open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksandras Butkevičius

**Aleksandras Butkevičius** (apie 1780 m. – 1829 m.) – lietuvių kalbininkas, bazilijonų ordino vienuolis, gyveno vienuolynuose Baltarusijoje.

Parašė lietuvių kalbos  „Kalbrėda lietuviškai lenkiško liežuvio“ (apie 1824), kurios rankraštis buvo uždraustas Vilniaus cenzūros ir dingo. Spėjama, yra sudaręs anoniminiu rankraščiu likusį lietuvių kalbos žodyną „Dikcionarius liežuvio lietuviško su pridėjimu nekurių žodžių liežuvio lenkiško“ (1820).

## Šaltiniai
Danielius Butvilas

**Danielius Butvilas** (1612 m. Kaune – 1682 m. sausio 10 d. Naugarduke) – poetas, mokyklinių dramų autorius.

Vilniaus akademijoje klausė filosofijos (1635–1638 m.) bei teologijos (1640–1644 m.) paskaitų. 1658–1661 m. Kražių kolegijos rektorius, 1663–1666 m. Vilniaus akademijos rektorius, 1670–1673 m. Polocko pedagoginės seminarijos rektorius, 1673–1675 m. moralinės teologijos profesorius ir mokyklų prefektas Kražiuose.

Lotyniškai parašė dramą *Architectus fraudium* („Klaidų architektas“), kuri buvo pastatyta Vilniuje 1670 m. Paskelbė religinių raštų, prakalbų, panegiriką *Oratio in laudem primorum decem Patrum S. J.* („Pagiriamoji kalba pirmiesiems dešimčiai Jėzaus draugijos tėvų“), išspausdintą A. Kojalavičiaus rinkinyje *Grates saeculares … ab alma Academia et Universitate Vilnensi*, 1640).

## Šaltiniai
Kazimieras Bžozovskis

**Kazimieras Bžozovskis** (*Brzozowski*, 1687 m. vasario 25 d. – 1756 m. gruodžio 7 d. Vilniuje) – mokyklinių dramų, pamokslų autorius.

1711–12 m. Vilniuje dėstė poetiką, 1716–17 m. retoriką, vėliau Pinsko kolegijos rektorius.

Vilniuje pastatytos jo dramos: *Splendor Cimmeriae maiestatis* („Kimerų didybės spindesys“), *Via Appia ad celsissimas honorum aspices* („Kovos kelias į aukščiausias garbės viršūnes“; abi 1712), *Orator sub fatali arbore redimitus* („Oratorius, po lemtingu medžiu apvainikuotas“) ir, spėjama, *Tractatus pacis, ad mensam sanguinariam subscriptus* („Taikos sutartis, prie kruvino stalo pasirašyta“; abi 1717). Laidotuvių pamokslų rinkinyje *Kazania i mowy na walnym pogrzebowym akcie… Anny xiążąt Sanguszków Radziwillowy* (1750) išspausdintas vienas jo pamokslas.
Mykolas Ceraskis

**Mykolas Ceraskis** (*Cerauskas*, 1753 m. rugpjūčio 5 d. Juostaviečiuose, Biržų r. – 1823 m. lapkričio 11 d. Biržuose) – bažnytinių raštų rengėjas.

Studijavo Berlyne, Marburge. 1778 m. grįžęs į Lietuvą, padėjo atkurti reformatų mokyklą Kėdainiuose; evangelikų reformatų kunigas Slucke, Kėdainiuose, Zabludove, nuo 1784 m. Biržuose, 1811 m. išrinktas Žemaičių senjoru.

1818 m. Vilniaus katalikų konsistorijoje iškėlė bylą poetui Antanui Strazdui už reformatų įžeidimą eilėraštyje *Pagrabas Palšio*.

Spėjama, kad yra parengęs pagrindines XVIII a. evangelikų reformatų psalmių bei giesmių, maldų ir pamokslų knygas, kurios 1781 m. Karaliaučiuje buvo išspausdintos viename rinkinyje (*Kancionolas…, Maldos krikščioniškos…, Suma, arba trumpas išguldymas evangelijų šventų*). Knygos paremtos 1653 m. Kėdainiuose išleistomis evangelikų reformatų analogiškomis bažnytinių tekstų knygomis (*Knyga* *nobažnystės krikščioniškos*), tačiau giesmynas ir maldynas gerokai išplėstas naujomis giesmėmis bei maldomis.

1803 m. Mintaujoje išleido *Kozonį padėkavonės ir Seną katekizmą, arba pamokslus vaikeliams*.

## Šaltiniai
Mikalojus Kristupas Chaleckis

**Mikalojus Kristupas Chaleckis** (*Chalecius, Chalecki*; ~ 1589–1653 m.) – LDK rašytojas. Rašė lotyniškai ir lenkiškai.

## Biografija

Studijavo Vilniaus akademijoje, Italijoje, Ispanijoje, Paryžiuje. Ėjo diplomatinę tarnybą, buvo deleguojamas į Seimą. Pasižymėjo Livonijos kare. Vėliau aukštų postų atsisakė.

Parašė įvairių kūrinių. Žymiausi embleminio pobūdžio, religinio meditacinio turinio veikalai *Allegoriae, albo kwiecia módł gorących* („Alegorijos, arba karštų maldų žiedai“, 1618) ir *Binarius Chalecianus, sive duo manipuli liliorum* („Chaleckio dvinaris, arba dvi lelijų puokštės“, 1642).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvių literatūros enciklopedija

|-
Gene Wilder

**Džinas Wilderis** (, 1933 m. birželio 11 d. – 2016 m. rugpjūčio 29 d.) – garsus JAV aktorius, įsiamžinęs daugiau nei 30 kino filmų.

Didžiausią šlovę jam atnešė pagrindinis vaidmuo filme „Vilis Vonka ir šokolado fabrikas“. Džinas taip pat žinomas dėl savo bendradarbiavimo su rašytoju, prodiuseriu ir režisieriumi Melu Bruksu. Kartu jie sukūrė daugybę filmų, už kuriuos jis buvo nominuotas dviem Oskarams.

## Biografija
Gimęs Milvokyje, rusų ir žydų imigrantų sūnus, Wilderis studijavo dramą Ajovos universitete, vėliau atliko praktiką Didžiosios Britanijos teatruose. Tarnavo JAV armijoje nuo 1956 iki 1958 metų.
Baigęs tarnybą Wilderis pradėjo sėkmingai vaidinti Brodvėjaus šou pasirodymuose. 1964 m. jis susitiko Melą Bruksą, kuris šį pakvietė į savo filmą.

Didžiausia žvaigžde Džinas tapo septintajame dešimtmetyje, įkūnydamas ikoniškiausius to periodo personažus.

Septinto dešimtmečio pabaigoje bei aštuntajame dešimtmetyje su kolega Ričardu Pryoriu vaidino daugelyje komedijų. Jų komiškas duetas susilaukė didelės sėkmės ir pripažinimo.

Wilderis vedė 1984 metais, tačiau jo žmona Gilda mirė nuo vėžio po penkių santuokos metų.

2005 metais Džinas išleido savo autobiografinę knygą, kuri susilaukė populiarumo dėl autoriaus atvirumo ir yra laikoma viena iš geriausių Holivudo aktorių memuarų pavyzdžių.

Šiuo metu jis nebėra aktyvus aktorius, ramiai gyvena su antrąja žmona Karen, su kuria susituokė 1991 metais.

## Nuorodos
* IMDB informacija
Taramas

**Taramas** – ežeras rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 4 km į vakarus nuo Ignalinos, Palūšės miške. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 0,59 km, plotis 0,16 km. Altitudė 139,5 m. Krantai aukšti, apaugę mišku, tik rytinis krantas žemas ir pelkėtas. Vakaruose išteka Dumblynės upelis į Dringykščio ežerą (Žeimenos upės baseinas). Šiaurvakarine pakrante eina kelias .

Ežerėvardis *Tãramas* (arba *Taramà*), kildinamas iš senos indoeuropietiškos šaknies **ter-, *tor-* („greitas, stiprus, miklus“).

## Šaltiniai
Liminas (Rokiškio r.)

**Liminas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Rokiškio rajone, apie 4 km į pietryčius nuo Jūžintų paribyje su Zarasų rajonu. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,54 km, plotis – iki 0,5 km. Altitudė 100 m. Vakarinė dalis gausiai užžėlusi vandens augmenija, rytine dalimi iš šiaurės į pietus prateka Šventoji. Rytinis krantas užpelkėjęs, pietiniame stūkso Jūžintų šilas. Šiauriniame krante įsikūręs Tomakaimis.

Pasak hidronimų žinovo prof. Aleksandro Vanago, pavadinimas kildinamas iš graikiško žodžio – *ežeras* (*λίμνη*). Ežerų tokiu pavadinimu (Liminas, Liminėlis) yra žinoma dar keliolika, beveik visi jie rytų Lietuvoje (yra ir prie Ignalinos, Zarasų), o vienas – Kaišiadorių rajone.

## Šaltiniai
Mohaukai

**Mohaukai** (*Mohawks*) – labai karinga, viena iš irokėzų sąjungai priklausiusių indėnų genčių. Gyveno rytinėje sąjungos dalyje, dabartinės Niujorko valstijos viduryje. Turėjo daug su kitomis gentimis bendrų papročių. Mohaukai, kaip ir kitos irokėzų gentys, buvo pusiau sėslūs. Moterys vertėsi žemdirbyste, o vyrai medžiojo, žvejojo.

Mohaukai save vadino *Kaniengehaga* – žmonėmis, kilusiais iš titnago, tačiau kiti juos vadino *Mohawks* – žmogėdromis.

## Karai su europiečiais
Pirmąkart mohaukai su europiečiais susirėmė 1609, kada 200 irokėzų, daugiausia mohaukai, kovėsi su Samiuelio de Šampleno vadovaujama ekspedicija. Deja, mūšyje žuvo du irokėzų vadai.

Mohaukai iš olandų kolonistų mainais įsigijo gerų ginklų, išvijo indėnus mohikanus iš Hadsono upės teritorijos ir pavergė munsėjų gentį. Dažnai kariavo su greta gyvenusiomis algonkinų gentimis.

Dalyvavo mohaukai ir europiečių kolonijinių dalybų karuose. Kai anglai nugalėjo olandus, mohaukai prisijungė prie anglų kovoti su prancūzais.

XVIII a. pab. dėl karų ir ligų mohaukų buvo likę apie 500 žmonių.

## Mohaukai dabar
Jėzuitų misionieriams pakrikštijus dalį genties, nemažai mohaukų persikėlė į Kohnavagą ir Kvebeką, prie šv. Lauryno upės. Po Amerikos revoliucijos dauguma likusių mohaukų persikėlė į Kanadą, kur lig šiol gyvena jų palikuonys Ontario ir Kohnavago irokėzų rezervatuose.

Dabar mohaukų yra apie 30 000 žmonių. Šie dirba žemės ūkyje, pramonės įmonėse.
Naujosios Ūtos seniūnija

**Naujosios Ūtos seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Prienų rajono savivaldybės pietvakariuose, Suvalkijos etnografiniame regione. Centras – Naujoji Ūta.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi į pietvakarius nuo Prienų, ji eina išilgai kelio , čia jį kerta kelias . Nemažai miškų – pietuose Balbieriškio miško pakraštys, šiaurės rytuose – Prienų miškas, vakaruose telkšo Palios.

## Istorija

Seniūnija įkurta 1995 m. vietoje Naujosios Ūtos apylinkės. 2006 m. patvirtintas Naujosios Ūtos herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1089 || 23 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 2005-09-01 || 81 || 1087 ||
|-
| 2009-09-01  || || || 23 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 961 || 23 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 23 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 785 || 19 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Asiūklė, k. || 46 || 54
|-
| Būdininkai, k. || 26 || 49
|-
| Būdos, k. || || 0
|-
| Dūmiškės, k. || 75 || 56
|-
| Griškamurgis, k. || || 1
|-
| Juozapavas, k. || || 10
|-
| Mieleišupis, k. || 44 || 45
|-
| Naujoji Ūta, k. || 235 || 284
|-
| Pašlavantys, k. || 18 || 28
|-
| Pilotiškės, k. || 17 || 37
|-
| Senaūtis, k. || 11 || 21
|-
| Serbentinė, k. || || 11
|-
| Skersabalis, k. || 42 || 56
|-
| Skirptiškė, k. || 17 || 31
|-
| Skuigė, k. || 32 || 33
|-
| Šakališkiai, k. || || 16
|-
| Tartupio Mačiuliškės, k. || || 4
|-
| Tartupio Sruoga, k. || || 5
|-
| Tartupis, k. || 40 || 38
|-
| Ūtos Sruoga, k. || || 8
|-
| Užbaliai, k. || || 8
|-
| Žemaitkiemis, k. || 144 || 166
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Naujosios Ūtos ** seniūnaitija: Naujosios Ūtos k., Griškamurgio k., Tartupio Sruogos k., Ūtos Sruogos k., Vartų k., Tartupio k.
* **Pilotiškių ** seniūnaitija: Asiūklės k., Būdų k., Juozapavo k., Pilotiškių k., Pašlavančio k., Skirptiškės k., Šakališkių k., Būdininkų k., Serbentinės k.
* **Žemaitkiemio ** seniūnaitija: Dūmiškių k., Mieleišupio k., Senaūčio k., Skersabalio k., Skuigės k., Tarpupio, Maciuliškių k., Užbalių k., Žemaitkiemio k.

## Šaltiniai
Pakuonio seniūnija

**Pakuonio seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Prienų rajono savivaldybės šiaurės rytuose, Suvalkijos etnografiniame regione. Centras – Pakuonis.

## Geografija

Seniūnija išsidėsčiusi kairiajame Nemuno krante. Pietryčiuose plyti Kalvių miškas, vakaruose – Bačkininkų miškas. Šiaurės rytuose prie Nemuno, už Pakuonio plyti kolektyviniai sodai. Pagrindiniai keliai – , , , vakariniame pakraštyje eina kelias .

## Istorija

Seniūnija įkurta 1995 m. vietoje Pakuonio apylinkės. 2004 m. patvirtintas Pakuonio herbas, kurį naudoja ir seniūnija. 2018 m. rugsėjo 1 d. jai perduota dalis panaikintos Ašmintos seniūnijos teritorijos.

|-
| 2001-04  || || 1588 || 1 miestelis (Pakuonis), 21 kaimas, 3 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || 59 || || 1 miestelis, 21 kaimas
|-
| 2011 m.  || || 1330 || 1 miestelis, 21 kaimas
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 21 kaimas
|-
| 2021 m.  || || 1508 || 1 miestelis, 29 kaimai
|}

## Seniūnai
* Alvydas Vaicekauskas, 2000–2003 m.
* Audrius Narvydas, 2003–2015 m.
* Nijolė Averkienė, 2015–2018 m.
* Antanas Keturakis, nuo 2019 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Antakalnis, k. || 66 || 95
|-
| Apušotas, k. || 43 || 45
|-
| Ašminta, k. || 172 || 199
|-
| Aštuonėliai, k. || || 14
|-
| Bačkininkai, k. || 114 || 147
|-
| Bačkininkėliai, k. || 28 || 31
|-
| Balsėnai, k. || || 0
|-
| Būčkiemis, k. || 14 || 20
|-
| Dankstytė, k. || || 2
|-
| Daukšiagirė, k. || 50 || 68
|-
| Dvylikiai, k. || 92 || 106
|-
| Kėbliškiai, k. || 15 || 26
|-
| Kudirkos, k. || 19 || 29
|-
| Malinavas, k. || 30 || 33
|-
| Margininkai, k. || 23 || 33
|-
| Naujieji Vangai, k. || || 1
|-
| Naujininkai, k. || || 7
|-
| Pabališkiai, k. || 44 || 46
|-
| Pagaršvys, k. || || 19
|-
| Pagirmuonys, k. || 26 || 35
|-
| Pakuonis, k. || || 24
|-
| Pakuonis, mstl. || 574 || 608
|-
| Pašventupys, k. || 35 || 49
|-
| Pašventupys, k. || || 
|-
| Patamulšys, k. || 44 || 45
|-
| Patrakiemis, k. || 16 || 20
|-
| Pošventis, k. || 23 || 34
|-
| Sabalėnai, k. || 12 || 23
|-
| Seniūnai, k. || || 5
|-
| Sodybos, k. || || 7
|-
| Vangai, k. || 25 || 32
|-
| Žuvinta, k. || 10 || 12
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 5 seniūnaitijos:
* **1-oji** seniūnaitija: Bačkininkėlių k., Būčkiemio k., Daukšiagirės k., Kėbliškių k., Naujųjų Vangų k., Pakuonio k., Pašventupio II k., Patamulšio k.
* **2-oji** seniūnaitija: Aštuonėlių k., Balsėnų k., Dankstytės k. (dalis), Dvylikių k., Kudirkų k., Margininkų k. (dalis), Pagirmuonio k., Seniūnų k., Sodybų k., Žuvintos k.
* **3-oji** seniūnaitija: Laukiškių k., Purvininkų k., Sabalenų k., Šaltupio II k., Valengiškių k.
* **4-oji (Pakuonio miestelio pietinė)** seniūnaitija: Aušros g., Balsėnų g., Kranto g., Naujakurių g., Seniūnų g., Sodybų g., Tylos g.
* **5-oji (Pakuonio miestelio šiaurinė)** seniūnaitija: Sodų g., Vėjo g.

## Šaltiniai
Šilavoto seniūnija

**Šilavoto seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Prienų rajono savivaldybės vakaruose, Suvalkijos etnografiniame regione. Centras – Šilavotas.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi į vakarus ir šiaurės vakarus nuo Prienų, abipus kelio , kurį ties Klebiškiu kerta . Į šiaurę nuo Šilavoto telkšo tvenkiniai. Vakaruose dunkso Mikalinės miškas, rytuose – Prienų miškas.

## Istorija

Seniūnija įkurta 1995 m. vietoje Šilavoto apylinkės. 2005 m. patvirtintas Šilavoto herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2142 || 35 kaimai, 2 viensėdžiai, 6 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || || || 36 kaimai, 2 viensėdžiai
|-
| 2011 m.  || || 1736 || 36 kaimai, 1 viensėdis
|-
| 2016-08-13  || || || 36 kaimai, 2 viensėdžiai
|-
| 2021 m.  || || 1440 || 31 kaimas
|}

## Seniūnai
* Alfonsas Loda, 2006 m.
* Aušra Kazlauskienė, 2010 m.
* Neringa Pikčilingienė, 2013 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Elzbietiškis, k. || 10 || 7
|-
| Ingavangis, k. || 121 || 161
|-
| Jasenava, k. || || 0
|-
| Jiestrakis, k. || 231 || 269
|-
| Juodaraistis, k. || 72 || 85
|-
| Klebiškis, k. || 258 || 283
|-
| Kuišiai, k. || 20 || 35
|-
| Lėsiškis, k. || || 0
|-
| Maldabūdis, k. || 18 || 16
|-
| Meškinė, k. || || 8
|-
| Mieldažiškės, k. || || 6
|-
| Mieleiškampis, k. || 39 || 54
|-
| Mikalinė, k. || 16 || 26
|-
| Molinė, k. || || 3
|-
| Naraukelis, k. || || 3
|-
| Naujasis Skrynupis, k. || || 1
|-
| Naujasodis, k. || || 20
|-
| Pagirėliai, k. || || 4
|-
| Pagraižys, k. || || 3
|-
| Pakiauliškis, k. || 23 || 19
|-
| Paskrynupys, k. || 16 || 18
|-
| Pašlavantys, k. || 28 || 24
|-
| Pažarstis, k. || 17 || 24
|-
| Prienlaukys, k. || 117 || 121
|-
| Raudonupis, k. || 13 || 11
|-
| Rūda, k. || || 5
|-
| Rūdiškės, k. || || 3
|-
| Sarginė, k. || 17 || 29
|-
| Skrynupis, k. || 13 || 33
|-
| Stuomenai, k. || 36 || 71
|-
| Šauliai, k. || || 
|-
| Šilavotas, k. || 307 || 338
|-
| Varnakė, k. || || 10
|-
| Žarsta, k. || 26 || 46
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Jiestrakio ** seniūnaitija: Jasenavos k., Stuomenų k., Skrynupio k., Paskrynupio k., Naujojo skrynupio k., Meškinės k., Varnukės k., Pašlamančio k., Mieleiškampio k., Maldabūdžio k., Žarstos k., Pažarsčio k., Sarginės k., Elzbietiškio k., Jiestrakio k.
* **Klebiškio** seniūnaitija: Degimų k., Pakiauliškio k., Naraukelio k., Lėsiškio k., Ingavangio k., Meškapievių k., Prienlaukio k., Juodaraisčio k., Klebiškio k.
* **Šilavoto** seniūnaitija: Šilavoto k., Naujasėdžio k., Mieldažiškių k., Trūdiškių k., Rūdos k., Mikalinės k., Raudonupio k., Liepaloto k., Molinės k., Pagraižo k.

## Šaltiniai
Sliekai

**Sliekai** (*Lumbricidae*) – žieduotųjų kirmėlių (*Annelida*) šeima.

## Slieko sandara
Nariuotas, kiekviename narelyje yra šeriai, burna pilvinėje dalyje, ją dengia skiautė. Turi odos raumenų maišą ir odoje jutimines ląsteles. Virškinimo organai: burna, ryklė (išskiria fermentus, kurie neutralizuoja humuso rūgštį, nes sliekai minta organinėmis medžiagomis), stemplė, gurklys, skrandis, priekinė žarna, užpakalinė žarna, analinė anga. Kvėpuoja visu kūno paviršiumi. Kraujotakos sistema uždara – kraujas teka tik kraujagyslėmis ir į kūno ertmes neišsilieja. Turi nugarinę ir pilvinę kraujagysles, kurias jungia žiedinė kraujagyslė. Šalinimas nefridijų tipo. Šalinamas amoniakas ir šlapalas. Nervinė sistema ganglijinė: aplinkryklinis nervinis žiedas, kurį sudaro viršryklinis ir poryklinis mazgai, du nerviniai kamienai. Turi odoje lietimosi, cheminio ir šviesinio dirginimo jutimo organus. Lytinė sistema – hermafroditai. Lytinė sistema išsidėsčiusi priekiniame kūno gale, turi balnelį, kuris reikalingas dauginimuisi, slinkdamas balnelis surenka kiaušialąstes ir spermatozoidus, jis išskiria baltymines medžiagas, iš kurių formuojasi kokonas, kuriuo minta embrionai. Kokonas nuslenka nuo slieko ir jame vystosi nauji individai. Kryžminis apvaisinimas t. y. du individai apsikeičia savo lytinėmis ląstelėmis. Nelytinis dauginimasis – regeneracija.

## Ekologija

Sliekai gyvena dirvoje, iki 10 cm gylio. Žiemą, sausrų metu gali įsirausti į 60–80 cm, kartais iki 2 m gylį. Minta pūvančiomis augalinėmis atliekomis (skaidytojas). Purena dirvą, gerina oro ir vandens apytaką, dirvožemio sandarą, greitina organinių medžiagų mineralizaciją.

Lietuvos dirvose viename m³ žemės būna ~20–400 sliekų. Daugiausia jų aptinkama pievose, kultūrinėse ganyklose, ąžuolynuose.

Sliekais minta kurmiai, šernai, paukščiai.

## Lietuvos sliekų sąrašas
* Žaliasis sliekas (*Allolobophora chlorotica chlorotica*)
* Dirvinis sliekas (*Aporrectodea caliginosa caliginosa*)
* Retasis sliekas (*Aporrectodea caliginosa trapezoides*)
* Ilgasis sliekas (*Aporrectodea longa longa*)
* Šviesusis sliekas (*Aporrectodea rosea rosea*)
* Samaninis sliekas (*Dendrobaena octaedra*)
* Raudonasis sliekas (*Dendrodrilus rubidus subrubicundus*)
* Plonasis sliekas (*Dendrodrilus rubidus tenuis*)
* Kompostinis sliekas (*Eisenia fetida*)
* Pelkinis sliekas (*Eiseniella tetraedra tetraedra*)
* Ausytasis sliekas (*Kritodrilus auriculatus*)
* Didysis sliekas (*Lumbricus terrestris*)
* Miškinis sliekas (*Lumbricus castaneus*)
* Pievinis sliekas (*Lumbricus rubellus rubellus*)
* Pilkasis sliekas (*Octolasion lacteum*)

## Šaltiniai
Išlaužo seniūnija

**Išlaužo seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Prienų rajono savivaldybės viduryje, Suvalkijos etnografiniame regione. Centras – Išlaužas.

## Geografija

Seniūnija yra į šiaurę ir šiaurės vakarus nuo Prienų. Vyrauja žemės ūkio paskirties plotai, vakariniame pakraštyje – miškai. Yra Čiudiškių ir Išlaužo tvenkiniai. Pagrindiniai keliai – , , , .

## Istorija

Seniūnija įkurta 1995 m. vietoje Išlaužo apylinkės. 2005 m. patvirtintas Išlaužo herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1858 || 22 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || 58 || || 22 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1609 || 22 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 22 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 1566 || 21 kaimas
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Antaniškiai, k. || || 4
|-
| Čepeliškiai, k. || || 0
|-
| Čiudiškiai, k. || 120 || 120
|-
| Dambrava, k. || 65 || 103
|-
| Garšvinė, k. || || 1
|-
| Gražučiai, k. || 115 || 122
|-
| Išlaužas, k. || 595 || 712
|-
| Kazimierava, k. || || 6
|-
| Kliokiškė, k. || || 5
|-
| Lapupys, k. || 44 || 51
|-
| Laukiškės, k. || 62 || 86
|-
| Mogiškės, k. || || 2
|-
| Pačiudiškiai, k. || 21 || 21
|-
| Pakampiškiai, k. || 16 || 31
|-
| Pakumprys, k. || 88 || 91
|-
| Patelviškys, k. || 15 || 21
|-
| Petraitiškiai, k. || 11 || 7
|-
| Purvininkai, k. || 97 || 129
|-
| Rutkiškės, k. || 93 || 108
|-
| Sprindiškės, k. || || 4
|-
| Šaltiniškiai, k. || 13 || 12
|-
| Šaltupis, k. || 51 || 41
|-
| Šaltupis, k. || || 
|-
| Šiauliškiai, k. || 126 || 145
|-
| Trakinė, k. || || 2
|-
| Valengiškės, k. || 18 || 26
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Čiudiškių** seniūnaitija: Čiudiškių k., Pačiudiškių k., Šiauliškių k., Pakampiškių k., Patelviškio k., Petraitiškių k., Šaltiniškių k.
* **Gražučių** seniūnaitija: Antaniškių k., Cepeliškių k., Garšvinės k., Gražučių k., Kazimieravos k., Kliokiškės k., Mogiškės k., Rutkiškių k., Sprindiškių k., Trakinės k., Dambravos k.
* **Išlaužo** seniūnaitija: Išlaužo k.
* **Žvejų** seniūnaitija: Žvejų g., Kauno g., Šaltupio k., Pakumprio k., Lapupio k.

## Šaltiniai
Olštynas

**Òlštynas**  (, seniau *Holstin*, , , , ) – miestas-apskritis Lenkijos šiaurės rytuose, prie Alnos upės, Varmijos Mozūrų vaivadijos sostinė. Išlikusi XIV a. pilis, yra rotušė, Šv. Jokūbo katedra, Jeruzalės koplyčia. Yra du teatrai, Varmijos Mozūrų muziejus, gamtos ir sporto muziejai. Mieste veikia du pagrindiniai universitetai – Varmijos Mozūrų universitetas ir Mozūrų universitetas.

Varmijos Mozūrų universitetas (šioje aukštojoje mokykloje skaitomas atskiras kultūrologijos kursas, kuriame pateikiama žinių apie Lietuvos istoriją, etnologiją ir lietuvių kalbą), kompiuterijos ir ekonomikos universitetas. Miestas yra vienas iš Europos plytų gotikos kelio stočių. 1988 m. užregistruotas LVKD Olštyno skyrius, nuo 2008 m. veikia Lietuvos respublikos garbės konsulatas.

## Istorija

Istorinėje bartų, varmių (baltų gentys) žemėje. Minimas nuo 1348 m. Iki 1945 m. priklausė Rytų Prūsijai, buvo Alnaštyno apskrities centras.

## Ekonomika

„Michelin Polska“ padangų įmonė (buvęs „Stomil Olsztyn“) yra didžiausias darbdavys Varmijos Mozūrų vaivadijoje. Kitos svarbios pramonės šakos yra maisto ir baldų gamyba.

## Galerija

Olsztyn_2018.webm
Olsztyn-ratusz_nowy.JPG
Olsztyn._Stary_Ratusz.JPG
Zamek, skrzydło zachodnie..jpg
Olsztynas gaisrine pastatas.jpeg|Gaisrinės pastatas
Olsztynas centrine aikste.jpeg|Centrinė miesto aikštė
Paminklas Kopernikui Olsztyn.jpeg|Paminklas Mykalojui Kopernikui prie pilies
Olsztynas baznycia.jpeg|Bažnyčia


## Sportas
* OKS 1945 Olsztyn futbolo klubas;
* Stadion OSiR, futbolo stadionas

## Žymūs žmonės
* Jan Janowicz (1893–1964), gydytojas, chirurgas, visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
RAW

**RAW**, taip pat žinoma kaip **Pirmadienio Vakaro RAW**, – pramoginė sporto laida, transliuojama nuo 1993 m., priklausanti *[[World Wrestling Entertainment]]* kompanijai. Ši laida rodoma kiekvieną savaitę JAV bei visame pasaulyje. Lietuvoje rodoma penktadieniais BTV kanale. Laidos koncepcija – tai pramoginės amerikietiškos imtynės, sumaišytos su vaidybos bei komedijos elementais, muzikos klipais ir prievarta. Nuo 2008 m. liepos 28 d. visoms WWE laidoms taikomas tas pats TV-PG (Lietuvoje – *N-7*) reitingas.

Anksčiau laida buvo žinoma kaip *Raw is War* (*Raw yra karas*), tačiau po rugsėjo 11 d. teroristų atakų žodis *war* buvo išbrauktas.

Nuo 2018 m. lapkričio mėnesio WWE paskelbė, jog naujų komisarų abiem šou nebeskirs.

Šiuo metu lygos divizione dėl čempionų titulų varžosi apie 60 kovotojų, kurie varžosi dėl 5 titulų:

* WWE Pasaulio sunkiasvorių čempiono titulas (čempionas Roman Reigns)
* Jungtinių Valstijų čempiono titulas (čempionas Austin Theory)
* RAW moterų čempionės titulas (čempionė Bianca Belair)
* RAW komandiniai čempionų titulai (čempionai Kevin Owens & Sami Zayn)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Begoniniai

**Begoniniai** (*Begoniaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kurioje yra apie 1400 rūšių, augančių subtropinėje ir tropinėje zonoje. 

Žinomiausi yra begonijos (*Begonia*) genties augalai, kurie auginami kambariuose, šiltnamiuose.
Smackdown!

**Smackdown** **Live** – pramoginė sporto laida transliuojama nuo 1999 metų, priklausanti *[[World Wrestling Entertainment]]* kompanijai. Tai seserinė laida kitam WWE šou RAW. Šis šou rodomas JAV bei kitose pasaulio valstybėse.

Laidos koncepcija tai pramoginės amerikietiškos imtynės sumaišytos su vaidybos bei komedijos elementais, muzikos klipais ir prievarta. Nuo 2008 m. liepos 28 d. visoms WWE laidoms taikomas tas pats TV-PG (Lietuvoje **T**) reitingas.

Ši laida taip pat žinoma Smackdown* Live vardu, nes [[JAV]] yra rodoma tiesiogiai. Taip pat JAV Smackdown Live rodoma antradieniais*. SmackDown komisaras – Shane McMahon.
Šiuo metu lygos divizione kovotojai varžosi dėl 5 čempionų titulų.

* WWE Universalusis čempiono titulas (čempionas Roman Reigns)
* Tarpžemyninis čempiono titulas (čempionas Gunther)
* Smackdown moterų čempiono titulas (čempionė Rhea Ripley)
* Smackdown komandinių kovų čempiono titulai (čempionai Kevin Owens & Sami Zayn)
* WWE moterų komandinių kovų čempionių titulai (čempionės Carmella ir Queen Zelina)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* www.wrestlingas.lt 
* imdb informacija
Karpažolė

**Karpažolė** (*Euphorbia*) – karpažolinių (*Euphorbiaceae*) šeimos augalų gentis. Gentyje yra apie 2000 rūšių.

Lietuvoje auga ir auginamos šios rūšys:
* Dirvoninė karpažolė (*Euphorbia agraria*)
* Siauralapė karpažolė (*Euphorbia cyparissias*)
* Didžioji karpažolė (*Euphorbia esula*) 
* Dirvinė karpažolė (*Euphorbia helioscopa*) 
* Margalapė karpažolė (*Euphorbia marginata*)
* Dygliuotoji karpažolė (*Euphorbia milii*)
* Daržinė karpažolė (*Euphorbia peplus*)
* Puošniausioji karpažolė (*Euphorbia pulcherrima*)
* Rykštinė karpažolė (*Euphorbia waldsteinii*)
* Baltagyslė karpažolė - Madagascar jewel (*Euprorbia leuconeura*)
ir daugelis kitų.
Image:Light green flowers.jpg|*Euphorbia amygdaloides*
Vaizdas:Dygliuotosios karpazoles ziedas.jpg|Dygliuotosios karpažolės žiedas
Image:Euphorbia caput-medusae 1DS-II 2-2080.jpg|*E. caput-medusa*
Vince McMahon

**Vincentas Kenedis MakMahonas** (, g. 1945 m. rugpjūčio 24 d. Painherste, Šiaurės Karolinoje), plačiau žinomas kaip **Mr. McMahon** – JAV profesionaliųjų imtynių propaguotojas, TV asmenybė, bei sporto komentatorius.

1982 m. iš savo tėvo jis nusipirko pramoginių imtynių kompaniją, tuomet žinomą kaip WWF, vėliau šį verslą radikaliai pakeitė. Dabar ponas MakMahonas valdo daugiamilijoninę imperiją, žinomą kaip „World Wrestling Entertainment“. Su žmona Linda, kuri taip valdo kompaniją, jis susituokė 1966 m. Jie susilaukė dviejų atžąlų. Vincas McMahonas yra kontroversiškas ir skandalingas, tačiau neabejotinai svarbiausia profesionaliųjų imtynių pasaulio asmenybė. Vincas MakMahonas RAW lygoje yra įkūręs skandalingą „Kiss My a** (ass)“ klubą, į kurį pretenduoja patekti visi Vincui MakMahonui neįtikę asmenys, kuriuos MakMahonas vienokiais ar kitokiais būdais priverčia pabučiuoti jo užpakalį.
## Išnašos

## Nuorodos
* Oficialus puslapis
Topi

**Topi** (*Damaliscus lunatus*) – dykaraginių (*Bovidae*) šeimos žinduolis.

## Paplitimas
Rūšis paplitusi savanų juostoje Sudane, Čade, Kenijoje, Tanzanijoje ir Pietų Afrikoje.

## Išvaizda
Antilopės kūno ilgis 104–126 cm, svoris ~130 kg. Kailis rausvai rudos spalvos. Ragus (30–40 cm ilgio) turi abi lytys.

## Elgsena
Įprastai vaikšto lėtai, esant pavojui pasiekia iki 70 km/h greitį. Gyvena mažesnėse bandose, kurias dažnai sudaro dominuojantis patinas, maždaug 8 patelės ir jų jaunikliai. Jauni patinai išvaromi būdami maždaug metukų, o patelės dažniausiai lieka būryje. Nesubrendę patinai sudaro savo grupes.

## Šaltiniai
Ilvaitas

**Ilvaitas** sorosilikatinis mineralas iš geležies ir kalcio turintis formulę: CaFe2+2Fe3+Si2O7O(OH).

Ilvaitas kristalizuojasi ortorombinėje sistemoje ir sudarytas iš prizmiškų kristalų bei stulpelinės masės. Ilvaitas savo stuktūra artimas lavsonitui.

Kietumas pagal Moso skalę nuo 5.5 iki 6.0, specifinis tankis nuo 3.8 iki 4.1.

Spalva nuo juodos iki rudai juodos ar pilkos.

Ilvaitas slūgso kontaktinio metamorfizmo vietose ir skarno rūdų telkiniuose. Kiek rečiau aptinkamas sienituose.

Ilvaitas pirmą kartą buvo aprašytas 1811 m. Elbos saloje (Italija) ir pavadintas pagal Ilva lotynišką Ilvos salos pavadinimą.
Žvairumas

**Žvairumas** () – akį judinančio aparato patologija. Būna paslėptas žvairumas, paralyžinis žvairumas, drauginis žvairumas ir nistagmas. Pagal atsiradimo laiką žvairumas būna įgimtas arba įgytas.

Tai tokia būsena, kai akys matomo vaizdo negali sulieti į vieną, t. y. praranda binokulinį (abiakį) matymą. Tokie žmonės žiūri kuria nors viena akimi. Gydant žvairumą siekiama ne tik pašalinti kosmetinį defektą, bet ir to, kad kiekviena akimi matomas vaizdas susilietų (abiakis žiūrėjimas). Žvairumas būna įvairių tipų. Jis gali būti pastebėtas kūdikystėje iki 6 mėnesių amžiaus ar vėliau bei suaugusiems. Žvairumas gydomas akių ligų gydytojų (strabologų) specialiuose kabinetuose ar stacionaruose.

## Išnašos
Butkevičius

**Butkevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: **Butkevičienė** (ištekėjusi moteris) ir **Butkevičiūtė** (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
;Butkevičius
* Aleksandras Butkevičius – kalbininkas, vienuolis
* Alfonsas Butkevičius – politikas
* Algirdas Butkevičius – ekonomistas, politikas
* Arnas Butkevičius – krepšininkas
* Audrius Butkevičius – medikas, politikas, signataras
* Gintaras Butkevičius – politikas
* Izidorius Butkevičius – etnografas
* Jonas Butkevičius – inžinierius statybininkas
* Juozas Butkevičius – politikas
* Liudvikas Butkevičius – karininkas, rezistentas
* Martynas Butkevičius – politikas
* Napoleonas Butkevičius – inžinierius, pedagogas
* Povilas Butkevičius (1954) – skulptorius, medžio drožėjas
* Povilas Butkevičius (1987) – krepšininkas
* Pranciškus Butkevičius – kunigas, knygnešys
* Rolandas Butkevičius – aktorius
* Vaidotas Butkevičius – pedagogas, tautodailininkas

;Butkevičienė
* Birutė Butkevičienė (g. 1938) – Lietuvos bibliotekininkė, bibliofilė;
* Marija Butkevičienė (g. 1953) – Lietuvos ir Alytaus rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Nijolė Butkevičienė-Caplytė (g. 1955) – muzikos mokytoja ir chorvedė;

## Etimologija
Pavardė padaryta iš asmenvardžio Butkus, su slaviška priesaga. Taip pat sutinkama lenkų (*Butkiewicz, Budkiewicz*), rusų (*Буткевич*), baltarusių (*Буткевiч*) kalbose.

## Šaltiniai
Dikdikai

**Dikdikai** (*Madoqua*) – tikrųjų antilopių (*Antilopinae*) pošeimio dykaraginių (*Bovidae*) žinduolių gentis.

Tai nedidelės, gracingos, tik Afrikoje sutinkamos mažosios antilopės. Kūno aukštis 35-40 cm, masė 3-6 kg, uodega 3-6 cm ilgio. Tipiški kūno bruožai: ilga nosis, primenanti straubliuką, didelės akys, ryški priešakinė liaukos duobutė, ilgesnių plaukų kuodelis ant kaktos ir viršugalvio, išgaubta nugara, plonos ilgos kojos. Užpakalinės kojos ilgesnės už priekines, o jų pėda su blauzda sudaro statų kampą, tad žvėris atrodo lyg pritūpęs. Patinai su nedideliais rageliais.

Nėštumas trunka apie 6 mėnesius. Gimsta 1 jaunilis. Lytiškai subręsta 6 mėnesių. Gyvena 3-5 metus.

Gyvena krūmynuose, sanavose, akmenuotose lygumose ir kalnuose. Pabaidyti greitai bėga zigzagiškai šuoliuodami. Laikosi pavieniui arba poromis, kartais mažuose būriuose. Patinai teritoriją žymi priešakinių liaukų sekretu, ekskrementų krūvelėmis.

Minta medžių ir krūmų lapais, ūgliais, vaisiais, žoliniais augalais. Gali ilgai apsieiti be vandens.

## Rūšys

* Giunterio dikdikas (*Modoqua guntheri*) 
* Kirko dikdikas (*Madoqua kirkii*) 
* Eritrėjinis dikdikas (*Madoqua saltiana*)
Oribė

**Oribė**, arba **aurebija** (*Ourebia ourebi*) – tikrųjų antilopių (*Antilopinae*) pošeimio dykaraginis (*Bovidae*) žinduolis.

Paplitusi daugelyje Afrikos šalių: Etiopijoje, Somalyje, Kenijoje, Botsvanoje, Angoloje, Mozambike, Pietų Afrikoje ir kt.
Girkalnio seniūnija

**Girkalnio seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Raseinių rajono savivaldybės viduryje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Girkalnis.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi abipus magistralės , ties Girkalniu nuo jos atsišakoja keliai  ir . Plotas – 10 475 ha, iš jų 80 proc. žemės ūkio naudmenos, 10 proc. miškai. Šiauriniu pakraščiu teka Šaltuona, ežerų nėra, miškai negausūs.

## Istorija

Seniūnija sudaryta 1995 m. iš Girkalnio apylinkės. 2006 m. patvirtintas Girkalnio herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2026 || 1 miestelis (Girkalnis), 43 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestelis, 46 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1685 || 1 miestelis, 42 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 43 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 1381 || 1 miestelis, 32 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Bakaičiai, k. || 14 || 10
|-
| Biliūnai, k. || 30 || 27
|-
| Cigelnė, k. || || 0
|-
| Dautartai, k. || || 8
|-
| Dobiliai, k. || || 9
|-
| Dvareliškiai, k. || 45 || 40
|-
| Gailiūnai, k. || || 7
|-
| Girkalnis, k. || 16 || 36
|-
| Girkalnis, mstl. || 739 || 877
|-
| Juodkėnai, k. || || 12
|-
| Kadagynė, k. || || 8
|-
| Karakurai, k. || || 2
|-
| Kiečiai, k. || || 17
|-
| Kniebioniai, k. || || 0
|-
| Medekšai, k. || || 6
|-
| Mikaičiai I, k. || 13 || 16
|-
| Mikaičiai II, k. || || 4
|-
| Mutrungis, k. || || 3
|-
| Naukaimis, k. || || 8
|-
| Pagriaužai, k. || || 1
|-
| Pagriaužis, k. || || 5
|-
| Pakalniškiai, k. || || 8
|-
| Peldžiūnai, k. || || 17
|-
| Peldžiūnai I, k. || || 
|-
| Pelėdinė, k. || || 1
|-
| Plaušiniai, k. || 10 || 11
|-
| Plingiai, k. || 17 || 18
|-
| Poškiškė, k. || || 10
|-
| Pramedžiava, k. || 216 || 281
|-
| Ražaičiai, k. || || 17
|-
| Ražaitėliai, k. || 94 || 108
|-
| Rizgiai, k. || 14 || 19
|-
| Rušiškiai, k. || || 6
|-
| Skirai, k. || || 2
|-
| Skireliai, k. || || 4
|-
| Šeimyniškiai, k. || || 5
|-
| Šikšniai, k. || || 6
|-
| Šilvai, k. || || 0
|-
| Trakučiai, k. || || 0
|-
| Užšaltuonis, k. || || 0
|-
| Vėgenai, k. || || 8
|-
| Visbarai, k. || || 4
|-
| Volai, k. || || 10
|-
| Žvirgždžiai, k. || 51 || 54
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 4 seniūnaitijos:
* **Biliūnų** seniūnaitija: Girkalnio k., Vėgenų k., Skirelių k., Kiečių k., Užšaltuonio k., Volų k., Biliūnų k., Žvirgždžių k.
* **Dvareliškių** seniūnaitija: Dvareliškių k., Šeimyniškių k., Pakalniškių k., Plingių k., Juodkėnų k., Pagriaužio k., Naukaimio k., Šikšnių k., Medekšų k.
* **Girkalnio** seniūnaitija: Draugystės g., Dvareliškių g., Vaivorykštės g., Vingio g. , Šėtupio g., Aušros g., Pakerupio, Žemaičių g., Bičulių g., Gėlių g., Šaltinio g.,Žalioji g., Ateities g., Šiaurės g., Bakaičių k.
* **Pramedžiavos** seniūnaitija: Pramedžiavos k., Ražaitėlių k., Rušiškių k. , Dobilių k., Poškiškės k., Ražaičių k., Dautartų k., Plaušinių k., Kadagynės k., Visbarų k. Mutrungio k., Skirų k., Rizgių k., Mikaičių I k., Mikaičių II k., Karakurų k., Pagriaužų k., Pelėdinės k.

## Šaltiniai
Kalnujų seniūnija

**Kalnujų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Raseinių rajono savivaldybės centrinės dalies pietuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Kalnujai.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi į pietus nuo magistralės , per seniūniją į pietvakarius eina kelias . Kalnujų miestelis yra šiaurinėje dalyje. Seniūnijoje ežerų nėra, šiaurėje telkšo dalis Gabšių tvenkinio, miškai negausūs.

## Istorija

Seniūnija sudaryta 1995 m. iš Kalnujų apylinkės. 2020 m. patvirtintas Kalnujų herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1127 || 22 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || || 1053 || 22 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1000 || 22 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 20 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 836 || 1 miestelis, 13 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Bliūdžiai, k. || 142 || 155
|-
| Dobrastis, k. || 31 || 37
|-
| Kalnujai, k. || || 
|-
| Kalnujai, mstl. || 329 || 402
|-
| Lotyniškė, k. || || 4
|-
| Pabebirvys, k. || || 6
|-
| Pagojis, k. || || 3
|-
| Pakalnupys, k. || || 0
|-
| Palendriai, k. || 55 || 73
|-
| Pašaltuonys I, k. || || 8
|-
| Pašaltuonys II, k. || || 0
|-
| Pašaltuonys III, k. || 88 || 90
|-
| Patolupys, k. || || 11
|-
| Rudžiai, k. || || 1
|-
| Serbentai, k. || || 0
|-
| Šaukliai, k. || 29 || 45
|-
| Trakiniai, k. || 97 || 99
|-
| Užkalnupis, k. || || 0
|-
| Vengerskai, k. || 49 || 66
|-
| Žagarė, k. || || 0
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 4 seniūnaitijos:
* **Bliūdžių** seniūnaitija: Bliūdžių k., Rudžių k., Patolupio k.
* **Kalnujų** seniūnaitija: Kalnujų k., Palendrių k.
* **Pašaltuonio** seniūnaitija: Pašaltuonio III k., Šauklių k., Trakinių k.
* **Vengerskų** seniūnaitija: Dobrasčio k., Pagojo k., Pašaltuonio I k., Vengerskų k., Pabebirvio k., Beržtų k., Lotyniškės k.

## Šaltiniai
Agluonėnų seniūnija

**Agluonėnų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Klaipėdos rajono savivaldybės pietinėje dalyje, Mažosios Lietuvos etnografiniame regione. Centras – Agluonėnai.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi aplink Agluonėnų miestelį, prie kurio susikerta keliai , , pietuose eina kelias . Seniūnijos pietiniu pakraščiu eina Klaipėdos–Tilžės geležinkelis, šiaurinėje dalyje yra nemažai tvenkinių. Didžiausias miško masyvas dunkso rytuose prie Ažpurvių, miškingų plotų yra ir šiaurinėje dalyje.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Agluonėnų apylinkės. 1997 m. seniūnijoje įsteigta kasmetinė kraštietės rašytojos Ievos Simonaitytės vardo premija. 2013 m. patvirtintas Agluonėnų herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1331 || 12 kaimų, 4 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || 57 || 1642 || 12 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 1178 || 12 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 12 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 1001 || 12 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Agluonėnai, k. || 527 || 605
|-
| Ažpurviai, k. || 22 || 23
|-
| Dreižiai, k. || 13 || 42
|-
| Griežiai, k. || 34 || 50
|-
| Grobštai, k. || 60 || 81
|-
| Juodikiai, k. || 29 || 24
|-
| Kantvainai, k. || 68 || 71
|-
| Kojeliai, k. || 15 || 14
|-
| Poškos, k. || 66 || 78
|-
| Šaukliai, k. || || 9
|-
| Vanagai, k. || 150 || 170
|-
| Žagarai, k. || || 11
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Agluonėnų** seniūnaitija (949 gyv.): Agluonėnai, Kantvainai
* **Grobštų-Poškų** seniūnaitija (251 gyv.): Grobštai, Juodikiai, Kisiniai, Kojeliai, Poškai, Pozingiai
* **Vanagų** seniūnaitija (398 gyv.): Ažpurviai, Dreižiai, Griežiai, Stragnai II, Šaukliai, Šilininkai, Vanagai, Žagarai

## Šaltiniai
Dauparų-Kvietinių seniūnija

**Dauparų-Kvietinių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Klaipėdos rajono savivaldybės vakaruose, Mažosios Lietuvos (vakarinė dalis) ir Žemaitijos (rytinė dalis) etnografiniuose regionuose. Centras – Gargždai (į seniūnijos teritoriją neįeina), administracijos pastate veikia ir Gargždų seniūnija.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi į šiaurę ir vakarus nuo Gargždų miesto, dešiniajame Minijos krante. Pietinėje dalyje eina magistralė , nuo kurios į šiaurę atsiskiria kelias . Ežerų ar tvenkinių nėra, miškų plotai nedideli – daugiausia šiaurinėje dalyje Minijos slėnyje. Šiauriniame pakraštyje yra sodų bendrija „Vaiteliai“.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Gargždų apylinkės. 2013 m. patvirtintas Kvietinių herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2586 || 22 kaimai
|-
| 2009-09-01  || || 2866 || 22 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 2900 || 22 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 22 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 2797 || 20 kaimų
|}

## Seniūnai
* Ieva Meilienė, 2006 m.
* Aušra Norvilienė, 2010 m.
* Judita Čekuolienė, 2015 m.
* Vytautas Tamašauskas, 2021 m.
* Edgaras Kuturys, 2023 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Alksniai, k. || 57 || 13
|-
| Antkalnis, k. || || 11
|-
| Dauparai, k. || 349 || 378
|-
| Eglynai, k. || 64 || 56
|-
| Genaičiai, k. || || 0
|-
| Gobergiškė, k. || 322 || 232
|-
| Gribžiniai, k. || 66 || 79
|-
| Jonušai, k. || 209 || 176
|-
| Kuliškiai, k. || || 17
|-
| Kvietiniai, k. || 511 || 541
|-
| Saulažoliai, k. || 55 || 570
|-
| Sėlenai, k. || 12 || 26
|-
| Sėlenėliai, k. || || 2
|-
| Smilgynai, k. || 115 || 143
|-
| Šakiniai, k. || 95 || 64
|-
| Šatriai, k. || 45 || 64
|-
| Šlapšilė, k. || 466 || 282
|-
| Vaiteliai, k. || 397 || 179
|-
| Žvirbliai, k. || || 1
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 6 seniūnaitijos:
* **Dauparų** seniūnaitija (853 gyv.): Dauparai, Jonušai, Šlapšilė (iki plento Gargždai-Klaipėda, nuo Gargždų link Dauparų kairėje plento pusėje)
* **Gobergiškės** seniūnaitija (1948 gyv.): Gobergiškė, Šlapšilė (nuo Gargždų link Dauparų dešinėje plento pusėje), Kuliškiai
* **Gribžinių** seniūnaitija (518 gyv.): Gribžiniai, Genaičiai, Vaiteliai, Žvirbliai, Antkalnis
* **Kvietinių** seniūnaitija (570 gyv.): Kvietiniai
* **Saulažolių** seniūnaitija (510 gyv.): Saulažoliai
* **Smilgynų** seniūnaitija (470 gyv.): Smilgynai, Šatriai, Šakiniai, Sėlenai, Sėlenėliai, Eglynai, Alksniai

## Šaltiniai
Paliepių seniūnija

**Paliepių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Raseinių rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Sujainiai.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi tarp Raseinių ir Viduklės, kuriuos jungia čia praeinantis kelias . Piečiau jo eina magistralė , ją kerta kelias . Didžiausias vandens telkinys – Sujainių tvenkinys (patvenkta Upė), vakare yra Blinstrubiškių tvenkiniai (patvenkta Alsa). Miškų nedaug.

## Istorija

Seniūnija sudaryta 1995 m. iš Paliepių apylinkės. 2020 m. patvirtintas Sujainių herbas, kurį naudoja ir Paliepių seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2305 || 25 kaimai, 4 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || 92 || 2218 || 29 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1942 || 25 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 25 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 1518 || 21 kaimas
|}

## Seniūnai
* Virginija Kiaušienė, 2000–2011 m.
* Jūratė Garliauskienė, nuo 2011 m.
* Rasa Spurgienė, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aleksandrai, k. || || 9
|-
| Anžiliai, k. || 110 || 157
|-
| Ardiškiai, k. || 12 || 20
|-
| Aukštašlynis, k. || 17 || 15
|-
| Beržtai, k. || || 8
|-
| Blinstrubiškiai, k. || 291 || 385
|-
| Burgaičiai, k. || || 7
|-
| Daumėnai, k. || || 3
|-
| Dumšiškiai, k. || 72 || 92
|-
| Galkaičiai, k. || 50 || 44
|-
| Gervinė, k. || 101 || 139
|-
| Gūrai, k. || || 5
|-
| Justinava, k. || || 0
|-
| Lakštučiai, k. || 58 || 74
|-
| Latakai, k. || || 8
|-
| Minioniai, k. || || 3
|-
| Nemaršioniai, k. || || 17
|-
| Paliepiai, k. || 20 || 326
|-
| Papelkiai, k. || || 3
|-
| Paraseinys, k. || 23 || 27
|-
| Pareizgupis, k. || 37 || 44
|-
| Slabada, k. || 273 || 329
|-
| Sujainiai, k. || 416 || 214
|-
| Trepėnai, k. || || 0
|-
| Varnėnai, k. || || 13
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 6 seniūnaitijos:
* **Anžilių** seniūnaitija: Anžilių k., Kaplių k., Kubiliškės k., Nemaršionių k., Papelkių k., Puišių k.
* **Blinstrubiškių** seniūnaitija: Blinstrubiškių k.
* **Gervinės** seniūnaitija: Aukštašlynio k., Beržtų k., Gervinės k., Justinavos k., Pareizgupio k., Polimų k.
* **Lakštučių** seniūnaitija: Ardiškių k., Galkaičių k., Lakštučių k., Latakų k., Pakerūlio k. , Tarvainų k., Trepėnų k.
* **Slabados** seniūnaitija: Aleksandrų k., Daumėnų k., Dumšiškių k., Gūrų k., Mininių k., Paraseinio k., Slabados k., Varnėnų k.
* **Sujainių** seniūnaitija: Burgaičių k., Naukaimio k., Paliepių k., Sujainių k.

## Šaltiniai
Endriejavo seniūnija

**Endriejavo seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Klaipėdos rajono savivaldybės rytuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Endriejavas.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi prie magistralės  ir Žemaičių plento (), kurie susijungia vakariniame seniūnijos pakraštyje. Bendras plotas – 13 000 ha. Į Endriejavą taip pat veda keliai  ir . Per visą seniūniją nedideliais plotais išlikę miškai. Vienintelis ežeras – Kapstatas, telkšantis šiaurės rytiame Endriejavo pakraštyje. Pietuose teka Šalpės upelis.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Endriejavo apylinkės. 2009 m. patvirtintas Endriejavo herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1964 || 1 miestelis (Endriejavas), 27 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || || 2041 || 1 miestelis, 27 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1675 || 1 miestelis, 27 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 27 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 1372 || 1 miestelis, 20 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Ablinga, k. || || 7
|-
| Auksoras, k. || 28 || 40
|-
| Dausynai, k. || || 0
|-
| Endriejavas, mstl. || 614 || 640
|-
| Kačiai, k. || || 0
|-
| Kapstatai, k. || 44 || 61
|-
| Kintrimai, k. || || 0
|-
| Klibiai, k. || || 13
|-
| Laigiai, k. || 16 || 16
|-
| Lelėnai, k. || 16 || 29
|-
| Ližiai, k. || 95 || 104
|-
| Naujokai, k. || || 0
|-
| Paežeris, k. || || 70
|-
| Patyris, k. || || 7
|-
| Pažvelsis, k. || 15 || 17
|-
| Pyktiškė, k. || 41 || 47
|-
| Raukos, k. || || 4
|-
| Rudgalviai, k. || 120 || 124
|-
| Sausiai, k. || || 0
|-
| Stančaičiai, k. || 21 || 33
|-
| Šilėnai, k. || 20 || 23
|-
| Šlepštikos, k. || || 7
|-
| Tickinai, k. || 25 || 41
|-
| Toliotai, k. || 15 || 17
|-
| Viržintai, k. || || 1
|-
| Žadeikiai, k. || 236 || 302
|-
| Žemguliai, k. || 34 || 63
|-
| Žvaginiai, k. || || 9
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 5 seniūnaitijos:
* **Endriejavo** seniūnaitija (701 gyv.): Endriejavas
* **Ližių** seniūnaitija (268 gyv.): Ližiai, Laigiai, Pažvelsis, Tickinai, Pyktiškė (Žemaičių plento kairioji pusė nuo Gargždų), Kapstatai (Žemaičių plento kairioji pusė nuo Gargždų), Dausynai, Kačiai
* **Paežerio** seniūnaitija (304 gyv.): Paežerys, Auksoras, Stančaičiai, Sausiai, Lelėnai, Šlepštikos, Raukos, Patyris (Žemaičių plento dešinioji pusė nuo Gargždų), Klibiai, Kapstatai (Žemaičių plento pusė nuo Gargždų), Kintrimai
* **Rudgalvių** seniūnaitija (295 gyv.): Rudgalviai, Šilėnai, Toliotai, Pyktiškė (Žemaičių plento dešinioji pusė nuo Gargždų), Naujokai
* **Žadeikių** seniūnaitija (473 gyv.): Žadeikiai, Ablinga, Žvaginiai, Žemguliai, Antkoptis (Žemaičių plento kairioji pusė nuo Gargždų), Anužiai, Viržintai

## Šaltiniai
Judrėnų seniūnija

**Judrėnų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Klaipėdos rajono savivaldybės pietryčiuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Judrėnai.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi miškingoje teritorijoje į vakarus nuo Veiviržėnų, ji užima 6740 plotą. Pagrindiniai keliai – , , , . Vakarine dalimi prateka Šalpės upė. Ežerų nėra.

## Istorija

Senoji Judrėnų seniūnija minima XVIII a.

Dabartinė įkurta 1995 m. iš dalies Endriejavo apylinkės. 2011 m. patvirtintas Judrėnų herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 813 || 1 miestelis (Judrėnai), 13 kaimų
|-
| 2009-09-01  || || 890 || 1 miestelis, 13 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 705 || 1 miestelis, 13 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 13 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 588 || 1 miestelis, 11 kaimų
|}

## Judrėnų seniūnai
* Pranciškus Būdvytis, 1995–2000 m.
* Zigmantas Siminauskas, nuo 2000 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Darius, k. || || 3
|-
| Dauskiai, k. || || 6
|-
| Girininkai, k. || || 12
|-
| Jociai, k. || || 0
|-
| Judrėnai, mstl. || 388 || 468
|-
| Landžiai, k. || || 4
|-
| Mataičiai, k. || 95 || 100
|-
| Mikai, k. || || 0
|-
| Misgiriai, k. || 11 || 10
|-
| Norgėlai, k. || || 7
|-
| Pajudris, k. || 12 || 27
|-
| Šakėnai, k. || 21 || 30
|-
| Uždvaris, k. || 21 || 22
|-
| Užvėnai, k. || 18 || 16
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 2 seniūnaitijos:
* **Judrėnų** seniūnaitija (748 gyv.): Judrėnai, Šakėnai, Darius, Užvėnai, Uždvaris, Pajudrys, Girininkai
* **Mataičių** seniūnaitija (142 gyv.): Mataičiai, Norgėlai, Dauskiai, Mikai, Landžiai, Mizgiriai, Jociai

## Šaltiniai

* Judrėnų seniūnijos istorija (sud. Janina Valančiūtė, Zigmantas Siminauskas, Mečislavas Raštikis). – Kaunas, Arx Baltica, 2010. – 104 p. ISBN 978-9955-39-084-8