumont
* **2008** *Frygtelig lykkelig* (Danija) – režisierius Henrik Ruben Genz
* **2007** *Mýrin* (Islandija) – režisierius Baltasar Kormákur
* **2006** *Sherrybaby* (JAV) – režisierius Laurie Collyer
* **2005** *Mój Nikifor* (Lenkija) – režisierius Krzysztof Krauze
* **2004** *Certi bambini* (Italija) – režisieriai Andrea Frazzi, Antonio Frazzi
* **2003** *La finestra di fronte* (Italija, Jungtinė Karalystė, Turkija, Portugalija) – režisierius Ferzan Özpetek
* **2002** *Rok Dábla* (Čekija) – režisierius Petr Zelenka
* **2001** Amelija iš Monmartro (*Le fabuleux destin d'Amélie Poulain*, Prancūzija) – režisierius Jean-Pierre Jeunet
* **2000** *Eu tu eles* (Brazilija) – režisierius Andrucha Waddington
* **1999** *Chachaverim shel Yana* (Izraelis) – režisierius Arik Kaplun
* **1998** *Le coeur au poing* (Kanada) – režisierius Charles Binamé
* **1997** *Ma vie en rose* (Belgija, Prancūzija, Jungtinė Karalystė) – režisierius Alain Berliner
* **1996** Kaukazo belaisvė (*Кавказская пленница, или Новые приключения Шурика*, Rusija, Kazachstanas) – režisierius Sergejus Bodrovas
* **1995** *Jízda* (Čekija) – režisierius Jan Svěrák
* **1994** *Mi Hermano del Alma* (Ispanija) – režisierius Mariano Barroso
----
* **1992** *Krapatchouk* – režisierius Enrique Gabriel
* **1990** Nebuvo įteiktas
----
* **1988** *Fu rong zhen* – režisierius Xie Jin
* **1986** *A Street to Die* – Bill Bennett
* **1984** *Лев Толстой* – Sergejus Gerasimovas
* **1982** *Красные колокола. Фильм 1. Мексика в огне* – Sergejus Bondarčiukas
* **1980** *Die Verlobte* – Günter Reisch, Günther Rücker
* **1978** *Stíny horkého léta* – Stanislaw Rostotsky 
* **1976** *La Cantata de Chile* – Humberto Solás
* **1974** *Романс о влюблённых* – Andrejus Končialovskis
* **1972** *Укрощение огня* – Daniilas Chrabrovitskis
* **1970** *Kes* – rež. Ken Loach
* **1968** *Rozmarné léto* – Jiří Menzel
* **1966** *La Muerte de un burócrata* – Tomás Gutiérrez Alea
* **1964** *Obzalovany* – Ján Kadár
* **1962** *9 дней одного года* – Michailas Rommas
* **1960** *Серёжа* – Georgijus Danelija
* **1958** *Тихий Дон* – Sergejus Gerasimovas
* **1957** *Shanbhu Mitra* – Jagte Raho
* **1956** *Si tous les gars du monde* – Christian-Jacque
* **1954** *Salt of the Earth* – Herbert J. Biberman ir *Верные друзья* – Michailas Kalatozishvilis
----
* **1952** *Незабываемый год 1919* – Michailas Chiaurelis
* **1951** *Кавалер Золотой Звезды* – Juli Raizman
* **1950** *Падение Берлина* – Michailas Chiaurelis
* **1949** *Сталинградская битва I* – Vladimiras Petrovas
* **1948** *Ostatni etap* – Wanda Jakubowska
Gravimetras

**Gravimetras** ( – sunkus,  – matuoju) – instrumentas santykiniam laisvo kritimo pagreičiui matuoti.

Būna dinaminis ir statinis. Dinaminį (styginį) gravimetrą sudaro įtempta styga, kurios viršutinis galas pritvirtintas prie stovo, o prie apatinio prikabinta masė. Kai per styga esančią nuolatiniame magnetiniame lauke teka kintama elektros srovė, styga virpa. Virpesių dažnis lyginamas su etaloniniu generatoriaus dažniu – dažnių skirtumas atitinka atitinkamo laisvo kritimo pagreičio skirtumą skirtingose matavimo vietose. Statinis gravimetras yra tikslios spyruoklinės svarstyklės arba sukamosios svarstyklės, kuriomis laisvo kritimo pagreičio skirtumas apskaičiuojamas pagal apkrovos veikimo spyruoklės arba suslėgtų dujų elastinės jėgos (spyruoklinių svarstyklių), kvarcinio siūlo sukimo momento (sukamųjų svarstyklių) pokytį. Matuojama atramos ir tiriamajame taškuose (atramos taške pagreitis jau išmatuotas labai tiksliai). Lyginant gravimetro ataskaitas dviejuose ar keliuose žemės taškuose, apskaičiuojamas laisvo kritimo pagreičio kitimas. 

Gravimetro parodymų vertės registruojamos optiniu fotoelektriniu, talpuminiu, indukciniu būdu. Yra specialių gravimetrų, kuriais matuojamas laisvo kritimo pagreitis laivuose (povandeniniuose, antvandeniniuose), šachtose, lėktuvuose. Gravimetro parodymai ilgainiui kinta (pvz., dėl atmosferos sąlygų kitimo), dėl to jis laikomas termostate arba turi kompensacines spyruokles. Antžeminių ir šachtinių gravimetrų tikslumas 0,01 mGal, jūros dugno 0,05 mGal, jūros laivų 0,5 mGal, aerogravimetrų 5 mGal. 

Gravimetrai būna:
* plataus diapazono (~1500 mGal),
* siauro diapazono (~80 mGal),
* universalūs (80–1000 mGal).

Pirmieji gravimetrai sukonstruoti apie 1930 metus.
Masto ekonomija

**Masto ekonomija** – produkto vieneto savikainos mažėjimas, atsirandantis didinant produkcijos gamybos ar pardavimo mastą bei efektyvumą; gamybos sąnaudų mažėjimas augant  gamybos mastui.

