open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Akmuo ant akmens

„**Akmuo ant akmens**“ – 1972 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas meninis filmas istorine tematika. Filmo trukmė – 100 min., nespalvotas.

## Turinys
Pirmoji novelė – apie buvusį rekrutą valstietį Butkų, kurį grafas paskyrė budeliu-egzekutorium. Butkui pavesta bizūnu plakti prasikaltusius valstiečius. Jis tampa nekenčiamiausiu kaimo žmogumi. Jam liepta pozuoti šv. Petro paveikslui, kuriam paskui visi vietiniai bažnyčioje meldžiasi.

Antroji novelė – apie to paties dvaro ekonomą.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autoriai – Raimondas Vabalas, Pranas Morkus;
* Režisierius – Raimondas Vabalas;
* Kompozitorius – Eduardas Balsys;
* Operatorius statytojas – Jonas Gricius;
* Montažo režisierė – Mingailė Murmulaitienė;
* Dailininkas statytojas – Algimantas Švažas;
* Kostiumų dailininkė – Irena Vabalienė.

## Vaidina
* Kazys Vitkus – *Butkus*
* Regimantas Adomaitis – *grafas*
* Juozas Rygertas – *dailininkas*
* Gediminas Girdvainis – *Kazelis*
* Antanas Barčas – *jo brolis*
* Eugenija Pleškytė – *našlelė*
* Stasys Paska – *prievaizdas*
* Steponas Kosmauskas – *sargas Valiūnas*
* Vaclovas Blėdis – *pulkininkas Mitrikas*
* Audris Chadaravičius – *Mečislovas, jo sūnus*
* Gediminas Karka – *ekonomas*
* Algis Matulionis – *Lauras, jo sūnus*
* Rolandas Butkevičius – *Antanas*
* Nijolė Lepeškaitė – *Rožytė*
* Romualdas Urvinis – *kamerdineris*
* Galina Dauguvietytė – *tarnaitė*
* Valdas Jatautis – *Gustas*
* *taip pat* Henrikas Andriukonis, Eduardas Čepulis, Alfonsas Dobkevičius, Alfredas Dukšta, Henrika Hokušaitė, Algirdas Kubilius, Algirdas Latėnas, Algirdas Lapėnas, Nijolė Mirončikaitė, Leonas Zmirskas, Juozas Jaruševičius *ir kt.*
Heilio stotis

**Heilio tyrimų stotis** () – Jungtinės Karalystės mokslinė tyrimų stotis Antarktidoje, įkurta 1956 m. 1985 m. stotyje aptiktas suplonėjęs ozono sluoksnis („ozono skylė“). Vasarą dirba 70, žiemą 20 mokslininkų.

## Klimatas
Temperatūra vasarą retai pakyla virš 0 °C, dažniausiai būna -10 °C. Žiemą 20 °C šalčio, nors kartais gali nukristi iki -55 °C.
Dumblis (Molėtų r.)

**Dumblis** arba **Dumblys** – ežeras Lietuvoje, Molėtų rajono šiaurėje, Utenos rajono paribyje, 2 km į pietus nuo Kuktiškių. Išsidriekęs vakarų – rytų kryptimi 1,06 km, plotis siekia 0,23 km. Altitudė 156,6 m. Ežero kilmė rininė. Ežerą iš šiaurės ir rytų supa Kuktiškių miškas, iš pietvakarių – Alksnalės miškas. Vakaruose įteka upelis iš Alksno ežero, šiaurėje – iš Kuojinio ežero, pietuose link Lapavartės upelio išteka Dumblė (Aiseto ežero baseinas).

Prie Dumblio ežero rytinio kranto įsikūręs Padumblės kaimas, o prie vakarinio – Perkasynės kaimas, prie pietinio – Mintaučių kaimas.

## Šaltiniai
Kriaukšlė

**Kriaukšlė** – buvęs viensėdis Raseinių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Viduklės.

## Istorija

2015 m. viensėdis panaikintas ir prijungtas prie Šeštokynės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naktys be nakvynės

„**Naktys be nakvynės**“ – 1966 metais Lietuvos kino studijoje sukurtas meninis filmas. Istorinė drama. Filmo trukmė – 85 min.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius – Vladimiras Ognevas;
* Režisieriai – Algirdas Araminas, Gediminas Karka;
* Kompozitorius – Eduardas Balsys;
* Operatorius statytojas – Donatas Pečiūra;
* Dailininkė statytoja – Juzefa Čeičytė;
* Kostiumų dailininkė – Nijolė Klišiūtė.

## Vaidina
* Stasys Petronaitis – Vytautas Mantvydas;
* Eleonora Matulaitė – Konstancija;
* Regina Zdanavičiūtė – Vytauto motina;
* Dalia Melėnaitė – Milda;
* Algimantas Masiulis – Mečys;
* Juozas Miltinis – Yla;
* Kazys Vitkus – Adomas;
* Balys Barauskas – Janas;
* Steponas Kosmauskas – gestapo karininkas;
* Rimgaudas Karvelis – Mendelis Kacnelsonas;
* Vaclovas Blėdis – bedarbis;
* Vanda Lietuvaitytė – baro lankytoja;
* Antanas Gabrėnas, Bronius Gražys, Romualdas Grincevičius, Juozas Jaruševičius, Stepas Jukna, Balys Juškevičius, Juozas Kanopka, Napoleonas Nakas, Izidorius Petrikas, Romualdas Tumpa, Algirdas Zalanskas, Danutė Vidugirytė.

## Siužetas

Pirmomis karo dienomis suimtas jaunas poetas Vytautas Mantvydas kameroje prisimena savo trumpo gyvenimo svarbiausius įvykius. Filmas dedikuotas 1941 m. vokiečių nužudytam lietuvių poetui Vytautui Montvilai.

## Apdovanojimai
Diplomas ir premija už meninį apipavidalinimą III sąjunginiame kino festivalyje Leningrade 1968 m.

## Nuorodos
* Filmo ištraukos
Duobulis (Švenčionių r.)

**Duobulis** arba **Dumblis** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, Labanoro girioje, 7,5 km į pietvakarius nuo Labanoro. Įeina į Labanoro regioninį parką. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 0,97 km, plotis iki 0,26 km. Altitudė 158,3 m. Krantai žemi, lėkšti, apaugę mišku. Pietryčiuose išteka upelis į Keročio ežerą(Lakajos upės intako Peršokšnos baseinas).

Šiaurvakarine Duobulio pakrante eina kelias . Šalia įsikūrę Paduobulės ir Šaparnės kaimai.

## Šaltiniai
Trakučiai (Raseiniai)

**Trakučiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Girkalnio, 2 km nuo Kalnujų, plokščioje lygumoje tarp kalvų. Per Trakučius prateka Apusino upelis.

