Helovinas

**Helovinas** (dar užrašoma **Helovynas**) − šventė, vykstanti spalio 31 d. JAV šios šventės metu vaikai dėvi specialius kostiumus ir vaikšto po žmonių namus, sakydami: „Pokštas arba saldainis“. Daugelis iš moliūgų išsiskaptuoja žibintus. Taip pat pasakojamos baisios istorijos, žiūrimi siaubo filmai, krečiamos šunybės. Pavadinimas Helovinas (, sutraukta iš *All Hallows' Eve* 'Visų šventųjų vakaras') kilęs iš senosios anglų kalbos.

Nuo XX a. pab. Helovino atributika pradėta naudoti ir Lietuvoje.

## Šventės istorija
Helovino šaknys glūdi senovėje švęstų naujųjų metų ir mirusiųjų šventėse. 731-741 m. katalikų bažnyčia, pareigas einant Popiežiui Grigalijui III, šią šventę pavadino Visų šventųjų diena ir leido ją oficialiai švęsti lapkričio 1 d. Taigi žmonės ir toliau galėjo švęsti įprastą šventę, tik kitu pavadinimu. Tą dieną būdavo laikomos mišios ir jos buvo vadinamos Visų šventųjų mišiomis.

Veikiausiai šiandien švenčiamo Helovino pagrindinis šaltinis − tai keltiška Sauino šventė. Keltų naujieji metai prasidėdavo lapkričio 1 d. O šventė, kuri prasidėdavo Naujųjų metų išvakarėse, būdavo rengiama keltų mirties viešpaties Samhaino garbei. Ši šventė pažymėdavo šalčio, tamsos ir gedimo sezono pradžią. Natūraliai ją pradėta asocijuoti su žmogaus mirtimi. Keltai tikėjo, kad Samhainas tą vakarą leisdavo mirusiųjų sieloms sugrįžti į savo namus. Samhaino šventės vakare žmonės užgesindavo savo namų židinius. Druidai iš ąžuolo (jiems švento medžio) šakų sukraudavo milžinišką naujųjų metų laužą. Jame jie degindavo paaukotus gyvūnus. Tada kiekviena šeima nuo to laužo vėl užkurdavo savo šeimos židinį. Šventės metu žmonės kartais vilkėdavo specialiais kostiumais, pagamintais iš gyvulių odos ir galvų. Iš paaukotų gyvulių liekanų jie spėdavo ateinančių metų ateitį.

## Kostiumai

Helovino kostiumai tradiciškai buvo kuriami imituojant antgamtines, dažniausiai baisias būtybes – vampyrus, vaiduoklius, skeletus, raganas ir velnius. Naujesniais laikais pradėti persirenginėti nindzėmis bei princesėmis, be to, semiamasi įkvėpimo ir iš siaubo filmų, pvz., „Svetimas“ ir „Grobuonis“, taip pat ir iš superherojų komiksų ir kt.

XIX a. pabaigoje tradicija persirenginėti įvairiais kostiumais buvo įprasta Airijoje ir Škotijoje. Kostiumų dėvėjimas JAV populiarus pasidarė XX a. pradžioje, o saldainių prašymas prie durų („trick-or-treat“) Kanadoje ir JAV išplito 1920–1930 m.

Eddie J. Smith, savo knygoje *Halloween, Hallowed is Thy Name*, Helovino kostiumų dėvėjimą aiškino teigdamas, kad apsirengę būtybėmis, „kurios kadaise kėlė mums baimę ir šiurpą“, žmonės gali pajuokauti iš Šėtono, „kurio karalystę apiplėšė mūsų Išganytojas“. Skeletai ir mirusiųjų avaizdai – tradicinės dekoracijos, naudojamos kaip *[[memento mori]]*.

## Maistas

Su Helovinu siejami vegetariški patiekalai, nes Visų Šventųjų dienos išvakarėse daugelis vakarų krikščioniškų konfesijų skatina atsisakyti mėsos.

Šiaurės pusrutulyje populiarūs saldinti ir karameliniai obuoliai – tai obuoliai ant pagaliukų, išmirkyti karamelėje ar cukraus tirpale, kartais apibarstomi žemės riešutais.

Anksčiau saldūs obuoliai buvo dažnai dovanojami vaikams, vaikščiojantiems po namus ir prašant saldumynų (panašiai, kaip Lietuvoje Užgavėnių metu būdavo dalinami blynai). Tačiau šis paprotys greitai išnyko dėl plačiai paplitusių gandų, kad kai kurie žmonės į obuolius prikaišioja smeigtukų arba skustuvų. Nors tokie incidentai iš tiesų pasitaikė, realių atvejų, susijusių su tyčiniu pakenkimu, buvo itin nedaug ir jie niekada nesukėlė rimtų sužalojimų.

Airijoje iki šių laikų išlikęs paprotys kepti tam tikrą specialų pyragą su razinomis – barmbraką (airiškai *Báirín Breac*). Prieš kepimą į tešlą įdedama moneta ar žiedas. Pasak papročio, kas ras savo pyrago gabalėlyje tą įdėtą žiedą, per ateinančius metus susiras savo tikrąją meilę.

Svarbus Helovino maistas, ypač JAV, yra moliūgas. Ir patiekalai iš moliūgo, ir moliūgo sėklos, ir moliūgo formos saldainiai ar kitoks maistas.
Dažniausiai atėjusiems persirengusiems vaikams yra dalinami saldainiai.

## Pastabos

## Šaltiniai