open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petras Balčiūnas (1902)

**Petras Balčiūnas** (1902 m. kovo 29 d. Rėčiūnai, Vilkaviškio apskritis – 1997 m. sausio 30 d. Putnamas, JAV) – Lietuvos pedagogas, žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
Baigė lituanistiką Vytauto Didžiojo universitete.

Mokytojavo Kražių, Telšių ir Panevėžio gimnazijose, buvo Panevėžio suaugusiųjų instituto direktorius. 1925–1926 m. redagavo žurnalą „Jėga ir grožis“. 1941 m. okupantų valdžios kalintas, 1941 m. redagavo laikraštį „Išlaisvintas panevėžietis“. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. 1947–1948 m. Šainfeldo lietuvių stovyklos pirmininkas. 1949 m. atvyko į JAV ir dirbo Klyvlendo lituanistinėje mokykloje. 

## Šaltiniai
Alagiras

**Alagiras** (ru. ir ) – miestas Rusijoje, Šiaurės Osetijoje, prie Ardono upės, ties Alagiro tarpeklio perėjimu į Osetijos lygumą. Rajono centras. Pro miestą eina Vladikaukazo-Kutaisio kelias, yra geležinkelio stotis. Medienos apdirbimo, maisto pramonė. Veikia krašto muziejus, yra Kristaus Dangun Ėmimo soboras (pastatytas 1851 m.).

## Istorija

Alagiras įkurtas 1850 m. prie sidabro ir švino kasyklos. Miesto teisės suteiktos 1938 m.

## Šaltiniai
Aurelija Balašaitienė

**Aurelija Marija Žizniauskaitė Balašaitienė-Žitkuvienė** (1923 m. rugsėjo 25 d. Radviliškyje – 2008 m. rugsėjo 3 d, Klyvlende, JAV) – Lietuvos rašytoja, publicistė, žurnalistė, poetė, pedagogė.

## Biografija
Baigė Šiaulių mergaičių gimnaziją, mokėsi Kaune, studijavo Vytauto Didžiojo universitete. 1949 m. atvykusi į JAV, studijavo *Western Reserve* universitete.

Nuo 1955 m. šeštadieninėse lietuvių mokyklose lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja, 1971–1973 m. – Vyskupo M. Valančiaus lituanistinės mokyklos direktorė. Literatūros ir visuomeninio gyvenimo temomis rašė įvairiuose JAV lietuvių leidiniuose, jaunimo ir kultūros klausimais – laikraščiuose „Darbininkas“, „Dirva“, „Tėviškės žiburiai“, „Draugas“.  Parašė romanų, novelių, libretą muzikinei dramai „Vilniaus pilies legenda“, statytą lietuvių meno ansamblio „Dainava“ (kompozitorius Aloyzas Jurgutis).

Priklausė Lietuvių rašytojų draugijai, „International Press Club" narė.

## Bibliografija
* *Skirtingi uostai*: romanas,
* *Gaisro pelenuose*: romanas,
* *Užburtame rate*: romanas,
* *Vidurnakčio serenada*: romanas,
* *Raudonas automobilis*: romanas, laikraščio „Dirva" premija
* *Jolanta*: romanas, 1966 m.
* *Užburtame rate*: romanas, 1967 m.
* *Susitikimas pamary*: novelių rinkinys, Viltis, Cleveland, 1982 m.
* *Skeveldros*: romanas, Vilties Draugijos leidykla Klyvlende, 1987 m.
* *Žarijos ir pelenai*: romanas,
* *LTM ansamblio Čiurlionis auksinis jubiliejus. [[1940]]–[[1990 m.]]*, Draugas, Chicago, 1990 m.
* *Tarp dviejų Tėvynių*: poezija, sukurta 1947–2000 m., Klyvlendas

## Šaltiniai
Alazanio slėnis

**Alazanio slėnis** () arba **Alazanio-Autorano lyguma**, **Alazanio-Agričiajaus lyguma** – platus slėnis Gruzijoje ir Azerbaidžane, driekiasi Alazanio ir Agričiajaus upių slėniais, pagal Didžiojo Kaukazo pietinį šlaitą. Aukštis virš jūros lygio – 200–450 m. Būdingos stepės (daugiausia išdirbtos) bei ąžuolų ir alksnių miškai (slėnio šlaituose).

Gruzijai priklausanti dalis vadinama Kachetijos lyguma ir yra svarbi vynuogininkystės sritis.

## Šaltiniai
Aurelijus Kazys Zuoza

**Aurelijus Kazys Zuoza** (g. 1960 m. gegužės 21 d. Kaune) – Lietuvos sporto mokslininkas, socialinių mokslų (edukologija) daktaras, docentas.

## Biografija
1982 m. baigė Lietuvos valstybinį kūno kultūros institutą, 1986 m. – LVKKI aspirantūrą.

1989 m. Baltarusijos kūno kultūros institute apgynė pedagogikos mokslų kandidato (dabar – daktaro) disertaciją tema „Kryptingų kūno kultūros pamokų įtaka pradinių klasių moksleivių fiziniam parengtumui“.

Nuo 1982 m. dirba Lietuvos kūno kultūros akademijoje: krepšinio, tinklinio, teniso katedros dėstytojas, 1990–1991 m. šios katedros vedėjas, nuo 1996 m. docentas, nuo 2008 m. sportinių žaidimų katedros vedėjas.

2005–2006 m. Lietuvos žemės ūkio universiteto Kūno kultūros katedros docentas. LKKA moterų tinklinio ir paplūdimio tinklinio komandos „Atletas“ (1982–2009), Lietuvos moterų paplūdimio tinklinio rinktinės, Europos (1997, 2003) ir pasaulio (1998) čempionatų dalyvės, treneris. Lietuvos moterų paplūdimio tinklinio lygos prezidentas (nuo 1996).

Nuo 2019 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Ilona Judita, vaikai Andrius, Ieva.

## Apdovanojimai
* LTOK Olimpinė žvaigždė (2010)
* KKSD aukso medalis už nuopelnus Lietuvos sportui (2010).

## Kūryba
* Knygos „Žaidimai. Teorija ir didaktika“ bendraautoris (knygos leidimai 1994; 1998; 2002).

## Šaltiniai

* Lietuvos sporto enciklopedija
Alajaus slėnis

**Alajaus slėnis** – tarpukalnių įduba Kirgizijoje, tarp Alajaus ir Užalajės kalnagūbrių. Ilgis – 150 km. Būdingas aukštis nuo 2240 m vakaruose iki 3536 m rytuose. Sudarytas daugiausia iš aliuvinių nuogulų. Slėnis drėkinamas Kyzyl Su upės ir jos intakų. Plyti ganyklos, žemdirbystės plotai.

## Šaltiniai
Alajaus kalnagūbris

**Alajaus kalnagūbris** – kalnagūbris Kirgizijoje ir Tadžikistane, Gisaro-Alajaus kalnų sistemoje, skiria Ferganos ir Alajaus slėnius. Ilgis rytų-vakarų kryptimi 400 km. Aukštis iki 5539 m (Alajaus viršukalnė). Sudarytas iš smiltainio uolienų ir kristalinių skalūnų. Būdingas aukštikalnių reljefas.

Šlaituose būdingos sausosios ašuočių-eraičinų stepės, pievastepės, kadagynai, aukštikalnėse pereinantys į alpines pievas. Ledynai užima 811 km² plotą. Rytinėje dalyje yra Taldyko perėja.

## Šaltiniai
Alazėjos plokščiakalnis

**Alazėjos plokščiakalnis** (, ) – plokščiakalnis Rusijoje, Jakutijoje, šiaurės vakarų Sibire, Indigirkos, Kolymos, Alazėjos ir Ožoginos tarpupyje. Aukštis iki 954 m. Sudarytas daugiausia iš gneisų, perdengtų vulkanogeninėmis nuosėdinėmis bei tufinėmis uolienomis, granitu.

Šlaituose auga supelkėję maumedžių retmiškiai, aukščiau 450 m – žemųjų pušų sąžalynai ir kalnų tundra.

## Šaltiniai
Alaidas

**Alaidas** () – veikiantis ugnikalnis Rusijoje, Kurilų salyno šiaurėje, Atlasovo saloje. Aukštis – 2339 m (aukščiausias taškas Kurilų salose). Tai stratovulkanas, sudarytas iš bazaltinės lavos. Kraterio skersmuo 900–1300 m, gylis – 200 m. Kraterio viduje yra nedidelis šlakinis kūgis. Daug šoninių kraterių. Šlaituose auga alksnių krūmokšnių sąžalynai bei aukštažolės pievos.

Istoriškai užfiksuoti išsiveržimai: 1793, 1854, 1860, 1894, 1933–1934, 1972, 1981, 1986 m.

## Šaltiniai
Alašanas

**Alašanas** () – dykuma Centrinėje Azijoje, Kinijoje, į šiaurės rytus nuo Nanšano kalnų. Laikoma Gobio dykumos dalimi.

Ilgis virš 700 km, plotis iki 300 km. Dengia apie 1 mln. km² teritoriją. Paviršiui būdinga banguota lyguma (aukštis nuo 800 iki 1600 m) su izoliuotais kalvagūbriais bei kalvynų sritimis. Yra dideli judančių smėlynų plotai, barchanai (aukštis iki 350 m), įdubose – ežerai, druskožemiai, takyrai. Smėlingoji dykumos dalis vadinama Badain Džarano dykuma.

Būdinga skurdi krūminė augalija (karaganos, kiečiai, druskės ir kt.). Verčiamasi ganykline gyvulininkyste.

## Šaltiniai
Alašo plynaukštė

**Alašo plynaukštė** () – plynaukštė Rusijoje, Tuvoje, Vakarų Sajane. Aukštis iki 3129 m (Baj Taigos k.). Sudaryta daugiausia iš metamorfizuotų aleuritų, skalūnų, smiltainio ir konglomerato. Šlaituose driekiasi akmeningos stepės ir parkiniai maumedžių miškai.

## Šaltiniai
Drosometras

**Drosometras** (, 'drosos', rasa + , 'metron', matas, matuoklė)  – prietaisas, skirtas  surinktos rasos ant nustatyto paviršiaus per laiko vienetą kiekiui matuoti.

Prietaise naudojami paviršiai iškrentančiai rasai surinkti gali būti horizontali metalinė plokštelė, taip pat naudojami vilnos, medvilnės pluoštai. Matavimai su drosometru paprastai atliekami ankstyvą rytą vienos valandos bėgyje, kol pakilusi saulė nepradeda garinti rasos. Gaunamiems rezultatams įtakos turi prietaiso padėtis (pvz., aukštis virš žemės paviršiaus), plokštelių ar pluoštų būklė, oro srovės, atmosferos slėgis ir kt.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Drosometras
* Apie drosometrą
*
Vilniaus Balsių progimnazija

**Vilniaus Balsių progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla, esanti Vilniuje, Balsiuose (Verkių seniūnija), vykdanti pradinio ir pagrindinio ugdymo programas lietuvių kalba. Mokykloje plačiai išvystyta neformaliojo ugdymo veikla. Įstaigos kodas 302589995. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba. Mokyklos plotas siekia 11 000 m².

Adresas: Bubilo g. 8, Vilnius, LT–08400 (5-8 klasių skyrius);

Balsių g.20, Vilnius, LT-08400 (1-4 klasių skyrius).

## Istorija

Iki mokyklos pastatymo moksleiviai eidavo į Vilniaus Jeruzalės pradinę (Žaliųjų Ežerų g. 85), Vilniaus Jeruzalės vidurinę ir kitas Vilniaus miesto mokyklas.

2003 m. buvo parengtas pirmas mokyklos projektas, bet jo vėliau atsisakyta.

Mokykla Balsiuose pradėjo kilti 2010 m. vasarą viešosios ir privačios partnerystės principu, bendradarbiaujant su Vilniaus miesto savivaldybe.

2011 m. atvėrė duris 828 vietų mokykla. Suformuota 13 pradinio ugdymo, 2 priešmokyklinio ugdymo, 11 mokyklinio ugdymo klasių. 

Lanko iš Balsių, Ožkinių, Naujanerių, Kryžiokų, Birelių, Sakališkių, Pagubės, Krakiškių, Naujųjų Verkių ir iš kitų aplinkinių rajonų.

2015 m. rugsėjo 1 d. darbą pradėjo kaip Vilniaus Balsių progimnazija.

2020 m. rugsėjo 1 d. buvo atidarytas Vilniaus Balsių progimnazijos pradinio ugdymo skyrius (Balsių g. 20, Vilnius)

## Direktoriai
* 2011–2018 m. Loreta Kačiušytė-Skramtai
* nuo 2018 m. Virginija Giršvildienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
* Mokyklos svetainė Facebook
Eimutis Balaišis

**Eimutis Balaišis** (1937 m. vasario 12 d. Pocauskuose, Kupiškio valsčius, Panevėžio apskritis – 1993 m. kovo 27 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, keliautojas, redaktorius.

## Biografija
1959 m. baigė Vilniaus žemės ūkio technikumą. 1959–1960 m. Šiaulių rajono laikraščio „Leninietis“ literatūrinis darbuotojas, 1960–1961 m. – „Valstiečių laikraščio“ literatūrinis darbuotojas. 1961–1965 m. Žemės ūkio ministerijos vyr. specialistas – ministro padėjėjas, 1965–1971 m. laikraščio „Komjaunimo tiesa“ korespondentas, skyriaus vedėjas, 1971–1993 m. – žurnalo „Švyturys“ skyriaus redaktorius. Rašė visuomenės gyvenimo, švietimo, dorovės temomis. Su fotografais žurnalui pateikė daug įvairios tematikos reportažų iš Lietuvos, taip pat buvusios TSRS vietų, kur dirbo lietuviai.

## Šaltiniai
Juozas Bakšas

**Juozas Bakšas** (1933 m. spalio 20 d. Gerviečiuose, Tauragės apskritis – 1991 m. spalio 4 d. Šakiuose) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1957 m. baigė Šilutės darbo jaunimo vidurinę mokyklą. 1953 m. dirbo Tauragės MTS politinio skyriaus laikraščio „Už stalininį derlių“ redakcijoje, 1956–1965 m. – Šilutės rajono laikraščio „Leninietis“ redakcijos literatūrinis darbuotojas, 1965–1989 m. Šakių rajono laikraščio „Draugas“ redakcijos atsakingasis sekretorius. 1990–1991 m. šio laikraščio redaktoriaus pavaduotojas. 1989–1991 m. redagavo jo iniciatyva 1989 m. pradėtą leisti rajono kraštotyros mėnraštį „Zanavykas“. 

## Bibliografija
* *Šakių rajonas*, – Vilnius. Mintis, 1989 m.

## Šaltiniai
Ženvalis

**Ženvalis** (, ) − ežeras Belgijoje, į pietryčius nuo Briuselio, Flandrijoje ir Valonijoje.

Tai dirbtinis ežeras, suformuotas 1903–1904 m., įrengus dirbtinius krantus aplink pelkyną. Jį maitina Sidabrinė (*Argentine*) upė. Ežeras yra Briuselio gyventojų mėgstama poilsio vieta. Ežero pakrantėje yra daug dar Puikiosios epochos (*Belle Époque*) laikais pastatytų namų. Viename iš tokių namų yra penkių žvaigždučių viešbutis *Chateau Du Lac* (ežero pilis).

## Išnašos
Turnė katedra

**Turnė katedra** (, ) yra Belgijoje, Turnė mieste. Tai vienas gražiausių religinių pastatų Europoje. 

Ši katedra buvo pastatyta XII amžiaus pirmojoje pusėje, kai gaisro metu buvo sunaikinti šioje vietoje stovėję vyskupo rūmai ir bažnyčios kompleksas. Katedra turi 5 bokštus, pastatytus gotikos stiliumi, kurie jai suteikia didingumo. Bokštų aukštis yra 83 metrai, pastatų aukštis − 58 metrai, ilgis − 134 metrai, plotis − 36 metrai.

Katedra garsėja paveikslų, skulptūrų galerijomis ir baroko stiliumi.

2000 m. Turnė katedra įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.
Major League Gaming

**Major League Gaming**, trumpiau **MLG** – elektroninio sporto organizacija, įkurta 2002 m. JAV.

MLG organizuoja elektroninio sporto turnyrus JAV ir Kanadoje. Turnyrai transliuojami per televiziją, ESPN.com, Twitch.tv, oficialią MLG svetainę, bei kitur.

Taip pat MLG šiek tiek susijusi su kompiuterinių žaidimų kūrimu ir televizijos laidų gamyba.

Major League Gaming organizuojamų turnyrų serija vadinasi *Pro Circuit* ir yra rengiama šešis kartus per metus, kiekvieną sykį skirtingame mieste. Šiuose turnyruose žaidžiami žaidimai yra:

* StarCraft II
* 
* Call of Duty: Black Ops
* League of Legends
* Counter-Strike: Global Offensive

Tarp praeityje organizuotų žaidimų turnyrų buvo Call of Duty: Modern Warfare 2, Halo 3, Super Smash Bros. Brawl, Tekken 6 ir kiti.

## Nuorodos ir šaltiniai
* Oficiali svetainė

### Išnašos
Albena

**Albena** () – kurortinė gyvenvietė vakarų Bulgarijoje, Juodosios jūros pakrantėje, 30 km į šiaurę nuo Varnos.

Albena yra viena iš kelių, specialiai poilsiautojams sukurtų gyvenviečių Bulgarijos pajūryje. Būdingi specialiai suprojektuoti pakopinės struktūros viešbučiai, pastatyti visiškai šalia paplūdimio. Šio ilgis 5 km, plotis 150 m, sudarytas iš smulkaus ir švaraus smėlio. Kitapus Albenos driekiasi pajūrio miškai, įtraukti į Baltatos nacionalinį rezervatą.

Albena pavadinta pagal bulgarų rašytojo Jordano Jankovo knygų heroję.

## Šaltiniai
A Night at the Opera

**„A Night at the Opera“** – ketvirtasis studijinis grupės „Queen“ albumas. Jis buvo įrašinėjamas 1975 m. rugpjūčio–lapkričio mėnesiais, o išleistas tų pačių metų lapkričio 21 d.

Albumas pasiekė aukščiausias iki tol „Queen“ vietas įvairių šalių topuose.

## Dainų sąrašas
Pirma pusė

# „Death on Two Legs (Dedicated to…)“ Freddie Mercury 3:43
# „Lazing on a Sunday Afternoon“ Mercury 1:08
# „I’m in Love with My Car“ Roger Taylor 3:05
# „You’re My Best Friend“ John Deacon 2:50
# „'39“ Brian May 3:25
# „Sweet Lady“ May 4:01
# „Seaside Rendezvous“ Mercury 2:13
Antra pusė

# „The Prophet’s Song“ May 8:17
# „Love of My Life“ Mercury 3:38
# „Good Company“ May 3:26
# „Bohemian Rhapsody“ Mercury 5:55
# „God Save the Queen“ Traditional, arr. May 1:11

## Pasiekimai topuose

## Šaltiniai
Matas Bagdonas

**Matas Bagdonas** (1895 m. spalio 22 d. Būbautiškėse, Marijampolės apskritis – 1957 m. liepos 28 d. Būbautiškės) – Lietuvos pedagogas, žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
Baigė Marijampolės gimnaziją, 1914–1915 m. studijavo Maskvos universiteto Matematikos fakultete, 1920 m. Berlyno universitete klausė matematikos kursą,  studijavo Vytauto Didžiojo universitete.

1915–1918 m. Vilniaus lietuvių gimnazijos matematikos ir fizikos mokytojas. 1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis. 1918–1919 m. Lietuvos užsienio reikalų ministerijos tarnautojas, 1921–1923 m. – Kauno Aušros gimnazijos mokytojas. 1923 m. agentūros ELTA direktorius. 1923–1925 m. dirbo užsienio reikalų ministerijoje. 1921–1922 m. ir 1927–1928 m. dienraščio „Lietuva“ vyriausias redaktorius, 1935 m. „Lietuvos naujienos“ vienas redaktorių.

1922 m. Lietuvių rašytojų ir žurnalistų sąjungos steigėjas, Lietuvos žurnalistų sąjungos narys.

Spaudoje bendradarbiavo nuo 1910 m. Rašė į leidinius „Aušrinė“, „Ateitis“, „Viltis“, „Vienybė Lietuvninkų“, „Lietuva“, „Trimitas“ ir kt. Pasirašydavo slapyvardžiu *A. Vabalkšnis*. Vėliau rašinius spausdino leidiniuose „Tauta“, „Laisvė“, „Karys“, „Lietuvos aidas“, „Mūsų rytojus“. 

Parengė pirmąjį lietuvių kalba algebros uždavinyną (I d. 1918 m.) ir padėjo išversti algebros teoriją, kurią išleido Lietuvių mokslo draugija.

## Šaltiniai
Valonai

**Valonai** (, val. *walons*) − Europos tauta, gyvenanti pietų Belgijoje ir šiaurės rytų Prancūzijoje.

Valonai kalba prancūzų kalbos valonų tarme. Kai kurie mokslininkai valonų tarmę laiko atskira kalba,turinčia daug skolinių iš olandų kalbos flamandų tarmių ir vokiečių kalbos .Tikintieji − daugiausiai katalikai. Dauguma valonų dirba pramonėje, taip pat verčiasi gyvulininkyste.

Valonai yra romanizuoti belgų ir frankų palikuonys.
A Day at the Races

**„A Day at the Races“** – penktasis studijinis grupės „Queen“ albumas. Jis buvo įrašytas 1976 m. liepos–lapkričio mėnesiais, o išleistas tų pačių metų gruodžio 10 d. Tai yra pirmasis albumas, kurį prodiusavo tik patys „Queen“ nariai.

Tuo metu šis albumas buvo laikomas vienu geriausiu grupės istorijoje. Albumas pasiekė iki tol aukščiausias vietas įvairių šalių topuose.

## Dainų sąrašas
Pirma pusė

# „Tie Your Mother Down“ Brian May 4:48
# „You Take My Breath Away“ Freddie Mercury 5:09
# „Long Away“ Brian May 3:34
# „The Millionaire Waltz“ Freddie Mercury 4:54
# „You and I“ John Deacon 3:25
Antra pusė

# „Somebody to Love“ Freddie Mercury 4:56
# „White Man“ Brian May 4:59
# „Good Old-Fashioned Lover Boy“ Freddie Mercury 2:54
# „Drowse“ Roger Taylor 3:45
# „Teo Torriatte (Let Us Cling Together)“ Brian May 5:50

## Pasiekimai topuose

## Šaltiniai
Giedrius Simonavičius

**Giedrius Simonavičius** (g. 1981 m  gruodžio 17 d.  ) – Lietuvos žurnalistas.

## Biografija

2000 m. baigė Ukmergės Antano Smetonos vidurinę mokyklą. 2004 m. baigė Vilniaus universiteto Komunikacijos fakulteto Žurnalistikos institutą.

2002 m. dirbo „Respublikoje“. 2002–2007 m. LNK žinių verslo rubrikos žurnalistas. 2007–2011 m. LTV žinių ir verslo rubrikos vedėjas bei žurnalistas. Taip pat vedė apžvalginę laidą “Savaitė”.  2011–2012 m. Lietuvos banko Ryšių su visuomene skyriaus viršininkas. 2012–2018 m. Lietuvos banko Komunikacijos departamento direktorius.

## Nuorodos
Vytautas Jonas Bagdanavičius

**Vytautas Jonas Bagdanavičius** (1908 m. gruodžio 26 d. Slavikuose, Šilgalių valsčiuje – 2001 m. vasario 27 d. Čikagoje, Ilinojuje, JAV) – Lietuvos kunigas, rašytojas, spaudos darbuotojas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas.

## Biografija

Baigęs Kudirkos Naumiesčio vidurinę mokyklą, 1926 m. mokėsi Kudirkos Naumiesčio mokytojų kursuose. 1926–1930 m. mokytojavo, paskui įstojo į Vilkaviškio kunigų seminariją. 1936 m. įšventintas kunigu, Vytauto Didžiojo universitete studijavo teologiją, 1939 m. įsigijo teologijos licenciato laipsnį, o vėliau ligi 1943 m. studijavo humanitarinius mokslus. 1938 m. Grenoblio universitete studijavo prancūzų kalbą, 1944 m. Miuncheno universitete – filosofiją ir psichologiją.

Nuo 1936 m. dirbo vikaru įvairiose Lietuvos parapijose, nuo 1942 m. – pranciškonų kapelionas. 1945 m. Vokietijoje įsteigė laikraštį „Naujasis gyvenimas“ ir iki 1948 m. jį redagavo. 

1949 m. atvyko į JAV, įstojo į marijonus ir įsijungė į jų darbus. 1950–1951 m. savaitraščio „Laivas“ redaktorius, nuo 1952 m. dienraščio „Draugas“ moderatorius, rašė vedamuosius, vadovavo Lietuviškos knygos klubui. Nuo 1960 m. Čikagos marijonų vienuolyno vyresnysis. 1964–1967 m. Lietuvių žurnalistų sąjungos centro valdybos pirmininkas. Nuo 1963 m. Pedagoginio lituanistikos instituto rektorius, institute skaitė kursus apie tautos sampratą ir tautinę individualybę. 

Suredagavo prelato M. Krupavičiaus atsiminimus (1972 m.), paskelbė religinių veikalų ir straipsnių.

## Bibliografija
* Lietuvių laikraštininkas išeivijoj 1964 m.
* Kultūrinės gelmės: Tautosakinė studija 1969 m.
* Vilniaus vyskupo užrašai: romanas 1970 m.
* Laumės, jų religija ir kultūra. Chicago: Pedagoginis lituanistikos inst. ir lituanistikos tyrimo ir studijų centras, 1982 m. 290 p. ISBN 0936694491.
* Tikėjimo, išminties ir taikos dvasia, 1991 m.

## Šaltiniai
Jonas Bagdanskis

**Jonas Bagdanskis** (1932 m. liepos 6 d. Giedriuose, Jurbarko valsčiuje – 2025 m. balandžio 2 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1956 m. baigė Vilniaus pedagoginio instituto Lietuvių kalbos ir literatūros fakultetą.

Dar besimokydamas pradėjo dirbti Lietuvos radijo pranešėju; vėliau radijo programų išleidėjas, korespondentas, radijo ir televizijos žinių bei kitų laidų redaktorius. 1964–1966 m. dirbo laikraščio „Vakarinės naujienos“ redakcijoje, kultūros skyriuje, nuo 1966 m. dienraščio „Sovetskaja Litva“ redakcijos kultūros skyriuje. 1967 m. pakviestas į Lietuvos telegramų agentūrą ELTA, kurioje dirbo iki 1992 m. Buvo kultūros skyriaus, žemės ūkio redakcijos korespondentas bei vedėjas, Lietuvos valstybės atkūrimo laikotarpiu – prie Parlamento ir Vyriausybės akredituotas apžvalgininkas. 1992 m. perėjo į laikraščio „Litas“ redakciją, 1996–1998 m. – vyriausiasis redaktorius.

## Bibliografija
* *Scenoje – Lietuvos meno meistrai*, parengė, – Mintis, 1969 m. anglų ir vokiečių k.

## Šaltiniai
Gran Plasas

**Gran Plasas** arba **Didžioji aikštė** () − istorinis Briuselio miesto centras garsus architektūros stiliais, Gotikine rotuše, Karališkaisiais rūmais bei korporacijų namais.

Didžioji aikštė (*Grand Place*) yra pati lankomiausia miesto vieta. Nuo XI a. joje vykdavo turgūs. XV a. aikštėje iškilo rotušė ir įvairių gildijų namai. Beveik visi namai buvo sugriauti 1695 m. prancūzų apgulties metu. Vėliau namai buvo atstatyti barokiniu stiliumi.
 
Didžiosios aikštės įžymybės:
* Miesto rotušė (*Hotel de Ville*), statyta 1401−1459 m., ilgainiui tapo vienu iš Briuselio simbolių. Fasadą puošia 137 akmens skulptūros, o 96 m aukščio bokšto viršuje stovi miesto globėjo Šv. Mykolo statula. Rotušės viduje yra neogotikinio stiliaus santuokų salė, mozaikinėmis grindimis, gobelenais bei veidrodžiais puošta Tarybos salė ir Maksimiliano kambarys.
* Karaliaus namas (*Maison du Roi*), kuriame nepaisant garsaus pavadinimo niekada negyveno karaliai, tačiau kurį laiką veikė kalėjimas ir mokesčių tarnyba. Dabar jame yra įkurtas Miesto muziejus, kuriame saugomi XVI a. paveikslai bei gobelenai ir kostiumai.
* Gildijų pastatai (*Maison des Ducs de Brabant*) − tai neoklasicistinio stiliaus ansamblis, kurį sudaro šeši gildijų pastatai.
* Briuselio turizmo simbolis (*Manneken Pis*) − besišlapinančio berniuko statulėlė. Anot Belgijoje pasakojamos legendos, kadaise vienas vaikas išgelbėjo miestą − iš baimės nusišlapinęs jis užgesino gaisrą. Šiam įvykiui atminti dviejų senamiesčio gatvelių sankryžoje, prie gyvenamojo namo, pastatyta Briuselio simboliu tapusi besišlapinančio berniuko statulėlė.

1998 m. Didžioji aikštė įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Nuorodos

* Virtualus turas po Didžiąją aikštę
Belgijos šventės

**[[Belgija|Belgijoje]]** yra dvylika oficialių švenčių dienų. Dvi iš jų visada būna sekmadieniais. Kitos šventės taip pat švenčiamos, bet jos nėra oficialios valstybinės šventės, ir darbdaviai neprivalo suteikti savo darbuotojams poilsio dienos. Tačiau kai kurie darbdaviai suteikia laisvas dienas pagal Europos sąjungos direktyvas.

## Išnašos
Sovetskaja Litva (laikraštis)

**Sovetskaja Litva** (, ) – visuomeninis–politinis dienraštis, leistas nuo 1940 m. liepos 10 d. iki 2003 m. rusų kalba Kaune ir Vilniuje.

## Istorija
1940–1941 m. ėjo pavadinimu „Truženik“ (*Труженик*, Darbininkas) Kaune, 1944–1990 m. – „Sovetskaja Litva“ Vilniuje. 1990 m. kovo 15 d. „Sovetskaja Litva“ buvo pervadinta į „Echo Litvy“  (*Эхо Литвы*, Lietuvos aidas). Nuo 1941 m. birželio 22 d. iki 1944 m. rugsėjo 26 d. laikraštis nebuvo leidžiamas.

1944–1990 m. Lietuvos komunistų partijos CK, LTSR Aukščiausiosios Tarybos ir LTSR Ministrų Tarybos organas, 1990–1992 m. – Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos ir Vyriausybės, 1992–1994 m. – Lietuvos Respublikos Seimo ir Vyriausybės visuomeninis–politinis laikraštis. Tiražas 1981 m. – 79 000 egz., 1993 m. – 26 000 egz., 1997 m. – 12 000 egz.

1989 m. Lietuvos komunistų partijai atsiskyrus nuo TSKP, nuo jos atskilusi Lietuvos komunistų partija (TSKP) kartu su buvusio kolektyvo dalimi leido laikraštį ankstesniu pavadinimu „Советская Литва“, kurį spausdino Baltarusijos KP spaustuvė, redaktorė Stanislava Juonienė. Teismui uždraudus naudoti senąjį pavadinimą, kurį laiką ėjo laikraštis kiek pakeistu pavadinimu „Litva Sovetskaja“ („Литва Советская“).

## Bendradarbiai

Redakcijoje dirbo ar bendradarbiavo Rita Baltušytė, Venantas Butkus, M. Chienas, T. Doval, Antanas Dulinskas, L. Filipavičienė, Isakas Kaplanas, Algirdas Karosas, Virgilijus Mundrys, Petras Šatkus, L. Vaisbergas, Isakas Vistaneckis, B. Zaksas.

## Redaktoriai
* Jonas Šimkus – 1940 m.
* Jevgenijus Vicas – 1940 m.
* Vasilijus Dilmanas – 1940–1941 m.
* Pavelas Gelbakas – 1944–1945 m.
* A. Fedotovas – 1945–1946 m.
* Aleksandras Anuškinas – 1946–1953 m.
* Vasilijus Lucenka – 1954–1955 m.
* Vasilijus Meščeriakovas – 1955–1970 m.
* Vasilijus Jemeljanovas – 1970–2003 m.

## Šaltiniai
Breaking Benjamin

**„Breaking Benjamin“** – amerikiečių alternatyviojo metalo grupė, susikūrusi 1998 m. Vilks Baryje, Pensilvanijoje, JAV. 2023 m. duomenimis, grupė yra išleidusi šešis studijinius albumus, iš kurių naujausiasis, „Ember“, išleistas 2018 m. balandį.

## Istorija

### Pradžia

Grupė susiformavo 1998 m. Tuomet grupėje buvo tik vokalistas Benjamin Burnley ir perkusionistas Jeremy Hummel. „Breaking Benjamin“ greit sukaupė stiprią palaikymo komandą savo namų valstijoje, Pensilvanijoje. Grupė savo vardą įgijo per incidentą, kai Bernlis dainavo grupės „Nirvana“ dainą viename klube. Jis nuspyrė mikrofono stovą ir jį sulaužė. Žmogus, kuriam priklausė mikrofonas, užlipo ant scenos ir pasakė: „Norėčiau padėkoti jam už tai, kad sulaužė mano sumautą mikrofoną.“ 1999 m. grupė trumpam pakeitė pavadinimą į „Plan 9“, vėliau, 2001 m., po įvairių grupės išsidėstymo pasikeitimų, pavadinimas buvo pakeistas atgal į „Breaking Benjamin“ ir du Bernlio draugai, Aaron Fink ir Mark Klepaski, paliko savo ankstesnę grupę „Lifer“ ir prisijungė prie „Breaking Benjamin“ kaip gitaristas ir bosistas.

## Nariai

;Dabartiniai narai
* Benjamin Burnley – vokalas, ritminė gitara (1998–2011, 2014–dabar)
* Jason Rauch – solinė gitara, elektronikos programavimas (2014–dabar)
* Keith Wallen – ritminė gitara, pritariamasis vokalas (2014–dabar)
* Aaron Bruch – bosinė gitara, pritariamasis vokalas (2014–dabar)
* Shaun Foist – būgnai, elektronikos programavimas (2014–dabar)

;Buvę nariai
* Aaron Fink – solinė gitara (2002–2011)
* Jason Davoli – bosinė gitara (1999)
* Jonathan Price – bosinė gitara (2001)
* Mark Klepaski – bosinė gitara (2002–2011)
* Jeremy Hummel – būgnai (1999–2004)
* Chad Zeliga – būgnai (2005–2013)

## Diskografija
;Studijiniai albumai
* *Saturate* (2002)
* *We Are Not Alone* (2004)
* *Phobia* (2006)
* *Dear Agony* (2009)
* *[[Dark Before Dawn]]* (2015)
* *Ember* (2018)

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Breaking Benjamin svetainėje Discogs.com
Mykolas Mačiokas

**Mykolas Mačiokas-Pušis** (1899 m. kovo 17 d. Gudeliuose, Pilviškių valsčiuje – 1953 m. kovo 24 d. Rygoje) – Lietuvos karo lakūnas, karininkas ir pogrindžio dalyvis.

## Biografija

Augo septynių vaikų šeimoje. Baigęs Vilniuje privačią gimnaziją ir mokytojų kursus, kurį laiką mokytojavo.

### Lietuvos kariuomenėje ir aviacijoje
1918 m. stojo savanoriu. 1919 m. mokėsi Karo mokykloje. 1921 m. paskirtas Oro laivyno mokomosios eskadrilės mokiniu žvalgu, o vėliau tais pačiais metais perkeltas į 1-ąją eskadrilę ir paskirtas vykdyti oro žvalgo pareigas. 1922 m. suteiktas oro žvalgo vardas. 1923 m. suteikiamas inžinerijos vyr. leitenanto laipsnis, o 1924 m. skiriamas 1-osios eskadrilės ūkio reikalų, vėliau – laboratorijos viršininku. 1925 m. skiriamas 3-osios eskadrilės komandos viršininku. 1926 m. buvo suteiktas kapitono laipsnis ir buvo paskirtas Technikos pulko telegrafo-telefono kuopos jaunesniuoju karininku. 1928–1930 m. mokėsi Italijos karo akademijoje. 1930 m. perkeltas į Vyriausiąjį kariuomenės štabą ir paskirtas IV valdybos skyriaus tiekimų dalies karininku. 1931 m. suteiktas majoro laipsnis. 1936 m. baigė Vytauto Didžiojo universiteto Teisių fakultetą. 1937 m. baigė Vytauto Didžiojo karininkų kursus ir gavo Generalinio štabo karininko statusą ir paskirtas į Kariuomenės štabo IV skyriaus Tiekimų dalies vedėjo pareigas. Tais pačiais metais buvo suteiktas Generalinio štabo pulkininko leitenanto laipsnis.

### Antrajame pasauliniame kare
1940 m. rudenį dirbo Lietuvos karinio komisariato respublikos karinio rengimo inspektoriumi. 1940 m. pabaigoje paleistas į atsargą. 1941 m. buvo Vilniaus LAF karinio štabo narys. 1941–1943 m. dirbo Valstybinio Aleksoto stiklo fabriko direktoriumi. 1943 m. suimtas ir išvežtas į Štuthofo koncentracijos stovyklą.

### Sovietų okupacija
1945 m. grįžo į Lietuvą, o 1947 m. persikėlė į Rygą. 

## Nuorodos
Sistano ir Beludžistano provincija

**Sistano ir Beludžistano provincija** () – provincija Irano pietryčiuose. Tai didžiausia Irano provincija. Administracinis centras – Zahedanas.

## Geografija

Provincija ribojasi su Pakistanu ir Afganistanu, o iš pietų yra skalaujama Omano įlankos. Provinciją sudaro du regionai – Sistanas šiaurėje ir Beludžistanas pietuose. Šiaurinėje dalyje plyti Sistano įduba, kurios dugne telkšo Hamuno ežerai, maitinami į įdubą sutekančių upių. Likusi provincijos dalis kalnuota, yra veikiantis Taftano ugnikalnis (3940 m) bei keletas užgesusių. Vakaruose prieina Dešte Luto dykumos pakraštys. Klimatas sausas, karštas, prie jūros didelis oro drėgnumas.

## Gyventojai

Vyraujančios tautos – beludžiai, sistaniai (persai), brahujai, puštūnai ir kt. Yra daug tiek musulmonų šiitų, tiek sunitų.

Didžiausi miestai (2016 m.):
* Zahedanas – 587,7 tūkst. gyventojų
* Zabolis – 134,9
* Iranšehras – 113,7
* Čahbeharas – 106,7
* Saravanas – 60,0
* Chešas – 56,5
* Konarakas – 43,2

Provincijos sistanių mažuma – musulmonai šiitai, o beludžiai – musulmonai sunitai. 

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 14 šahrestanų:
* Čahbeharo šahrestanas
* Dalgano šahrestanas
* Hirmendo šahrestanas
* Iranšehro šahrestanas
* Chešo šahrestanas
* Konarako šahrestanas
* Nikšehro šahrestanas
* Saravano šahrestanas
* Sarbezo šahrestanas
* Sorano šahrestanas
* Zabolio šahrestanas
* Zaboli šahrestanas
* Zahedano šahrestanas
* Zehako šahrestanas


Image:Sab fort.jpg|Sabo tvirtovė
Vaizdas:Chabahar coast.jpg|Čahbeharas
file:BazmanNASA.jpg|Bazmano ugnikalnis


## Šaltiniai
Kermano provincija

**Kermano provincija** () – provincija Irano pietryčiuose. Tai antra pagal dydį Irano provincija. Administracinis centras – Kermanas.

## Istorija

Provincija įkurta Achemenidų satrapijos Karmanijos vietoje.

## Geografija

Provincija įsikūrusi Irano kalnyne, todėl paviršius daugiausia kalnuotas (aukščiausia viršūnė – Hazaranas, 4500 m). Rytuose plyti Dešte Luto dykuma, kitur būdingos stepės ir pusdykumės, o gyvenvietės įkurtos daugiausia oazėse. Klimatas daugiausia sausas, karštas, pietuose drėgnesnis.

## Gyventojai

52,9 % Kermano provincijos gyventojų gyvena miestuose, 46 % – kaimuose, 1,1 % – klajokliai. Vyraujančios tautos – persai, beludžiai, afšarai ir kt.

Didžiausi miestai (2016 m.):
* Kermanas – 537,7 tūkst. gyventojų
* Sirdžanas – 199,7
* Rafsandžanas – 161,9
* Džiroftas – 130,4
* Bamas – 127,3
* Zarandas – 60,3
* Kahnūdžas – 52,6
* Šehrebabakas – 51,6
* Baftas – 34,5

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 20 šahrestanų:


Image:View of the Citadel of Bam, Iran, September 2003.jpg|Bamas
Vaizdas:Shah Nematollah Vali Shrine 02.jpg|Šeicho Nematola Vali mauzoliejus Mahane
file:Sand castles - Dasht-e Lut desert - Kerman.JPG|Dešte Lutas


## Šaltiniai
Jezdo provincija

**Jezdo provincija** () – provincija Irano centrinėje dalyje. Administracinis centras – Jezdas.

## Geografija

Provincija įsikūrusi Irano kalnyne, todėl paviršius daugiausia kalnuotas. Rytuose plyti Dešte Luto dykuma, šiaurėje – Dešte Keviras, kitur būdingos stepės ir pusdykumės, o gyvenvietės įkurtos daugiausia oazėse. Klimatas daugiausia sausas, karštas. Vasarą temperatūra gali viršyti 40 °C, o žiemą pasitaiko šalnų.

## Gyventojai

75,1 % Jezdo provincijos gyventojų gyvena miestuose, 24,9 % – kaimuose. Vyraujanti tauta – persai. Nors didžioji dauguma tikinčiųjų yra musulmonai šiitai, tačiau Jezdo provincijoje gyvena bene didžiausia Irane zoroastrizmo išpažinėjų bendruomenė.

Didžiausi miestai (2016 m.):
* Jezdas – 529,6 tūkst. gyventojų
* Meibodas – 80,7
* Ardakanas – 75,2
* Chamidija – 51,7
* Bafkas – 45,4
* Mehrizas – 34,2

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 10 šahrestanų:

* Abarkuho šahrestanas
* Ardakano šahrestanas
* Bafko šahrestanas
* Behabado šahrestanas
* Chatamo šahrestanas
* Mehrizo šahrestanas
* Meibodo šahrestanas
* Saduko šahrestanas
* Tabaso šahrestanas
* Tafto šahrestanas
* Jezdo šahrestanas


Image:Zoroastrians' Tower of Silence.jpg|Zoroastriečių šventykla - Tylos bokštas
Vaizdas:Citadelle meybod.jpg|Citadelė Meibode
file:Hafthor.jpg|Kraštovaizdis ties Haftoru
file:20110102 Kharanaq old city Iran.jpg|Charanakas


## Šaltiniai
Isfahano provincija

**Isfahano provincija** () – provincija Irano centrinėje dalyje. Administracinis centras – Isfahanas.

## Geografija

Pietine provincijos dalimi eina Zagroso kalnų juosta, šiaurėje iškilę Karkaso kalnai. Tarp šių kalnų yra derlingas slėnis, drėkinamas Zajenderudo upės. Ši upė užsibaigia pietryčiuose telkšančioje Gavchunio druskingoje maršoje. Šiaurėje priklauso dalis Namako ežero. Klimatas sausringas, o vidutinės temperatūros metų bėgyje svyruoja tarp 40,6 °C ir 10,6 °C.

## Gyventojai

83,3 % Isfahano provincijos gyventojų gyvena miestuose, 16,7 % – kaimuose. Vyraujanti tauta – persai, yra bachtiarų, kaškajų, gruzinų, armėnų, žydų ir kt.

Didžiausi miestai (2016 m.):

* Isfahanas – 1961,2 tūkst.
* Kašanas – 304,4
* Chomeinšehras – 247,1
* Nadžafabadas – 235,2
* Šahinšehras – 173,3
* Šahreza – 134,9
* Fūladšehras – 88,4
* Baharestanas – 79,0
* Mobarakehas – 69,4
* Aran va Bigdolis – 65,4
* Golpajeganas – 58,9
* Zarinšehras – 55,8

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 22 šahrestanus:


Image:Arosan2.jpg|Arosano oazė
file:Kashan 2 Barry Kent.JPG|Kašanas
file:Roofs in abyaneh.png|Abjanės kaimas


## Šaltiniai
Slovakų kalbos abėcėlė

**[[slovakų kalba|Slovakų kalbos]] abėcėlė** yra sudaryta iš 46 raštmenų lotynų abėcėlės pagrindu. Slovakų kalbos raštas yra fonetinis, todėl vienam garsui užrašyti paprastai naudojama viena raidė. 

## Visa abėcėlė

Pastabos:
* Raidės Qq, Ww ir Xx naudojamos tik svetimos kilmės žodžiuose (pvz., aqua, watt, taxi...)
* Y (ypsilon) tariamas taip pat, kaip paprasta trumpoji I (balsiams ilgumą suteikia tik diakritinis ženklas).
* ô dažnai maišomas su raide, tačiau tai yra dvibalsis (tariamas /u̯ɔ/, atitinka lietuvišką uo).

## Garsų skirstymas

Slovakų kalbos garsai yra skirstomi į balsius, priebalsius ir dvibalsius.

## Priebalsių skirstymas

Slovakų kalbos priebalsiai gali būti skirstomi pagal minkštumą arba skardumą. Su priebalsių minkštumu siejasi balsių i, í, y ir ý rašyba. Norint šiuos balsius rašyti taisyklingai, būtina žinoti priebalsio, einančio prieš juos, minkštumą. Priebalsių skirstymas pagal minkštumą:

Pastaba:
*Abejopi priebalsiai yra tokie, po kurių gali sekti ir i, í, ir y, ý.

Priebalsių skirstymas pagal skardumą:

## Nuorodos
* Slovake.eu  - slovakų kalbos gramatika lietuviškai
Ingujagunas

**Ingujagunas** () – upė Rusijoje, Chantų Mansijoje, priklausanti aukštutinės Obės baseino daliai iki Irtyšiaus žiočių. Ingujagunas įteka į Tromjėganą už 126 km nuo pastarojo žiočių. Upės ilgis – 235 km. Didžiausias intakas – 142 km ilgio Kirilvysjagunas. Laivuojamas upės ruožas – nuo
Vacho upės įtekėjimo į Obę iki Neftejugansko. Pasižymi dideliu vingiuotumu, užpelkėjusiomis apylinkėmis, turi daug intakų, jungiasi su keliais ežerais.

Didesnė gyvenvietė prie upės – Kogalymas (96 km nuo žiočių).

## Šaltiniai
Kroatijos futbolas 1912–1913 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1912]]–[[1913]] m.**
*  prasidėjo 1912 m. pavasarį, baigėsi 1912 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1912 m.

Kroatijos ir Slavonijos futbolo čempionatas.

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Kroatijos futbolas 1941–1942 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1941]]–[[1942]] m.**
*  prasidėjo 1941 m. rudenį, turėjo baigtis 1942 m. pavasarį, tačiau nutrauktas;
* s turnyras prasidėjo 1941 m. pavasarį, finalas įvyko 1941 m. rudenį.

## 1941 m. Pirma lyga
* **Pirma lyga** – aukščiausioji futbolo lyga šalyje.
* Dalyvavo 9 komandos. Čempionatas nutrauktas po I rato. Tuo metu turnyrinė lentelė atrodė taip:

|}

## 1941 m. [[Kroatijos futbolo taurė]]
* **[[Kroatijos futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Kroatijoje.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
Kroatijos futbolas 1942–1943 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1942]]–[[1943]] m.**
*  prasidėjo 1942 m. pavasarį, baigėsi 1942 m. rugsėjo 13 d.
* s turnyras nevyko.

## 1942 m.

Finalinis turnyras:

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
Kroatijos futbolas 1943–1944 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1943]]–[[1944]] m.**
*  prasidėjo 1943 m. pavasarį, baigėsi 1943 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1943 m.

Finalinis grupių nugalėtojų turnyras:

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
Kroatijos futbolas 1944–1945 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1944]]–[[1945]] m.**
*  prasidėjo 1944 m. pavasarį, turėjo baigtis 1944 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1944 m. čempionatas
### Pusfinalis
#### Provincijos grupė

#### Zagrebo grupė

|}

### Finalas

HASK Zagreb ir SASK Sarajevo finalinių rungtynių taip ir nesužaidė. Pirmenybės nutrauktos dėl nestabilios padėties šalyje baigiantis II pasauliniam karui. Buvo telikę sužaisti tik finalo rungtynes, bet jos neįvyko. Federacija iš pradžių čempionu paskelbė HASK Zagreb, tačiau 1945 m. sausį savo sprendimą atšaukė ir pirmenybės liko nebaigtos.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Kroatijos futbolas 1945–1946 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1945]]–[[1946]] m.**
*  prasidėjo 1946 m. pavasarį, baigėsi 1946 m. vasarą;
* s turnyras nevyko.

## 1946 m. Kroatijos futbolo lyga

1946 m. komandos iš pradžių žaidė savo regionuose, o geriausios turėjo galimybę kovoti finaliniame etape. Pirmenybės vyko kaip atranka į Jugoslavijos futbolo čempionatą.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
Kroatijos futbolas 1940–1941 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1940]]–[[1941]] m.**
*  prasidėjo 1940 m. rudenį, baigėsi 1941 m. pavasarį;
* s turnyras nevyko.

## 1940–1941 m. Pirma lyga
* **Pirma lyga** – aukščiausioji futbolo lyga šalyje.
* Dalyvavo 10 komandų.
* Splito „Hajduk“ tapo čempionais.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
Kroatijos futbolas 1991–1992 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1991]]–[[1992]] m.**
*  prasidėjo 1992 m. pavasarį, baigėsi 1992 m. vasarą;
* s turnyras prasidėjo 1992 m. pavasarį, finalas įvyko 1992 m. vasarą.

## 1992 m. Pirma lyga ''(1. HNL)''
* **Pirma lyga** arba **PrvaLiga (1.HNL)** – aukščiausioji futbolo lyga.
* Pirmasis čempionatas atkūrus šalies nepriklausomybę.
* Dalyvavo 12 komandų.
* Hajduk Split tapo šalies čempionais.

### Galutinė lentelė

## 1992 m. [[Kroatijos futbolo taurė]]
* **[[Kroatijos futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Kroatijoje.
* Tai buvo pirmasis taurės turnyras, atkūrus šalies nepriklausomybę.
* Finale buvo žaidžiamos dvejos rungtynės.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalas
#### Pirmosios rungtynės
----

-------------
#### Atsakomosios rungtynės
------

* **Inker Zaprešić nugalėjo bendru dviejų rungtynių rezultatu 2–1 ir iškovojo taurę.**
------------------------------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
Kroatijos futbolas 1996–1997 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1996]]–[[1997]] m.**
*  prasidėjo 1996 m. rudenį, baigėsi 1997 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 1996 m. rudenį, finalas įvyko 1997 m. pavasarį.

## 1996–1997 m. Pirma lyga ''(1. HNL)''
* **Pirma lyga** arba **PrvaLiga (1.HNL)** – aukščiausioji futbolo lyga.
* Šeštasis čempionatas atkūrus šalies nepriklausomybę.
* Dalyvavo 16 komandų.
* Croatia Zagreb tapo šalies čempionais.

### Galutinė lentelė

***(N) Pirmos lygos naujokai.**

## 1996–1997 m. [[Kroatijos futbolo taurė]]
* **[[Kroatijos futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Kroatijoje.
* Tai buvo šeštasis taurės turnyras, atkūrus šalies nepriklausomybę.
* Finale buvo žaidžiamos vienerios rungtynės, kurios įvyko 1997 m. gegužės 29 d.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalas
----

* **[[GNK Dinamo Zagreb|Croatia Zagreb]] nugalėjo varžovus rezultatu 2–1 ir iškovojo taurę.**
------------------------------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas 
* SOCCERWAY
Kroatijos futbolas 1998–1999 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[1998]]–[[1999]] m.**
*  prasidėjo 1998 m. rudenį, baigėsi 1999 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 1998 m. rudenį, finalas įvyko 1999 m. pavasarį.

## 1998–1999 m. Pirma lyga ''(1. HNL)''
* **Pirma lyga** arba **PrvaLiga (1.HNL)** – aukščiausioji futbolo lyga.
* Aštuntasis čempionatas atkūrus šalies nepriklausomybę.
* Dalyvavo 12 komandų.

### I etapas

### Finalinis etapas
#### Stipriųjų grupė
* Croatia Zagreb tapo šalies čempionais.

#### Silpnųjų grupė

***(N) Pirmos lygos naujokai.**

## 1998–1999 m. [[Kroatijos futbolo taurė]]
* **[[Kroatijos futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Kroatijoje.
* Tai buvo aštuntasis taurės turnyras, atkūrus šalies nepriklausomybę.
* Finale buvo žaidžiamos vienerios rungtynės, kurio įvyko 1999 m. gegužės 30 d.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalas
----

* Po pagrindinio laiko rezultatas buvo lygus 1-1.
* Rungtynės buvo pratęstos ir 97 minutę buvo pelnytas auksinis įvartis.
* **[[NK Osijek|Osijek]] nugalėjo rezultatu 2-1 ir iškovojo taurę.**
---------------------------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas 
* SOCCERWAY
Kroatijos futbolas 2011–2012 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[2011]]–[[2012]] m.**
*  prasidėjo 2011 m. vasarą, baigėsi 2012 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 2011 m. rudenį, finalas įvyko 2012 m. pavasarį.

## 2011–2012 m. Pirma lyga ''(1. HNL)''
* **Pirma lyga** arba **PrvaLiga (1.HNL)** – aukščiausioji futbolo lyga.
* 21–asis čempionatas atkūrus šalies nepriklausomybę.
* Dalyvavo 16 komandų.
* Zagrebo „Dinamo“ tapo šalies čempionais.

### Galutinė lentelė

Pastabos.
* a) NK Karlovac turėjo vieno taško nuobaudą.
* b) NK Varaždin turėjo vieno taško nuobaudą.
* c) NK Varaždin pašalinti iš čempionato, nes neatvyko į rungtynes antrą kartą sezone.
***(N) Pirmos lygos naujokai.**

## 2011–2012 m. [[Kroatijos futbolo taurė]]
* **[[Kroatijos futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Kroatijoje.
* Tai buvo 21–asis taurės turnyras, atkūrus šalies nepriklausomybę.
* Finale buvo žaidžiamos dvejos rungtynės.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

#### Finalas
----

----

* **[[Dinamo Zagreb]] nugalėjo bendru rezultatu 3–1 ir iškovojo šalies futbolo taurę.**
-----

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas 
* SOCCERWAY
Šiaulių pirmoji muzikos mokykla

**Šiaulių pirmoji muzikos mokykla** – neformaliojo švietimo ankstyvojo, pradinio ir pagrindinio muzikinio ugdymo įstaiga Šiauliuose, Trakų g. 43.

## Istorija
Šiaulių muzikos mokykla įsteigta 1948 m. Tuomet vyriausybės nutarimu prie Šiaulių vidurinės muzikos mokyklos (dab. Šiaulių Sauliaus Sondeckio konservatorija) įkurta septynmetė muzikos mokykla, o vasario 28 d. pirmojo direktoriaus Jono Byros įsakymu paskirti pirmieji dėstytojai. Mokykloje fortepijono ir styginių instrumentų specialybės mokėsi apie 100 vaikų: 29 buvo perkelti iš vidurinės muzikos mokyklos (iki 14 metų) ir naujai priimtas 71 mokinys. Mokyklos patalpos buvo Vilniaus ir Vasario 16-osios gatvių kampe esančiame pastate, kartu su vidurine muzikos mokykla. 1958 m. septynmetė muzikos mokykla tapo savarankiška. 1961 m. mokykla pavadinta „Vaikų muzikos mokykla“, o 1967 m. jai suteiktos patalpos Kražių g. 15.

Iki 1990 m. vaikų muzikos mokykla buvo vienintelė tokio pobūdžio įstaiga Šiauliuose. Įsikūrus vaikų muzikos mokyklai prie Šiaulių konservatorijos, bei įsteigus 2-ąją muzikos mokyklą, kurios pagrindas pietiniame miesto rajone buvęs mokyklos filialas, 1992 m. pavadinimas vėl pakeistas į „Šiaulių 1-oji muzikos mokykla“. 1997 m. patalpas Kražių g. 15 grąžinus buvusiems savininkams, mokykla perkelta į Trakų g. 43 – tai buvusio fabriko „Verpstas“ administracijos pastato III–IV aukštai.

Mokykloje veikia Fortepijono, Styginių instrumentų,, Lietuvių liaudies instrumentų ir akordeono, Pučiamųjų ir mušamųjų instrumentų, Chorinio dainavimo skyriai.

Muzikos mokyklos choras „Gama“ – tarptautinių konkursų nugalėtojas.

## Pedagogai
Mokykloje dirbo ar dirba: Domas Andrulis, Florijonas Anusauskas, Anicetas Arminas, Eduardas Balčytis, Stasys Bekeris, Stasė Dievaitytė-Skačkauskienė, Danutė Einikienė-Dovydėnaitė, Daina Kavaliauskienė, Laimutė Mameniškytė, Daiva Petravičienė, Nijolė Prascevičienė, Stefa Rimkevičiūtė, Valerija Ruzgaitienė, Bronius Sližys, Sigitas Vaičiulionis, Veronika Vitaitė, Vytautas Žvirblis.

## Direktoriai
* Jonas Byra 1948–1949 m.
* Vygintas Ališauskas – nuo 2000 m.

## Auklėtiniai
Šiaulių muzikos mokyklą baigė: Pranciškus Beinaris, Giedrė Grubinskaitė, Augustė Emilija Janonytė, Vytautas Juozapaitis, Stasys Juškus, Jonas Kievišas, Martynas Levickis, Romas Makarevičius, Irena Porvaneckienė-Adomaitytė, Zenonas Ragulskis, Sigitas Renčys, Dainius Trinkūnas, Gytis Trinkūnas, Evaldas Vaineikis, Algirdas Viesulas, Tadas Žukauskas.

## Nuorodos
* Šiaulių 1-osios muzikos mokyklos svetainė
Varovas

**Varovas** – žvėrių baidytojas, varytojas, žmogus su medžiokliniu šunimi ar be jo varantis žvėris medžiotojų link.

Medžiojant varant paprastai būna keli varovai, dažnai pasitelkiami medžiokliniai šunys. Medžioklės taisyklės Lietuvoje numato, kad varovas privalo vilkėti ryškiai oranžinės ar geltonos spalvos liemenę, kad būtų gerai matomas medžiotojų ir neįvyktų nelaimingas atsitikimas.
Ignas Šlapelis

**Ignas Šlapelis** (1881 m. sausio 31 d. Bugailiškiai, Šimonių valsčius – 1955 m. birželio 3 d. Čikaga) – Lietuvos dailėtyrininkas, meno istorikas, dailininkas.

## Biografija
Mokėsi Liepojos gimnazijoje, 1899–1904 m. Žemaičių kunigų seminarijoje Kaune. 1904–1905 m. Krokuvoje, Paryžiuje, 1907 m. Florencijoje ir 1908 m. Romoje studijavo meną.

1910 m. iš studijų Vakarų Europoje grįžo į Lietuvą, bet netrukus buvo mobilizuotas Rusijos imperijos kariuomenėn, tarnavo Sevastopolyje, Kryme. Grįžęs į Lietuvą dalyvavo Lietuvių dailės parodose. 1914 m. kaip atsargos karininkas mobilizuotas ir išsiųstas į frontą, sužeistas. Grįžęs nuo 1921 m. mokytojavo Kauno Saulės mokytojų seminarijoje ir Aukštesniuosiuose piešimo kursuose. Nuo 1922 m. Kauno meno mokyklos mokytojas, čia dėstė meno istoriją, kultūros istoriją ir meno filosofiją. 1929–1940 m. Kauno meno mokyklos direktorius.

1944 m. pasitraukė į Vokietiją, 1948 m. apsigyveno Čikagoje.

Studijuodamas Krokuvos dailės akademijoje, priklausė „Rūtos“ draugijai. 1926 m. buvo Lietuvos dailės draugijos meno turtų globėjas. Iš viso nutapė daugiau nei 200 paveikslų. Nuo 1925 m. dalyvaudavo lietuvių dailės parodose. Nuo 1935 m. Lietuvos dailininkų draugijos narys.

Bendradarbiavo leidiniuose „Aušrinė“, „Švietimo darbas“, „Lietuva“, „Lietuvaitė“, „Lietuva ir lietuviai“, „Logos“, „Židinys“, „Iliustruotoji Lietuva“, „Bangos“, „Literatūros naujienos“, „Muzikos menas“, „Pradai ir žygiai“, „XX amžius“ ir kt. 

Išvertė M. Montesori „Mokslinės pedagogikos metodas, pritaikytas vaikų aklėjimui „vaiko namuose““ (1927 m.). Paruošė „Dvylika M. K. Čiurlionio paveikslų – Zodijako ženklai“ (1927 m.), kartu su P. Galaune – „M. K. Čiurlionio kūrinių katalogą“ (1927 m.).

## Bibliografija
* *Meno istorijos matmenys*, 1930 m.
* *Rymo Katalikų Bažnyčios meno istorija*, 1935 m.
* *Apie Lietuvos meną*, 1935 m.
* *Juozas Pautienius*, 1955 m.

## Šaltiniai
Rešiotai

**Rešiotai** ( arba Rešotai, *Решоты*) – buvusi gyvenvietė Sibire, NKVD koncentracijos stovykla ir tremtinių perskirstymo centras, Poimos ir Rešotos upių santakoje, 18 km į šiaurės rytus nuo Nižniaja Poima gyvenvietės, kurioje yra Rešotų geležinkelio stotis, Nižnij Ingašo rajonas, Krasnojarsko kraštas, Rusija.

## Lietuviai
Pirmieji Rešotų koncentracijos stovyklose buvo įkalinti 1941 m. birželio 13-14 d. išvežti Lietuvos Respublikos politiniai veikėjai ir jų šeimos.

Rešiotuose mirė, žuvo ar nužudyti: Kazimieras Ambrozaitis, Antanas Pranas Daniliauskas, Pijus Kriščiūnas, Petras Lukoševičius, Vytautas Mongirdas, Mikas Rožanskas, Juozas Šiaučiūnas, Izidorius Tamošaitis, Marija Tiškevičiūtė ir kiti tremtiniai.