## Istorija

Manoma, kad žmonės Trakučių kaime įsikūrė prieš kelis šimtmečius, iškirtus Trako miško dalį. Tarpukaryje kaime buvo apie 20 trobų. Iki antrojo pasaulinio karo kaime buvo nemažai žydų. Ties Trakučių kaimu 1944 metų spalį rusų puolimu nuo Girkalnio ir vokiečių gynyba Kalnujuose prasidėjo garsioji Tauragės operacija, davusi pradžią Karaliaučiaus – pirmosios vokiškos žemės puolimui. Girkalnio kapinėse palaidoti beveik 2 tūkstančiai čia žuvusių rusų kareivių. Paskutinis gyventojas (Bronė Danusienė) iš kaimo išsikėlė 1983 m. Dabar buvusio kaimo vietoje plyti arimai.

## Gyventojai

### Žymūs gyventojai
* Vladas Danusas (1941–), poetas

## Šaltiniai
Salerno įlanka

**Salerno įlanka** () – įlanka Tirėnų jūroje Salerno provincijos (pietvakarių Italija) pakrantėje.

Šiaurinį įlankos krantą sudaro Sorento pusiasalis, skiriantis Salerno įlanką nuo Neapolio įlankos, o pietinį – Čilento krantas.

Šiaurinėje įlankos pakrantėje yra turistinis rajonas Amalfio krantas (), kuriame yra miestai Amalfis, Majoris (*Maiori*), Pozitanas (*Positano*) ir Salernas.
Sorento pusiasalis

**Sorento pusiasalis** () – pusiasalis pietų Italijoje, skiriantis Neapolio įlanką šiaurėje ir Salerno įlanką pietuose. Svarbus turistinis regionas.

Pusiasalis pavadintas pagal pagrindinį pusiasalio miestą Sorentą, esantį šiaurinėje pusiasalio dalyje, Neapolio įlankos pakrantėje, Pietinė pusiasalio pakrantė vadinama Amalfio krantu, ji yra pasaulio paveldo vieta.

Vakariniame pusiasalio gale yra Kaprio sala.
Akmeniškių piliakalnis

**Akmeniškių piliakalnis su gyvenviete** arba *Pilalė, Švedų pilalė, Margpilis, Didelė pilaitė, Švedkalnis, Pilis* – piliakalnis Šilutės rajono savivaldybės teritorijoje, Katyčių seniūnija, prie Akmeniškių kaimo. Pasiekiamas iš kelio Degučiai-Sartininkai (pro Žalpius), prieš pat Šyšą pasukus į dešinę pietų kryptimi, pavažiavus nežymiu miško keliuku 400 m, miške, pakilus iš slėnio, dešinėje.

## Piliakalnis
Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės-pietų kryptimi, 35x26 m dydžio. Jos pietiniame gale supiltas 60 m ilgio, 3 m aukščio, 32 m pločio puslankio formos pylimas, už kurio iškastas 15 m pločio, 1 m gylio griovys. Šiauriniame aikštelės krašte yra 0,5 m aukščio, 8 m pločio pylimas. Pietrytiniame šlaite, 8 m žemiau pylimo yra 8x132 m dydžio terasa. Šlaitai statūs, 14 m aukščio. Pylimas ir aikštelės rytinė pusė apardyti duobių. Piliakalnis apaugęs pavieniais išretintais medžiais. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.  

Pietų-pietvakarių papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta grublėtos ir lygios keramikos, geležies šlako, molio tinko. 200 m į vakarus yra kalva, primenanti ankstyvą piliakalnį.

## Šaltiniai

* Balčiūnas J., Dakanis B., Strazdas A. Archeologijos paminklų žvalgymas 1992 ir 1993 metais. Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1992 ir 1993 metais. Vilnius, 1994. p. 282.
* Crome H. Karte und Verzeichnis der vor - und frühgeschichtlichen Wehranlagen in Ostpreußen. Altpreußen. Juni, 1937. Heft 3, p. 124.
* Hollack E. Erläuterungen zur vorgeschichtlichen Übersichtskarte von Ostpreußen. Glogau, Berlin, 1908. p. 3.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Aknystėlių piliakalnis

**Aknystėlių piliakalnis**
– piliakalnis Utenos rajono savivaldybės teritorijoje, Leliūnų seniūnija, prie Aknystėlės kaimo. 

## Piliakalnis
Piliakalnis buvo įrengtas Aknystėlių ežero pietiniame krante buvusioje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga pietryčių-šiaurės vakarų kryptimi, apie 20 m ilgio ir 15 m pločio, su iškyšuliu šiaurės vakarų krašte. Šlaitai statūs, apie 10 m aukščio. Iš šiaurės piliakalnį juosia ežeras, iš pietų – geležinkelio perkasas, iš rytų ir vakarų – ežero pakrančių žemumos.

Piliakalnio pietinė dalis nukasta 1899 m. pro jį pratiestam siaurajam geležinkeliui Švenčionėliai–Panevėžys, todėl pirminė piliakalnio išvaizda nežinoma. 1985 m. rekonstruojant šį geležinkelį į platųjį (rekonstrukcija liko nebaigta), piliakalnio viršus nustumtas per 2 m. Išliko 57x27 m dydžio, iki 6 m aukščio lapuočiais apaugęs piliakalnio kalvos pagrindas, viršuje dirvonuojantis.

400 m į šiaurės vakarus nuo piliakalnio buvo pilkapis su V a. kapu.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1983 m. atlikęs Algimantas Merkevičius piliakalnyje ištyrė 72 m² dydžio plotą – ketvirtį išlikusios aikštelės, kultūrinio sluoksnio nerado. 

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V.,1973, p.198
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.93
* Merkevičius A. Aknystėlės piliakalnio tyrinėjimai. Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1982 ir 1983 metais. Vilnius, 1984. p. 31–32.
* Tarasenka P. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 90.
* Zabiela G. Piliakalniai. Utenos krašto enciklopedija. Vilnius, 2001. p. 44.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Andreikėnų piliakalnis

**Andreikėnų piliakalnis** arba *Juozapotos kalnas* – piliakalnis Utenos rajono savivaldybės teritorijoje, Utenos seniūnija, prie Andreikėnų kaimo. Pasiekiamas keliu Kvykliai-Andreikėnai pavažiavus 2 km nuo sankryžos Kvykliuose, yra dešinėje, į pietus nuo kelio, miško šiaurės rytų pakraštyje.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas atskiros didelės kalvos šiauriniame gale. Aikštelė keturkampė, pailga pietų-šiaurės kryptimi, 82x21 m dydžio, 2 m aukštesniu šiauriniu galu. Joje rasta degtų plytų, geležies gelžgalių, brūkšniuotos ir lygios keramikos. Šiauriniame šlaite, 1 m žemiau aikštelės yra 11 m pločio terasa, 1 m žemiau jos – kita 4 m pločio terasa. Pietiniame šlaite yra 9 m pločio terasa. Rytinis ir vakarinis šlaitai statūs, 25 m aukščio, galiniai nuolaidesni ir žemesni.

Piliakalnis labai apardytas arimų, iš pietryčių į aikštelę veda kelias. Aikštelė dirvonuoja, šlaitai apaugę jaunomis pušimis. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia.

Rytinėje papėdėje, 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, Vilnius, 1973, p.198
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, Vilnius, 1993, p.67
* Zabiela G. Piliakalniai. Utenos krašto enciklopedija. Vilnius, 2001. p. 44.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Antabaltės piliakalnis

**Antabaltės piliakalnis** – piliakalnis Utenos rajono savivaldybės teritorijoje, Tauragnų seniūnija, prie Antabaltės kaimo. Pasiekiamas keliu Sirvydžiai-Minčia, ties Antabaltės ežero vakariniu galu pasukus į kairę šiaurėn ir pavažiavus keliuku 800 m, yra dešinėje, pietuose.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje Balčių ežero šiauriniame krante. Aikštelė ovali, pailga pietvakarių-šiaurės rytų kryptimi, 25x15 m dydžio. Vakariniame šlaite, 5 m žemiau aikštelės yra 14 m ilgio ir 14 m pločio trikampė terasa žemesne vakarine dalimi. Pietinėje pusėje yra 50x30 m dydžio terasa. Šlaitai vidutinio statumo, pietinis 5 m., šiaurės vakarų  – 7 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia. Įtvirtinimų ir kultūrinio sluoksnio nerasta.

Piliakalnis apardytas arimų, į pietus nuo piliakalnio esančios sodybos statinių. Apaugęs pušimis, aikštelės centras ir pietvakarinė dalis dirvonuoja.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.199
* Zabiela G. Piliakalniai. Utenos krašto enciklopedija. Vilnius, 2001. p. 44–57.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Stambialapis tukvis

**Stambialapis tukvis** (*Pachypodium lamerei*) – augalas, priklausantis stepukinių (*Apocynaceae*) šeimai, tukvių (*Pachypodium*) genčiai. Kilęs iš Madagaskaro.


Image:Stambialapistukvis.jpg|Stambialapis tukvis (*tukviai kaupia vandens atsargas kamienuose*)
Image:Tukvis.jpg|Stambialapis tukvis (*Aštuonerių metų amžiaus stambialapis tukvis*)
Image:Stambialapis tukvis.jpg|Stambialapis tukvis (*Pachypodium lamerei*)


## Nuorodos

*Pachypodium org.
Neapolio įlanka

**Neapolio įlanka** () − įlanka Tirėnų jūroje (Viduržemio jūros vakaruose), pietvakarinėje Italijos pakrantėje (Kampanijos regiono Neapolio provincija). 

Šiauriniame Neapolio įlankos krante yra Neapolis ir Pocuolis, rytiniame − Vezuvijaus ugnikalnis, pietiniame (Sorento pusiasalyje) − Sorentas. Sorento pusiasalis skiria Neapolio įlanką nuo Salerno įlankos.

Įlankoje yra Kaprio, Iskijos ir Pročidos salos. Įlankos plotis apie 30 km.

Įlankos apylinkės yra svarbus turistinis Italijos rajonas, kuriame yra romėnų miestų Pompėjos ir Herkulano, sunaikintų 79 m. Vezuvijaus išsiveržimo metu, griuvėsiai.

## Nuorodos

*Neapolio įlanka  (italų k.)
Rudoji viksvuolė

**Rudoji viksvuolė** (*Cyperus fuscus*) – viksvuolinių šeimos augalas. Paplitusi vidutinio klimato Eurazijoje, introdukuota Š. Amerikoje. Auga drėgnose vietose, grioviuose, laikinuose vandens telkiniuose. Tai vienmetis augalas, pasiekia 30 cm aukštį.
Antalgės piliakalnis

**Antalgės piliakalnis**, *Untalgės piliakalnis* – piliakalnis Utenos rajono savivaldybės teritorijoje, Leliūnų seniūnija, prie Antalgės kaimo. Pasiekiamas iš plento Kaunas-Zarasai Antalgėje pasukus į kairę pietų kryptimi, Avižienių link, pavažiavus 1,1 km ir paėjus laukais į kairę šiaurės rytų kryptimi pro paukštyno pastatus 400 m.

## Piliakalnis

Piliakalniu vadinama maža kalvelė šalia nedidelės numelioruotos pelkės. Aikštelė ovali, pailga šiaurė rytų - pietvakarių kryptimi, 13x9 m dydžio. Joje buvo randama anglių bei brūkšniuotos, lygios ir grublėtos keramikos. Šlaitai vidutinio statumo, iki 8 m aukščio. Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja.

## Tyrimai
1986 m. Gintautas Zabiela ištyrė visą piliakalnio aikštelę - 80 m² dydžio plotą, aptiko 3x0,5 m dydžio akmenų grindinį. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia (?).

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.320
* Zabiela G. Antalgės piliakalnio tyrinėjimai // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1986 ir 1987 metais. Vilnius, 1988. p. 39–40.
* Zabiela G. Piliakalniai // Utenos krašto enciklopedija. Vilnius, 2001. p. 44–57.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Antilgės piliakalnis

**Antilgės piliakalnis** – piliakalnis Utenos rajono savivaldybės teritorijoje, prie Krikštonių kaimo, Daugailių seniūnija, Sylio ežero šiaurės vakarų krante. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė keturkampė, pailga rytų-vakarų kryptimi, 85x47 m dydžio, iškiliu viduriu, per 2 m nuolaidėjančia pietine dalimi. Joje rasta akmeninių kirvių su skyle kotui dalių, kaulinė yla, brūkšniuotos, lygios ir grublėtos keramikos. Šlaitai statūs, 8-25 m aukščio. Įtvirtinimų pėdsakų nerasta. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio viduriu. 

Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja, vakariniai ir šiauriniai šlaitai apaugę medžiais.

500 m į šiaurės vakarus buvo I tūkstantmečio vidurio Juknėnų pilkapiai (sunaikinti).

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.197
* Zabiela G. Piliakalniai // Utenos krašto enciklopedija. Vilnius, 2001. p. 44–45.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Mis Žemė 2009

**Mis Žemė 2009** – 9 konkurso Mis Žemė ceremonija, vykusi Filipinuose. Konkurso nugalėtoja tapo Larissa Ramos iš Brazilijos. Po 3 metų dalyvavimo Mis Žemės rinkimuose Lietuva pasitraukė.

## Rezultatai

### Specialūs apdovanojimai

## Dalyvės

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Fondo tinklalapis
Vavelis

**Vavelis** – kalva ir architektūrinis kompleksas Krokuvoje, buvusi Lenkijos karalių rezidencija. Pilis, rūmai ir katedra yra kalvoje kairiajame Vyslos krante, 228 m virš jūros lygio. Kartu su Krokuvos senamiesčiu Vavelis yra UNESCO Pasaulio kultūros paveldo sąraše.

Pasak legendos Vevelio kalvos olose gyvenęs slibinas, kurį klasta nugalėjo riteris Krakas. Šioje vietoje įkurtas Krokuvos miestas, pavadintas riterio vardu.

## Istorija
Vavelio kalvoje ir kalvos olose žmonės gyveno nuo paleolito. Gyvenvietė augo, nes buvo svarbių prekybinių kelių sankirtoje. Netoli Vavelio esančioje Veličkoje nuo akmens amžiaus buvo išgaunama druska. Nuo vėlyvosios Antikos iki ankstyvųjų viduramžių Vavelis buvo vakarų slavų genties vyslėnų centras, ypač po to, kai vyslėnai apie VI a. dabartinės Mažosios Lenkijos teritorijoje sukūrė pirmąjį valstybinį darinį.