Masto ekonomija pasiekiama kompleksiškai per įvairias priemones:
* Žaliavų įsigijimo mastas: vis didesniais kiekiais perkant žaliavas, gaunama mažesnė jos vieneto pirkimo bei logistikos kaina.
* Mechanizacija: rankinis darbas efektyvinamas panaudojant vis našesnius prietaisus. Gamybos sąnaudos mažėja darbo užmokestį paskirstant vis didesniam produkcijos kiekiui.
* Automatizacija: rankinis darbas pakeičiamas robotais ar kitokiomis autonominėmis sistemomis. Gamybos sąnaudos mažėja mažėjant darbo užmokesčio sąnaudoms, gerėjant darbo organizavimui bei našumui.
* Darbo valdymas ir specializacija: gamybos sąnaudos mažėja didėjant darbo  valdymo bei procesų efektyvumui, tikslėjant darbuotojų specializacijai.
* Kapitalo įsigijimo kaina: gamybos sąnaudos mažėja vis palankesnėmis sąlygomis kredituojant kapitalą; vis didesni kreditai gaunami su vis mažesnėmis palūkanomis.
* Reklamos mastas: gamybos sąnaudos mažėja reklamos išlaidas paskirstant vis didesniam produkcijos kiekiui.

Didinant gaminamų gaminių ar teikiamų paslaugų kiekį pastoviosios, reklamos, tiriamosios, projektavimo išlaidos dalinamos iš didesnio produktų kiekio, kas mažina jų savikainą. Siekdami pasinaudoti masto ekonomija ūkio subjektai linkę jungtis. Jungiasi tiek individualia veikla užsiimantys asmenys, tiek įmonės, nors toks susijungimas dažnai apriboja jų savarankiškumą.

Gali susiformuoti ir neigiama masto ekonomija, kai vidutinės įmonės išlaidos, itin išaugus gamybos mastui, tampa didesnės, nei tam tikras kritinis lygis ir gamybos valdymas tampa labai sudėtingas.

## Šaltiniai
Amelija iš Monmartro

**Amelija iš Monmartro** arba **Amelija** () – 2001 metais pastatyta prancūzų romantinė komedija, kurioje pagrindinį vaidmenį atliko Audrey Tautou. Filmo režisierius Jean-Pierre Jeunet. 

Filmas buvo nominuotas ir laimėjo daugybę apdovanojimų tiek Europos, tiek pasaulio kino apdovanojimuose. Filmas laimėjo 4-is Cezario apdovanojimus už geriausią filmą, geriausią režisierių, geriausią scenarijų ir dizainą. Buvo nominuotas 5-iems Oskaro apdovanojimams bei BAFTA apdovanojimams, kur laimėjo geriausio filmo ir scenarijaus apdovanojimus.

Filmui garso takelį sukūrė žinomas prancūzų kompozitorius Janas Tiersenas.

## Siužetas

Filme vaizduojamas šiuolaikinio Paryžiaus Monmartro priemiesčio gyvenimas. Pasakojama drovios padavėjos Amelijos Pulen (), kurią vaidina Audrey Tautou, istorija. Ši, nors ir pati kenčia nuo izoliacijos, nusprendžia pakeisti visų ją supančių žmonių gyvenimus į gerąją pusę.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Audrey Tautou – *Amélie Poulain*
* Mathieu Kassovitz – *Nino Quincampoix*
* Rufus – *Raphaël Poulain*
* Lorella Cravotta – *Amandine Poulain*
* Serge Merlin – *Raymond Dufayel*
* Jamel Debbouze – *Lucien*
* Clotilde Mollet – *Gina*
* Claire Maurier – *Suzanne*
* Isabelle Nanty – *Georgette*
* Dominique Pinon – *Joseph*
* Artus de Penguern – *Hipolito*
* Yolande Moreau – *Madeleine Wallace*
* Urbain Cancelier – *Collignon*
* Maurice Bénichou – *Dominique Bretodeau*
Biržų regioninis parkas

**Biržų regioninis parkas** – saugoma gamtinė, kultūrinė ir rekreacinė sritis Šiaurės Lietuvoje Biržų ir Pasvalio rajonuose; direkcija Biržuose. Parko plotas 14406 ha.

Įsteigtas 1992 m. rugsėjo 24 d. siekiant išsaugoti Lietuvos karstinio regiono kraštovaizdį, jo gamtinę ekosistemą bei kultūros paveldo vertybes, jas tvarkyti ir racionaliai naudoti.

## Gamtos vertybės

Parke saugomas unikalus Lietuvoje karstinis kraštovaizdis su gausiomis smegduobėmis – karstinėmis įgriuvomis, atsiradusiomis vandeniui ištirpinus ir išplovus žemėje slūgsančius gipso klodus. Didžiausias jų tankis (daugiau kaip 200 vnt./km² yra Karajimiškio, Kirkilų, Drąseikių draustiniuose). Iš viso Šiaurės Lietuvos karstiniame regione priskaičiuojama netoli 11000 karstinių smegduobių, kurių dauguma yra Biržų regioninio parko teritorijoje. Įdomi Tatulos upė bei Smardonės upelis, dirbtinis Širvėnos ežeras, patvenktas dar XVI a. pabaigoje (seniausias Lietuvos tvenkinys) su ilgiausiu Lietuvoje mediniu Širvėnos tiltu. Parke yra 5 gamtos paveldo objektai, iš kurių 3 paskelbti gamtos paminklais. Tai Karvės Ola su 5 urvais ir požeminiu ežeriuku, Jaronio duobė, Smardonės šaltinis, Lapės Ola ir Ievos duobė.

Parke parengtas vienos dienos pėsčiųjų turizmo maršrutas, kuriuo keliaujant galima susipažinti su įspūdingiausiais karstiniais objektais – Lapės Ola, Karvės Ola ir kitomis olomis, Požemio upeliu.
Parko teritorijoje rastos 336 augalų rūšys, iš jų 15 saugomos. Sutinkama 110 paukščių ir 27 žinduolių rūšys, iš jų 52 saugomos (tame tarpe 9 šikšnosparnių rūšys).

## Kultūros paveldas

Biržų regioniniame parke saugomos kultūros paveldo vertybės, iš jų – Biržų piliavietė bei bastioninė tvirtovė (XVI a.), pilies įtvirtinimų sistema, pastatai ir jų priklausiniai, Biržų senamiesčio fragmentai, unikalus Astravo dvaro ir parko ansamblis su Širvėnos ežero hidrosistemos istoriniais įtvarais, Pabiržės architektūrinio ansamblio kraštovaizdis, Likėnų parkas, Ąžuolpamūšės piliakalnis.
Pilyje yra Biržų krašto „Sėlos“ muziejus, jame sukaupta daug įdomių eksponatų.

## Laisvalaikis ir pramogos

Parengtas vienos dienos pėsčiųjų maršrutas Biržų apylinkėmis. Galima supažindinti su miesto istorija ir karstinio regiono vertybėmis: aplankoma Biržų pilis, Astravo dvaras ir parkas, gausios karstinės įgriuvos ir Požemio upelis.

## Nuotraukos

Smegduobė Užubalių k..jpg|miniatiūra|Smegduobė Užubalių k. Drąseikių karstiniai ežerėliai, Drąseikių geologinis draustinis.
Drąseikių karstinis ežerėlis.jpg|Drąseikių karstinis ežerėlis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Biržų regioninio parko direkcijos oficiali svetainė 
* Info.lt 
* Travel.lt
* Supermedia.pl 
* Pabiržės miestelio tinklalapis
Roberto de Nobili

**Robertas de Nobilis** (*Roberto de Nobili*; 1577–1656 m.) – iš Toskanos kilęs jėzuitų misionierius, veikęs Pietų Indijoje. Jis pirmasis pradėjo naudoti inkultūracijos metodus evangelizacijoje. Taip pat teigė, jog brahmanų papročiai nebuvo priešingi krikščionybei. Jis laikomas pirmuoju sanskrito ir tamilų kalbos specialistu europiečiu.

## Biografija
Gimė Montepulčane, tapo jėzuitų ordino nariu. 1605 m. atvyko į Goa koloniją Indijoje, ten greičiausiai susitiko su tėvu Thomas Stephens, kuris vertė Bibliją į konkani kalbą. De Nobilis vėliau gyveno Kočine, bet nuo 1606 m. persikėlė į Madurajų. Ten jis skleidė krikščionybę, bet taikė Indijos kultūrai būdingus mokymo metodus, todėl vietinių imtas laikyti guru. Su Šivadharmos pagalba, Robertas de Nobilis išmoko tamilų, sanskrito, telugų kalbas, naudojosi indų filosofine terminija (guru, mokša, veda, atmanas ir kt.) aiškindamas krikščionybės doktriną. Krikščionybę pristatė kaip „dingusį tikėjimą“, paliudytą Vedose. Vienuolis išvertė katekizmą į tamilų kalbą, ženkliai prisidėjo prie tamilų prozos susikūrimo.

Dėl didelio įsitraukimo į indų kultūrą, Robertas de Nobilis to meto katalikų dvasininkų dažnai vertintas nepalankiai. Jo veikalai apie indų tikėjimus ir papročius – *Informatio de quihusdam Morihus Nationis Indicae* (1613 m.) ir *Narratio Fundamentorum quibus Madurensis Missionis Institutum Caeptum Est, et Hucusque Consistit* (1619 m.) – išleisti nebuvo.

Buvo teigiančių, kad Robertas de Nobilis galėjo būti Europoje paplitusios klastotės Jėzurvedos (*Ezourvedam*) autoriumi. Max Mueller šias implikacijas atmetė, vėliau pasiekta išvadą, kad ją greičiausiai parašė prancūzų misionierius.
Vaistinė notra

**Vaistinė notra** (*Stachys officinalis*, sin. *Betonica officinalis*) – notrelinių (*Lamiaceae*) šeimos augalas, priklausantis notros (*Stachys*) genčiai.

Tai daugiametis, užaugantis iki 100 cm aukščio žolinis augalas. 

## Požymiai
Stiebas stačias, keturbriaunis, išlinkusiu pamatu, viršutinė dalis kartais šakota, tamsiai raudonas ar juodai rudas, dažniausiai plaukuotas. Lapai priešiniai, buki, 5-13 cm ilgio, 2-6 cm počio, širdišku pagrindu, karbuoti, plaukuoti, rečiau pliki, pamatiniai ilgakočiai, viršutiniai bekočiai. Žiedai apie 2 cm ilgio, tamsiai rožiniai, susitelkę į varpos formos žiedyną. Žiedynas 3-6 cm ilgio, tankus. Vainikėlis purpurinis, kartais baltas. Vaisius – tamsiai rudas, pailgai kiaušiniškas riešutėlis, apie 3 mm ilgio.

## Paplitimas ir naudojimas
Auga sausose pievose, pamiškėse, kirtimuose. Mėgsta derlingus, vidutinio drėgnumo kalkingus dirvožemius.

Žydi birželio – rugsėjo mėnesiais. Dauginasi sėklomis. Vaistinė žaliava – lapai ir žolė, renkami birželio – liepos mėnesiais. Ji pjaunama žemiau apatinės sveikų lapų poros.

Žolėje yra apie 15 % rauginių medžiagų, dervų, gleivių, eterinio aliejaus, karčiųjų medžiagų, cholino, organinių rųgščių, alkaloidų, mineralinių medžiagų. Vartojama virškinamojo trakto ligoms gydyti, kojų prakaitavimui mažinti, sergant radikulitu, kepenų, žarnyno uždegiminėmis ligomis, žadina apetitą, gydo inkstų, šlapimo takų ligas.
Karajimiškis

**Karajimiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, Biržų regioniniame parke, prie kelio . Karajimiškio kraštovaizdžio draustinis, kuriame gausu smegduobių, iš kurių didžiausia – Karvės Ola, esanti kaimo laukuose. Gipso telkinys.

## Istorija

Istorijos šaltiniuose minima, kad 1616 m. birželio 30 d. šiose vietose žmonės pajuto gana stiprų žemės drebėjimą, kurį lydėjo požeminis dundesys. Senose knygose išliko liudijimai, kad net trobesiai siūbavo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jean Reno

**Žanas Reno** (g. 1948 m. liepos 30 d. Kasablankoje, Maroke) – ispanų - arabų kilmės prancūzų kino ir teatro aktorius.Tikrieji jo tėvų vardai yra Juanas Moreno ir Herrera Jimenez.

Gimė Maroke, kai valstybė buvo Prancūzijos protektoratas. Kartu su tėvais iš Ispanijos pasitraukė į Š. Ameriką dėl Francisco Franco diktatoriško valdymo. Į Prancūziją persikėlė būdamas 12 metų.

Karjerą pradėjo prancūzų kine, suvaidino daugybėje Luko Besono filmų. Išgarsėjo *Well: The Big Blue* (1998) ir *Léon* (1994) filmuose. Vėliau vaidino tokiuose JAV hituose kaip „Neįmanoma misija“ (1996) kartu su Tomu Kruzu, „Ronine“ (1998) su Robertu de Niro ir „Godziloje“ (1998). Tačiau jis vaidino ir prancūzų kine „Kraujo upėse“ (2000) ir jų tęsinyje bei *Visitors* (1993) ir jų tęsinyje. Naujausi garsesni filmai, kuriuose vaidino Jean Reno, tai „Rožinė pantera“, „Da Vinčio kodas (filmas)“, „Vilkų imperija“, „Kraujo upės 2: apokalipsės angelai“.

### Filmografija
Kirkilai

**Kirkilai** – kaimas Biržų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 8 km į šiaurės vakarus nuo Biržų, Biržų regioniniame parke. Seniūnaitijos centras. Įsteigta kaimo bendruomenė (nuo 2003 m.).

## Etimologija

Kaimas buvo pavadintas čia žemes įsigijusių vienų seniausių Upytės pavieto bajorų šeimų Kirkilų vardu (asmenvardinis vietovardis). Pavardės kilmę kalbininkas Jonas Jablonskis aiškino taip: pirmoji – tai, kas kirkia, rėkia, pavyzdžiui, vaikas, kuris rėkia, kirkia, bus *kirkilas*; antroji, labai retai naudojama reikšmė, – eržilas. Pastaroji reikšmė nulėmė pagrindinį herbo elementą.

## Geografija

Kaimas išsidėstęs Biržų regioninio parko Kirkilų kraštovaizdžio draustinyje, kuriame gausu smegduobių ir karstinių ežerėlių. Į vakarus nuo kaimo – Čeriaukštės upelio ištakos. Telkšo 3,9 ha ploto Kirkilų ežeras. Per kaimą prateka Šilinės (Šilinėlio) upeliukas (Apaščios intakas).

## Istorija

Kirkilai istorijos šaltiniuose minimi nuo 1585 m. gegužės 3 d., kai Upytės pilies teismo byloje paminėtas Kirkilų laukas. 1645 m. minimi kaip *Kirkilowie* ir nors buvo arti Biržų, tačiau Biržų kunigaikštystei nepriklausė.

XIX a. buvo kaimas Panevėžio apskrities Pabiržės valsčiuje.

2010 m. patvirtintas Kirkilų herbas. Tai vienas iš labai retų atvejų Lietuvoje, kai herbas suteiktas gyvenvietei, neturinčiai nei miesto, nei miestelio ar seniūnijos centro teisių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1909 m. sausio 7 d. – kunigas, poetas Kazimieras Žukas.
* 1955 m. sausio 18 d. – pedagogė, Biržų rajono savivaldybės administracijos švietimo skyriaus vedėja Genovaitė Gutauskienė.

## Šaltiniai
Kirkilai (reikšmės)

**Kirkilais** vadinami kaimai:

* Biržų rajone;
* Kelmės rajone;
* Radviliškio rajone;
* Šakių rajone.
Drąseikiai (reikšmės)

**Drąseikiais** vadinami kaimai:

* Biržų rajone;
* Joniškio rajone;
* Kauno rajone;
* Panevėžio rajone.
Luc Besson

**Lukas Besonas** ( g. 1959 kovo 18 d. Paryžius, Prancūzija) – prancūzų režisierius.

Pirmoji žmona – garsus modelis ir aktorė *[[Milla Jovovich]]*, su kuria susituokė 1997, o 1999 išsiskyrė. Antroji žmona – *Virginie Silla*, su kuria susituokė 2004.

JAV įkūrė savo kompaniją „Les Films du Loup“, kurios pavadinimas buvo pakeistas į „Les Films du Dauphin“.

## Filmografija
Režisavo šiuos filmus:
* „Paskutinis mūšis“ (*Le Dernier Combat*) (1983)
* „Metro“ (*Subway*) (1985)
* „The Big Blue“ (*Le Grand bleu*) (1988)
* „Nikita“ (*La Femme Nikita*) (1990)
* „Atlantida“ (*Atlantis*) (1991) – dokmumentinis filmas apie povandenį pasaulį
* „Léon“ (*Leon*) (1994)
* „Penktasis elementas“ (*The Fifth Element *) (1997)
* „Žana d Ark“ (*Jeanne d'Arc*) (1999)
* „Angel-A“ (*Angel-A*) (2005)
* „Artūras ir minimukai“ (*Arthur et les Minimoys*) (2006)
* „Artūras ir Maltazaro kerštas“ (*Arthur et la vengeance de Maltazard*) (2009)
* „Neįtikėtini Adelės Blank-Sek nuotykiai“ (*Les aventures extraordinaires d'Adèle Blanc-Sec*) (2010)
* „Artūras ir dviejų pasalių karas“ (*Arthur et la guerre des deux mondes*) (2010)
* „Ponia“ (*The Lady*) (2011) (kuriamas)
* "Lucy" (2014)
* „Ana“ (*Anna*) (2019)

## Išnašos
Ąžuolpamūšė

**Ąžuolpamūšė** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Pasvalio, Biržų regioniniame parke, prie Mūšos ir Tatulos santakos. Stūkso Ąžuolpamūšės piliakalnis, auga Ąžuolpamūšio ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasvaliečiai

**Pasvaliečiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybės vakariniame pakraštyje, prie kelio Biržai-Saločiai. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka. Stovi koplytstulpis A. Macijauskui atminti.

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimas 1696 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daudžgiriai

**Daudžgiriai** – kaimas Biržų rajono savivaldybės vakaruose, 8 km į šiaurę nuo Gulbinėnų, netoli Pabiržės, regioniniame parke. Išlikę buvusios dvaro sodybos fragmentai ir parkas. Į šiaurę nuo kaimo plyti Daudžgirių miškas, už jo – buvęs Gubernijos–Biržų siaurasis geležinkelis.

## Etimologija

Pasakojama, kad šioje vietovėje žaliavo augo *daug girių*.

## Istorija

Nuo XVIII a. vietovė priklausė Bistromams, kurie XIX a. pradžioje pastatė dvaro rūmus. XX a. kaime veikė Daudžgirių geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Balandiškiai

:: *Apie kaimą Tauragės rajone žr. [[Balandiškiai (Tauragė)]]*.

**Balandiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybės vakaruose, 1 km į rytus nuo Pabiržės, regioniniame parke, prie Juodupės upelio žiočių (Tatulos dešinysis intakas). Išlikusi dvaro sodyba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Serbijos himnas

***Bože pravde*** (serb. „Teisusis Dievas“) – Serbijos Respublikos valstybinis himnas. Jį taip pat naudojo Bosnijos ir Hercegovinos Serbų Respublika. Parašytas 1872 m. Jovano Džordževičiaus pagal Davorino Jenko muziką.

## Istorija

Pradžioje buvo Serbijos karalystės himnu ir sukurtas karaliaus įsakymu. Serbų Respublika išlaikė originalų monarchinį tekstą, o Serbija žodį *karalystė* pakeitė į *žemės*. Tarp 1945–1992 m. (Jugoslavijos SFR laikotarpiu) *Bože pravde* pakeistas į *[[Hej, Sloveni]] (Хеј Словени)*. Dažniausiai grojami pirmi du, rečiau keturi posmai. Eilutės *Боже спаси, Боже храни, српске земље, српски род!* kartojamos 2 kartus.

## Himno eilės

## Nuorodos
* Visų himno posmų tekstas, jo poetinis vertimas į lietuvių kalbą ir vokalinis įrašas – tinklalapis Himnai.lt

## Melodijos
* Instrumentinė versija, mp3 
* Vokalinė versija (Serbų Resp.), mp3
Valevas

**Valevas** () – miestas vakarinėje Serbijoje, apie 100 km į pietvakarius nuo Belgrado, 185 m aukštyje, prie Kolubaros upės. Kolubaros apygardos centras.

## Istorija

Valevas istoriniuose šaltiniuose minimas nuo 1393 m.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Ugradu.info
* RTV Marš
* Vamedia
* Hotel Omni
Zrenianinas

**Zrenianinas** – miestas šiaurės Serbijoje, Voivodinos krašte, Banato regione, uostas prie Begėjaus upės. Centrinio Banato apygardos centras. Mašinų gamybos, elektronikos, laivų statybos, tekstilės, maisto, farmacijos pramonė.

## Istorija
Zrenianinas rašytiniuose šaltiniuose minimas nuo 1326 m.

## Sportas
Iki 2006 m. mieste žaidė FK Proleter Zrenjanin, tačiau dėl finansinių sunkumų buvo priverstas jungtis prie „Buducnost“ komandos iš Banato Dvoro, kuri persikėlė į Zrenianiną ir tapo FK Banat Zrenjanin komanda.

## Miestų partnerystė
Zrenianino miestai-partneriai:
*  Bekeščaba, Vengrija
*  Aradas, Rumunija
*  Timišoara, Rumunija

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Junčionys

**Junčionys** – kaimas Alytaus rajono savivaldybės rytuose, 8 km į vakarus nuo Pivašiūnų, prie kelio . Piečiau kaimo teka Varėnės upelis. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kraujo upės 2: apokalipsės angelai

**Kraujo upės 2: apokalipsės angelai** () – 2004 prancūzų veiksmo trileris filmas. Filmas yra „Kraujo upės“ tęsinys. Filmas sukurtas pagal *[[Jean-Christophe Grange]]* knygą Kraujo upės.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Jean Reno – Commissaire Niemans
* Benoît Magimel – Reda
* Christopher Lee – Heinrich von Garten
* Camille Natta – Marie
* Johnny Hallyday – L’ermite borgne
* Gabrielle Lazure – La femme de Philippe
* Augustin Legrand – Jésus
* Serge Riaboukine – Père Vincent
* André Penvern – Père Dominique
Džiakovica

**Džakovica** (, ) – miestas ir savivaldybė Džiakovicos srityje, vakarų Kosove, Albanijos pasienyje, 365 m aukštyje virš jūros lygio. Per miestą eina Pečo–Prizreno kelias. 2011 m. duomenimis, savivaldybės teritorijoje gyveno 94 556 gyventojai.

## Istorija
Iki Kosovo karo 93 % miesto gyventojų sudarė albanai. Džakovica smarkiai nukentėjo karo metu.

## Sportas
* KF Vëllaznimi futbolo klubas
* KF Gjakova futbolo klubas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Kosovo Mitrovica

**Kosovo Mitrovica** (, ) – miestas ir savivaldybė Kosove, Kosovo Mitrovicos srityje, Kosovo Polės tektoninės įdubos šiaurėje, 515 m aukštyje, prie Ibaro upės ir Sitnicos santakos. Per Kosovo Mitrovicą eina Kraljevo–Skopjės geležinkelis ir plentas.

## Istorija
Mitrovica minima nuo XIV a. 1982–1991 m. vadinta ***Tito Mitrovica*** (*Titova Mitrovica*) – pagal Josipą Titą.

1999 m. Kosovo karo metu dalis infrastruktūros sunaikinta. Iki karo 81 proc. miesto gyventojų buvo albanai.

## Pramonė
Chemijos, medienos apdirbimo, popieriaus pramonė. Netoliese (Trepčėje) išgaunamas švinas, cinkas, sidabras.

## Sportas
* KF Trepça Mitrovicë (futbolas)
* KF Trepça'89 (futbolas)
* KFF Mitrovica – moterų futbolo klubas;

## Išnašos
Kraujo upės

**Kraujo upės** () – 2000 m. prancūzų veiksmo trileris. Filmas susilaukė tęsinio Purpurinės upės 2: Apokalipsės angelai.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Jean Reno – Pierre Niemans
* Vincent Cassel – Max Kerkerian
* Nadia Farès – Fanny Ferreira
* Dominique Sanda – Sesuo Andrée
* Karim Belkhadra – Kapitonas Dahmane
* Jean-Pierre Cassel – Dr. Bernard Chernezé
* Didier Flamand – Klebonas
* François Levantal – Patalogas
* Francine Bergé – Direktorė
Rožinė pantera

**Rožinė pantera** gali reikšti:
* Rožinė pantera (serija), 10 filmų serija;
* Rožinė pantera (1963 filmas);
* Rožinė pantera (2006 filmas);
* Rožinė pantera (veikėjas).
Pečas (Kosovas)

**Pečas** (, ) – miestas Kosovo vakaruose, 536 m aukštyje, prie Pečo Bistricos upės. 81,8 tūkst. gyventojų (2003 m.).

Maisto, medienos apdirbimo, keramikos pramonė. Amatinė gamyba (kilimai, juvelyriniai dirbiniai). Yra hidroelektrinė. 

