open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trinidado ir Tobago istorija

**Trinidado is Tobago istorija** - dviejų Karibų jūros regiono salų, Trinidado ir Tobago, istorija nuo seniausių laikų iki dabar.

## Kolonizacija

Kai Kolumbas atrado Trinidadą 1498 m. jis buvo apgyvendintas čiabuvių aravakų, o karibų indėnai buvo apgyvendinę Tobagą. 

Trinidadas liko ispanų rankose, nepaisant kitų Europos šalių puolimų, kol galiausiai 1802 m. perleistas Didžiajai Britanijai. 

Tobago istorija buvo daug sudėtingesnė. Vieni pirmųjų XVII a. čia įsitvirtino Kuršo hercogystės kolonistai, kurie įkūrė koloniją Naująjį Kuršą. Vėliau sala 33 kartus ėjo iš rankų į rankas tarp olandų, britų ir prancūzų, kol 1814 m. jis atiteko Didžiajai Britanijai. 1834 m. įtvirtinta vergovė. Tarp 1845 m. ir 1917 m. tūkstančiai pasamdytų darbininkų iš Indijos buvo atvežti dirbti cukranendrių plantacijose. 1889 m. Trinidadas ir Tobagas buvo sujungti ir paversti viena kolonija.

Partinė vyriausybė buvo įkurta 1925 m. ir nuo 1958 m. iki 1962 m. ji priklausė Vest Indijos Federacijai.

## Nepriklausomybė

1962 m. rugpjūčio 31 d. ji gavo nepriklausomybę, o 1976 m. rugpjūčio 1 d. ji buvo pripažinta respublika ir pasiliko Britanijos Tautų Sandraugoje. Šalis turi geriausią gyvenimo kokybės indeksą iš Karibų šalių. 1970 m. šalyje įvyko riaušės ir armijos maištas prieš rytų indus. Rytų indai paskelbė nepeprastąją padėtį, kuri truko dvejus metus.

1981 m. mirė Erikas Williams'as "Tautos tėvas" ir Žmonių Nacionalinio Judėjimo ŽNJ vadovas, kuris valdė nuo 1956 m. iki jo mirties 1981 m. Jį palaikė juodaodžiai žmonės. 1986 m. daugiarasis "Nacionalinis susivienijimas pertvarkymui" (NSP) laimėjo parlamentinę daugumą, pažadėdamas parduoti daugumą valstybės turimų bendrovių, pertvarkyti valstybės įstaigas ir sumažinti valstybės priklausomybę nuo naftos.

1990 m. protestuoti prieš NSP susirinko apie 100 juodaodžių radikalų mosulmonų ir susprogdino policijos nuovadą, kad įvyktų perversmas, kuriame ministras pirmininkas ir kiti valdžios atstovai buvo laikomi įkaitais šešias dienas. NSP buvo sutriuškinti 1991 m. ir ŽNJ vėl grįžo į valdžią. 1995 m. Vest Indijoje įsikūrusi partija, bei Jungtinių Tautų Kongresas vadovaujamas Basdeo Panday suformavo koalicinę vyriausybę su NSP. 2000 m. Basdeo Panday vos laimėjo dar vieną kadenciją.

2001 m. gruodžio mėn. rinkimuose JTK ir ŽNJ partijos gavo po 18 vietų. Abi partijos sutiko leisti prezidentui N. R. Robinson'ui pasirinkti ministrą pirmininką, bet kai jis pasirinko Patriką Manning'ą, dėl jo moralinių ir dvasinių vertybių, opozicija pareikalavo naujų rinkimų. 2002 m. spalio mėn. rinkimuose Patriko Manning'o partija paskelbė pergalę. 2003 m. Maxwell Richards fakulteto dekanas laimėjo rinkimus į parlamentą. 2006 m. balandžio mėn. buvęs ministras pirmininkas Basdeo Panday buvo nuteistas dviejiems metams kalėjimo už sukčiavimą valstybinėje įstaigoje.

## Išnašos
Ketvergių pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Ketvergių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj. Ketvergiuose, Klaipėdos g. 6, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191790669. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1889 m. įkurta pradinė mokykla, iš pradžių veikusi nuomojamose patalpose. Po 1904 m. pastatyta raudonų plytų mokyklos sodyba su butu mokytojo šeimai. Mokė vienas mokytojas, mokomoji kalba – vokiečių.

Po Antrojo pasaulinio karo įkurta septynmetė mokykla, vėliau ji tapo aštuonmete, galiausiai pagrindine dešimtmete mokykla.

## Direktoriai
*Gendrutis Burbulis.

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kretingalės pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Kretingalės pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos r. Kretingalėje, Klaipėdos g. 32, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191790854. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba. Filialai: Kretingalės ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo skyrius, Kretingalės pagrindinės mokyklos Girkalių skyrius.

## Istorija
Kretingalės miestelyje mokykla įsteigta 1869 m. spalio 30 d. Dabartinės Kretingalės mokyklos veiklos pradžia yra laikoma 1935 m. rugsėjo 1 d. 2008-2009 mokslo metais mokykloje mokėsi 212 mokinių, iš jų Girkalių skyriuje su priešmokyklinio ugdymo grupe ir pradinio ugdymo klasėmis – 28 mokiniai. Mokykloje yra 15 klasių komplektų. Mokykloje ir Girkalių skyriuje yra pailgintos dienos grupės. Iš viso mokykloje dirba 28 mokytojai: iš jų 3 metodininkai, 22 vyresnieji, 1 mokytojas, 2 neatestuoti, taip pat socialinis pedagogas, logopedas-specialusis pedagogas, bibliotekininkė.

Mokykloje veikia savivaldos institucijos: 
*Mokyklos taryba –  aukščiausia mokyklos savivaldos institucija, jungianti mokinių, jų tėvų (globėjų ar rūpintojų) ir mokytojų atstovus svarbiausių mokyklos uždavinių sprendimui;
*Mokytojų taryba –  nuolat veikianti mokyklos savivaldos institucija, svarstanti mokinių ugdymo rezultatus, pedagoginės veiklos formas ir metodus;
*Mokinių taryba –  nuolat veikianti mokinių savivaldos institucija, turinti savo nuostatus;
*Klasių tėvų komitetas –  nuolat veikianti klasių tėvų atstovų savivalda.

Mokykla nuolat bendradarbiauja su Kretingalės seniūnija, Klaipėdos raj. Vaiko teisių apsaugos skyriumi, Pedagogine – psichologine tarnyba, Klaipėdos rajono policijos komisariato Nepilnamečių policijos skyriumi, Klaipėdos rajono savivaldybės administracijos Švietimo skyriumi, Klaipėdos rajono švietimo centru, Klaipėdos rajono mokyklomis, profesinėmis mokyklomis, Pajūrio regioniniu parku, Karinėmis jūrų pajėgomis. Mokykla yra pasirašiusi bendradarbiavimo sutartis su Klaipėdos miesto darbo birža, Kretingalės vaikų lopšeliu darželiu.