Iš archeologinių kasinėjimų žinoma, kad jau XI a. Vavelio vietoje buvusi vyslėnų įtvirtinta gyvenvietė. Mūrinius įtvirtinimus pradėjo statyti Vaclavas II 1290–1300 m., o XIV a. Kazimieras III perstatė kalvos įtvirtinimus gotikiniu stiliumi. Apie 1340 m. pilies ir miesto sienos buvo sujungtos. Po 1499 m. gaisro Aleksandras Jogailaitis pradėjo perstatinėti Vavelį ir šie darbai didžiausią apimtį įgavo valdant Žygimantui Senajam. Naujas gaisras 1595 m. iš dalies sunaikino pilį. 1609 m. Zigmantas Vaza atstatė pilį, tačiau po to pilies reikšmė mažėja. Nepaisant to pilyje vyko Lenkijos karalių karūnacija. 1655–1657 m. Vavelis buvo apiplėštas, o 1702 m. Šiaurės karo metu švedų sudegintas. 1724–1728 m. bandyta kompleksą rekonstruoti, tačiau Lenkijai praradus nepriklausomybę Vavelis tapo Austrijos kariuomenės kareivinėmis ir buvo menkai prižiūrimas. 1905 m. pilis gražinta miestui, pradėti restauracijos darbai ir įkurtas muziejus.

## Dabartis
Šiuo metu pilyje veikia ekspozicija, skirta Lenkijos karalių buičiai – gyvenamosios patalpos, karūnacijos salė, ginklinė ir iždas. Katedroje palaidoti Lenkijos ir Lietuvos valdovai – Steponas Batoras ir kt., žymiausi poetai – Adomas Mickevičius, Julijus Slovackis, Ciprianas-Kamilis Norvidas, taip pat politiniai veikėjai – Tadas Kosčiuška, Juzefas Pilsudskis, Juzefas Poniatovskis, Vladislavas Sikorskis, Lechas Kačinskis.

## Architektūra
Kompleksinis užstatymas rodo tūkstantmetę statybų istoriją. Čia yra įvairių architektūros stilių statinių – romaninės architektūros, gotikos, Renesanso ir baroko. Svarbiausi išlikę architektūros paminklai yra:
* Karališkoji Vavelio pilis
* Vavelio katedra
* Gausybė gotikinių ir romaninių bokštų ir bastėjų
* Ketveri gotikos, Renesanso ir baroko stiliaus vartai
* XIX a. kareivinių pastatai
* Pilies siena ir kiti gynybiniai įrenginiai
* Daugelio romaninių ir gotikinių bažnyčių pamatai
* Daugelio Renesanso epochos ūkinių pastatų pamatai
Turto patikėjimo teisė

**Turto patikėjimo teisė** – patikėtinio teisė patikėtojo nustatyta tvarka ir sąlygomis valdyti, naudoti perduotą turtą bei juo disponuoti. Patikėjimo teisė nustatoma asmeniniais tikslais, privačiai ar visuomeninei naudai. Turto patikėjimo teisės subjektai (patikėtiniai) Lietuvos Respublikoje yra valstybės ar savivaldybių įmonės, įstaigos ir organizacijos, taip pat gali būti kiti juridiniai ir fiziniai asmenys. Patikėtojas ar keli patikėtojai gali skirti vieną ar keletą patikėtinių, nustatyti jų skyrimo ar keitimo tvarką (LR CK4.107 str.). Turto patikėjimo teisės atsiradimo pagrindas gali būti: įstatymas, administracinis aktas, sutartis, testamentas, teismo sprendimas (LR CK 4.108 str.). Turto patikėjimo teisės subjektas, gindamas turimą turtą, turi teises, analogiškas turto savininkui, valdytojui (įtvirtintas LR CK 4.95–4.99 str.).

## Turto patikėjimo teisės turinys
Valstybės ar savivaldybės įmonės, įstaigos, organizacijos valdo, naudoja atitinkamai valstybės ar savivaldybės joms perduotą turtą, juo disponuoja savo įstatuose (nuostatuose), taip pat valstybės ar savivaldybių įmonių, įstaigų, organizacijų veiklą reglamentuojančiuose norminiuose aktuose nustatyta tvarka bei sąlygomis, nepažeisdamos įstatymų ir kitų asmenų teisių bei interesų.
Kiti juridiniai ir fiziniai asmenys valdo, naudoja patikėtojo jiems perduotą turtą bei disponuoja juo tiek, tokia tvarka bei sąlygomis, kaip nustatyta turto perdavimo patikėjimo teise sutartyje, testamente, teismo sprendime ar įstatyme (LR CK 4.109 str.).
Servitutas

**Servitutas** – teisė į svetimą nekilnojamąjį daiktą, suteikiama naudotis tuo svetimu daiktu (tarnaujančiuoju daiktu), arba to daikto savininko teisės naudotis daiktu apribojimas, siekiant užtikrinti daikto, dėl kurio nustatomas servitutas (viešpataujančiojo daikto), tinkamą naudojimą. Pasikeitus tarnaujančiojo ar viešpataujančiojo daikto nuosavybės teisės subjektui, nustatytas servitutas išlieka (LR CK 4.111 str.).

## Servituto turinys
Servitutu suteikiamos servituto turėtojui konkrečios naudojimosi konkrečiu svetimu daiktu teisės arba atimamos iš tarnaujančiojo daikto savininko konkrečios naudojimosi daiktu teisės (LR CK 4.112 str.). Kilus abejonių dėl servituto turinio ir nesant galimybių tiksliai jį nustatyti, laikoma, kad servitutas yra mažiausias. Jeigu nustatant servitutą ar vėliau nebuvo konkrečiai nustatytas servituto turinys, jį sąlygoja viešpataujančiojo daikto naudojimo pagal paskirtį poreikiai.
Servituto nustatymas neatima iš tarnaujančiojo daikto savininko daikto naudojimo teisių, sudarančių servituto turinį, jeigu šių teisių įgyvendinimas netrukdo nustatytam servitutui. Viešpataujančiojo ar tarnaujančiojo daikto savininkas turi teisę kreiptis į teismą ir prašyti pakeisti servituto turinį ar panaikinti servitutą, jeigu iš esmės pasikeičia aplinkybės ar atsiranda nenumatytų aplinkybių, dėl kurių servituto suteikiamų teisių įgyvendinti tampa neįmanoma ar labai sudėtinga.
Uzufruktas

**Uzufruktas** () – asmens gyvenimo trukmei ar apibrėžtam terminui (kuris negali būti ilgesnis už asmens gyvenimo trukmę) nustatyta teisė (uzufruktoriaus teisė) naudoti svetimą daiktą ir gauti iš jo vaisius, produkciją ir pajamas (LR CK 4.141 str.). Uzufruktas gali būti nustatytas vieno ar kelių asmenų (bendrai ar nustatant kiekvieno dalį) naudai.

## Uzufrukto objektas
Uzufrukto objektu gali būti kiekvienas nesunaudojamas ir kilnojamasis, ir nekilnojamasis daiktas, kuris yra nuosavybės teisės objektas. Įgydamas uzufruktą į pagrindinį daiktą, uzufruktorius įgyja uzufruktą ir į antraeilius daiktus, jeigu sutartis ar įstatymai nenustato kitaip. Uzufrukto objektas perduodamas uzufruktoriui pagal aprašą. Pasikeitus daikto, į kurį nustatytas uzufruktas, savininkui, uzufruktas išlieka (LR CK 4.142 str.).

## Uzufrukto turinys
Uzufruktorius turi teisę naudoti daiktą taip, kaip nustatyta, o jeigu nenustatyta, – kaip tai darytų pagal daikto paskirtį rūpestingas savininkas (LR CK 4.143 str.). Naudojant uzufrukto objektą gaunami vaisiai, produkcija ir pajamos priklauso uzufruktoriui, jeigu sutartis ar įstatymai nenustato kitaip. Uzufrukto turinys nustatomas kiekvienu konkrečiu atveju nustatant uzufruktą. Nustatantis uzufruktą subjektas gali nustatyti tik tokias uzufrukto suteikiamas teises, kurios neprieštarauja daikto naudojimui pagal paskirtį. Jeigu uzufruktas nustatytas į bendrosios nuosavybės teisės objektu esantį daiktą, uzufruktorius turi tas daikto valdymo ir naudojimo teises, kurios priklausytų jam kaip bendraturčiui.

Uzufruktorius turi teisę reikalauti įvykdyti dėl uzufrukto objekto atsiradusias prievoles ir priimti įmokas, tačiau neturi teisės perduoti uzufrukto kitam asmeniui, bet gali perduoti kitam asmeniui teisę įgyvendinti uzufruktą. Tokiu atveju abu subjektai atsako pagal prievoles solidariai. Laikas, kuriam perduodama kitam asmeniui teisė įgyvendinti uzufruktą, negali būti ilgesnis už laiką, kuriam nustatytas uzufruktas. Uzufruktorius neturi teisės perdirbti uzufrukto objekto arba kitokiu būdu iš esmės jo pakeisti be uzufrukto objekto savininko leidimo ar įstatymo numatytais atvejais – be teismo sprendimo. Taip pat uzufruktorius neturi teisės į uzufrukto objekte rastą lobį ar jo dalį, pagal įstatymą priklausančią daikto savininkui (LR CK 4.143 str. 8 d.).

## Taip pat skaitykite
Servitutas
Užstatymo teisė

**Užstatymo teisė** (, **superficijus**) – teisė naudotis kitam asmeniui priklausančia žeme statiniams statyti ar įsigyti bei valdyti nuosavybės teise ar žemės gelmėms naudoti (LR CK 4.160 str.). Užstatymo teisė gali būti suteikta nepaisant būsimo užstatymo teisės turėtojo kitos daiktinės teisės arba jos suteikimas gali priklausyti nuo kitos daiktinės teisės arba nuo nekilnojamojo daikto nuomos. Pasikeitus žemės, statinių ar sodinių savininkui, užstatymo teisė išlieka.
Užstatymo teisę nustatančiame akte gali būti numatyta, kad šios teisės turėtojas turi sumokėti žemės savininkui vienkartinę sumą arba už ją mokėti periodiškai (LR CK 4.161 str.).

## Užstatymo teisės turinys
Užstatymo teisės turėtojas turi teisę ant kitam asmeniui priklausančios nuosavybės teise žemės įsigyti nuosavybėn ar turėti nuosavybės teise statinius bei daugiamečius sodinius (LR CK 4.162 str.). Nustatant užstatymo teisę, gali būti apribota užstatymo teisės turėtojo teisė statyti, naudoti ar griauti statinius bei sodinti ar naikinti sodinius. Užstatymo teisė gali būti terminuota ar neterminuota. Užstatymo teisė nustatoma žemės savininko ir užstatymo teisės turėtoju tampančio asmens susitarimu arba žemės savininko testamentu (LR CK 4.163 str.).

## Užstatymo teisės pabaiga
Užstatymo teisė baigiasi, kai užstatymo teisės turėtojas tampa ir žemės savininku; pasibaigus terminui; dėl senaties, jeigu užstatymo teisės turėtojas dešimt metų nesinaudoja užstatymo teisės objektu; užstatymo teisės turėtojui daugiau kaip už dvejus metus nesumokėjus užstatymo teisę nustatančiame akte nustatyto mokesčio (LR CK 4.164 str. 1 d.).

Pasibaigus užstatymo teisei, nuosavybės teisė į statinius ar sodinius pereina žemės savininkui (LR CK 4.164 str. 2 d.). Žemės savininkas turi atlyginti jų vertę, jeigu taip buvo numatyta užstatymo teisę nustatančiame akte. Užstatymo teisės turėtojas gali pasiimti statinius ar sodinius, jeigu jis grąžina ankstesnę žemės padėtį ir jeigu užstatymo teisę nustatantis aktas nenumato ko kita. Pažymėtina, kad statinių ar sodinių žuvimas nėra pagrindas užstatymo teisei baigtis, jeigu šalys nesusitarė kitaip.
Dumblys (Švenčionių r.)

**Dumblys** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, Labanoro girioje, 6,5 km į pietus nuo Labanoro, 0,6 km į pietus nuo Peršokšnų ežero. Įeina į Labanoro regioninį parką. Išsidriekęs šiaurės – pietų kryptimi 1,1 km, plotis iki 0,31 km. Altitudė 144,3 m. Ežero dubuo rininės kilmės. Krantai dauguma aukštoki, apaugę mišku, pietrytinis ir vietomis vakarinis krantai žemi, pelkėti. Rytuose iš Dumblio išteka upelis į Peršokšnos upę (Žeimenos baseinas).

## Šaltiniai
Armališkių piliakalnis

**Armališkių piliakalnis** – piliakalnis Utenos rajono savivaldybės teritorijoje, Sudeikių seniūnija. Pasiekiamas iš Bikūnų centro pasukus į kairę vakarų kryptimi, pro antrąjį Bikūnų piliakalnį pavažiavus lauko keliu 2 km Satarėčiaus link, yra 100 m į kairę, keliui pradėjus leistis į slėnį.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Kalvą iš pietų juosia pelkėtas slėnis, iš kitų pusių nedidelės daubos jį skiria nuo kitų kalvų. Aikštelė ovali, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 22x14 m dydžio. Vakariniame šlaite yra 40 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia.

Piliakalnis labai apardytas arimų, dirvonuoja, šiaurės vakarų šlaite auga pušų guotas. Šiaurinėje ir pietinėje papėdėse, 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.200
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V., 1993, p.62
* Zabiela G. 2001a. Piliakalniai // Utenos krašto enciklopedija. Vilnius, p. 44–57.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Alantos piliakalnis

**Alantos piliakalnis** arba *Pakalnė* – buvęs piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, prie buvusio Drobiškių kaimo, netoli Alantos, Alantos seniūnija. 

## Piliakalnis
Piliakalnis buvo įrengtas apie 100 m ilgio pailgoje kalvoje, iš šiaurės, rytų ir pietų apjuostoje šlapių pievų. Aikštelė buvo keturkampė, pailga rytų-vakarų kryptimi, apie 40 m ilgio ir 15-20 m pločio, su kultūriniu sluoksniu, kuriame rasta daug anglių. Šlaitai vidutinio statumo, 5-6 m aukščio.

XX a. pradžioje piliakalnyje pradėjus kasti žvyrą, iki aštuntojo dešimtmečio jis beveik sunaikintas. Išliko tik dirvonuojančios apatinės šlaitų dalys. Kalvos viršuje buvo pastebimas kultūrinis sluoksnis.

## Tyrimai
1999 m. Arūnas Strazdas piliakalnio liekanose ištyrė 40 m² dydžio plotą, kultūrinio sluoksnio nerado. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pr. m. e. antrąja puse - I tūkstantmečio pradžia.

## Šaltiniai

* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899. с. 105.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Ambraziškių piliakalnis

**Ambraziškių piliakalnis** arba *Pušalotai, Račiškiai* – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, į vakarus nuo Ambraziškių kaimo, Giedraičių seniūnija. Pasiekiamas keliu Giedraičiai–Ambraziškiai pasukus į Pušalotų kaimą, pavažiavus 250 m, kelio kairėje.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas atskiroje pailgoje kalvoje, juosiamoje nedidelių daubų. Aikštelė ovali, pailga pietvakarių-šiaurės rytų kryptimi, 41x19 m dydžio. Jos šiaurės rytų krašte likusi įrengiant piliakalnį nebaigta nukasti 22 m ilgio, 8 m pločio kalva iškiliu viduriu, pailga pietvakarių-šiaurės rytų kryptimi, 1,2 m aukštesnė nei aikštelė. Šlaitai vidutinio statumo, 5-13 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, apaugęs lapuočiais. 1970 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas, 1978 m. Mokslinė metodinė tarnyba.

## Šaltiniai

* Kultūros paminklų enciklopedija. Rytų Lietuva I, V., 1996, p. 177.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.150

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Mis Žemė 2001

**Mis Žemė 2001** – 1 konkurso Mis Žemė ceremonija, vykusi Keson Sitije. Konkurso nugalėtoja tapo Catharina Svensson iš Danijos.

## Rezultatai

### Specialūs apdovanojimai
* **Mis Fotogeniškiausia:** ***' - Daniela Stucan
* '''Geriausias nacionalinis kostiumas:''' ***' - Shamita Singha
* **Mis Draugystė:** ***' - Misuzu Hirayama
* '''Mis Talentas:''' ***' - Jelena Keirane
* **Geriausia su maudymosi kostiumėliu:** ***' - Margarita Kravtsova
* '''Geriausia su vakarine suknele:''' ***' - Carlene Ang Aguilar

## Dalyvės

* ***' - Daniela Alejandra Stucan Figlomeni
* ***' - Christy Anderson
* ***' - Catherine Villarroel Márquez
* ***' - Simone Régis
* ***' - Michelle Carrie Lillian Weswaldi
* ***' - Natalia Botero Argote
* ***' - Ivana Galesic
* ***' - **Catharina Svensson**
* ***' - Catherine Núñez
* ***' - Grace Marie Zabaneh Menéndez
* ***' - Evelyn Mikömagi
* ***' - Nardos Tiluhan Wondemu
* ***' - Martina  Kortelampi
* ***' - Charlene Ann Figueras
* ***' - Carmina Elizabeth Paz Hernández
* ***' - Krisztina Kovacs
* ***' - Shamita Singha
* ***' - Monica Rosetti
* ***' - Misuzu Hirayama
* ***' - Margarita Kravtsova
* ***' - Aqua Bonsu

* ***' - Jelena Keirane
* ***' - Adelle Raymond Boustany
* ***' - Joey Tan Eng Li
* ***' - Jamie-Lee Huisman
* ***' - Abbey Flynn
* ***' - Karla José Leclair Monzón
* ***' - Aliana Khan
* ***' - Paola Barreda Benavides
* ***' - Carlene Ang Aguilar
* ***' - Amaricelys Reyes Guzmán
* ***' - Victoriya Bonnya
* ***' - Calista Ng Poh Li
* ***' - Inecke van der Westhuizen
* ***' - Noemi Caldas Ortiz
* ***' - Chao Yun Hsiu
* ***' - Hilda Bukozo
* ***' - Victoria Wachholz
* ***' - Gozde Bahadir
* ***' - Abigail (Abby) Royce
* ***' - Lirigmel Gabriela Ramos Salazar
* ***' - Sheena Fatma Nanty

***Pasitraukė''':
* ***' - Janil Bird
* **** - Caroline Costermans''

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Fondo tinklalapis
Statistika (mokslas)

**Statistika** – tikslusis mokslas, kuriame efektyviai panaudojami duomenys iš gautų bandymų ir eksperimentų. Į tai įeina ne tik duomenų rinkimas, jų analizė ir interpretavimas, tačiau ir duomenų prognozavimas iš apklausų ir eksperimentų rezultatų.

Statistikas ypatingai gerai nusimano mąstymo metoduose, kas yra būtina norint sėkmingai taikyti statistinę analizę. Dažnai tokie žmonės įgyja patirties po darbo daugelyje sričių. Čia tai pat yra mokslas *[[matematinė statistika]]*, kuri sutelkta į pagrindinę teorinę dalį.

*Statistikos* plotmė gali būti vienmatė ir daugiamatė. Minėdami kvantilius (tokius kaip vidurkis ir mediana), skaičiavimai atliekami iš duomenų aibės,  ir *statistika* yra vienmatė.

## Statistika
Tradiciškai matematinė statistika skirstoma į teorinę (grynoji matematinė) ir taikomąją (praktinė).
Statistika susideda iš kelių sričių, kurios nagrinėja duomenų rinkimą, analizavimą ir interpretavimą ar paaiškinimą ir pristato informacija,  kai kas mano, kad tai matematikos šaka , kuri tik renka ir interpretuoja duomenis. Dėl labiau iš praktikos kilusio ir taikymu paremto mokslo, statistika paprastai laikoma atskira matematikos mokslo, o ne matematikos šaka.

Statistikai konkretina informacija kurdami planuodami eksperimentus, tirdami mėginius sistemingai. Statistikai taip pat naudoja modelius prognozuoti ir nuspėti veiksniams pagal turimus duomenis ir statistinius modelius. Statistikos taikymas labai platus pradedant akademinėmis disciplinomis, gamtos veiksnių ir socialinių reiškinių nagrinėjime ir numatyme, valdžios ir verslo statistinių duomenų tyrimuose. Statistikas-konsultantas gali numatyti, kaip padėti organizacijoms ar įmonėms spręsti problemas be specialaus priėjimo prie visų duomenų.

