open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nalšėnai

**Nalšėnai** (vokiškai: *Nalsen*, gudiškai: *Нальшчаны, Нальшаны*) – tiksliai nenustatyta ar atskira rytų baltų ar aukštaičių genčių sąjungos gentis.

## Geografija
Nėra prieita prie vieningos nuomonės ir dėl genties gyvenamos teritorijos, nors anot vienų tyrinėtojų, Nalšėnų žemė buvusi dabartinės Lietuvos rytuose, Žeimenos upės baseine ir dabartinės Baltarusijos šiaurės vakaruose – Nalšios žemėje, o pietuose iš dalies apie Neries upės vidurupį į rytus nuo Nemenčinės. Šiuo metu Lietuvoje tai būtų Švenčionų, Ignalinos rajonų savivaldybės, bei Vilniaus rajono savivaldybės šiaurės rytų dalis. Baltarusijoje – Breslaujos rajonas, Medilo ir Pastovių rajonų vakarinės dalys. Kiti istorikai nalšėnų, Nalšios žemei priskiria kur kas didesnę teritoriją, kuri apima ir Utenos, Molėtų, vakarinę Anykščių, pietinę Zarasų rajonų savivaldybių dalis ir galimas dalykas kad galėjo gyventi iki Šventosios upės vidurupio vakaruose.

Nalšėnų kaimynais šiaurėje buvo sėliai, šiaurės rytuose - latgaliai, rytuose – rytų slavų gentis krivičiai, pietuose ir pietvakaruose - aukštaičiai, vakaruose - Deltuvos žemė.

## Istorija
Senovėje apgyvendinta nalšėnų teritorija patenka į archeologinės Rytų Lietuvos pilkapių kultūros dalį, kuriai taip pat priskiriama ir aukštaičių gentis. Per Nalšią Livonijos ordino kalavijuočiai rengdavo karo žygius į Lietuvą, matyt dalį žygių surengdavo iš Diunaburgo pilies. 

Tu laikų nežinomas liudininkas apie Mindaugo vainikavimą Lietuvos karaliumi rašė taip: 
*„Rytuose [[Žemaičiai (baltų gentis)|Žemaitija]] ribojasi su gretima [[Kijevo Rusia|Rusijai]] žeme [[Lietuva (baltų žemė)|Lietuva]]. Jos pirmasis karalius [[Mindaugas]] buvo pakrikštytas, ir aš dalyvavau jo karūnavime, kai jis priėmė savo karališkąją valdžią iš [[Roma|Romos]] [[popiežius|popiežiaus]] ir paliko ją savo palikuonims, kad jie rūpestingai ją saugotų. Minėtieji [[Lietuviai (rytiniai senlietuviai)|lietuviai]] (matyt, turėta mintyje [[Lietuva (baltų žemė)|Lietuvos žemės gyventojai]]), [[jotvingiai]] ir *'nalšėnai*' yra lengvai pakrikštijami, kadangi nuo pat vystyklų yra auklėjami krikščionių auklių. Taigi galėsime tarp jų saugiau būti“* - pasaulio aprašymo pradžia, 1255-1260.

## Palikimas
Tariamos buvusios nalšėnų genties teritorijoje yra išplitusios lietuvių kalbos rytų aukštaičių patarmei priskiriamos vilniškių arba cieksų bei uteniškių šnektos.

## Šaltiniai
Rinkai

:: *Apie kaimą Lenkijoje žr. [[Rinkai (Lenkija)]]*.

**Rinkai** () – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rinkaučizna

**Rinkaučizna** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 10 km nuo Balceriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rinktinėliai

**Rinktinėliai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Skėmių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rinkūnai (Švenčionys)

**Rinkūnai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Švenčionėlių, Labanoro girioje. Praeina keliukas Melagėnai–Kirdeikiškė. Rastas Rinkūnų pilkapynas.

## Istorija
XX a. pr. užusienis buvo Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Riogliškiai (Raseiniai)

**Riogliškiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Kaulakių, Luknės kairiajame krante, prie kelio . Šiaurėje siekia Kaulakių tvenkinį.

## Istorija

Riogliškiai šaltiniuose minimi nuo 1599 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ryšininkas (Vilnius)

**Ryšininkas** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Nemenčinės, netoli dešiniojo Neries kranto, apsuptas Nemenčinės miškų. Veikia senelių globos namai „Senevita“, anksčiau veikė poilsio namai „Užuovėja“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ritkūniškė

**Ritkūniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Dūkštelių. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Švenčionių apskritis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rizgūnai

**Rizgūnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Ceikinių, 4 km į pietus nuo Senojo Daugėliškio. Piečiau plyti Rizgūnų miškas. Keliai į Lepšius, Rubelninkus, Bendoriškę. Stovi Vytauto Didžiojo paminklas (pastatytas 1930 m.).

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš spėjamo asmenvardžio **Rizgūnas* ar panašaus, plg. pavardė *Ri̇̀zgelis*, istorinis asmenvardis *Jurgis Rizgaicis* (1600 m.). Rizgūnai šaltiniuose minimi nuo 1765 m.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui ir dvaro valdai, Mikalavo apylinkei.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Lenkmečiu veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius, 1922 m. veikė lietuviška mokykla. 1930 m., minint Vytauto Didžiojo mirties 500 metų sukaktį, kaime buvo pastatyti du paminklai.

Nuo 1950 m. – Rizgūnų apylinkės centras, vėliau priklausė Naujojo Daugėliškio, Ceikinių apylinkėms.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ryžiškė

**Ryžiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Mielagėnų, Erzvėto ežero pietvakarinėje pakrantėje. Šalia praeina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš spėjamo asmenvardžio **Rỹžis* ar panašaus, plg. pavardės *Ryžáuskas, Ryžaũskas*.

## Istorija
Vietovė šaltiniuose minima 1755 metais. XX a. pr. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčių.

Sovietmečiu priklausė Dietkauščiznos, nuo 1979 m. Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Algis Jakštas (g. 1953), fotomenininkas.

## Šaltiniai
Ripelialaukis

**Ripelialaukis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurės vakarus nuo Ignalinos, 3 km į šiaurę nuo Ginučių, prie Baluošo ežero. Miško keliai į Ginučius, Vaidžiuškes, Vyžius. Netoli kaimo yra pilkapių grupė.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio **Ripẽlis* (plg. pavardės *Ri̇̀pas, Ripi̇̀nskas*) ir žodžio *laũkas*.

