open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Būdviečio seniūnija

**Būdviečio seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Lazdijų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Dzūkijos etnografiniame regione. Centras – Dzūkai.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi pasienyje su Lenkija šiaurės–pietų kryptimi. Miškai yra šiaurinėje, rytinėje ir pietinėje dalyje. Šiaurine dalimi praeina Šeštokų–Suvalkų geležinkelis.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje buvusios Būdviečio apylinkės. Maždaug iki 2010 m. centras buvo Aštrioji Kirsna, vėliau – Dzūkai.

|-
| 2001-04  || || 1458 || 30 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 61 || 1385 || 29 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1061 || 29 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 29 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 883 || 22 kaimai
|}

## Seniūnai
* Arūnas Kundrotas, ~2010 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aštrioji Kirsna, k. || 60 || 60
|-
| Bielėnai, k. || 18 || 25
|-
| Bilvyčiai, k. || 10 || 17
|-
| Būdvietis, k. || 144 || 171
|-
| Bulotiškė, k. || || 5
|-
| Burbiškiai, k. || || 1
|-
| Dainavėlė, k. || 32 || 32
|-
| Derviniai, k. || 36 || 37
|-
| Dzūkai, k. || 150 || 160
|-
| Filicijanavas, k. || || 0
|-
| Gurčiškė, k. || || 6
|-
| Inkištai, k. || || 0
|-
| Jaseniauka, k. || || 1
|-
| Kelmaičiai, k. || || 10
|-
| Kybartai, k. || || 5
|-
| Mastauka, k. || || 0
|-
| Natalina, k. || || 2
|-
| Pagrūdai, k. || 24 || 23
|-
| Paliūnai, k. || 69 || 89
|-
| Papartėliai, k. || 64 || 96
|-
| Strumbagalvė, k. || 79 || 101
|-
| Varnakampis, k. || || 7
|-
| Vidzgailai, k. || 115 || 141
|-
| Vilkakarčemė, k. || || 0
|-
| Vilkinyčia, k. || || 0
|-
| Vingrėnai, k. || || 10
|-
| Virbalai, k. || 29 || 33
|-
| Vosyliškė, k. || || 0
|-
| Zelionka, k. || 18 || 29
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 6 seniūnaitijos:
* **Aštriosios Kirsnos** seniūnaitija: Aštriosios Kirsnos k., Dzūkų k., Paliūnų k.
* **Būdviečio** seniūnaitija: Bilvyčių k., Būdviečio k., Gurčiškės k., Inkištų k., Mastaukos k., Papartėlių k., Varnakampio k.
* **Dainavėlės** seniūnaitija: Bulotiškės k., Dainavėlės k., Jaseniaukos k., Kelmaičių k., Vilkakarčiamės k., Vilkinyčios k.
* **Strumbagalvės** seniūnaitija: Kybartų k., Strumbagalvės k., Vosyliškės k.
* **Vidzgailų** seniūnaitija: Dervinių k., Natalinos k., Pagrūdų k., Vidzgailų k., Zelionkos k.
* **Virbalų** seniūnaitija: Bielėnų k., Burbiškių k., Filicijanavo k., Vingrėnų k., Virbalų k.

## Šaltiniai
Devynduoniai

**Devynduoniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurėje, 7 km į rytus nuo Gudžiūnų, prie Liaudės upės. Seniūnaitijos centras. Keliai į Surviliškį, Pociūnėlius, Gudžiūnus, Žibartonius.

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas iš pavardės *Devynduonis*. 1738 m. tokia minima Krakių bažnyčios metrikoje (*Iosephus Dewindonis*). Pavardė sudaryta iš žodžių *devyni̇̀* ir *dúona*. Jos prasmė neaiški. Rytas Tamašauskas spėja, kad *devynduoniu* galimai vadinta devintoji derliaus dalis, atiduodama valdovui arba iš anksto nustatyti devyni mokesčio vienetai. Dūriniai su žodžiu *devyni* lietuvių kalboje populiarūs, tarp jų esama ir pavardžių (pvz., *Devyndūris, Devyndoris*), vietovardžių (*Devynvalakiai, Devynbalsiai, Devynakiai* ir kt.).

## Istorija

Devynduoniai (*Девиндунвы*) minimi nuo 1581 m., tada buvo Liaudies lauke. 1593 m. čia buvo 8 valakai dirbamos žemės.

XX a. pr. Devynduoniai pateko į Šiaulių apskrities Skėmių valsčių. Stovėjo katalikų koplyčia (Surviliškio parapija). Neilgą laiką Devynduonių apylinkės centras. Tarybiniais metais buvo „Žemaitės“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

* Kaime gimė ir palaidotas žymus lituanistas, lietuvių literatūros istorikas, habilituotas daktaras Jurgis Lebedys (1913–1970).
* Kaime gimė veterinarė, mokslų daktarė Albina Aniulienė (1956–).

## Šaltiniai
Krosnos seniūnija

**Krosnos seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Lazdijų rajono savivaldybės šiaurėje, Dzūkijos etnografiniame regione. Centras – Krosna.

## Geografija

Tai šiauriausia ir mažiausia iš visų kaimiškųjų seniūnijų Lazdijų rajone. Priešingai nei kitose rajono seniūnijose, Krosnos seniūnijoje plyti lygumos (Šešupės žemuma), aukščiau (iki 147 m) yra tik pietrytiniame pakraštyje, kur paviršius kyla į Sūduvos aukštumą. Teritorija yra Šešupės baseine. Svarbiausios upės (Kiaulyčia, Sūrava) teka į Žuvinto palias, kur nuteka Dovinėn. Ežerų nėra, tik vakaruose siekia Žaltyčio pakraštį. Būdingi kultūriniai kraštovaizdžiai, nedidelių miškų esama pietryčiuose.

Pro seniūniją eina Šeštokų–Alytaus geležinkelis, plentai , , .

## Istorija

Sudaryta 1995 m. iš buvusios Krosnos apylinkės. 2002 m. patvirtintas Krosnos herbas, kurį naudoja ir seniūnija. 

|-
| 2001-04  || || 1129 || 1 miestelis (Krosna), 11 kaimų
|-
| 2009-09-01  || 42 || 1100 || 1 miestelis, 11 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 918 || 1 miestelis, 11 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 11 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 692 || 1 miestelis, 11 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Birsčiai, k. || 128 || 155
|-
| Grabauka, k. || 28 || 30
|-
| Krasenka, k. || 34 || 18
|-
| Krosna, mstl. || 244 || 330
|-
| Naujavalakiai, k. || || 5
|-
| Olendrai, k. || || 13
|-
| Pėdiškiai, k. || 13 || 25
|-
| Ramanavas, k. || 92 || 139
|-
| Saltininkai, k. || 35 || 40
|-
| Tūriškiai, k. || 23 || 43
|-
| Vartai, k. || 80 || 113
|-
| Vytautiškė, k. || || 7
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Pietų** seniūnaitija: Krasenkos k., Krosnos mstl., Tūriškių k.
* **Rytų** seniūnaitija: Birsčių k., Grabaukos k., Saltininkų k., Vytautiškės k.
* **Vakarų** seniūnaitija: Naujavalakių k., Olendrų k., Pėdiškių k., Ramanavo k., Vartų k.

## Šaltiniai
Kučiūnų seniūnija

**Kučiūnų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Lazdijų rajono savivaldybės pietvakariuose, Dzūkijos etnografiniame regione, pasienyje su Lenkija. Centras – Kučiūnai.

## Geografija

Kučiūnų seniūnija yra rajono vakaruose, Lenkijos pasienyje, išsidėsčiusi šiaurės–pietų kryptimi. Būdingi labai kalvoti Sūduvos aukštumos kraštovaizdžiai, iškylantys iki 150–160 m, kiek žemesnė ir lygesnė pietinė dalis. Telkšo keletas didokų ežerų: Galstas, Zapsys, Akmenių ežeras, Veisiejis, Seliovinis, Balandis, Zapselis, Ragožė, Dabotis ir kt. Pagrindinės upės – Zapsė, Alna (Baltosios Ančios baseinas). Pietinė dalis miškinga (Kapčiamiesčio giria), šiaurinėje – pievos, dirbami laukai.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Kučiūnų apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 893 || 13 kaimų
|-
| 2005 m. || || 907 ||
|-
| 2009-09-01  || 66 || || 13 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 805 || 13 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 13 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 639 || 10 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Akmeniai, k. || 98 || 121
|-
| Aradninkai, k. || || 11
|-
| Briniai, k. || || 3
|-
| Kalėdiškiai, k. || 12 || 16
|-
| Kaženiai, k. || 18 || 11
|-
| Kučiūnai, k. || 213 || 273
|-
| Miškiniai, k. || 227 || 286
|-
| Pazapsiai, k. || 35 || 57
|-
| Pieniuočė, k. || || 0
|-
| Puodžiškė, k. || 20 || 18
|-
| Saločiai, k. || || 0
|-
| Sapiegiškiai, k. || 11 || 9
|-
| Zelionka, k. || || 0
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 2 seniūnaitijos:
* **Kučiūnų** seniūnaitija: Aradninkų k., Brinių k., Kalėdiškių k., Kaženių k., Kučiūnų k., Pazapsių k., Puodžiškės k., Sapiegiškių k.
* **Miškinių** seniūnaitija: Akmenių k., Miškinių k., Pieniuočės k., Saločių k., Zelionkos k.

## Šaltiniai
Aštrioji Kirsna

**Aštrioji Kirsna** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Lazdijų, 4 km nuo Rudaminos, šalia kelio , prie Visgailės aukštupio. Aštriosios Kirsnos seniūnaitijos centras. Aštriąja Kirsna paprastai vadinama visa gyvenviečių santalka, kurią administraciškai sudaro dar Dzūkai ir Paliūnai.

Yra biblioteka, išlikęs dvaro pastatų ansamblis ir parkas (žinomas nuo XVI a.).

## Etimologija

Aštrioji Kirsna – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Kirsnos upelio vardo. Žodis *Aštrioji* – iš lenkiško dvaro pavadinimo *Ostrów* („sala“).

## Istorija
Kaimas žinimas nuo 1576 m.

XIX a. pab. Aštriosios Kirsnos dvaras priklausė Gavronskiams, turėjo 9160 margų žemės, jam priklausė 5 palivarkai. Dvare veikė kalkinė, plytinė, spirito varykla, malūnas, lentpjūvė. XIX a. pab. dvaras pateko į Kalvarijos apskrities Rudaminos valsčių ir parapiją. 1922 m. dvaras išparceliuotas, paliktas 320 ha jo centras. 1927–1944 m. dvaro rūmuose buvo įsikūrusi žemesnioji žemės ūkio mokykla.

LTSR laikais buvo Aštriosios Kirsnos daržovių sėklininkystės tarybinio ūkio gyvenvietė. Buvo žuvivaisos tvenkiniai. Veikė felčerių ir akušerių punktas (nuo 1953 m.), zoniniai kultūros namai, biblioteka, paštas. Buvo Aštriosios Kirsnos mokykla (1950–1951 m. pradinė, 1951–1957 m. septynmetė, vėliau vidurinė).

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Alksnėnai (Kėdainiai)

**Alksnėnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, prie Kruosto upės, 4 km į vakarus nuo Miegėnų. Seniūnaitijos centras. Keliai į Pilionius, Dotnuvą, Miegėnus.

## Istorija

Tarybiniais metais buvo „Nemuno“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė. 1954–1963 m. buvo Alksnėnų apylinkės centras.

1993 m. pastatytas Vytauto paminklas (ąžuolinis biustas ant stovo) buvusios Vytauto Didžiojo vardo pradinės mokyklos kiemelyje.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės

Alksnėnuose gimė:
* Ivanas Lubianojus (1909–1985), karininkas, TSRS didvyris.

## Šaltiniai
Noragėlių seniūnija

**Noragėlių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Lazdijų rajono savivaldybės rytuose, Dzūkijos etnografiniame regione, į rytus nuo Lazdijus. Centras – Noragėliai.

## Geografija

Seniūnija yra rytiniame rajono pakraštyje, kairiajame Nemuno krante. Dauguma miškų plyti pietinėje ir rytinėje dalyje. Šiaurės vakariniu pakraščiu eina kelias .


Noragėlių_sen.,_Lithuania_-_panoramio_(2).jpg | Krikštonių apylinkės
Noragėlių sen., Lithuania - panoramio (14).jpg | Seiliūnų apylinkės


## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Noragėlių apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 1337 || 18 kaimų
|-
| 2009-09-01  || 60 || 1295 || 18 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 1018 || 18 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 18 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 776 || 16 kaimų
|}

## Seniūnai
* Irena Uleckienė, ~2010 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Buciniškė, k. || || 1
|-
| Dubravai, k. || || 4
|-
| Ginčionys, k. || 55 || 64
|-
| Gudonys, k. || 51 || 72
|-
| Juozapavičiai, k. || 42 || 58
|-
| Krikštonys, k. || 189 || 228
|-
| Kučiuliškė, k. || || 0
|-
| Makariškė, k. || || 6
|-
| Mangarotas, k. || 15 || 21
|-
| Mankūnėliai, k. || 56 || 87
|-
| Noragėliai, k. || 72 || 108
|-
| Onciškiai, k. || 34 || 43
|-
| Raičiai, k. || 14 || 41
|-
| Seiliūnai, k. || 113 || 146
|-
| Seirijočiai, k. || 77 || 85
|-
| Šlapikai, k. || || 1
|-
| Vosbūčiai, k. || 38 || 39
|-
| Žilvičiai, k. || 11 || 14
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Krikštonių** seniūnaitija: Buciniškės k., Dubravų k., Gudonių k., Krikštonių k., Kučiuliškės k., Makariškės k., Mangaroto k., Šlapikų k., Žilvičių k.
* **Noragėlių** seniūnaitija: Ginčionių k., Juozapavičių k., Noragėlių k., Onciškių k., Vosbūčių k.
* **Seiliūnų** seniūnaitija: Mankūnėlių k., Raičių k., Seiliūnų k., Seirijočių k.

## Šaltiniai
Šventežerio seniūnija

**Šventežerio seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Lazdijų rajono savivaldybės viduryje, Dzūkijos etnografiniame regione, į rytus nuo Lazdijų. Centras – Šventežeris.

## Geografija

Seniūnija užima 13 092 ha plotą, ji yra Sūduvos aukštumos vakaruose, ypač kalvotame krašte (iškilęs Šventežerio–Seirijų kalvagūbris). Gausu ežerų: telkšo Dusia, Babrų ežeras, Teizų ežeras, Paliūnų ežeras, Prapuntas, Šventežerio ežeras, Baltabalė, Teizininkų ežeras, Gadeika, dar keletas smulkių ežerėlių. Upeliai trumpi, teka daugiausia į ežerus (į Dusią teka Sutrė, Šventupė, išteka Šešupės intakas Dovinė).

Vyrauja kultūriniai kraštovaizdžiai (pievos, ganyklos, dirbami laukai). Miškų yra prie Dusios, pietvakariuose (Trako–Mikyčių miškas). Šiaurės rytinė seniūnijos pusė patenka į Metelių regioninį parką. Per seniūniją eina kelias .


Šventežerio apylinkės.JPG | Šventežerio apylinkių kraštovaizdis ties Burakavu
Babrai, 1.JPG | Babrų kaimas ir ežeras
Teizų sen., Lithuania - panoramio (18).jpg | Vieškelis ties Znica


## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Šventežerio apylinkės. XXI a. pradžioje keli kaimai perimti iš Šlavantų seniūnijos. 2016 m. sausio 1 d. prijungta Teizų seniūnija. 2017 m. Lazdijų seniūnijai perduoti Verstaminai, Gurčiškė, Kurdimakščiai, Kamenka, Murgai, Lozarka, Papečiai ir Pagiriai.

|-
| 2001-04  || || 1034 || 1 miestelis (Šventežeris), 9 kaimai, 3 kaimų dalys
|-
| 2005 m. || || 1148 ||
|-
| 2009-09-01  || 46 || || 1 miestelis, 11 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 919 || 1 miestelis, 11 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 39 kaimai
|-
| 2021 m.  || 131 || 1521 || 1 miestelis, 29 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Babrai, k. || 36 || 47
|-
| Babrauninkai, k. || 20 || 33
|-
| Bakšiai, k. || || 4
|-
| Barčiai, k. || 73 || 102
|-
| Burakavas, k. || 17 || 20
|-
| Ežerėliai, k. || 24 || 38
|-
| Giraitė, k. || 22 || 43
|-
| Janėnai, k. || 108 || 107
|-
| Marinka, k. || || 4
|-
| Mikyčiai, k. || 149 || 217
|-
| Padusys, k. || || 11
|-
| Petravičiai, k. || 26 || 41
|-
| Prapuntai, k. || 20 || 24
|-
| Prelomčiškė, k. || || 13
|-
| Pryga, k. || 48 || 55
|-
| Raistai, k. || || 0
|-
| Randiškė, k. || 22 || 30
|-
| Sabinavas, k. || || 10
|-
| Seimeniškiai, k. || 72 || 87
|-
| Skovagaliai, k. || 28 || 38
|-
| Staigūnai, k. || || 10
|-
| Stebuliai, k. || 113 || 135
|-
| Straigiai, k. || 81 || 89
|-
| Sutrė, k. || || 1
|-
| Šventežeris, k. || 55 || 72
|-
| Šventežeris, mstl. || 262 || 295
|-
| Teizai, k. || 226 || 288
|-
| Teizininkai, k. || 59 || 75
|-
| Vaideliotai, k. || || 7
|-
| Zebrėnai, k. || || 7
|-
| Znica, k. || || 2
|-
| Žališkė, k. || 11 || 9
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Mikyčių** seniūnaitija: Ežerėlių k., Mikyčių k., Prapuntų k., Raistų k.
* **Straigių** seniūnaitija: Babrų k., Janėnų k., Straigių k., Sutrės k., Žališkės k.
* **Šventežerio** seniūnaitija: Burakavo k., Šventežerio k., Šventežerio mstl.

## Šaltiniai
Teizų seniūnija

**Teizų seniūnija** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Lazdijų rajono savivaldybės viduryje. Centras – Teizai.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Teizų apylinkės. 2016 m. sausio 1 d. seniūnija panaikinta, jos teritorija perduota Šventežerio seniūnijai.

|-
| 2001-04  || || 1782 || 29 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || || 1639 || 28 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1361 || 28 kaimai
|}

## Seniūnai
* Rima Didžiūnienė, ~2010 m.

## Gyvenvietės

2001 m. seniūnijoje buvo šios gyvenvietės:

* Babrauninkai, k. 
* Bakšiai, k. 
* Barčiai, k. 
* Giraitė, k. 
* Gurčiškė, k. 
* Kamenka, k. 
* Kurdimakščiai, k. 
* Lozarka, k. 
* Marinka, k. 
* Murgai, k. 
* Padusys, k. 
* Pagiriai, k. 
* Papečiai, k. 
* Petravičiai, k. 
* Prelomčiškė, k. 
* Pryga, k. 
* Randiškė, k. 
* Rimietis, kd. 
* Sabinavas, k. 
* Seimeniškiai, k. 
* Skovagaliai, k. 
* Staidarai, k. 
* Staigūnai, k. 
* Stebuliai, k. 
* Šventežeris, kd. 
* Teizai, k. 
* Teizininkai, k. 
* Vaideliotai, k. 
* Verstaminai, k.
* Zebrėnai, k. 
* Znica, k. 


## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Barčių** seniūnaitija: Barčių k., Teizininkų k., Vaideliotų k., Zebrėnų k.
* **Stebulių** seniūnaitija: Babrauninkų k., Marinkos k., Padusio k., Prelomciškės k., Prygos k., Seimeniškių k., Skovagalių k., Stebulių k.
* **Teizų** seniūnaitija: Bakšių k., Giraitės k., Petravičių k., Sabinavo k., Staigūnų k., Teizų k.
* **Verstaminų** seniūnaitija: Gurčiškės k., Kamenkos k., Kurdimakščių k., Lozarkos k., Murgų k., Papečių k., Randiškės k., Rimiečio k., Verstaminų k., Znicos k.

## Šaltiniai
Konflikto teorija

**Konflikto teorija** – socialinės psichologijos mokslo sritis, kurioje tiriama konfliktai tarp atskirų socialinių grupuočių, taip pat tarp individo ir grupės. Teigiama, kad konfliktą autoritarinėje struktūroje, su būdingais diktato ir autoritarinio mąstymo atributais, paprastai laimi aukštesnes administracines pareigas užimantis arba aukštesnį statusą turintis konfliktuotojas. Konfliktui išėjus iš struktūros vidaus gali lemti juridiniai konflikto aspektai. Konfliktai paprastai yra neišvengiami besiformuojančiose socialinėse grupėse, bendrijose, kol nusistovi tam tikra hierarchija, išsiaiškinamos pozicijos ir vertybės, nusakoma tvarka. Pozityvi konflikto pusė – bendruomenės ar grupės raida, konstruktyviai išsprendžiant esminius prieštaravimus, negatyvi – konflikto dalyvių energijos sąnaudos, patiriamos emocinės traumos, kintantis socialinis statusas. Vengiant konfliktų yra itin svarbūs vertybių bendrumas, vidaus taisyklių, netgi procedūrinių apibrėžtumas ir aiškumas, demokratinės nuostatos bei taikdariai, geranoriškumas.
Paberžė (Kėdainiai)

**Paberžė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurėje, 32 km į šiaurę nuo Kėdainių. Stovi medinė Paberžės Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia (pastatyta 1859 m.), klebonija, varpinė, buvusi špitolė, viena kita sodyba. Šalia bažnyčios buvusiame Paberžės dvare veikia 1863 m. sukilimo muziejus, pastatytas koplytstulpis A. Mackevičiui atminti. Parke priešais dvaro rūmus supiltas sukilėlių atminimo pilkapis. Sukilimo aukų kapinės (Paberžės kapinės).

## Geografija

Kaimas įsikūręs prie Liaudės upės (Nevėžio intako) ir Nykio upelių santakos. Apylinkėse yra Paberžės kraštovaizdžio draustinis.

## Istorija

XVIII a. Paberžė priklausė baronui Šilingui, kuris čia 1793 m. pasistatė dvarą, 1787 m. pastatydino medinę Švč. Mergelės Marijos apsilankymo bažnyčią, kuri netrukus sudegė. Vėliau tas pats dvarininkas kažkur nupirko ir atvežė naują bažnyčią (pastatyta sudegusios bažnyčios vietoje 1858 m.). Sukilimui pralaimėjus, ištremtas jam prijautęs Šilingas. Jo dvarą kaip dovaną gavo caro valdininkas Tichejevas. Šis įsteigė mokyklą. Joje mokiniai buvo maitinami nemokamai. Prieš pat Pirmąjį Pasaulinį karą Tichejevas sumanė parduoti Paberžę. Pirkti leido buvusiems dvaro baudžiauninkams lietuviams, o ne kolonistams rusams (priešingai nei reikalavo caro valdžia).

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Mackevičius (1828–1863), kunigas, 1856–1863 m. Paberžės filialistas, vienas 1863 m. sukilimo vadų; pirmasis suorganizavęs apie 250 sukilėlių būrį, 1863 m. kovo 20 d. bažnyčioje perskaitė Sukilėlių manifestą ir pats išėjo kovoti į apylinkių miškus. Gruodžio mėn. caro valdžios suimtas ir Kaune pakartas.
* Algirdas Mykolas Dobrovolskis, žinomas kaip Tėvas Stanislovas (1918–2005), kunigas, vienuolis kapucinas, 1966–2005 m. gyvenęs ir dirbęs Paberžėje, klebonijoje ir šalia esančioje klėtelėje įkūręs bažnytinių rūbų ir meno kūrinių muziejų.
* Vincas Svirskis (1830–1916), liaudies skulptorius, apylinkėse pradėjęs menininko kelią (Krutonių kaime stovi pirmasis jo koplytstulpis, 1863 m.).
* Liucija Sereikaitė-Juozonienė (1926–2011), fizikė.

Paberžę ir A. Mackevičiaus vadovaujamą sukilimą romane „Sukilėliai“ aprašė Vincas Mykolaitis-Putinas.

## Galerija

Paberžės sukilėlių kapai.JPG|Sukilėlių kapai
Paberžės muziejus.JPG|Sukilimo muziejus
Liaudė1.JPG|Liaudė Paberžėje
Paberžės (Kėdainių r.) kapinės.JPG|Paberžės kapinės


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Miesteliai.lt informacija 
* Apie Paberžę
Šeštokų seniūnija

**Šeštokų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Lazdijų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Dzūkijos etnografiniame regione. Centras – Šeštokai.

## Geografija

Didesnioji seniūnijos dalis yra Šešupės žemumoje, tačiau pietvakarinė ir rytinė dalys labai kalvotos (Sūduvos aukštuma), iškyla iki 191 m (Kalniškės miške). Stūkso Maišymų piliakalnis. Upės daugiausia priklauso Šešupės baseinui – Kirsna, Kiaulyčia, Krokšliaravis. Telkšo keletas smulkių ežerų (Rolių ežeras, Pakirsnių ežeras), ant Kiaulyčios sudarytas Birutos tvenkinys. Yra nedidelių pelkių. Miškų yra rytinėje dalyje (Kalniškės miškas).

Pagrindiniai seniūnijos keliai yra , , . Ties Šeštokais jungiasi Kazlų Rūdos–Šeštokų geležinkelis, Šeštokų–Alytaus geležinkelis ir Šeštokų–Suvalkų geležinkelis.

## Istorija

Šeštokų seniūnija sudaryta 1995 m. Šeštokų apylinkės pagrindu. 2002 m. patvirtintas Šeštokų herbas, kurį naudoja ir seniūnija. 2003 m. dalis kaimų perduota Lazdijų seniūnijai.

|-
| 2001-04  || || 2331 || 2 miesteliai (Šeštokai, Rudamina), 37 kaimai
|-
| 2009-09-01  || 89 || 2000 || 1 miestelis (Šeštokai), 27 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1674 || 1 miestelis, 27 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 27 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 1252 || 1 miestelis, 24 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Barava, k. || || 1
|-
| Biruta, k. || 31 || 42
|-
| Bludiškiai, k. || || 1
|-
| Būda, k. || || 1
|-
| Čėsniškė, k. || || 3
|-
| Delnica, k. || || 4
|-
| Delnickai, k. || || 9
|-
| Didžioji Kirsna, k. || 48 || 89
|-
| Ėgliškiai, k. || || 4
|-
| Gembašilis, k. || || 4
|-
| Gudeliškė, k. || || 12
|-
| Gumbeliai, k. || || 12
|-
| Išlandžiai, k. || || 0
|-
| Jukneliškė, k. || 99 || 115
|-
| Kirsnelė, k. || 39 || 79
|-
| Krosnėnai, k. || 43 || 60
|-
| Lopiškiai, k. || 10 || 16
|-
| Maišymai, k. || 23 || 53
|-
| Makaučiškė, k. || || 5
|-
| Mikniškiai, k. || 87 || 120
|-
| Naujoji Kirsna, k. || 141 || 156
|-
| Pakirsniai, k. || 50 || 54
|-
| Roliai, k. || 42 || 64
|-
| Smalininkai, k. || || 0
|-
| Šeštokai, k. || 18 || 12
|-
| Šeštokai, mstl. || 516 || 686
|-
| Šilėnai, k. || || 11
|-
| Tautrimai, k. || 57 || 61
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Birutos** seniūnaitija: Birutos k., Delnickų k., Krosnėnų k., Smalininkų k., Tautrimų k.
* **Centro** seniūnaitija: Delnicos k., Išlandžių k., Makaučiškės k., Šeštokų k., Šeštokų mstl.
* **Kirsnos** seniūnaitija: Baravos k., Būdos k., Didžiosios Kirsnos k., Ėgliškių k., Gembašilio k., Gudeliškės k., Naujosios Kirsnos k., Pakirsnių k., Rolių k., Šilėnų k.
* **Mikniškių** seniūnaitija: Bludiškių k., Čėsniškės k., Gumbelių k., Jukneliškės k., Kirsnelės k., Lopiškių k., Maišymų k., Mikniškių k.

## Šaltiniai
Šlavantų seniūnija

**Šlavantų seniūnija** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Lazdijų rajono savivaldybės vidurinėje dalyje, į rytus nuo Lazdijų. Centras – Avižieniai.

## Geografija

Seniūnijos pietvakariniame, pietiniame ir rytiniuose pakraščiuose driekėsi miškai, pagrindinis kelias ėjo pietvakarių–šiaurės rytų kryptimi. Didžiausias ežeras – Šlavantas, kiti – Spartas, Veliuonis, Morkavas. Dalis seniūnijos buvo Veisiejų RP teritorijoje.

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Šventežerio apylinkės. XXI a. pradžioje dalis kaimų perduota Seirijų seniūnijai, keli – Šventežerio seniūnijai. 2017 m. gruodžio 31 d. seniūnija panaikinta, jos teritorija priskirta Seirijų seniūnijai ir Veisiejų seniūnijai.

|-
| 2001-04  || || 1404 || 26 kaimai
|-
| 2009-09-01  || 45 || 830 || 14 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 590 || 14 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 14 kaimų
|}

## Seniūnai
* Ričardas Dulskas, 1995–2000 m.
* Julija Maziukienė, nuo 2000 m.

## Gyvenvietės

2001 m. seniūnijai priklausė šios gyvenvietės:

* Aleksiejiškė
* Avižieniai
* Babrai
* Bajoriškė
* Buteliūnai
* Demeniškiai
* Gegutė
* Kanaukai
* Mikabaliai
* Naujasodis
* Paliūnai
* Spartai
* Šlavantai
* Vabaliūnai


## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 2 seniūnaitijos:
* **Avižienių** seniūnaitija: Avižienių k., Demeniškių k., Mikabalių k., Vabaliūnų k.
* **Šlavantų** seniūnaitija: Aleksiejiškės k., Babrų k., Bajoriškės k., Buteliūnų k., Gegutės k., Kanaukų k., Naujasodžio k., Paliūnų k., Spartų k., Šlavantų k.

## Šaltiniai
Slapyvardis

**Slapyvardis** (**pseudonimas**) – vietoje tikrojo vardo naudojamas sugalvotas asmenvardis. Neretai vienas asmuo naudoja daugiau nei vieną slapyvardį. Jį gali sugalvoti pats asmuo, jį gali sukurti draugai, vadovai ar bendradarbiai. Kartais slapyvardis po kurio laiko tampa oficialiais vardu ir pavarde.

Slapyvardžiai gali būti *vienanariai* (vieno dėmens), *dvinariai* (imituoja vardą ir pavardę) bei *kelianariai*.

## Lietuvoje
LDK raštijoje slapyvardžiai pradėti XVI a. Pirmasis žinomas, bet neiššifruotas slapyvardis – *Deodatas Septenijus*, šiuo vardu pasirašyta 1529 m. I Lietuvos Statuto lotyniškoji Goštautų panegirika.

Slapyvardžiai plačiai naudoti spaudos draudimo metais, kai dauguma nelegalioje spaudoje rašiusiųjų autorių naudojo po keletą slapyvardžių. Kai kurie žymūs rašytojai ir visuomenės veikėjai ir jų slapyvardžiai:

* Simonas Daukantas – *Antons Dagys*, *J. Devinakis*, *Jonas Girdenis*, *Jonas Purvys*,* Jonas Ragaunis* ir kt.,
* Vincas Kudirka – *Kapsas*, *Paežerių Vincas*,
* Jonas Jablonskis – *Rygiškių Jonas*.

Dalis rašytojų geriau žinomi slapyvardžiais – Maironis, Žemaitė, Šatrijos Ragana, Salomėja Nėris, Juozas Baltušis, arba vardu, pavarde ir slapyvardžiu – Gabrielė Petkevičaitė-Bitė, Juozas Tumas-Vaižgantas, Vincas Mykolaitis-Putinas. Kartais vienu slapyvardžiu pasirašinėjo keli autoriai – Lazdynų Pelėda (seserys Sofija Pšibiliauskienė ir Marija Lastauskienė).

Daugumą iki 1917 m. vartotų lietuviškų slapyvardžių surinko ir iššifravo Vaclovas Biržiška, nemažai iššifravo Julius Būtėnas, Leonas Gudaitis, Antanas Alpis ir kiti.

## Internete
Didėjant interneto skvarbai Lietuvoje slapyvardžiai tapo labai populiarūs, ir dažnai naudojami interneto forumuose bei komentaruose, siekiant paslėpti savo tikrąjį vardą. Ilgainiui tai tapo sistemine yda ir naudojama asmeniniams ar rasistiniams įžeidinėjimams.

Slapyvardžiais piktnaudžiauja asmenys, provokuojantys tuščias diskusijas, kivirčus internetiniame bendravime, vadinami troliais.

## Literatūra
* Lietuviškieji slapyvardžiai: lietuviškos spaudos iki 1990 m. slapyvardžių sąvadas (sud. Jonas Mačiulis). – Vilnius: Lietuvos nacionalinė M. Mažvydo biblioteka, 2004. – ISBN 9955-541-28-8
** T. 1: Autoriai, 2004. – 363 p. – ISBN 9955-541-26-1
** T. 2: Slapyvardžių žodynas, 2004. – 1156 p. – ISBN 9955-541-27-X
* Apie lietuviškuosius slapyvardžius: straipsnių rinkinys (sud. Jonas Mačiulis). – Vilnius: Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka, 2008. – 220 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-541-96-7

## Nuorodos
* Slapyvardžiai – lietuvio sielos ir epochos prieštaravimų atspindys
Socialinė psichologija

**Socialinė psichologija** – mokslas tiriantis kaip atskiri individai priima, perduoda informaciją kitiems, kaip nuo to priklauso jų elgesys, kaip grupuojamasi apie bendras idėjas ar lyderius ir kokie procesai veikia grupuočių formavimąsi, jų raidą, bendradarbiavimą bei konfliktus su kitomis grupuotėmis. Socialinė psichologija remiasi sociologijos bei psichologijos žiniomis. Ji yra svarbi valdžios, teisėsaugos institucijoms, prognozuojančioms visuomenės raidą, politikams.

## Istorijos bruožai
Socialinė psichologija kaip mokslas susiformavo XX a. pradžioje. Ilgą laiką ji buvo bendrosios psichologijos dalis. Socialinės psichologijos istorijoje išskiriami trys etapai:

# Ikimokslinis VI a. pr. m. e. iki XIX a. vidurio. Problemos buvo iškeltos senovės graikų darbuose. Ypač išskiriamas individo ir visuomenės klausimas. Platono ir Aristotelio darbuose išryškėjo dvi priešingos nuomonės.
# Aprašomasis XIX a. antra pusė iki XX a. Šiame laikotarpyje išryškėjo tokios teorijos: **Tautų psichologija** – mokslas apie tautų dvasią, kuri yra nemažiau reali negu individo dvasia. **Masių psichologija** – daugelį visuomenėje vykstančių reiškinių galima pamėgdžioti. Jos pradžia laikoma Tardo knyga. **Instinktinė socialinės elgsenos teorija** – visa kas vyksta sąmonės sferoje priklauso nuo evoliucijos procese pasąmonėje susiklosčiusių instinktinių potraukių.
# Šiuolaikinė Socialinė psichologija. Ji prasidėjo XX a., kai buvo sėkmingai taikomi eksperimento metodai.

Socialinė psichologija tapo vyraujančia psichologijos šaka, nes jos žinios buvo reikšmingos gamybinio darbo analizavimui. Lietuvoje pirmasis socialinės psichologijos vadovėlis buvo išleistas 1979 m. A. Suslavičius „Socialinės psichologijos paskaitos“.

## Ryšys su kitais mokslais
Socialinė psichologija glaudžiai susijusi:

* Su bendrąja psichologija (dėsniai, elgesys ir pan.)
* Su sociologija (visuomenės egzistavimas)

## Nuorodos
* Five Social Psychology Essentials  (reikia registruotis)
* Socialinės psichologijos terminų žodynas
Liudvikas Janavičius

**Liudvikas Janavičius** (1859 m. rugsėjo 5 d. Lapkasiuose, Šiaulių raj. – 1902 m. gegužės 30 d. nusižudė Jakutske) – vienas pirmųjų socialdemokratų Lietuvoje.

## Biografija

1869–1876 m. mokėsi Šiaulių gimnazijoje, 1876–1880 m. – Vilniaus realinėje gimnazijoje, 1880–1883 m. – Petrovskio Razumovskio žemdirbystės ir miškų akademijoje Maskvoje, 1884 m. įstojo į Varšuvos universitetą.

Nuo 1880 m. – *Lenkijos socialistų bendrijos* narys, nuo 1881 m. – *Lenkijos ir Lietuvos socialistinės revoliucinės partijos* narys. 1881–1882 m. kartu su Jonu Šliūpu redagavo socialistinius atsišaukimus, 1882 m. vasarą rinko aukas politiniams kaliniams, 1883 m. organizavo Maskvos studentų visuotinę sąjungą.

1883 m. su Liudviku Varynskiu įkūrė „Proletariato“ partiją, jos pirmojo suvažiavimo Vilniuje dalyvis ir vienas iš partijos vadovų. Kartu su J. Šliūpu išvertė į lietuvių kalbą „Proletariato“ partijos „Manifestą artojams“. 1883 m. suėmus L. Varynskį tapo partijos vadovu.

Paveldėjęs dvaro dalį, gaunamomis pajamomis rėmė Georgijaus Plechanovo „Darbo išvadavimo grupę“. 1884 m. birželio 30 d. Varšuvoje suimtas, 1885 m. nuteistas 16 metų katorgos, 1886–1896 m. kalėjo Petro ir Povilo tvirtovėje Sankt Peterburge, Šliselburge, Kolymoje, 1897 m. balandžio mėn. ištremtas į Sibirą iki gyvos galvos. Kalėjimuose parašė prisiminimus apie Šiaulių gimnaziją, kalinio metus, 1892 m. išleido studiją „Lenkijos pramonės vystymosi bruožai“. Nukankintas ligų nusižudė.

### Daugiau

* V. Merkys, Liudvikas Janavičius.- Vilnius, 1964 m.
Spiritas

**Spiritas** – alkoholinis gėrimas, kuris gaunamas distiliuojant skystį, gautą fermentuojant angliavandenių turintį tirpalą, pagamintą iš grūdų, vaisių, daržovių, į kurį gali būti įdėta kvapiųjų medžiagų. Spiritai negali turėti mažiau kaip 35% etanolio.

Šiai gėrimų grupei nepriklauso nedistiliuoti fermentuoti gėrimai (alus, vynas, sakė, sidras).

Straipsnyje pateiktos apibrėžtys iš Lietuvos teisinių aktų. Kitose šalyse apibrėžtys skiriasi. Pvz., žodžiu  vadinami gėrimai turi nuo 35 iki 86% etanolio, o anglišku atitikmeniu  žymimi gėrimai turi nuo 20% etanolio.

## Spiritų rūšys
* *Grūdų spiritas* () – spiritinis gėrimas, turintis ne mažiau kaip 35 tūrio proc. etanolio, pagamintas distiliuojant suraugintą javų mentalą, turintis būdingą naudotų žaliavų suteiktos juslinės savybės. Mentalas gaminamas iš neskaldytų kviečių, miežių, avižų, rugių ar grikių grūdų su visomis grūdų sudedamosiomis dalimis. Grūdų spiritas gali būti gaunamas ir perdistiliuojant tokiu būdu gautą distiliatą. Grūdų spirite „Korn“ etanolio turi būti ne mažiau kaip 32 tūrio proc., o grūdų spirite „Kornbrand“ – ne mažiau kaip 37,5 tūrio proc.
* *Vyno spiritas* – turi ne mažiau kaip 37,5 tūrio proc. etanolio Jis gaminamas distiliuojant paprastą ar spirituotą vyną ar vyno distiliatą iki ne didesnės kaip 86 tūrio proc. etanolio koncentracijos.
* *Vynuogių išspaudų spiritas* – turi ne mažiau kaip 37,5 tūrio proc. etanolio. Gaminamas tiesiogiai distiliuojant suraugintas vynuogių išspaudas vandens garais arba prieš tai pridėjus vandens. Į išspaudas leidžiama pridėti vyno nuosėdų ir distiliuoti kartu su išspaudomis iki ne didesnės kaip 86 tūrio proc. etanolio koncentracijos. Iš vyno nuosėdų gautas etanolio kiekis negali viršyti 35 proc. viso etanolio kiekio gatavame produkte. Italijos gamybos vynuogių išspaudų spiritas gali būti vadinamas *[[grapa]]*.
* *Vaisių išspaudų spiritas* – turi ne mažiau kaip 37,5 tūrio proc. etanolio. Gaminamas distiliuojant raugintas vaisių (išskyrus vynuogių) išspaudas ar jų distiliatą iki ne didesnės kaip 86 tūrio proc. etanolio koncentracijos. Parduodant tokį spiritą etiketėje nurodomas vaisių pavadinimas, po kurio rašoma „išspaudų spiritas“. Panaudojus kelių skirtingų vaisių rūšių išspaudas, rašoma „vaisių išspaudų spiritas“.
* *Razinų spiritas* – turi ne mažiau kaip 37,5 tūrio proc. etanolio. Gaminamas distiliuojant alkoholinio rauginimo būdu sufermentuotą džiovintų vynuogių ekstraktą ir pasižymintis naudotų žaliavų aromatu bei skoniu.

## Nuorodos
Palydovas

**Palydovas** – bet koks gamtinis objektas, tam tikra orbita skriejantis apie kitą už save didesnį (astronominį) objektą – mėnuliai, kometos, asteroidai, žvaigždės ar galaktikos.

Saulės sistemoje yra šešios planetarinės palydovų sistemos, turinčios 205 žinomus gamtinius palydovus.

## Skirstymas
Anksčiau palydovai buvo skirstomi į gamtinius ir dirbtinius:
* Gamtiniai – mėnuliai, kometos, asteroidai, žvaigždė ar galaktikos,
* Dirbtiniai – žmogaus į palydovo orbitą paleisti kūnai (paprastai – kosminės stotys, ryšio įrenginiai ir pan.).

### Gamtiniai palydovai
Dabar kalbant apie palydovus dažniausiai turima galvoje mėnuliai – planetų palydovai (pvz., Žemės Mėnulis yra Žemės palydovas). Tačiau palydovo sąvoka yra santykinė. Planeta savo ruožtu yra žvaigždės palydovas. Palydovu gali būti ir dvinarės ar sudėtingesnės žvaigždžių sistemos dalis – mažesnės masės žvaigždė arba mažesnės masės galaktika, skriejanti apie masyvesnę.

Dauguma palydovų skrieja arti planetos pusiaujo plokštumos. Jų elipsines orbitas trikdo planetos nesferiškumas, kiti palydovai, žiedai, Saulė. Dauguma palydovų skrieja aplink planetas ta pačia kryptimi, kuria planetos skrieja aplink žvaigždę. Atvirkščia kryptimi skrieja dažniausiai maži ir nutolę palydovai (tokiais gali būti kadaise planetų traukos paveikti asteroidai). Daugumos didesnių ir artimesnių planetų palydovų apsisukimo apie ašį ir apskriejimo aplink planetą periodai sutampa – jie skrieja atsigręžę į planetą visada ta pačia puse. Palydovus taip suktis privertė planetos traukos potvyninės jėgos. Dėl šių jėgų palydovų nebūna labai arti planetos ir jie neturi savų palydovų.

### Dirbtiniai palydovai

Dirbtiniai palydovai gali būti labai įvairūs. Paprasčiausiu dirbtiniu palydovu tampa bet koks kietas kūnas, atsidūręs orbitoje (pvz., nuo kosminės stoties atsiskyrusi detalė, tarkime, varžtas). Tačiau paprastai dirbtiniais palydovais laikomi specialiai į orbitą paleisti įtaisai, o „netyčiniai“ palydovai laikomi kosmoso šiukšlėmis (taršos forma).

## Šaltiniai
Anglies monoksidas

**Anglies monoksidas**, cheminė formulė CO, yra bespalvės, bekvapės, beskonės, degios, paprastai lengvesnės už orą ir labai toksiškos dujos.

## Smalkės
Šnekamojoje kalboje anglies monoksidas kartais vadinamas „smalkėmis“.
Krosnyje esant aukštai temperatūrai bei deguonies trūkumui degančios medžiagos oksiduojasi ne iki galo.
Tokios sąlygos susidaro, pavyzdžiui, per anksti užstūmus krosnies sklendę.
Kartais išsiskiria balti bei aitraus kvapo dūmai kartu su anglies monoksidu, kuris neturi nei spalvos, nei kvapo.
Tiksliau būtų teigti, kad anglies monoksidas yra smalkių sudedamoji dalis.

## Gavimas
Laboratorijoje anglies monoksidas yra gaunamas skruzdžių rūgštį dehidratuojant (140 °C) koncentruota sulfato rūgštimi:
: HCOOH+ H2SO4 → CO + H2SO4·H2O

## Pirmoji pagalba
Ūmiai apsinuodijus anglies monoksidu, ligonį būtina kuo greičiau išnešti į gryną orą. Sunkiais atvejais reikia duoti deguonies ir karbogeno inhaliacijas arba 0,5-1,5 valandos patalpinti nukentėjusįjį į barokamerą ir tiekti deguonį 2-3 atmosferos slėgimu. Trinkant kvėpavimui ar jam sustojus, skirti kvėpavimo centrą dirginančius preparatus (pervitiną, lobeliną), atlikti dirbtinį kvėpavimą. Jei per 2-3 val. šios priemonės neduoda laukiamų rezultatų, taikytinas dalinis ar visiškas kraujo perpylimas.
Anglies monoksidas (smalkės) taip pat įkvepiamas ir rūkant tabaką.

## Saugumo technika
Apsinuodijimui anglies monoksidu išvengti svarbu tinkamas įrengimų ir aparatūros, dujų vamzdynų hermetizavimas, dujų mišinių su anglies monoksidu odoravimas, efektyvi vietinė vėdinimo sistema. Garažuose, mechaninėse dirbtuvėse dirbančių variklių išmetamų dujų pašalinimui būtina naudoti specialias žarnas, kurių vienas galas užmaunamas ant išmetimo vamzdžio, o antrasis – išvedamas į atvirą orą. Svarbu sekti, kad anglies monoksido koncentraciją darbo patalpų ore neviršytų leidžiamų ribų.

## Šaltiniai
Samsara

: *Apie filmą žr.: [[Samsara (filmas)]].*

**Samsara** ( – keliavimas, reinkarnavimas, žemiškų atgimimų ratas) – sąvoka, vartojama skirtingose rytietiškose žinojimo tradicijose: džainizme, budizme, hinduizme, sikhizme, kur jos aspektas – reinkarnacija, kurios pobūdį nulemia karma.

## Samsara budizme

„Būties cikliškumas“, susijusių atgimimų grandinė (gimimas, gyvenimas, mirtis), per kurią „būtybė“ eina įvairių egzistencijų metu. Atgimimų cikliškumui ar ratui yra būdingas kentėjimas, laikinumas ir neišmanymas. Ir „būtybė“ jame sukasi, kol neišsilaisvina ir neįžengia į nirvaną. „Būtybės“ įkalinimą samsaroje sąlygoja trys „nesveikos šaknys“ (*akušala*): pyktis (*dveša*), troškimas arba geidimas (*trišna*) ir neišmanymas (*avidja*). Atgimimo samsaroje pobūdį nulemia „būtybės“ karma.

Budistiškai suvokiama būtybė yra tiktai laikinoji, penkių elementų (skandhų) dermė, kuri yra tik šį mirksnį. (Apie tai dar žr. nesavastingumas).

*Samsara* dar turi ir siauresnių prasmių:
* Paprasta jutiminė būsena, kurios būdama būtybė yra supančiota neišmanymo, dualistinio suvokimo, karmos ir trikdančių emocijų; galima sakyti, samsara yra neišmanymo sinonimas.
* Kasdienė tikrovė ir jos nesibaigiančio nusivylimo ir kentėjimo tąsa, kuri yra kaip karmos pasekmė.

## Samsara hinduizme
Hinduistų gyvenimo koncepcija – tai nepaliaujama gyvybės tėkmė per daugelį egzistencijų. Būtent tai ir išreiškia samsaros samprata, ji nusako gyvenimo bangavimą nuo gimimo iki mirties ir vėl į naują gimimą. Samsara yra glaudžiai susijusi su karma. Karma nusako vienos egzistencijos poelgių padarinius, kurie pereina į kitą egzistenciją ir taip jai daro įtaką. Hinduistai trokšta mokšos, t. y. išsilaisvinimo iš šio nesustojančio žemiškų atgimimų ciklo – samsaros.

## Šaltiniai
Dumplūninė nikandra

**Dumplūninė nikandra** (*Nicandra physaloides*) – notreliažiedžių (*Lamiidae*) poklasio, bulvinių (*Solanaceae*) šeimos, monotipinės **nikandros**  (*Nicandra*) genties augalas.

Augalas 30-130 cm aukščio. Žiedai pavieniai, kotuoti, išaugę po vieną. Vaisius – 1,5-2 cm skersmens, ruda, sausa uoga, atsiverianti netaisyklingu plyšiu. Sėklos rudos, inkstiškos. Žydi liepos – rugsėjo mėn.

Lietuvoje retai auginamas kaip dekoratyvinis augalas darželiuose, kapinėse, gėlynuose.
Drignė

**Drignė** (*Hyoscyamus*) – notreliažiedžių (*Lamiidae*) poklasio bulvinių (*Solanaceae*) šeimos augalų gentis.

Gentyje yra šios rūšys:
* Baltoji drignė (*Hyoscyamus albus*)
* Juodoji drignė (*Hyoscyamus niger*)
* Svaigioji drignė (*Hyoscyamus muticus*)
Lenkijos karalystės socialdemokratija

**Lenkijos karalystės socialdemokratija** (**SDKP**. *Socjaldemokracja Krolestwa Polskiego*) Lenkijos kairioji politinė partija.

## Istorija

Susikūrė 1893 m., susivienijus *Lenkijos darbininkų sąjungai* ir „II Proletariato“ partijai. Žymiausi veikėjai Marekas Kaspšakas, Roza Liuksemburg, Janas Marchlievskis, J. Rosolas, J. Tiška, B. Veselovskis. 1893–1896 m. leido laikraštį „Sprawa robotnicza“ (Darbininkų reikalas). 1896 m. Lietuvos socialdemokratų partijos padėjo išleisti pirmąjį „Robotnik Litewski“ numerį, 1897 – pirmąjį spausdintą Gegužės Pirmosios atsišaukimą. 1900 m. susijungė su Lietuvos darbininkų sąjunga į partiją Lenkijos karalystės ir Lietuvos socialdemokratija.
Bernšteinizmas

**Bernšteinizmas** – II Internacionalo ir ypač Vokietijos socialdemokratų partijos politinė doktrina.

Tai lėto kapitalizmo peraugimo į socializmą teorija, išdėstyta Eduardo Bernšteino darbuose. Klasių kova neatmetama, tačiau stiprėjant demokratijai ji pereina tik į taikias formas. Darbdavių ir dirbančiųjų santykiai grindžiami sutartimis ir konsensusu. Darbininkai gauti valdžią gali tik demokratiniu būdu, augant jų politiniam sąmoningumui ir organizuotumui.

Socializmas, pasak E. Bernšteino, tai ideali teisinga bendruomenė, nuolat gerinanti savo individų gyvenimo sąlygas. Socializmo ekonomikos pagrindas – kooperatyvai ir privačios smulkios bei akcinės vidutinės įmonės, tačiau stambioji pramonė turi būti valdoma valstybės. Visi darbininkai turi teisę gauti savo įmonės akcijų ir tapti jos bendrasavininkiais. Ši teorija gavo liaudies kapitalizmo pavadinimą.
 
Socializmo siekiama nuolatinėmis reformomis, kurios pagal aplinkybes keičia kapitalistinius santykius socialistiniais. Toliau plėtojamas, bernšteinizmas tapo demokratinio socializmo teorijos pagrindu.
Ozonas

**Ozonas** (O3) – deguonies alotropinė forma, molekulė, kurią sudaro trys deguonies atomai, o ne du, kaip stabilesniame diatominiame O2. Normalioje temperatūroje ir slėgyje ozonas yra balkšvai melsvos, nuodingos dujos.

Daugiausiai ozono, apie 90 proc. yra stratosferoje, žemutiniuose atmosferos sluoksniuose ozono dujų yra tik apie 4 × 10-6 % tūrio.

## Savybės
Žemesnėje nei -112&nbsp;°C temperatūroje virsta į tamsiai mėlyną skystį, o žemesnėje nei -193&nbsp;°C temperatūroje – į tamsiai mėlyną kietą medžiagą. Ozonas yra stiprus oksidatorius. Ozonas chemiškai labai aktyvus, nes jo molekulės lengvai skyla; susidaręs atominis deguonis energingiau už molekulinį reaguoja su įvairiomis medžiagomis. Nestabilus, skaidosi į įprastinę deguonies formą:
: \mathrm{\ 2O_3 \ \longrightarrow \ 3O_2}
Ši reakcija spartėja didėjant temperatūrai ir mažėjant slėgiui. Kaitinamas greitai skyla ir išskiria daug šilumos, todėl oro ir ozono mišinys, esant didelei ozono koncentracijai, sprogsta.

Nedidelės koncentracijos ozono yra visoje Žemės atmosferoje: pažemėje ozonas laikomas oro teršalu, kenkiančiu plaučiams, o aukštesniuose atmosferos sluoksniuose (apie 20 km virš jūros lygio) ozonas trukdo kenksmingam ultravioletiniam spinduliavimui pasiekti Žemės paviršių.

Gamtoje ozonas susidaro perkūnijos metu arba oksiduojantis spygliuočių medžių sakams. Jis suteikia gaivų kvapą orui spygliuočių miškuose ir po perkūnijos. Ozonas gali susiformuoti iš O2 veikiant stiprioms elektros iškrovoms, pvz., žaibavimui. Tam tikra elektroninė įranga taip pat gali generuoti reikšmingus ozono kiekius.

Ozonas daug didesnis oksidatorius, nei deguonis. Ozonas oksiduoja beveik visus metalus ir daugumą kitų elementų. Leistina tik labai maža jo koncentracija, nes yra daug nuodingesnis už smalkes. Ozonui reaguojant su automobilių išmetamais teršalais susidaro smogas. Ozonas chemiškai daug aktyvesnis už deguonį. Kai kurios medžiagos (fosforas, alkoholis) ozone užsiliepsnoja, kaučiukas tampa labai trapus, o dažai, veikiami ozono, išblunka.

## Gavyba ir naudojimas
Ozonas gaunamas veikiant deguonį arba orą ultravioletiniais spinduliais, elektros išlydžiu, skaidant peroksidus. Ozonas naudojamas vaistams, sintetiniams tepalams gaminti, įvairioms medžiagoms šalinti iš nuotekų, oro ir vandens dezinfekavimui, balinimui.

## Žodžio kilmė
*Ozono* terminą 1839 m. pirmasis pavartojo vokiečių chemikas Kristianas Fridrichas Šionbainas (1799–1868 m.). Jis žodį kildino iš  -> *ozein* (kvepėti), dėl labai specifiško ozono kvapo lietaus metu ir ypač po lietaus.

## Poveikis sveikatai

Pasaulinė sveikatos organizacija teigia, kad žmogaus sveikatai kyla pavojus, kai ozono koncentracija viršija 180 μg/m³ arba per aštuonias valandas yra 110 μg/m³.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Feldmanas Fricas, Guntis Rudzytis. Neorganinė chemija. Vertimas į lietuvių kalbą 1992.

## Nuorodos
* Apie atmosferos ozoną
Lenkijos karalystės ir Lietuvos socialdemokratija

**Lenkijos karalystės ir Lietuvos socialdemokratija** (**LKLSD**. *Socjaldemokracja Krolestwa Polskiego I Litwy*) – Lenkijos ir Lietuvos teritorijose veikusi kairioji politinė partija.

## Istorija

Įkurta 1900 m., susijungus Lenkijos karalystės socialdemokratijai ir Lietuvos darbininkų sąjungai bei Lietuvos socialdemokratų partijos Vilniaus ir Kauno organizacijų kairiesiems, vadovaujamiems V. Balcevičiaus.

Autonominės Lenkijos ir Lietuvos organizacijos turėjo savo Centro komitetus. Leido periodinius leidinius „Przegląd robotniczy“ (1900–1901 m. ir 1904–1905 m.), „Przegląd socjaldemokratyczny“ (1902–1904 m. ir 1908–1910 m.), „Czerwony sztandar" (1902–1913 m. ir 1917–1918 m.), žurnalą „Trybuna“ (1917–1918 m.).

1905–1907 m. turėjo apie 30 000 narių. Nuo 1906 m. bendradarbiavo su Rusijos socialdemokratų darbininkų partija. 1912 m. skilo į *zažondovcus*, kurių dalis perėjo į Lenkijos socialistų partiją ir artimiau su bolševikais bendradarbiavusius *rozlamovcus*.

1918 m. LKLSD vadovavo tarybų steigimui Lenkijoje. 1918 m. gruodžio mėn. susijungė su *Lenkijos kairiąja socialistų partija* į *Lenkijos komunistų partiją*. Kai kurie jos nariai (Feliksas Dzeržinskis, Jozefas Unšlichtas) įstojo į RSDDP. Vokietijoje dirbęs Leo Jogišes Tiška 1919 m. žuvo Moabito kalėjime Berlyne. Rusijoje likusius LKLSD vadovus A. Varskį ir L. Varynskį sušaudė Stalinas.
Paprika

**Paprika** (*Capsicum*) – notreliažiedžių (*Lamiidae*) poklasio bulvinių (*Solanaceae*) šeimos augalų gentis.

Kultūrinės paprikos yra vienmetės. Žiedai pavieniai arba auga po du stiebo išlinkimuose. Vaisius – uoga.

Pasaulyje žinoma daug rūšių paprikų, kurios yra sukultūrintos ir daugiausia naudojamos kaip aštrūs prieskoniai (aitrioji paprika), dažnai klaidingai vadinami pipirais. Tarp jų yra:
* Vienametė paprika (*Capsicum annuum*). Jai priklauso tiek saldžiosios paprikos, tiek aštrios Chalapos paprikos (netaisyklingai dar vadinamos jelapenais, chalapeno paprikomis), čiltepinai. Auginama Lietuvoje.
* Uoginė paprika (*Capsicum baccatum*). Jai priklauso Pietų Amerikos achi (Aji) paprikos.
* Kvapioji paprika (*Capsicum cardenasii*)
* Smulkiauogė paprika (*Capsicum chacoense*)
* Datulinė paprika (*Capsicum chinense*). Jai priklauso pačios aštriausios pasaulio paprikos: naga, habanero.
* Aukštoji paprika (*Capsicum eximium*)
* Segtukinė paprika (*Capsicum flexuosum*)
* Krūminė paprika (*Capsicum frutescens*). Jai priklauso Kajeno ir tabasko paprikos.
* Gauruotoji paprika (*Capsicum pubescens*). Jai priklauso Pietų Amerikos rokoto paprikos.
ir kt.