Tauragės geležinkelio stotis

**Tauragės geležinkelio stotis** – geležinkelio statinių kompleksas Tauragės mieste, Pagėgių–Šilėnų geležinkelio linijoje, Tremtinių kelyje 25. Nuo 2001 m. stotyje aptarnaujami tik krovininiai traukiniai, keleivinių traukinių eismas nevyksta.

2003 m. prie stoties pastato atidengta paminklinė lenta 1941–1953 m. trėmimams atminti.

## Istorija

Dar 1899 m. konsulas P. Bornholtas ir grafas P. Medemas pateikė siūlymą Rusijos vyriausybei nutiesti Šiaulių–Tauragės geležinkelį ir taip 235 km sutrumpinti kelią nuo Rygos iki Prūsijos sienos, sujungiant per Lauksargius. Panašų siūlymą nutiesti geležinkelį nuo Radviliškio iki Tauragės 1909 m. pateikė Tauragės verslininkai Vitbergas ir Michailovskis. Nė vienas iš šių siūlymų Tauragę susieti su geležinkeliais nebuvo įgyvendintas – visų pirma dėl karininkų nenoro susieti Rusijos imperiją su Vokietija geležinkeliais. Kita vertus, 1912–1917 m. Rusijos geležinkelių plėtros plane vis tik buvo numatytas Jelgavos–Tauragės ruožas, bet dėl karo ir jis neįgyvendintas.

Galų gale, kaizerinei Vokietijai nutiesus geležinkelį iš Lauksargių į Šilėnus, stotis buvo įrengta 1916 m., nors kai kur nurodoma, kad dar 1915 m. Tauragėje iškilo medinis stoties pastatas, Tai buvo neišvaizdus, nedidelis medinis pastatas netoli dabartinės pervažos Stoties g. Prie Jūros upės pastatyta vandens siurblinė, stoties teritorijoje – vandens bokštas, turėjęs aprūpinti stotį ir garvežius vandeniu. Dabartinių Stoties gatvės ir Tremtinių kelio sankryžoje pastatytas pirmasis stoties pastatas (kai kur nurodoma Aerodromo gatvė). 1916 m. vokiečiai per Tauragę pradėjo tiesti platųjį geležinkelį, prie Jūros upės pastatė siurblinę (dabar Jovarų rajonas), į geležinkelio stotį nutiesė vandentiekio trasą.

1919 m. stotį perėmus Lietuvos vyriausybei, susirūpinta stoties sutvarkymu ir plėtra: 1925 m. parengtas naujų stoties rūmų (atidaryti 1930 m.), dirbtuvių su sandėliu, komercijos agentų bagažinės su gaisrine ir tualetų projektas. 1937 m. prie geležinkelio atšakos buvo pastatytas 1000 tonų talpos mūrinis sandėlis su grūdų valymo įrengimais ir džiovykla (dabar Sandėlių g.), išsiskyręs savo dydžiu ir moderniu fasadu (architektas Bronius Elsbergas). 1938 m. išplėsta stoties teritorija, padidintas kelynas, numatytos anglių, malkų, durpių saugyklos.

1941 m. birželio 14 d. į stotį pirmą kartą atvyko gyvuliniai vagonai Lietuvos gyventojams tremti. Sovietmečiu stotis praleisdavo apie 20–23 krovininius ir keleivinius traukinius per parą.

2005 m. stoties rūmai įtraukti į Kultūros paveldo registrą.

## Stoties rūmai

Stoties rūmai – kultūros paveldo objektas (unikalus Nr. ). Pastatui būdingas XX a. 3-ojo dešimtmečio art deco stilius, jis įvardijamas vienu gražiausių tarpukario pastatų Tauragėje, valstybės saugoma kultūros vertybė.

1925 m. keleivinės stoties pastatą suprojektavo Edmundas Alfonsas Frykas su istorizmo stiliaus moderno elementais. Rūmai pastatyti 1927–1930 m. (kai kur nurodoma, kad 1926–1929 m.), kiek toliau į pietvakarius (apie 1 km) nuo senojo stoties pastato. Ant stoties pagrindinio fasado esama skydo ir Gediminaičių stulpus vaizduojančio ženklo. Sovietmečiu jis buvo užtinkuotas, tačiau 2003 m., pastatą remontuojant, heraldinis akcentas buvo surastas ir vėl atidengtas. Pastato viduje dominuoja du aukštus užimanti keleivių salė. Prieškariu antrajame pastato aukšte buvo geležinkelio tarnautojų butai, juose tauragiškiai gyvena ir dabar.

## Šaltiniai