open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juozapinės geomorfologinis draustinis

**Juozapinės geomorfologinis draustinis** − saugoma teritorija Vilniaus rajone, išskirta siekiant išsaugoti Ašmenos aukštumai būdingą senojo reljefo moreninio masyvo fragmentą su Juozapinės kalnu.

Juozapinės geomorfologinis draustinis įsteigtas 1992 m. Jo plotas − 258 ha.

Medininkų aukštuma seniausia Lietuvoje, nes jos paskutinis ledynas nepasiekė, tik sustingdė daugiamečiu įšalu. Ledynui pradėjus tirpti ir trauktis − sniegynų, o vėliau ir lietaus vanduo išraižė atitirpstantį aukštumos paviršių, todėl ji išakėta raguvomis, sauslėniais bei upelių slėniukais. Joje nėra nė vieno ežero, iš jų liko slėniai, raguvos ir raguvėlės. Tarp jų esančios kalvos − stambios, lėkštašlaitės arba keterėtos, taip pat pavieniai statesni eroziniai palikuonys − kaip vandenskyros tarp slėniukų. Šį būdingą Medininkų aukštumai paviršių saugo Juozapinės geomorfologinis draustinis.

## Šaltiniai
Aukštakalnis (Varėna)

**Aukštakalnis** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Jakėnų, prie Pabezninkų ežero, šalia plento . Veikia E. Rimkienės kaimo turizmo sodyba.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas reiškia vietą ant *aukšto kalno*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Trakų apskrities Valkininkų valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštakalnis (Zarasai)

**Aukštakalnis** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Magučių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
2007 m. prancūzų turistų nužudymas Mauritanijoje

**[[2007]] m. prancūzų turistų nužudymas [[Mauritanija|Mauritanijoje]]** įvyko gruodžio 24 d. netoli Alego miesto, 250 km  į rytus nuo šalies sostinės Nuakšoto.

Aukos - penki turistai iš Prancūzijos - buvo užpulti iškylos metu; keturi buvo nužudyti, vienas rimtai sužeistas.

Dėl šio išpuolio buvo atšauktas netrukus turėjęs prasidėti 2008 m. Dakaro ralis.

## Šaltiniai
Kėdainių minaretas

**Kėdainių minaretas** – minaretas Kėdainiuose, miesto centrinio parko šiauriniame pakraštyje, tarp Kėdainių geležinkelio stoties ir Dotnuvėlės upės. Tai vienas iš dviejų minaretų Lietuvoje (kitas yra prie Kauno mečetės), ir vienintelis, laisvai stovintis minaretas šalyje.

Pastatytas 1880 m. rusų generolo Eduardo Totlebeno, kuriam priklausė Kėdainių dvaras. Minaretas skirtas atminti Rusijos-Turkijos karą. Pasakojama, kad toks bokštas neva stovėjęs šalia Pleveno mečetės, ties kuria per karą E. Totlebenas dažnai buvodavęs. Taip pat pasakojama, kad grafas pastatęs minaretą savo meilužės turkės garbei. Tikriausiai minareto projekto autorius buvo pats E. Totlebenas, kuris 1880–1882 metais pastatė jį parke. Iš minareto tuometinis Kėdainių ir jų apylinkių savininkas rodydavo svečiams parką ir savo valdas.

Minaretas osmaniškos architektūros bruožų, smailiaviršūnis, 25 m aukščio, turi vieną balkoną, į kurį patenkama viduje esančiais laiptais. Pastato viršūnę puošia islamiškas pusmėnulis.

Minaretas paskelbtas architektūros paveldo objektu. Kurį laiką pastatas buvo apleistas, apgadintas vandalų ir asocialių asmenų. Tvarkant miesto parką minaretas iš dalies suremontuotas, uždarytas įėjimas į vidų. Iš parko per Dotnuvėlę patogiai pasiekiamas naujai pastatytu Minareto tiltu.

## Užrašai

Ant minareto pietrytinės sienos yra lenta su užrašu osmanų kalba:

Šis tekstas verčiamas taip: „Ypač šiuos rūmus, pavergiančius žavumu ir panašius į rojaus, pastatė jo didybė Osmanų sultonas. Jis taip išpuošė šiuos didingus rūmus, kad net dangus niekad gražesnių ir puikesnių neregėjo“.

Virš durų yra užrašas arabų kalba. Tai ištrauka iš suros Al Bakara (), jos 255 posmo *āyatu-l-kursī*:

‏مَن ذَا الَّذِي يَشْفَعُ عِنْدَهُ إِلاَّ بِإِذْنِهِ
*man ḏā llaḏī yašfaʿu ʿindahu illā bi iḏnihi*
Kas išdrįs stoti prieš Jį be Jo leidimo? 

## Šaltiniai
Kampuotis (Švenčionių r., Švenčionėlių sen.)

**Kampuotis** arba **Kampuolis** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, Švenčionėlių seniūnijoje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Švenčionėlių. Ežeras lanko formos, iš rytų yra įsiterpęs ~ 15 ha dydžio pusiasalis. Ilgis pietų-šiaurės-šiaurės rytų kryptimi 2,2 km, plotis iki 0,67 km. Altitudė 133,3 m. Giliausia vieta (12,3 m) yra šiaurinėje ežero dalyje. Ežeras rininis, dubuo sudarytas iš 5 daubų. Kranto linija labai vingiuota (ilgis 6,46 km). Krantai daugiausia statūs, tik dalies įlankų – žemi ir pelkėti. Kampuočio ežerą supa Labanoro-Pabradės miškai (Baranavos miškas). Ežeras, ypač įlankos, tankiai apaugęs vandens augmenija. Suteka du upeliai (pietuose Sirgėlos upelis), išteka Žeimenos intakas Sirgėla (sujungia su Sirgelio ežeru).

Greta ežero įsikūręs nebegyvenamas Kampuotėlės viensėdis.

## Šaltiniai
Kampuotėlė

**Kampuotėlė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Švenčionėlių, Kampuočio ežero pusiasalyje. Viensėdį supa Labanoro-Pabradės miškai. Pasiekiamas miško keliuku iš Švenčionėlių. Aplink viensėdį telkšo nemažai nenuotakių, termokarstinių ežerų (Sirgėlinis, Ešerinis, Siaurys ir kt.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamšos botaninis-zoologinis draustinis

**Kamšos botaninis-zoologinis draustinis** – draustinis Kauno rajono savivaldybės teritorijoje, 7 km į vakarus nuo Kauno, tarp Marvelės ir Akademijos, Nemuno kairiajame krante.

## Geografija
Kamšos draustinis įkurtas 1960 m. Plotas 318 ha. Apima Kamšos mišką, kurį sudaro: liepynai – 33 %, eglynai – 31 %, drebulynai – 8 %, juodalksnynai – 7 %. Draustiniu prateka Nemuno intakai Marvelė ir Vėžpienis. Kamšos draustinis ribojasi su Obelyne – prof. T. Ivanausko sodyba su unikalia augalijos kolekcija.

## Sauginiai

Draustinyje auga 516 aukštesniųjų augalų rūšių. Čia auga reti, į raudonąją knygą įtraukti augalai: paprastoji gebenė, trilapė bligna, paprastoji šertvė, blakstienotoji viksva, tuščiaviduris rūtenis, miškinė varnalėša, tarpinis rūtenis, paprastasis rūtenis, didžioji dantenė. Yra 66 paukščių rūšys, tarp jų – suopis, mažasis apuokas, balinė pelėda, mažasis erelis rėksnys, naminė pelėda, randama retų vabalų rūšių, tarp jų – didieji puošniažygiai.
  

## Šaltiniai
FC Schifflange 95

**Šiflanžo FC** – Liuksemburgo futbolo klubas iš Šiflanžo.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1936 m., kai buvo įkurtas **Amis des Sports** klubas.
### FC Schifflange 95 įkūrimas
1995 m. įvyko *Amis des Sports* susijungimas su *[[National Schifflange]]* klubu.

1999 m. pateko į aukščiausią šalies lygą, bet joje neįsitvirtino ir po sezono buvo perkelti į žemesnį divizioną.

2018–2019 m. sezone rungtyniavo Pirmame divizione, Serie 2. Užėmė devintą vietą.

2019–2020 m. sezone rungtyniavo Pirmame divizione, Serie 2. Kai dėl pandemijos gręsmių čempionatas buvo nutrauktas, ekipa užėmė antrą vietą. Po sezono buvo perkelti į aukštesnį divizioną.
#### [[Foussball Éierepromotioun]] (II)
2020–2021 m. čempionatas prasidėjo kaip įprasta, tačiau buvo nutrauktas. Tuo metu ekipa buvo tryliktoje vietoje.

2021–2022 m. sezone rungtyniavo antroje pakopoje ir liko septintoje vietoje.

2022–2023 m. sezone rungtyniavo Foussball Éierepromotioun lygoje (*Promotion d’Honneur*) ir tapo nugalėtojais. Po sezono buvo perkelti į Nacionalinį divizioną.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose rungtyniauja balta žalia apranga. 

## Spalvinė gama

## Treneriai
*  ...
*  Ismaël Bouzid, nuo 2021 m. spalio mėn.

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Stade Rue Denis Netgen – futbolo stadione, kurio talpa 2 tūkst. žiūrovų. Stadiono veja – dirbtinė danga.

## Taip pat skaitykite
* Schifflange 95 (moterys) – klubo moterų ekipa.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
FC Mamer 32

**Mamerio FC** – Liuksemburgo futbolo klubas iš Mamerio.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1932 m., kai buvo įkurtas **Jeunesse Mamer**. Nuo 1933 m. vadintas **Football Club Mamer 32**.

Kai nacistinė Vokietija 1940 m. okupavo Liuksemburgą, klubas vadintas **Fußballklub Mamer**. Nuo 1944 m. vėl naudojamas Football Club Mamer 32 pavadinimas.

Ilgą laiką rungtyniavo žemesniuose divizionuose.

2006 m. pateko į aukščiausią šalies lygą, bet joje įsitvirtinti nepavyko ir buvo perkelti į žemesnį divizioną.

2013–2014 m. Pirmame divizione, pirmoje serijoje buvo stipriausi.Po sezono perkelti į antrą pakopą.

#### [[Foussball Éierepromotioun]] (II)
nuo 2014–2015 m. rungtyniavo Foussball Éierepromotioun (antroje pakopoje).

2021–2022 m. Promotion d'Honneur (antroje pakopoje) buvo ketvirtoje vietoje. Dėl galimybės rungtyniauti aukščiausioje lygoje žaidė pereinamąsias rungtynes. Pagrindinis laikas baigėsi lygiosiomis 2-2, o baudinių serijoje rezultatu 4-2 nugalėjo US Hostert, kuris išsaugojo vietą elito divizione.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Apranga

## Spalvinė gama

## Treneriai
*  ...
*  Vítor Pereira, nuo 2019 m. liepos mėn.

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Stade François Trausch – futbolo stadione, kurio talpa 2,6 tūkst. žiūrovų. Stadiono veja – dirbtinė danga.

## Taip pat skaitykite
* FC Mamer 32 (moterys) – klubo moterų ekipa.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
FC Rodange 91

**Rodanžo FC** – Liuksemburgo futbolo klubas iš Rodanžo.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1906 m., kai buvo įkurtas Chiers Rodange klubas.
### FC Rodange 91 įkūrimas
1991 m. susijungė Chiers Rodange ir Racing Rodange klubai.

2012–2013 m. rungtyniavo Pirmame divizione ir Serie 2 užėmė antrą vietą.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Emblema

Vaizdas:Rodange-fc91.jpeg|**FC**  **RODANGE**   
Vaizdas:FC Rodange 91 emblema.png|   **FCR91**   


## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia juoda raudona apranga. 

## Treneriai
*  Nicolas-Charles Grezault, nuo 2022 m. liepos mėn.

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Savaivaldybės stadione () – futbolo stadione, kurio talpa 2 520 žiūrovų. Stadiono veja – dirbtinė danga.

## Taip pat skaitykite
* FC Rodange 91 (moterys) – klubo moterų ekipa.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė 
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
FC Sporting Mertzig

**Mercigo „Sporting“** – Liuksemburgo futbolo klubas iš Mercigo.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1935 m., tačiau 1952–1961 m. buvo iširęs. Vėliau atkurtas.

Kitados pateko į aukščiausią šalies lygą, bet joje ilgam nesugebėjo įsitvirtinti. 

1995–1996 m. sezone užšmį penktą vietą. 2000–2001 m. sezone vėl buvo penkti, tačiau vėliau sekį kritimasį antrą pakopą.

Rungtyniavo žemesniųjų pakopų pirmenybėse.

### Pirmasis divizione (III)
2021–2022 m. sezone rungtyniavo 1. Divisioun 1. Bezierk (trečioje pakopoje, pirmoje grupėje) ir liko vienuoliktoje vietoje.

## Sezonai

|}

## Pasiekimai

## Stadionas
* Namų rungtynes žaidžia „An der Burwiesen“ stadione.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
: moterų ekipa 
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Globalsportsarchive
CS Sanem

**Sanemo CS** – Liuksemburgo futbolo klubas iš Sanemo. **CS Sanem** šūkis – one team, one dream.

## Istorija
Klubas įkurtas 1946 m., rungtyniavo žemesniuose divizionuose.

2021–2022 m. sezone rungtyniavo 1. Divisioun 2. Bezierk (trečioje pakopoje, antroje grupėje) ir liko devintoje vietoje.

2022–2023 m. sezone buvo keturiolikti.

## Sezonai

|}

## Pasiekimai
* 4 vieta tarpinėje lygoje (1991 m.)

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia mėlyna apranga. 

## Sportas
* Namų rungtynes žaidžia Stade du CS Sanem. Šio stadiono talpa 1 000 žiūrovų.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
FC Koeppchen Wormeldange

**Vormeldanžo „Koeppchen“** – Liuksemburgo futbolo klubas iš Vormeldanžo.

## Istorija
Klubas ištakos siekia 1919 m., rungtyniavo žemesniuose divizionuose.

2021–2022 m. sezone rungtyniavo 1. Divisioun 2. Bezierk (trečioje pakopoje, antroje grupėje) ir liko aštuntoje vietoje. 2022–2023 m. sezone liko antroje vietoje. Dėl galimybės kilti į aukštesnį divizioną žaidė pereinamąsias rungtynes. 2023 m. gegužės 28 d. įvykusiose rungtynėse po pagrindinio laiko buvo lygus rezultatas 2-2. Baudinių serijoje „Koeppchen“ klubas įrodė pranašumą (4-3) ir pateko į Foussball Éierepromotioun (II).

### moterų ekipa
**Wormeldange/Munsbach/CSG** jungtinė ekipa dalyvavo šalies moterų futbolo čempionatuose.

## Sezonai

|}

## Pasiekimai

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia juoda balta apranga. 

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Stade am Ga. Šis stadionas talpina 1 000 iūriovų. Turi sintetinę dangą.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
CS Hollerich

**Liuksemburgo „Hollerich** – Liuksemburgo futbolo klubas iš sostinės Liuksemburgo Holericho priemiesčio. Įkurtas 1913 m.,o 2001 m. prijungtas prie Aris Bonnevoie klubo.

## Istorija
Liuksemburgo miesto pietvakariniame Holericho rajone 1913 m. buvo įkurtas **CS Hollerich**.

1915 m. debiutavo Liuksemburgo čempionate, rungtyniavo trečiame divizione. Kitą sezoną jis buvo pakeltas į antrąjį divizioną. 

1918–1919 metų sezone buvo pašalinti iš čempionato. 

Vėlesniais metais žaidė antrame arba trečiame divizione. Buvo iškritę ir į ketvirtą pakopą.

2001 m. buvo pasirašyta susijungimo sutartis su Aris Bonnevoie klubu. Kadangi abu klubai žaidė „Éierepromotioun“, naujai susikūręs klubas „CS Alliance 01“ taip pat pradėjo sezoną antrajame divizione.

## Pasiekimai
* 4 vieta tarpinėje lygoje (1993 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
* Globalsportsarchive
* zerozero.pt
* ogol.com.br
Šiukšlyninė kanapė

**Šiukšlyninė kanapė** (*Cannabis ruderalis*) – kanapinių (*Cannabaceae*) šeimos vienmetis žolinis augalas. Kartais laikoma sėjamosios kanapės (*Cannabis sativa*) porūšiu. Paplitusi Vidurio, Rytų Europoje, pietų Sibire.

Palyginti su sėjamąja, šiukšlyninė yra mažesnė (aukštis 30-60 cm, retai iki 3 m), stiebas status, tiesus, plaukuotas. Lapai sudėtiniai, pirštuoti, lapeliai siauri, trumpi. Žiedynas smulkus, nežymus, susitelkęs stiebo viršūnėje. Vaisius – riešutėlis. Auga skurdžiose dirvose, šiukšlynuose, patvoriuose, dykvietėse, griuvėsiuose.

Šiukšlyninė kanapė pramoniniu būdu neauginama, tačiau taip pat naudojama pluošto, pašarų, narkotikų gamyboje.

## Šaltiniai
Sėjamoji kanapė

**Sėjamoji kanapė** (*Cannabis sativa*) – kanapinių (*Cannabaceae*) šeimos vienmetis žolinis augalas. Kilusi iš Centrinės Azijos, dabar auginama daugelyje pasaulio vietų.

Stiebas iki 180 cm (kartais iki 3-6 m), status, tiesus, plaukuotas. Lapai sudėtiniai, pirštuoti, lapeliai siauri. Vaisius – riešutėlis. Augalas dvinamis (moteriškieji augalai vadinami grūdėmis, vyriškieji pleiskanėmis). Sėklose yra 30-35 % aliejaus. Gerai auga drėgname, derlingame dirvožemyje.

Sėjamoji kanapė yra svarbus pluoštinis, aliejinis augalas. Iš pleiskanių gaunama 20-25 % pluošto, iš grūdžių – 12-20 %. Sėklose gausu proteino, jos naudojamos maistui ir pašarams.

Lietuvoje sėjamoji kanapė vietomis auginama, pasitaiko sulaukėjusių.

## Nauda
Žmonės naudoja kanapes nuo vidurių užkietėjimo, didelio cholesterolio kiekio, artrito ir daugelio kitų ligų, tačiau nėra tvirtų mokslinių įrodymų, patvirtinančių šį naudojimą.


Image:Cannabis_sativa_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-026.jpg|Požymiai
Image:Hennepvezel Cannabis sativa fibre.jpg|Kanapės pluoštas
File:Cannabis sativa 001.JPG|Augalai 
**Kanabinoidai** yra natūralūs junginiai, randami sėjamojoje kanapėje (Cannabis sativa), tarp kurių yra gerai žinomi kanabidiolis (CBD) ir tetrahidrokanabinolis (THC). Šie junginiai yra svarbūs dėl savo įvairių savybių, kurios šiuo metu yra tiriamos mokslininkų.https://hdl.handle.net/20.500.12512/110869

## Šaltiniai
Dituvos valsčius

**Dituvos valsčius** (arba ***Ditavos valsčius***; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Dituva.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1874 m. birželio 4 d. 1939 m. prijungta dalis Priekulės valsčiaus ir dalis Žardės valsčiaus. Dituvos valsčius panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Priekulės valsčiaus.

|-
| 1925 m.  || || 1645 || || || 19 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Kalotės valsčius

**Kalotės valsčius** (; iki 1898 m. ***Pliukių valsčius***, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Pliukiai, vėliau – Kalotė.

## Istorija

Įkurtas 1874 m. birželio 4 d. Pliukių vardu, 1898 m. balandžio 23 d. pervadintas Kalotės vardu. 1919 m. vasario 17 d. jam priskirtas naikinamas Bomelio Vitės valsčius. 1939 m. pavasarį dalis Kalotės valsčiaus perduota naujam Melnragės valsčiui, o dalis Kunkių valsčiaus perduota Kalotės valsčiui.

Valsčius panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Kretingalės valsčiaus.

|-
| 1925 m.  || || 1355 || || || 15 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Karklininkų valsčius

**Karklininkų valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Mažojoje Lietuvoje. Centras – Karklininkai.

## Istorija

Valsčius panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Kretingalės valsčiaus.

## Šaltiniai
Plikių valsčius

**Plikių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje. Centras – Plikiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1939 m. pavasarį iš dalies Jokšų valsčiaus ir Vytaučių valsčiaus. Panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Kretingalės valsčiaus.

## Šaltiniai
Sendvario valsčius

**Sendvario valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Sendvaris.

## Istorija

Valsčius sudarytas XVIII a. pradžioje išskaidžius Klaipėdos valsčių. Panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Dovilų valsčiaus.

## Šaltiniai
FC Jeunesse Wasserbillig

**Vaserbiligo „Jeunesse“** – buvęs Liuksemburgo futbolo klubas iš Vaserbiligo. 

## Istorija
Įkurtas 1908 m. 1994 m. susijungė su US Mertert klubu.

Naujasis klubas žinomas Union Mäertert-Waasserbëlleg pavadinimu.

## Emblema

Vaizdas:FC Jeunesse Wasserbillig.gif|FC Jeunesse Wasserbillig


## Pasiekimai

## Stadionai
* Namų rungtynes žaidžia Stade de la Sûre. Talpa – 1 tūkst. Danga – natūrali žolė.

## Taip pat skaitykite
* Union Mertert-Wasserbillig – vyrų ekipa.
* Union Mertert-Wasserbillig (moterys) – klubo moterų ekipa.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Dauparų valsčius

**Dauparų valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje, į rytus nuo Klaipėdos. Centras – Dauparai.

## Istorija

Valsčius įkurtas po II pasaulinio karo, tačiau gana greitai panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Dovilų valsčiaus.

## Šaltiniai
Vaidaugų valsčius

**Vaidaugų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Vaidaugai.

## Istorija

Įkurtas 1939 m. pavasarį iš dalies Budelkiemio valsčiaus ir dalies Žardės valsčiaus.

Valsčius panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Dovilų valsčiaus.

## Šaltiniai
Vilkyčių valsčius

**Vilkyčių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Vilkyčiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1939 m. gegužės 1 d. iš Kebelių valsčiaus ir Sakūtėlių valsčiaus. Panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Priekulės valsčiaus.

## Šaltiniai
Aukštalaukis

**Aukštalaukiu** vadinami kaimai:

* Šalčininkų rajone:
** Butrimonių seniūnijoje,
** Eišiškių seniūnijoje;
* Ukmergės rajone.
Aukštalaukis (Butrimonys)

**Aukštalaukis** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Dailidžių, prie kelio , 2 km nuo sienos su Baltarusija. Pietinė kaimo dalis yra Eišiškių seniūnijoje. Telkšo Jančiūnų tvenkinys.

## Istorija
Iki XX a. vid. dabartinio Butrimonių Aukštalaukio kaimo vietoje buvo Gaidžių ir Pasiekos kaimai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštalaukis (Eišiškės)

**Aukštalaukis** (seniau ***Vysokiai***) – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Eišiškių, 2,5 km į pietus nuo Dailidžių, 1,5 km nuo sienos su Baltarusija. Šiaurinė kaimo dalis yra Butrimonių seniūnijoje. Praeina kelias . Šalia kaimo – raistingas miškelis.

## Istorija
Seniau į dabartinio kaimo žemes pateko Pasiekų gyvenvietė. Tarpukariu priklausė Lydos apskrities Eišiškių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pamerkys

**Pamerkys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Turgelių, prie kelio . Per Merkį nutiestas Pamerkio tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pamerkys (reikšmės)

**Pamerkiu** vadinami kaimai:

* Šalčininkų rajone:
** Aukštasis Pamerkys,
** Pamerkys;
* Varėnos rajone.
Aukštasija

**Aukštasija** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žiobiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštasis Pamerkys

**Aukštasis Pamerkys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Turgelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštašlynis

**Aukštašlynis** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Raseinių, prie Šlynos ir jos dešiniojo intako Ūsupio santakos.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Aukštašlynyje gimė kalbininkas, poliglotas, esperantininkas, vadovėlių autorius, poetas Vytautas Sirtautas (1921–2008).

## Šaltiniai
Aukštatrakis

**Aukštatrakis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Skaistgirių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštieji (Akmenė)

**Aukštieji** – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Naujosios Akmenės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštieji (Vilnius)

**Aukštieji** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštasis Pavilnys

**Aukštasis Pavilnys** – rytinė Vilniaus miesto dalis, aukštutinė Pavilnio (Vilnios kairiajame krante esančios dalies) pusė. Šiaurėje ribojasi su Žemuoju Pavilniu (su juo jungia akmenimis grįstas Tuputiškių serpantinas, vienintelis toks Lietuvoje, nutiestas XX a. pradžioje), rytuose – su Strielčiukais, Rokantiškių kaimu bei nausėdijų kvartalais, pietuose pereina į Gurius, vakaruose miškai skiria nuo Ribiškių, Rasų, Markučių.

Stovi Pavilnio Kristaus Karaliaus ir Šv. Kūdikėlio Jėzaus bažnyčia, įsikūrusi „Raitija“ (raitųjų skautų būstinė), bendruomenės namai. Veikia Vilniaus Vilnies pagrindinė mokykla, Pavilnio biblioteka, lopšelis-darželis (nuo 1987 m.), Lietuvos jaunųjų gamtininkų centras (1953 m.). Aukštajame Pavilnyje yra dideli obelų sodai.

## Geografija

Apylinkės labai kalvotos, miškingos (įsteigtas Kalnų gamtinis rezervatas, Tuputiškių geomorfologinis draustinis). Aukštąjį Pavilnį aptarnauja 31 nr. autobusas (stotelės: Pavilnio sodai, Garsioji, Grūdų, Pavilnys, Gamtininkų).

## Istorija

1908 m. Vilniaus geležinkelininkai iš Žemojo Pavilnio, įsteigę „Geležinkeliečių kolonijos draugiją“, nupirko 80 ha žemės ir įkūrė sodą. 1911 m. geležinkelininkai pradėjo statytis namus. 1912–1915 m. Pavilnyje gyveno gudų poetas Jakubas Kolasas.

1948 m. įkurta Pavilnio biblioteka, 1953 m. – Lietuvos jaunųjų gamtininkų stotis.

## Galerija

Tuputiskiu serpantinas2010.jpg|Tuputiškių serpantinas
Water tower in Pavilnys 2020-06.jpg|Buvęs vandens bokštas


## Šaltiniai

* 
*
Aukštieji Levikainiai

**Aukštieji Levikainiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 14 km nuo Grinkiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštieji Rusokai

**Aukštieji Rusokai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Riešės.

Buvęs viensėdis, 2025 m. paskelbtas kaimu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštinė

**Aukštine** vadinama:

* tiesė trikampyje nuo kampo statmenai į prieš jį esančią kraštinę;
* viensėdis Molėtų rajone.
Aukštiškių geležinkelio stotis

**Aukštiškių geležinkelio stotis** – buvusi stotis Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Aukštiškių kaimo.

Buvusi gyvenvietė, 2012 m. spalio 3 d. prijungta prie Aukštiškių kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštlaukys

**Aukštlaukys** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Ilgižių III. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštmiškė

**Aukštmiškė** – buvęs kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kražių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštmiškis

**Aukštmiškis** – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Naudvario. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žemasis Pavilnys

**Žemasis Pavilnys** – Vilniaus miesto dalis, esanti į rytus nuo miesto centro, tarp Naujosios Vilnios, Markučių ir Rasų. Yra Pavilnio geležinkelio stotelė. Pietuose ant šlaito yra Aukštasis Pavilnys, su kuriuo jungia akmenimis grįstas Tuputiškių serpantinas, vienintelis toks Lietuvoje, nutiestas XX a. pradžioje. Praeina Vilniaus–Naujosios Vilnios geležinkelio linija, už jos esanti dalis vadinama Tuputiškėmis. Žemąjį Pavilnį aptarnauja 13 maršruto autobusai ir mikroautobusai.

## Etimologija

1908 m. pradėta statyti geležinkelininkų gyvenvietė. Vilniaus geležinkeliečiai, susibūrę į „Gyvenamųjų namų statybos susivienijimą“, liaudiškai vadinta ***Kolonija***, 1911 m. įsigijo 80 ha žemės sklypą prie geležinkelio. Žemutinėje terasoje buvo 20 sklypų, aukštutinėje – 180. Jų pastangomis 1912 m. prie geležinkelio įrengta platforma, prie kurios 1914 m. prie kasdien sustodavo 8 traukiniai, buvo įrengtas aklakelis statybinėms medžiagoms iškrauti.

Po II pasaulinio karo vietovė pervadinta ***Pavilniu*** – tikriausiai tai vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Vilnios upės, nors galėjo kilti ir nuo Vilniaus miesto, kurio pašonėje įsikūrė.

## Istorija

XIX a. pabaigoje buvo nutiestas Peterburgo–Varšuvos geležinkelis, ties Pavilniu traukiniai pradėjo važinėti 1862 m. kovo 15 d.

Pavilnys lenkmečiu buvo vadinamas ***Vilniaus kolonija***, kadangi čia pradėjo kurtis geležinkelio tarnautojai. Vėliau apsigyveno ir Vilniaus inteligentai, dirbę mieste, o gyventi norėję sveikesnėje aplinkoje arčiau gamtos. To laikotarpio būdingas gyvenimas kruopščiai pavaizduotas lenkų vaidybiniame filme „Meilės įvykių kronika“, pagal Žemajame Pavilnyje gimusio rašytojo Tadeusz Konwicki to paties pavadinimo romaną.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
*
NK ląstelė

**NK ląstelė**, ***natūralioji žudikė*** () – yra citotoksinis limfocitas, vienas pagrindinių įgimto imuniteto komponentų, kuris savo paviršiuje neturi T ir B ląstelėms būdingų determinančių. NK ląstelės yra dideli grūdėti limfocitai, kurių membranoje nėra T limfocitų antigeninio receptoriaus (TCR) arba žymens CD3 ir B limfocitų žymens – paviršinių imunoglobulinų. Žmogaus NK ląstelės turi būdingus paviršiaus žymenis CD16 (Fc receptorius – FcγRIII), CD56, NKp46, NK1.1. Apie 80 % NK ląstelių ekspresuoja CD8 žymenį. Natūraliosios žudikės sudaro 5–15% visų kraujyje cirkuliuojančių limfocitų.

NK citoplazmoje yra mažos citolizinės granulės, turinčios baltymų perforino ir granzimo, kurie geba sunaikinti pakitusias, užkrėstas virusais ar kitais patogenais ir svetimas organizmui (pavyzdžiui, navikines) ląsteles. Perforinai suformuoja ląstelės taikinio membranoje porą, pro kurią į ląstelės vidų patenka granzimai ir kiti baltymai, sukeldami ląstelės taikinio žūtį. NK ląstelių citotoksinis aktyvumas yra reguliuojamas. Jos turi gauti tam tikrą aktyvinantį signalą, kuriuo gali būti makrofagų išskirti citokinai, interferonai ir kitos streso molekulės. NK ląstelių paviršiuje yra dviejų tipų receptoriai, kurie, susijungę su tam tikrais ligandais, gali skatinti arba slopinti ląstelių citotoksiškumą. Kai kurie NK ląstelių slopinantys receptoriai atpažįsta ląstelės taikinio audinių suderinamumo komplekso MHC I klasės alelius. NK ląstelių receptoriai: CD94, NKG2, Ly49, KIR, ILT(LIR) ir kiti. NK ląstelės paviršiaus molekulės FcR dėka gali prisijungti prie imunoglobulino Fc dalies ir dalyvauti nuo antikūnų priklausomame citotoksiniame atsake. Individai, kurių sumažėjęs NK ląstelių aktyvumas, yra jautresni herpesviruso infekcijai.

Skatinant (pavyzdžiui, veikiant interleukinui–2), NK ląstelės geba vešėti. NK ląstelių stoka yra lėtinių infekcijų priežastis.  NK ląstelės kartu su makrofagocitais, neutrofilais ir eozinofilais reikalingos svetimų ląstelių citolizei.

## Išnašos
Aukštoji Išdaga

**Aukštoji Išdaga** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Bagotosios, prie Višakio upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Veržuva

**Veržuva** vadinama:

* Neries kairysis intakas;
* Vilniaus miesto dalys:
** Aukštoji Veržuva,
** Veržuva,
** Žemoji Veržuva.
Aukštosios Viesos

**Aukštosios Viesos** (seniau ***Naujosios Viesos***) – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Žemųjų Viesų, 6,5 km nuo Širvintų, prie Širvintos ir Viesos santakos. Pro kaimą eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštpamedžiai

**Aukštpamedžiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km nuo Maironių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštoji (Švenčionys)

**Aukštoji** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Šventos, į šiaurės rytus nuo Rakštelių, Švento ežero šiaurinio kranto pusiasalyje.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *áukštas* formos *aukštója*.

## Istorija
XX a. pr. buvo Aukštosios (Vysokie) užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Tuo metu dar vadintas Pščiulka (*Pszczółka*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštumalai

**Aukštumalai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 10 km į rytus nuo Kintų.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs nuo Aukštumalos pelkės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Diedrich Schroeder (1916-1988), Vokietijos dirvotyrininkas.

## Šaltiniai
Aukštuojai

**Aukštuojai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Paparčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštuolė

**Aukštuolė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Bezdonių. Iš vakarų supa Nemenčinės miškai ir Tapelių pelkynai. Šiaurėje prieina Vilniaus–Bezdonių kelią, o pietuose persilieja su Vilkiškėmis.

## Istorija

Seniau Aukštuolė buvo viensėdis, bet TSRS laikais peraugo į kolektyvinių sodų rajoną. Veikia SB „Vakaras“ ir SB „Aukštuolė“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštuolės (Utena)

**Aukštuolės** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Sudeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštuoliai (Molėtai)

**Aukštuoliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Mindūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštuoliai (Raseiniai)

**Aukštuoliai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vosiliškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Auliai

**Auliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Biržų, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo teka Juodupė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Makrofagocitas

**Makrofagocitas** – monocitų kilmės ląstelė, kurios pagrindinės funkcijos – fagocitozė ir dalyvavimas imuninėje sistemoje. Jų būna tam tikrose organizmo vietose. Makrofagocitai priklauso mononuklearinių fagocitų sistemai, anksčiau vadinti retikuloendoteline sistema.

Makrofagocitai svarbūs imuninėmis reakcijoms, bet jų veikla nėra savita. Makrofagocitai reaguoja į kiekvieną svetimą medžiagą. Jie neturi atminties apie pirminį sąlytį su antigenu, nesintetina imunoglobulinų, bet, nesavitai saugodami organizmą, sudaro savitojo imuniteto formavimosi pamatą. Mikrofagocitai (neutrofiliniai granulocitai) antigeną suskaldo iki medžiagų, kurios jau nebeturi antigeninių savybių ir paverčia jį neimunogenišku. Tačiau makrofagocitai antigeną skaldo iki atskirų fragmentų, kurie net 1000 kartų yra imunogeniškesni už patį antigeną. Makrofagocitai imuninį atsaką susidaryti skatina ir humoraliniu būdu. Jie išskiria veiksnių (monokinų), aktyvinančių arba valdančių imunitetą prieš bakterijas, virusus ir prieš navikines ląsteles.

Tiek ląsteliniam, tiek humoraliniam imunitetui makrofagocitai yra būtinas imuninių ląstelių sąveikos sandas. Jie jau pačioje imuninės reakcijos pradžioje, nešdami savo paviršiuje antigeno fragmentus, perduoda informaciją apie šį antigeną tiek T, tiek B limfocitams. Makrofagocitai, būdami tam tikrose limfoidinių organų vietose, sudaro sąlygas imuniniam atsakui pasireikšti: išlaiko, koncentruoja ir perduoda ląstelėms, gaminančioms antikūnus, perdirbtą imunogeninį antigeną ir taip sukelia antikūnų sintezę.

Taigi makrofagocitai dalyvauja vykstant daugeliui imuninių reakcijų: perdirbant antigeną, pateikiant jį limfocitams, sąveikaujant T ir B limfocitams, ląstelinio imuniteto efektorinės fazės metu ir kt. Įgyvendinant imuninį skatinimą dalyvauja kelios ląstelių sistemos: makrofagocitai, antigeno aktyvinti T limfocitai, B limfocitai (antikūnų gamybos pirmtakai) ir plazmocitai (savitų antikūnų gamintojai).
Aukštuoliai (Biržai)

**Aukštuoliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Vabalninko. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Auriliškiai (Panevėžys)

**Auriliškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Berčiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ausianka

**Ausianka** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Žaslių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ausiutiškės

**Ausiutiškės** – viensėdis Elektrėnų savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Vievio, kairiajame Neries krante, priešais Šiurmonis ir salą Neryje. Apsuptas Panerių miškų. Stovi akmeninis obeliskas. Netoliese trykšta gydančiu laikomas Pinyklos šaltinis (*Pinikla*), upės krante – Ausiutiškių konglomeratas.

## Istorija

Ausiutiškės šaltiniuose minimos kaip *Овсенишки, Owsieniszki*. Tarpukariu visai šalia viensėdžio ėjo Lietuvos–Lenkijos demarkacinė linija. Čia gyveno Antanas Vaiciukevičius (m. 1966 m.) – užkalbėtojas, gyduolis, gydęs žmones ir gyvulius. Jis nuskendo Neryje, o vėliau jo sodybą sudegino trenkęs žaibas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aušrakaimis

**Aušrakaimis** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Darbėnų ir 4 km į pietvakarius nuo Laukžemės. Kaimą supa Kalgraužų miškas. 0,6 km į vakarus nuo kaimo teka Šventoji, o už 5 km tyvuliuoja Baltijos jūra.

## Istorija

Įkurtas apie 1925–1927 m. žemės reformos metu išparceliuoto Kalgraužių dvaro žemėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aušrėnai

**Aušrėnai** yra:

* kaimai:
** Radviliškio rajone,
** Rokiškio rajone;
* Simono Daukanto siūlytas naujadaras baltams nusakyti.
Aušrėnai (Rokiškis)

**Aušrėnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Jūžintų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aušrinė (Raseiniai)

**Aušrinė** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Šiluvos.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Leonas Česlovas g. 1932 m. sausio 8 d. choro dirigentas ir pedagogas.
* Šukys Antanas g. 1925 m. Prisikėlimo apygardos, Lietuvos Žaliosios partizanų rinktinės partizanas - ž. 1950 m. liepos 15 d. Tyrulių pelkėse.
* Šukys Jonas g. 1928 m. Prisikėlimo apygardos, Lietuvos Žaliosios partizanų rinktinės partizanas - ž. 1950 m. liepos 15 d. Tyrulių pelkėse.

## Šaltiniai
Aušrinė (Varėna)

**Aušrinė** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, nuo Liškiavos nutolęs apie 1 km į šiaurę, nuo Vilkiautinio kaimo 1,5 km į pietryčius. Aušrinės kaimas susideda iš keleto pavienių vienkiemių. Pietuose teka Krūčius, sudarytas Liškiavos tvenkinys, šalimais yra Henriko Gudavičiaus retųjų augalų sodas. Kaime telkšo nedidelis ežeras Bedugnis, prie jo – Vilkiautinio kapinynas.

## Etimologija
Aušrinės vardas, matyt, iš romantinių paskatų suteiktas pagal lietuvių dievaitę *[[Aušrinė|Aušrinę]]*. Senasis *Aukštojo* vardas suteiktas pagal vietovės padėtį pakilumoje, ant aukšto Krūčiaus kranto, nors gali būti ir stereotipinis dvaro, kaip *aukštos* vietos, pavadinimas.

## Istorija

Kaimas įsikūrė buvusio Aukštojo dvaro () vietoje. XIX a. pab. minimas Aukštojo palivarkas Liškiavos parapijoje, Leipalingio valsčiuje.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės
* Aušrinėje gyvena Dzūkijos nacionalinio parko biologas, etnografas Henrikas Gudavičius.
* Aušrinėje 1934 vasario 12 d. gimė žymi Dzūkijos etnokultūros ir liaudies folkloro puoselėtoja Vanda Mockevičienė (Gudelionytė).

## Šaltiniai
Austakynė

**Austakynė** – viensėdis Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Joniškėlio. Kaimo turizmo sodyba „Liepų paslaptis“. Auga saugomas Austakynės ąžuolas.

2023 m. viensėdyje buvo atlikti Lietuvos partizanų palaidojimo vietos paieškos darbai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Auslas (Zarasai)

**Auslas** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Mukulių, prie Auslo ežero. Turistinė stovykla „Auslavietė“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aužkykiai

**Aužkykiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Usėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Baroniškės

:: *Anksčiau Baroniškėmis vadinosi [[Aveliškės]] Molėtų rajone.*

**Baroniškės** – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Palomenės, 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Kaišiadorių, tarp Beištrakių ir Būdos miškų. Per kaimą tekėjo bevardis upelis.

## Istorija

1950 m. kovo 3 d. Baroniškių kaime buvo įsteigtas „Aušros“ kolūkis, kuris 1950 m. rugpjūtį pabaigoje buvo prijungtas prie „Vienybės“ kolūkio. Kaimas panaikintas 1986 m. Lietuvos TSR AT prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

1907 m. kaime buvo 14 gyv. katalikų, 1923 m.- 2 sodybos, 13 gyv., 1931 m. – 30 ha žemės, 1947 m. – 2 sodybos, 8 gyv.

## Šaltiniai
Avietynė

**Avietyne** vadinami kaimai:

* Utenos rajone:
** Sudeikių seniūnijoje,
** Utenos seniūnijoje;
* Vilniaus rajone:
** Lavoriškių seniūnijoje,
** Paberžės seniūnijoje,
** Riešės seniūnijoje.
Avietynė (Utena)

**Avietynė** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 15 km į rytus nuo Vyžuonų, šiauriniame Utenos tvenkinio krante. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Avietynė (Lavoriškės)

**Avietynė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km nuo Lavoriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Avietynė (Paberžė)

**Avietynė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Visalaukės IV.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Avietynė (Riešė)

**Avietynė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Vilniaus (Birelių). Kaimą supa Tartokių ir Raudondvario miškai, teka upelis (Neries intakas). Eina akmenimis grįstas Liubavo dvaro kelias. Toliau rytuose prasideda Europos parkas.

## Istorija

Iki XX a. vid. žinoma kaip ***Malinuvka***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Avietinė (Radviliškis)

**Avietinė** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Karčemų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Avietinė (Šalčininkai)

**Avietinė** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Dieveniškių, prie kelio . Šiauriau kaimo teka dešinysis Gaujos intakas Rodūnia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Avinėliai

**Avinėliai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Kruonio. Į rytus nuo kaimo auga Palimšio miškas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Avinėliuose 1921 m. birželio 27 d. gimė botanikas floristas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Algirdas Lekavičius.

## Šaltiniai
Avinuosta

**Avinuosta** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Salako, ant Ligajų pietinio kranto, prie Salako miško. Patenka į Gražutės regioninį parką. Praeina kelias , atšaka į Čepeliškes. Šalia slūgso Šaltinių pelkė, miške yra Avinuostos pilkapynas, toliau prie Gruodiškės – Avinuostos II pilkapynas.

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Tiltiškių valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Avižiai

**Avižiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pakniškių, 6 km į vakarus nuo Dusetų. Stūkso Avižių piliakalnis.

## Istorija

Veikė pradinė mokykla. Kaimas 1922 m. išskirstytas viensėdžiais.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Boleslovas Martinėlis (1895–1955) – Romos katalikų kunigas, Lenkijos kariuomenės kapitonas ir kapelionas.
* Algirdas Malakauskas (gim. 1956 09 04) – kalbininkas, pedagogas, redaktorius. lietuvių kalbos draugijos Šiaulių skyriaus pirmininkas
* Angelė Viburytė – Braknienė (gim. 1924) – literatė, tapytoja, trijų knygų autorė.
* Juozas Namajūnas (1909–1968) – Lietuvos kariuomenės leitenantas, karinės spaudos bendradarbis, politinis kalinys.

## Šaltiniai
Ažpurviai

**Ažpurviai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Agluonėnų, prie Šakos upelio ir Ažpurvių miško. Pėžaičių girininkija. Pietine kaimo dalimi eina kelias .

## Etimologija

Kaimo pavadinimas lietuviškos asmenvardinės kilmės, daugumą gyventojų sudarė *Ašpurviai* (arba *Užpurviai*). Tai sulietuvinta kuršiško asmenvardžio forma, sudaryta iš priešdėlio *āz- > až-* ir *purvas* () ‚pelkė‘. Asmenvardis *Jahn Asche Purwe* Klaipėdos krašte fiksuojamas dar 1590 m. Ar asmenvardis atneštas iš Kuržemės, ar gimė vietoje, pagal vietovę (‚už pelkės‘), sunku pasakyti.

## Istorija

Kaimas 1684 m. įkurtas Mykolo Ažpurvio (*Michael Aschpurwis*). Čia įrengtas dvaras. XVIII a. įkurta karčema. XX a. pr. dvare gaminti pieno produktai. Vienkiemiai buvo plačiai išsidėstę pelkėtose vietose, jos XIX a. buvo sausinamos grioviais. TSRS laikais kaimas sugriautas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubaliai (Biržai)

**Ažubaliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, Papilio seniūnijoje, 3 km į šiaurės rytus nuo Papilio. Prateka Lakštalažos upelis (Rovėjos intakas), šalia stovi Kelmynės miškas.

## Istorija
1671 m. minimi Papilio dvaro inventorių dokumentuose. 1923 m. buvo 2 ūkiai. Kaimas pavaizduotas XX a. pradžios žemėlapiuose, netoli Šilo miško, tarp Neciūnų ir Liepaloto kaimų. XX a. antroje pusėje vykstant melioracijai kaimas nugriautas. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubaliai (Jūžintai)

**Ažubaliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Jūžintų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažagai

**Ažagai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Skaistgirių.

## Istorija

1945 m. kaime įvyko Ažagų kautynės tarp Lietuvos partizanų ir NKVD kariuomenės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubaliai (Pandėlys)

**Ažubaliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Suvainiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubaliai (Vilnius)

**Ažubaliai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Nemenčinės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubaliai (Zarasai)

**Ažubaliai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Suvieko, prie kelio  atšakos link Meiriškių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubalis (Skapiškis)

**Ažubalis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Skapiškio. Šiauriau nuo šio kaimo yra Ažubalio kaimas Rokiškio rajone.

## Istorija

I pasaulinio karo metais pro kaimą nutiestas Skapiškio–Suvainiškio geležinkelis. Ties kaimu prieš II pasaulinį karą įrengta Ažubalio geležinkelio stotelė, uždaryta apie 1960 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubalis (Ignalina)

**Ažubalis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5,5 km į šiaurę nuo Vidiškių, prie Ažubalių miško ir Galų durpyno. Stūkso Ažubalio piliakalnis. Toliau rytuose eina Vilniaus–Daugpilio geležinkelis.

## Etimologija
Pavadinimas sudarytas iš priešdėlio *ažu-* ʻužʼ ir žodžio *[[bala|balà]]* ʻklampi vieta, dažniausiai su stovinčiu joje vandeniu, pelkė, raistasʼ. Seniau kaimas dar vadintas **Kireliške**.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubenis

**Ažubenis** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Turgelių, prie pat sienos su Baltarusija. Ties kaimu Bienė įteka į Merkį.

## Etimologija

Ažubenis yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Bienės upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažugojai

**Ažugojai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Anykščių.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Ažukalniai

**Ažukalniais** vadinami kaimai Šalčininkų rajone:

* Dieveniškių seniūnijoje,
* Turgelių seniūnijoje;
* Taip pat kaimas Baltarusijoje, Varanavo rajone.
Ažukalniai (Dieveniškės)

**Ažukalniai** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Milkūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubalis (Kupiškis)

**Ažubalis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 14 km nuo Aukštupėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažukalniai (Turgeliai)

**Ažukalniai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Turgelių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažulomis

**Ažulomis** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Šalčininkų, šalia Šalčininkėlių–Stasylų miškų prie kelio  ir nuo jo atsišakojančio .

## Istorija

XIX a. pab. Ažulomis buvo Vagnerių dvaro žemė, gyveno 21 katalikas (1865 m. – 13). Prie kelio į Trakus buvo karčema, kur gyveno 6 žydai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažumedinė

**Ažumedinė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Zarasų.

## Istorija

Buvęs kaimas panaikintas 1986 m., tačiau atkurtas 2022 m. sausio 19 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažukalviškė

**Ažukalviškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rimšės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažumedis

**Ažumedis** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Poškonių, pasienyje su Baltarusija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažumiškė I

**Ažumiškė I** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Pabradės, Bevardžiame miške, šalia Eitūniškės pelkės. Ateina keliukas iš Puočių. 

## Istorija
XX a. pr. užusienis buvo Švenčionių apskrities Kiemeliškių valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažulanka

**Ažulanka** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 9 km į vakarus nuo Joniškio miestelio.

## Istorija

Kaimas užrašytas 1852 m. Joniškio bažnyčios metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolai (reikšmės)

Žodis **ąžuolai** reiškia:

* ąžuolai – bukinių (*Fagaceae*) šeimos medžių *Quercus* gentis;
* kaimai:
** Ąžuolai – Prienų rajone,
** Ąžuolai – Zarasų rajone.

Susijęs terminas:
* Virto ąžuolai – lietuviškas filmas.
Ąžuolai (Zarasai)

**Ąžuolai** – buvęs viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Imbrado.

## Istorija

Viensėdis panaikintas 2022 m. sausio 19 d., jo teritorija (30,05 ha) priskirta Ažuraisčių (2,23 ha), Kuklių (3,42 ha), Midolkų (3,11 ha), Rutuliškių (21,22 ha) ir Žagarių (0,06 ha) kaimams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolėnai

**Ąžuolėnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Butrimonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolija (Kelmė)

**Ąžuolija** – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Naudvario. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolija (Prienai)

**Ąžuolija** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Pieštuvėnų ir 6 km į šiaurės vakarus nuo Stakliškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolija (Leliūnai)

**Ąžuolija** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pakalnių, tarp kelio  ir geležinkelio linijos Švenčionėliai–Utena. Yra Utenos geležinkelio stotis. Šiauriau kaimo telkšo Kigys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolijai

**Ąžuolijai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Rūdiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolinė (Kaišiadorys)

**Ąžuolinė** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kruonio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolynas (Vandžiogala)

**Ąžuolynas** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 10 km nuo Vandžiogalos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolynas (Marijampolė)

**Ąžuolynas** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 7 km nuo Liudvinavo. Per Šešupę pastatytas Buktos tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolynė

**Ąžuolyne** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone:
** Debeikių seniūnijoje,
** Kavarsko seniūnijoje;
* Biržų rajone;
* Ignalinos rajone;
* Jonavos rajone;
* Joniškio rajone;
* Jurbarko rajone;
* Kelmės rajone;
* Pakruojo rajone;
* Pasvalio rajone;
* Radviliškio rajone;
* Raseinių rajone;
* Rokiškio rajone;
* Tauragės rajone;
* Ukmergės rajone;
* Vilniaus mieste;
* Vilniaus rajone;
* Zarasų rajone.
Ąžuolynė (Debeikiai)

**Ąžuolynė** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Debeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolynė (Kavarskas)

**Ąžuolynė** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Džiugų, šalia kelio .

## Istorija

XIX a. kaime pastatyta pašto karietų arklių keitimo stotis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolynas (reikšmės)

**Ąžuolynu** vadinama:

* Ąžuolų giraitė
* Kauno miesto teritorija;
* kaimai:
** Kauno rajone,
** Marijampolės savivaldybėje.
Ąžuolynė (Pakruojis)

**Ąžuolynė** – viensėdis Pakruojo rajono savivaldybėje, 4 km nuo Lygumų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolynė (Maišiagala)

**Ąžuolynė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km nuo Avižienių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolytė I

**Ąžuolytė I** (iki 2025 m. ***Ąžuolytė***) – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Krekenavos, dešiniajame Nevėžio krante. Pro kaimą eina kelias .

## Istorija

Ilgą laiką vadintas *Ąžuolytės* vardu, 2025 m. kaimas pervadintas *Ąžuolyte I*, taip išvengiant painiojimo su kitu Ąžuolytės kaimu toje pačioje seniūnijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolytė (Pasvalys)

**Ąžuolytė** – viensėdis Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Raubonių, dešiniajame Tatulos upės krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažuožeriškiai

**Ažuožeriškiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Tirylių. Buvęs rusų sentikių kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolynė (Jonava)

**Ąžuolynė** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Markutiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ąžuolynė (Kelmė)

**Ąžuolynė** – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, prie vieškelio . Šalia kaimo dunkso Šventragių miškas, pasižymintis senais ąžuolais. Prie Ąžuolynės prasideda Ančios upė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tiryliai

**Tiryliai** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, į vakarus nuo Zarasų. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažupiečiai (viensėdis)

**Ažupiečiai** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Šeimyniškių.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai