open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Didelis šeimos automobilis

**Didelis šeimos automobilis** () arba **D segmento** () automobilis – automobilių klasė pagal Europoje naudojamą skirstymą. Vienatūriai, sukurti remiantis dideliu šeimos automobiliu, vadinami dideliais vienatūriais. Šiaurės Amerikos ir Australijos atitikmuo – vidutinio dydžio automobilis.

Kai kurie šiai klasei priskiriami automobilių modeliai:
*Citroen C5
*Ford Mondeo
*Honda Accord
*Mazda 6
*Renault Laguna
*Renault Latitude
*Peugeot 407
*Mitsubishi Lancer
*Fiat Croma
*Kia Magentis
*Chrysler Sebring
*Škoda Superb
*Toyota Avensis
*Subaru Legacy
*Volkswagen Passat
Frankolinai

**Frankolinai** (*Francolinus*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Tai sausumos beveik neskraidantys paukščiai, kurie minta vabzdžiais, augaliniu maistu ir sėklomis. Iš 41 rūšies net 36 paplitusios Afrikoje.

Gentyje 41 rūšis.

## Rūšys
* Frankolinas (*Francolinus francolinus*)
* Raštuotasis frankolinas (*Francolinus pictus*)
* Kininis frankolinas (*Francolinus pintadeanus*)
* Pilkasis frankolinas (*Francolinus pondicerianus*)
* Pelkinis frankolinas (*Francolinus gularis*)
* Kokvo frankolinas (*Francolinus coqui*)
* Baltagerklis frankolinas (*Francolinus albogularis*)
* Šlegelio frankolinas (*Francolinus schlegelii*)
* Latamio frankolinas (*Francolinus lathami*)
* Kuoduotasis frankolinas (*Francolinus sephaena*)
* Žieduotasis frankolinas (*Francolinus streptophorus*)
* Finšo frankolinas (*Francolinus finschi*)
* Raudonsparnis frankolinas (*Francolinus levaillantii*)
* Pilkasparnis frankolinas (*Francolinus africanus*)
* *[[Francolinus psilolaemus]]*
* *[[Francolinus shelleyi]]*
* *[[Francolinus levaillantoides]]*
* Žvynuotasis frankolinas (*Francolinus squamatus*)
* *[[Francolinus ahantensis]]*
* Pilkadryžis frankolinas (*Francolinus griseostriatus*)
* Nahano frankolinas (*Francolinus nahani*)
* Hartlaubo frankolinas (*Francolinus hartlaubi*)
* Dvipentinis frankolinas (*Francolinus bicalcaratus*)
* *[[Francolinus icterorhynchus]]*
* Klapertonio frankolinas (*Francolinus clappertoni*)
* Harvudo frankolinas (*Francolinus harwoodi*)
* Raudonsnapis frankolinas (*Francolinus adspersus*)
* Kapo frankolinas (*Francolinus capensis*)
* *[[Francolinus natalensis]]*
* Hildebranto frankolinas (*Francolinus hildebrandti*)
* Geltongerklis frankolinas (*Francolinus leucoscepus*)
* Pilkakrūtis frankolinas (*Francolinus rufopictus*)
* Raudonkaklis frankolinas (*Francolinus afer*)
* Svainsono frankolinas (*Francolinus swainsonii*)
* Džeksono frankolinas (*Francolinus jacksoni*)
* *[[Francolinus nobilis]]*
* Kamerūninis frankolinas (*Francolinus camerunensis*)
* *[[Francolinus swierstrai]]*
* *[[Francolinus castaneicollis]]*
* Pietinis frankolinas (*Francolinus erckelii*)
* *[[Francolinus ochropectus]]*


Image:Francolinus francolinus hm.jpg| Frankolinas (*Francolinus francolinus*)
Image:Francolinus gularis hm.jpg| Pelkinis frankolinas (*Francolinus gularis*)
Image:Francolinus pictus hm.jpg| Raštuotasis frankolinas (*Francolinus pictus*)
Image:Francolinus pintadeanus hm.jpg| Kininis frankolinas (*Francolinus pintadeanus*)
Image:Cape francolin 02.jpg| Kapo frankolinas (*Francolinus capensis*)
Image:Pternistis_swainsonii_IMG_5664.JPG| Svainsono frankolinas (*Francolinus swainsonii*)
Mitsubishi Galant

**Mitsubishi Galant** – nuo 1969 m. japonų Mitsubishi Motors kompanijos gaminamas lengvųjų automobilių modelis. Išleistos 9 Mitsubishi Galant kartos. Tai vidutinio dydžio kompaktiški sedanai. Nuo 1994 m. surenkami ne tik Japonijoje, bet ir JAV (Ilinojaus valst.).


Vaizdas:1973MMCGTO.jpg|1973 m. Mitsubishi Colt Galant GTO
Vaizdas:Mitsubishi Galant Yellow on a driveway.jpg|II generacijos Mitsubishi Galant
|Galant Sigma 1977 m.
|Galant Sigma 4G Turbo
|1985 m. Mitsubishi Galant 2.0 L turbo
Vaizdas:MitsubishiGalant001.JPG|Mitsubishi Galant 
Vaizdas:1990 MMC Galant.jpg|1990 m. Mitsubishi Galant
Vaizdas:Vr4-93.jpg|Mitsubishi Galant VR-4
Vaizdas:Mitsubishi Galant GDi silver vr.jpg|Galant EA0
Vaizdas:2004 Mitsubishi Galant.jpg|Naujausios laidos Mitsubishi Galant
Igargaras

**Igargaras** () – sausa vaga (vadis) Alžyre, viena didžiausių vakarinėje Sacharos dalyje. Ilgis >1100 km. Prasideda Achagaro kalnuose, kur yra nuolat vandeningas šaltinis. Potvynių metu vanduo pasiekia Igargaro ergą.

Senovėje, kai Sacharos klimatas buvo gerokai drėgnesnis, dabartiniu Igargaro vadžiu tekėjo upė iš Achagaro į Šot Melrhiro ežerą.

## Šaltiniai
Trumpauodegiai fazanai

**Trumpauodegiai fazanai** (*Lophophorus*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje išskiriamos 3 rūšys:

* Himalajinis trumpauodegis fazanas (*Lophophorus impejanus*)
* Skleterio trumpauodegis fazanas (*Lophophorus sclateri*)
* Kininis trumpauodegis fazanas (*Lophophorus lhuysii*)

## Išnašos
Argusas

* *Phasianus argus* Linnaeus, 1766
* *Pavo argus*
* *Argusianus bipunctatus*
* *Argus bipunctatus* Wood, 1871
* *Argus giganteus* Temminck, 1813

**Argusas** (*Argusianus argus*) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio, fazaninių (*Phasianidae*) šeimos vienintelė argusų genties rūšis, natūraliai paplitusi Petryčių Azijos dalyje.

Veisimosi metu patinų kūno ilgis, įskaitant daugiau kaip metro ilgio uodegą, yra 2 m. 

Gyvena regiono atogrąžų miškuose. Patelė deda 2 kiaušinius, kuriuos apie 25 dienas.

Išskiriami 2 porūšiai:
* *A. a. grayi* (Elliot, DG, 1865);	paplitęs Borneo saloje.
* *A. a. argus* (Linnaeus, 1766); paplitęs Malakos pusiasalyje ir Sumatros saloje.

## Šaltiniai
Alfa Romeo 159

**Alfa Romeo 159** yra vidutinės klasės automobilis, gaminamas italų gamintojo Alfa Romeo.

Giorgetto Giugiaro suprojektuotas Alfa Romeo 159 buvo pristatytas 2005 m. Ženevos automobilių parodoje kaip Alfa Romeo 156 įpėdinis. 159 kai kuriomis stiliaus detalėmis dalinasi su Maserati Quattroporte, pristatytu 2004 m. Modelis gali būti varomas tiek priekine važiuokle, tiek visais keturiais ratais.

Alfa Romeo 159 Sportwagon variantas buvo pristatytas 2006 m.

## Varikliai

### Benzininiai

### Dyzeliniai

## Eksploatacinės savybės

## Nuorodos
* Oficiali Alfa Romeo 159 svetainė 
* Oficiali Alfa Romeo 159 Sportwagon svetainė
Satyrai (gentis)

**Satyrai** (*Tragopan*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje 5 rūšys:

* Juodagalvis satyras (*Tragopan melanocephalus*)
* Raudonasis satyras (*Tragopan satyra*)
* Teminko satyras (*Tragopan temminckii*)
* Blaito satyras (*Tragopan blythii*)
* Kaboto satyras (*Tragopan caboti*)


Image:Tragopan caboti.JPG|Kaboto satyras (*Tragopan caboti*)
Image:Tragopan satyr Tragopan satyra.jpg|Raudonasis satyras (*Tragopan satyra*)


## Išnašos
Gvadjana

**Gvadjana** (, ) – upė Ispanijoje ir Portugalijoje. Prasideda La Mančoje, Ruideros ežeryne, Ochuelo ištakoje. Teka į pietvakarius Naujosios Kastilijos plynaukšte siauru slėniu, vėliau pasuka į vakarus, prateka Estremaduros regioną. Nuo sienos su Portugalija Gvadjana pasuka į pietus, sudaro Portugalijos-Ispanijos sieną, toliau teka vien Portugalijos teritorija (Alentežo sritimi). Pačiame žemupyje vėl sudaro dviejų valstybių sieną. Įteka į Atlanto vandenyno Kadiso įlanką tarp Ajamontės ir Vila Real de Santo Antonijo miestų.

Vanduo naudojamas drėkinimui ir hidroelektrinėms; dideli tvenkiniai (Penjarochos, Puente Navaro, El Vikarijo, Sicharos, Oreljanos). Laivuojama 70 km nuo žiočių.

Didžiausi intakai: Chiguela, Sankara (dešinieji), Chabalonas, Sucharas, Gvadamesas (kairieji).

Prie Gvadjanos įsikūrę Meridos, Badachoso miestai.

## Šaltiniai
Bambukinės kurapkos

**Bambukinės kurapkos** (, ) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis. 

Gentyje 3 rūšys. 

## Rūšys
* Indinė bambukinė kurapka (*Bambusicola fytchii*); 
* Taivaninė bambukinė kurapka (*Bambusicola sonorivox*); 
* Kininė bambukinė kurapka (*Bambusicola thoracicus*);
Bafi, vampyrų žudikė

**Bafi, vampyrų žudikė** (angl. *Buffy the Vampire Slayer*) – JAV sukurtas televizijos fantastinis veiksmo serialas, pelnęs Auksinio gaublio ir Emmy apdovanojimus. Serialas pasakoja apie Bafi – antgamtine jėga apdovanota merginą, gyvenančią Samerdeile ir kovojančią su vampyrais ir kitais blogio padarais. 

Lietuvoje šis serialas buvo transliuotas TV3 ir TV6 kanalais.
Depopuliacija

**Depopuliacija** – gyventojų skaičiaus mažėjimas. Jis būdingas ekonomiškai stiprioms šalims. Depopuliacija atsiranda šalyse, kuriose natūralusis gyventojų prieaugis tapo neigiamas. Taigi nevyksta natūrali kartų kaita, gyventojai nyksta. Tokios šalys skiriamos prie penktos demografinės raidos pakopos. Tikimasi, kad šis reiškinys laikinas: pagerėjus socialinei ir ekonominei būklei, gyventojų po truputį daugės.
Povai

**Povai** (*Povas*) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio, fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

## Rūšys
Tarptautinė ornitologų sąjunga pasaulio paukščių klasifikacijos 12.1 versijoje išskiria 2 povų (*Pavo*) genties rūšis:
* *[[Pavo cristatus]]* Linnaeus, 1758 - Paprastasis povas; natūraliai paplitę Indijos subkontinente.
* *[[Pavo muticus]]* Linnaeus, 1766 - Žaliasis povas; natūraliai paplitę Pietryčių Azijoje.

## Galerija

Vaizdas:Peacock_Plumage_(Unsplash).jpg|Paprastasis povas (*Pavo cristatus*) 
Vaizdas:Pavo_muticus_-_Hai_Hong_Karni.jpg|Žaliasis povas (*Pavo muticus*)


## Šaltiniai
Vištos

**Vištos**, arba **laukinės vištos, džiunglinės vištos** (*Gallus*) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio, fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis. 
Gentyje 4 rūšys.

## Rūšys
*Bankivinė višta (*Gallus gallus*); Iš šios rūšies kilo naminės vištos (*Gallus gallus domesticus*). 
*Ceiloninė višta (*Gallus lafayettei*);
*Džiunglinė višta (*Gallus sonneratii*);
*Žalioji višta (*Gallus varius*);
Snieginė kurapka

**Snieginė kurapka** (*Lerwa lerwa*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukštis.

Kūnas 38-40 cm ilgio, patelės svoris 450-580, patino – 550-700 g.

Paplitusi Himalajų kalnų regione Indijoje, Kinijoje ir Nepale.
Kurapkos

**Kurapkos** (*Perdix*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje 3 rūšys.

## Rūšys
*Pilkoji kurapka (*Perdix perdix*) 
*Barzdotoji kurapka (*Perdix dauurica*) 
*Tibetinė kurapka (*Perdix hodgsoniae*)
Ausytieji fazanai

**Ausytieji fazanai** (*Crossoptilon*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis. Tai dideli paukščiai, jų kūnas gana pailgas, kojos trumpos, abiejų lyčių individų išvaizda panaši; sutinkami Kinijoje.

Gentį išskyrė Brian Houghton Hodgson 1838 m., joje 4 rūšys:

* Tibetinis ausytasis fazanas (*Crossoptilon crossoptilon*)
* *[[Crossoptilon harmani]]*
* Mandžiūrinis ausytasis fazanas (*Crossoptilon mantchuricum*)
* Melsvasis ausytasis fazanas (*Crossoptilon auritum*)


Image:WhiteEaredPheasant.jpg|*Crossoptilon crossoptilon* 
Image:Crossoptilon mantchuricum.jpg|Mandžiūrinis ausytasis fazanas (*Crossoptilon mantchuricum*) 


## Išnašos
Puošnieji fazanai

**Puošnieji fazanai** (*Chrysolophus*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje 2 rūšys:

* Auksinis fazanas (*Chrysolophus pictus*)
* Deimantinis fazanas (*Chrysolophus amherstiae*)

## Išnašos
Raibieji fazanai

**Raibieji fazanai** (*Syrmaticus*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje paprastai išskiriamos 5 rūšys.

## Rūšys
* Elioto fazanas (*Syrmaticus ellioti*)
* Mianmarinis fazanas (*Syrmaticus humiae*)
* Japoninis fazanas (*Syrmaticus mikado*)
* Varinis fazanas (*Syrmaticus soemmerringii*)
* Karališkasis fazanas (*Syrmaticus reevesii*)


Image:Stavenn Syrmaticus soemmerringii 00.jpg|Varinis fazanas (*Syrmaticus soemmerringii*) 
Image:BxZ Syrmaticus reevesii 00.jpg|Karališkasis fazanas (*Syrmaticus reevesii*) 


## Išnašos
GAZ

**GAZ** (*Горьковский автомобильный завод*, Nižnij Novgorodas, Rusija) – automobilių gamykla, įkurta 1929 m. kaip NNAZ, bendradarbiaujant gamyklai Ford ir Tarybų Sąjungai. Pavadinimas buvo pakeistas, kai miestas buvo pervadintas Maksimo Gorkio vardu. Gamyklos pirmasis modelis buvo neypatingai brangus GAZ-A, iš pat pradžių parduotas kaip *NAZ A*. Tais pačiais metais buvo pradėtas gaminti sunkvežimis GAZ-AA. Abiejų pirmtakai – Ford modeliai Ford A ir Ford AA. „A“ produkcija buvo gaminama 1932–1936 m. ir per tą laiką buvo pagaminta per 100.000 pavyzdžių.

## GAZ modeliai

* GAZ-A (1932–1936)
* GAZ-AA (1932–1942)
* GAZ-AAA (1934–1943)
* GAZ-03-30 (1933-??)
* GAZ-410 (1934-??)
* GAZ-MM (1934–1950)
* GAZ-M1 (1936–1942)
* GAZ-415 (1936-??)
* GAZ-M2 (1942–1946)
* T-60 (1935–1940)
* T-70 (1938–1942)
* GAZ-61 (4x4 džipas)(1941–1944)
* GAZ-51 (1946–1976)
* GAZ-M20 Pobeda (1946–1958)
* GAZ-64 (4x4 džipas) (1941–1942)
* BA-64 (1942–46)
* GAZ-67 (4x4 džipas) (1944–1953)
* GAZ-63 4x4 (1948–1968)
* BTR-40 (1948-??)
* GAZ 46 MAV (1952-??)
* GAZ-69 (4x4 džipas) (1953–1972)
* GAZ-12 ZIM (1950–1959)
* GAZ-21 Volga (1956–1970)
* GAZ-22 Volga (1962–1970)
* GAZ-72 Pobeda (1955–1957)
* GAZ-13 Čaika (1959–1981)
* GAZ-52 (1958-?)
* GAZ-62 (1958–1960)
* GAZ-53
* GAZ-3307 (1989-)
* BTR-60 (1960–197?)
* GAZ-66 (1964–1998)
* GAZ-14 Čaika (1977–1988)
* GAZ-24 Volga (1968–1985)
* BTR-70 (1976-??)
* GAZ-24-05 Volga (1972–1992)
* GAZ-24-10 Volga (1985–1992)
* GAZ-3102 Volga (1984)
* BTR-80 (1984-??)
* GAZ-31029 Volga (1992–1997)
* BTR-90 (1994)
* GAZ 31 Volga (1997-dabar)
* GAZ-310221 Volga (1997)
* GAZ-3110 Volga (1997–2004)
* GAZ-3111 Volga (1998–2000)
* GAZ-31105 Volga (2004)
* GAZ-3302 GAZelle (1992)
* GAZ-3221 GAZelle (1992)
* GAZ-2705 GAZelle (1992)
* GAZ-2752 Sobol (1999)
* GAZ-2217 Barguzin (1999)
* GAZ-22171 Sobol (2000)
* GAZ-3937 Vodnik desantinis džipas (1997)
* GAZ-2975 Tiger jeep (2002)
* GAZ-2330 Tiger jeep (2002)
* GAZ5903V Vetluga

## Nuorodos

Kai kurių Volga modelių nuotraukos
Kvapnusis gvazdikmedis

**Kvapnusis gvazdikmedis** (*Syzygium aromaticum*) – mirtinių (*Myrtaceae*) šeimos medis. Džiovinti neprasiskleidę žiedai, vadinami **gvazdikėliais**, yra plačiai pasaulyje naudojamas prieskonis.

## Išvaizda ir paplitimas

Kvapnieji gvazdikmedžiai yra žemi arba vidutinio aukščio (iki 20 m) visžaliai medžiai, galintys sulaukti iki 100 metų amžiaus. Lapai eliptiški, 7–12 cm ilgio ir 3–5 cm pločio. Žiedai varijuoja tarp rusvos ir baltos spalvos, kvapnūs, ant 4 cm ilgio kotelių su iki 10 mm ilgio žiedlapiais. Vaisiai – apie 2,5 cm ilgio kaulavaisiai. Medžiai kilę iš dabartinės Indonezijos salų, bet dabar auginami daugelyje tropinio klimato šalių.

## Naudojimas

Kaip prieskonis plačiai naudojami neprasiskleidę kvapniųjų gvazdikmedžių žiedai (žiedų pumpurai), vadinami *gvazdikėliais*. Jų kvapas intensyvus, labai aromatingas ir saldus, o skonis – stiprus deginantis.

Gvazdikėlių dedama į daugelį populiarių prieskonių mišinių: kinišką penkių prieskonių mišinį, kario miltelius, iš šiaurės Indijos kilusį garam masala, arabišką baharat, klasikinį prancūzišką keturių prieskonių mišinį quatre épices. Taip pat yra sudėtinė kai kurių alkoholinių gėrimų, kaip kad vermuto, dalis.

Indonezijoje paplitusi cigarečių rūšis *kretek*, kurios gaminamos iš tabako, gvazdikėlių ir kitų prieskonių. Kinijoje ir Japonijoje gvazdikėlių dedama į smilkalus. Eterinis aliejus, kurio geros kokybės gvazdikėliuose yra iki 20 %, turi antibakterinių ir antiseptinių savybių, naudojamas medicinoje, kosmetikos pramonėje, dedamas į dantų pastą.

## Produkcija

Kasmet pasaulyje pagaminama apie 180 tūkst. tonų gvazdikėlių, daugiausiai Tanzanijoje, Indonezijoje, Madagaskare, Komoruose ir Šri Lankoje.

## Etimologija
Žodis *gvazdikėlis* – skolinys iš slavų kalbų (, ), kuriose reiškia „vinukas“. Tai vertinys
iš vok. aukšt. *Näglein* (sen. *negelkîn*) ‘gvazdikas’ 
Clove trees.JPG|Bendras medžio vaizdas
The flowers of clove tree in Pemba island.JPG|Lapai ir žiedpumpuriai
Gewuerznelken.jpg|Džiovinti žiedpumpuriai – gvazdikėliai
Clove (Syzygium aromaticum) - Nelken (8685988442).jpg|Saulėje džiovinami gvazdikėliai


## Šaltiniai
Tikrasis kardamonas

**Tikrasis kardamonas** (*Elettaria cardamomum*) – imbierinių (*Zingiberaceae*) šeimos prieskoninis augalas; vienintelė rūšis **kardamono** (*Elettaria*) gentyje.

## Prieskonis
Naudojamos sėklos, esančios trilizdėse dėžutėse.

### Kvapas ir skonis
Saldus, aromatingas, maloniai primenantis sakus.

### Kilmė, istorija, tradicijos

Kardamoną kaip prieskonį naudojo jau romėnai, šiandien iš europiečių jį bene labiausiai mėgsta skandinavai. Sėklos naudojamos visame pasaulyje – patiekalams ir kramtomiesiems produktams (kramtomosios gumos giminaičiams) gardinti. Tai mėgstamas indų, Pakistano, persų virtuvės prieskonis.

Kardamonu kvepianti kava yra beveik tapusi arabų svetingumo simboliu. Žiupsnelis ką tik sumalto kardamono sumaišomas su malta kava arba į kavinuką įdedamos kelios sėklelės.

Daugelyje rytų šalių kardamonas naudojamas mėsos ir ryžių patiekalams gardinti – mėsa troškinama pikantiškame padaže, į kurį paskui dedama nevirtų ryžių, šie išverda aromatingame skystyje persigerdami jo kvapu ir skoniu.

Europoje kardamonas tradiciškai naudojamas sausainiams ir meduoliams gardinti. Skandinavai gardina juo saldžius mielinius kepinius, paštetus bei dešras.

Šri Lankoje kardamonu ir cinamonu gardinami aštrūs jautienos ar vištienos troškiniai (kariai). Visame Indijos pusiasalyje šiomis sėklelėmis skaninami ir saldūs patiekalai.

Kardamono dedamas į kai kuriuos *[[karis|kario]]* mišinius, jo yra indiškame *[[garam masala]]*. Kašmyre mėgaujamasi saldžia žalia arbata, kuri aromatizuota kardamono vaisiais.

Aromatizuota šildanti arbata *chai* irgi gardinama kardamonu, be to dar cinamonu, gvazdikėliais ir juodaisiais pipirais. Iš pradžių vandenyje virinami prieskoniai, paskui pridedama arbatžolių ir pieno, po kelių minučių nukošiama – ir kvapni stimuliuojanti arbata paruošta.

### Naudojimas
Maltas kardamonas labai greit praranda aromatą ir kitas vertinamas savybes, nelabai ilgai jos išlieka ir sėklose, todėl geriausia pirkti kardamono vaisius (trilizdes dėžutes), kuriuos spustelėjus nesunkiai išlukštenamos sėklos. Sodriai žalios sėklos vertingesnės už blyškias.

## Nuorodos
* Meidcal Spice Exhibt Cardamom
* A Pinch of Caramom
Tikrieji fazanai

**Tikrieji fazanai** (*Phasianus*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje 2 rūšys:
## Rūšys
* Medžiojamasis fazanas (*Phasianus colchicus*)
* Japoninis fazanas (*Phasianus versicolor*)

## Šaltiniai
Kuoduotoji kurapka

**Kuoduotoji kurapka** (*Rollulus rouloul*) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio, fazaninių (*Phasianidae*) šeimos vienintelė kuoduotųjų kurapkų (*Rollulus*) genties rūšis, natūraliai paplitusi Petryčių Azijos dalyje.

Nedideli paukščiai, kūno ilgis apie 26 cm, patinėlių svoris 225–300 g, patelės sveria 225–275 g.

Paplitę Malakos pusiasalyje, Sumatroje, Borneo bei gretimose nedidelėse salose. Lizdą įsiruošia miško paklotėje. Deda 5-6 kiaušinius. Peri 18 dienų.

## Šaltiniai
Koklas

**Koklas** (*Pucrasia macrolopha*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukštis, vienintelis gentyje. Rūšies arealas apima Afganistaną, Kiniją, Indiją, Nepalą, Pakistaną. Stebima populiacijos mažėjimo tendencija.

Išskiriami 9 porūšiai.

## Išnašos
Agava (upė)

**Agava** (, ) – upė Kanadoje, Ontarijuje, Algomos apygardoje. Teka į pietus pro labai vaizdingą Agavos kanjoną. Žemupyje prateka Aukštutinio ežero provincinį parką. Įteka į Aukštutinį ežerą ties Vavos gyvenviete.

Agavos pavadinimas indėnų odžibvų kalba reškia „dengta vieta“. Upės pakrantėse yra 1500 metų senumo piešinių.
Džiunglinės putpelės

**Džiunglinės putpelės** (*Perdicula*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje 4 rūšys.

## Rūšys
* Kalninė džiunglinė putpelė (*Perdicula argoondah*)
* Azijinė džiunglinė putpelė (*Perdicula asiatica*)
* Raiboji džiunglinė putpelė (*Perdicula erythrorhyncha*)
* Manipurinė džiunglinė putpelė (*Perdicula manipurensis*)

## Išnašos
Poviniai fazanai

**Poviniai fazanai** (*Polyplectron*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje 7 rūšys.

## Rūšys
**[[Polyplectron napoleonis]]* 
*Malajinis povinis fazanas (*Polyplectron malacense*) 
*Borneo povinis fazanas (*Polyplectron schleiermacheri*) 
**[[Polyplectron germaini]]* 
*Pilkasis povinis fazanas (*Polyplectron bicalcaratum*) 
*Sumatrinis povinis fazanas (*Polyplectron chalcurum*) 
*Kalninis povinis fazanas (*Polyplectron inopinatum*) 


Image:BxZ Polyplectron malacense 00.jpg|Malajinis povinis fazanas (*Polyplectron malacense*) 
Image:BxZ Polyplectron inopinatum 00b.jpg|Kalninis povinis fazanas (*Polyplectron inopinatum*)
Itakė

**Itakė** () – viena iš Jonijos salų priešais vakarinę Graikijos pakrantę, Kefalonijos prefektūroje. Plotas 96 km². Aukščiausias taškas – Niritos (809 m). Pagrindinė gyvenvietė ir svarbiausias uostas – Vatis. Didelė dalis salos sugriauta per 1953 m. žemės drebėjimą.

3084 gyventojai. Dėl savo istorinės reikšmės labai lankoma turistų.

## Istorija

Itakė apgyvendinta nuo II tūkst. pr. m. e. Tai buvo Kefalonijos sostinė Mikėnų laikotarpiu. Romėnai užėmė Itakę II a. pr. m. e., o vėliau ji priklausė Bizantijai. Normanai valdė Itakę XII ir XIII a., o po trumpos turkų okupacijos sala atiteko Venecijos respublikai.

1797 m. pagal Kapo Formijo sutartį Itakė atiteko prancūzams. Ji buvo išvaduota bendrų rusų-turkų pajėgų 1798 m. ir tapo Septynių salų respublikos dalimi. 1807 m. Prancūzija vėl užėmė Itakę, o ją išvadavo Didžioji Britanija 1809 m. Pagal Paryžiaus sutartį 1815 m. Itakė tapo viena iš Jonijos salų jungtinių valstijų ir draugišku britų protektoratu. 1864 m. Londono sutartimi Jonijos salos, tarp jų Itakė, buvo atiduotos anglams palankiam naujam Graikijos karaliui Jurgiui I.

## Mitologija
Pagal Homero kūrinį „Odisėją“ Itakė yra Odisėjo gimtinė.

## Įžymūs Itakės gyventojai
* Odysseas Androutsos (1788–1825), graikų nepriklausomybės karo herojus
* Andreas Lekatsas, verslininkas
* Anthony JJ Lucas (1862–1946), graikų-australų verslininkas
* Marino Lucas (1869–1931), graikų-australų verslininkas
* Ioannis Metaxas (1871–1941), generolas ir Graikijos diktatorius
* Dionysios Rodotheatos, kompozitorius
Jotaelvenas

**Jota, Jotaelvenas** () – upė pietvakarių Švedijoje. Išteka iš Venerno ežero, teka į pietus. Įteka į Šiaurės jūros Kategato sąsiaurį Geteborge. Ties *Kungälv* miesteliu upė išsišakoja, šiaurinė atšaka vadinama *Nordre älv*. Ties Trolhetanu Jotoje yra krioklių ir slenksčių, įrengtos dvi užtvankos hidroelektrinėms. Laivyba vyksta aplinkiniais kanalais. Upė yra Jotos kanalo dalis.
Šv. Jurgio protaka

**Šv. Jurgio protaka, Georgijaus protaka** () – piečiausia ir mažiausiai vandeninga iš trijų pagrindinių Dunojaus deltos atšakų. Atsišakoja ties Sfantu Georgės miestu ir įteka į Juodąją jūrą. Šv. Jurgio protaka prateka 21,2 % Dunojaus vandens. Žvejyba.

## Šaltiniai
Pranas Dielininkaitis

**Pranas Dielininkaitis** (1902 m. gegužės 5 d. Juškų kaime, Žaliosios valsčius, Vilkaviškio apskritis – 1942 m. balandžio 6 d. Šiauliuose, palaidotas Donelaičio kapinėse) – sociologas, ateitininkas, redaktorius, visuomenės veikėjas.

## Biografija
 
1924 m. baigė Marijampolės mokytojų seminariją. 1924–1928 m. studijavo sociologiją Lietuvos universiteto Teologijos – filosofijos fakultete Kaune. 1925–1927 m. Lietuvos universiteto studentų ateitininkų sąjungos pirmininkas. 1933 m. Sorbonos universitete Paryžiuje už disertaciją „Mokyklos laisvė ir valstybė“ gavo daktaro laipsnį.

Nuo 1933 m. Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) vyresnysis asistentas, dėstė sociologiją ir valstybės teoriją.

1930 m. rugpjūčio 30 d. valdžia uždraudė visas moksleivių organizacijas, išskyrus skautus. Prasidėjo aštri kova tarp ateitininkų ir valdžios. Ateitininkai buvo persekiojami. 1935 m. pabaigoje P. Dielininkaitis aktyviai įsijungė į katalikų intelektualų grupę, pradėjusią kurti naujos valstybės programą. 1936 m. vasario 23 d. 16 gerai žinomų katalikų intelektualų pasirašė deklaraciją „Į organiškosios valstybės kūrybą“, kuri tapo protestu prieš egzistuojantį režimą. Ją pasirašė Juozas Ambrazevičius, Pranas Dielininkaitis, Jonas Grinius, Juozas Grušas, Zenonas Ivinskis, Juozas Keliuotis, Antanas Maceina, Ignas Malinauskas, Pranas Mantvydas, Kazys Pakštas, Česlovas Pakuckas, Jonas Pankauskas, Antanas Salys, Ignas Skrupskelis, Antanas Vaičiulaitis, Balys Vitkus. Tarp jų nebūta nė vieno kunigo.

Puoselėdamas krikščionišką socialinį auklėjimą, skleisdamas krikščionišką socialinę sampratą, kalbėjo per įvairius susirinkimus, suvažiavimus, konferencijas. Daug dirbo su darbininkais, 1934–1940 m. Lietuvos krikščionių darbininkų sąjungos vicepirmininkas. 1938 m. gruodžio 16 d., pagal tautininkų valdžios nutarimą už neteisėtą politinę veiklą ištremtas šešiems mėnesiams į gimtinę, Juškų kaimą.

1940 m. liepos 12 d. sovietų okupacinės valdžios suimtas ir nuteistas 8 metams į Vladivostoko sunkiųjų darbų kalėjimą, tačiau 1941 m. birželio 22 d. Lietuvoje prasidėjus sukilimui ištrūko iš Kauno kalėjimo. Porą mėnesių – Laikinosios vyriausybės darbo ministras. Nuo 1941 m. rudens VDU Filosofijos fakulteto Sociologijos katedros vedėjas, dėstė sociologiją. 1942 m. užsikrėtęs šiltine mirė Šiauliuose.

1936–1940 m. dienraščio „XX amžius“ redakcinės kolegijos narys. 1939 m. vadovavo Lietuvos žurnalistų delegacijai į Lenkiją. Bendradarbiavo leidiniuose „Ateitis“, „Rytas“, „Židinys “, „Naujoji Romuva“ ir kt. 1941 m. Laikinoji Vyriausybė jį buvo paskyrusi dienraščio „Į laisvę“ redaktoriumi. 

Žmona Michalina Dielininkaitienė-Maižiūtė (1916–1996 m.) – gydytoja, ginekologė, ateitininkė. Duktė Donata Linčiuvienė – redaktorė, vertėja, Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto bendradarbė.

## Literatūra

* Tatjana Maceinienė. Tikėjimas ir ateitis. Ignas Skrupskelis ir Pranas Dielininkaitis. Aidai, Vilnius, 2006 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Himalajinis fazanas

**Himalajinis fazanas** (*Catreus wallichii*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukštis. Nykstanti rūšis.

Paplitęs Himalajuose (Indijoje, Pakistane, Nepale) ir Afganistane aukštikalnių krūmynuose.

Rūšis įrašyta į Tarptautinę raudonąją knygą.

## Išnašos
Vištiniai fazanai

**Vištiniai fazanai** (*Lophura*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių gentis.

Gentyje 10-12 rūšių.

## Rūšys
* *[[Lophura bulweri]]* 
* *[[Lophura diardi]]* 
* Edvardso fazanas (*Lophura edwardsi*)
* *[[Lophura erythropthalma]]* 
* Vietnaminis fazanas (*Lophura hatinhensis*) 
* *[[Lophura hoogerwerfi]]* 
* Kuoduotasis vištinis fazanas (*Lophura ignita*) 
* *[[Lophura inornata]]* 
* Himalajinis fazanas (*Lophura leucomelanos*) 
* Sidabrinis fazanas (*Lophura nycthemera*) 
* Taivaninis fazanas (*Lophura swinhoii*)
Gilgitas

**Gilgitas** () – upė Pakistane, šiaurės vakarų Kašmyre; Indo dešinysis intakas. Prasideda Hinduražo kalnagūbryje, teka Hindukušo ir Karakorumo priekalnėmis Gilgito slėniu. Įteka į Indą ties Gilgito miestu. Nuo šios santakos Indas dvigubai praplatėja.

Didžiausias intakas – Hunza (kairysis).

Upės vandens lygis pakyla balandį, o maksimumą pasiekia birželį. Žiemą nusenka. Dėl slenksčių ir greitos tėkmės Gilgito upė laivuojama tik trumpose atkarpose. Gilgito slėniu senovėje ėjo prekybinis karavanų kelias tarp Indijos ir Afganistano.
Teisingojo kelio partija

**Teisingojo kelio partija** (*Doğru Yol Partisi*, sntr. **DYP**) – Turkijos partija. 1983 m. įsteigė Süleyman Demirel. Anksčiau egzistavusios partijos Teisingumo partija pasekėja.

DYP yra konservatyvioji partija, nuo įkūrimo dalvyvavusi 4 vyriausybėse (premjeras Süleyman Demirel (1991-93) bei Tansu Çiller (1993-1996).

2002 m. pralaimėjus rinkimus, nepatekus į parlamentą, pirmininkas Tansu Çiller atsistatydino, partijos vairą perėmė Mehmet Ağar. Teisingojo kelio partija 2005 m. turėjo 4 atstovus parlamente (dalis parlamentarų įstojo į partiją).

## Dalyvavimas rinkimuose
* 1991: 27 % (178 mandatai)
* 1995: 19 % (135 mandatai)
* 1999: 12 % (85 mandatai)
* 2002: 9,55 % (0 mandatų).

## Nuorodos
* Tinklalapis  (turkų k.)
GAZ-M20 Pobeda

**GAZ-M20 Pobeda** () – keleivinis lengvasis automobilis, gamintas Tarybų Sąjungoje GAZ gamykloje 1946–1958 m. Modelis taip pat buvo licencijuotas lenkų FSO automobilių gamyklai.

## Istorija

Pirmoji *Pobeda* buvo pagaminta Tarybų Sąjungoje vyriausiojo inžinieriaus Andrei A. Liphart. Žodis *победа* reiškia 'pergalė', ir pavadinimas buvo pasirinktas ne atsitiktinai. Pirmieji automobilio bandymai buvo atliekami GAZ (*ГАЗ*) gamykloje 1943 m., kai Tarybų Sąjungos pergalė Antrajame pasauliniame kare ėmė ryškėti. Vėliau pati gamykla buvo subombarduota, tačiau darbas nenutrūko.

Pirmasis prototipas buvo paruoštas 1944 m. lapkričio 6 d., ir buvo nutarta pradėti jį gaminti. 1946 m. birželio 21 d. pirmasis GAZ-M20 buvo pagamintas ir sėkmingai eksportuotas TSRS, o dizainas buvo licenzijuotas lenkų FSO gamyklai Varšuvoje 1951 m. (gaminta iki 1973 m.). Keli modeliai buvo surinkti Pchenjane (Šiaurės Korėja).

„Pobeda“ nustota gaminti TSRS 1958 m. liepos 31 d.

## Pobedos privalumai

Pobeda buvo pirmasis tarybinis automobilis turėjęs elektrinius valytuvus (automobiliai prieš tai turėjo pneumatinius arba mechaninius valytuvus), mirksinčius posūkių signalus, elektrinį šildytuvą ir AM bangų radiją. Pobedos aptakus korpusas be išsikišusių sparnų, žibintų, pakojų buvo to meto naujovė – nedaug tuometinių automobilių pasaulyje turėjo tokius kėbulus.

## „Pobeda“ Lenkijoje

Nuo 1951 m. Pobedas gamino ir Lenkijoje, kur jos buvo vadinamos *Warszawa* 'Varšuva'. Šias mašinas gamino iki 1973 m., viso pagamino 244 000 „Varšavų“.

## Šaltiniai
Patarškiniai

**Patarškiniai** (*Numididae*) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio šeima, natūraliai ir plačiai paplitusi Afrikos žemyne.

Patarškiniai, gana dideli paukščiai, o stambiausia rūšis yra grifinė patarška (*Acryllium vulturinum*), jos svoris 1,0-2,2 kg, kūno ilgis 60-72 cm.

Iš patarškinių šeimos šalmuotųjų patarškų (*Numida meleagris*) rūšies per ilgą domestikacijos laikotarpį kilo naminės patarškos (*Numida meleagris domestica*), kurios kaip naminiai paukščiai auginamos Europoje, Šiaurės Amerikoje.

## Gentys ir rūšys
Tarptautinė ornitologų sąjunga pasaulio paukščių klasifikacijos 12.1 versijoje išskiria 4 gentis ir 6 rūšis:
* **Gentis: ''[[Agelastes]]***	<small>Bonaparte, 1850</small> - [[Tamsiosios patarškos]]
** *Agelastes meleagrides* <small>Bonaparte, 1850</small> - [[Baltakrūtė patarška]]; paplitusios nuo [[Siera Leonė|Siera Leonės]] iki [[Gana|Ganos]].		
** *Agelastes niger* <small>(Cassin, 1857)</small> - [[Juodoji patarška]]; nuo pietryčių [[Nigerija|Nigerijos]] iki [[Kongo Demokratinė Respublika|Kongo Demokratinės Respublikos]] centrinės dalies.
* *'Gentis: *[[Numida]]*** <small>Linnaeus, 1764</small> - [[Tikrosios patarškos]]
** ''[[Numida meleagris]]'' <small>(Linnaeus, 1758)</small>	- [[Šalmuotoji patarška]]; plačiai išplitusios beveik visame Afrikos žemyne.
* **Gentis: *[[Guttera]]*** <small>Wagler, 1832</small> - [[Kuoduotosios patarškos]]
** ''[[Guttera plumifera]]'' <small>(Cassin, 1857)</small> - [[Lygiakuodė patarška]]; [[Centrinė Afrika|Afrikos centro vakaruose]].
** ''[[Guttera pucherani]]'' <small>(Hartlaub, 1861)</small> - [[Keninė patarška]];	[[Užsachario Afrika|Užsachario Afrikos]] [[Savana|savanose]] su retai augančiais medžiais, retmiškiuose.
* **Gentis: *[[Acryllium]]*** <small>Gray, GR, 1840</small> - [[Grifinės patarškos]]
** ''[[Acryllium vulturinum]]'' <small>(Hardwicke, 1834)</small> - [[Grifinė patarška]]; [[Etiopija|Etiopijoje]], [[Somalis|Somalyje]] ir iki [[Tanzanija|Tanzanijos]].

=== Kladograma ===
Patarškinių (''Numididae'') šeimos [[kladograma]], pagrįsta pagal ''De Cheno'' ir jo bendradarbių atliktus tyrimų rezultatus paskelbtus 2021 m.:



== Šaltiniai ==


== Galerija ==
<gallery mode="packed">
Agelastes_niger.jpg|Juodoji patarška (***Agelastes*' niger*)
Helmeted Guineafowl, Numida meleagris at Marakele National Park, South Africa (14155488202).jpg|Šalmuotoji patarška (***Numida** meleagris*)
Vulturine_Guineafowl_at_Samburu.jpg|Grifinė patarška (***Acryllium** vulturinum*)
Flickr_-_Rainbirder_-_Crested_Guineafowl_(Guttera_pucherani_pucherani).jpg|Keninių patarškų (***Guttera** pucherani pucheran'') porūšis
Ülker

**Ülker Gıda Sanayi ve Ticaret A.Ş. (Ülker)** – Turkijos maisto pramonės bendrovė. Įsteigta 1944 m. Stambule (Eminönü). Ülker produktai – užkandžiai, sūdyti gaminiai, keksai, šokoladas, maistas vaikams, kramtomoji guma bei margarinas. Bendrovėje dirba 11 000 žmonių. Bendrovė remia krepšinio klubą Stambulo Fenerbahce.

## Prekiniai ženklai
* Alpella
* Cafe Crown
* Hanimeller
* Dankek
* Cola Turka
* Cokokrem
* Link
* Canpare

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Aurelija Arlauskienė

**Aurelija Arlauskienė **(g. 1959 m. kovo 18 d. Kelmėje) – Lietuvos žurnalistė.

## Biografija
1977 m. baigė Kelmės 1-ąją vidurinę mokyklą. 1984 m. Vilniaus universitete baigė žurnalistikos specialybę.

1980–1981 m. dirbo laikraščio „Vakarinės naujienos“ kurjere, 1981–1990 m. žurnalo „Darbas ir poilsis“ laiškų skyriaus vedėja, atsakingąja sekretore, 1990–1992 m., 1994–1997 m. – laikraščio „Lietuvos aidas“ spec. korespondentė , rengusi reportažus ir iš Vakarų Sibiro, Maskvos, Gruzijos, taip pat iš Pietų Osetijos, Cchinvalio, kur tuo metu vyko ginkluotas susirėmimas. Lietuvos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo Valstybės atkūrimo komisijos patarėja. 1992–1994 m. Valstybės kontrolės departamento atstovė informacijai, kartu su operatoriumi Vytautu Tvaronu sukūrė populiarią Lietuvos televizijos laidą „Faktas“. Dirbo žurnale „Veidas“. 1996 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos deleguota Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos tarybą. 1997–2000 m. žurnalistų profesinio leidinio „Žurnalistų žinios“, 2008–2012 m. almanacho „Žurnalistika“ redaktorė. Dirbo dienraščių „Lietuvos žinios”, „Respublika“ žurnalistinių tyrimų skyriuose. Lietuvos žurnalistų sąjungos Etikos komisijos pirmininkė (iki 2020 m.).

Nuo 2006 metų atsidėjo kūrybai ir visuomeninei veiklai.

Lietuvos žurnalistų sąjungos, Nacionalinės žurnalistų kūrėjų asociacijos, Lietuvos gidų gildijos narė, Lietuvos reformacijos istorijos ir kultūros draugijos valdybos narė, Merkio aukštupio krašto bendruomenės pirmininko pavaduotoja, Medijų rėmimo fondo tarybos narė (atstovauja Lietuvos žurnalistų sąjungai).

A. Arlauskienės darbai ne kartą apdovanoti LŽS kūrybinių konkursų prizais. Už principingumą ir pilietinę poziciją Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos taryboje Žurnalistų sąjunga A. Arlauskienę paskelbė „1997 metų žurnaliste”. Jos dėka pirmą kartą Lietuvos žurnalistikos istorijoje Visuomenės informavimo įstatymo nuostatos buvo patikrintos teisme – 1997 m. padavė į teismą tuometinį sveikatos apsaugos ministrą Juozą Galdiką, neteikusį visuomenei reikšmingos informacijos.

## Bibliografija
* *[[Tomas Šernas]]: vakar buvo rytoj*, Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2006 m.
* *Asmens kodas – Lietuvos muitinė*, 2009 m.
* Povilas Ksaveras Bžostovskis – Paulavos respublika, 2014 m. (sudarytoja, bendraautorė su R. Šmigelskyte-Stukiene ir L.Jurgelevič).
* Alantos akiračiai, 2014 m.
* Jašiūnų dvaras – kultūros židinys, 2016 m. (sudarytoja, bendraautorė kartu su dr. R.Griškaite, I.Katiliene, B.Rėbždaite, dr. L.Januškevičiumi, K.Karpičiumi)
* Disputai: idėjos, vizijos: skiriama Reformacijos 500 metų jubiliejui, 2017 m.
* Operos legenda Irena Milkevičiūtė, Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2020 m.

## Įvertinimas
* 2003 m. – Sausio 13-osios atminimo medalis
* 2007 m. suteiktas Meno kūrėjos statusas.
* 2007 m. – Vinco Kudirkos premija už knygą „Tomas Šernas: vakar buvo rytoj“.
* 2010 m. – Jono Vileišio premija už „Savivaldybės žiniose" publikuotus straipsnius
* 2016 m. – Stanislovo Rapolionio premija už Pietryčių Lietuvos kultūros ir švietimo sklaidą
* 2021 m. – Vytauto Gedgaudo premija už knygą „Operos legenda Irena Milkevičiūtė“

## Šaltiniai
Helmandas

**Helmandas** () – upė pietiniame Afganistane (iš dalies Irane). Tai ilgiausia šalies upė. Prasideda Hindukušo kalnuose, 80 km į pietus nuo Kabulo. Teka į pietvakarius dykuminėmis Dašti Margo ir Registano lygumomis. Baigiasi nenuotakioje Sistano įduboje, Hamuno ežere, esančiame Irane, prie pat Afganistano sienos. Helmandas vandeningiausias pavasrį ir vasarą. Upės vanduo naudojamas drėkinimui. Įrengta hidroelektrinių kaskada. Svarbiausias intakas – Argandabas (kairysis).

Senovėje upė buvo žinoma *Harahvaiti* vardu. Jos karštu sausringu slėniu ėjo prekybinis kelias tarp Indijos ir Artimųjų Rytų. Irigacinės sistemos and Helmando įrengtos dar senovėje, bet vėliau (XIII-XIV a.) sugriautos Mongolų karių.

## Šaltiniai
GAZ-5903V Vetluga

**GAZ-5903V Vetluga** – rusų sunkioji priešgaisrinė transporto priemonė, patobulinta šarvuota amfibija BTR-70, su išorėje sumontuota didele ugnies slopinimo sistema vertikaliai judančiame bokštelyje. Jame įrengta 11 didelių vamzdžių užpildytų priešgaisriniais cheminiais milteliais. Tai įgyta iš GAZ59037. Jo tikslas gesinti didelius ir pavojingus pramoninius gaisrus ir dalyvauti situacijose siejamose su rimtais sprogimo pavojais. Ekipažas turi susisiekimo sistemą ir filtruojamą vėdinimą. Taip pat vežiojasi papildomus įrankius ir įrangą.

Transporto priemonėje yra pakankamas kiekis miltelių, kad 11 vamzdžių iššautų dvigubai ir pakankamas kiekis miltelių saugomų atskirai, kad būtų galima užtaisyti patrankas. Milteliai išmetami valdoma oro banga, kuri yra vadinama pulsuojantis išmetimas arba ugnies gesinimo impulsas.

## Žinomos techninės galimybės
* Svoris: 13 tonų
* Maksimali papildoma apkrova: 5 tonos
* Variklis: KAMAZ-7403 dyzelininis variklis, tipinė galia - 191 kW, maksimali galia - 260 kW.
* Ilgis: 7,6 metrai,
* Plotis: 2,9 metrai,
* Aukštis: 2,9 metrai,
* Greitis sausumoje: 80 km/h,
* Greitis vandenyje: 9 km/h,
* ekipažas: 2 žmonės,
* važiuoklė: 8×8.
Peugeot 202

**Peugeot 202** – Peugeot markės modelis, pradėtas gaminti 1938 m. ir pakeitęs Peugeot 201. Automobilis, pagamintas Peugeot 1938–1940 m. Antrojo pasaulinio karo metu gamyba buvo nutraukta ir vėl pradėta 1945–1949 m. Pagrindinis šio automobilio išskirtinumas – priekiniai žibintai buvo patalpinti už radiatoriaus grotelių. Automobilis buvo varomas 1133 cm³ vandeniu aušinamu varikliu, išvystančiu  esant 4000 aps/min, o didžiausias greitis siekė 100 km/h. Iš viso buvo pagaminti 104126 automobiliai.

## Nuorodos
* Peugeot 202 fotogalerija
Naujojo Pasaulio putpelės

**Naujojo Pasaulio putpelės** (*Odontophoridae*) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio šeima.

## Paplitimas
Naujojo Pasaulio putpelės yra nedideli paukščiai natūraliai paplitę Amerikos žemynuose (išskyrus Grenlandiją, Aliaską, Kanadą, JAV šiaurės rytus, Karibų jūros salas bei Pietų Amerikos pietus), tik *[[Ptilopachus]]* genties rūšys gyvena Užsachario Afrikoje maždaug iki pusiaujo.

## Išvaizda
Dėl panašios išvaizdos ir panašių įpročių pavadintos putpelėmis, bet su Senojo Pasaulio fazaninių (*Phasianidae*) šeimoje esančiomis putpelių gentimis susijusios tik tolimais ryšiais, kurias sieja bendra vištinių paukščių kilmė.

Tai apvaloko kūno sudėjimo, nedideli ar vidutinio dydžio, trumpais, galingais sparnais, stipriomis prisitaikiojusiomis bėgiojimui ir besikaptymui kojomis ir pėdomis paukščiai. *Odontophorinae* pošeimiui būdings „dantytas“ snapas, o ant čiurnikaulio nebūdingi pentinai. Jų kūno ilgis nuo 17 iki 37 cm, svoris nuo 125 iki 465 g.

## Gentys
Tarptautinė ornitologų sąjunga pasaulio paukščių klasifikacijos 12.1 versijoje išskiria 10 genčių ir 34 rūšis:

Žemiau, pošeimių ir genčių klasifikacija:
* ***[[Ptilopachinae]]*** Bowie, Coehn & Crowe 2013
** *[[Ptilopachus]]* Swainson, 1837; natūraliai gyvena Užsachario Afrikoje.
* ***[[Odontophorinae]]*** Gould 1844
** *[[Dendrortyx]]* Gould, 1844 – Miškinės kurapkos; centrinė Meksika ir Kosta Rika.
** *[[Oreortyx]]* Baird, SF, 1858 – Kalninės putpelės; JAV vakarai ir Meksikos Žemutinė Kalifornija.
** *[[Callipepla]]* Wagler, 1832 – Žvynuotosios putpelės; JAV pietvakariuose ir Meksikos šiaurvakariuose.
** *[[Philortyx]]* Gould, 1846 – Dryžosios putpelės; centrinė Meksika.
** *[[Colinus]]* Goldfuss, 1820 – Amerikinės putpelės; nuo JAV pietryčių iki šiaurinės Pietų Amerikos.
** *[[Odontophorus]]* Vieillot, 1816 – Miškinės putpelės; nuo pietinės Meksikos iki šiaurės rytinės Argentinos.
** *[[Dactylortyx]]* Ogilvie-Grant, 1893 – Giedančiosios putpelės; nuo centrinės Meksikos iki Hondūro
** *[[Cyrtonyx]]* Gould, 1844 – Verkiančiosios putpelės; nuo JAV pietvakarių ir pietuose Nikaragvoje.
** *[[Rhynchortyx]]* Ogilvie-Grant, 1893 – Ilgakojės putpelės; nuo šiuaurės rytinio Hondūro ir pietuose šiaurės vakarų Ekvadore.

## Šaltiniai
Kupa

**Kupa** – upė šiaurės Lietuvoje, Kupiškio raj., kairysis Lėvens intakas (į pietvakarius nuo Kupiškio). 25&nbsp;km ilgio Kupa prasideda Obonių - Tatkonių pelkėje, 0,5 km į rytus nuo Obonių kaimo. Teka Šiaurės vakarų kryptimi pro Ažubalį, Šileikius, Vaduvų miško pietvakariniu pakraščiu. 20,7 km nuo žiočių iš kairės įteka Juodupė. Toliau ta pačia kryptimi teka pro Mičiūnus, Tatkonis, Girvalakius, Kerelius, Naivius, Čivonis, Duoniūnus. Čia, 11,9 km nuo žiočių iš kairės įteka Serbentupis. Pasuka į vakarus ir teka pro Kuosėnus (iš dešinės įteka Upelis), Mirabelį (čia iš dešinės įteka Dievulio upelis), Plundakus, Slavinčiškį (iš kairės įteka Skodinys). Toliau teka pro Pyragius, kolektyvinius sodus. Krantai darosi vis aukštesni, upė vis giliau įsigraužia į slėnį ir pasieka Kupiškio miestą, kurį dalina į dvi dalis. Nuo Kupiškio miesto teritorijos pradžios upėje gausu akmenų, kurie vietomis sudaro nedidelius slenksčius. Miesto teritorijoje iš kairės įteka Račiupys, toliau teka pro Smilgius, ties čia iš kairės įteka Garnupis. Nutekėjusi apie 1 km, upė staigiai pasuka į šiaurę ir už 1 km ties Byčiais įteka į Lėvenį 107,2 km. nuo jo žiočių.

Iš pavadinimo kildinamas Kupiškio miesto vardas. 

Per upę nutiesti 8 tiltai iš kurių:

* 5 pėstiesiems;
* 3 automobiliniam transportui.

Kerta kelią , Daugpilio-Šiaulių geležinkelio liniją. Kairiajame krante yra Kerelių piliakalnis. Nuo versmių iki Pyragių reguliuota.

Kupos dalis prie žiočių priskirta Lėvens kraštovaizdžio draustiniui.

## Savybės

Plotis apie 5–8 m, gylis – vid. 0,3–0,8 m, vietomis net iki 3 m. Vidutinis nuolydis – 1,25 m/km, srovės greitis – 0,1–0,2 m/s.

## Intakai

Upės intakai: Čiviškis, Juodupė, Račiupys, Serbentupis, Skodinys (didžiausias intakas), Upelis, Dievo upelis, Vaga, Garnupys, dar turi 7 nedidelius bevardžius intakus, kurie visi yra reguliuoti.

## Pavadinimo kilmė

Kupos pavadinimas siejamas su lietuvių kalbos žodžiais *kupana* (kuokšta, sruoga), *kupeta* (didelė krūva), *kupti* (iškilti) arba latvių kalbos žodžiu *kupt*, reiškiančiu krešėti, rūgti, gižti..

Tarmiškai „kūpėti“ reiškia smarkiai bėgti, kunkuliuoti – srautinga Kupa smarkiai teka per pavasario polaidžius.

## Istorija
Istoriniuose šaltiniuse pirmą kartą paminėta 1574 m. ryšium su Pienionių seniūnijos žemių permatavimu ties Dievelionių (dabar Plundakai) kaimu. XVI-XIX a. pagal upę driekėsi Kuosėnų vaitijos kaimų laukai. Upė iki XIX a. pab. buvo labai žuvinga. Ypač gausu buvo būdavo vėžių, gyveno ūdros. Prieš 1914 m. Kupiškyje prie upės planuota statyti garinį malūną, 1950 m. ties ligonine buvo pastatyta užtvanka, o šalia įrengtas paplūdimys. Po kelerių metų (neatlaikius vandens slėgio) užtvanka nugriuvo.

## Šaltiniai
Kaukė (filmas)

**Kaukė** () – 1994 m. JAV superherojų komedija. Juosta paremta „Dark Horse Comics“ išleista komiksų serija. Filmas buvo nominuotas Oskarui. Susilaukė tęsinio „Kaukės sūnus“, kuris nesusilaukė didelio žiūrovų dėmesio ir teigiamo kritikų įvertinimo. Pagrindinį Ipkiso (Kaukės) vaidmenį atliko komikas Jim Carrey.

## Siužetas

Filmas pasakoja apie smulkų banko darbuotoją Stenlį Ipkisą, kuriam nesiseka gyvenime. Jį visi visur žemina. Vieną dieną jis randa paslaptingą magiškų savybių turinčią Kaukę, kuri leidžia įgyvendinti visas S. Ipkiso svajones. Tačiau pasivertęs Kauke jis nesuvaldo savęs: apiplėšia banką ir pridaro kitų nusikaltimų, todėl juo susidomi policija ir galiausiai pasodina į kalėjimą. Tačiau Ipkisas pabėga iš kalėjimo ir pasinaudojęs Kauke padeda sutrukdyti mafijos bosui Tireliui sužlugdyti labdaros pokylį.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Jim Carrey – Stenlis Ipkisas/Kaukė
* Peter Riegert – leitenantas Mičelas Kelavėjus
* Peter Greene – Dorian Tirelis
* Cameron Diaz – Tina Karlilė
* Orestes Matacena – Niko
* Richard Jeni – Čarlis Šumakeris
* Amy Yasbeck – Pegė Brandt
* Ben Stein – dr. Artūras Niumanas
* Reginald E. Carthey – Frezė
* Denis Forest – Saldusis Edis
* Nancy Fish – ponia Pynman
* Joely Fisher

## Išnašos
Cameron Diaz

**Cameron Diaz** (g. 1972 m. rugpjūčio 30 d.) – buvusi JAV aktorė ir modelis.

## Ankstyvas gyvenimas
Cameron Diaz gimė San Diege, turi vyresnę seserį Chimene (g. 1970), taip pat brolį. Jos tėvas Emilio antros kartos emigrantas iš Kubos, o motinos protėviai turi anglų, vokiečių ir čerokių kraujo.

Diaz lankė Long Beach Polytechnic High School mokyklą, kurioje mokėsi ir jos bendraklasis Snoop Dogg.

## Modelio karjera
Karjerą pradėjo būdama 16 metų. Penkerius metus ji dirbo užsienyje: Japonijoje, Australijoje, Meksikoje, Maroke, ir Paryžiuje. Nuo 21 metų grįžo į Kaliforniją, kur tęsė karjerą, kol nebuvo atrinkta vaidmeniui filme Kaukė.

## Aktorės karjera
Aktorinio meno ėmė mokytis tik laimėjusi vaidmenį filme „Kaukė“. Po šio filmo ji vaidino keliuose mažo biudžeto filmuose, kol gavo vaidmenį filme „Mano geriausio draugo vestuvės“ kartu su Julia Roberts.

2014 m. paskelbė baigianti aktorės karjerą ir norinti atsidėti šeimai (2015 m. ji ištekėjo už roko grupės „Good Charlotte“ vokalisto Benji Maddeno).

## Filmografija

## Apdovanojimai
Keturis kartus nominuota Auksiniam Gaubliui už vaidmenis filmuose „Pakvaišę dėl Merės“, „Būti Džonu Malkovičiumi“, „Vanilinis dangus“ ir „Niujorko gaujos“.

2009 metais atidengta jos vardo žvaigždė Holivudo šlovės alėjoje.

**Bostono filmų kritikų apdovanojimai**
* 2001 m. – Geriausia aktorė antraeiliame vaidmenyje filme: „Vanilinis dangus“

**[[MTV kino apdovanojimai]]**
* 1999 m. – Geriausia aktorė filme: „Pakvaišę dėl Merės“.

## Nuorodos

* http://www.cameronfan.com/
Kalakutiniai

**Kalakutiniai** (*Meleagrididae*) – vištinių (*Galliformes*) būrio, fazaninių (*Phasianidae*) šeimos paukščių pošeimis. 

 

## Rūšys
Kalakutinių pošeimyje viena gentis – kalakutai (*Meleagris*) ir 2 rūšys:
* Laukinis kalakutas (*Meleagris gallopavo*) 
* Akiniuotasis kalakutas (*Meleagris ocellata*)
Gigliola Cinquetti

**Gigliola Cinquetti** (g. 1947 m. gruodžio 20 d. Veronoje) – italų dainininkė.

1964 m. su daina *Non ho l'età* Gigliola Cinquetti laimėjo San-Remo festivalyje ir greitai po to Eurovizijos dainų konkurse. 1966 m. ji vėl triumfavo San Reme su daina *Dio come ti amo*. 1974 m. Gigliola Cinquetti vėl dalyvauja Eurovizijos dainų konkurse. Šį sykį daina su *Sì* užima antrą vietą. Nugalėtojais tais metais tapo Švedijos atstovai – grupė ABBA su kūriniu „Waterloo“. 1991 m. atlikėja drauge su Toto Cutugno vedė Eurovizijos dainų konkursą, vykusį Romoje.

## Žymiausios dainos

* 1964 *Non ho l'età*
* 1964 *Il Primo bacio che darò*
* 1965 *Ho bisogno di vederti*
* 1966 *Dio come ti amo*
* 1967 *La Rosa nera*
* 1968 *Sera*
* 1968 *Giuseppe in Pennsylvania*
* 1968 *Quelli erano giorni*
* 1969 *La pioggia*
* 1969 *Il Treno dell'amore*
* 1970 *Romantico blues*
* 1971 *Rose nel buio*
* 1971 *Amarti e poi morire*
* 1971 *La Domenica andando alla Messa*
* 1972 *Canta bambino*
* 1972 *Gira l`amore*
* 1972 *Je suis timide*
* 1972 *E qui comando io*
* 1973 *La Spagnola*
* 1973 *Mistero*
* 1974 *Alle porte del sole*
* 1974 *Sì* (Ja)
* 1974 *Si on voulait*
* 1974 *…man spricht nicht von Liebe*
* 1975 *Bravo*
* 1976 *Aufwiederseh`n amore*
* 1976 *La primavera*
* 1976 *Di chi sarò, di chi sarai*
* 1976 *Unser Sommer der Liebe*
* 1977 *Un momento fa*
* 1977 *Western*
* 1978 *Ma chi l`avrà inventato quest`uomo*
* 1985 *Chiamalo amore*
* 1987 *Una donna distante*
* 1989 *Ciao*
* 1992 *La poésie d`une femme*
* 1995 *Giovane vecchio cuore*

## Nuorodos

* 

|-
Albina Simokaitytė

**Albina Simokaitytė-Tumkevičienė** (1923 m. gegužės 17 d. Marijampolėje – 2004 m. gegužės 18 d. Šiauliuose, palaidota Donelaičio kapinėse) – Lietuvos teatro aktorė.

## Biografija
Baigusi mokytojų seminariją, 1945–1949 m. vaidino Marijampolės dramos teatre. 1949 m. kartu su vyru, aktoriumi ir režisieriumi Kaziu Tumkevičium persikėlė į Šiaulius, 1949–1986 m. Šiaulių dramos teatro aktorė.

## Vaidmenys
Sukūrė per 90 vaidmenų, iš jų svarbesni:
* Antosė (Antanas Vienuolis. „Puodžiūnkiemis“)
* Magdė (Petras Vaičiūnas. „Prisikėlimas“)
* Liusė (V. Delmar. „Paskutinis valsas“)
* Bernarda (Frederikas Garsija Lorka. „Bernardos Albos namai“)
* Gunhilda (Henrikas Ibsenas. „Gabrielis Borkmanas“)
* Dirdienė (Juozas Baltušis. „Parduotos vasaros“)
* Senelė (Aleksandras Casona. „Medžiai miršta stovėdami“)

## Įvertinimas
* 1981 m. LSSR nusipelniusi artistė
* 1982 m. Augustino Griciaus premija
* 1998 m. Potencijos Pinkauskaitės premija