Taikomoji statistika, savo ruožtu, yra skirstoma į aprašomąją statistiką ir sprendžiamąją statistiką.
Statistiniai metodai apibūdinami kaip informacijos surinkimas ir atvaizdavimas, selekcijos efektų atskleidimas vadinami aprašomąja statistika. Tai patogu tyrimuose, kai rezultatai yra publikuojami. Kai duomenys nagrinėjami ir tiriami pagal šablonus, matematinius modelius tai vadinama tiriamąja statistika. Sprendžiamojoje statistikoje išvados yra esminis elementas, nes jos numato spėjimą (pagrįstą duomenimis), ir kuris išplaukia logiškai. Norėdami įrodyti, pagrįsti teorija, šios prognozės testuojamos ir tikrinamos. Išvados teisingumas paprastai pagrindžiamas tam tikrais skaitmeniniais kriterijais. Aprašomoji statistika ir taikomoji statistika (prognozavimo statistika) kartu sudaro *taikomąją statistiką*.

Statistika glaudžiai susijus su tikimybių teorija, ir dažnai laikoma tuo pačiu, visgi skirtumas yra tas, kad tikimybių teorija pagal pradinius parametrus dedukciškai taiko modelius visai aibei, kai statistika bando indukciškai išvesti parametrus iš iš informacijos.

## Šaltiniai
Antaraisčių piliakalnis

**Antaraisčių piliakalnis**, *Ratakalnis, Rateliakalnis* – kalnas, galimas piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, prie Mintaučių ir Sidabrinės kaimų ribos, Suginčių seniūnija. 

## Piliakalnis
Piliakalnis pasiekiamas Vorėnų-Sidabrinės keliu, Juodasalėse pasukus į kairę šiaurės kryptimi, pavažiavus ir paėjus užaugančiu miško keliuku 900 m laikantis dešinės, 50 m į šiaurę nuo kalvelės su duobe viršuje, keliuką kertančioje kvartalinėje pasukus į dešinę rytų kryptimi, paėjus per eglyną, paskui apie 300 m per pelkę - iš viso 430 m, kvartalinės susikirtime su šiaurės-vakarų – pietryčių kryptimi einančia prakirsta linija pasukus pastarąja į dešinę pietryčių kryptimi ir paėjus 50 m. Piliakalnis sunkiai surandamas, nes jo aplinkoje nėra aiškesnių keliukų, ir dar sunkiau pasiekiamas, nes yra šlapioje pelkėje, kurioje veisiasi gyvatės. Aikštelė apvali, 21 m skersmens, per 1 m iškiliu viduriu. Šlaitai statūs, 5,5 m aukščio.

Piliakalnis apaugęs retomis pušimis su nedideliu kadagių pomiškiu, uogienojais. Pietvakarinėje pašlaitėje yra gilesnė pelkės vieta - tarsi pusmėnulio formos tvenkinėlis. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Įtvirtinimų nėra, kultūrinio sluoksnio nepastebėta.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.148

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Avilčių piliakalnis

**Avilčių piliakalnis** – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, prie Avilčių kaimo, Alantos seniūnija. Pasiekiamas iš plento Molėtai-Anykščiai (119) Avilčiuose pasukus į kairę vakarų kryptimi, už 300 m - į dešinę šiaurės kryptimi, už 50 m. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 30x15 m dydžio, iškiliu viduriu. Piliakalnyje buvo rastos trinamosios girnos, vakarinėje pašlaitėje  brūkšniuotos keramikos. Šlaitai nuolaidūs - vidutinio statumo, 7-8 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pr. m. e. antrąja puse - II tūkstantmečio pradžia.

Piliakalnis labai apardytas arimų bei melioracijos, jį kerta šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi einantis lauko keliukas (buvęs bandokelis), dirvonuoja.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Alksnių piliakalnis

**Alksnių piliakalnis**, *Onuškio piliakalnis* – piliakalnis Rokiškio rajono savivaldybės teritorijoje, prie Alksniai kaimo, Juodupės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skuomantai-Alksniai, yra kaimo pradžioje, dešinėje, į rytus nuo kelio.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Apvalaso ežero rytinėje pakrantėje esančios kalvos aukštesniame vakariniame gale. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 40x30 m dydžio, kiek iškiliu viduriu, 1 m aukštesne rytine dalimi. Joje rasta lygios ir brūkšniuotos keramikos. Rytiniame šlaite, 1,5 m žemiau aikštelės yra 7 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 15 m aukščio, išskyrus žemą rytinį. Pietinis šlaitas apardytas žvyrduobės. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia. Piliakalnis apaugęs lapuočiais medžiais.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.167
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899, c. 48.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Zomba Label Group

**Zomba Label Group** yra Jungtinių Amerikos Valstijų įrašų kompanija, kurią 1975 m. įkūrė Clive Calder ir Ralph Simon.

## Istorija

1971 m. PAR Clive Calder ir Ralph Simon įkūrė kompaniją, kuri išleidinėjo muzikinius įrašus. 1975 m. jie persikėlė į Londoną ir pavadino kompaniją „Zomba“ tuometinės Zambijos sostinės Malavio sostinės garbei. 1981 m. po to, kai kompanija pasiekė JAV, pasivadino „Zomba Recording Corporation“. Jos sudėty tuomet buvo „Jive Records“.

1991 m. „BMG“ nusipirko 25 % „Zomba“ muzikos platinimo dalinio. Calder 1996 m. pardavė 20 % savo dalies „BMG“ kompanijai. 2002 m. „GM“ nenupirko „Zomba Records“ už 3 milijardus JAV dolerių ir „Jive“ kompanijas sujungė į „Zomba Label Group“. Iki tol „Zomba“ buvo didžiausia nepriklausoma įrašų kompanija. „Zomba“ pagrindinis Jungtinės Karalystės leidėjas buvo Steven Howard, kuris dirbo su Iron Maiden, Craig David, o dabar su Bryan Ferry, Roxy Music, Natasha Marsh ir Darcey Bussel.

„Zomba“ dabar yra „Sony Music Entertainment“ padalinys ir ji vadovauja kitoms įrašų kompanijoms. „Zombai“ taip pat priklauso „FirstCom Music“ muzikos biblioteka, „Legacy Recordings“, „Sony Music Entertainment“ katalogų padaliniai.

## Filialai ar susijusios įrašų kompanijos

Čia pateikiama „Zomba Label Group“ filialai ar susijusios įrašų kompanijos, su kuriomis „Zomba Label Group“ bendradarbiauja (-iavo).

* Jive Records
* LaFace Records
* Epidemic Records
* Music For Nations Records
* Pinnacle Records,
* Silvertone Records,
* Battery Records
* Verity Records
* Gospo-Centric Records
* Volcano Entertainment

## Zomba Label Group atlikėjai

Čia pateikiami atlikėjai ar muzikos grupės, kurie priklauso „Zomba Label Group“ įrašų kompanijai.

* 311
* Amie Miriello
* Asia Cruise
* Augie March
* Apocalyptica
* Anthony Hamilton
* Axiz
* Backstreet Boys
* Bowling For Soup
* Britney Spears
* Buddy Guy
* Bullet For My Valentine
* Cage The Elephant
* Charlie Wilson
* Chris Brown
* Ciara
* The Dares
* David Archuleta
* Dolla
* GS Boyz
* Hot Chelle Rae
* Huey
* Jordin Sparks
* Justin Timberlake
* Lee Carr
* Lesley Roy
* Lil Mama
* Living Things
* Livvi Franc
* Miguel
* N SYNC
* Natasha
* Nick Carter
* Nick Lachey
* OutKast
* P!nk
* Qwote
* R. Kelly
* Raheem DeVaughn
* RichGirl
* Samantha Jade
* Sean P.
* Tool
* Three Days Grace
* Too $hort
* T-Pain
* UGK
* Usher
* Weird Al Yankovic
* YoungBloodZ

## Taip pat skaitykite
* Clive Calder
* Sony Music Entertainment
* Sony BMG

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Kentvudas

**Kentvudas** – užmiestis Luizianoje netoli Misisipės pasienio.

## Istorija
Šį užmiestį 1888 m. įkūrė Amos Kent.

## Garsūs vietiniai gyventojai
* Britney Spears, dainininkė
* Jamie Lynn Spears, aktorė, dainininkė
* Bryan Spears, TV prodiuseris
* Lynne Spears, rašytoja
* William Hodding Carter, I, politikas , ūkininkas, verslininkas
* Taylor Horn, aktorė ir dainininkė
* Clay Shaw, Naujojo Orleano verslininkas, vienintelis žmogus kaltintas John F. Kennedy nužudymu.
* Jackie Smith, Nacionalinės futbolo lygos futbolininkas
* Little Brother Montgomery, džiazo pianistas
* Collis Temple Jr., pirmasis juodaodis atletas Luizianos valstijos universitete
* Stacy Head, politikė

## Taip pat skaitykite
Camp Moore

## Šaltiniai


## Nuorodos
* Kentwood Muziejus
* Kentwood Bendruomenė
Lapė ir šuo (knyga)

**Lapė ir šuo** () – JAV rašytojo Daniel P. Mannix romanas, pirmą kartą išleistas 1967 m. Romano motyvais 1981 m. Volto Disnėjaus animacijos studijoje sukurtas to paties pavadinimo animacinis filmas visai šeimai.
Antakščių piliakalnis

**Antakščių piliakalnis su gyvenviete**, *Aukštakalnis* – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, prie Antakščių kaimo, Alantos seniūnija. Pasiekiamas plentu Alanta-Anykščiai (119), už Suojos upelio ties didesniu plento posūkiu į kairę pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi ir lauko keliuku pavažiavus pro miškelį iki sodybos – iš viso 800 m, yra už sodybos.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas kalvos kyšulyje, Prūdelio (Melnytėlės) upelio dešiniajame krante. Aikštelė ovali, orientuota rytų-vakarų kryptimi, 12 m pločio. Jos vakariniame gale supiltas 1 m aukščio, 9 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 4-10 m aukščio.

Pylimo galas ir dalis aikštelės nuslinkę į upelį, jos griūvančiame šlaite buvę daug anglių. Pats pylimas ir piliakalnio pietinė papėdė apardyti bulviarūsių. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia. Piliakalnį 1936 m. žvalgė Petras Tarasenka. Piliakalnį tvarko jo šiaurės vakarų papėdėje esančios sodybos savininkas: nukirsti želdiniai nuo aikštelės, išretinti medžiai šlaituose.

Pietinėje ir vakarinėje papėdėse, 3 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Joje rasta lygios ir grublėtos keramikos, šlako. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.145

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Antakščių II piliakalnis

**Antakščių II piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, prie Antakščių kaimo, Alantos seniūnija. Pasiekiamas Antakščių – Bajorų lauko keliu pavažiavus 1,9 km, prieš Bajorus per laukus pasukus į dešinę rytų kryptimi, už 200 m matyti dirvonuojantis šlaitas.

## Piliakalnis

Piliakalnis yra 1,8 km į šiaurės rytus nuo Antakščių pirmojo piliakalnio. Jis įrengtas atskiroje kalvoje, Vastapos dešiniajame krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 50x35 m dydžio, nuolaidėjanti į šiaurės rytų pusę. Anksčiau pietiame, šiauriniame ir vakariniame šlaituose, 3-5 m žemiau aikštelės būta pylimo ir griovio, kurie ariant sunaikinti. Šlaitai statūs, 10-14 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pirmąja puse. 

Piliakalnis labai apardytas arimų, XX a. septintame dešimtmetyje vykusios melioracijos. Dabar jis dirvonuoja, rytinė dalis apaugusi lapuočiais.

Šiaurės vakarų ir vakarinėje papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta brūkšniuotos ir lygios keramikos.

## Šaltiniai

* Gintautas Zabiela. Lietuvos medinės pilys. Vilnius, 1995. p. 223-224 (Nr. 2)
* Bronius Dakanis. Mažai žinomi Lietuvos piliakalniai // Kultūros paminklai. Vilnius. 1994. T. 1. p. 36.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Alsetos piliakalnis

**Alsetos piliakalnis** – piliakalnis Rokiškio rajono savivaldybės teritorijoje, prie Alsetos kaimo, Panemunėlio seniūnija, Šetekšnos slėnyje. Pasiekiamas pavažiavus keliu nuo Alsetos ežero link Bajoriškių, už aptvarų kairėje pasukus į kairę pietų kryptimi ir pro sodybą aptvaro palauke paėjus link miško 400 m, yra dešinėje, miško pakraštyje.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, Šetekšnos dešiniajame krante. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 34x18 m dydžio. Šlaitai vidutinio statumo, pietiniai – statūs, 3-7 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia.

Piliakalnis apardytas arimų ir lapių urvų, pietinis šlaitas nuplautas. Dabar jis apaugęs mišriu mišku.

Į šiaurės rytus nuo piliakalnio, 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.169
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.61
* Jurgis Elisonas. Archeologinių ir šiaip įdomių tiek Panevėžio apskrities, tiek kitų artimų apylinkių, vietų sąrašas, kurį yra surinkę Panevėžio valstybinės gimnazijos mokiniai // Švietimo darbas. 1925. Nr. 4, p. 438 (Nr. 10).

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Alsėdžių piliakalnis

**Alsėdžių piliakalnis** *Žvėrinčius* – piliakalnis Plungės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Alsėdžiuose, Alsėdžių seniūnija. Pasiekiamas Alsėdžiuose nuo centro pavažiavus 300 m Alkų link, yra 100 m į kairę, vakaruose.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas bevardžio Sruojos intako (dab. tvenkinys) dešiniajame krante esančioje kalvoje. Aikštelė keturkampė, orientuota šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 18 m ilgio, 40 m pločio. Jos vakarinėje pusėje yra 1,5 m aukščio, 12 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio.

Piliakalnis apardytas: rytinė aikštelės dalis nukasta, šiaurinis šlaitas eroduotas. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose auga lapuočiai. Šiauriniame šlaite įrengti suoliukai estradai. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a. Kultūrinio sluoksnio nepastebėta.

1 km į šiaurę yra X a. – XIII a. senkapis.

## Šaltiniai

* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899.
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V., 1993, p. 35.
* J. Aleliūnas. Alsėdžiai // Tautininkų balsas. 1927. Nr. 23.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai