Ukmergės geležinkelio stotis

**Ukmergės geležinkelio stotis** – uždaryta siaurojo geležinkelio stotis Ukmergėje, Kauno g. 37b, 1916–1958 m. aptarnaudavusi Jonavos–Ukmergės geležinkelį. 2003 m. įrašyta į Kultūros vertybių registrą (unikalus kodas ). Tebestūkso stoties pastatas, bet šalia jo, nuo Kauno pusės, buvusių rampų nebelikę. Jas užima šiuolaikinė infrastruktūra – „Alaušos“ degalinė, Ukmergės elevatorius ir kt.

## Istorija

1901 m. nutiesus Panevėžio–Pastovių geležinkelį, buvo suplanuota tiesti atšaką Troškūnai–Ukmergė, tačiau šis projektas nebuvo įgyvendintas. 1910 m. Tauragės verslininkas Vitbergas paprašė Rusijos imperijos valdžios leidimo tiesti Vilniaus–Ukmergės–Panevėžio–Jelgavos geležinkelį, kuris būtų atvėręs kelią link Rygos uosto, tačiau tikėtina, kad dėl Liepojos uosto lobizmo siūlymas buvo atmestas. 1912–1917 m. Rusijos geležinkelių plėtros plane buvo numatytas Kauno–Ukmergės ruožas, bet jis dėl karo neįvykdytas.

1916 m. Vokietijos imperijos kariuomenė nutiesė Jonavos–Ukmergės geležinkelį, pagal paskirtį pradėta naudoti dviejų aukštų stotis. Jai buvo pritaikytas gana solidus administracinis pastatas, manoma, pastatytas XIX a. pabaigoje. Geležinkelio stoties personalui atiteko pirmas aukštas, antrame buvo įsikūręs Ukmergės kelių rajonas, kuris rūpinosi apskrities kelių priežiūra ir remontu. Stotyje buvo kelios krovininės ir keleivinės rampos. XX a. 4-jame dešimtmetyje Ukmergės žemės ūkio draugija šalia stoties pastatė didelius sandėlius savo pardavinėjamai produkcijai. Ukmergėje įsikūrus 1-ajam LDK Gedimino pėstininkų pulkui, 1932 m. buvo statomos naujos kareivinės. Spėjama, kad į laukymę, esančią priešais jas (dabartinių Deltuvos, A. Smetonos, Vasario 16-osios ir Sodų gatvių ribojamas skveras) buvo nutiesta geležinkelio atšaka ir pastatyta didelė rampa, skirta kareivinių statybos ir vėlesnėms pulko veiklos reikmėms. Geležinkeliu į pulko kareivines buvo gabenama karinė amunicija, atvykdavo ir išvykdavo šauktiniai kariai.

1922 m. siaurųjų geležinkelių valdyba svarstė klausimą dėl projektuojamo geležinkelio ruožo Ukmergė–Molėtai–Kuktiškės. Taip būtų sujungtas Jonavos–Ukmergės geležinkelis ir Panevėžio–Pastovių geležinkelis. Nors ir Molėtų valsčiaus buvo nutarusi skirti 100 tūkst. litų tam, kad būtų nutiestas geležinkelis šalia pat Molėtų, tačiau planai liko neįgyvendinti. Ukmergės stotis išliko akligatviu.

1958 m. geležinkelis buvo panaikintas platinant Ukmergės–Jonavos kelią, siauruko bėgiai išardyti. Paskutinis stoties viršininkas buvo Survila, o Ukmergės kelių rajono – J. Mačiokas.

## Stoties rūmai

Pastatas stačiakampis, tinkuoto plytų mūro, su medinėmis perdangomis. Pagrindinį fasadą (nuo gatvės pusės) išskiria rizalitas.  Dviejų aukštų, kiekviename aukšte yra po 4 kambarius. 1997 m. pastatas remontuotas siekiant pritaikyti prekybos salės įrengimui, išgriauta viena kapitalinė siena. Rūmų architektūra neoklasicistinių bruožų, centras akcentuotas rizalitu, jį puošia laužytas frontonas. Pirmąjį aukštą skaido stačiakampiai langai ir horizontalios rustų juostos, antrojo aukšto kompoziciją pagyvina virš stačiakampių langų įkomponuoti trikampiai sandrikai. Didžioji pastato dalis yra apleista, tik vienoje dalyje įrengtos komercinės paskirties patalpos.

Kiemo pusėje pastatytas silikatinių plytų priestatas. Apie 1950 m. greta pastatytas dviaukštis mūrinis gyvenamasis pastatas, 2003 m. buvęs avarinės būklės.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Objekto dosjė. 
* Vaida Noreikienė. Ukmergės miesto kultūros paveldo išteklių pritaikymas turizmui. – Kaunas, Vytauto Didžiojo universitetas, 2014. // psl. 37