## Istorija
Miestas žinomas nuo romėnų laikų *Pescium* pavadinimu. 

Yra išlikę XIII-XVII a. architektūriniai paminklai (ortodoksų cerkvės ir vienuolynai, musulmonų mečetės).

## Sportas
* Pečo „Besa“, vietos futbolo klubas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Pečas

**Pečas** – 2 miestai Centrinėje Europoje:
* **[[Pečas (Vengrija)|Pečas]]** – miestas Vengrijoje;
* **[[Pečas (Serbija)|Pečas]]** – miestas Serbijoje, Kosove.
Rožinė pantera (2006 filmas)

**Rožinė pantera** – 2006 JAV komedija. Filmas paremtas Rožinės panteros serijomis. Detektyvas *Steve Martin* turi išaiškinti žmogžudystę ir išsiaiškinti, kas pavogė garsųjų Rožinės panteros deimantą. Antrasis filmas (*[[Rožinė Pantera 2]]*) buvo išleistas 2009 metais.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Steve Martin	- 	Inspektorius Jacques Clouseau
* Kevin Kline	-	Vyr. inspektorius Dreyfus
* Jean Reno	- 	Gendarme Gilbert Ponton
* Emily Mortimer	- 	Nicole
* Henry Czerny	- 	Yuri
* Kristin Chenoweth	- 	Cherie
* Roger Rees – Larocque
* Beyoncé Knowles	- 	Xania
* Phillip Goodwin	- 	Deputy Chief Renard
* Henri Garcin	- 	Prezidentas
* William Abadie	- 	Bizu
* Daniel Sauli	-	Roland Saint-Germain
* Jean Dell	- 	Teisingumo ministras Clochard
* Anna Katarina	- 	Agentas Corbeille
* Nick Toren	-	Agentas Savard
Čačakas

**Čačakas** – miestas Serbijoje, 140 km į pietus nuo Belgrado, prie Vakarų Moravos upės ir tvenkinio. Moravicos apygardos centras. 

Elektronikos, popieriaus pramonė.

## Žymūs žmonės

Čačake gimė garsus serbų krepšinio treneris Željko Obradović.

## Sportas
* FK Borac Čačak (futbolas)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Werner von Siemens

**Verneris fon Zymensas** (; 1816 m. gruodžio 13 d. Lentėje prie Hanoverio – 1892 m. gruodžio 6 d.) – vokiečių išradėjas ir pramonininkas, didžiausio pasaulyje elektrotechnikos koncerno steigėjas. Pagal Zymenso pavardą pavadintas SI sistemos matavimo vienetas – simensas.

## Biografija

Verneris fon Zymensas gimė 1816 m. gruodžio 13 d. Lentėje prie Hanoverio. Nors buvo nepaprastai gabus technikai, dėl finansinių nepriteklių negalėjo studijuoti. 1835 m. pašauktas į Prūsijos armiją. Siekdamas užsidirbti pinigų, eksperimentavo su broliu, darė išradimus. 1846 m. jis sukonstravo elektrinį rodyklinį ir spausdinantį telegrafą. Po metų kartu su Johanu Georgu Halske Berlyne įsteigė firmą „Die Telegraphen-Bauanstalt Siemens&Halske“, kuri vėliau išaugo į pasaulinį koncerną „Siemens AG“. Nuo 1849 m., pasitraukęs iš armijos, Zymensas visą dėmesį skyrė techniniams išradimams. 1866 m. jis atrado dinamo elektrinį dėsnį, kuris tapo pagrindiniu elektros energijos dėsniu. Dar vienas reikšmingas Zymenso atradimas – besiūlė elektros laidų izoliacija. Visame pasaulyje jis tiesė telegrafo linijas ir povandeninius kabelius. Zymensas taip pat sukūrė elektrinį garvežį (1879 m.), elektrinį liftą (1880 m.), elektrinį tramvajų (1881 m.), padėjo steigti fizikos, technikos srityje veikusias institucijas.

1880 m. už gyvenimo nuopelnus jam suteiktas bajoro titulas. 1892 m. gruodžio 6 d. Berlyno Šarlotenburge vienas garsiausių vokiečių pramonininkų ir išradėjų mirė.

## Šaltiniai
Pančevas

**Pančevas** () – miestas Serbijoje, Vojvodinoje, 15 km į šiaurės rytus nuo Belgrado, uostas prie Tamišo upės žiočių (Dunojaus intakas). Pietų Banato apygardos centras. 127,1 tūkst. gyventojų (2002 m.).

Seniausia žinoma gyvenvietė Tamišo ir Dunojaus santakoje vadinta Panuka. Pančevas rašytiniuose šaltiniuose minimas nuo XII a.

## Sportas
* FK Železničar Pančevo – futbolo klubas.
* Namų rungtynes žaidžia SC Mladost stadione (), Pančeve, kuris talpina 1,2 tūkst. žiūrovų.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Vilkų imperija

**Vilkų imperija** (') – 2005 prancūzų veiksmo trileris filmas. Filmas pasakoja kaip jaunas detektyvas pradeda moterų nužudimų tyrimą, kuris atveda prie turkų imigrantų.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Jean Reno – Jean-Louis Schiffer
* Arly Jover – Anna Heymes
* Jocelyn Quivrin – Paul Nerteaux
* Laura Morante – Mathilde Wilcrau
* Philippe Bas – Laurent
* David Kammenos – Azer Zeke
* Didier Sauvegain – Dr. Ackerman
* Patrick Floersheim – Charlier
* Etienne Chicot – Amien
* Vernon Dobtcheff – Kudseyi
* Jean-Marc Huber – Gurdilek
* Vincent Grass – Marius
Tikrosios varlės

**Tikrosios varlės** (*Rana*) – varlių (*Ranidae*) šeimos varliagyvių gentis.

Lietuvoje gyvena dvi vietinės rūšys:
* Pievinė varlė (*Rana temporaria*)
* Smailiasnukė varlė (*Rana arvalis*)

## Taip pat skaitykite
* Lietuvos vietinių varliagyvių sąrašas

## Nuorodos
* Lietuvos raudonoji knyga (varliagyviai) 
* Lietuvos gamtos fondas: varliagyviai (glis.lt)
Gnilanė

**Gnilanė** (; ; ) – miestas ir savivaldybė rytų Kosove, į pietryčius nuo Prištinos. Gnilanės srities administracinis centras. 

## Gyventojai
2011 m. duomenimis, savivaldybėje gyveno 90 015 gyventojų.

## Sportas
* KF Gjilani, vietos futbolo klubas.
* FC Drita, vietos futbolo klubas.

## Šablonas

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Eurovizijos dainų konkursas 1994

**1994 m. Eurovizijos dainų konkursas** – trisdešimt devintasis Eurovizijos dainų konkursas, vykęs 1994 m. balandžio 30 d. Airijos sostinėje Dubline. Konkurso nugalėtojais tapo šios šalies atstovai – duetas Paul Harrington & Charlie McGettigan su daina „Rock’n'Roll Kids“.

## Rezultatai

## Balsavimų lentelė

## Įdomybės
* 1994 m. konkurse debiutavo septynios šalys: Lenkija, Rusija, Rumunija, Vengrija, Lietuva, Estija ir Slovakija.
* Konkurso nugalėtojai surinko 226 taškus – tuo metu buvo naujas rekordas.
* Lenkija užėmė antrąją vietą – tai iki šiol geriausias šalies rezultatas.

## Delegatai

*  – Marianne Anderberg
*  – Solveig Herlin
*  – Eileen Dunne
*  – Anna Partelidou
*  – Sigríður Arnardóttir
*  – Colin Berry
*  – Helga Vlahović  (1990 m. Eurovizijos vedėja)
*  – Isabel Bahia
*  – Sandra Simó  (Šveicarijos atstovė 1991 m. Eurovizijoje)
*  – Urve Tiidus
*  – Cristina Topescu
*  – John Demanuele
*  – Joop van Os
*  – Carmen Nebel
*  – Juraj Čurný
*  – Gitana Lapinskaitė
*  – Sverre Christophersen
*  – Diana Grković-Foretić
*  – Fotini Giannoulatou
*  – Tilia Herold
*  – María Ángeles Balañac
*  – Iván Bradányi
*  – Irina Klenskaya
*  – Jan Chojnacki
*  – Laurent Romejko

## Nuorodos
* Oficiali Eurovizijos svetainė
Pedro Almodóvar

**Pedras Almodovaras** (; g. 1949 m. rugsėjo 24 d. Siudad Realio apylinkėse) – garsus Ispanijos režisierius, dviejų Oskarų laureatas. Nuo 1980 m. sukūrė, vaidino ar režisavo 30 filmų. Jo filmams būdingi melodramų bruožai.

## Filmografija
* 1980 – *[[Pepė, Liusė, Bom ir kitos merginos]]*
* 1982 – *Laberinto de pasiones*
* 1983 – *Entre tinieblas*
* 1984 – *¿Qué he hecho yo para merecer ésto?*
* 1985 – *Tráiler para amantes de lo prohibido*
* 1986 – *Matador*
* 1987 – *La ley del deseo*
* 1988 – *Mujeres al borde de un ataque de nervios*
* 1990 – *¡Átame!* („Surišk mane, pririšk mane“)
* 1991 – *Tacones lejanos* („Aukšti kulniukai“)
* 1993 – *Kika*
* 1995 – *La flor de mi secreto* („Mano paslapties gėlė“)
* 1997 – *Carne trémula* („Virpantys kūnai“)
* 1999 – *Todo sobre mi madre* („Viskas apie mano mamą“) – Oskaras už geriausią filmą užsienio kalba
* 2002 – *[[Hable con ella]]* („Pasikalbėk su ja“) – Oskaras už geriausią originalų scenarijų
* 2004 – *La mala educación* („Blogas auklėjimas“)
* 2006 – *Volver* („Sugrįžimas“) – Kanų festivalio apdovanojimas už geriausią scenarijų
* 2011 – *La piel que habito* – („Oda, kurioje gyvenu“).
* 2013 – *Los amantes pasajeros*("Aš tokia susijaudinusi).
Goran Bregović

**Goranas Bregovičius** (*Горан Бреговић, Goran Bregović*; g. 1950 m. kovo 22 d. Sarajeve) – garsus Balkanų kompozitorius ir muzikantas, gerai žinomas ir likusioje Europoje. Buvusios roko grupės *Bijelo Dugme* narys, Emiro Kusturicos filmų kompozitorius ir aktorius.

Nors į Bregovičių pretenduoja kelios tautos pats save jis laiko jugoslavu (tėvas – kroatas, motina – serbė). Gyvena su žmona bosne ir 3 vaikais Paryžiuje.

Bregovičiaus muzikinėse kompozicijose ryškūs čigoniški ir balkaniški muzikos motyvai. Viena garsiausių jo sukurtų melodijų – *Ederlezi* (iš filmo „Čigonų laikai“), skamba ir filme „Boratas“.

