open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bharatpuras

**Bharatpuras** () – miestas vidurio Nepale, Narajanės srityje; Čitvano rajono centras. Įsikūręs terajų šiauriniame pakraštyje, Gandako (Narajanės) upės pakrantėje, 146 km į pietvakarius nuo Katmandu. Plentai į Katmandu, Hetaudą, Lumbinį, yra oro uostas. Šalimais prasideda Čitvano nacionalinis parkas (UNESCO pasaulio paveldas). Mieste ir apylinkėse gausu hinduistų šventyklų, yra tvirtovė, rūmai. Veikia miškininkystės ir žemės ūkio universitetas.

## Šaltiniai
Hetauda

**Hetauda** () – miestas vidurio Nepale, Narajanės srityje; Makvanpuro rajono centras. Įsikūręs Mažųjų Himalajų slėnyje, 132 km į pietvakarius nuo Katmandu, prie Narajanės intakų (Raptės, Samarės ir Karos). Plentai į Katmandu, Birgandžą, Bharatpurą. Veikia miškininkystės ir žemės ūkio universitetas. Apylinkėse yra hinduistų šventyklų, taip pat karo memorialas.

## Šaltiniai
Spyčio slėnis

**Spyčio slėnis** () – Himalajų tarpukalnių slėnis, esantis šiaurės Indijoje, Himačal Pradeše, aplink Spyčio upę (Satledžo intakas). Plyti 3800 m aukštyje. Rohtango perėja (3978 m) skiria Spyčio slėnį nuo Kulu slėnio, o Kunzumo perėja (4590 m) skiria nuo Lahulo slėnio. Pasiekiamas keliais iš Manali (201 km) ir Šimlos (412 km), tačiau žiemomis paprastai susisiekimas sutrinka dėl sniego. Pagrindinė slėnio gyvenvietė – Kaza. Slėnis patenka į Pino slėnio nacionalinį parką.

Spyčio slėnyje gyvena tibetiečiai, čia stovi 2 svarbūs Tibeto budizmo vienuolynai: Kjė (XI a.) ir Tabo (X a.).


Pin Valley, Spiti.jpg|Spyčio slėnyje esantis Pino slėnis
Welcome to Spiti Valley.jpg|Įvažiavimas į Spyčio slėnį
Camino a Spiti valley, Himachal Pradesh (8512880323).jpg|Spyčio slėnis ir upė
Dhankar village & Gompa.jpg|Dhankaro kaimas
Živilė Mikėnaitė

**Živilė Mikėnaitė** (g. 1970 m. Šiauliuose) – teisininkė, buvusi Kalėjimų departamento prie LR teisingumo ministerijos direktorė. Pirmoji Lietuvos istorijoje statutinės įstaigos vadovė moteris. 

## Biografija

1988 m. baigė Šiaulių 13-ąją vidurinę mokyklą. Po studijų Šiaulių pedagoginiame institute 1993 m. tapo matematikos mokytoja. 2003 m. Vilniaus universitete įgijo teisės magistro kvalifikacinį laipsnį.

Ž. Mikėnaitė trumpai dirbo mokytoja, turėjo auklėjamąją klasę. Vėliau dirbo nepilnamečių reikalų jaunesniąja inspektore, savivaldybių policijos vyresniąja inspektore, viešosios policijos komisare inspektore.

Karjerą Ž. Mikėnaitė pradėjo Šiaulių policijoje, Gubernijos nuovadoje Nepilnamečių reikalų jaunesniąja inspektore. Vėliau perkelta į Šiaulių vyriausiąjį policijos komisariatą, kur dirbo nuovadų vadovavimo poskyryje. 2000 m. tapo Vilniaus miesto  vyriausiojo  policijos komisariato Viešosios policijos komisare  inspektore. 2003 m. perėjo į Kalėjimų departamentą, kur 8 metus vadovavo Personalo skyriui.  Nuo 2011-ųjų rugsėjo mėn. iki laikino paskyrimo Kalėjimų departamento vadove, dirbo Kauno tardymo izoliatoriaus direktore. 

2015–2017 m. Ž. Mikėnaitė dirbo Kalėjimų departamento direktore.

## Nuorodos

* Živilės Mikėnaitės biografija (''kaldep.lt'')
* Tardymo izoliatoriaus vadovė – buvusi mokytoja iš kilmingos giminės
Ūsčio prie Orlicės rajonas

**Ūsčio prie Orlicės rajonas** () – vienas iš keturių Pardubicių krašto rajonų. Administracinis centras – Ūstis prie Orlicės. Vakaruose ribojasi su Pardubicių rajonu, pietuose su Svitavų rajonu ir pietvakariuose su Chrudimo rajonu. 138 179 gyventojai (2016 m. duomenys).

## Svarbesnės gyvenvietės
Žemiau yra pateikiami didžiausi rajono miestai ir miesteliai:
* Brandysas prie Orlicės
* Česka Tršebova
* Chocenis
* Jablonė prie Orlicės
* Kralykai
* Lanškrounas
* Letohradas
* Ūstis prie Orlicės
* Visoke Mytas
* Žamberkas
Trijuga

**Trijuga** () arba ***Gayghatas*** () – miestas pietryčių Nepale, Sagarmathos krašte; Udajapuro rajono centras. Miestas įsikūręs vidiniame Mažųjų Himalajų slėnyje, į pietus nuo Košio upės. Plentas jungia Trijugą su šalį kertančiu Mahendros plentu. Cemento pramonė. Netoliese yra Koši Tapu laukinės gamtos rezervatas.

## Šaltiniai
Kyrtipuras

**Kyrtipuras** (, ) – miestas vidurio Nepale, Katmandu slėnyje, 5 km į pietvakarius nuo Katmandu, Mažųjų Himalajų papėdėje. Svarbus nevarų kultūros centras. Yra Čilanču viharos stūpa su budistiniu kompleksu, Bhagbhairabo hinduistų šventykla, Umos Mahešvarės šventykla (1673 m.), Tribhuvano universitetas, XVIII a. dvaro rūmai.

## Istorija

Kyrtipuras („šlovės miestas“) įkurtas XII a. kaip karališkojo Patano priemiestis. Vėliau tapo nepriklausomu Malos dinastijos miestu-valstybe. 1768 m. gurkhų (nepalų) karalius Prithivi Narajanas Šachas savo įsiveržimą į nevarų valdomą Katmandu slėnį pradėjo nuo Kyrtipuro. Miesto gyventojai priešinosi, todėl buvo žiauriai suluošinti, kad būtų įbauginti kiti nevarai.


Kirtipur, 2009.jpg|Gyvenamieji namai
Kirtipur, 1950 - 1955.jpg|Kyrtipuras ir Himalajai
Bhaghbhairab Temple Premises, Kritipur 45.jpg|Bhagbhairabo šventykla
Kirtipur gate.jpg|Vakariniai miesto vartai


## Šaltiniai
Nevarai

**Nevarai** () – tauta, gyvenanti Nepale, daugiausia Katmandu slėnyje bei pietinės ir pietrytinės dalies miestuose. Yra gyvenančių Indijoje. Populiacija – 1,32 mln. gyventojų (5 % Nepalo gyventojų). Kartais priskiriami kiratams. Nevarų kalba priklauso kinų-tibetiečių kalbų šeimai, užrašoma devanagari raštu. Taip pat vartoja nepalų kalbą. Nevarų tikyboje tampriai persipynę budizmo, hinduizmo ir vietinių Himalajų tikybų bruožai.

Nevarų tauta susidarė maišantis indoarijų bei vietos kinų-tibetiečių tautoms: kiratams, tamangams, ahirams, ličchaviams, danuvarams, balamiams, pahariams. Kultūriškai turi panašumų su kitomis tokioms mišriomis tautomis Asame ir Pietų Indijoje. Pirmaisiais mūsų eros metais sukūrė savo karalystę, kuri indų šaltiniuose vadinta Nepalu. XIII–XV a. susiklostė nevarų tauta. Nuo jos kilo ir šalies pavadinimas (*Newār* = *Nepāl*). XVIII a. nevarus užkariavo Gurkhų karalystė (indoarijai nepalai).

Tradiciškai verčiasi ariamąja ir kapline žemdirbyste lygumose bei kalnų terasose (ryžiai, kviečiai, rugiai, miežiai, kukurūzai, ankštiniai, bulvės, daržovės, vaisiai). Taip pat laiko gyvulius (zebu, buivolus, ožkas), vištas. Nuo seno verčiasi prekyba. Amatai: audimas, medžio drožyba, verpimas, metalų apdirbimas, puodininkystė, miestuose (ypač Patane) – juvelyrika, statulėlių gamyba ir kt.
 
Būstas – dviejų aukštų namas (apatinis aukštas plytinis, viršutinis – medinis). Apačioje įrengtos dirbtuvės, virtuvė (židinys be dūmtraukio), gardas gyvuliams, viršuje – 2–3 gyvenamieji kambariai, podėlis, veranda. Katmandu slėnyje paplitę 2–4 aukštų namai iš degintų plytų, skirti didelėms šeimoms. Sienos baltinamos, iš apačios aptepamos raudonu moliu. Medinės dalys, ypač rėmai ir ardeliai gausiai puošti drožinėtais raštais.

Nevarų vyrų apranga tokia pati kaip ir nepalų. Moterys vilki nesudurstytus sijonus (gunju), priekyje sudarančius vėduokliškas klostes (khasto), juostas bei skraistes, apsukamas aplink šlaunis ir kairį petį, išpuoštais kraštais, siauras koftas su ilgomis rankovėmis ir apykakle. Kasą pina vieną, kurią perpina raudonais kaspinais ir kutais. Nešioja storus žiedus ausų speneliuose ir viršutinėje ausies dalyje, apyrankes ir kitus puošmenis.

Nevarų virtuvės pagrindą sudaro ryžiai, miežių ir kukurūzų paplotėliai, virtos daržovės su prieskoniais, rūgpienio gaminiai, arbata su pienu, ryžių, miežių, sorų, kukurūzų alus. Mėsą vartoja per šventes (jautienos nevalgo).

Veikiant hinduizmo įtakai, tarp nevarų susiklostė kastų sistema, nors ne tokia griežta, kaip indų. Kai kurios kastos įtraukia grupes, sudarytas gimininiu ir gimininiu-teritoriniu principu (guthi), bei atliekančias ūkines ir apeigines paskirtis. Santuoka monogaminė, nors pas turtinguosius pasitaiko poligamija. Šeima mažoji arba didžioji, patrilokalinė.


Newari Girls.jpg|Nevarų muzikantės
Newar bride 1941.jpg|Nevarų moterys (viduryje – nuotaka, 1941 m.)
NewariFest0130.JPG|Nevarų šventė
Kartik Dance 01.JPG|Kartiko šokis
Chandeswori temple, Banepa - panoramio.jpg|Nevarų architektūra. Čandesvorės šventykla Banepoje


## Šaltiniai
Arunas

**Arunas** () arba ***Bumču*** () – upė Tibete (KLR) ir Nepale; viena iš Kosį sudarančių upių (Gangos baseinas). Prasideda pietų Tibete, Šigadzės prefektūroje, Njalamo apskrityje. Toliau teka aukštikalnių slėniu per Tingrio apskritį, tada iš rytų aplenkia Džomolungmą ir kerta Himalajus tarp Makalu ir Kančendžangos kalnų, sudaro ~5 km gylio tarpeklį. Tada pietiniais Himalajų šlaitais, apaugusiais kalnų miškais, srūva į pietus. Ties Trivenio kaimu susilieja su Tamoru ir Sunkoše (Sun Kosiu) bei sudaro Kosį.

Didžiausi intakai: Jeru Cangpo, Trakarču (kairieji), Barunas (kairysis).

Arunas sudaro 37 % Kosio debito ties Triveniu. Upės baseine yra Makalu-Baruno nacionalinis parkas.
Sun Kosis

**Sun Kosis**, kitaip ***Sunkošis, Sunkošė*** () – upė Tibete (KLR) ir Nepale; viena iš Kosį (Gangos baseinas) sudarančių upių. Išteka iš Žangzangbo ledyno Tibete, aukštupyje vadinama Poiču arba „Tibeto Košiu“ (). Prateka Lumi Čimio ežerą, kerta Himalajus ir toliau teka pro Nepalą. Toliau srūva miškingais Himalajų pietiniais šlaitais. Ties Trivenio kaimu susilieja su Arunu ir Tamoru, taip sudarydamas Kosį.

Didžiausi intakai: Tamba Košis, Likhu Khola, Dudh Kosis (kairieji), Indravatė (dešinysis).

Sun Kosis sudaro 44 % Kosio debito. Upėje dažni smarkūs poplūdžiai ir nuošliaužos.


Bahrabise Bazar.jpg|Bahrabisė prie Sun Kosio
Koshi or Kosi River Nepal tributary of Ganges River in Bihar India.jpg|Sun Kosio aukštupys – Bhote Kosis
Bungee Jump, The Last Resort, Nepal3.jpg|Bhote Kosis šalia Nepalo–Kinijos sienos
Nepalai

**Nepalai** (arba *nepaliai, nepaliečiai, khasai, parbatijai, [[gurkhai]]*; ) – tauta, gyvenanti daugiausia Nepale. Taip pat gyvena aplinkinėse srityse Indijoje, Butane (lhotsampai), taip pat išeivijoje (JAV, Kinijoje, Mianmare ir kt.). Populiacija – apie 16 mln. žmonių. Šneka nepalų kalba (naipali, khas-kura, gorkhali, parbatija), priklausančia indoeuropiečių šeimai, indoarijų kalboms. Tai pagrindinė visos Nepalo šalies kalba. Taip pat kalba angliškai. Tikintieji – hinduistai.

Nepalų protėviai khasai minimi indų šaltiniuose nuo I tūkstm. pr. m. e. Susidarė indoarijams keliantis iš Indijos į Nepalą ir maišantis su vietinėmis tautomis. XIII–XIV a. maišantis su magarais, gurungais ir kt. susidarė khasų etnosas, tapęs gurkhų branduoliu. Žemutinių nepalų kastų atstovai greičiausiai kilę iš čiabuvių tautų. XVIII a. antroje pusėje gurkhų konfederacijai apjungus Nepalą, ėmė klostytis dabartinė nepalų tauta. Santalka dar labiau sustiprėjo XX a. vid.

Tradiciškai verčiasi lygumine ir terasine ariamąja žemdirbyste. Žemę būdingai įdirba sunkiu plačiaašmeniu peiliu khukri, kuris panaudojamas ir kaip ginklas. Laiko buivolus, zebu, ožkas, paukščius. Išplėtoti audimo, puodininkystės, kalvystės, juvelyrikos amatai.

Būdingos padriko plano gyvenvietės. Namai dviejų ar trijų aukštų iš apdegtų arba nedegtų plytų. Viršutinis aukštas gyvenamasis, išbalintas kreida, turi medinę galeriją ir neįstiklintus langus; apatinis aukštas dviejų patalpų, ten yra virtuvė su židiniu be dūmtraukio, dirbtuvės, podėlis, klėtis.

Vyrų tradicinis rūbas – dveiliai marškiniai (daura) su tiesiomis ilgomis arba trumpomis rankovėmis, kelnės (suruvalas), praplatintos ties šlaunimis ir siauros ties blauzdomis, ilgas diržas (patuka), liemenė (dažnai vakarietiško kostiumo). Už diržo nešiojamas khukri peilis. Ant galvos – apvali arba pailga kepurė (topi). Moterys nešioja klostuotą sijoną (pharija), laisvą, iš priekio susegamą koftą su ilgomis rankovėmis ir maža apykakle (čolo), juostą, daug puošmenų (auskarai, metalinės ir stiklinės apyrankės ant rankų ir kojų, žiedai, kutai), galvą ir pečius dengia šaliu. Miestuose daugelis moterų vilki sarius.

Nepalų virtuvės būdingi patiekalai yra virti ryžiai su daržovėmis ir aštriais prieskoniais, ryžių, kviečių ar kukurūzų miltų paplotėliai, pupos, lydytas sviestas iš buivolės pieno (ghiu), karvės pienas ir rūgpienis (dahi) su trupintais ryžiais (dahi-čiura), juodoji arbata su pienu, vaisiai. Mėsą vartoja per šventes ir aukojimus.

Būdingi griežti kastiniai draudimai, yra tarpkastinių mainų tinklas (džadžmani). Aukštosios kastos dalijasi į egzogamines patrilinijines grupes (kalanai, gotros ir kt.). Šeima didžioji, patriarchalinė, rečiau – mažoji. Tarp turtingųjų pasitiko poligamija.

Nepalų tikybai būdinga šaivinių dievybių gausa, ryškus deivių (Kali, Durgos) kultas. Ženklios budizmo įtakos.

## Šaltiniai
Sakjapa

**Sakjapa** ( – „pilkoji žemė“) – viena iš Tibeto budizmo mokyklų. Pasak legendos, įkurta Sakjos mieste (Dzano provincija) 1073 m. tibetiečių kunigaikščio Končogo Gjalpo (1034–1102 m.), kilusio iš Khono giminės. Viduramžiais sakjos mokyklos galva (sakja tridzinas) turėjo didelę politinę įtaką vidurio Tibete ir bandė apjungti visą šalį. XVII a. sakjapa galutinai pralaimėjo kovą dėl įtakos gelugpai ir pasiliko gyvuoti nedidelėje Sakjos karalystėje, pavaldžioje Lasai.

Priešingai nei gelugpa, sakjapa leidžia vienuoliams kurti šeimas, tačiau su sąlyga, kad po vaiko gimimo toliau vienuolis turi laikytis celibato. Sakja tridzino titulas perduodamas paveldėjimo, o ne pergimimo (tulku) kaip gelugpoje, principu. Nuo pat mokyklos įkūrimo iki šių laikų Sakjapos valdžia priklauso Khono giminei. Jei nėra titulo paveldėtojo, tada dėdė gali titulą perduoti sūnėnui. Dabartinis sakja tridzinas yra Ngavangas Kunga Tegčenas Palbaras (nuo 1951 m.; reziduoja Indijoje).

Dabar dauguma sakja mokyklos pasekėjų gyvena Mustange (iš esmės visi karalystės gyventojai) ir Sikime.

Sakjapa remiasi indų mahasidho Virūpos mokymui apie kelią (*lamdre*), bei Hevadžros tantra. Labai daug dėmesio skiriama bardo jogos praktikai. Filosofijoje jungia madhjamakos ir jogačaros principus.

## Šaltiniai
Metoksipropanas

**Metoksipropanas** arba **metilo propilo eteris** anksčiau naudotas eterių grupės anestetikas. Tai bespalvis, degus skystis, verdantis esant 38,8 °C temperatūrai. Seniau buvo naudojamas kaip alternatyva dietileteriui dėl stipresnio anestetinio poveikio. Vėliau pakeistas mažiau degiais halogenizuotais eteriais.

## Išnašos
Ūstis prie Orlicės

**Ūstis prie Orlicės** (, ) – miestas Pardubicių krašte, Čekijoje. Ūsčio prie Orlicės rajono administracinis centras. Įsikūręs Orlicės kalnuose. 14 226 gyventojai (2016 m. duomenys).

## Istorija
XIII a. valdant Otokarui II, 1241 m. miestą įkurtė Wilhelm von Dürnholz. Tuo metu buvo žinomas kaip *Wildenschwert*. Kaip miestas, rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1544 m. 1795 m. suteiktos savivaldos teisės. 1845 m. nutiesus geležinkelio liniją, suklestėjo tekstilės gamyba. 1850 m. tapo svarbus geležinkelio mazgas.

Iki 1918 m. buvo Austrijos-Vengrijos sudėtyje, vėliau atiteko Čekoslovakijai.

## Miestų partnerystė
*  Ambergas, Vokietija
*  Klodzko Bystšyca, Lenkija
*  Masa Martana, Italija
*  Noikelnas (Berlyno rajonas), Vokietija
*  Popradas, Slovakija
Mahakalė

**Mahakalė** () arba ***Kalė*** (), ***Sarda, Šarda*** () – upė Nepale ir Indijoje; Ghaghros dešinysis intakas (Gangos baseinas). Prasideda ginčytiname Kalapanio krašte, esančiame ties Indijos, Nepalo ir Kinijos (Tibeto) sienų sandūra, Zanskaro kalnagūbryje, Himalajų kalnuose. Teka į pietvakarius Nepalo–Indijos (Utarakhando) siena Himalajų šlaitais, toliau per Mažuosius Himalajus, kur sudaro vidinius tarpukalnių slėnius. Ties Bhymdata išsilieja į terajus (Indo-Gangos lygumą), pasuka į pietryčius ir teka Indijos (Utar Pradešo) teritorija, kol susilieja su Ghaghra (į vakarus nuo Laharpuro).

Didžiausi intakai: Sarnaja Khola, Čamelija Khola, Ramgunas (kairieji), Kutė, Dhaulė, Gori Ganga, Sardžu, Ladhija (dešinieji).

Mahakalė ir jos intakai sparčiai tvenkiami, pati upė užtvenkta ties Tanakpuru, tačiau rengiamasi įrengti ištisą hidroelektrinių ir kanalų grandinę. Vidurinis debitas – 730 m³/s, didžiausias (liepą) – 1580 m³/s, mažiausias (kovą) – 150 m³/s. Žemupio baseine įsteigtas Dudhvos nacionalinis parkas (Indija). Upė pagarsėjo čia gyvenančiais šamais (*Bagarius yarrelli*)-žmogėdroms, kurie, kaip manoma, 1998–2007 m. pražudė tris pakrančių gyventojus.

Upės pavadinimas *kālī* reiškia „juodoji“, todėl upė susieta su deive Kali (arba Didžiąja Kali – mahākālī). Prie upės ištakų stovi Kali šventykla.

Pagrindiniai miestai prie Mahakalės: Dharčula, Tanakpuras, Banbasa, Puranpuras (Indija), Bhymdata (Nepalas).

## Šaltiniai
Nepal sambat

**Nepal sambat** (devan.: नेपाल सम्बत) – Nepale veikiantis kalendorius, skaičiuojantis metus pagal mėnulio kalendorių, 2007 m. pripažintas Nepalo vyriausybės. 

## Istorija

Nepal sambat era prasidėjo pažymint datą, kai labdarys Sankhadhar Sakhwa apmokėjo nepaliečių skolas valdovui Raghav Dev, anot legendos, smėlį pavertęs auksu. Kalendoriaus pradžia laikoma mūsų eros 879 m. spalio 29 d. Šio kalendoriaus datos buvo kalamos ant monetų, akmens ir vario plokščių, spausdinamos  karališkuose dekretuose, kronikose, hinduistų ir budistų rankraščiuose, teisės dokumentuose, laiškuose. 

Kalendorius buvo visuotinai paplitęs iki XX a. pradžios, kol susilaukė oficialios valdžios nepritarimo. Tačiau toliau buvo naudojamas tradicinėse apeigose, nustatant religinių švenčių, atmintinų jubiliejų datas, sudarant horoskopus. Praėjus šimtmečiui po kalendoriaus ignoravimo iš valdžios pusės, Nepal Sambat buvo atgaivintas kaip Nepalo šlovės ir nacionalinės vienybės simbolis. Po perėjimo prie parlamentinės demokratijos 2008 m. vyriausybė Nepal Sambat pavadino nacionaline era. 2011 m. spalio 25 d. kalendorius buvo patvirtintas šalies nacionaliniu kalendoriumi, tačiau Nepale išliko ir daugiau kalendorinių sistemų: *Bulla Sambat*, *Hidžra Sambat*, *Išvi Sambat* ir kt.  

## Kalendoriaus struktūra

Nepal sambat paremtas indų kalendorių naudojama laiko skaičiavimo sistema. Nuo Saka kalendoriaus eros atsilieka 802 metus. Metus sudaro 354 dienos, mėnulio mėnesį – 29 arba 30 dienų. Taip kas trejus metus įterpiamas mėnuo išlyginti metų dienų skaičių.

## Nuorodos

* Nepal sambat kalendoriaus oficiali svetainė
* Nepal Sambat pripažintas nacinaliniu kalendoriumi
Magarai

**Magarai** – tauta, gyvenanti Nepale: į vakarus nuo Katmandu slėnio, Rapčio ir Marsjanglės upių baseinuose. Magarų kalba priklauso kinų-tibetiečių kalbų šeimai, tibetiečių-mjanmų skyriui. Pietų magarai taip pat vartoja nepalų kalbą. Turi savo raštą, taip pat naudoja devanagari. Tikinčiųjų dauguma – hinduistai (šaivai, vaišnavai), yra išpažįstančių Tibeto budizmą, islamą (sunitai). Magarai sudaro >7 % Nepalo gyventojų.

## Istorija
Magarų protėviai siejami su tibetiečių-mjanmų atvykėlių banga, VII–VIII a. judėjusia per Tibetą į Nepalą. Kalnų slėniuose jie sukūrė dvylika valstybėlių, dėl ko jų tradicinis gyvenamas regionas tapo žinomas Athar Magarat. XIII–XIV a. dalis magarų, ypač didikų, persimaišė su vakariniais kaimynais khasais (dab. nepalais).

Nuo XVI a. įėjo į gurkhų sąjungą. Tuo metu jų kraštas buvo dalinamas į 24 karalystes. Daugelis tapo britų, vėliau Nepalo ir Indijos kariais.

## Kultūra
Tradiciškai pietų magarai verčiasi ariamąja terasine žemdirbyste (kukurūzai, kviečiai, ryžiai, grikiai, soros, daržovės). Kaip pagalbiniai verslai yra gyvulių ir paukščių laikymas (zebu, galvijai, buivolai, ožkos, avys, kiaulės, vištos). Šiaurės magarai daugiausia verčiasi nugintine gyvulininkyste. Amatai: audimas, medžio drožyba, metalo apdirbimas, pynimas.

Gyvenvietė padriko plano. Būstas dviejų aukštų, akmeninis su šiaudiniu, čerpiniu arba šiferiniu stogu. Žemutinis aukštas – klėtis, viršutinis – dviejų patalpų, gyvenamasis, į jį veda išorinė laiptinė. Vakaruose paplitę nedideli apvalūs arba ovalūs būstai su sienomis, dažytomis ochra arba raudonu moliu. Rytuose būdingi stačiakampio plano būstai su veranda ir židiniu pagrindinio kambario kampe.

Moterys nešioja įvairius papuošalus: žiedo pavidalo auskarus, papuošimus iš stiklo karoliukų ir indiškų sidabrinių monetų.

Magarai skirstosi į keletą jungtinių patrilinijinių giminių (tharų). Šeima mažoji. Išlikę santuokiniai mainai tarp giminių, santuokos tarp pusbrolių ir pusseserių.
 
Virtuvės pagrindą sudaro kukurūzai, ryžiai, daržovės, pieno produktai. Vartoja jautieną (išskyrus hinduistus), kiaulieną (išskyrus musulmonus), vištieną.

Tikyboje svarbus protėvių kultas, gausu animizmo bruožų.


Magar woman dancing with traditional basket in Maghe Sakranti festival.jpg|Magarų liaudies šokėja
Muna Thapa Magar.png|Dainininkė Muna Thapa Magar
Khagendra Thapa Magar and Franz Muellner 2.jpg|Vienas mažiausių pasaulio žmonių Khagendra Thapa Magaras (ant vokiečių stipruolio kelių)


## Nuorodos
Pahariai

**Pahariai** ( – „kalniečiai“) – tautų grupė, gyvenanti Himalajų priekalnėse šiaurės Indijoje ir Nepale. Pahariai sudaro didelę gyventojų dalį Nepale, taip pat daugumą Indijos Himačal Pradešo bei Utarakhando valstijose, bei ženklią mažumą Džamu ir Kašmyre. Šneka paharių kalbomis, kurios priklauso indoarijų kalbų šakai (indoeuropiečių kalbos). Pagrindinės paharių tautos: nepalai, garhvaliai, kumaonai. Rasiškai persimaišę indiški ir mongoloidiški bruožai. Dauguma tikinčiųjų – hinduistai.

Verčiasi daugiausia ariamąją lygumų ir drėkinamąja terasine žemdirbyste (kviečiai, miežiai, soros, kukurūzai, ryžiai, pupos, daržovės), laiko stambiuosius ir smulkiuosius raguočius, arklius.

Paharių būstas dviaukštis, akmeninis arba medinis, su dvišlaičiu arba vienšlaičiu stogu. Apatinis aukštas naudojamas ūkinėms reikmėmis, viršutinis – gyvenamasis, su balkonu. Namai dažnai puošti drožinėtu medžiu.

Maistas daugiausia augalinis, tačiau visų kastų atstovai vartoja mėsą ir alkoholinius gėrimus.

Skirstosi į khasų (prekijų) ir dumų (15–30 amatininkų kastinių grupių) kastas. Kai kurios kastos gali būti šiaurės vakarų Indijos tautų, išstumtų arijų, palikuonėmis.
 
Šeima monogaminė, didžioji, nors pasitaiko poligamija, mažosios šeimos. Santuoka patrilokalinė.

Tikyboje ryškus protėvių kultas, šamanizmas, magija.

Pahariais Indijoje ir Pakistane taip pat vadinamos ir kitos kalnų tautos, nepriklausomai nuo jų kalbinės priklausomybės: kašmyrai, dograi, šinai, burušai, baltai ir kt.

## Šaltiniai
Alpinis maumedis

**Alpinis maumedis** arba **europinio maumedžio alpinis varietetas** (*Larix decidua var. decidua*) – pušinių (*Pinaceae*) šeimos, maumedžių (*Larix*) genties, europinių maumedžių (*Larix decidua*) rūšies spygliukus metantis, vienanamių medžių varietetas.

## Europinis maumedis (''Larix decidua'') ir jo varietetai
Europinio maumedžio alpinis varietetas (*Larix decidua* var. *decidua*) yra vienas iš trijų europinio maumedžio (*Larix decidua*) varietetų. Kiti du varietetai yra karpatinis maumedis (*Larix decidua* var. *carpatica*) ir lenkinis maumedis (*Larix decidua* var. *polonica*). Botaninėje literatūroje karpatinis maumedis dažnai neišskiriamas kaip atskiras varietetas, o apibūdinamas kaip lenkinis maumedis. Visi europinio maumedžio varietetai tarpusavyje kryžminasi.

Iš kitų maumedžio rūšių europiniam maumedžiui artimiausi yra sibiriniai maumedžiai, su kuriais lengvai kryžminasi.

## Alpinio varieteto maumedžių paplitimas Europoje ir augavietės
Alpiniai maumedžiai savaime paplitę Europos žemyne apie Alpių kalnus iki 2200–2500 m aukščio. 
Šalys ir jų dalys, kur alpinis varietetas savaiminis:
Pietvakarių Prancūzijoje, Šveicarijoje, Lichtenšteine, Austrijoje, siaurame Vokietijos pietiniame pakraštyje, nedidelėje šiaurės Italijos dalyje, nedidelėje šiaurės vakarinėje Slovėnijos dalyje.

## Matmenys
Tai vieni aukščiausių maumedžių genties medžiai, už kuriuos aukštesni tik vakariniai maumedžiai. Vidutinis alpinio varieteto europinių maumedžių aukštis 20-40 m, nors dažnai užauga virš 40 m ir rekordiniai iki **55 m** aukščio. Šių alpinio varieteto maumedžių kamieno skersmuo gali siekti iki 1-1,5 m, masyviausių kartais iki 2-2,71 m.

Šiuo metu viešai žinomas aukščiausias europinio maumedžio alpinio varieteto *Larix decidua* var. *decidua* medis auga Bavarijoje (Vokietija), jo aukštis 53,80 m (išmatuotas lazeriu). Storiausiu kamienu medis auga Ulteno slėnyje (*Saint Nicholas* Italija), jo kamieno skersmuo 271 cm, aukštis 30 m.

## Požymiai
Alpinio varieteto maumedžių kankorėžiai 2,5–4,5 cm ilgio ir 1,5-3 cm pločio.

## Taip pat skaityti
* Europinis maumedis
* Lietuvos svetimžemė dendroflora
* Europos aukščiausių medžių rūšys

## Šaltiniai

## Nuorodos

* gbif.org / Larix decidua var. polonica (Racib. ex Wóycicki) Ostenf. & Syrach | *[[Anglų kalba|Anglų k.]]*
* theplantlist.org /  Larix decidua Mill.  | *Anglų k.*
* mustila.fi / Larix decidua var. decidua – European larch  | *Anglų k.*
* euforgen.org / ''Larix decidua'' European larch | *Anglų k.*
* conifers.org / Larix decidua | *Anglų k.*
Tamangai

**Tamangai** (šiaurės rytuose – murmai) – Himalajų priekalnių tauta, gyvenanti vidurio ir rytų Nepale: Gandako aukštupyje (Langtange), kalnų rajonuose aplink Katmandu slėnį, į pietus nuo Katmandu slėnio nuo Gandako vidurupio iki Sun Kosio upės, tarp šerpų. Tibeto pasienyje (nuo Karnalės aukštupio iki Bherės upės) vadinasi lama-tamangais. Tamangų kalba (murmų, ishangų) priklauso kinų-tibetiečių kalbų šeimai. Taip pat vartoja nepalių kalbą (apie Katmandu slėnį), tibetiečių kalbą (Tibeto pasienyje). Išpažįsta Tibeto budizmą, kuris tampiai persimaišęs su vietinėmis kalniečių religijomis (bon).

Tamangų kilmė neaiški: pasak vieno požiūrio, jie atsikėlė iš pietų Tibeto iki įkurdami ten valstybę (VII a.), pasak kito – tamangai yra raitųjų tibetiečių būrių, vėlyvaisiais viduramžiais patekusių į Nepalą, palikuonys. Kartais tamangai siejami su „Mahabharatoje“ minimais tamarais.

Tradiciškai tamangai verčiasi žemdirbyste (kukurūzai, ryžiai, soros, bulvės), laiko gyvulius (smulkieji ir stambieji raguočiai). Taip pat dirba samdomąjį darbą, verčiasi prekyba, amatais, krovinių gabenimu.

Tamangų tradicinis namas su pintomis ir apteptomis sienomis, vienaaukštis, dvišlaičiu stogu, bet dabar išstumiamas vakarų nepalietiškojo dviaukščio būsto su veranda. XIX a. aplink Katmandu slėnį statė namus ant polių su šiaudiniais stogais.
 
Vyrų rūbas – marškiniai (daura), vilkimi virš strėnjuostės, aprišti plačia balta juosta, striukė iš veltinio (bakhu), ant galvos rišasi ilgą šaliką, kurio galu dengia kaklą ir nuleidžia per petį. Moterys vilki koftą su ilgomis rankovėmis, nedurstytą sijoną, šaltuoju metų laiku – skraistę (barką). Sega gėlės pavidalo auskarus į nosį.

Tamangai skirstosi į patrilinijines egzogamines gimines (ri) ir 2 gausius būrius – bara tamangus ir athara tamangus (sutinkami ne visur). Miestuose paveikti kastų sistemos.

Tikyboje svarbus protėvių kultas, magija, šamanizmas (ypač šiaurėje).


Tamang Woman.jpg|Tamangų moteris
Boucle d'oreilles; Tamangs.jpg|Tamangų moters auskarai
Buddhist Lama of the Tamang People, Tistung, Nepal.jpg|Tamangų lama
A mountainside village inhabited by Tamang.jpg|Tamangų kaimas


## Šaltiniai
Vikram samvat

**Vikram samvat** () – vienas iš oficialių Nepale veikiančių kalendorių, taip pat naudojamas kai kuriose Indijos valstijose. Kaip ir daugelyje indų kalendorių, laikui skaičiuoti naudojami mėnulio kalendoriaus mėnesiai ir žvaigždiniai metai.

Vikram samvat kalendoriaus metai yra 56,7 metų priekyje, palyginti su saulės Grigaliaus kalendoriumi. Pvz. Vikram samvat 2073 metai prasidėjo 2016 ir baigėsi 2017 m. pagal vakarietišką kalendorių. Naujieji metai prasideda *Baishak* mėnesio pirmąją dieną, arba balandžio–gegužės mėnesiais. Ši metų šventė kasmet pažymima istoriniu karnavalu
Bhaktapuro mieste, vidurio Nepale.

## Istorija

Vikram samvat eros pradininku laikomas legendinis senovės Indijos valdovas Vikramaditja. Tai buvo pusiau istorinis, pusiau mitinis veikėjas, kurio vardu pavadinta naujoji era jam nugalėjus sakus.

Iškilus Nepalo *Rana* dinastijos valdovams, kalendorius kurį laiką buvo neoficialiai pripažįstamas kartu su sakų era. Ją pakeitė Vikram samvat 1823 m. Oficialiai įvestas 1958 m. 

Indijoje oficialiai priimtas pataisytas Saka kalendorius, nors Indijos konstitucijos preambulės hindi versijoje konstitucijos priėmimo diena 1949 m. lapkričio 26 d. skelbiama Vikram samvat data *Margsheersh Shukla Saptami Samvat 2006*. Yra siūlymų, kad Vikram samvat pakeistų Indijos oficialų Saka kalendorių.

## Vikram samvat mėnesiai

## Nuorodos

* Vikram samvat kalendorius
Ulf Stark

**Ulfas Starkas** (, g. 1944 m. liepos 12 d. Stokholme, Švedijoje – 2017 m. birželio 13 d. ) – švedų vaikų ir paauglių rašytojas, scenaristas.

Parašė beveik keturiasdešimt knygų, kurios verstos į daugelį užsienio kalbų. 1993 m. Ulfui Starkui įteikta Astridos Lindgren premija, o 1998 m. – Šiaurės Europos vaikų literatūros apdovanojimas ().

Ulfo Starko knygų problematika įvairi, tačiau visus kūrinius vienija šmaikštus pasakojimo stilius bei sudėtingos tikrovės refleksija.

Rašytojas kelis kartus lankėsi Lietuvoje. 

## Lietuviškai išleistos knygos

* „Tegu baltieji lokiai šoka“. (*Låt isbjörnarna dansa*). Vert. Eglė Bloznelienė. – Vilnius: Alma littera, 1998.
* „Ištižėliai ir pramuštgalviai“. (*Dårfinkar & dönickar*). Vert. Aistė Urbonienė. – Vilnius: Alma littera, 1999.
* „Stebuklingi mano draugo Persio sportiniai batai. Mano draugas šeichas Sturebiu“. (*Min vän Percys magiska gymnastikskor. Min vän shejken i Stureby*). Vert. Laima Bareišienė. – Vilnius: Vaga, 2003.
* „Stebuklingasis berniukas“. (*Mirakelpojken*). Vert. Raimonda Jonkutė. – Vilnius: Nieko rimto, 2007.
* „Sikstenas“. (*Sixten*). Vert. Raimonda Jonkutė. – Vilnius: Nieko rimto, 2007.
* „Murkšlinas ir Turkšlinas“. (*Märklin och Turbin*). Vert. Raimonda Jonkutė. – Vilnius: Nieko rimto, 2007.

## Nuorodos

* Ulfo Starko apsilankymas Vilniaus knygų mugėje 2007 m. ''Rubinaitis''
Kusundai

**Kusundai** (sav. *Myahq*,  – „miško žmonės“) – Nepalo tauta. Gyvena išsibarstę tarp nepalų, nevarų ir kitų tautų šalies viduryje, Gorkhi rajone. Tauta neskaitlinga, besiasimiliuojanti (XX a. II pusėje – 5000 žm., 2001 m. – 164). Kusundų kalba beveik išnykusi, neturi žinomų giminingų kalbų (izoliuota). Dabar kusundai šneka nepalų ir kitomis vietinėmis kalbomis. Pagal tikybą hinduistai (iš esmės – vietinė tikyba su hinduizmo bruožais ir kastine sistema).

Kusundų kilmė neaiški. Jie negiminingi aplinkinėms tibietiečių-mjanmų tautoms ar indoarijams. Spėjama, kad jie gali būti giminingi austroneziečiams (pvz., mundams) arba kitoms izoliuotoms Pietų Azijos tautoms, ir būti pirmųjų gyventojų, besikrausčiusių iš Afrikos į Aziją ir Australiją palikuonimis, į Nepalą atsikėlusiais daug anksčiau už tibetiečių ir indoarijų kilmės tautas.

Tradiciškai vertėsi medžiokle (lankais ir strėlėmis) bei rankiojimu. Nuo XX a. pr. žemdirbiai (augina kukurūzus, ryžius, lęšius, daržovės), laiko gyvulius (ožkas, buivolus). Žemę dažniausiai nuomoja. Tarp derliaus nuėjimų medžioja ir rankioja. Dabar paplitusi medžioklė su šautuvais, šunimis. Medžioja būreliais po 2–3 žmones. Valgomų šakniavaisių kasimui vyrai naudoja kauptuką (šingką), moterys – peilį su lenktais ašmenimis. Medų renka iš medžių bites išrūkydami. Nuo XX a. antros pusės pradėjo žvejoti naudodami nuodingą žievę, tvenkdami upių vagas.

Kusundai gyveno būstuose iš šakų ir lapų. Židinys būdavo pastogėje. Dabar gyvena nepalietiškuose būstuose.

Vyrai vilki strėnjuostes iki kelių bei apsiaustą, moterys – nedurstytą sijoną, koftą, skraistę.

Valgo daugiausia augalinį maistą, verda jamso šaknis. Iki XX a. nevartojo naminių gyvulių mėsos, pieno, lydyto sviesto.
 
Kusundai skirstosi į patrilinijines gimines (XX a. pr. – apie 60). Santuoka patrilokalinė, rečiau matrilokalinė, dažniausiai tarp pusbrolių ir pusseserių. Paplitęs leviratas, sororatas. Poligamija labai reta. Paplitusios santuokos su kitų tautybių moterimis, todėl nuo XX a. vid. prasidėjo ženkli kusundų asimiliacija.

Bendrojoje Nepalo kastų sistemoje užima vieną žemiausių padėčių, nors pretenduoja į priklausomybę karališkajai *nepalitha hakuri* kastai. Hinduistinių apeigų ir papročių nesilaiko, tik per šventes nešioja *tiki* („tašką“ ant kaktos). Ryškus deivės Kaoli (Kali) kultas, protėvių kultas, šamanizmas.

## Šaltiniai
Česke Budejovicų rajonas

**Česke Budejovicų rajonas** () – vienas iš septynių Pietų Čekijos krašto rajonų. Administracinis centras – Česke Budejovicai. 190 844 gyventojai (2016 m. duomenys).

## Svarbesnės gyvenvietės
Žemiau yra pateikiami didžiausi rajono miestai ir miesteliai:
* Borovanai
* Česke Budejovicai
* Hluboka prie Vltavos
* Lišovas
* Nove Hradai
* Rudolfovas
* Trhove Svinai
* Tynas prie Vltavos
* Zlivas
Česky Krumlovo rajonas

**Česky Krumlovo rajonas** () – vienas iš septynių Pietų Čekijos krašto rajonų. Administracinis centras – Česky Krumlovas. 61 100 gyventojų (2016 m. duomenys).

## Svarbesnės gyvenvietės
Žemiau yra pateikiami didžiausi rajono miestai ir miesteliai:
* Česky Krumlovas
* Horny Plana
* Kaplicės
* Rožmberkas prie Vltavos
* Velešynas
* Viši Brodas
Gurungai

**Gurungai** – Himalajų priekalnių tauta, gyvenanti Nepale (į vakarus nuo Katmandu slėnio, Pokharos apylinkėse), taip pat Butane, Indijoje. Gurungų kalba priklauso kinų-tibetiečių kalbų šeimai, turi keletą tarmių. Taip pat vartoja nepalių kalbą. Išpažįsta Tibeto budizmą, kuris tampiai persimaišęs su vietinėmis kalniečių religijomis (bon).

Gurungų protėviai siejami su tibetiečių-mjanmų atvykėlių banga, VII–VIII a. judėjusia per Tibetą į Nepalą. Nuo XVII a. įėjo į gurkhų sąjungą. Daugelis tapo britų, vėliau Nepalo ir Indijos kariais.

Tradiciškai gurungai verčiasi ariamąja terasine žemdirbyste (kukurūzai, kviečiai, ryžiai, grikiai, soros, bulvės, daržovės), laiko gyvulius (buivolai, ožkos, avys, dzo). Einant į šiaurę gyvulininkystės svarba didėja. Šiaurėje išvystyta prekyba druska, vilna, sviestu. Tarp amatų išsiskiria vilnos apdirbimas.

Gurungų gyvenvietės didelės, nuo 150–200 iki 700 namų. Pietų gurungų būstas dviejų aukštų, stačiakampio arba ovalaus plano: pirmas aukštas akmeninis, antras – medinių grebėstų. Stogas kūgiškas, yra balkonas. Šiaurėje paplitę senoviškesni būstai – vienaaukščiai, dviejų patalpų, užapvalintais kampais, medinių grebėstų, dengta veranda, keturšlaičiu bambukiniu stogu, sienomis iš molio ir mėšlo mišinio.

Vyrai vilki marškinius ir liemenę, kepurę, dhotį, plačią juostą, kaklaskarę. Moterys vilki koftą, sijoną, šiltą skraistę, plačias skaras.

Virtuvės pagrindą sudaro kukurūzai, ryžiai, daržovės, mėsa, soros, moliūgai, žirniai, šakniavaisiai. Vartoja rūgpienį, geria pachtą, tibetietišką arbatą (su pienu, sviestu, druska, žaliu kiaušiniu).

Gurungai skirstosi į dvi endogamines grupes: čarus („keturi“), kuriems priklauso 4 patrilinijiniai klanai, ir sorus („šešiolika“), kuriems priklauso daugiau nei 16 klanų. Čarai daugiau gyvulių augintojai, o sorai – žemdirbiai. Tradicinė šeima didžioji. Giminės linija patrilinijinė. Nuo XX a. vid. paplito mažoji šeima. Santuoka patrilokalinė, iki pirmagimio gimimo – matrilokalinė.
 
Tikyboje svarbus protėvių kultas, magija, šamanizmas.

## Šaltiniai
Jindržichūv Hradeco rajonas

**Jindržichūv Hradeco rajonas** () – vienas iš septynių Pietų Čekijos krašto rajonų. Administracinis centras – Jindržichūv Hradecas. 91 359 gyventojai (2016 m. duomenys).

## Svarbesnės gyvenvietės
Žemiau yra pateikiami didžiausi rajono miestai ir miesteliai:
* Česke Velenicės
* Dačicės
* Deštna
* Jindržichūv Hradecas
* Kardašova Ržečicė
* Lomnicė prie Lužnicės
* Nova Bistršicė
* Nova Včelnicė
* Slavonicės
* Stražas prie Nežarkos
* Strmilovas
* Suchdolas prie Lužnicės
* Tršebonis
Sičuaninis maumedis

**Sičuaninis maumedis** (*Larix mastersiana*, ) – pušinių (*Pinaceae*) šeimos, maumedžių (*Larix*) genties spygliukus metanti, vienanamių medžių rūšis.

## Paplitimas
Labai retas, įrašytas į tarptautinę raudonąją knygą. Savaime paplitęs Azijoje, endeminė rūšis Kinijos Sičuano provincijoje. Šiuo metu ten žinomos tik trys augavietės.

## Augimas
Sičuaninis maumedis per metus pasistiebia daugiau kaip 30 cm aukščio, 10 metų užauga virš 4,5 m aukščio. 

## Augavietės
Vakarų Sičuano provincijoje auga 2300-3500 m aukštyje. 

## Matmenys
Sičuaniniai maumedžiai įprastai auga iki 25 m aukščio su 0,8 m skersmens kamienu. 

## Požymiai
Sičuaninių maumedžių žievė pilkšvai ruda ar tamsiai ruda. Kankorėžiai rudai violetiniai, kada subręsta tampa rudi 2,5-4 cm ilgio ir  1,5-2 cm skersmens. Sėklų žvyneliai 0,8-1,1 × 1-1,3 cm. Sėklos šviesiai pilkos, įskaitant sparnelius 7-9 mm ilgio

## Savybės
Anot Bannister ir Neuner (2001), priskiriamas 7 klimato atšiaurumo zonos numeriui, kadangi atlaiko minusinę -17.7°C -12.2°C temperatūrą.

## Panaudojimas
Sičuaninių maumedžių mediena naudojama statybose, traukinių pabėgiams, baldų pramonėje. Šia rūšimi užsodinamos vietovės, kur anksčiau miškai neaugo. 

## Sinonimai
Turi du sinonimus:
* *Larix griffithiana* var. *mastersiana* (Rehder & E.H.Wilson) Silba
* *Larix griffithii* var. *mastersiana* (Rehder & E.H.Wilson) Silba

## Šaltiniai

## Nuorodos
* tropicos.org / ''Larix mastersiana'' Rehder & E.H. Wilson | *[[Anglų kalba|Anglų k.]]*
* eol.org / ''Larix mastersiana'' | *Anglų k.*
* arkive.org / Masters larch (''Larix mastersiana'')  | *Anglų k.*
Nanakšani kalendorius

**Nanakšani** () **kalendorius** – sikhų šventyklų *gurdwara* priežiūros Indijoje komiteto (*Shiromani Gurdwara Prabhandak Committee*) patvirtintas saulės kalendorius, skirtas nustatyti svarbių sikhų įvykių datas. Naudojamas vietoje Saka kalendoriaus, įvestas nuo 1998 m. Šio kalendoriaus era skaičiuojama nuo pirmojo sikhų dvasinio mokytojo Nanako gimimo datos 1469 m. Naujųjų metų diena kasmet atitinka kovo 14 d. pagal vakarietišką Grigaliaus kalendorių.

Kalendorių sukūrė Kanadoje gyvenantis sikhas, IT inžinierius Palas Singhas Purevalis, pradėjęs šį darbą 1960 m. ir siekęs sikhų religijos integracijos. Kalendorių pasaulyje pripažįsta apie 90 % *gurdwara*. Pavadintas pirmojo guru Nanako vardu.

## Kalendoriaus ypatybės

* Pirmieji metai yra sikhizmo religijos pradininko Nanako gimimo metai 1469 m. pagal vakarietišką kalendorių.
* Panašus į vakarietiško kalendoriaus struktūrą:
** metų trukmė 365 d. 5 val. 48 min. 45 sek.
** susideda iš 5 mėnesių po 31 d. ir po jų sekančių 7 mėnesių po 31 d.
** keliamieji metai vyksta kas 4 metus, kur paskutinis mėnuo (*Phagun*) turi papildomą dieną.
* Sikhų *Akal Takht* valdžia patvirtino kalendorių 2003 m., vėliau pataisė.
   

## Nuorodos

* Nanakšani kalendorius ''Shiromani Gurdwara Prabhandak Committee'' svetainėje 
* Nanakšani kalendorius ''Sikh Encyclopaedia'' svetainėje
Kraljevi ulice

**Kraljevi ulice** – Kroatijos gatvės muzikantų grupė, susikūrusi 1987 metais.

Su Ladislav Demeterović (dar žinomu kaip 75 Cents) atstovavo Kroatijai Eurovizijos dainų konkurse 2008. Atstovai su kūriniu „Romanca“ nesunkiai pateko į finalą, užimdami 4 vietą. Deja, pastarajame sekėsi ne taip gerai ir muzikantai liko 21 vietoje.

Grupė anksčiau bandė patekti į „Euroviziją“ 2006 ir 2007 metais, tačiau abu kartus liko antri.

## Nuorodos

* Kraljevi ulice ir 75 Cents – „Romanca“ (video)

|-
Kvartet 4M

**Kvartet 4M** buvo Jugoslavijos muzikos grupė iš Zagrebo, gyvavusi 1956–1974 metais.

## Istorija
„Kvartet 4M“ susikūrė 1956 metais Zagrebe. Tada grupę sudarė Ivica Krajač-Mali, Branko Marušić-Medo, Željko Ružić-Muki ir Miro Ungar. 1960 m. grupę paliko Ž. Ružić-Muki, naujuoju nariu tapo Saša Sablić-Medicus.

1969 metais atstovavo Jugoslavijai „Eurovizijos“ dainų konkurse, kur atliko dainą „Pozdrav svijetu“ (). Baladėje geros dienos linkima net aštuoniomis užsienio kalbomis: ispanų, vokiečių, prancūzų, anglų, olandų, italų, rusų ir suomių. „Eurovizijoje“ atstovai tarp 16 dalyvių su 5 taškais užėmė 13 vietą.

Iš viso grupė įrašė 60 plokštelių. Sėkmingiausiais singlais tapo „Rijeka bez povratka“, „Buona sera signorina“, „Kad ja pođoh na Bembašu“, „Charlie Brown“, „Volim kišu“, „Platno, boje, kist i… twist“, „Nima Splita do Splita“, „Don Pasquale“, „Pozdrav svijetu“, „Idem i ja… ne, ti ne“ ir „Neka visi Pedro“.

## Nuorodos
* Daina „Pozdrav svijetu“ (1969 m.)

|-
75 Cents

**Ladislav Demeterffy** (1933 m. sausio 29 d. Zagrebe – 2010 m. lapkričio 19 d. ten pat), taip pat žinomas kaip **Laci** ir **4 Kuna 20 Lipas**, buvo Kroatijos dainininkas.

Jis, pasivadinęs 75 Cents, kartu su grupe „Kraljevi ulice“ 2008 metais atstovavo Kroatijai „Eurovizijoje“. Konkurso metu Ladislavui buvo 75-eri metai. Iki 2012-ųjų, jis buvo seniausias kada nors „Eurovizijoje“ dalyvavęs žmogus.

Atlikėjas išgarsėjo gimtojoje Kroatijoje repuodamas ir dainuodamas apie savo gyvenimo meilę. Jis taip pat puikiai mokėjo groti pianinu bei akordeonu. Būtent su pastaruoju instrumentu Ladislav neretai džiugindavo praeivius Zagrebo gatvėse.

Mirė 2010 m. lapkričio 19 d. Vinogradska ligoninėje nuo širdies smūgio.

## Nuorodos

* Kraljevi ulice ir 75 Cents – „Romanca“ (video)

|-
Andy Paul

**Andreas Pavlou** (), geriau žinomas kaip **Andy Paul** – Kipro dainininkas ir dainų autorius.

## Biografija
Septintajame dešimtmetyje emigravo į Jungtinę Karalystę, ten jis pradėjo savo muzikinę karjerą. 1984 m. dalyvavo Kipro nacionalinėje „Eurovizijos“ atrankoje. Ten jis su daina „Anna Maria Lena“ įveikė tris dalyvius ir tapo nugalėtoju. 1984 m. „Eurovizijoje“ atlikėjas užėmė 15-ą vietą.

Po dalyvavimo „Eurovizijoje“, Andy Paul gastroliavo visoje Europoje. 1986 m. išleistas singlas „Now That I Found You“ sulaukė didelės sėkmės ne tiek gimtajame Kipre, bet ir visame Europos žemyne.

## Nuorodos
* Daina „Anna Maria Lena“ (1984 m.)

|-
Izochronija

**Izochronija** – tolygus, vienodas ritmo paskirstymas kalboje. Ritmas yra prozodijos (priegaidžių, kirčių, intonacijų) ir kalbėjimo tempo padarinys.

Trys galimi kalbos skaidymo lygiomis atkarpomis veiksniai:

# Kiekvieno skiemens trukmė yra vienoda (dalijimas skiemenimis).
# Kiekvienos moros (skiemens dalies) trukmė yra vienoda (dalijimas moromis).
# Intervalas tarp dviejų kirčiuotų skiemenų yra vienodas (dalijimas kirčiais, vienodomis kirčiuotų ir nekirčiuotų skiemenų grupėmis – pėdomis).

## Šaltiniai
Fasli kalendorius

**Fasli** (, , ) **kalendorius** – vienas iš kalendorių, kuris naudojamas Pietų Indijoje. Kartu su vakarietišku ir musulmonišku kalendoriais jo laikomasi Andhra Pradešo, Karnatakos, Tamilnado valstijose leidžiant kai kuriuos vyriausybinius raštus.

## Kalendoriaus struktūra

Fasli metus sudaro 12 mėnesių nuo liepos iki birželio. Prie šių metų pridėjus 592/593, gaunama data pagal Grigaliaus kalendorių.

Kalendoriaus pradžia laikomi musulmonų kalendoriaus 963–ieji *Hijra* metai, po to sekę saulės metai, arba  Samavat kalendorius. Mėnesių ir dienų skaičius sutampa su musulmonų kalendoriaus skaičiais. Metų pirmoji diena yra birželio 7 arba 8 d. Fasli era prasidėjo nuo mogolų imperatoriaus Akbaro (1542–1605) valdymo metų pradžios. Fasli kalendoriuje eros pradžios atitikmenys:
* 963 m. (musulmonų kalendorius)
* 1556 m. (Grigaliaus kalendorius)
* 1612 m. (indų Samavat kalendorius)
 
## Istorija

Fasli eros chronologiją sumanė imperatorius Akbaras, siekęs išnaudoti žemę Šiaurės Indijoje, nes šiam tikslui musulmonų mėnulio kalendorius nebuvo patogus naudoti. Fasli („derlius“) yra kilęs iš arabiškos sąvokos „skyrius“, kuri Indijoje naudota skirstyti sezonus. Eros pradžia nustatyta nuo imperatoriaus valdžios pradžios metų, t. y. musulmonų 963–ųjų metų (1555–1556 m.e.). Tai atitiko indų Samvat eros 1612–uosius. Akbaras nurėžė 649 metus iš Samvat eros, kad jie taptų 963–aisiais Fasli metais: 1612–649=963. Tokiu būdu Fasli era atitiko Samvat kalendorių. 

Šis laiko skaičiavimas prigijo įvairiose Indijos dalyse. Pietų Indijos Haidarabado regione 1630 m. jį įvedė Akbaro anūkas imperatorius Džahanšachas. Kalendoriaus buvo laikomasi vėliau valdant * Asaf Jah* dinastijai, kol paskutinis Haidarabado valdovas *Asaf Jah VII* (1886–1967) šios teritorijos neprijungė prie Indijos. Paskirtas gubernatoriumi jis tebesilaikė Fasli kalendoriaus savo raštuose ir potvarkiuose. 
  
## Nuorodos
* Fasli era (''britannica.com'')
* Fasli kalendorius (''zoroastrians.net'')
Donna Summer

**LaDonna Adrian Gaines** (1948 m. gruodžio 31 d. – 2012 m. gegužės 17 d., labiausiai žinoma kaip **Donna Summer**) buvo JAV dainininkė, dainų autorė, tapytoja ir aktorė. Ypatingai vokalistė išgarsėjo disco eros pradžioje XX a. aštuntame dešimtmetyje. D. Summer yra laimėjusi 5 Grammy apdovanojimus. Ji pardavė apie 140 milijonų savo įrašų kopijų.
Atlikėja 32 kartus pateko į JAV Billboard Hot 100 sąrašą, o 14 įrašų buvo tarp geriausių dešimtuko. Tarp 1975 ir 1984m. D. Summer kasmet išleisdavo po hitą, patekusį tarp 40 populiariausių. Paskutinis top 100 pasiekęs atlikėjos įrašas buvo 1999 m. „I Will Go With You (Con Te Partiro)“.

Septintajame dešimtmetyje atlikėja tapo psichodelinio roko grupės „Crow“ nare ir persikėlė į Niujorką. Vėliau D. Summer prisijungė prie miuziklo „Hair“ pasirodymų turo po Europą, kur susipažino su muzikos prodiuseriais Giorgio Moroder ir Pete Bellotee.

1975 m. atlikėja sugrįžo į JAV, iš karto po dainos „Love to Love You Baby“ komercinės sėkmės. Po to sekė tokie sėkmingi D. Summer įrašai kaip „I Feel Love“, „Last Dance“, „MacArthur Park“, „Heaven Knows“, „Hot Stuff“, „Bad Girls“, „Dim All the Lights“, „No More Tears (Enough Is Enough)“ (su Barbra Streisand) ir „On the Radio“. Tuo metu ji tapo žinoma kaip disko karaliene ir išgarsėjo visame pasaulyje.

Atlikėja mirė 2012 m. gegužės 17 d. savo namuose Floridoje. G. Moroder pavadino bendrą darbą su atlikėja įrašinėjant dainą „I Feel Love“ kaip „tikrąją elektroninės šokių muzikos pradžią“. 2013 m. D. Summer buvo įrašyta į Rokenrolo šlovės muziejų. 2016 m. gruodį žurnalas Billboard atlikėją įvardino 6-ta tarp pačių sėkmingiausių visų laikų šokių muzikos atlikėjų.

## Diskografija
**Lady of the Night* (1974)
**Love to Love You Baby* (1975)
**A Love Trilogy* (1976)
**Four Seasons of Love* (1976)
**I Remember Yesterday* (1977)
**Once Upon a Time* (1977)
**Live and More* (1978)
**[[Bad Girls (albumas)|Bad Girls]]* (1979)
**On The Radio* (1979)
**The Wanderer* (1980)
**I'm a Rainbow* (1981; released 1996)
**Donna Summer* (1982)
**She Works Hard for the Money* (1983)
**Cats Without Claws* (1984)
**All Systems Go* (1987)
**Another Place and Time* (1989)
**Mistaken Identity* (1991)
**Christmas Spirit* (1994)
**Live and More Encore* (1999)
**Crayons* (2008)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali atlikėjos svetainė
Deus Ex: Mankind Divided

**Deus Ex: Mankind Divided** – kiberpanko tematikos kompiuterinis veiksmo vaidmenų žaidimas su pirmojo asmens šaudyklės ir stealth elementais. Žaidimą sukūrė „Eidos Montreal“ studija, o 2016 m. rugpjūčio 23 d. išleido „Square Enix“. Žaidimas skirtas Microsoft Windows, PlayStation 4, Xbox One, Linux ir Mac OS X platformoms. Tai šeštoji žaidimų serijos dalis ir tiesioginis žaidimo „Deus Ex: Human Revolution“ tęsinys.

Žaidimo veiksmas vyksta distopiniame pasaulyje 2029 m., prabėgus dvejiems metams po įvykių „Human Revolution“ žaidime. Žaidėjas valdo veikėją *Adam Jensen* iš praeitos žaidimų serijos dalies.

## Siužetas
„Deus Ex: Mankind Divided“ veiksmas vyksta slaptų organizacijų ir sąmokslų kupiname netolimos ateities distopiniame pasaulyje, 2029 m., prabėgus dvejiems metams po įvykių „Human Revolution“ dalyje.

*Adam Jensen* susiduria su Augmentuotojų incidento pasekmėmis, kurias nulėmė jo pasirinktas sprendimas pastarajam incidentui išspręsti. Adamą nepalieka mintys, jog jo sprendimas galimai buvo bevaisis. 2027 m. po *Hugh Darrow* paleisto biolustinio signalo žmonės su implantais visame pasaulyje buvo priversti panaudoti smurtą prieš aplinkinius nesava valia. Tokie įvykiai sukėlė pasipiktinimo bangas visuomenės tarpe ir šie ėmė agresyviai priešintis mechaninėms implantacijoms. To pasekoje pasaulis susiskaidė…

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* „Deus Ex“ viki