## Direktoriai
*1970 - 1994 m. Stanislovas Vasiliauskas
*1994 - 2017 m. Klemensas Jonikas
**2017 m. Jurgita Alčauskienė

## Žymiausi mokytojai
* Aleksandras Barakauskas;
* Regina Beržinytė, poetė;
* 1851-1867 m. – Johanas Ferdinandas Kelkis, poetas, vienas lietuvių periodinės spaudos pradininkų;
* Aloyzas Meškauskas, muzikos mokytojas ir chorvedys.

## Žymiausi mokiniai
* 1976 m. – Romas Venclovas, Seimo narys;
* Mikas Šlaža, pedagogas, vadovėlių pradžios mokykloms autorius, Mažosios Lietuvos kultūros veikėjas.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Drevernos pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Drevernos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj. Drevernoje, Mokyklos g. 1, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191788636. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba. 

1898 m. įsteigta pradinė mokykla, nuo 1951 m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 1986 m. Drevernos pagrindinė mokykla.

## Istorija

1898 m. atstatytas dabartinis senasis mokyklos pastatas. 1939 m., vokiečiams užėmus Klaipėdos kraštą, mokykloje buvo penki skyriai, mokė vienas mokytojas. Mokoma buvo vokiečių kalba. 1966 m. prie senosios mokyklos pastatytas priestatas. Kasmet augo mokinių skaičius, 1973-1974 mokslo metais mokykloje jau mokėsi 208 mokiniai. Dabar, mokinių skaičius vėl sparčiai mažėja.2007metais mokyklą lankė 80 mokinių.

## Direktoriai
* Rimantas Kytra

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Dovilų pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Dovilų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Doviluose (Klaipėdos raj.), Klaipėdos g. 35, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191788593. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Apie 1750 m. Doviluose įkurta pradinė mokykla. 1784 m. išplėstas mokyklos pastatas – įrengta salė pamaldom laikyti. 1855 m. mokykla įgijo parapijinės mokyklos statusą. 1862 m. mokyklai pastatytas naujas pastatas. 1864 m. Dovilų mokykla tapo dviklase.

Tarpukario Dovilų mokykla garsėjo lietuvybės saugojimo dvasia. Mokyta lietuvių ir vokiečių kalbomis. 1929 m. mokykloje mokėsi 34 lietuvininkų, 12 vokiečių vaikų. Ketvirtajame dešimtmetyje dėstomoji kalba tampa lietuvių. 1937 m. mokėsi 67 vaikai.

Iki 1971 m. Doviluose veikė pradinė mokykla. Kurį laiką ji glaudėsi buvusio Dovilų viršaičio Makso Krauzės name. 1971 m. mokykla tapo aštuonmete, persikėlė į naują mūrinį pastatą, kuriam 1981 m. pristatytas priestatas. 1999 m. Dovilų mokykla tapo pagrindine.

## Direktoriai
* 1971 m. Bronislovas Domarkas
* 2001 m. Arūnas Grimalis

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Pėžaičių pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Pėžaičių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla, esanti Pėžaičiuose (Klaipėdos raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191792143. Steigėjas – Klaipėdos rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Veiviržėnų gimnazijos skyrius.

Filialas – Pėžaičių pagrindinės mokyklos Skomantų skyrius.

Mokyklą remia Almos Adamkienės labdaros ir paramos fondas.

## Istorija
Anksčiau atskira mokykla, 2008 m. prijungta prie Veiviržėnų gimnazijos.

## Direktoriai
* Antanas Dulkys
* 2007 m. Danguolė Nausėdienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Pašlūžmio pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Pašlūžmio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj. Daukšaičiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191791618. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba. Filialas: Pašlūžmio pagrindinės mokyklos Šalpėnų skyrius. 

## Istorija
2020 m. išregistruota.

## Direktoriai
*Stasys Rameika;
*Ramūnė Žvirblienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Svetainė
Klaipėdos rajono Lapių pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Lapių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj. Lapiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų, kalbos ir kitų komunikacijos sutrikimų turintiems, kurtiesiems ir neprigirdintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 191791237. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba. 

* 1918-1948 m. pradinė,
* 1948-1962 m. septynmetė,
* 1962-1986 m. aštuonmetė,
* 1986-1998 m. devynmetė,
* nuo 1998 m. dešimtmetė.

## Istorija

1918 m. Lapiuose, buvusio dvaro pastate, įkurta Lapių pradžios mokykla. Iš dvaro likusi senoji liepų alėja. Mokykloje su visais mokiniais dirbo viena mokytoja (pavardė nežinoma). Vėliau buvo 4 skyriai, dirbo 2 mokytojai. Tarp pirmųjų mokytojų minima mokytoja Salomėja, Antanas Pleškys. Pradžios mokyklos vedėjas buvo Jonas Gestautas (po karo tapęs Plungės švietimo skyriaus vedėju). Apie 13 metų Lapių pradžios mokyklos vedėju buvo Romanas Gedvilas, patriotas, dalyvavo politikoje, sakydavo kalbas Gargžduose. Mokytojavo Alfonsas Kiaunė, buvęs Gargždų 6-klasės mokyklos vedėjas, vėliau išvežtas į Sibirą. Mirė Rešiotų lageryje. Karo metais mokykla tapo karo ligonine, čia vežė sužeistuosius, joje gyveno bataliono viršininkas.
 
1950 m. mokykla tapo septynmete, 1963 m. aštunmete. 1968 m. rugsėjo 14 d. atidarytas naujas mokyklos pastatas. 1974 m. įsikūrė Lapių pagalbinė mokykla, internatinė pradžios mokykla specialiųjų poreikių mokiniams. Joje ėmė dirbti defektologijos mokslus baigusios specialistės: Ieva Jarašiūtė, Vida Zuzevičienė, Ramutė Kelpšienė. Reikėjo auklėtojų, daugiau aptarnaujančio personalo. Didėjant mokinių skaičiui, buvo gerinamos mokymosi, darbo ir gyvenimo sąlygos: statomi priestatai, asfaltuojami takeliai, kuriama materialinė bazė. Direktorius V. Vaitkus kūrė naują mokyklą, tvarkė jos aplinką kaip tikrus savo namus. Tam atidavė visą savo energiją. 1984 m. pablogėjus sveikatai, dirbti nebegalėjo. 

1987 m. mokykla tapo nepilna vidurine mokykla, 1988-1993 m. devynmetė mokykla, nuo 1993 m. pagrindinė mokykla. 2003 m. gegužės mėnesį mokyklą baigė pirmoji dešimtokų laida.

## Direktoriai
*1950 m. Ona Grabytė-Dapkienė, vėliau Domicelė Liaudanskienė;
*1955 m. Stasė Kumšlytienė;
*1961 m. Viktoras Vaitkus;
*1984 m. Lilija Vyšniauskienė;
*1985 m. Vidūnas Davidonis;
*1988 m. Klemensas Palkimas;
*2001 m. Vilija Lukauskienė.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Sabatonas

**Sabatonas**, *šarvinė kurpė* (; *solleret*; , ) – pėdą dengiantis šarvinis batas, plokštinių šarvų dalis, paprastai iš metalo plokščių ir juostų. Sabatonai buvo svarbūs raitiems riteriams, kadangi kirstynėse pėdos būdavo patogiai pasiekiamos pėstininkų atakoms.

XV a. sabatonai turėdavo ilgas smailėjančias nosis. XVI a. pirmoje pusėje sabatonų nosys sutrumpėjo, jų ilgis buvo kiek didesnis už pėdos ilgį, tačiau nosis pasidarė labai plati.

## Istorija

Paprastų kareivių batai buvo odiniai, apsiūti metalinėmis plokštelėmis.
Šarvinės kurpės ėmė atsirasti tik XIII a. pabaigoje, kai iki tol tik grandiniais šarvais padengtos pėdos nosį pridengė tvirta vientisa plokštele, kurią diržu tvirtindavo prie pėdos. Nuo XIV a. sabatonai baigiasi judama vientisa buka nosimi arba būna pailginti vadinamuoju *snapu* (, ). Tie kyšuliai buvo mados dalykas, tačiau buvo šiek tiek naudingi, kadangi buvo nulenkti žemyn, todėl raiteliui būdavo sunkiau pamesti balnakilpę.

Nuo XIV a. antros pusės sabatonai sujungti su antblauzdžiais. Antblauzdis kartu yra ir dalis pėdos apsaugos, kadangi vienas kraštas siekia kulną, turi iškilumus, dengiančius kulkšnių kauliukus, o judrios plokštelės dengdavo pėdos viršų.
Apie 1400 m. atsirado nuimamos ilgos sabatonų nosys, kurias nuimdavo, kai riteris vaikščiodavo pėsčias. Nuimamas ilgas nosis nustojo naudoti apie 1490 m.

Pačioje XV a. pabaigoje nustota naudoti siauranosius sabatonus, juos pakeitė sabatonai praplatintomis nosimis, kuriuos vokiškai vadino „lokio letenomis“ arba „karvių snukiais“ ( ir *Kuhmäuler*). Po to sabatonų nosių forma dar kito ir tik apie 1560 m. ji ėmė atitikti pėdos formą.

Einant laikui sabatonų judrumas didėjo – meistrai šarvininkai naudojo vis daugiau judriai sujungtų juostų pėdos keltyje, o vėliau – ir ties pėdos pirštais.

## Nuorodos

* Защита ног  (W. Boeheim (1890) Handbuch der Waffenkunde. rusiškas vertimas)
* Sabatonų nuotraukos: http://www.medievalproductions.nl/pictures/sabaton.jpg , http://www.medievalproductions.nl/pictures/sabatonflex.jpg , http://www.arador.com/gallery/sabaton1.jpg, http://www.performancearmour.com/more_Sabatons.html , [
*
Šiūparių pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Šiūparių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj. Šiūpariuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191793626. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba. Mokykla vykdo vietos bendruomenės kultūros židinio veiklą, nes šioje vietovėje kultūros namų nėra. 

## Istorija
2020 m. išregistruota.

## Direktoriai
*Antanas Dulkys.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Plikių Ievos Labutytės pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Plikių Ievos Labutytės pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj. Plikiuose, Mokyklos g. 4, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191791760. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba. Filialas: Plikių pagrindinės mokyklos Slengių skyrius.

## Istorija
Mokyklos bibliotekos pastate nuo 2007 m. veikia Plikių kaimo bendruomenė.

## Direktoriai
* 1956-1958 m. Bronius Dobrovolskis;
* 1968-1996 m. Vaclovas Vaišys;
* Audronė Vaičiulienė.

## Nuorodos
* 

## Šaltiniai
Agluonėnų pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Agluonėnų mokykla-darželis** – bendrojo ugdymo mokykla Agluonėnuose (Klaipėdos raj.), Mokyklos g. 3, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191787872. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybė.

Mokyklą remia Almos Adamkienės labdaros ir paramos fondas.

## Istorija

Agluonėnų pirmoji mokykla buvo įkurdinta ilgame pastate iš molio, 1846 m. perstatyta iš rąstų. 1913 m. kilo gaisras ir mokykla sudegė. Po gaisro mokyklą įkurdino Kantvainiuose. Klasės buvo labai ankštos, reikėjo naujos mokyklos. Naujos mokyklos Agluonėnai susilaukė negreit. Statybai sutrukdė prasidėjęs Pirmasis pasaulinis karas. 1920 m., iš apylinkės išsikrausčius pasienio muitinės tarnautojams, jų gyvenamasis namas Poškose buvo paskirtas mokyklai. Mokyklos reikalai išsisprendė 1923 m. Klaipėdos kraštą prijungus prie Lietuvos. 1925 m. spalio 15 d. iškilmingai įvyko naujos mokyklos atidarymas. 1980 m. vasarą pastatyta dabartinė mokykla.

## Direktoriai
* 2005 m. Rima Gabalienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Salantų specialioji mokykla

**Kretingos rajono Salantų specialioji mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo internatinė mokykla Kretingos raj. Salantuose, Dariaus ir Girėno g. 20, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190985591. Steigėjas Klaipėdos apskrities viršininko administracija.

## Istorija
Naujas mokyklos pastatas iškilo buvusio Salantų dvaro teritorijoje (pradėtas statyti 1965 m.).

2010 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai

*Stasys Galdikas.

## Nuorodos
* Mokyklos puslapis.
Vėžaičių pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Vėžaičių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj. Vėžaičiuose, Gargždų g. 28, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191793430. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba. Filialas: Vėžaičių pagrindinės mokyklos Girininkų skyrius.

## Istorija

Artimiausia parapijinė mokykla 1804 m. įsteigta Gargžduose, už 5&nbsp;km. nuo Vėžaičių. 1919 m. Vėžaičiuose, grafo V. Volmerio kumetyne pradėjo veikti pradinė mokykla (Vėžaičių pradedamoji mokykla). Veikė 3 skyriai, mokėsi 70 mokinių, dirbo trys mokytojai. 1935 m. Vėžaičiuose pastatytas 2 aukštų medinis pradinės mokyklos pastatas. Jame veikė 4 skyriai, čia gyveno ir dirbo du mokytojai.

Tarybiniais metais pradinės mokyklos bazėje išaugo septynmetė, o nuo 1959 m.- aštuonmetė mokykla. 1964 m. pastatytas mūrinis 11 klasių priestatas. Dirbo 17 mokytojų. 1979 m. pastatytas naujas mūrinis priestatas, veikė 15 klasių, dirbo 26 mokytojai. 1984 m. liepos 31 d. Lietuvos TSR Švietimo ministerijos įsakymu Nr.1289 Vėžaičių aštuonmetė mokykla pertvarkyta į vidurinę mokyklą. Mokykloje dirbo 27 pedagogai, iš jų 22 - dalykinėje sistemoje. 1984 m. rugsėjo 1 d. į mokyklą susirinko 363 mokiniai. 2003 m. mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą, atlikta mokyklos renovacija.

## Direktoriai
*Dalia Baliutavičienė

## Žymūs mokytojai
*Diana Pakamorienė - direktorės pavaduotoja, anglų kalbos mokytoja;
*Kęstutis Syminas - direktorės pavaduotojas, geografijos, ekonomikos, kūno kultūros mokytojas;
*Ramutė Pozingienė - pradinių klasių mokytoja;
*Vytautas Rubavičius - lietuvių kalbos mokytojas;
*Lidija Meižienė - lietuvių kalbos mokytoja – metodininkė;
* Virginijus Jonauskas - informatikos, technologijų mokytojas.
* Ignas Kasparas - istorijos ir pilietiškumo mokytojas. Lietuvos švietimo ir mokslo profesinės sąjungos pirmininkas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Grūšlaukės mokykla-daugiafunkcis centras

**Kretingos rajono Grūšlaukės mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kretingos raj. Grūšlaukėje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190281039. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Žinoma, kad Grūšlaukės pagrindinė mokykla veikė jau vyskupo Motiejaus Valančiaus gyvenimo metais. 1853 metais mokykloje mokėsi 45 mokiniai.

## Direktoriai
* Petronėlė Jocienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kūlupėnų Motiejaus Valančiaus pagrindinė mokykla

**Kretingos rajono Kūlupėnų Motiejaus Valančiaus pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kūlupėnuose (Kretingos raj.), Mokyklos g. 2, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190282326. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1904 m. Kūlupėnuose įsteigta pradžios mokykla, 1946 m. veikė keturios klasės. Mokėsi apie 70 mokinių, dirbo 2 mokytojai. 1949 m. mokykla perorganizuota į septynmetę, 1961 m. tapo aštuonmetė mokykla. 1977 m. apylinkės centre duris atvėrė nauja mūrinė mokykla, kuri 1995 m. tapo pagrindine. 1998 m. rugsėjo 1 d. jai suteiktas žemaičių vyskupo Motiejaus Valančiaus (1801–1875) vardas.

1999 m. mokykla tapo dešimtmete, atlikta nedidelė rekonstrukcija, po kurios papildomai įrengti informatikos ir muzikos kabinetai, klasė pradinukams. 2000 m. pavasarį Kūlupėnų Motiejaus Valančiaus pagrindinė mokykla išleido pirmąją dešimtokų laidą.

## Direktoriai
* 1973–1995 m. Regina Kiauleikienė
* 1995–2003 m. Juozas Mažeika
* nuo 2005 m. Vidas Kelpša

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Andalūzijos šuo

**Andalūzijos šuo** (:) – šešiolikos minučių trukmės siurrealistinis filmas, sukurtas Luiso Bunjuelio ir Salvadoro Dali 1928 m. (pristatytas 1929 m. Paryžiuje). Vienas garsiausių ir svarbiausių avangardinių siurrealistinių filmų trečiajame dešimtmetyje.

Filmas neturi įprasto siužeto, chronologija sumaišyta, viskas pagrįsta sapnų logika. Gausu šokiruojančių, neįprastų vaizdų: skustuvu perpjaunamas moters akies obuolys, iš delno lendančios skruzdėlės, negyvas asilas ant fortepijono.

„Andalūzijos šuo“ interpretuojamas kaip antiburžuazinis ir antiklerikalinis (Bunjuelis pagarsėjo tokia kritika). Pavyzdžiui, vyras, tempiantis fortepijoną, asilą ir kunigus galėtų būti alegorija socialinių konvencijų naštos, kurią tenka tempti šiuolaikiniam žmogui. Akies obuolio perpjovimas yra tarsi tiesioginis filmo žiūrovo puolimas. Pats Bunjuelis rašė kartu su Dali stengęsis parašyti tokį scenarijų, kad nebūtų nė vienos idėjos ar vaizdo, kurį būtų galima racionaliai paaiškinti. Pasak jo, filme nėra jokių simbolių, ko gero, vienintelis metodas, kuriuo būtų galima jį analizuoti, yra psichoanalizė.
Laukžemės pagrindinė mokykla

**Kretingos rajono Laukžemės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kretingos raj. Laukžemėje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190281181. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija
1853 m. Laukžemėje veikė parapinė mokykla (lankė 31 vaikas). Uždaryta po 1863 m. sukilimo. Tarpukariu kaime veikė pradinė mokykla.

1952–1999 m. Laukžemės kaime veikė septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, o 1999–2009 m. – pagrindinė mokyklos. 2010 m. rugsėjo 1 d. mokykla tapo Kretingos r. Darbėnų gimnazijos filialu. Vėliau sumažėjus mokinių skaičiui uždaryta.

1958–1982 m. Laukžemės pagrindinė mokykla buvo įsikūrusi Laukžemės dvare.

## Direktoriai
*Irena Eglynienė;
*Genutė Narkienė.

## Išnašos
Rūdaičių pagrindinė mokykla

**Kretingos rajono Rūdaičių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kretingos raj. Rūdaičiuose, Mokyklos g. 25, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290282850. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija
Iki 1920 m. Rūdaičių kaimo vaikus mokė daraktoriai, kurie po vieną vasarą dirbdavo pas atskirus ūkininkus, kur susirinkdavo kaimo vaikai. Pirmoji daraktorė Rūdaičių kaime buvo Teresė Kniūkštienė. 1921 m. Rūdaičiuose įsikūrė pradinė mokykla. Namą mokyklai po pirmojo pasaulinio karo iš grafo Tiškevičiaus už vokiškas markes nupirko kaimo gyventojai. Mokykloje buvo mokoma lietuvių kalbos, gamtos, krašto mokslo, istorijos, dailyraščio, dainavimo ir tikybos. Mokyklą lankė 47 mokiniai. Inventorius buvo labai skurdus, knygynėlis – negausus. Vaikus mokė mokytoja Elena Špakauskytė.

1949-1950 m. pradinė mokykla reorganizuota į septynmetę, perkelta į naujas patalpas. 1962-1963 m. Rūdaičių mokykla tapo aštuonmete ir perkelta į naujas patalpas. 1989 m. mokykla reorganizuota į devynmetę, 1995 m. ji tapo pagrindine, o 1999 m. įkurta 10 klasė. 2000 m. įvestas priešmokyklinis ugdymas.

2003 m. vasarą baigtas komplektuoti informatikos kabinetas ir bibliotekoje įkurtas informacinis centras, su 5 darbo kompiuteriu vietomis. Visi mokyklos kompiuteriai prijungti prie interneto.

## Direktoriai
*1949 m. Česlovas Girčys;
*1960 m. Emilija Giedraitienė;
*1985 m. Rima Narkienė.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Ronald Venetiaan

**Ronaldas Runaldas Venetianas** (; 1936 m. birželio 18 d. – 2025 m. lapkričio 5 d.) – Surinamo prezidentas 1991–1996 ir 2000–2010 m. Pirmas jo prezidentavimas buvo nuo 1991 iki 1996 m., vėliau prezidentu tapo Jules Wijdenbosch. 2000 m. rugpjūčio 12 d. Venetiaan laimėjo rinkimus ir vėl tapo Surinamo prezidentu. 2005 m. dar kartą išrinktas ir iki 2010 m. buvo Surinamo prezidentas.

## Šaltiniai
Karusės mūšis

**Karusės mūšis** (kartais vadinamas **Karusės ledo mūšiu**) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės mūšis su Livonijos ordino ir Danijos jungtine kariuomene ant užšalusios Baltijos jūros ledo, įvykęs 1270 m. vasario 16 d. ties Karuse, (Vakarų Estija).

## Mūšio prielaidos
Tuo metu dar vyko Didysis prūsų sukilimas (1260–1274 m.) prieš Vokiečių ordiną, o Lietuva pradėjo kovą su Voluine (tęsėsi 1269–1275 m.), todėl žemaičiai galėjo vykdyti žygius į šiaurę. Pasinaudodamas proga, kaip manoma, Lietuvos didysis kunigaikštis Traidenis užpuolė Livonijos ordiną ir užšalusios Baltijos jūros ledu pasiekė Saremos salą. Grįždami su grobiu prie Muhu sąsiaurio jie susidūrė su jungtine Livonijos ordino ir danų kariuomenės įgula iš Talino.

Livonijos ordinas, jau atsigavęs po 1260 m. Durbės mūšio buvo gerai pasiruošęs – surinkęs didelę armiją jis rengėsi pulti Žemgalą.

## Mūšio eiga
Kryžiuočiai ir danai puolė pirmi. Lietuviai sustatė roges pusračiu ir pasinaudoję jomis kaip barikada, ietimis išbadė į rogių tarpus įsipainiojusius riterių žirgus, o tada ir pranašumo netekusius priešo riterius. Eiliuotosios Livonijos kronikos (XIII a. pab.) duomenimis, žuvo 52 riteriai, Livonijos ordino krašto magistras Otonas Luterbergas (), danų vadas Eilartas ir beveik 600 lengvai ginkluotų karių. Buvo sužeistas Lealio vyskupas.

## Mūšio reikšmė
Tai buvo penktasis didžiausias Livonijos pralaimėjimas XIII a. Livonijos ordino vadovybė Vokiečių ordino didžiojo magistro paprašė atsiųsti pagalbos ir naują krašto magistrą.

Naujasis magistras Andreas Vestfalis (*Andreas von Westfalen*) nusprendė pakelti Livonijos prestižą, 1270 m., sužinojęs apie kitą lietuvių ruošiamą žygį, jis iškeliavo užkirsti kelio. Tačiau gerokai  didesnis lietuvių dalinys netikėtai atakavo jo stovyklą ir užmušė patį Andreasą ir dar 20 jo riterių. Šių pralaimėjimų žiemgaliai neišnaudojo ir 1271 m. pradžioje surengtos kampanijos metu naujasis Ordino magistras Valteris fon Norteke atkūrė Ordino valdžią Tervetėje, Mežuotnėje ir Raktėje (Žagarėje).

## Šaltiniai
Baublių mokykla-daugiafunkcis centras

**Baublių mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Baubliuose (Kretingos rajonas), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190283047. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba. Baublių mokyklos patalpose veikia darželis (Jokūbavo mokyklos skyrius), kultūros centras.

Buvęs filialas – Baublių pagrindinės mokyklos Budrių pradinio ugdymo skyrius (1909 m. įkurta valdinė Budrių pradžios mokykla). 

## Istorija

1926 m. įkurta Baublių pradinė mokykla, 1980 m. tapusi aštuonmete, 1985 m. – nepilna vidurine, 1987 m. – devynmete, 2000 m. – dešimtmete pagrindine. 1995 m. mokykla pasirinko aplinkotyros ugdymo kryptį. 2012 m. tapo mokykla-daugiafunkciu centru. 2022 m. mokykla buvo sujungta su Jokūbavo A. Stulginskio mokykla daugiafunkciu centru.

## Direktoriai
* Renata Bumblienė
* Verutė Keblienė, nuo 1980 m.
* Virginijus Domarkas (Seimo narys), direktoriaus pavaduotojas 1982–1986 m.

## Šaltiniai

* Mokyklos svetainė
Jokūbavo Aleksandro Stulginskio mokykla-daugiafunkcis centras

**Kretingos rajono Jokūbavo Aleksandro Stulginskio mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Jokūbave (Kretingos raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290283190. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Mokykla Jokūbavo kaime jau veikė 1919 m., tačiau nuolatinių patalpų neturėjo. 1935 m. Suktinių kaime pastatyta dviaukštė pradinė mokykla. Šios mokyklos statyba rūpinosi mokyklos vedėjas P. Bortkevičius, kuris iki 1941 m. vadovavo mokyklai. 1944 m. mokykla sudegė. Iki 1964 m. mokykla vėl glaudėsi privačiose patalpose. Nuo 1963 m. mokykla aštuonmetė, vykdant švietimo reformą, 1989 m. mokykla tapo devynmetė. 1984 m. pastatytas naujas mokyklos priestatas su sporto sale, valgykla, katiline, medžio ir metalo dirbtuvėmis, atnaujintas sporto aikštynas, pastatytas devynių butų namas ir ūkinis pastatas mokytojams ir mokyklos darbuotojams. 1991 m. mokyklai suteiktas prezidento Aleksandro Stulginskio vardas. Nuo 1999 m. mokykla dešimtmetė.

## Pavadinimų kaita

## Direktoriai
* 1944 m. J. Petrauskas, A. Baužys
* 1951 m. F. Lukauskas
* 1967 m. I. Keblys
* 1994 m. Lidija Šiškienė

## Mokiniai

Iki 2005 m. mokykla išleido 43 laidas.
* Regina Maciūtė

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Piliakalnio pagrindinė mokykla

**Kretingos rajono Piliakalnio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kretingos raj. Lendimuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190281562. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija
2012 m. išregistruota.

## Direktoriai

*Vladas Galdikas
*Stanislava Grudzinskienė;
*2006 m. Sonata Petravičienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Surinamo doleris

**Surinamo doleris** – Surinamo piniginis vienetas, galiojantis nuo 2004 m. Jį sudaro 100 centų. Egzistuoja 1, 2 su puse, 5, 10, 20, 50, 100 Surinamo dolerių banknotai.

## Nuorodos

* Baknotų pavyzdžiai
Kalniškių pagrindinė mokykla

**Kretingos rajono Kalniškių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lubiuose (Kretingos raj.), iki 2009 m. vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190282130. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Kartenos mokyklos skyrius.

## Istorija
Pradinė mokykla Kalniškiuose įkurta 1922 m. pas pasiturintį valstietį Povilą Lubį. Mokykloje buvo keturi skyriai, mokėsi 30 vaikų. 1954 m. Kalniškių pradinėje mokykloje įsteigta 5-a klasė. Per trejus metus mokykla tapo septynmetė. 1962 m. Kalniškių septynmetė mokykla reorganizuota į aštuonmetę. 1963 m. šalia senųjų buvusio ūkininko pastatų pastatytas naujas mokyklos pastatas. 1985 m. mokykla reorganizuota į nepilną vidurinę, o nuo 1987 m. į Kalniškių pagrindinę mokyklą. Nuo 1998–1999 m. m. Kalniškių pagrindinė mokykla teikė pradinį ugdymą ir pagrindinio ugdymo programos I dalį (1-8 klasės).

2009 m. rugsėjo 1 d. Kalniškių pagrindinė mokykla reorganizuota į Kretingos rajono Kartenos vidurinės mokyklos Kalniškių pagrindinio ugdymo skyrių. Nuo 2012 m. rugsėjo 1 d. skyrius teikia pradinį (1-4 klasės) ir priešmokyklinį ugdymą (mišri grupė). 2014 m. Kartenos vidurinei mokyklai įgijus mokyklos-daugiafunkcio centro statusą, pasikeitė ir oficialus skyriaus pavadinimas – Kretingos rajono Kartenos mokyklos-daugiafunkcio centro Kalniškių pradinio ugdymo skyrius. 2020 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* 1954 m. Antanina Masiokaitė-Petrutienė
* 1981 m. Janina Jonkuvienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Skyriaus svetainė
* Mokyklos svetainė
Salamiesčio pagrindinė mokykla

**Kupiškio rajono Salamiesčio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kupiškio raj. Salamiestyje, Mokyklos g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190051860, steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Mokykla minima nuo 1595 m., tada Kristupas Radvila Perkūnas įkūrė pirmąją Salamiesčio mokyklą.

1661 m. Boguslavas Radvila, ir 1687 m. Liudvika Karolina Radvilaitė atnaujino savo protėvių fundacijas ir mokyklai, ir reformatų bažnyčiai.

1989 m.  pastatytas naujas, erdvus mokyklos pastatas.

2019 m. prijungta prie Alizavos pagrindinės mokyklos, o 2020 m. ji uždaryta.

## Direktoriai
* Dalius Žvybas

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Adomynės pagrindinė mokykla

**Kupiškio rajono Adomynės pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kupiškio raj. Adomynėje, A. Vilėniškio g. 8, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190050388. Steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba. Filialas: Kupiškio rajono Adomynės pagrindinės mokyklos Juodpėnų skyrius.

## Istorija

1939 m. sausio 1 d. iš Naujikų atkeltas Punkiškių pradinės mokyklos filialas. Atkelta į Jono Starkaus sesers Emilijos namą, mokykla išbuvo iki 1963 m. rudens. 1946–1947 m. nacionalizuotame parapijos name atidaryta septynmetė mokykla. Nuo 1960 m. veikė vakarinė jaunimo mokykla, tais pačiais metais reorganizuota į aštuonmetę. 1963 m. pristatytas priestatas su fizikos ir chemijos klasėmis, butu direktoriui ir bibliotekos patalpomis, iš Emilijos namo perkeltos pradinės klasės. 1981 m. senasis parapijos namas nugriautas ir 1984 m. pastatytas mūrinis mokyklos priestatas. 1986–1987 m. reorganizuota į aštuonmetę, 1992 – į pagrindinę. Nuo 2000 m. mokykla dešimtmetė.

Per visus egzistavimo metus dirbo virš 100 pedagogų, mokyklą baigė virš 700 mokinių.

## Direktoriai

* Danguolė Mašauskienė.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Alizavos pagrindinė mokykla

**Kupiškio rajono Alizavos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kupiškio rajone, Alizavoje, Berželių g. 12, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190046347. Steigėjas – Kupiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Mokykla įsteigta 1910 m. lapkričio 1 d. 1950 m. tapo septynmete, o 1957–1958 m. reorganizuota į vidurinę. 1952–1954 m. Alizavos pakraštyje pastatytas naujas medinis pastatas, šalia jo 1964 m. pastatytas mūrinis dviaukštis priestatas. 1954 m. įkurtas bendrabutis, 1964 m. – 4 butų namas mokytojams. 1985 m. pristatyta sporto salė.

Nuo 2000 m. tapo pagrindine mokykla. 2019 m. prijungta Salamiesčio pagrindinė mokykla.

## Direktoriai
* Paulina Glemžaitė (1948–1951 m.);
* Adolfas Pateckas (1951–1952 m.);
* Kazys Melaika (1952–1959 m.);
* Jonas Valeška (1959–1960 m.);
* Aldona Jurevičiūtė (1960–1962 m.);
* Stanislovas Rugaitis (1962–1974 m.);
* Janina Tamošiūnienė (1975–1986 m.);
* Gintaras Paškauskas (nuo 1986 m.).

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Antašavos pagrindinė mokykla

**Kupiškio rajono Antašavos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kupiškio raj. Antašavos mstl., Pergalės g. 8A, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

2013 m. adresas buvo Pergalės g. 4a. Nuo 2016 m. rugsėjo 1 d. Kupiškio r. Antašavos mokykla-daugiafunkcis centras.

2017 m. išregistruota.

## Direktoriai
* iki 2005 m. Virgilijus Žilinskas
* nuo 2005 m. Valda Tilienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kupiškio rajono Antašavos pagrindinės mokyklos tinklalapis
Liberty City

**Liberty City** *([[Lietuvių kalba|liet.]] Laisvės miestas)* – fiktyvus miestas naudotas Rockstar Games žaidimų serijoje Grand Theft Auto. Miestas yra virtualusis Niujorko prototipas. Buvo sukurtos trys skirtingos miesto versijos nuo serijos pasirodymo 1998 metais:
* *[[Liberty City#Grand Theft Auto|Grand Theft Auto]]* versija, pasirodžiusi pirmosios kartos Grand Theft Auto žaidime (1997/1998).
* *[[Liberty City#Grand Theft Auto III|Grand Theft Auto III]]* versija, pasirodžiusi Grand Theft Auto III (2001), Grand Theft Auto Advance (GBA, 2004), Grand Theft Auto: Liberty City Stories (PSP, 2005) ir Grand Theft Auto: San Andreas (2004) žaidimuose.
* *[[Liberty City#Grand Theft Auto IV|Grand Theft Auto IV]]* versija, kuri pasirodė Grand Theft Auto IV (2008) žaidime.

## Grand Theft Auto

Liberty City pirmą kartą buvo pristatytas žaidime Grand Theft Auto. Miesto geografija ir išdėstymas labai priminė Niujorką. Žaidimą sudarė du žemynai, kuriuos skyrė sala panaši i Manhataną, bei dar kelios salos, kurias su žemynais jungė tiltai.

Žaidime buvo dublikuojami skirtingi Niujorko ir Naujojo Džersio rajonai, kurie buvo vadinami panašiais į tikrovėje egzistuojančių rajonų pavadinimais.

## Grand Theft Auto III

Antrą kartą Liberty City pasirodė žaidime Grand Theft Auto III. Miestas buvo visiškai nepanašus į savo pirmtaką. Veiksmas vyko 2001 metų rudenį. Miestas buvo dažnai cituojamas kaip baisiausia vieta Amerikoje dėl savo nenuvaldomo nusikalstamumo, korupcijos, gaujų karų, vagysčių, žmogžudysčių ir kasdienio gyvenimo, kuriame policijos intervencija tapo beveik nereikšminga. Žaidime Grand Theft Auto: Liberty City Stories buvo teigiama, kad miestas 1998 metais atšventė savo 200 metų jubiliejų, tai leidžia suprasti, kad miestas buvo įkurtas 1798 metais.

## Grand Theft Auto IV

Trečioji miesto versija pasirodė kartu su žaidimu Grand Theft Auto IV, kuris pasirodė 2008 metais. Miestas vėl gerokai skiriasi nuo savo pirmtakų ir yra gerokai panašesnis į tikrajį Niujorką.

Liberty City sudaro penkios salos:
* Dukes (Kvinsas)
* Algonquin (Manhatanas)
* Bohan (Bronksas)
* Alderney (Naujasis Džersis)
* Broker (Bruklinas)
Noriūnų Jono Černiaus pagrindinė mokykla

**Kupiškio rajono Noriūnų Jono Černiaus pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kupiškio rajone, Noriūnuose, Melioratorių g. 5, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290051480. Steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Subačiaus gimnazijos skyrius.

Pavadinta generolo, politiko Jono Černiaus (1898–1977) vardu.

## Istorija
2020 m. mokykla tapo Subačiaus gimnazijos skyriumi.

## Direktoriai
* Edikas Puipas
* Irena Narbutienė
* 1995–2008 m. Vilius Grigaliūnas
* Nuo 2008 m. Romualda Stovolos

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Rudilių Jono Laužiko universalus daugiafunkcis centras

**Kupiškio rajono Rudilių Jono Laužiko universalus daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rudiliuose (Kupiškio raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190051141. Steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba.

Pavadinta pedagogo Jono Laužiko (1903–1980), kilusio iš gretimo Dūbliškių kaimo, vardu.

## Istorija

Rudilių mokykla įkurta 1911 m., kai Karklynės vienkiemyje P. Bugailiškio sodyboje buvo įsteigta pradžios mokykla. Pirmasis mokytojas buvo Jonas Sluoksnaitis. 1924 m. rugsėjo 1 d. Maksvyčių ir Mažionių kaimų ūkininkų Jurgio Kručo bei Jurgio Čepės prašymu Maksvyčių kaime irgi įsteigta pradinė mokykla. Ji buvo įkurta paties Jurgio Kručo namuose, o mokytoju paskirtas Ignas Penkauskas. 1944 m., dar vykstant karui pastatyta medinė mokykla. Jos pastatas, atvežtas iš Subačiaus, yra buvęs sunaikintos žydų šeimos namas. Vasario mėnesį jame pradėjo veikti dvi klasės.

1950 m. Maksvyčių pradinė mokykla perorganizuota į Subačiaus septynmetės mokyklos filialą. Šią mokyklą lankė Rudilių, Paprūdžių, Dūbliškių, Atkočiškių, Morkūniškio, Maksvyčių ir kitų kaimų vaikai. 1952–1953 m. m. mokykla reorganizuota į savarankišką septynmetę mokyklą. 1962 m. rugsėjo 1 d. baigtas statyti mokyklos priestatas. Visos klasės ir kabinetai įrengti naujose patalpose, įvesta elektra. Mokykloje tuo metu veikė moksleivių choras ir du tautinių šokių rateliai. Vakarais mokytojai mokė suaugusius – veikė vakarinė mokykla. Toliau gyvenantiems vaikams šalia mokyklos veikė bendrabutis, kuriame nebuvo vandentiekio, patalpos buvo apšildomos krosnimi, gyveno 10–18 vaikų. 1963–1987 m. mokykla tapo aštuonmete.

1990 m. pradėta statyti nauja mokykla Rudilių kaime, kadangi senoji Maksvyčių kaime sunkiai galėjo sutalpinti daugiau kaip 100 mokinių. Pradėjus statyti mokyklą dėl finansinių sunkumų statyba buvo nutraukta. 1993 m. statybos atnaujintos iš Lietuvos Respublikos biudžeto gavus finansavimą. 1994 m. gruodžio 28 d. bendrovės „Kupiškio statyba“ statybininkai baigė darbus ir perdavė naujos mokyklos raktus mokyklos mokytojams ir mokiniams. 1995 m. vasarį Rudilių pagrindinė mokykla buvo iškilmingai atidaryta. 1996–1997 m. mokyklos patalpose ėmė veikti Kupiškio centrinės bibliotekos Rudilių skyrius. 2000–2001 m. mokykloje suformuota priešmokyklinio ugdymo grupė ir dešimta klasė.

2000 m. gruodžio 14 d. mokyklai suteiktas profesoriaus Jono Laužiko vardas. Nuo 2016 m. mokykloje pradėtos organizuotos vaikų ir jaunimo vasaros stovyklos. 2016 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota į Rudilių J. Laužiko universalų daugiafunkcį centrą.

## Direktoriai
* 1935–1946 m. Valė Morkūnienė
* 1952–1967 m. Leonas Rudinskas
* 1967–1988 m. Monika Dūdienė-Karvelytė
* nuo 1988 m. Algirdas Venckus

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rudilių universalus daugiafunkcis centras
Šepetos Almos Adamkienės mokykla-daugiafunkcis centras

**Kupiškio rajono Šepetos Almos Adamkienės mokykla-daugiafunkcis centras** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šepetoje (Kupiškio raj.), Šepetos g. 4, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190052243. Steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba. 

Mokyklą remia Almos Adamkienės labdaros ir paramos fondas.

## Istorija
Kitapus kelio nei pelkė, Kikonyse 1933 m. atidaryta pradinė mokykla, kuri dėl mokinių skaičiaus mažėjimo po 3 metų buvo uždaryta. Augant durpių įmonei ir didėjant darbininkų skaičiui, 1949 m. vėl atidaryta Kikonių pradinė mokykla. 1969 m. durpių direktoriaus prašymu atidaryta aštuonmetė mokykla. Vykstant švietimo reformoms vėliau tapo devynmete, nuo 2000 m. veikė 10 klasių ir buvo vadinama pagrindine mokykla.

2003 m. mokykloje švenčiant 70 metų jubiliejų atidengtas paminklinis akmuo (autorius ir rėmėjas – verslininkas Ramutis Talačka). 2019 m. mokykla dėl mažėjančio mokinių skaičiaus prijungta prie Kupiškio Povilo Matulionio progimnazijos ir tapo Kupiškio Povilo Matulionio progimnazijos skyriumi Šepetos Almos Adamkienės mokykla-daugiafunkciu centru.

## Direktoriai
* Vanda Vanagienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Šimonių pagrindinė mokykla

**Kupiškio rajono Šimonių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kupiškio raj. Šimonyse, Skapiškio g. 18, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190050235. Steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija
2021 m. išregistruota.

## Direktoriai
*Laima Skėrienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Būdviečio mokykla

**Lazdijų rajono Būdviečio mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Būdvietyje (Lazdijų raj.), Mokyklos g. 3, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190609589. Steigėjas Lazdijų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Apie 1923 m. prasidėjo naujos mokyklos statyba. Ją statė samdomi žydai iš Lazdijų. Už darbą mokėjo valsčius. 1926 m. rudenį mokslo metai prasidėjo jau naujoje mokykloje. Tai buvo keturių skyrių pradinė mokykla, ji užėmė tris kambarius. Direktorius Julius Daugėla dėstė gamtą, istoriją, higieną. Matematiką dėstė mokytoja Skinkytė. Buvo ir mokytojas A. Ragelis, kurį, kaip ir mokytoją J. Daugėlą, 1941 m. birželį ištrėmė į Sibirą. Mokiniai patys buvo pasidarę sceną ir vaidindavo. Buvo suvaidinę net Žemaitės pjesę „Petras Kurmelis“. Per šventes dainuodavo choras. Vakarus ruošdavo ir šauliai, kurie turėjo savo chorą ir pučiamųjų orkestrą.

1947 m. Būdvietyje veikė progimnazija, 1949 m. mokykla performuota į septynmetę, 1961 m. mokykloje jau veikė aštuonios klasės. 1981 m. mokykla pavadinta nepilna vidurine mokykla, nors joje tebeveikė aštuonios klasės. Nuo 1988 m. mokykloje veikė devynios klasės, nuo 1999 m. – 10 klasių. 2002 m. rugsėjo 1 d. mokykloje atidaryta priešmokyklinio ugdymo grupė.

2015 m. mokykla likviduota.

## Direktoriai
* 1926 m. Julius Daugėla
* Birutė Sikorskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė  *Neveikianti nuoroda
* Oficiali mokyklos informacija
Kapčiamiesčio Emilijos Pliaterytės mokykla

**Lazdijų rajono Kapčiamiesčio Emilijos Pliaterytės mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kapčiamiestyje (Lazdijų raj.), Taikos g. 11, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290633160. Steigėjas Lazdijų rajono savivaldybės taryba. Dabar tai yra Veisiejų Sigito Gedos gimnazijos skyrius.

Mokyklos globėja – 1831 m. sukilimo dalyvė Emilija Pliaterytė.

## Istorija

1908 m. įsteigta pradinė mokykla, 1945–1949 m. progimnazija, 1949–2000 m. vidurinė, nuo 2000 m. Kapčiamiesčio Emilijos Pliaterytės pagrindinė mokykla. 

1984 m. pradėtas kurti Kapčiamiesčio Emilijos Pliaterytės muziejus.

2020 m. mokykla prijungta prie Veisiejų Sigito Gedos gimnazijos.

## Direktoriai
* Zigmas Kukučionis

## Šaltiniai

## Nuorodos
*  – Mokyklos svetainė (archyvas).
Palėvenėlės pagrindinė mokykla

**Kupiškio rajono Palėvenėlės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Palėvenėlėje (Kupiškio raj.), vykdanti pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190051675. Steigėjas Kupiškio rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija
Pradėjo veikti nuo 1992 m. rugsėjo 1 d. Įkurta rekonstravus buvusio vaikų darželio patalpas. Likviduota 2012 m.

2014 m. uždarytas Alizavos pagrindinės mokyklos Palėvenėlės pradinio ugdymo skyrius.

## Direktoriai
* Danguolė Šedienė

## Šaltiniai
Trinidado ir Tobago transportas

## Kelių transportas
2002 m. Trinidade ir Tobage buvo 8,320 km kelių, iš kurių 4,252 km buvo skirti vaikščiojimui. Daugiau apgyvendintose vietose yra ir daugiau kelių, bet dauguma Tobago neturi kelių arba jie yra trumpi, vingiuoti ir prastu paviršiumi. 2000 m. registruotų lengvųjų automobilių buvo 54,050, o sunkvežimių 14,560. Vienintelis Trinidado ir Tobago iš Port of Speino į San Chuaną buvo uždarytas 1968 m.

## Jūrų transportas
Didžiausias Trinidado ir Tobago jūrų uostas yra Port of Speinas. La Brea taip pat yra svarbus dėl naftos ir asfalto kroviniams. Tokie uostai kaip Chaguaramas, Pointe-à-Pierre ir Point Fortinas irgi yra naftos terminalai. Daug garlaivių kursuoja į Europą ir Amerikas.

## Oro transportas
Pagrindinis Piarco Nacionalinis Oro Uostas yra įsikūręs 26 km į pietryčius nuo Port of Speino, o antras oro uostas yra Crown Point'e. 2001 metais šalyje buvo šeši oro uostai, iš kurių trys turėjo asfalto dangą. Trinidado ir Tobago oro linijos, kurios priklauso valdžiai yra susijungusios British West Indian Airways ir Trinidad and Tobago Air Services, buvo įkurtos 1980 m. Skrydžiai jose vyksta vietiniais, regioniniais ir nacionaliniais reisais. 2001 m. oro linijų paslaugomis pasinaudojo 1,123,600 keleivių.