## Filmogarfija
Filmai, kuriems muziką kūrė G. Bregovičius:
* 1977 – *Leptirov oblak* – Režisierius: Zdravko Randić
* 1979 – *Lične stvari* – Režisierius: Aleksandar Mandić
* 1988 – *[[Time of the Gypsies]]* (Dom za vešanje) – Režisierius: Emir Kusturica
* 1989 – *Kuduz* – Režisierius: Ademir Kenović
* 1990 – *Gluvi barut* – Režisierius: Bahrudin Čengić
* 1991 – *Das Serbische Mädchen* – Režisierius: Peter Sehr
* 1991 – *Mala* – Režisierius: Predrag Antonijević
* 1991 – *Čaruga* – Režisierius: Rajko Grlić
* 1993 – *[[Arizonos svajonė|Arizona Dream]]* – Režisierius: Emir Kusturica
* 1993 – *Toxic Affair* – Režisierius: Philoméne Esposito
* 1993 – *La Nuit sacrée* – Režisierius: Nicolas Klotz
* 1993 – *La Nombril du monde* – Režisierius: Ariel Zeitoun
* 1994 – *[[Karalienė Margo (filmas)|Queen Margot]]* – Režisierius: Patrice Chéreau
* 1995 – *[[Požemis|Underground]]* – Režisierius: Emir Kusturica
* 1997 – *Shekvarebuli kulinaris ataserti retsepti* – Režisierė: Nana Džordžadzė
* 1997 – *The Serpent’s Kiss* – Režisierius: Philippe Rousselot
* 1997 – *XXL* – Režisierius: Ariel Zeitoun
* 1998 – *Train of Life* – Režisierius: Radu Mihaileanu
* 1999 – *The Lost Son* – Režisierius: Chris Menges
* 1999 – *Tuvalu* – Režisierius: Veit Helmer
* 2000 – 27 Missing Kisses – Režisierė: Nana Džordžadzė
* 2000 – *Je li jasno prijatelju?* – Režisierius: Dejan Ačimović
* 2002 – *Music for Weddings and Funerals* – Režisierius: Unni Straume
* 2005 – *The Turkish Gambit* (Турецкий гамбит) – Režisierius: Dzhanik Faiziyev
* 2005 – *I Giorni Dell' Abbandono* – Režisierius: Roberto Faenza
* 2006 – *Karaula* – Režisierius: Rajko Grlić
* 2006 – *Le Lièvre de Vatanen* – Režisierius: Marc Rivière
* 2007 – *Fly by Rossinant* – Režisierius: Jacky Stoév
* 2008 – *[[Mustafa (filmas)|Mustafa]]* – Režisierius: Can Dündar
* 2011 – *[[Baikonur]]* – Režisierius: Veit Helmer

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Seivai

**Séivai** (lenk. *Sejwy*) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Punsko valsčiuje, Seinų apskrityje, Palenkės vaivadijoje. 44 % gyventojų – lietuviai. (1984)  Į Seivus įjungtas buvęs Naujųjų Seivų kaimelis. Vaivadijos kelias  Suvalkai – Seinai ir valsčiaus kelias Bokšiai – Užvidugirių Būda (buvęs senovinis kelias iš Lazdijų į pietinę Prūsiją).

## Istorija
Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei. Seivų dvaras, piremąkart minimas 1535 m., tąkart priklausė Radviloms. Seivai buvo seniūnijos, 1800-1807 m. ekonomijos ir iki Antrojo pasaulinio karo Seivų valsčiaus centras. 1907 m. birželio 30 d. Seivuose susirinkę 500 žmonių kartu giedojo Tautišką giesmę ir žiūrėjo saviveiklininkų spektaklį. Po Pirmojo pasaulinio karo dvaras išdalintas lenkų legionieriams. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. Pagal 1921 m. lenkų valdžios atliktą gyventojų surašymą kaime gyveno 63 žmonės, iš kurių 64 lenkai, 4 rusai, 3 vokiečiai ir 12 lietuvių. 1975-1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.

## Žymūs žmonės:
* Birutė Jonuškaitė (g. 1959 m.) – rašytoja
* Alicija Sitarskienė (g. 1953 m.) – poetė ir publicistė

## Išnašos

## Literatūra
Tarybų Lietuvos enciklopedija, 3t, Vyriausioji Enciklopedijų Redakcija, Vilnius, 1987, 623 psl.

## Nuorodos

* Kaimo geografinė padėtis Punsko valsčiuje 
* Kaimo vaizdai 
* Kaimas žemėlapyje
Hektaras

**Hektaras** (**ha**) – ploto matavimo vienetas, lygus 10 000 m² (100 m x 100 m), 100 arų arba 0,01 km².

Hektaras nėra šiuolaikinės metrinės sistemos vienetas, tačiau dažnai naudojamas žemės plotui skaičiuoti.

## Taip pat skaitykite
* aras
* hekto-
* Akras
## Šaltiniai
Medlaipės

**Medlaipės** (*Dendrobates*) – medlaipinių (*Dendrobatidae*) šeimos varliagyvių gentis.

## Rūšys
**[[Dendrobates auratus]]*
**[[Dendrobates azureus]]*
**[[Dendrobates leucomelas]]*
**[[Dendrobates nubeculosus]]*
**[[Dendrobates tinctorius]]* 
**[[Dendrobates truncatus]]*


Image:Dendrobates.auratus.7039.jpg|Spalvingoji medlaipė (*Dendrobates auratus*)
Image:Yellow-banded.poison.dart.frog.arp.jpg|*[[Dendrobates leucomelas]]*
Image:Dendrobates.tinctorius.7037.jpg|Dėmėtoji medlaipė (*Dendrobates tinctorius*)
Kralevas

**Kralevas** () – miestas Serbijoje, apie 40 km į pietvakarius nuo Kragujevaco, Ibaro kairiajame krante, netoli jo santakos su Vakarų Morava. Raškos apygardos centras. 82,8 tūkst. gyventojų (2002 m.).
 
Šalia miesto yra Žičos vienuolynas, kuriame karūnuoti 6 iš 7 Serbijos karalių. Vienuolynas pastatytas 1210 m., bizantiško stiliaus.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Užicė

**Užicė** – miestas vakarinėje Serbijoje, Džetinios upės slėnyje, kalnų apsuptyje. Zlatiboro apygardos centras. Išvystyta metalurgijos, metalo apdirbimo, tekstilės pramonė.

## Istorija

### Senovė
Vieni seniausių Užicės regiono gyventojų buvo ilyrai, partinių ir autariatų gentys. Visame regione randami jų kapai. Vėliau regionas buvo užimtas Romos ir prijungtas prie Dalmatijos provincijos.

### Viduramžiai ir Osmanų valdymas
Viduramžiais į regioną ėmė keltis slavų gentys, iš Baltosios Serbijos atsikėlė serbai. Miestas žinomas nuo XII a. 1463 m. Užicę užėmė Osmanų imperija ir miestas priklausė Belgrado pašalukui, kol 1807 m. buvo išvaduotas Serbijos armijos per Pirmąjį serbų sukilimą.

### Užicės respublika
1941 m. Užicė buvo trumpai egzistavusios partizanų, kovojusių prieš nacius, sudartytos Užicės respublikos sostine.

## Sportas
* FK Sloboda Užice (futbolas)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė