open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sergejus Kirovas

**Sergejus Kirovas** (tikroji pavardė – Kostrikovas, , 1886 m. kovo 27 d. Viatkos gubernijoje – 1934 m. gruodžio 1 d. Leningrade) – vienas garsiausių tarybinių partinių ir valstybės veikėjų, buvęs VKP(b) CK Politinio biuro narys, žuvęs pasikėsinimo metu.

## Biografija
S. Kirovas anksti įsijungė į bolševikinį judėjimą. Į RSDDP įstojo 1904 m. Tais pačiais metais baigė Kazanės mechanikos-technikos mokyklą. Dalyvavo 1917 m. Spalio perversme Petrograde, vėliau – įtvirtinant tarybų valdžią Šiaurės Kaukaze.

Nuo 1919 m. dirbo politinį darbą Raudonojoje armijoje. 1920 m. buvo RTSFR įgaliotinis Gruzijoje. 1921–1926 m. – Azerbaidžano komunistų partijos pirmasis sekretorius.

VKP(b) CK narys nuo 1923 m. Nuo 1926 m.- kandidatas į VKP(b) CK Politinio biuro narius, nuo 1930 m. – Politinio biuro narys.

Nuo 1926 m. dirbo Leningrade: VKP(b) miesto ir gubernijos pirmasis sekretorius, VKP(b) CK Šiaurės Vakarų biuro vadovas, nuo 1934 m. vasario mėn. kartu ir VKP(b) CK sekretorius. 1934 m. gruodžio 1 d. nužudytas Smolnyje per pasikėsinimą. Palaidotas prie Kremliaus sienos Maskvoje.

S. Kirovas buvo laikomas vienu artimiausių J. Stalinui žmonių. S. Kirovo mirtį J. Stalinas panaudojo kaip pretekstą masiniam terorui TSRS pradėti. Praėjus kelioms dienoms po mirties Viatkos miestas pavadintas Kirovu (įdomu tai, kad šiame mieste S. Kirovas nebuvo nė karto). Jo vardu iki šiol Rusijoje ir kitose šalyse pavadinta daug gyvenamųjų vietovių, gatvių ir gamyklų.

## Nuorodos
* Biografija (rusų kalba).
Vargulių piliakalnis

**Vargulių piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 1890; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR101; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1430K) ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24554) Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Vargulių kaime, Kurklių seniūnija. Pasiekiamas keliu Kurkliai – Balninkai, neprivažiavus jo sankryžos, ties Karališkių ežeru pasukus lauko keliuku į dešinę šiaurėn, 1,6 km iki antros sodybos dešinėje šiaurės rytuose, yra 150 m į šiaurę nuo jos, priekyje. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, į Baldono ežero slėnį supiltoje 26 m pločio ties pagrindu, 6,5 m aukščio kalvoje.  Iš šiaurės ir šiaurės rytų ji supo ežero slėnis, iš šiaurės vakarų griova, taip pat nusileidžianti į ežero slėnį. Išliko tik piliakalnio pylimas, saugojęs piliakalnį iš p.r. pusės. Aikštelė, paplauta griova tekėjusio upelio, nuslinko į ežero slėnį. Viršuje pylimas yra 15 x 13 m dydžio. Jo pietvakariniame krašte yra 0,5 m aukščio, 4 m pločio pylimas. Pietinėje papėdėje iškastas 6 m pločio, 0,5 m gylio griovys. Šlaitai statūs, 7–20 m aukščio. 

Piliakalnio šiaurinį kraštą sunaikino šiaurinėje papėdėje besigraužiantis upelis, aikštelė iškasinėta lobių ieškotojų. Piliakalnis dirvonuoja, šiaurinis šlaitas apaugęs jaunais lapuočiais.

Į pietus – pitvakarius nuo piliakalnio 2 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurios kultūriniame sluoksnyje rasta grublėtos ir žiestos keramikos, šlako. 

## Tyrimai
1936 m. piliakalnį žvalgė Petras Tarasenka, 1969 m. – Istorijos institutas,  1974 m. – Mokslinė metodinė taryba. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio antrąja puse - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 32300 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 689500 m². 
Fizinio apsaugos zonos pozonio plotas 18000 m².

## Nuotraukos

Vaizdas:Vaizdas nuo Vargulių piliakalnio į Baldono geomorfologinį draustinį.jpg|Vaizdas nuo Vargulių piliakalnio į Baldono geomorfologinį draustinį

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.103.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC A. F.1. Ap.1. B. 84 (buvo B.66). P.151-161.
* Kultūros paminklų enciklopedija: Rytų Lietuva I. V., 1996. P.99.
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 256.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Varguliai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Vakarinės palydų pajėgos W-6

**Vakarinės palydų pajėgos W-6** () - Karališkojo Kanados karinio jūrų laivyno laivų grupuotė Antrojo pasaulinio karo metais, kurios paskirtis buvo užtikrinti palydas konvojams rytinėje Kanados pakrantėje ir Atlanto vandenyne. 

1944 m. gruodžio mėn. grupę sudarė du *Algerine* klasės minų traleriai (HMCS „Rockcliffe“ ir HMCS „Oshawa“) ir dvi *Flower* klasės korvetės (HMCS „Oakville“ ir HMCS „Saskatoon“). 1945 m. gegužės mėn. „Oakville“ pakeitė kita *Flower* klasės korvetė HMCS „Dunvegan“.

1945 m. gegužės 10 d., piečiau Niufaundlando pasibaigus karui su Vokietija, Vokietijos IX tipo povandeninis laivas U-889 pasidavė W-6 grupės laivams.
Melėnų piliakalnis

**Melėnų piliakalnis**, *Pilelė, Pilies Kalnas* – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas ; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR271; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A692P) ir gyvenvietė Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Melėnų kaime, Skiemonių seniūnija. Pasiekiamas keliu Skiemonys – Želtiškiai, nuo Skiemonių bažnyčios pavažiavus 1 km, pasukus į dešinę šiaurėn lauko keliuku pro dešinėje esančią sodybą, už 200 m yra dešinę į rytus nuo kelio.

## Piliakalnis

Piliakalnis yra 310 m į šiaurės vakarus nuo Drakicko kalno. Jis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje žemesnių pievų. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 25x17 m dydžio. Šiauriniame šlaite, 1,5 m žemiau yra natūrali 35 m pločio terasa, pietvakariniame šlaite, 1,5 m nuo viršaus yra 10 m pločio terasa. Šlaitai nuolaidūs, 8 m aukščio.

Piliakalnį labai sužalojo arimai, melioracija. Dabar jis dirvonuoja.

## Tyrimai
1970 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas, kultūrinio sluoksnio nepastebėta. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Melėnai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Levaniškių piliakalnis

**Levaniškių piliakalnis su gyvenviete**, *Piliakalnio piliakalnis* – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 1900; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR111; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1423) Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Traupio seniūnija. Pasiekiamas keliu Traupis–Levaniškiai prieš Levaniškius pasukus į dešinę šiaurėn, pavažiavus 500 m ir po to antruoju nykstančiu lauko keliu pasukus į kairę į šiaurės vakarus, už 1,1 km yra priekyje, kiek dešiniau.

## Piliakalnis

Piliakalnis yra atskiroje kalvoje, juosiamoje žemų pievų, iš šiaurės ir rytų piliakalnį juosia krūmais apaugę pelkės. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 60x30 m, kiek iškiliu viduriu. Šlaitai statūs, pastatinti viršuje, 4–7 m aukščio. Piliakalnis apardytas arimų, aikštelėje stovėjusio trianguliacijos bokšto ir šalia buvusios sodybos, dirvonuoja, šlaitai pradeda užaugti krūmais.

Į pietryčius nuo piliakalnio 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

## Tyrimai
1969 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 8600 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Nuotraukos

Vaizdas:Levaniskiu piliakalnis is rytu puses.jpg| ‎ Levaniškių piliakalnis iš rytų pusės
Vaizdas:Levaniskiu piliakalnis is pietu puses.jpg ‎|Levaniškių piliakalnis iš pietų pusės


## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.104.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPCA. F.1. Ap.1. B.66 (buvo B.31). P.72-81.
* Kultūros paminklų enciklopedija: Rytų Lietuva I. V.,1996. P.70.
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899, c. 115 (Leoniškis, Aliukėnai).
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, 212 (Piliakalnis), 172 (Levaniškiai).

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Piliakalnis
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Carlos Sainz

**Karlosas Sainzas** (, g. 1962 m. balandžio 12 d. Madride, Ispanijoje) – autosporto lenktynininkas iš Ispanijos. Jis 1990 ir 1992 m. nugalėjo Pasaulio ralio čempionate (WRC) su Toyota automobiliu.

2005 m. jis paskutinį kartą dalyvavo WRC čempionate, o nuo 2006 m. dalyvauja Dakaro ralyje. 2010, 2018, 2020 m. ir 2024 m. jis nugalėjo Dakaro ralyje automobilių kategorijoje.

Jo sūnus Carlos Sainz, Jr. yra lenktynininkas, dalyvaujantis Formulės 1 čempionate.

## Titulai

## Pasaulio ralio čempionato pergalės
:

## Nuorodos

* Oficialus sportininko tinklalapis

## Šaltiniai
Niufaundlando konvojaus pajėgos

**Niufaundlando konvojaus pajėgos** (; *NEF*) - Sąjungininkų karinių laivynų eskortinių laivų junginys Antrojo pasaulinio karo metais. 1941 m. suformuotas pajėgas sudarė D. Britanijos, Kanados ir JAV kariniai laivai. Junginiui vadovavo komodoras Leonardas Marėjus (*Leonard W. Murray*) iš Karališkojo Kanados karinio laivyno. 

1941 m. birželio mėnesį D. Britanija nutarė lydėti Atlanto konvojus visame maršrute nuo Amerikos iki D. Britanijos. Todėl 1941 m. gegužės 23 d. D. Britanijos Jūrų ministerija kreipėsi į Karališkąjį Kanados karinį laivyną, kad šis imtųsi ginti konvojus vakarinėje Atlanto dalyje ir įkurtų tam sukurtoms palydų pajėgoms bazę Sent Džonse (Niufaundlandas). 
1941 m. birželio 13 d. komodoras Leonardas Marėjus tapo Niufaundlando konvojaus pajėgų vadu. Pajėgos buvo pavaldžios D. Britanijos Vakarinių prieigų vyriausiajam vadui (), kurio štabas buvo Liverpulyje. 

Niufaundlando konvojaus pajėgas sudarė:
* Kanados laivai:
** 6 eskadriniai minininkai
** 17 korvečių
* Jungtinės Karalystės laivai:
** 7 eskadriniai minininkai
** 3 eskortiniai šliupai
** 5 korvetės
Pajėgų laivai lydėdavo konvojus iš Kanados uostų į Niufaundlandą ir po to į susitikimo tašką piečiau Islandijos, kur konvojus imdavo lydėti britų palydos grupės. 

1942 m. vasario mėn. Niufaundlando konvojaus pajėgos buvo perorganizuotos į Vidurio Atlanto palydų pajėgas. 

## Nuorodos
*Veterans Affairs Canada: The Battle of the Atlantic 
*Museum of Civilization: Canada and Submarine Warfare
Virgin Black

**Virgin Black** – Australijos metalo muzikos grupė iš Adelaidės. Grupė buvo sukurta 1995 metais. „Virgin Black“ išleido keturis studijinius albumus ir vieną EP.

## Nariai
;Dabartiniai
* Rowan London&nbsp;– pianistas, vokalistas
* Samantha Escarbe&nbsp;– gitaristė, violončelininkė
* David Mason&nbsp;– gitaristas
* Craig Edis&nbsp;– bosistas
* Matthew Phillips&nbsp;– bosistas
* Mathew Enright&nbsp;– būgnininkas

;Buvę
* Brad Bessel&nbsp;– bosistas
* Aaron Nicholls&nbsp;– bosistas
* Graham Billing&nbsp;– bosistas
* Ian Miller&nbsp;– bosistas
* Grayh&nbsp;– bosistas
* Daniel Bushby&nbsp;– būgnininkas
* Kelvin Sugars&nbsp;– būgnininkas
* Dino Cielo&nbsp;– būgnininkas
* Luke Faz&nbsp;– būgnininkas

## Diskografija
* *[[Trance (EP)|Trance]]* (1998)
* *[[Sombre Romantic]]* (2001)
* *[[Elegant...and Dying]]* (2003)
* *[[Requiem - Mezzo Forte]]* (2007)
* *[[Requiem - Fortissimo]]* (2008)

## Nuorodos
* MySpace
*
Piliakalnio piliakalnis (Anykščiai)

**Piliakalnio piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas ; Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR87; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A1422K) ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24544) Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, į vakarus nuo Kriokšlio, Debeikių seniūnija. Pasiekiamas nuo kelio Rubikiai – Mačionys per Kriokšlį, Kriokšlyje, už pirmos sodybos dešinėje pasukus lauko keliuku į dešinę vakaruosna, už 700 m – yra 50 m į dešinę, už lomos.

## Piliakalnis

Piliakalnis buvo įrengtas atskiroje Rubikių ežero kranto kalvoje. Iš šiaurės ir vakarų piliakalnį juosia Rubikių ežeras. Šlaitai nuolaidūs, tik nuo ežero pusės šlaitas gana status ir yra apie 8 m aukščio. Aikštelė neišsiskiria ir susilieja su nuolaidžiais šlaitais, ji ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 30x24 m dydžio.

Piliakalnis smarkiai suardytas arimų, pradeda užaugti medeliais (vakarinis šlaitas jau apaugęs lapuočiais), aikštelėje apie 2003 m. pastatytas akmeninis paminklas.

## Tyrimai
1969 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas,  1974 m. – Mokslinė metodinė taryba.Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 18000 m². Fizinio apsaugos zonos pozonio plotas 4000 m².

Į rytus nuo piliakalnio 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė. 700 m į pietryčius nuo piliakalnio buvo V a. pirmos pusės Kriokšlio pilkapynas, ištirtas 1994 m.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.102.
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.67.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.39 (buvo B.4). P.239-243.
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 212.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Piliakalnis
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Rubikių piliakalnis

**Rubikių piliakalnis** – piliakalnis Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Anykščių seniūnija. Pasiekiamas plaukiant nuo Rubikių šiaurinės pakrantės, vasarą galima nubristi per sąsmauką.

## Piliakalnis

Piliakalnis yra Pertako (Piliakalnio) salos, esančios 60 m į pietus nuo Rubikių ežero šiaurinio kranto, pietrytinėje dalyje esančioje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 27x18 m dydžio. Šlaitai statūs, iki 7 m aukščio. Sala apaugusi lapuočiais medžiais. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu.

800 m į šiaurę nuo piliakalnio buvo I tūkstantmečio antros pusės Šiaulių pilkapynas (sunaikintas).

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Rubikiai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Nacionalinis susitarimas

**Nacionalinis susitarimas** – 15-osios Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir socialinių partnerių (profesinių sąjungų, verslo ir darbdavių, pensininkų, neįgaliųjų organizacijų) pasirašytas susitarimas, nusakantis, kaip bus sprendžiamos dėl sunkmečio kylančios finansinės, ekonominės ir socialinės problemos.

## Nacionalinio susitarimo dalyviai

Nacionalinį susitarimą pasirašė:

* Andrius Kubilius, LR Ministras Pirmininkas
* Danukas Arlauskas, Lietuvos smulkiojo ir vidutinio verslo tarybos Pirmininkas
* Arūnas Černiauskas, Lietuvos profesinių sąjungų konfederacijos Pirmininkas
* dr. Povilas Jakučionis, Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos Tarybos narys
* Aldona Jašinskienė, Lietuvos profesinės sąjungos "Solidarumas" Pirmininkė
* Rimantas Kveselaitis, Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos Tarybos Pirmininkas
* dr. Bronislovas Lubys, Lietuvos pramonininkų konfederacijos Prezidentas
* Bronius Markauskas, Lietuvos Respublikos žemės ūkio rūmų Pirmininkas
* Vydas Puskepalis, Lietuvos darbo federacijos Pirmininkas
* dr. Petras Ruzgus, Lietuvos pensininkų sąjungos "Bočiai" Pirmininkas (su išlyga - nepritariama valstybinio socialinio draudimo pensijų mažinimui)
* Rūta Skyrienė, Asociacijos "Investor's Forum" Vykdančioji direktorė
* Valdas Sutkus, Lietuvos verslo konfederacijos / ICC Lietuva Prezidentas
* Rimantas Šidlauslas, Lietuvos prekybos, pramonės ir amatų rūmų asociacijos Generalinis direktorius

Nacionalinis susitarimas galioja iki 2010 m. gruodžio 31 d.

## Nuorodos
* Nacionalinio susitarimo tekstas 
* Nacionalinio susitarimo protokolas
Klabinių piliakalnis

**Klabinių piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24020) Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, Klabinių kaime, Alantos seniūnija. Pasiekiamas keliu Janonys – Dapkūniškis, Klabiniuose priešais Virintą pasukus į kairę pietryčių kryptimi link Antanavos, pavažiavus 850 m yra kelio dešinėje pietvakariuose.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, dešiniajame Virintos krante, santakoje su bevardžiu upeliu. Aikštelė keturkampė, pailga pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 45x17 m dydžio. Jos šiaurės vakarų gale supiltas 1 m aukščio, 8 m pločio pylimas, kurio išorinis 3 m aukščio šlaitas leidžiasi į 10-15 m ilgio, 6 m pločio, 1 m gylio griovį. Už griovio kyla antras 2 m aukščio, 8 m pločio pylimas, kurio išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į antrą 30 m ilgio, 12 m pločio, 3 m gylio griovį 1-5 m pločio dugnu. Iš šio griovio šiaurės rytų šlaitu žemyn iki pietrytinės pašlaitės leidžiasi 5-12 m pločio terasa, kuria greičiausiai į piliakalnį ėjęs kelias. Pietryčių šlaite, 4,5 m žemiau aikštelės yra 4 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 15-17 m aukščio.

Aikštelės šiaurės vakarų kraštas nuslinkęs į Virintą, pati aikštelė apardyta arimų. Piliakalnis apaugęs lapuočiais, aikštelės pietrytinė dalis dirvonuoja.

Pietinėje papėdėje, 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė. 

## Tyrimai
1936 m. piliakalnį žvalgė Petras Tarasenka, 1970 m. – Istorijos institutas,  1978 m. – Mokslinė metodinė taryba.Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 22400 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 2371000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.148
* Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 2, p. 116-117.
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 157.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Klabiniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Vakarinių prieigų vadovybė

**Vakarinių prieigų vadovybė** () – operatyvinio lygio D. Britanijos karališkojo laivyno štabas Antrojo pasaulinio karo metais, atsakinga už britų laivybos saugumą Vakarinėse prieigose.

Karo pradžioje 1939 m. rugsėjį Vakarinių prieigų vyriausiuoju vadu buvo admirolas *Martin Dunbar-Nasmith*. Vadovybės štabas tuomet buvo įsikūręs Plimute. Admirolas *M. Dunbar-Nasmith* šio štabo vadu buvo iki 1941 m. vasario 17 d. Vakarinių prieigų vadovybė buvo atsakinga už pagrindinių Šiaurės Atlanto konvojų, kurie iš D. Britanijos į Šiaurės Atlantą išplaukdavo pietrytine prieiga piečiau Airijos.

1940 m. birželį kapituliavus Prancūzijai pagrindiniai Šiaurės Atlanto konvojų maršrutai pro šiaurės vakarų prieigas šiauriau Airijos. 1940 m. antroje pusėje štabo bazavimosi vieta Pilute darėsi vis nepatogesnė, tad buvo nutarta štabą perkelti į Liverpulį. 1941 m. vasario 7 d. Vakarinių prieigų vadovybė buvo padalinta, ir jos štabas perkeltas į Liverpulį. Tuo pačiu metu buvo perkeltas ir Karališkųjų oro pajėgų Pakrančių apygardos () štabas.

1941 m. vasario 17 d. nauju Vakarinių prieigų vadovybės vadu buvo paskirtas admirolas *Percy Noble*. Jo pavaldume atsidūrė ne tik Vakarinės prieigos, bet net ir Atlanto konvojų maršrutų vakarinės dalies saugumu besirūpinusios Niufaundlando palydų pajėgos. Vadovaujant šiam admirolui Šiaurės Atlante veikiančioms palydų grupėms buvo įkurtos bazės Grynoke, Londonderyje ir Liverpulyje, sukurta mokymų infrastruktūra, prisidėję prie pergalės Atlante.

1942 m. admirolą *Noble* pakeitė admirolas Maksas Hortonas (*Max Horton*), vadovavęs Vakarinių prieigų štabui iki vadovybės panaikinimo 1945 m. rugpjūčio 15 d., kai karas buvo senokai jau pasibaigęs.

Vadovaujant Hortonui vokiečių povandeninių laivų grėsmė buvo faktiškai pašalinta. Hortonas naudojo vis daugiau eskortinių laivų, kurių vis daugiau buvo priimama į laivyno sąrašus, iš šių laivų sudarydavo *paramos grupes*, kuriomis sustiprindavo užpultus karavanus. Skirtingai negu normalios palydų grupės paramos grupės nebuvo atsakingos už konkretaus konvojaus laivus. Ši aplinkybė paramos grupėms leido daug lengviau naudoti lanksčią taktiką, pvz., atskirti žvalgybos pastebėtus povandeninius laivus ir juos medžioti. Reguliarios palydos grupės laivai, persekiodami priešą, turėdavo grįžti atgal, kad nepaliktų konvojaus be apsaugos. O paramos grupių laivai galėdavo nepaliaujamai sekti priešo povandeninius laivus, kol šie būdavo sunaikinami.

## Nuorodos
Paraudinės piliakalnis

**Paraudinės piliakalnis su gyvenviete**, *Parudinė* – piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24024) Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, Paraudinės kaime, Alantos seniūnija. Pasiekiamas keliu Alanta – Kibildžiai Laičiuose, ties geltonai dažyta sodyba kairėje pasukus į dešinę šiaurės vakarų kryptimi lauko keliuku, pavažiavus tiesiai 2 km iki Raudinės upelio, yra 100 m į šiaurę už jo.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Virintos ir Raudinės (Rūdynės) kairiuosiuose krantuose, 100 m į vakarus nuo jų santakos. Aikštelė trapecinė, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 40 m ilgio, 30 m pločio pietvakarių gale, 12 m pločio - šiaurės rytuose. Jos pietvakarių krašte supiltas 2,5 m aukščio, 14 m pločio pylimas, kurio išorinis 6 m aukščio šlaitas leidžiasi į tiesų 60 m ilgio, 10 m pločio, 1,3 m gylio griovį 2 m pločio dugnu. Jo išorinėje pusėje supiltas antras 1,5 m aukščio, 7 m pločio pylimas. Šiaurės rytų šlaite, 3 m žemiau aikštelės yra 3 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 10-12 m aukščio. 

Rytinėje papėdėje, 2 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta brūkšniuotos, lygios ir grublėtos keramikos, šlako.

## Tyrimai
1936 m. piliakalnį žvalgė Petras Tarasenka, 1970 m. – Istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 46000 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 2371000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.148
* Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 2, p. 124-125.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Paraudinė
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Vakarinės prieigos

**Vakarinės prieigos** () - stačiakampė zona Atlanto vandenyne, esanti į vakarus nuo D. Britanijos salos. Stačiakampio aukštis didesnis negu plotis. Šiaurinė ir pietinė zonos ribos atitinka šiauriausią ir piečiausią D. Britanijos taškus, rytinė riba sutampa su vakarine D. Britanijos pakrante, o vakarinė riba yra iš šiaurės į pietus einanti linija piečiau Islandijos. Ši zona labai svarbi Didžiajai Britanijai, kadangi daug didžiųjų uostų yra šioje zonoje. 

Terminas *Vakarinės prieigos* paprastai naudojamas aptarinėjant karinių laivynų veiksmus Pirmajame ir Antrajame pasauliniame karuose, kai Vokietijos Karinis jūrų laivynas blokavo D. Britaniją povandeniniais laivais, veikusias šioje zonoje. Kadangi beveik visa laivyba į D. Britaniją ir iš jos vykdavo pro šią zoną, zona buvo povandeninių laivų medžioklės zona, ji turėjo būti efektyviai ginama. Tam buvo įsteigta Vakarinių prieigų vadovybė, besirūpinusi šios zonos gynyba nuo Vokietijos povandeninių laivų.
Maišiakulės piliakalnis

**Maišiakulės piliakalnis** – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, Maišiakulės kaime, Alantos seniūnija. Pasiekiamas keliu Alanta – Pakalniai už Suojos pasukus į kairę šiaurės vakarų kryptimi kairesniu keliuku, pavažiavus 480 m iki malūno užtvankos, yra už jos, kitame Vastapos krante, kairiau.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Vastapos kairiajame krante. Aikštelė trikampė, orientuota pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 15 m ilgio, 30 m pločio pietvakarių krašte. Čia supiltas 1 m aukščio, 19 m pločio pylimas, už kurio iškastas 15 m pločio, 2,3 m gylio griovys, už kurio buvęs antras pylimas (sunaikintas). Pietų ir pietvakarių šlaituose, 2-2,5 m žemiau aikštelės yra 4 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 24 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, pietrytinis šlaitas eroduoja. Apaugęs mišriu mišku.

## Tyrimai
1970 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 15000 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 1561000 m².

## Nuotraukos

Vaizdas:Maišiakulės piliakalnio informacinis stendas.jpg|Maišiakulės piliakalnio informacinis stendas

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.145
* Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 2, p. 122-123.
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899, c. 106.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Maišiakulė
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Itališkasis gambitas

**Itališkasis gambitas** – šachmatų debiutas, kurio ėjimai:

: **1. e4 e5**
: **2. Žf3 c6**
: **3. Rc4 Rc5**
: **4. d4**

Šis debiutas laikomas mėgėjišku bandymu išvengti ramių uždarų teorinių itališkosios partijos variantų. Juodiesiems geriausia priimti auką. Po **4…Žxd4** baltieji sužaidžia **5. Žxe5** ir juodiesiems atsiranda problemų tiek gynyboje, tiek pozicijoje. Po **4. ed** paprastai būna **5. c3 dc 6. Rxf7+ Kxf7 7. Vd5+** ir **8. Vxc5**, taip pat silpninant juodųjų poziciją. Todėl geriausia priimti auką kertant su rikiu, kas laikoma geriausiu sprendimu.

Po **4…Rxd4 5. Žxd4 Žxd4** pagrindiniai tęsiniai yra:
* **6. 0-0**, toliau žaidžiant gambito stiliumi ir net nebandant atsiimti pėstininko;
* **6. Re3**, stengiantis atsiimti pėstininką;
* **6.f4?!**, reta ir abejotina galimybė užimti centrą.
Piliakalnio piliakalnis (Molėtai)

**Piliakalnio piliakalnis**, *Antakščiai* – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, Gaidamonių kaime, Alantos seniūnija. Pasiekiamas iš plento  Antakščiuose, prieš Lukšto ežerą pasukus į kairę šiaurės vakarų kryptimi link Gaidamonių, pavažiavus 300 m yra dešinėje šiaurės rytuose.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos krašte. Aikštelė apvali, 24 m skersmens, apjuosta 0,8 m aukščio, 8 m pločio pylimu. Šlaitai vidutinio statumo, 2 m aukščio.

Piliakalnis apardytas duobių, apaugęs beržais ir pušimis. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Piliakalnis
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Runionių piliakalnis

**Runionių piliakalnis** (arba ***Pilies Kalnas***) – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, Runionyse, Alantos seniūnija. Pasiekiamas keliu Alanta – Pakalniai, Runionių rytinėje dalyje, keliui leidžiantis į slėnį, pasukus į dešinę pietryčių kryptimi lauko keliuku, yra 100 m į dešinę pietvakariuose nuo keliuko.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 40x15 m dydžio. Šiaurės, vakarų ir pietiniame šlaituose, 3-5 m žemiau aikštelės yra 10-20 m pločio terasos. Pietryčiuose kalvą nuo gretimos kalvos skiria 2-3 m gylio įduba. Šlaitai vidutinio statumo, iki 15 m aukščio.

Piliakalnis labai suardytas arimų, dirvonuoja. 

## Tyrimai
1970 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. 

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Runionys
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Pakryžės piliakalnis

**Pakryžės piliakalnis su gyvenviete**, *Aluntėlės Kalnelis* – piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas ) Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, Pakryžėje, Alantos seniūnija. Pasiekiamas plentu , yra prieš Alantos upelį, plento dešinėje į rytus. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Alantos dešiniajame krante esančioje atskiroje kalvelėje. Aikštelė stataus trikampio formos, orientuota pietų – šiaurės kryptimi, 27 m ilgio, 33 m pločio pietiniame krašte. Čia supiltas 0,4 m aukščio, 11 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 8-10 m aukščio, vakarinis ir pietinis nuolaidūs, 2-4 m aukščio. 

Pietinėje papėdėje, 0,3 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje buvo randama keramikos.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 6300 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 523000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.28
* Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 2, p. 124-125.
* Bronius Dakanis. Mažai žinomi Lietuvos piliakalniai // Kultūros paminklai. Vilnius. 1994. T. 1. p. 47-48 (Nr. 33).
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 94.
* Gintautas Zabiela. Lietuvos medinės pilys. Vilnius. 1995, p. 242 (Nr. 55).

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Pakryžė
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Svobiškėlio piliakalnis

**Svobiškėlio piliakalnis**, *Skritkalnis* – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, į pietus nuo Svobiškėlio, Alantos seniūnija. Pasiekiamas keliu Naujasodis – Buržilai pervažiavus 2 kanalus netoli vienas kito, pasukus į dešinę pietuosna keliuku, už 150 m yra dešinėje pietvakariuose.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvelėje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 17x10 m dydžio. Šlaitai vidutinio statumo, 8-10 m aukščio.

Rytinis šlaitas nuardytas kasant karjerą. Piliakalnis apaugęs pušimis.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia. KPD Nekilnojamojo kultūros paveldo vertinimo tarybos aktas. 2007-05-08; Nr. KPD-RM-333. Paminklo teritorijos plotas 8000 m². 

Rytinėje papėdėje, 0,1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. 

## Nuotraukos

Vaizdas:Svobiskelio piliakalnis is vakaru.jpg|Svobiškėlio piliakalnis iš vakarų pusės.
Vaizdas:Svobiskelio piliakalnis is rytu.jpg|Piliakalnis atvažiuojant keliuku iš rytų, nuo Karališkės.
Vaizdas:Svobiskelio piliakalnio zenklas.jpg|Archeologinio paminklo ženklas vakarinėje piliakalnio pusėje.
Vaizdas:Svobiskelio piliakalnio virsuje.jpg|Vaizdas į vakarus nuo Svobiškėlių piliakalnio.
Vaizdas:Vaizdas ant Svobiškėlio piliakalnio 2025 m..jpg|Vaizdas ant Svobiškėlio piliakalnio 2025 m.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.69

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Svobiškėlis
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Angolos provincijos

**[[Angola]]** yra suskirstyta į 21 provinciją.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Angola: Administrative Division (Citypopulation.de)
* Provinces of Angola (Statoids.com)
Humphrey Bogart

**Humphrey DeForest Bogart** (1899 m. gruodžio 25 d. – 1957 m. sausio 14 d.) – amerikiečių aktorius. Dažnai yra vadinamas kultūrine ikona.

Pabandęs keletą darbų, Bogartas pradėjo aktoriaus karjerą 1921 m. ir tapo etatiniu aktoriumi Brodvėjaus teatre spektakliuose trečiame ir ketvirtame dešimtmečiuose. Sumažėjus teatro populiarumui po 1929-ųjų metų kritimo Niujorko akcijų biržoje, Bogartas pasuko į kino industriją. Jo pirmoji sėkmė buvo Kunigaikštis Mantee filme „The Petrified Forest“ (1936), kuri nulėmė jo tolesnę karjerą gangsterio vaidmenyje, filme „Angels with Dirty Faces“ (1938) ir B-filmuose kaip „The Return of Doctor X“ (1939). Bogarto persilaužimas įvyko 1941-ais metais filmuose „High Sierra“ (1941) ir „The Maltese Falcon“ (1941). Kitąmet Rick Blaine vaidmuo filme „Casablanca“ (1942) iškėlė jį į viršūnes ir, tuo pačiu metu, įtvirtino jo amplua kine – karštakošį ciniką, kuris galiausiai parodo savo kilniąją pusę. Vėliau sekė sėkmingų filmų serija „To Have and Have Not“ (1944), „The Big Sleep“ (1946), „Dark Passage“ (1947), ir „Key Largo“ (1948), kuriuose filmavosi ir jo žmona Lauren Bacall; „The Treasure of the Sierra Madre“ (1948); „The African Queen“ (1951), už kurį jis laimėjo vienintelį Oskarą kaip Geriausias aktorius; „Sabrina“ (1954) ir „The Caine Mutiny“ (1954). Paskutinis Bogarto filmas – „The Harder They Fall“ (1956). Per savo beveik trisdešimties metų aktoriaus karjerą, jis vaidino 75-iuose pilnametražiuose filmuose.

## Atminimas
Po aktoriaus mirties, „Bogie Cult“ () susiformavo „Brattle“ teatre, Kembridže (Masačusetsas), taip pat Grynvič Vilidže (Niujorkas) bei Prancūzijoje.

1997 m. žurnalas „Entertainment Weekly“ pavadino aktorių „visų laikų kino legenda numeris vienas“. 1999 m. Amerikos filmų institutas įvertino Bogartą kaip visų laikų geriausią kino žvaigždę.

Jean-Luco Godardo „Breathless“ (1960) buvo pirmasis filmas sukurtas Bogarto atminimui.
Vėliau, Woody Allen komiškas filmas Bogartui atminti – „Play It Again, Sam“ (1972) ().

1997 m. JAV paštas įkūnijo Bogartą „Legends of Hollywood“ () serijoje.

## Šaltiniai
Varnupio piliakalnis

**Varnupio piliakalnis** – piliakalnis Anykščių rajono savivaldybės teritorijoje, Varnupio kaime, Skiemonių seniūnija. Pasiekiamas keliu Skiemonys – Alanta prieš Molėtų rajono ribą pasukus keliuku į dešinę vakaruosna, link čia esančios sodybos, už jos paėjus į mišką, į pietus, vos žymiu takeliu 500 m, perkirtus 2 raistelius. Sunkiai randamas tankiame lapuočių miške.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, apsuptoje pelkių. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 20x16 m, kiek iškiliu viduriu. Šlaitai vidutinio statumo, iki 5 m aukščio. Apaugęs lapuočiais medžiais.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Gintautas Zabiela. Naujas Lietuvos piliakalnių sąrašo papildymas (1995–2000 m.) // Kultūros paminklai. Vilnius. 2001, p. 34–35 (Nr. 30).
* Vykintas Vaitkevičius, Gintautas Zabiela. Žvalgomoji ekspedicija Rytų Lietuvoje // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2000 metais. Vilnius, 2002. p. 206.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Varnupys
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Karališkių piliakalnis

**Karališkių piliakalnis su gyvenviete**, *Liuko piliakalnis* – piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24018) Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, Karališkėse, Alantos seniūnija. Pasiekiamas iš plento  pasukus keliu Adomiškėlis – Vaikšniūnai, pervažiavus už Virintos esantį kanalą, pasukus į kairę šiaurės vakarų kryptimi keliuku ir pavažiavus 430 m iki sodybos, yra į rytus nuo jos.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Karklos upelio juosiamame kranto aukštumos kyšulyje, Karklos upelio dešiniajame krante. Iš rytų, pietų ir vakarų piliakalnį supa Karklos upelis ir gilus jo slėnis. Rytinis, pietinis ir vakarinis šlaitai statūs, 10-12 m aukščio. Viršuje yra 30 m ilgio šiaurės – pietų kryptimi ir 35 m pločio vakarų dalyje aikštelė, kurią šiauriniame gale nuo gretimų aukštumų saugo iš molio plūktas nežymaus puslankio formos 40 m ilgio, 0,8 m aukščio, 7 m pločio pylimas, kurio išorinis 1 m aukščio šlaitas leidžiasi į 6,5 m pločio terasą. Pastarosios išorinis 1,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į dabar jau užlygintą griovį. Pylimo išoriniame šlaite, 1 m žemiau viršaus, yra iki 6 m pločio terasa, nusileidžianti į dabar jau užslinkusį griovį. 

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinė dalis nuplauta Karklos upelio, pylimas ištisai iškasinėtas bulviarūsiais, jo šiaurinėje dalyje ir dabar tebėra rūsys. Apaugęs lapuočiais.

## Gyvenvietė
Pietrytinėje ir šiaurės vakarų piliakalnio papėdėse, palyginti lygiame, sodybos pastatais užstatytame lauke, 1,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 1994 m. Iki 50 cm storio I tūkstantmečio pirmosios pusės kultūriniame sluoksnyje rastas židinys, geležinio smeigtuko fragmentas, brūkšniuotos, lygios ir grublėtos keramikos, geležies gargažių, molio tinko. 

Piliakalnio šiaurės rytų papėdėje yra dabar jau beveik užakęs šventu laikomas šaltinis. 250 m į pietus nuo piliakalnio buvo VI a. – VII a. pilkapynas (sunaikintas).

## Tyrimai
1978 m. piliakalnį žvalgė Mokslinė metodinė taryba. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 29000 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 2553000 m². Išmatavimai: 250 m ilgio šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi ir iki 200 m pločio.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR archeologijos atlasas, Vilnius, Mintis, 1975 m. t.2 p. 80 (292).
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.28.
* Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1994 ir 1995 metais, leidimo metai 1996 p. 56-59.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC A. F.1. Ap.1. B.62. P.142.
* Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 2, p. 112-113.
* Bronius Dakanis. Mažai žinomi Lietuvos piliakalniai // Kultūros paminklai. V.,1994. Kn.1. P.41.
* Gintautas Zabiela. Lietuvos medinės pilys. V.,1995. P.233-234.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Karališkės
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Gaigalų piliakalnis

**Gaigalų piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, Gaigalų kaime, Alantos seniūnija. Pasiekiamas nuo kelio Adomiškėlis – Girsteitiškis, pravažiavus kelią kertančią elektros liniją, pasukus į kairę pietuosna, 200 m palei tvorą einančiu lauko keliuku – yra kairėje į rytus nuo jo.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aukštumos krašte, į rytus nuo pelkės. Aikštelė ovali, pailga pietų – šiaurės kryptimi, 20x16 m dydžio. Šlaitai vidutinio statumo, 5 m aukščio, rytinis šlaitas nuolaidus, tik 1-2 m aukščio.

Vakarinis šlaitas nukastas karjero, rytinė piliakalnio pusė nustumdyta melioruojant. Piliakalnis dirvonuoja. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia. 

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, p. 129.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Gaigalai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Perkalių piliakalnis

**Perkalių piliakalnis su gyvenviete**, *Smailiakalnis, Trakas* – piliakalnis ir gyvenvietė Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, į pietus nuo Perkalių, Balninkų seniūnija. Pasiekiamas žvyrkeliu Alanta–Kibildžiai pasukus į kairę pietuosna, 650 m pro rekultivuotą karjerą, yra už jo.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Krūmiškių ežero šiauriniame krante esančioje kalvoje. Aikštelė keturkampė, pailga rytų – vakarų kryptimi, 25x15 m dydžio, galuose įtvirtinta 3 pylimais ir tarp jų buvusiais grioviais. Vakariniame aikštelės krašte supiltas 0,6 m aukščio, 7 m pločio pylimas, kurio išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 6 m pločio, 1 m gylio griovį 3 m pločio dugnu. Už griovio kyla 1,2 m aukščio nuo jo dugno, 0,5 m aukščio, 5 m pločio antras pylimas. Už jo buvęs antras griovys užlygintas trečio nuarto pylimo liekanomis, kurios išsiskiria 0,2 m aukščio, 7 m pločio kauburėliu. Aikštelės rytiniame krašte supiltas 10 m ilgio, 1,2 m aukščio, 7 m pločio pylimas, kurio išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 7 m pločio, 1 m gylio griovį 3 m pločio dugnu. Už jo kyla antras 1 m aukščio, 6 m pločio pylimas, už kurio iškastas antras 15 m ilgio, 0,5 m gylio, 6 m pločio griovys. Už šio griovio supiltas trečias 0,7 m aukščio nuo griovio, 6 m pločio pylimas. Šiauriniame šlaite, 3 m žemiau aikštelės pirmas griovys virsta 2 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 5-10 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, dirvonuoja.

## Gyvenvietė
Šiaurės rytų, rytų, pietryčių ir pietinėje papėdėse, 1,8 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lygios ir grublėtos keramikos. 400 m į šiaurės rytus nuo piliakalnio buvo VI a. – IX a. pilkapiai (sunaikinti).

## Tyrimai
1936 m. piliakalnį žvalgė Petras Tarasenka, 1970 m. – Istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 32000 m². Vizualinio apsaugos zonos pozonio plotas 990000 m².

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.146
* Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 2, p. 128–129.
* Petras Tarasenka. Lietuvos piliakalniai. Vilnius. 1956, p. 59-60.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Perkaliai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Langtangas

**Langtangas** – regionas Aukštuosiuose Himalajuose, Nepalo teritorijoje, pavadintas dėl šiaurėje esančio Langtango himalio (vienas iš kalnagūbrių, sudarantis Centrinius Himalajus). Nors jame nėra tokių aukštų viršūnių, kaip Khumbu slėnyje (aukščiausias kalnas Langtang Lirung yra 7246 m), regionas yra mėgstamas turistų dėl patogios padėties. Jis yra išsidėstęs į šiaurę nuo Katmandu.

Langtango regionas (apibrėžiamas Nacionalinio parko teritorijos) sudarytas iš trijų didelių slėnių:
* **Langtango slėnis** – ryčiausias
* Helambu slėnis – centrinis
* Trisuli slėnis- vakariausias

## Gyventojai

Langtango slėnio gyventojai yra tamangai, kurie save kildina iš karių, kuriuos Himalajuose VIII a. apgyvendino Tibeto karalius. Vėliau tamangai paplito po didelę dalį Nepalo, įskaitant Vidurines kalvas, tačiau viena jų pirminių tėvynių yra Langtango slėnis.

Tamangų kalba skiriasi nuo tibetiečių kalbos, tačiau kultūriškai tamangai artimi tibetiečiams ir kitoms gretimoms Aukštųjų Himalajų tautoms. Jie išpažįsta Tibeto budizmą.

## Nacionalinis parkas ir turizmas

Slėnyje ir aplinkiniuose kalnuose įkurtas Langtango nacionalinis parkas. Apie 25 procentai parko apaugę mišku, svarbiausios medžių rūšys yra ąžuolai, klevai, pušys, rododendrai. Iš gyvūnų paplitę Himalajinis lokys, Himalajinis taras, mažoji panda. Parko augalija ir gyvūnija žymi pereinamąją ribą tarp Indo-malajinės ir palearktinės įvairovės.

Slėnyje yra ir žymių religinių vietų, kurios pritraukia piligrimus. Aukštai Himalajuose yra Gosainkunda ežerai, laikomi šventaisiais Hinduizme. Budistų piligrimų mėgstama vieta yra Kjandžin vienuolynas.

## Nuorodos
* Langtango nacionalinis parkas
Vališkių piliakalnis

**Vališkių piliakalnis** – piliakalnis Molėtų rajono savivaldybės teritorijoje, Vališkių kaime, Balninkų seniūnija. Pasiekiamas keliu Balninkai – Geliogaliai pavažiavus 2,2 km, yra šio kelio kairėje šiaurėn. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 70x20 m dydžio, iškiliu viduriu. Pietiniame šlaite, 3 m žemiau aikštelės yra piliakalniui nepanaudota kalvos dalis. Šlaitai nuolaidūs, 10 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, rytiniame aikštelės krašte įrengiant geodezinį ženklą. Piliakalnis dirvonuoja.

Pietinėje papėdėje, 0,04 ha plote yra 40 cm storio kultūrinis sluoksnis su anglimis, apdegusiais akmenimis (pastato vieta?).  

## Tyrimai
1978 m. piliakalnį žvalgė Mokslinė metodinė taryba. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia. 

## Nuotraukos

Vaizdas:Vališkių piliakalnio valstybės paminklo ženklas.jpg|Vališkių piliakalnio valstybės paminklo ženklas

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.69
* Lietuvos piliakalniai: atlasas. Vilnius, 2005, t. 2, p. 136-137.

## Nuorodos
* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Vališkiai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Helambu

**Helambu** arba **Jolmo** ( – „kalnų slėnio deivė“) – regionas Aukštuosiuose Himalajuose, Nepalo teritorijoje, Išsidėstęs į šiaurę nuo Katmandu, į vakarus nuo pagrindinio Langtango slėnio. Regionas yra mėgstamas turistų, ir per šias kalnuotas vietoves eina vienas trijų alpinistinių maršrutų Langtango regione.

Regionas yra svarbus Tibeto budizme, siejamas su stebuklinga Jolmo žeme, kurioje daug vienuolių įgydavo stebuklingų jėgų. Laikoma, kad čia paslėpta daugybė termų, šventųjų budizmo raštų.

## Gyventojai
Helambu gyventojai yra **Jolmo** (kitaip **Helambu šerpai**, tačiau jų kalba skiriasi nuo šerpų). Manoma, kad į Nepalą jie atsikėlė panašiu metu, kaip ir šerpai, ir dalijasi daug kultūrinių panašumų su šerpais ir tibetiečiais, tačiau kalba kita kalba. Kultūriškai artimi ir kitoms gretimoms Aukštųjų Himalajų tautoms, išpažįsta Tibeto budizmą, kalbai vartoja tibetiečių raštą ir priskiriami bhotijams.
Trisuli slėnis

**Trisuli slėnis** – kalnų slėnis Aukštuosiuose Himalajuose, pavadintas dėl per jį tekančios Trisuli upės, kuri yra vienas iš septynių svarbiausių Gandakio intakų. Slėnis yra Nepale (Rasuvos rajone) ir Kinijoje (Tibete), įsiterpęs tarp Ganešo (vakaruose) ir Langtango (rytuose) himalių (kalnagūbrių, sudarančių Aukštuosius Himalajus).

Slėnis priklauso Langtango nacionaliniam parkui.

## Gyventojai

Senieji slėnio gyventojai yra kjerungai, kurių kalba labai artima tibetiečių kalbai. Jie išpažįsta Tibeto budizmą, Boną. Kultūriškai artimi tibetiečiams ir kitoms gretimoms Aukštųjų Himalajų tautoms, priskiriami bhotijų grupei. Kinijos pusėje gyvenantys kjerungai priskiriami tibetiečių tautybei.