## Istorija
XIX a. pab. Ripelialaukio užusienis pateko į Švenčionių apskrities Linkmenų valsčių, apylinkę ir dvaro valdą. XX a. pr. buvo Ripelialaukio kaimas ir 7 užusienių grupė (dar vadinta Pabaluoše, Pasiekais ir Pavyžiais). Tarpukariu kaimas buvo Lietuvoje (Utenos apskritis, Linkmenų valsčius).

Sovietmečiu priklausė Palūšės apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Robliai

**Robliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, už 8 km nuo Panemunėlio kaimo.

## Gyventojai

1856 m. balandžio 21 d. Robliuose gimė rašytoja, visuomenės veikėja Liudvika Didžiulienė. Iš Roblių buvo kilęs 1991 m. sausio 13-tosios laisvės gynėjas Alvydas Matulka.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Alena Grigaliūnienė, „Roblių kaimas ir jo žmonės“. Kėdainiai, „Rinkos aikštė“, 2001 m.
Ročiai

**Ročiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Ilgižių III. Yra Ročių dvaro sodyba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ročiškė

**Ročiškė** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Betygalos. Stūkso Ročiškės piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ročkai

**Ročkai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kudirkos Naumiesčio, prie kelio . Stūkso Ročkų piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rodūnėlė

**Rodūnėlė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Karsakiškio, Geležių miestelio pašonėje. Teka Žambas ir Muselė, vakariniame pakraštyje telkšo Pukiškio ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Roglaičiai

**Roglaičiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Šiluvos, prie kelio . Anksčiau buvo ir Roglaičiai II.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rogupiai

**Rogupiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Griškabūdžio, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rojūnai

:: *Apie kaimą Panevėžio rajone žr. [[Rojūnai (Panevėžys)]]*.

**Rojūnai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Skrebotiškio.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Roda

**Roda** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, Petešos miškuose, į šiaurę nuo Kelmytės, netoli plento . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rojūnai (Panevėžys)

**Rojūnai** – buvęs kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Upytės. Yra Rojūnų aerodromas.

## Gyventojai

## Sportas

2009 m. kaime vyko pasaulio Jak-52 klasės akrobatinio skraidymo čempionatas.

## Šaltiniai

* Rojūnų dvaras
Rokai (Klaipėda)

**Rokai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Priekulės, tarp Kisupės ir jos intako Rokupio, kiek į rytus nuo Minijos. Aplink – Rokų miškas. Praeina Šernų–Priekulės kelias.

## Etimologija
Jeigu upės vardas *Rokà* – autentiškas, kaimo vardas gali būti nuo upėvardžio. Asmenvardis *Rocken Peter*, tikėtina, iš kaimo vardo. Kitur teigiama, kad pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Rokas*.

## Istorija
Rokai minimi 1678 m. šaltiniuose. 1785 m. buvo karališkasis kaimas su 14 sodybų. 1737 m. įkurta pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rokančiai

**Rokančiai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Rimėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rokantai

**Rokantai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Mickūnų, abipus Vilnios, Vilnios hidrografiniame draustinyje, miškų apsuptyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rokantiškės (Šatrininkai)

**Rokantiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Grigaičių. Šiaurinė kaimo dalis (atskirta Juodšilių–Kyviškių geležinkelio linijos) prijungta prie Vilniaus.

## Geografja
Pietiniu pakraščiu eina kelias .

Gyvenvietė aptinkama buvusioje Paeglynio kaimo teritorijoje, taip pat 1968 m. prie Rokantiškių prijungtas Klonių kaimas. Senųjų pastatų beveik neišliko, kaip ir šiauriau esančiuose Strielčiukuose būdingi naujos statybos namai. Dalį kaimo sudaro dirbama žemė (javų laukai), kitur vyrauja beržynai. Per kaimą eina S. Vorotinskio gatvė, yra geležinkelio pervaža.

## Gyventojai

## Susisiekimas
Vietovėje esančią autobusų stotelę „Slėnis“ aptarnauja Vilniaus miesto 58 maršrutas, taip pat Vilniaus rajono 186, 188, 189 ir 191 maršrutai.

## Karinė infrastruktūra
2022 m. rugpjūčio 24 d. kaimelio teritorijoje pradėtos 17,7 hektaro ploto Rokantiškių karinio miestelio statybos.

2024 m. vasario 5 d. atidarytas karinis miestelis, į jį įsikėlė Kunigaikščio Vaidoto mechanizuotojo pėstininkų batalionas. Kompleksą sudaro kareivinės su 550 miegamųjų vietų, medicinos punktas, valgykla, ramovė, štabas, sporto kompleksas su aikštynais, remonto dirbtuvės ir garažai. Projekto kaina – 74 mln. eurų.

## Šaltiniai
Rokiškės I

**Rokiškės I** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Kalvių. Stūkso Rokiškių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rokiškės III

**Rokiškės III** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kalvių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Roliai

**Roliai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Krosnos, kalvotoje vietoje, prie kelio . Kaime telkšo nedidelis Rolių ežeras, rytuose dunkso miškas Kalniškė.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Rolỹs*.

## Istorija
XIX a. pab. Rolių kaimas ir palivarkas pateko į Kalvarijos apskrities Kirsnos valsčių, Lazdijų parapiją. 1871 m. Rolių palivarkui priklausė 802 margai žemių, vandens malūnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Romancai

**Romancai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Tirylių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Romutaičiai

**Romutaičiai** – buvęs viensėdis Joniškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Šakynos.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ropėjos

**Ropėjos** – buvęs kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 7,5 km į pietryčius nuo Senųjų Trakų, 5 km į šiaurės rytus nuo Paluknio, Ropėjų miškuose, prie kelio . Girininkija (Trakų miškų urėdija). Dabar Ropėjų kaimo teritorija ir sodybos kadastriškai priskirtos Senojo Tarpupio kaimui.

## Istorija

XIX a. pabaigoje Ropėjas sudarė užusienis, karčema ir girininkija Trakų apskrityje. Vėliau buvo girininkija ir užusienis.

1972 m. rugsėjo 27 d. kaimas oficialiai panaikintas, nors gyventojų surašymuose (bet ne Registrų centro apskaitoje) minimas iki 2011 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rokėnai (Ignalina)

**Rokėnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 18 km į šiaurės vakarus nuo Kazitiškio. Vakariniame kaimo pakraštyje rastas Rokėnų kapinynas.

## Etimologija

Kaimo vardas yra kilęs nuo asmenvardžio *Rokas*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rokavalkiai

**Rokavalkiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kvyklių. 

## Gyventojai

## Žymūs žmonės
* Rokavalkiuose 1938 m. gegužės 12 d. gimė žurnalistė, redaktorė, rašytoja Milda Telksnytė.

## Šaltiniai
Ropiena (Ignalina)

**Ropiena** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Tverečiaus, prie Vytėnų miško ir Vytėnų pelkės. Sunykęs.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *ropienà* ʻdirva, kur ropės augoʼ.

## Istorija
XIX a. pab. buvo užusienis, priklausęs Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui, patekęs į Dysnos dvaro valdą.
 
Prieš Antrąjį pasaulinį karą kaime buvo kalvė. Sovietmečiu priklausė Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ropiena (Šakiai)

**Ropiena** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Plokščių, Pankliškių miškuose. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ropiškė (reikšmės)

**Ropiške** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone:
** Ceikinių seniūnijoje,
** Naujojo Daugėliškio seniūnijoje;
* Švenčionių rajone.
Ropiškė (Ceikiniai)

**Ropiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6,5 km į šiaurės rytus nuo Ceikinių, 2 km nuo Rubelninkų, prie Degutiškės miško.

## Etimologija
Priesagos *-išk-* vedinys iš asmenvardžio *Rópė*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui, Mikalavo apylinkei. Buvo Daviliškio dvaro valda.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ropiškė (Daugėliškis)

**Ropiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Naujojo Daugėliškio, 1 km į pietus nuo Janionių. Ties kaimu jungiasi keliai  ir .

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Rópė*.

## Istorija
Ropiškė Daugėliškio parapijos metrikose minima 1765 m. XIX a. pab. Ropiškės kaimas (1866 m. minimas kaip užusienis) priklausė Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui ir dvaro valdai, Ožionių apylinkei. Kaimas dar minimas kaip ***Ropiškė I***, skiriant nuo kitos Ropiškės (dabar Ceikinių seniūnijoje).

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. 1922 m. veikė lietuviška mokykla.

Nuo 1950 m. – Ignalinos rajono Ropiškės apylinkės centras, vėliau priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ropidai

**Ropidai** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Karsakiškio, Žaliosios girios pietrytiniame pakraštyje, Žambo dešiniajame krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ropydai

**Ropydai** – buvęs kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Barzdų.

## Istorija

Barzdų apylinkės Ropydų kaimas 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Ropyduose gimė karinis veikėjas, brigados generolas Jonas Juodišius (1892–1950).

## Šaltiniai
Ropiškė

**Ropiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Naujo Strūnaičio.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ropiškėlė

**Ropiškėlė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Ceikinių, miške, netoli Korino ežero.

## Etimologija
Priesagos *-ėlė* vedinys iš kaimo vardo *[[Ropiškė]]*.

## Istorija
XX a. pr. Ropiškėlė buvo užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ropiškės

:: *Apie kaimą Švenčionių rajone žr. [[Ropiškė]]*.

**Ropiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Imbrado. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ropiškis

**Ropiškis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Palėvenės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Roplaukiai

**Roplaukiai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 6 km nuo Papilės.

## Istorija

Papilės apylinkės Roplaukių kaimas 1977 m. kovo 30 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

Pokario metais apylinkėse veikė Žemaičių apygardos, Alkos partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rosachalina

**Rosachalina** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Peliškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rotuliškės

**Rotuliškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Smalvų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rubežius (Panevėžys)

**Rubežius** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Karsakiškio, Žaliosios girios pietrytiniame pakraštyje, Žambo kairiajame krante. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rubežaičiai

**Rubežaičiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Telšių.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vytautas Adolfas Puplauskas (g. 1930) – Kovo 11 Akto signataras

## Šaltiniai

## Literatūra
* Kur prapuolė tas kelelis…: Rubežaičiai: atsiminimai (sud. Elena Naumavičiūtė-Citavičienė). – Vilnius: Knygiai, 2010. – 88 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-443-46-9
Rubežiai

**Rubežiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km šiaurės rytus nuo Šiaulėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rubežninkai

**Rubežninkai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Gataučių.

## Istorija

## Gyventojai

; Žymūs žmonės 
* Rubežninkuose 1937 m. rugsėjo 26 d. gimė agronomas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Steponas Čiuberkis.

## Šaltiniai
Ručiniai

**Ručiniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 7 km nuo Guostagalio. 

## Istorija

## Gyventojai

## Žymūs žmonės
* Ručiniuose 1945 m. liepos 17 d. gimė zoologas, biomedicinos mokslų daktaras Kazimieras Baranauskas.

## Šaltiniai
Rūda (Prienai)

**Rūda** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Šilavoto.

## Istorija

XIX a. kaimas buvo Marijampolės apskrities Klebiškio valsčiuje, priklausė Prienų parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūdabestis

**Rūdabestis** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 8,5 km į pietryčius nuo Sarių, 1 km nuo sienos su Baltarusija, Gelednės miškuose. Pasiekiamas miško keliu iš Svitailiškės.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš žodžių *[[rūda|rūdà]]* ir *bèsti* 'kur nors kišti, smeigti, durti; kasti'; motyvacijos požiūriu, tai kaimas, kuriame kasama rūda.

## Istorija
XX a. pr. buvo privatus užusienis buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudakasiai

**Rudakasiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6,5 km į šiaurės vakarus nuo Svėdasų, Šimonių girios pakraštyje, prie Čiukų kaimo. Šalia eina kelias .

## Istorija

XIX a. pabaigoje minimas Rudakasių užusienis Anykščių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudakasos

**Rudakasos** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Samanių, tarp raistingų miškelių. Praeina kelias .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūda (Lazdijai)

**Rūda** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Veisiejų, tarp Vernijo ir Veisiejo ežerų, Rūdos miške, prie kelio .

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš žodžio *[[rūda|rūdà]]* „gamtinė mineralinė medžiaga, iš kurios gaunami metalai“.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių ir parapiją, veikė vandens malūnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudamina (kaimas)

**Rudamina** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, prie Rudaminos miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūčkakiemis

**Rūčkakiemis** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Kruonio, dešiniajame Nemuno krante.

## Istorija

XIX a. buvo kaimas, seniūnijos centras Kruonio valsčiuje. Iki XX a. vidurio vadinosi ***Nikadamava***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudauka (Elektrėnai)

**Rudauka** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Semeliškių, netoli Dabintos upelio. Praeina kelias .

## Istorija
Rudauka įkurta tarpukariu Semeliškių dvaro žemėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudeikiškiai

**Rudeikiškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kernavės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūdelė

**Rūdelė** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 7 km nuo Sangrūdos. Rūdelėje teka upelis Kirsna.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs nuo žodžio *rūda*, sakoma, kad kadaise čia buvę daug rūdos.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Rudeliškė

**Rudeliškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Šutų, Labanoro girioje. Apylinkėse telkšo ežerėliai Gojinis, Šilinis, Pašilinis. Yra 2 sodybos.

## Istorija

Iki 2015 m. turėjo viensėdžio statusą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudėniškės

**Rudėniškės** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Dūkštelių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudesėlė

**Rudesėlė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Molėtų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudikai

**Rudikai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 5 km km į šiaurės vakarus nuo Palėvenėlės, prie Pyvesos ir Avižienio santakos.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudikėliai (Kupiškis)

**Rudikėliai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Palėvenėlės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudikėliai (Panevėžys)

**Rudikėliai** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Berčiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudikiai (Akmenė)

**Rudikiai** (anksčiau ***Papartynė***) – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Papilės, kairiajame Ventos krante. Saugomi Rudikių (Papartynės) vandens malūnas, Rudikių ąžuolas. Įrengta mažoji hidroelektrinė, Papartynės malūno tiltas.

## Istorija

Nuo XIX a. minimas Papartynės malūnas. XX a. tarpukariu buvo dvaras. Sovietmečiu vietovė ištuštėjo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūdynė (Vilnius)

**Rūdynė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Savičiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudinės

**Rudinės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Suvieko, prie Čičirio ežero įlankos kranto, tuoj už Suvieko fermų.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudnia (Gerviškės)

**Rudnia** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Gerviškių, abipus Šalčios, prie pietrytinių Rūdninkų girios pakraščių. Praeina vieškelis Gerviškės–Kalitonys.

## Istorija
Anksčiau būta geležies rūdos gavybos ir apdirbimo vietos. XIX a. pab. Rudnia buvo kaimas Lydos apskrities Aleksandravo valsčiuje, Rakliškių apylinkėje, buvo Rakliškių dvarininkų Patackų valda. Veikė vandens malūnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudnia (Marcinkonys)

**Rudnia** (arba ***Rudnelė***) – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Marcinkonių. Įsikūręs prie Skroblaus upelio, Dainavos girios apsuptyje. Kaimas pasiekiamas miško keliukais iš Marcinkonių, Darželių. Kaimas labai atokus, įsikūręs per 3 km atstumą nuo artimiausių gyvenviečių. Aplink kaimą įsteigtas Skroblaus rezervatas.

Kaimas įsikūręs giliame Skroblaus upelio slėnyje. Aplink trykšta daug šaltinių (Kubilnyčios, Maždžieriaus, Aukštųjų), gausu ypatingų, saugomų reljefo formų (Rudnios cirkas, Rudnios pietinis kalvaragis, Rudnios šiaurinis kalvaragis). Kaime auga daug senų vešlių liepų.

Rudnioje yra čia gyvenusios grafikės Gražinos Didelytės sodyba su dirbinių galerija „Andeine“.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš žodžio *rudnià* ←  („balų rūdos gavybos vieta; geležies lydimo įmonė“).

## Istorija

1915 m. kaime buvo 11 sodybų.

Tarpukariu Rudnia buvo valdoma lenkų (priklausė Gardino apskrities Marcinkonių valsčiui). Nuo 1928 m. veikė „Ryto“ draugijos mokykla. Prieš antrąjį pasaulinį karą buvo likusios 5 sodybos. Pokariu kaimo apylinkėse veikė partizanų būrys, vadovaujamas Juozo Vitkaus-Kazimieraičio.

2005 m. atidaryta G. Didelytės galerija „Andeinė“.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1995–2006 m. Rudnelėje gyveno grafikė Gražina Didelytė.
* Kaime vasaroja rašytojas Kazys Saja ir jo žmona, vertėja Zita Mažeikaitė.

## Galerija

Rudnelė, 2.JPG|Rudnelės gatvelė
Rudnelė, 4.JPG|Buvęs Gražinos Didelytės namas
Rudnelė, galerija Andeinė.JPG|Galerija „Andeinė“
Skroblus Rudnelėje.JPG|Skroblus Rudnelėje
Rudnelė, kryžius.JPG|Kaimo kryžius
Rudnelė, ženklas.JPG|Ženklas prie įvažiavimo
Rudnelės kapinės.JPG|Rudnelės kapinės


## Šaltiniai
Rudynai

**Rudynai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Traksėdžių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudmena

**Rudmena** – buvęs kaimas Kauno rajono savivaldybėje, į pietus nuo Neveronių, dešiniajame Nemuno krante prie Rudmenos upelio. Apsemtas Kauno marių.

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs iš upėvardžio Rudmena (dešinysis Nemuno intakas).

## Istorija

1957 m. Rudmenos gyvenvietę tyrinėjo R. Rimantienė su ekspedicija. Kaimas išnyko apie 1960 m. statant Kauno HE, kai Kauno marios užsėmė visą gyvenvietę.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudnia (Merkinė)

**Rudnia** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Merkinės, Subartonių miškuose, prie Kempės upelio. Aplink daug ežerų: Netiesų miško ežerėliai, Pakampys. Patenka į Netiesų hidrografinį draustinį.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš žodžio *rudnià* ←  („balų rūdos gavybos vieta; geležies lydimo įmonė“).

## Istorija
XIX a. pab. Rudnia pateko į Trakų apskrities Merkinės valsčių, Netiesų apylinkę.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūdupiai (Akmenė)

**Rūdupiai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Akmenės.

## Istorija

2016 m. kaimas buvo panaikintas, o jo teritorija prijungta prie Akmenės II ir Padvarėlių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūdupis (Kazlų Rūda)

**Rūdupis** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Bebruliškės. Stūkso Rūdupio piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūdupys

**Rūdupys** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Labanoro, Labanoro girioje, prie pelkynės. Praeina keliukas į Budrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudžiai (Ignalina)

**Rudžiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Rimšės, prie kelio . Pietuose siekia Žilmaičio ežerą, toliau rytuose telkšo Apvardai. Yra kapinaitės.

## Istorija

XIX a. pab. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius). 1921 m. surašymo duomenimis čia gyveno 117 lenkų ir 6 kitų tautybių žmonės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudžiai (Kaišiadorys)

**Rudžiai** – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Žaslių, prie Rudžių ežero ir Gamantos upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudžiai (Marijampolė)

**Rudžiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Tarpučių.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudžiai (Grinkiškis)

**Rudžiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Grinkiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudžiai (Šakiai)

**Rudžiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Kudirkos Naumiesčio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

;Gimė
* Jonas Pečkaitis (1885–1925), Romos katalikų kunigas, vienuolis pranciškonas (tėvas Jeronimas, O. F. M.), tretininkų organizatorius, pranciškonų leidžiamo žurnalo „Šv. Pranciškaus varpelis“ steigėjas ir redaktorius, Lietuvos bitininkų draugijos įkūrėjas.
* Sigitas Plaušinaitis (1941–), vertėjas ir kalbotyrininkas.

## Šaltiniai
Rudžioniai

**Rudžioniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 8 km nuo Guostagalio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudžionys

**Rudžionys** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Švenčionėlių. 

## Istorija

Iki baudžiavos panaikinimo – bajorkaimis. Rudžionys įtraukti į 1690 m. Lietuvos Metrikos Vilniaus vaivadijos dūmų registrą. Čia trys bajorai Rudzianskiai – Andrius, Jokūbas ir Kristupas – valdė po vieną dūmą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudžionys (reikšmės)

**Rudžionimis** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Rokiškio rajone;
* Širvintų rajone;
* Švenčionių rajone.
Rudžionys (Anykščiai)

**Rudžionys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Troškūnų, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudžionys (Širvintos)

**Rudžionys** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Alionių I. Kaimas išsibarstęs tarp raistų, prie užpelkėjusio Žvirblio upelio slėnio. Netoliese praeina plentas .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rugiagėliai

**Rugiagėliai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Keturvalakių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rugieniai

**Rugieniai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 10 km į rytus nuo Lukšių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ruginiai (Kretinga)

**Ruginiai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės centrinėje dalyje, 16 km į šiaurės vakarus nuo Kretingos. Kaimo žemes iš visų pusių juosia miškai: šiaurėje ir rytuose – Mestinės, pietuose ir pietvakariuose – Girės, vakaruose – Rūtų daržo, skiriantys nuo aplinkinių gyvenviečių. Centrine kaimo dalimi teka Skroblupis (kairysis Akmenos intakas). Iš kaimo žemių pietvakarinės dalies išteka Šakalė ir jos kairysis intakas – Puplesinis. Pietvakariniu žemių pakraščiu praeina geležinkelis Kretinga–Šiauliai ir plentas Kretinga–Salantai. Kaimą kerta žvyrkelis Aukštkalviai–Ruginiai–Sungailai. Ruginių senosios kapinės, vadinamos *Senkapiais, Marų kapeliais* (XVIII–XIX a.).
 
## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilo iš asmenvardžio *Ruginis* daugiskaitinės formos.

## Istorija

XVIII a. Asteikių kaimo vakariniame pakraštyje, iškirsto miško plėšininėje žemėje susiformavo *Ruginių* kaimas, pirmą kartą paminėtas 1769 m. Kretingos grafystės inventoriuje.

Kaimas priklausė Kretingos valsčiui ir Kretingos parapijai. 1771 m. jame buvo 15 kiemų. XIX a. kaimui priklausančiame miške atsirado vienkieminis *Ruginių Medsėdžių* užusienis. Panaikinus baudžiavą, Kretingos dvarui likusiai žemei administruoti buvo įkurtas *Ruginių palivarkas*.

1923 m. kaime buvo 18, o dvare – 2 kiemai.. Lietuvos žemės reformos metu dvaras išparceliuotas, jo žemė išdalinta kumečiams ir kariams savanoriams, kurie naująją gyvenvietę pavadino *[[Duoniai]]s*. Tarpukariu buvo įkurta Ruginių seniūnija, priklausanti Kretingos valsčiui, atidaryta Ruginių pradžios mokykla, veikusi ir pokario metais.

Pokariu aplinkiniuose miškuose veikė Lietuvos partizanų Kardo rinktinė. 1950 m. birželio 19 d. prie Ruginių pradinės mokyklos į stribų ir enkavedistų pasalą pateko keturi partizanai. Mūšio metu jų vadas, Kardo rinktinės štabo žvalgybos viršininkas Stasys Jonauskas–Simonas su kitu partizanu, nušovę porą stribų, pasitraukė į mišką, o Steponas Motiejauskas–Tamošius iš Kūlupėnų ir Kazys Viskantas iš Nasrėnų, negalėdami prasiveržti iš apsupties žiedo, nusišovė.

Po sovietinės melioracijos kaimo gyventojai XX a. 8 dešimtmetyje buvo iškeldinti, o jų sodybos nugriautos.

## Gyventojai

## Žymūs žmonės
;Gimė
*1897 m. liepos 13 d. – Stasys Jurgutis, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas;
*1941 m. rugpjūčio 31 d. – Valentinas Kiauleikis, inžinierius-matematikas, informacinių technologijų specialistas, mokslininkas, Kauno technologijos universiteto dėstytojas.

## Šaltiniai
Epenas

**Epenas** – miestas rytų Belgijoje, prie sienos su Nyderlandais ir Vokietija. Geležinkelio stotis. Miestas yra vokiečių tautinės mažumos Belgijoje centras. Išvystyta elektrotechnikos, maisto (ypač šokolado) pramonė. Stovi Šv. Mykolo bažnyčia, šiuolaikinio meno muziejus, miesto muziejus.

## Istorija

Epenas minimas nuo 1213 metų.

## Sportas
* KAS Eupen (futbolas)
Ballyclare Comrades FC

**Baliklero „Comrades“** – Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Baliklero.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1919 m. Kitados rungtyniavo stipriausiame šalies futbolo divizione. Debiutavo 1990 m. ir aukščiausiame divizione rungtyniavo penkerius sezonus. vėliau sekė kritimas į žemesnį divizioną. Būta iškitimų į žemesnes pakopas.

2024–2025 m. sezoną praleido NIFL Championship (II). Tarp dvylikos dalyvių liko priešpaskutiniai. Dėl išlikimo varžėsi pereinamosiose rungtynėse, tačiau nusileido varžovams ir iškrito į NIFL Premier Intermediate League (III). 2025 m. gegužės 6 d. namuose žaidę Queen's University nugalėjo varžovus 3-0. 2025 m. gegužės 9 d. atsakomosiose rungtynėse namuose nugalėjo 2-0, tačiau bendras dviejų rungtynių rezultatas 3-2 reiškė, kad į Championship pateko Queen's University, o Ballyclare Comrades FC iškrito į žemesnį divizioną.

## Apranga
;Sportinių aprangų gamos pokyčiai – 1) namuose, 2) svetur 

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Borščiovo kalnagūbris

**Borščiovo kalnagūbris** () – kalnų grandinė Rusijoje, rytų Užbaikalėje, Užbaikalės krašte, Šilkos dešiniajame krante. Ilgis (šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi) 450 km. Aukštis iki 1498 m. Būdingas vidutinkalnių reljefas. Kalnai sudaryti daugiausia iš granito.

Kalnagūbris padengtas maumedžių miškais su stepių ir pievų ruožais.

## Nuorodos
Sibiro skliautagūbriai

**Sibiro skliautagūbriai** () – aukštumų sistema Rusijoje, Vakarų Sibiro lygumos šiaurėje. Plačiai nusidriekę rytų-vakarų kryptimi apie 900 km, nuo Obės iki Jenisiejaus upių. Aukštis iki 285 m. Skliautagūbriuose prasideda daug Obės ir Jenisiejaus intakų, taip pat Nadymo, Puro, Tazo upės.

Vakarinėje ir rytinėje pusėje auga beržų ir pušų miškai, centrinė dalis smarkiai supelkėjusi, ten būdingi pušų ir maumedžių retmiškiai.

## Šaltiniai
Chamar Dabanas

**Chamar Dabanas** () – kalnagūbris Rusijoje, Pabaikalėje, į pietus nuo Baikalo ežero ir Tunkino įdubos. Ilgis 420 km, aukštis iki 2995 m. Būdingas vidutinkalnių reljefas. Kalnai sudaryti iš kristalinių skalūnų, gneisų, bazalto; daug granitinių intruzijų. Viena iš aukščiausių (2090 m.) šio kalnagūbrio viršukalnių yra Čerskio viršūnė, pavadinta garsaus lietuvių 1863 m. sukilėlio, o vėliau tremtinio ir mokslininko Jono Čerskio vardu.

Šiauriniuose šlaituose auga kėnių ir kedrų miškai, pietiniuose – pušų ir maumedžių taiga su miškastepių ir stepių plotais. Aukštesniame nei 2000 m aukštyje prasideda kalnų tundra. 

Chamar Dabano gamta saugoma Baikalo biosferos draustinyje. Gausu ežerų (Sobolino, Čiortovo, Patovo ir kt.), sraunių, slenkstėtų upių (Utulikas, Snežnaja, Temnikas, Chara Murinas). 

## Šaltiniai
Patomo kalnynas

**Patomo kalnynas** () – kalnų grupė Rusijoje, Užbaikalėje, Irkutsko srityje, Vitimo ir Čaros tarpupyje. Iš šiaurės apribotas Lenos upės, pietuose pereina į Stano kalnagūbrį. Aukštis iki 1924 m. Būdingas vidutinkalnių reljefas. Kalnai sudaryti iš kristalinių skalūnų, kalkakmenio ir kvarcitų. Išplitęs amžinasis įšalas.

Iki 1100 m aukščio kalnus dengia pušų ir maumedžių taiga, aukščiau – akmeningoji tundra.

## Šaltiniai
Timano kalvagūbris

**Timano kalvagūbris** () – aukštuma Rusijoje, Rytų Europos lygumos šiaurės rytuose. Driekiasi 900 km šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi nuo Barenco jūros Čiosos užutėkio iki Vyčegdos aukštupio. Šiaurinė dalis susideda iš keleto neaukštų gūbrių: Kosmos Akmens, Timano Akmens ir kt. (aukštis iki 303 m). Centrinė dalis aukščiausia – iki 471 m (Četlaso Akmuo). Pietinė dalis išsiskaidžiusi į keletą aukštumų eilių – „parmų“.

Šiaurinė Timano kalvagūbrio dalis patenka į tundros ir miškatundrės zoną, pietinė – į taigą. Yra naftos ir dujų telkinių (Timano-Pečoros naftos ir dujų baseinas). 

## Šaltiniai
Doverio sąsiauris

**Doverio sąsiauris** () arba **Pa de Kalė** () – sąsiauris, skiriantis Didžiąją Britaniją nuo Europos žemyno (Prancūzijos). Pietvakariuose pereina į La Manšo sąsiaurį, o šiaurės rytuose – į Šiaurės jūrą. Ilgis 37 km, mažiausias plotis 32 km. Gylis iki 64 m. Svarbiausi uostai: Doveris (Jungtinė Karalystė), Kalė, Diunkerkas (Prancūzija).

Sąsiauriu vyksta intensyvi laivyba (ir skersai, ir išilgai), be to, dugnu nutiestas ir 1994 m. gegužės 6 d. atidarytas Eurotunelis.

## Šaltiniai
Kolgujevas

**Kolgujevas** (, ) – sala Barenco jūros pietryčiuose, priklauso Rusijos Nencų autonominei apygardai. Plotas 3495,5 km². Paviršiaus aukštis iki 176 m. Būdingas moreninių kalvų reljefas. Daug ežerų ir pelkių. Paviršių dengia arktinė samanų ir kerpių tundra.

Saloje gyvena ~300 gyventojų, daugiausia nencai, kuri verčiasi elnininkyste, žvejyba, medžiokle. Veikia nafos gavybos bendrovė. Pagrindinės gyvenvietės – Bugrinas, Severnas.

## Šaltiniai
Ikaznė

**Ìkaznė**  (, ) – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, Vitebsko srityje, 15 km į rytus nuo Breslaujos, prie Ikaznės ežero.

## Istorija

Pirmą kartą Ikaznė paminėta 1499 m., kai ją nusipirko Jonas Sapiega. 1504 m. Lietuvos didysis kunigaikštis Aleksandras suteikė Sapiegoms privilegiją Ikaznėje statyti pilį ir kurti miestelį. XVI a. pradžioje pastatyta mūrinė Ikaznės pilis (sunyko XVIII a., išlikę griuvėsiai) buvo svarbi per XVI a. – XVII a. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos karus su Maskva. 1561 m. čia buvo įkurdinta gausi algininkų įgula. 1509 m. pastatyta cerkvė, 1515 m. ji sudegė.

Ikaznė nukentėjo per XVI a. karus su Maskva ir 1700–1721 m. Šiaurės karą. XVI a. viduryje valdant Strabovskiams Ikaznėje buvusios cerkvės vietoje veikė kalvinų bažnyčia. Nuo 1589 m. iki XVIII a. Ikaznę vėl valdė Sapiegos. 1593 m. Leonas Sapiega pastatydino katalikų bažnyčią, prie jos veikė parapinė mokykla, ligoninė. 1627 m. Sapiegos fundavo unitų bažnyčios statybą.

Po 1793 m. Abiejų Tautų Respublikos II padalijimo Ikaznė priklausė Rusijos imperijos Minsko gubernijai, vėliau Vilniaus gubernijai. 1812 m. miestelį sudegino prancūzų kariuomenė. XIX a. buvo miestelis Dysnos apskrityje. Nuo 1921 m. priklausė Lenkijai, nuo 1939 m. – Baltarusijos TSR. 1940–1970 m. apylinkės, kolūkio centras.


Ikaźnienski zamak. Іказьненскі замак (T. Makoŭski, 1613).jpg|Ikaznės pilis T. Makovskio 1613 m. raižinyje 
Ikaźnienski zamak. Іказьненскі замак (1930).jpg|Pilies likučiai tarpukaryje
Ikaźń, Božaha Cieła. Іказьнь, Божага Цела (1912).jpg|Bažnyčios piešinys (1912 m.) 
Ikaźń, Mikałajeŭskaja. Іказьнь, Мікалаеўская (1919-39).jpg|Prie bažnyčios tarpukaryje


## Gyventojai

### Lietuviai

XVI a. Ikaznė buvo lietuvių kalbos areale, tolimiausia LDK lietuviškai kalbančiųjų parapija. 1596 m. Leonas Sapiega pageidavo, kad Ikaznės klebonas ar vikaras mokėtų lietuvių kalbą. Dar iki Antrojo pasaulinio karo lietuvių gyveno gretimuose kaimuose. XX a. pabaigoje į vakarus nuo Ikaznės buvo išlikusi lietuvių kalbos sala palei Druveto ežerą, į šiaurės rytus nuo Pelekų ir Apso.

## Šaltiniai
Chara Ulachas

**Chara Ulachas** (, ) – upė Rusijoje, šiaurės Jakutijoje. Prasideda Chara Ulacho kalnagūbrio rytiniame šlaite. Įteka į Laptevų jūros Buor Chajos įlanką.

Didžiausi intakai: Bogučanas (dešinysis), Ojun Jurėgė (kairysis).

Upės baseine yra virš 1000 ežerų. Upė užšąla spalio pradžioje, atitirpsta birželio pirmoje pusėje.

## Šaltiniai
Ust Oleniokas

**Ust Oleniokas** (, ) – kaimas Rusijoje, Jakutijos šiaurėje, Buluno uluse. Įsikūręs Olenioko upės dešiniajame krante, netoli jo žiočių Laptevų jūroje. ~80 gyventojų – daugiausia evenkų. Nėra parduotuvių, mokyklų, medicinos punktų, praktiškai nenaudojama valiuta. Verčiamasi žvejyba ir medžiokle.

Artimiausi kaimai – Ystanach Chočo (už 58 km), Taimylyras (82 km).

Netoliese yra rusų poliarinio keliautojo Vasilijaus Prončiščevo, žuvusio 1736 m., ir jo žmonos kapas.
Čurapčos ulusas

**Čurapčos ulusas** (, ) – ulusas vidurio Jakutijoje. Administracinis centras – Čurapča.

## Geografija

Teritorija išsidėsčiusi daugiausia Palenės plynaukštėje. Uluso teritorija teka Amgos, Tatos upės, gausu ežerų (didžiausias – Čurapča). Klimatas kontrastingas: vidutinė sausio temperatūra -42 °C, liepos +16 °C, vidutinis metinis kritulių kiekis 200–250 mm.

## Gyventojai

Tautinė sudėtis (2002 m.):
* jakutai – 97,0 %
* rusai – 1,5 %
* evenkai – 0,4 %
* evenai – 0,3 %
* kiti – 0,8 %

## Gyvenvietės

Pagrindinės uluso gyvenvietės:
* Čurapča
* Diabyla
* Diringas
* Usun Kiuelis
* Myndagajus
* Čyapara

## Nuorodos
* Uluso žemėlapis
Čurapča

**Čurapča** (, ) – gyvenvietė Rusijoje, Jakutijoje, 177 km į rytus nuo Jakutsko. Uluso centras. Šalia gyvenvietės telkšo Čurapčos ežeras. Praeina Kolymos traktas.

Veikia 4 vidurinės mokyklos, sporto mokykla-internatas, Čurapčos uluso gimnazija, sporto ir kūno kultūros institutas, politechnikos kolegija. Verčiamasi daugiausia gyvulninkyste, veikia mėsos ir pieno kombinatas.

## Istorija

Čurapča įkurta 1725 m. atidarius Ochotsko traktą.

## Šaltiniai
Tata (upė)

**Tata** (, ) – upė Rusijoje, Jakutijoje; Aldano kairysis intakas. Prasideda Lenos plynaukštėje, teka į šiaurės rytus plačiu slėniu, lygiagrečiai Amgos upei.

Upė užšąla spalį, atitirpsta gegužę. Nuo gruodžio iki balandžio peršąla iki dugno, o sausringomis vasaromis vietomis išdžiūsta. Pagrindinė gyvenvietė prie Tatos – Ytyk Kiujolis.

## Šaltiniai
Rūgšteliškis (Šeimatis)

**Rūgšteliškis** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Šeimaties. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ruigiai

**Ruigiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Vėžaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukaičiai (Gaižaičiai)

**Rukaičiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Juodeikių, 3 km į pietvakarius nuo Gaižaičių, šalia Girkančių–Tyrelio miškų. Likusios kapinaitės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukiškė

**Rukiške** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone:
** Kazitiškio seniūnijoje,
** Linkmenų seniūnijoje;
* Skuodo rajone.
Kuragino rajonas

**Kuragino rajonas** () – Krasnojarsko krašto (Rusija) pietuose esantis rajonas. Administracinis centras – Kuraginas. Rajonas sudarytas 1924 m.

## Geografija

Ribojasi:
* šiaurėje – Balachtos, Manos, Partizansko, Sajanų rajonai
* rytuose – Irkutsko sritis
* pietuose – Karatūzų rajonas, Tuva
* pietvakariuose – Minusinsko rajonas
* vakaruose – Krasnoturansko, Idrinsko rajonai

Rytinę dalį užima Sajanų kalnai, vakaruose paviršius leidžiasi į Minusinsko įdubą. Svarbiausios upės – Tuba, Kazyras, Kiziras. Telkšo Tiberkulio ežeras.

## Suskirstymas

Rajone yra 22 administraciniai vienetai, 68 gyvenvietės.

Miestietiškos apylinkės:
* Artiomovskas
* Didžioji Irba
* Košurnikovas
* Krasnokamenskas
* Kuraginas
* Čibižekas

Taip pat yra 16 kaimų apylinkių. Čeremšankos apylinkė žymi tuo, kad joje įsikūrusi Visariono bendruomenė.

## Šaltiniai
Rūgšteliškis

**Rūgšteliškis** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Minčios. Į vakarus nuo Minčios yra Rūgšteliškio viensėdis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukiškė (Linkmenys)

**Rukiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Linkmenų, 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Grikiapelės. Likusi viena pamiškės sodyba, pasiekiama keliuko Pupiškė–Antalksnė atšaka.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Rùkas, Rùkis, Rukỹs*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Linkmenų valsčių ir dvaro valdą, Antalksnės apylinkę.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Linkmenų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukiškis

:: *Apie kaimą Kauno rajone žr. [[Rukiškis (Kaunas)]]*.

**Rukiškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Juostininkų.

## Oreivystės rekordas

2006 m. lapkričio 27 d. Šiauliuose pakilę oro balionu alpinistas Vladas Vitkauskas ir pilotas Vytautas Samarinas Anykščių rajono teritorijoje pakilo į 10 640 m aukštį. Ankstesnis aukščio rekordas siekė 7200 m. Specialūs prietaisai užfiksavo ne tik aukščiausio pakilimo oro balionu, bet ir greičio rekordus. Oro balionas išretėjusioje atmosferoje skriejo 150 km per val. greičiu. Vėliau, tiksliai nustačius, kad aukščio ir greičio rekordai pasiekti Rukiškio kaime, buvo nutarta „lietuviškąjį Everestą“ paženklinti. Prie kelio  pastatytas akmuo, ant kurio buvo sumontuotas metalinis „kalnas“ – „Lietuvos Everestas“. Atminimo ženkle pateikta pagrindinė informacija apie rekordą – skrydžio aukštis, rekordininkų pavardės ir oro baliono atvaizdas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukliai

**Rukliai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Sudeikių. Stūkso Ruklių piliakalnis. Kaimo turizmo sodyba „Saulėleidis“.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė ir augo Stanislovas Ramelis – žymus Lietuvos futbolininkas, treneris, sporto veikėjas.

## Šaltiniai
Rukonys

**Rukonys** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Kalesninkų, šalia Kalesninkų–Pasgrindos kelio.

## Istorija

XIX a. pab. – kaimas ir palivarkas Lydos apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukšėnai (Ignalina)

**Rukšėnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Linkmenų, Švento ežero šiaurinėje pakrantėje. Keliai į Šiškinius, Maleišius, Saldutiškį.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Rukšė́nas*. Seniau *Rukšėnais* taip pat vadintas Paukojės kaimas.

## Istorija
XX a. pr. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Linkmenų valsčių. Tarpukariu priklausė Lietuvai (Utenos apskritis, Linkmenų valsčius).

Sovietmečiu priklausė Linkmenų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukšėnai (Utena)

**Rukšėnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Spitrėnų. Stūkso Rukšėnų piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukšiai (Rokiškis)

**Rukšiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Panemunėlio kaimo.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1898 m. vasario 13 d. Rukšių dvare gimė ir iki 1911 m. gyveno Romualdas Vaitkevičius, Lietuvos kariuomenės leitenantas, Vyties kryžiaus ordininkas.

## Šaltiniai
Rukšiškė

**Rukšiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Kazokinės, 5 km į pietus nuo Ignalinos, prie kelio .

## Etimologija
Priesagos *-išk-* vedinys iš asmenvardžių *Rukšà, Rukšỹs*. Šaltiniuose minimas 1771 m.

## Istorija
XIX a. pab. buvo Rukšiškės užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje, Švenčionių dvaro valda. Lenkmečiu priklausė Kaltanėnų valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukšiškis

**Rukšiškis** – viensėdis Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Palėvenėlės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukšiškiai

**Rukšiškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Debeikių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukšniai (Šakiai)

**Rukšniai** – kaimas Šakių rajono savivaldybės vakaruose, 7 km nuo Slavikų, prie kelio . Išsidėstęs ant kairiojo Šešupės kranto (dešinysis krantas jau priklauso Rusijai priklausančios Karaliaučiaus srities Krasnoznamensko rajonui). Teka Šešupės dešinysis intakas Aukspirta, kuri priklauso Aukspirtos hidrografiniam draustiniui. Į pietus nuo kaimo telkšo ežeras Rukšnių plynis.

## Gyventojai

22 dūmai (1827 m.) ir 21 dūmas (XX a. pr.).

## Šaltiniai
Rukundžiai

**Rukundžiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Grumblių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūmiškiai

**Rūmiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Obelių. Stovi Rūmiškių vėjo malūnas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

* Tomas Algirdas Zauka (189–1970) – Lietuvos lakūnas, visuomenės veikėjas

## Šaltiniai
Rumšiai

**Rumšiai** – buvęs kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Girkalnio.

## Etimologija

Vietovardis kilęs nuo pavardės *Rumša* (ar *Rumšas*, *Rumšys*).

## Istorija

Panaikintas 1983 m. gruodžio 28 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Runkiai

**Runkiai** – buvęs kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Višakio Rūdos.

## Istorija

Runkių kaimas 1984 m. liepos 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pranas Dovydaitis (1886–1942), teisininkas, signataras, ministras pirmininkas
* Jonas Pranas Palukaitis (1916–2009), žurnalistas, redaktorius, leidėjas

## Šaltiniai
Rumpiškėnai

**Rumpiškėnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kazliškio.

## Istorija
2023 m. balandžio 28 d. kultivuojamame lauke Rumpiškėnų apylinkėse rasta karo laikų pėstininkų minosvaidžio mina.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rumbikiai

**Rumbikiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6,5 km nuo Veiviržėnų, 8 km nuo Judrėnų, 8 km nuo Švėkšnos, 2 km nuo Šalpėnų. Pro kaimą teka Purlės upelis ir išteka Šveistralio upelis. Žemė ribojasi su Šermukšnių, Daukšaičių, Landžių ir Šalpėnų kaimais. Nuo Rumbikių prasideda kelias į Šalpėnus. Priklauso Šalpėnų seniūnaitijai.

## Istorija

1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje minima „*sluzba Rumbikow*“ Matutaičio vaitystėje (*Woytowstwo Matutayciowe*). Gyveno 4 šeimos. 1695 m. – „*sluzba  Rumbikow*“ Augilowo vaitystėje (*Woytowstwo Augilowe*) įrašyta 6 šeimos. 1827 m., po Švėkšnos dvaro padalijimo, minimas Rumbikių kaimas. Jame gyveno 3 šeimos: 21 žmogus ir 4 vaikai. 1846 m. bažnyčios sudarytame sąraše jau minima 4 šeimos: 42 gyventojai, iš jų 25 samdiniai.  1923 m. kaime buvo 15 ūkių, kuriuose buvo 59 gyventojai.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

Iki 1950 m. kaimas priklausė Švėkšnos valsčiui, vėliau – Šalpėnų, Judrėnų, Veiviržėnų apylinkėms. Nuo 1995 metų priklauso performuotai Veiviržėnų seniūnijai. 2001 m. gyveno 15 gyventojų. 2011 m. surašymo duomenimis liko 5 gyventojai: 4 vyrai ir 1 moteris.

## Gyventojai

## Literatūra
* Kazys Rėbžda. Šalpėnai. Kaunas: UAB Lisaura, 2015.

## Šaltiniai