open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rugsėjis

**Rugsėjis** – devintasis metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, jį sudaro 30 dienų.

Mėnesio pavadinimas *september* lotynų kalba reiškia septintą mėnesį. Kai į seniausią žinomą romėnų kalendorių – Romulo kalendorių buvo įtraukti sausis ir vasaris, rugsėjis tapo devintuoju mėnesiu, tačiau išlaikė savo pirminį pavadinimą. Ankstyvajame Romos kalendoriuje rugsėjis turėjo 29 dienas. Po Julijaus reformos buvo pridėta dar viena diena.

Pavadinimas *Rugsėjis* pirmą kartą paminėtas XIX a. raštuose, etimologiškai siejamas su rugių sėjos laiku. Kiti lietuviški pavadinimai – *Rugis, Rudugys, Rujos, Paukštlėkys, Šilinis, Grybaulia, Želmeninis, Vėsulis, Varninis* (pas kuršius).

Rugsėjis prasideda ta pačia savaitės diena, kaip gruodis.

## Lietuvos klimatas

Rugsėjį dienos ilgumas yra 14-12 valandų, Saulė vidutiniškai šviečia 168 valandas. Vidutinė mėnesio oro temperatūra 12&nbsp;°C (pajūryje 13,5&nbsp;°C), kartais oro temperatūra gali pakilti iki 28-30&nbsp;°C, o dirva įkaisti iki 40-45&nbsp;°C (kartais ir iki 49&nbsp;°C). Rugsėjo mėnesį jau pasitaiko šalnos, kai naktį oro temperatūra gali nukristi iki -3-5&nbsp;°C. Karščiausia temperatūra Lietuvoje, užfiksuota rugsėjį yra +32,0&nbsp;°C (1992 m. rugsėjo 1 d., Vilnius), šalčiausia -6,3&nbsp;°C (1993 m. rugsėjo 30 d., Varėna).

Rugsėjį vidutiniškai iškrenta 58–65 mm kritulių (Žemaitijoje daugiau – 87-88 mm). Didesnių sausrų ar liūčių pasitaiko retai. 1963 m. rugsėjo 3 d. Skuode iškrito 113 mm kritulių.

Vėjuotų dienų, kurių metų vėjo greitis viršija 8 m/s būna 2-6, o pajūryje vidutiniškai 15. Vidutinis dienų su rūku skaičius 4-8, daugiausia dienų su rūku būna Žemaitijoje (Laukuvoje – iki 19). Dienų su perkūnija skaičius priklausoma nuo metų būna tarp 1-3 ir 6-9. Pasitaiko krušos atvejų, audrų.

Rugsėjo mėnesį nunoksta šermukšniai, putinai, vėlyvieji obuoliai ir kriaušės. Baigiamas nuimti visas derlius, vyksta bulviakasis. Nugelsta dauguma medžių. Šalį palieka dauguma vasarojančių paukščių, vyksta intensyvi praskrendančių paukščių migracija.

## Šventės ir atmintinos datos
* Rugsėjo 1 d.
** Mokslo ir žinių diena

* Rugsėjo 7 d.
** Brazilijos nepriklausomybės diena

* Rugsėjo 8 d.
** Vytauto Didžiojo karūnavimo ir Padėkos už Lietuvos nepriklausomybės ir laisvės apgynimą diena
** Šilinė (Švč. Mergelės Marijos gimimo diena) – Katalikų šalys

* Rugsėjo 14 d.
** Šv. Kryžiaus išaukštinimas

* Rugsėjo 15 d.
** Tarptautinė demokratijos diena

* Rugsėjo 16 d.
** Tarptautinė ozono sluoksnio apsaugos diena

* Rugsėjo 21 d.
** Tarptautinė taikos diena

* Rugsėjo 21–23 d.
** Rudens lygiadienis

* Rugsėjo 22 d.
** Baltų vienybės diena
** Diena be automobilio

* Rugsėjo 26 d.
** Europos kalbų diena
** Pasaulinė jūros diena

* Rugsėjo 27 d.
** Pasaulinė turizmo diena

* Rugsėjo 29 d.
** Mykolinės

* Rugsėjo 30 d.
** Tarptautinė vertėjų diena

## [[Astronomija]]
Saulė rugsėjį pereina per Liūto (rugpjūčio 10 – rugsėjo 15) ir Mergelės (rugsėjo 16 – spalio 30) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]
Rugsėjo zodiako ženklai:
* Mergelė (rugpjūčio 23 – rugsėjo 22)
* Svarstyklės (rugsėjo 23 – spalio 22)

## Šaltiniai

## Šaltiniai
Liepa

**Liepa** – septintasis metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, jį sudaro 31 diena.

Lotyniškas mėnesio pavadinimas *Iūlius* buvo suteiktas Romos imperatoriaus Julijaus Cezario garbei. Iki tol mėnuo vadinosi *Quintilis*, t. y. penktasis mėnuo.

Lietuviški pavadinimai – *Šienapjūtis*, *Griežlinis*, *Putpelinis*, *Medunešis*, *Ungurinis*, *Šaminis*.

* Normaliais (ne keliamaisiais) metais liepa prasideda ta pačia savaitės diena, kaip balandis.
* Keliamaisiais metais – ir kaip sausis.

## Lietuvos klimatas

Liepą dienos ilgumas yra 16-17 valandų, Saulė vidutiniškai šviečia 260 valandų. Vidutinė mėnesio oro temperatūra 17&nbsp;°C, užėjus kaitrai oro temperatūra gali pakilti iki 32-37&nbsp;°C, o dirva įkaisti iki 52-57&nbsp;°C (kartais ir iki 61&nbsp;°C). Yra pasitaikę, kad liepos naktimis temperatūra nukrisdavo iki 2-4&nbsp;°C, o Varėnoje – iki 0&nbsp;°C. Karščiausia temperatūra Lietuvoje, užfiksuota liepą yra +37,5&nbsp;°C (1994 m. liepos 30 d., Zarasai), šalčiausia 0,9&nbsp;°C (1971 m. liepos 22 d., Varėna ir 1986 m. liepos 11 d., Širvintos).

Liepą vidutiniškai iškrenta 81–95 mm kritulių, pajūryje – 72 mm. Priklausomai nuo vyraujančių oro masių skirtingais metais liepos orai gali būti labai skirtingi: yra pasitaikę visą mėnesį trukusių sausrų (1994 m.) arba smarkių liūčių, škvalų.

Vėjuotų dienų, kurių metų vėjo greitis viršija 8 m/s būna 1-5, o pajūryje vidutiniškai 12. Vidutinis dienų su rūku skaičius nedidelis, daugiausia dienų su rūku būna Žemaitijoje (Laukuvoje – 12, Telšiuose – 13). Dienų su perkūnija skaičius labai priklauso nuo vyraujančių oro masių: nuo 4-8 vyraujant ramiems orams iki 11-16, kuomet būdingas tropinis oras. Pasitaiko krušos atvejų, škvalų.

Liepos mėnuo Lietuvoje – pats augalijos vešėjimo, subrendimo metas. Pradeda derėti vaisiai ir uogos (vyšnios, serbentai, avietės, žemuogės, mėlynės ir kt.). Uždera bulvės, kitos daržovės. Liepa būna pats šienapjūtės įkarštis, mėnesio pabaigoje prasideda rugiapjūtė.

## [[Šventė]]s ir atmintinos datos
* Pirmasis liepos šeštadienis
** Tarptautinė kooperatyvų diena

* Paskutinis liepos sekmadienis
** Jūros diena – Lietuva

* Liepos 6 d.
** Valstybės (Lietuvos karaliaus Mindaugo karūnavimo) diena – Lietuva

* Liepos 10 d.
** Septyni broliai miegantys

* Liepos 11 d.
** Europos globėjo diena

* Liepos 15 d.
** Žalgirio mūšio diena – Lietuva

* Liepos 16 d.
** Škaplierinės – katalikų šalyse

* Liepos 17 d.
** Pasaulio lietuvių vienybės diena

* Liepos 26 d.
** Šv. Ona (prinokimo šventė) – katalikų šalyse

## [[Astronomija]]
Saulė liepą pereina per Dvynių (birželio 20 – liepos 20) ir Vėžio (liepos 21 – rugpjūčio 9) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]
Liepos zodiako ženklai:
* Vėžys (birželio 21 – liepos 22)
* Liūtas (liepos 23 – rugpjūčio 22)

## Šaltiniai
Rugpjūtis

**Rugpjūtis** – aštuntasis metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, jį sudaro 31 diena.

Lotyniškas mėnesio pavadinimas *Augustus* buvo suteiktas Romos imperatoriaus Augustino garbei. Šis mėnuo turi 31 dieną todėl, kad Augustinas norėjo savo mėnesyje turėti tiek pat dienų, kiek Julijus Cezaris jo vardu pavadintoje liepoje. Šis mėnuo pasirinktas todėl, kad jį mirė Egipto karalienė Kleopatra VII. Iki tol mėnuo vadinosi *Sextilis*, t. y. šeštasis mėnuo.

Lietuviški pavadinimai – *Pjūtė, Pjūmenis, Šilinis* (Dzūkijoje), *Grikinis, Drevinis, Degėsis, Paukštlėkis*.

* Rugpjūtis prasideda ta pačia savaitės diena, kaip vasaris keliamaisiais metais.

## Lietuvos klimatas

Rugpjūtį dienos ilgumas yra 16-14 valandų, Saulė vidutiniškai šviečia 235 valandas. Vidutinė mėnesio oro temperatūra 16,2&nbsp;°C (pajūryje 16,7&nbsp;°C), užėjus kaitrai oro temperatūra gali pakilti iki 32-35&nbsp;°C, o dirva įkaisti iki 50-54&nbsp;°C (kartais ir iki 59&nbsp;°C). Yra pasitaikę, kad rugpjūčio naktimis temperatūra nukrisdavo iki 0-3&nbsp;°C, kartais užfiksuojamos pirmosios šalnos (dažniausiai Varėnoje). Karščiausia temperatūra Lietuvoje, užfiksuota rugpjūtį yra +36,0&nbsp;°C (1992 m. rugpjūčio 10 d., Naujoji Akmenė), šalčiausia -2,9&nbsp;°C (1966 m. rugpjūčio 30 d., Varėna).

Rugpjūtį vidutiniškai iškrenta 79–87 mm kritulių (Žemaitijoje kiek daugiau – 92-95 mm). Priklausomai nuo vyraujančių oro masių skirtingais metais rugpjūčio orai gali būti labai skirtingi: yra pasitaikę visą mėnesį trukusių sausrų (1996 m., Biržai) arba smarkių liūčių, škvalų (1978 m., Telšiai, Šilutė). Nors rugpjūtį lietingų dienų vidutiniškai yra tiek pat, kiek liepą, tačiau kritulių iškrenta daugiau.

Vėjuotų dienų, kurių metų vėjo greitis viršija 8 m/s būna 2-5, o pajūryje vidutiniškai 12. Vidutinis dienų su rūku skaičius nedidelis (2-5), daugiausia dienų su rūku būna Žemaitijoje (Laukuvoje, Telšiuose – iki 11-15). Dienų su perkūnija skaičius labai priklauso nuo vyraujančių oro masių: nuo 4-6 vyraujant ramiems orams iki 10-13, kuomet būdingas tropinis oras. Pasitaiko krušos atvejų, škvalų, viesulų.

Rugpjūčio mėnesį didžioji dauguma vaisių, daržovių, grūdinių kultūrų subrandina savo derlių, vyksta jo nuėmimas (rugiapjūtė, šienapjūtė, uogavimo, grybavimo sezonai). Rugpjūčio antroje pusėje pradeda gelsti kaštonų, karpotųjų beržų lapai, pradeda skirsti gandrai, kregždės.

## Šventės ir atmintinos datos
* Rugpjūčio 15 d.
** Žolinė (Šv. Mergelės Marijos dangun ėmimo šventė)

* Rugpjūčio 16 d.
** Šventojo Roko diena

* Rugpjūčio 23 d.
** Juodojo kaspino diena

* Rugpjūčio 24 d.
** Šventojo Baltramiejaus diena

## [[Astronomija]]
Saulė rugpjūtį pereina per Vėžio (liepos 21 – rugpjūčio 9) ir Liūto (rugpjūčio 10 – rugsėjo 15) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]
Rugpjūčio zodiako ženklai:
* Liūtas (liepos 23 – rugpjūčio 22)
* Mergelė (rugpjūčio 23 – rugsėjo 22)

## Šaltiniai
Gruodis

**Gruodis** – pirmasis kalendorinis prasidedančios žiemos ir dvyliktas metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, jį sudaro 31 diena. Lotyniškas mėnesio pavadinimas *December* reiškia dešimtasis mėnuo. Kiti gruodžio mėnesio pavadinimai lietuvių kalba – Pustis, Ragas, Didysis Ragutis ir kt. Pažymėtina, kad gruodis prasideda ta pačia savaitės diena, kaip rugsėjis.

## Lietuvos klimatas

Gruodį vidutinis dienos ilgumas yra 7 val. 25 min. Vidutinė oro temperatūra vyrauja apie -2,2&nbsp;°C, pajūryje +0,1&nbsp;°C. Užėjus šaltoms oro masėms temperatūra gali nukristi iki -34&nbsp;°C Varėnoje, -24&nbsp;°C Klaipėdoje, o šiltoms – pakilti iki +10-12&nbsp;°C. Vidutiniškai iškrenta 40–50 mm kritulių, Žemaičių aukštumoje ir pajūryje – 60–70 mm. Dažniausiai (53 %) būdingi mišrūs krituliai, 29 % sudaro sniegas. Gruodžio antrojoje pusėje didžiojoje šalies dalyje (išskyrus pajūrį, Kybartų apylinkes) susidaro pastovi sniego danga (nors pastaraisiais metais gruodį ji dažniausiai nesusidaro). Per mėnesį vėjuotų dienų, kai vėjo greitis viršija 8 m/s, būna 7-10, Klaipėdoje – 18. Rūko dienų vidutiniškai būna nuo 4 (Kybartuose, Ukmergėje) iki 14 (Laukuvoje). Rūko vidutinė trukmė 116 ha Laukuvoje, 68 h Vilniuje. Būna 2–5 pūgos dienos, pajūryje gali būti iki 7. Perkūnija gruodį pasitaiko labai retai (užregistruota tik Klaipėdoje ir Vilniuje).

## [[Šventė]]s ir atmintinos datos

* Gruodžio 1 d.
** Pasaulinė AIDS diena

* Gruodžio 7 d.
** Šv. Ambraziejus

* Gruodžio 8 d.
** Nekaltas Marijos prasidėjimas

* Gruodžio 13 d.
** Šv. Liucija, Šviesos šventė

* Gruodžio 20–22 d. 
** Žiemos saulėgrįža

* Gruodžio 24 d.
** Kūčios

* Gruodžio 25–26 d.
** Kalėdos

## [[Astronomija]]
Saulė gruodį pereina per Gyvatnešio (lapkričio 30 – gruodžio 17) ir Šaulio (gruodžio 18 – sausio 18) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]

Gruodžio zodiako ženklai:
* Šaulys (lapkričio 22 – gruodžio 21)
* Ožiaragis (gruodžio 22 – sausio 19)

## Kitomis kalbomis
Panašiai kaip lietuviškai, gruodis vadinamas ir žemaičių tarme – *Groudis*, lenkų kalboje – *Grudzień*, ukrainiečių kalba – *грудень (tariasi gruden su minkštąja N)*.

## Šaltiniai
Spalis

**Spalis** – dešimtasis metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, jį sudaro 31 diena.

Lotyniškas mėnesio pavadinimas *Octōber* reiškia *aštuntasis mėnuo*.

Pavadinimas *Spalis* pirmą kartą paminėtas XIX a. pirmos pusės raštuose, etimologiškai siejamas su linų apdirbimo darbais. Lietuviški pavadinimai – *Pagrūzdis*, *Pažaliuokis*, *Varninis*, *Bobvarnis* (pas kupiškėnus). Pavadinimas *spalis* kilęs nuo žodžio *[[spaliai]]*, nes šį mėnesį paprastai būdavo apdirbami linai, byrėdavo spaliai.

* Normaliais (ne keliamaisiais) metais spalis prasideda tą pačia savaitės diena kaip ir sausis.

## Lietuvos klimatas

Spalį dienos ilgumas yra nuo 12 iki 10 valandų, Saulė vidutiniškai šviečia apie 100 valandų. Vidutinė spalio temperatūra +7,2&nbsp;°C šilumos. Paprastai spalio pradžioje būna vadinamoji „bobų vasara“. Oras įšyla iki +20&nbsp;°C ir daugiau (spalio temperatūros rekordas &nbsp;°C šilumos).
Tačiau, mėnesio pabaigoje vidutinė paros temperatūra jau krenta žemiau 5&nbsp;°C; Spalį lapus numeta beveik visi medžiai, baigiasi augalų vegetacija.

Meteorologiniai reiškiniai būdingi rudeniui, arba jau žiemai – lietus, šlapdriba, dulksna, rūkas, sniegas. Jei spalis šaltas, gali ir pasnigti.
Gausus šlapias sniegas gali išlaužyti medžius, dar nenumetusius lapų, ar visai išversti tuos, kurių šaknys pavargo. Būna, kad žemę sukausto gruodas. Žemiausia spalio temperatūra -20&nbsp;°C šalčio. Jei spalį dar sugriaudėja perkūnija, žiema turėtų būti nešalta.

## [[Šventė]]s ir atmintinos datos
* Pirmasis spalio pirmadienis
** Pasaulinė natūralios aplinkos diena

* Antrasis spalio trečiadienis
** Tarptautinė diena prieš stichines nelaimes

* Antrasis spalio šeštadienis
** Derliaus diena

* Spalio 1 d.
** Pasaulinė vegetarų diena
** Tarptautinė kavos diena
** Tarptautinė pagyvenusių žmonių diena

* Spalio 2 d.
** Angelų sargų diena (Policijos diena)

* Spalio 4 d.
** Pasaulinė gyvūnų diena

* Spalio 5 d.
** Mokytojų diena

* Spalio 25 d.
** Konstitucijos diena – Lietuva

* Spalio 31 d.
** Helovinas
** Reformacijos diena

## [[Astrologija]]
Saulė spalį pereina per Mergelės (rugsėjo 16 – spalio 30) ir Svarstyklių (spalio 31 – lapkričio 22) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]
Spalio zodiako ženklai:
* Svarstyklės (rugsėjo 23 – spalio 22)
* Skorpionas (spalio 23 – lapkričio 21)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Orai Lietuvoje pagal mėnesį
Keliamieji metai

**Keliamieji metai** – kalendoriniai metai, turintys 366 dienas, viena diena daugiau nei įprastai. Tokiais metais vasaris turi 29 dienas. Papildoma diena pridedama tam, kad kalendorinius metus priartintų prie astronominių metų. Astronominiai įvykiai nevyksta kas tikslų dienų skaičių, todėl kalendorius, kuris kiekvienais metais turi vienodą dienų skaičių per laiką atitoltų nuo astronominio įvykio, kurio pagrindu jis sudarytas.

Istoriškai kalendoriaus tikslas buvo kasmet metų pradžią nustatyti tą pačią datą, kad būtų galima turėti atskaitos tašką skaičiuojant švenčių ir pasikartojančių įvykių datą. Tropiniai metai, tai yra laiko atkarpa tarp dviejų pavasario lygiadienių trunka apie 365 dienas ir šiek tiek mažiau nei 6 valandas (365 d. 5:48:45.98, nepastovu), todėl paprastas variantas, kai metai turėtų vienodą dienų skaičių nėra įmanomas. Įvairios kultūros naudojo skirtingus kalendorių sudarymo metodus, kad kalendorinių metų trukmę priartintų prie tropinių metų.

Julijaus kalendoriuje **keliamieji metai** yra tie, kurie be liekanos dalijasi iš 4.

Grigaliaus kalendoriuje **keliamieji metai** skaičiuojami kaip Julijaus kalendoriuje, neskaitant tų metų, kurių skaičiai baigiasi dviem nuliais, tačiau nesidalija iš 400 (kaip antai 1700, 1800, 1900).

## Šaltiniai
Savaitė

**Savaitė** – laiko periodas, ilgesnis nei diena ir trumpesnis nei mėnuo. Šiuolaikiniuose kalendoriuose, taip pat ir Grigaliaus kalendoriuje, savaitė yra lygi 7 dienoms. Skirtingai nei kiti laiko periodai, savaitė tiesiogiai astronomiškai nėra pagrįsta, tačiau gana plačiai naudojama.

Žinoma, jog babiloniečiai turėjo fiksuotą septynių dienų savaitę prieš maždaug nei 4000 metų, kurios ilgis tikriausiai rėmėsi 28 dienų mėnesio dalinimu į keturias dalis. Dėl europiečių vykdytos kolonizacijos ir vėlesnės globalizacijos 7 dienų savaitė pradėta taikyti visame pasaulyje, netgi tokiose kultūrose, kur anksčiau tokio laiko matavimo vieneto nebuvo.

Vėliau ir to paties regiono tauta žydai sukūrusi Bibliją turėjo septynių dienų savaites, minima garsioji biblijinė pasaulio sukūrimo istorija, pagal kurią Dievas sukūrė pasaulį per šešias dienas, o septintąją ilsėjosi.

Kitas septynių dienų paaiškinimas – iš Žemės plika akim matomi 7 šviesuliai (Saulė, Mėnulis ir penkios planetos), minimos babiloniečių.

Į europiečių kalendorių savaitė pateko Romos imperijai tapus krikščioniškai.

## Žodžio kilmė

Manoma, kad žodis kilęs nuo žydiško žodžio *šabaš* (prūsų *sawaīti*, per lenkų *sobota* ir graikų *σάββατον*), reiškiančio šeštadienis. Tačiau yra versijų, siejančių žodžio raidą su senesnėmis kalbomis, kurios esmė – *sa-* traktuojamas kaip senasis priešdėlis, atitinkantis dabartinį *są-*, o pagrindinė šaknis esanti *vait-*.

## Savaitės dienos
Įvairiose kalbose savaitės dienų pavadinimai yra skirtingos kilmės.
Romėniškuose pavadinimuose naudoti šviesulių vardai, šiuos pavadinimus vėliau perėmė prancūzų, ispanų, kitos kalbos.
Skandinavai naudojo savo dievų vardus, šį vardinimą dalinai perėmė anglai.

Kai kuriose šalyse savaitės pradžia laikomas pirmadienis, kitose – sekmadienis. Tačiau ir pastarosiose darbo savaitė trunka nuo pirmadienio iki penktadienio.

Sekmadienį savaitė prasidėdavo senovės Egipte, šios tradiciją nuo senovės laikosi ir žydai. Dėl šios priežasties arabų, graikų, hebrajų ir portugalų kalbose žodžio „pirmadienis“ reikšmė yra „antra diena“. Mūsų laikais savaitė nuo sekmadienio skaičiuojama JAV, Filipinuose, Kanadoje.

Pirmadienis yra pirma savaitės diena Europoje, Pietų Amerikoje, kitose pasaulio dalyse. Tokia savaitės forma yra formalizuota ISO 8601 standarte.
Penktadienis

**Penktãdienis** – savaitės diena tarp ketvirtadienio ir šeštadienio. Daugumoje šalių, kuriose darbo savaitė turi penkias dienas, penktadienis yra paskutinė darbo diena ir savaitgalio atsipalaidavimo pradžia.

## Penktadienis religijoje

Krikščionys per Adventą (apytiksliai keturias savaites iki Kalėdų) ir per Gavėnią (nuo Užgavėnių iki Velykų), pasninkauja. Islamo šalyse penktadienis yra šventoji diena. Judaizme (žydų tikėjime) šabas (šventa diena) prasideda nuo penktadienio saulėlydžio ir tęsiasi iki saulėlydžio šeštadienį.

## Juodasis penktadienis

Jei mėnesio 13 diena yra penktadienis, tai ši diena laikoma nesėkmių diena. Žmonės, kurie tiki prietarais, šią dieną vengia kur nors eiti, saugosi nesėkmių. Ypač nesėkminga diena laikoma sausio 13-osios dienos penktadienis.

## Etimologija

Terminą „penktadienis“ sukūrė kalbininkas Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai
Antradienis

**Antrãdienis** – savaitės diena tarp pirmadienio ir trečiadienio.

Antradienis nuo 1845 metų – oficiali JAV federalinių rinkimų diena, kur rinkimai rengiami antradienį po pirmo lapkričio pirmadienio.

Graikų ir ispanų kultūrose antradienis yra nesėkmę nešanti diena, ispanakalbiuose kraštuose 13 mėnesio diena antradienis (ne penktadienis, kaip kitose Vakarų kultūrose) laikoma labai bloga diena.

Užgavėnių šventė visada švenčiama antradienį.

## Etimologija

Terminą „antradienis“ sukūrė kalbininkas Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai
Pirmadienis

**Pirmãdienis** – savaitės diena tarp sekmadienio ir antradienio.

Pirmadienis būna pirmoji arba antroji savaitės diena. Antruoju jį laikė senovės žydai, šiuo metu toks savaitės skaičiavimas yra priimtas JAV, Filipinuose, Kanadoje. Dėl šios priežasties arabų, graikų, hebrajų ir portugalų kalbose žodžio „pirmadienis“ reikšmė yra „antroji diena“. Pirmąja savaitės diena pirmadienis yra laikomas šiuolaikinėje Europoje, tai yra standartizuota ISO 8601 standartu.

Vakarų ir daugumoje kitų kultūrų pirmadienį prasideda darbo savaitė. Kadangi tai pirmoji darbo ar mokslo diena po atsipalaidavimo savaitgalį, kartais ši diena yra siejama su prasta savijauta („sunkus pirmadienis“). Aiškinant galimas blogos savijautos priežastis, kai kurie žmonės teigia, jog žmogaus natūralus ritmas nėra suderinamas su įprastine 40 valandų darbo savaite.

## Etimologija

Terminą „pirmadienis“ sukūrė kalbininkas Jonas Jablonskis, pakeisdamas anksčiau vartotąjį „panedėlį“.

## Šaltiniai
Trečiadienis

**Trečiãdienis** – savaitės diena tarp antradienio ir ketvirtadienio. Tai darbo savaitės vidurinė diena.

Trečiadienis taip pat yra savaitės vidurys kraštuose, kuriose savaitė prasideda sekmadieniu. Todėl vokiečių kalboje „trečiadienis“ vadinasi „Mittwoch“ („savaitės vidurys“).

## Etimologija

Terminą „trečiadienis“ sukūrė kalbininkas Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai
Ketvirtadienis

**Ketvirtãdienis** – savaitės diena tarp trečiadienio ir penktadienio. Ši diena yra savaitės vidurys šalyse, kuriose savaitė prasideda pirmadienį. Pagal kai kurias konvencijas (pvz., ISO 8601), savaitės numeruojamos pagal ketvirtadienius – pirmoji metų savaitė yra ta, kuri turi pirmąjį metų ketvirtadienį.

## Etimologija

Terminą „ketvirtadienis“ sukūrė kalbininkas Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai
Šeštadienis

**Šeštãdienis** – savaitės diena tarp penktadienio ir sekmadienio.

Šeštadienis yra pirmoji savaitgalio diena. Šeštadienio vakaras neretai švenčiamas iki nakties, kadangi kita diena – sekmadienis – irgi yra nedarbo diena. Todėl dauguma klubų, barų, kavinių penktadieniais ir šeštadieniais dirba ilgiau, nei kitomis dienomis.

Iš senovės žydų kildinamoje tradicijoje šeštadienis yra paskutinė savaitės diena. Ši koncepcija yra pripažįstama JAV, tačiau šiuolaikinėje Europoje šeštadienis yra priešpaskutinė savaitės diena. Pastaroji konvencija yra apibrėžta ISO 8601 standarte. Žydams šeštadienis („sabata“ arba „šabas“) yra šventa diena.

Skandinavų šalyse šeštadienis vadinamas „Lördag“, „Löverdag“ ir pan. – pavadinimas yra kilęs iš žodžio „laugr“ (prausimasis), t. y. tą dieną senovės skandinavai prausėsi. Anglų kalboje šeštadienis yra Saturno diena (*Saturday*), vokiečių – Saulės vakaras (*Sonnabend*).

## Etimologija
Terminą „šeštadienis“ sukūrė kalbininkas Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai
Sekmadienis

**Sekmãdienis** – savaitės diena tarp šeštadienio ir pirmadienio. Tai yra antroji ir paskutinė savaitgalio diena.

Kai kuriose šalyse sekmadienis yra pirmoji savaitės diena (pvz., JAV), ši tradicija kilo iš senovės žydų bei senovės Egipto kultūrų. Kitose šalyse – paskutinė savaitės diena, o kai kurių Vidurinių Rytų šalyse – šiokiadienis.

* Katalikų šalys sekmadienį laiko šventa diena, laikoma, kad šią dieną nereikėtų dirbti.
* Pirmasis gegužės sekmadienis – **[[Motinos diena]]**
* Pirmasis birželio sekmadienis – **[[Tėvo diena]]**
* Pirmasis sekmadienis po pavasario lygiadienio per mėnulio pilnatį – **[[Velykos|Šv. Velykos]]**

## Etimologija
Terminą „sekmadienis“ sukūrė kalbininkas Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai
Autokratija

**Autokratija** – valdymo forma, kai valstybę valdo vienas, niekieno nekontroliuojamas asmuo (autokratas), turintis absoliučią ir neribotą valdžią.

Autokratijoms priskiriamos visos absoliutinės monarchijos. Joms būdingos pastangos riboti privilegijas, dvasininkijos ir kilmingųjų įtaką.

Kartais autokratijomis vadinamos ir neribotas galias turinčios asmenų grupės (karinė chunta, partija), valdančios valstybes.

## Šaltiniai
Šiaurės Amerika

**Šiaurės Amerika** – trečias pagal plotą žemynas, esantis šiaurės pusrutulyje, supamas Ramiojo, Atlanto ir Arkties vandenynų. Plotas 24 709 000 km². Žemynas šiaurėje driekiasi iki Šiaurės poliaračio, pietuose Panamos sąsmauka jungiasi su Pietų Amerika. Riba tarp Šiaurės ir Pietų Amerikos laikoma Panamos ir Kolumbijos siena, rečiau – Panamos kanalas.

## Gamtinė aplinka

Beveik visa Šiaurės Amerika yra ant Šiaurės Amerikos plokštės, nedidelė dalis ant Ramiojo vandenyno plokštės. Ant Ramiojo vandenyno plokštės yra Žemutinės Kalifornijos pusiasalis Meksikoje bei Kalifornijos pakrantė nuo San Diego iki San Francisko. Lūžis tarp Ramiojo vandenyno ir Šiaurės Amerikos plokščių vadinamas San Andreaso lūžiu. Abi plokštės juda į šiaurę, tačiau Ramiojo vandenyno plokštė juda greičiau. Plokštės slysta viena kita, o kadangi susidaro trintis, čia dažni žemės drebėjimai.

Vakarine žemyno puse, kurią suformavo tektoninių plokščių sandūros, driekiasi jauni raukšliniai kalnai su keletu ugnikalnių. Tai Aliaskos kalnų grandinė, Uolėtieji kalnai, vakariniai Kordiljerai ir Vakarų Siera Madrė, kurie didžiąja dalimi susidarė prieš maždaug 80 mln. metų dėl Ramiojo vandenyno plokštės spaudimo į Šiaurės Amerikos plokštę. Aukščiausias Šiaurės Amerikos taškas yra Denalio kalnas (6194 m).

Žemyno šiaurėje yra Grenlandija, kurią dengia ledynas, o piečiau tarp Kanados ir JAV yra Didieji ežerai, likę po paskutiniojo ledynmečio. Čia yra didžiausias po Kaspijos jūros pasaulio ežeras, Aukštutinis ežeras, kurio plotas 82 tūkst. kv.km. Rytinėje dalyje yra Apalačai, kurie priklauso seniausiems pasaulio kalnams (susidarė prieš maždaug 400 mln. metų). Tarp Apalačų ir Uolėtųjų kalnų yra lygumų regionas, kuriuo teka Misūris ir Misisipė. Misisipės slėnis dar vadinamas Tornadų alėja, nes čia dažnai susidaro tornadai.

Didelė Šiaurės Amerikos dalis negyvenama, ypač žemės tolimoje šiaurėje, o dauguma žemyno gyventojų įsikūrę dideliuose miestuose.

Nuo 1931 m. oficialiu geografiniu Šiaurės Amerikos centru laikomas Regbio miestelis Šiaurės Dakotoje. Vietą žymi 4,5 m aukščio obeliskas.

## Ekonomika
Visoje Šiaurės Amerikoje netrūksta derlingos žemės, mineralų bei iškastinio kuro. Ekonomiškai stipriausia žemyno valstybė yra JAV – turtingiausia ir galingiausia pasaulio šalis. Centrinės Amerikos valstybės silpnos ir priklauso nuo prekybos su JAV (iš dalies ir su Kanada bei Meksika) bei pastarosios teikiamos pagalbos.

## Regioninis ir politinis suskirstymas
Daugiau nei 90 % ploto užima trys didžiausios šalys (iš šiaurės į pietus): Kanada, JAV ir Meksika, o Centrinę Ameriką – daug mažų valstybių: Belizas, Gvatemala, Hondūras, Salvadoras, Nikaragva, Kosta Rika ir Panama.

Kitos valstybės patenka į pietinėje Šiaurės Amerikos žemyno dalyje išskiriamus Centrinės Amerikos ir Karibų jūros regionus.

Dalis Karibų jūros regiono salų priklauso Europos valstybėms (buvusioms metropolijoms). Grenlandija priklauso Danijai autonominės teritorijos teisėmis.

## Šaltiniai

## Nuorodos

Žemėlapiai:
* Šiaurės Amerikos fizinis žemėlapis
* Šiaurės Amerikos politinis žemėlapis
* Šiaurės Amerikos googlemaps žemėlapis
Lapkritis

**Lapkritis** – vienuoliktasis metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, jį sudaro 30 dienų.

Lotyniškas mėnesio pavadinimas *November* reiškia 'devintasis mėnuo'.

Lietuviški pavadinimai – *Balaninis, Linabrukis, Jaujinis, Vėlių mėnuo*.

* Lapkritis prasideda ta pačia savaitės diena, kaip kovas, o ne keliamaisiais metais – ir kaip vasaris.

## Lietuvos klimatas

Lapkritį dienos ilgumas yra 9-7 valandos. Saulė vidutiniškai šviečia apie 40 val. Būdingi niūrūs, vėjuoti, lietingi orai. Vidutinė mėnesio oro temperatūra 1,9&nbsp;°C, kartais oro temperatūra gali pakilti iki 15-19&nbsp;°C, o dirva įšilti iki 15-18&nbsp;°C. Paprastai būna dažnos šalnos, giedromis naktimis oro temperatūra gali nukristi iki -14-23&nbsp;°C, žemės paviršius gali atšalti iki -23-28&nbsp;°C. Aukščiausia temperatūra Lietuvoje, užfiksuota lapkritį yra +18,5&nbsp;°C (1968 m. lapkričio 1 d., Kybartai), žemiausia -23&nbsp;°C (1998 m. lapkričio 21 d., Varėna).

Lapkritį vidutiniškai iškrenta 49–54 mm kritulių (Žemaitijoje daugiau – 75-80 mm). Didesnę dalį kritulių sudaro lietus ir šlapdriba, tačiau antroje mėnesio pusėje jau gali susidaryti pastovi sniego danga.

Vėjuotų dienų, kurių metu vėjo greitis viršija 8 m/s būna 7-11, o pajūryje vidutiniškai 18. Pasitaiko smarkių audrų, kai vėjo greitis viršija 25-30 m/s (pvz., 1973 m. Klaipėdoje buvo >35 m/s). Vidutinis dienų su rūku skaičius 4-13, daugiausia dienų su rūku būna aukštumose. Pasitaiko, kad rūkas trunka daugiau nei 16 h (1966 m. Nidoje). Kai kuriais metais lapkritį dar būna perkūnijų, o kartais jau siaučia pūgos.

Lapkritį nukrenta paskutiniai medžių lapai, baigiasi paukščių migracija. Miškuose dar veši samanos, auga kai kurios grybų rūšys. Šiltais metais gali pražysti karklai, forisitijos, snieguolės.

## [[Šventė]]s ir atmintinos datos
* Lapkričio 1 d.
** Visų šventųjų diena

* Lapkričio 2 d.
** Vėlinės

* Lapkričio 11 d.
** Šventojo Martyno diena

* Lapkričio 23 d.
** Lietuvos kariuomenės diena

## [[Astronomija]]
Saulė lapkritį pereina per Svarstyklių (spalio 31 – lapkričio 22), Skorpiono (lapkričio 23 – lapkričio 29) ir Gyvatnešio (lapkričio 30 – gruodžio 17) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]
Lapkričio zodiako ženklai:
* Skorpionas (spalio 23 – lapkričio 21)
* Šaulys (lapkričio 22 – gruodžio 21)

## Šaltiniai
Vakarų pasaulis

**Vakarų pasaulis**, dar vadinamas **Vakarais**, pirmiausia reiškia įvairias Vakarų Europos, įskaitant Vidurio Europos šalis, Baltijos valstybes ir Vakarų Europos valstybių teritorijas, geografiškai esančias netoli Šiaurės Afrikos pakrantės, tokias kaip Madeira ir Kanarų salos, Šiaurės Amerikos ir Australazijos tautas bei valstybes; kai kuriais atvejais diskutuojama, ar Rytų Europa ir Lotynų Amerika taip pat priklauso Vakarams. Vakarų pasaulis taip pat vadinamas Ocidentu (iš lot. occidens – „leidimasis, saulėlydis, vakarai“) priešpriešoje Rytų pasauliui, vadinamam Orientu (iš lot. oriens – „kilmė, saulėtekis, rytai“). „Vakarų pasaulio“ apibrėžimai skiriasi priklausomai nuo konteksto ir perspektyvos; Vakarai yra kintanti sąvoka, sudaryta iš kultūrinės, politinės ir ekonominės įvairovės sinergijos tarp įvairių žmonių grupių, o ne griežtai apibrėžtas regionas su fiksuotomis sienomis ir nariais.

Šaltojo karo metu Vakarai tapatinti su kapitalistiniu ir demokratiniu pasauliu – Sovietų įtakos išvengusi Europos dalis ir JAV, netiesiogiai tai taip pat reiškė ir kitose pasaulio dalyse esančias valstybes, pvz., Australiją. „Vakarų“ priešingybė buvo vadinamasis „Rytų blokas“, o blokams nepriklausanti likusi pasaulio dalis vadinta Trečiuoju pasauliu.

Paprastai manoma, kad Vakarus vienija tam tikras visuomenės gyvenimo būdas ir kultūra.
Minutė

**Minutė**:
* laiko matavimo vienetas, lygus 60 sekundžių, taip pat 1/60 valandos.
* kampo matavimo vienetas, lygus 1/60 laipsnio. Dalinama į 60 kampo sekundžių.

Laiko minutės simbolis – **min**

Kampo minutės simbolis – ′ (&amp; prime;). Pavyzdžiui, penkiolikos minučių kampas būtų rašomas kaip 15′. Kartais minutei žymėti naudojamas apostrofas (').

Labiausiai tikėtina, kad valanda turi 60 minučių, o minutė 60 sekundžių, dėl babiloniečių, naudojusių šešiasdešimtainę skaičiavimo sistemą, įtakos.
Tarptautiniai santykiai

**Tarptautiniai santykiai** – politologijos mokslo disciplina, nagrinėjanti valstybių užsienio politiką tarptautinės sistemos rėmuose, įskaitant tarptautinių organizacijų, nevyriausybinių organizacijų ir tarptautinių korporacijų įtaką bei kitus valstybių tarpusavio santykių aspektus. Tarptautinių santykių teorijos remiasi įvairiomis socialinių mokslų disciplinomis: politologija, ekonomika, istorija, teise, filosofija, sociologija.

Tarptautiniai santykiai yra nesena politologijos mokslo sritis. Anksčiau įvairiais tarptautinių santykių aspektais domėjosi istorikai, filosofai ir teisininkai.

## Teorijos
Tarptautinių santykių teorijoje yra daug mokyklų, tarp jų:
* transakcionizmas. Mėgsta naudoti „aplinkos“ terminą, atmeta valstybės kaip monolito idėją ir teigia, jog tarptautiniai santykiai (užsienio politika) yra lemiama daugybės institucijų ir įstaigų.
* globalizmas
* pliuralizmas
* konstruktyvizmas
* institucionalizmas.
* marksizmas
* kritinės teorijos
* anglų mokykla
Tačiau dvi mokyklos yra dominuojančios, tai yra, realizmas ir liberalizmas.

## Temos
Į tarptautinių santykių tyrimo lauką patenka tokios temos kaip:
* užsienio politika,
* tarptautinė teisė,
* tarptautiniai režimai,
* aplinkosauginis judėjimas,
* branduolinio ginklo platinimas, nacionalizmas, pagalba skurstančioms šalims, ekonominis vystymasis ir žmogaus teisės.

## Taip pat skaitykite
* Tarptautiniai palaikymo tinklai
Keliamieji metai, prasidedantys antradienį

Šis kalendorius tinka kiekvieniems **[[keliamieji metai|keliamiesiems metams]], prasidedantiems antradienį**.

----
Anapilis (2000 albumas)

***Anapilis*** – akustinis Palangoje įrašytas Andriaus Mamontovo albumas.

## Dainos

# Kai baigsis pasaulis - 5:04
# Mano namai - 3:03
# Ir nieko panašaus - 5:19
# Jūreivio daina - 3:56
# Palangos jūroj - 1:44
# Neužgesk - 4:16
# Nidos daina - 3:58
# Būkim draugais - 4:53
# Saulės miestas - 4:48
# Nordic melody - 2:39

Visos dainos Andriaus Mamontovo išskyrus Palangos jūroj (m: F. Gordon; ž:Danielius Dolskis).

1, 4, 5, 7, 10 – niekur anksčiau neskelbtos dainos (?).
4, 5 – vėliau išleistos albume O, meile!
2 – iš singlo TV Daina
3 – iš Foje albumo Vandenyje
6 – iš albumo Mono arba stereo
8 – 1998 m. projekto Parama daina.
9 – iš albumo Pabėgimas

(C) 2000 Du Mamutai
Neužgesk (C) 1999 Koja Records Group
Nieko panašaus, Būkim Draugais, Saulės Miestas (C) 1993-1996 Bombos įrašai

CD katalogo numeris 431 010-2.

## Žmonės

* Andrius Mamontovas – gitara, mandolina, kalimba, diembe, perkusija, balsas
* Darius Stabinskas – violončelė, balsas
* Romas Rainys – gitaros, balsas
* Seržas Grėjus – boso gitara, balsas
* Meinardas Brazaitis – mušamieji, perkusija, balsas
* Jonas Jurkūnas – gitara, balsas
*Kiti*
* Sigmund Ruud – garso operatorius
* Artūras Pugačiauskas – suvedimo ir paruošimo gamyboje garso operatorius (studija A+A)
COBOL

**COBOL** () – programavimo kalba, sukurta 1959-1960 metais daugiausiai finansinių uždavinių sprendimui.

Kalbos specifikacija pradėta kurti 1959 metų gegužės mėnesį, patvirtinta 1960 metų sausį. Per pusę metų buvo sukurtos priemonės programavimui šia kalba, kuria parašytos programos vis dar naudojamos kai kuriose finansinėse institucijose.

Cobol kalba turėjo žymių trūkumų, palyginus su šiuolaikinėm kalbom – neturėjo lokalių kintamųjų, rekursijos, dinaminio atminties išskyrimo, struktūrinio programavimo požymių.

## Kodo pavyzdys

 000100 IDENTIFICATION DIVISION.
 000200 PROGRAM-ID.     HELLOWORLD.
 000300 DATE-WRITTEN.   02/05/96        21:04.
 000400*       AUTHOR    BRIAN COLLINS
 000500 ENVIRONMENT DIVISION.
 000600 CONFIGURATION SECTION.
 000700 SOURCE-COMPUTER. RM-COBOL.
 000800 OBJECT-COMPUTER. RM-COBOL.
 000900
 001000 DATA DIVISION.
 001100 FILE SECTION.
 001200
 100000 PROCEDURE DIVISION.
 100100
 100200 MAIN-LOGIC SECTION.
 100300 BEGIN.
 100400     DISPLAY " " LINE 1 POSITION 1 ERASE EOS.
 100500     DISPLAY "SVEIKAS, PASAULI." LINE 15 POSITION 10.
 100600     STOP RUN.
 100700 MAIN-LOGIC-EXIT.
 100800     EXIT.
Tikras garsas (1994 Foje albumas)

***Tikras garsas*** – Foje albumas, įrašytas 1994 rugpjūčio 23 dieną kaip akustinių koncertų serijos „Tikras garsas“ dalis. Jis buvo išleistas tik kasetės pavidalu, o 1996 metais ir VHS formatu.

Įrašo dieną Andrius Mamontovas šventė savo gimtadienį.

Daina „Vėl paliks pasaulį šiluma“ vėliau buvo išleista Andriaus Mamontovo soliniame albume *[[Pabėgimas (1995 albumas)|Pabėgimas]]*. „Aš bėgu gaudyti drugelių“ – linksmas, neįpareigojantis instrumentinis kūrinys – yra ankstyvoji Foje daina, ją galima išgirsti albume *[[Mokykla (1997 albumas)|Mokykla]]*.

## Dainos

Pirma pusė
# Ir nieko panašaus 
# Vėjas 
# Vėl paliks pasaulį šiluma 
# Paskutinė diena 
# Amžinas judesys 
# Vandenyje 

Antra pusė
# Ir aš dar gyvensiu 
# Nobody's forest 
# Vieną kartą Paryžiuj 
# Vaikystės stogas 
# Atsimenu tai 
# Liūdesys 
# Aš bėgu gaudyti drugelių 

Žodžiai ir muzika: Andrius Mamontovas

I-4, II-2,7 – niekur anksčiau neskelbtos Foje dainos
I-3 – niekur neskelbta daina, vėliau išleista Andriaus Mamontovo soliniame albume Pabėgimas
II-7 – niekur anksčiau neskelbta ankstyvoji Foje daina; ankstyvoji jos versija vėliau buvo išleista albume *[[Mokykla (1997 albumas)|Mokykla]]*
II-4,6 – ankstyvosios Foje dainos
I-2, 5, II-3 – iš albumo Gali skambėti keistai
I-1,6, II-1,5 – iš albumo Vandenyje

## Žmonės

* Andrius Mamontovas – gitara, vokalas
* Arnoldas Lukošius – fortepijonas, akordeonas
* Algimantas Kriščiūnas  – mušamieji
* Darius Burokas  – boso gitara
*Kiti*
* Artūras Šidlauskas – garso režisierius (studija Tango)
* Aurelijus Silkinis – Tikro garso projekto iniciatorius
* E. Rubliauskas ir Jonas Staselis – fotografai
* Algimantas Kriščiūnas – dizaineris
Paveikslas (2002 albumas)

**Paveikslas** – grupės Foje svarbiausių dainų rinkinys iš visų jos karjeros metų, išleistas 2002 m. gegužės 17 d. Bombos kaip MC ir dvigubas CD. Kasetėje yra maždaug perpus mažiau dainų.

Albumas buvo pripažintas auksiniu albumu 2004 m. gruodžio 6 d.

Albume įrašyta anksčiau niekur neskelbta ankstyva daina „Paveikslas“, sukurta 1993 m. ir įrašyta 1994 m. albumo *[[Kai perplauksi upę (1994 albumas)|Kai perplauksi upę]]* įrašų metu. Ji pasižymi tipiškai rokiniu šio albumo skambesiu.

Paveiksle taip pat pirmąsyk CD ir MC formatu buvo oficialiai išleista klasikinė Foje daina „Laužo šviesa“.

Kai kuriuos fanus nuvylė albumo apipavidalinimas – vietoj Foje istorijos, nuotraukų ar kitos archyvinės medžiagos, tinkamos visą grupės istoriją apibendrinančiam rinkiniui, įpakavime diskografija ir gan nuspėjami fanų atsiliepimai apie grupę.

Albumą parėmė „Radiocentras“, „Tango TV“, „Delfi“, „Ritos slėptuvė“, „Media Benz Telekomunikacijos“, „One“.

## Dainos

CD 1
# Paveikslas  - 3:37
# Vandenyje - 3:22
# Aš čia esu - 4:56
# Geltoni krantai - 5:03
# Vieną kartą Paryžiuj - 5:51
# Kitoks pasaulis - 3:58
# Balsas - 3:42
# Meilės nebus per daug - 5:35
# Paskutinis traukinys - 3:45
# Amžinas judesys - 4:32
# Saugok vaikystę - 5:18
# Pasiimk mane - 4:15
# Kai perplauksi upę - 5:09
# Mėlyni plaukai - 4:16
# Žvakių šviesoje - 5:37
# Krantas - 5:12

CD 2
# Mes visi - 5:09
# Distancija - 6:34
# Baltam name - 3:30
# Pėdos ant drėgno akmens - 4:31
# Liūdesys - 2:50
# Žvaigždės kartais krenta - 3:45
# Arbata - 5:12
# Aš numirsiu vis tiek - 3:36
# Atsimenu tai - 2:16
# Tušti delnai - 5:03
# Vėjas - 5:26
# O, mano saule - 5:34
# Dar ilgai - 4:28
# Tamsoje - 4:17
# Vaikystės stogas - 2:41
# Laužo šviesa - 8:42

Visų dainų autorius Andrius Mamontovas, išskyrus Paveikslas – Andrius Mamontovas/Darius Tarasevičius.

## Dainų aprašai

## Žmonės

* (muzikantų sąrašo kol kas nėra)
*Kiti*
* Eugenijus Motiejūnas, Raimundas Trilikauskis, Giedrius Litvinas, Gediminas Zujus, Artūras Pugačiauskas, Artūras Šidlauskas, Jonas Dainius Beržanskis, Leszek Kaminski – garso režisieriai
* Artūras Pugačiauskas – įrašų restauravimas ir paruošimas gamybai (studija A+A, Vilnius), 2002 m.
* Algimantas Kriščiūnas – viršelio fotografija
* G. Lisauskaitė – albumo dizainas
Live on the Air (1995 albumas)

***Live on the Air*** – per 90 minučių gyvai studijoje įrašytas grupės Foje albumas, skirtas platinti nemokamai naudingiems žmonėms pirmos grupės kelionės į Londoną metu. Išleistas tik kaip kasetė. Šiuo metu jo praktiškai neįmanoma nei įsigyti, nei gauti persirašyti.

Kai kurios dainos buvo įrašytos antrame Foje albume anglų kalba The Flowing River EP.

Albume nurodoma – *„These songs are taken from “Live on the air„ at radiostation Neuro Neuro 20 august 1995“*.

Andrius Mamontovas oficialiame Foje tinklalapyje  prisimena: *„Live on the air buvo skirtas mūsų pirmai kelionei į Londoną. Norėjome turėti su savimi savotišką mūsų angliškų dainų “demo" įrašą. Viršelius padarėme savo rankomis, jomis juos ir sulankstėme, bei sudėjome į dėžutes.*

*Tai pigiausiai įrašytas FOJE albumas. Mes įrašėme jį „Arkoje“ gal per 90 minučių. Tiesiog susijungėme instrumentus ir „įkalėme“ tiesiai, be jokio suvedimo.*

*Kad pateisinti įrašo kokybę (nors tiesą sakant, skamba visai neblogai), pateikėme tai, kaip koncertinį įrašą. Atseit, koncertas mistinėje radijo stotyje „Neuro neuro“. Beje pogrindinė radijo stotis tokiu pat pavadinimu, kažkada iš tiesų gyvavo Antakalnyje, mano namuose. Dabar buvę jos „didžėjai“ vadovauja [[Koja Records]]".*

## Dainos

# A day becomes a night
# Ooo 4 myself
# War outside
# I dont care
# She said
# Words in a song
# I remember 
# The land 

## Žmonės

* Andrius Mamontovas – vokalas, gitara
* Arnoldas Lukošius – klavišiniai
* Darius Burokas  – bosinė gitara
* Algis Kriščiūnas  – būgnai
C (kalba)

Programavimo kalba **C** – gana žemo lygio programavimo kalba, sukurta XX a. aštuntojo dešimtmečio pradžioje. Jos kūrėjai – Ken Thompson ir Dennis Ritchie, o kalbos pagrindinis tikslas buvo – naudojimas UNIX operacinėje sistemoje.

Kalba sparčiai paplito ir dėl ypatingai didelio efektyvumo plačiai naudota operacinių sistemų, kompiliatorių, kitų sisteminių programų kūrimui. Taip pat kalba dažnai naudojama švietimo įstaigose programavimo mokymui. 2021 m. C tebebuvo viena populiariausių programavimo kalbų.

## Savybės
C – minimalistinė kalba. Palyginus su kitomis kalbomis ji mažai riboja programuotojo sprendimus. Galimos greitos, mažai atminties reikalaujančios, efektyviai su nestandartine elektronika saveikaujančios programos. Tačiau galimos ir neakivaizdžios, sunkiai randamos klaidos.

Pagrindinės C savybės:
* Labai paprastas bazinis funkcionalumas, o neesminis funkcionalumas (pvz.: matematinės ar failų tvarkymo funkcijos) pateikiamas atskirose bibliotekose
* Orientacija į procedūrinį programavimą
* Paprasta tipų sistema
* Preprocesoriaus naudojimas
* Žemo lygio nevaržomas darbas su kompiuterio atmintimi, naudojant rodykles
* Funkcijų parametrai visada perduodami pagal reikšmę ne pagal adresą
* Leksinis kintamųjų apgaubimas
* Sudėtinės struktūros duomenų grupavimui
* Funkcija gali būti kintamasis

Savybės, būdingos daugeliui programavimo kalbų, bet kurių nėra C kalboje:
* Saugus tipų naudojimas
* Automatinis atminties tvarkymas (tiksliau apribotas steko naudojimu kur skirtingai nuo C++ galima kurti ir kintamo dydžio struktūras: int a[ilgis])
* Klasės (nors naudojant struktūras su nuorodomis į funkcijas, objektinis programavimas įmanomas).
* Funkcijos funkcijose

## Istorija
Kalba sukurta tarp 1969–1973 metų ir pavadinta pagal kalbą *B*, kurios nemažai savybių perkelta į C. 1973 kalba buvo jau pakankamai galinga, kad ja perrašytų UNIX operacinės sistemos branduolį.

1978 metais išspausdinta C specifikacija, vėliau tapusi ANSI C standarto pagrindu. Šis standartas sukurtas 1983 metais Amerikos Nacionaliniame Standartų Institute.

## Pavyzdys


```c
#include <stdio.h>

int main(void)
{
    int metai = 2021;
    printf("Sveiki, %d metai!\n", metai);
    return 0;
}
```


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kynienė A. C kalbų ABC. Metodinė priemonė, Vilnius, 2004
Hansas Joachimas Morgenthau

**Hansas J. Morgenthau** (1904 m. vasario 17 d. Coburg’e, Frankonijoje – 1980 m. birželio 19 d. Niujorke) – vienas iš įtakingiausių tarptautinių santykių teoretikų. Kartu su Edward Hallett Carr laikomas pagrindiniu klasikinės realizmo teorijos tarptautiniuose santykiuose autoriumi.

Studijavo tarptautinę teisę Berlyne, Frankfurte prie Maino ir Miunchene. Po to Frakfurto Darbo teisme dirbo teisėju. Nuo 1932 m. dėstė viešąją teisę Ženevoje. Naciams užėmus valdžią Vokietijoje Morgentau negrįžo į tėvynę, nes buvo žydas, o emigravo į JAV. Ten dėstė daugelyje prestižinių universitetų. Pasisakė prieš Vietnamo karą ir kovojo už TSRS žydų teisę emigruoti į Izraelį.
The Flowing River EP (1996 albumas)

***The Flowing River EP*** – paskutinis studijinis grupės Foje albumas, taip pat antras angliškas jos albumas. Jis buvo įrašytas ir išleistas 1996 m.

Kai kurios albumo dainos buvo pasirodžiusios ankstesniajame, bandomajame albume *[[Live on the Air (1995 albumas)|Live on the Air]]*, o daina „I Remember“ – albume *[[Vandenyje (1993 albumas)|Vandenyje]]*.

## Dainos
# But river flows 
# Day becomes a night 
# I remember 
# Think about life forms 
# My woman is pregnant 
# 000 for myself 
# The land 
# I remember (exotic mix) 

## Žmonės

* Andrius Mamontovas – vokalas, gitara
* Arnoldas Lukošius – klavišiniai
* Darius Burokas  – bosinė gitara
* Algimantas Kriščiūnas – būgnai, perkusija
Mokykla (1997 albumas)

***Mokykla*** yra 1997 m. išleistas ankstyvųjų, 1984–1985 m. buitine aparatūra padarytų grupės Foje įrašų rinkinys. Jis pasirodė tik MC formatu prieš pat paskutiniuosius grupės koncertus.

Albume boso gitara groja 1985 m. grupę palikęs jos ankstyvasis narys Darius Tarasevičius, o dainuoja ne tik Andrius Mamontovas, bet ir kiti grupės nariai.

Profesionaliai Foje vėliau įrašė tik keturias šiame albume esančias dainas – „Liūdesys“, „O, mano saule“, „Muzika“, „Kibernetiniai žaislai“ (visi įrašai įtraukti į rinkinį *[[Kitoks pasaulis (1992 albumas)|Kitoks pasaulis]]*).

Daina „Aš bėgu gaudyti drugelių“ buvo atlikta įrašant albumą *[[Tikras garsas (1994 albumas)|Tikras garsas]]*.

*„Šis albumas labiau skirtas kolekcininkams ir prisiekusiems fanams, nei didžiajai klausytojų auditorijai“*, pastebima oficialiame Foje tinklalapyje.

## Dainos

# Gaudžia gitaros 
# Dygsta barzda 
# Prie jūros 
# Juodas vyrukas 
# Pilkas namas 
# Lukošiaus daina 
# Aukštas vyras 
# Dujos 
# Liūdesys 
# Aš bėgu gaudyti drugelių 
# O, mano saule 
# Muzika 
# Aštuoniolikta 
# Kibernetiniai žaislai 

## Žmonės

* Andrius Mamontovas – balsas, gitara, choras
* Darius Tarasevičius – bosas, balsas („Dygsta barzda“, „Aštuoniolikta“), choras
* Arnoldas Lukošius – klavišiniai, balsas („Lukošiaus daina“), choras
* Algis Kriščiūnas  – mušamieji, balsas („Gaudžia gitaros“), choras
&nbsp;
* Raimondas Trilikauskis – įrašų restauravimas (1997, M-1 įrašų studija)
Kai perplauksi upę (1995 albumas)

***Kai perplauksi upę*** – 1995 m. išleistas grupės Foje albumas (CD, MC), įrašytas 1994 m. pabaigoje.

Palyginti su kitais Foje albumais, *Kai perplauksi upę* pasižymi „kietesniu“ gitarų skambesiu, „griežtesniu“ garsu. Anot to meto interviu, dėl tokio skambesio kovojo (ir visus mūšius laimėjo) Algimantas Kriščiūnas, tuo nuliūdindamas klavišininką Arnoldą Lukošių, kurio ilgai kurtos klavišinių partijos buvo nustumtos į antrą planą.

Pasak Andriaus Mamontovo, „Kai perplauksi upę“ – tai vienas geriausių grupės albumų. Taip pat albumas išsiskiria savo vientisumu, kaip kūrinys.

## Dainos

# Aš numirsiu vistiek 
# Ši minutė 
# Meilės nebus per daug 
# Paskutinė diena 
# Kai perplauksi upę 
# Mes laimingi visai 
# Tolyn nuo tavęs 
# Sapnai 
# Atgal 
# Ponas niekas 
# Hey hey hey hey 
# Rankos paliečia smėlį 

Muzika ir žodžiai Andriaus Mamontovo

## Žmonės

* Andrius Mamontovas – vokalai, gitaros, tamburinai, pianinai
* Arnas Lukošius  – klavišiniai instrumentai
* Darius Burokas  – bosinės linijos, klavišiniai
* Algimantas Kriščiūnas – būgnai ir perkusijos
*Kiti*
* Artūras Šidlauskas – įrašo ir suvedimų režisierius
* Raimondas Trilikauskis – masteringas (1994 lapkritis, M-1 įrašų studija)
* Artūras Valiauga – fotografas
1982 (1996 albumas)

***1982*** yra paskutinis lietuviškas grupės Foje albumas, išleistas 1996 m. (CD, MC). Jį įrašė du grupės nariai – Andrius Mamontovas ir Arnoldas Lukošius.

Andrius Mamontovas interviu Lietuvos rytui prisimena: *Mes jį, galima sakyti, įrašėme dviese su Arnoldu Lukošiumi. Sėdėdavome studijoje [[MA (studija)|MA]] per naktis dvi savaites. Sėdėdavome dviese, įsmeigę akis į kompiuterio ekraną, ir programavome. [[Darius Burokas]] ir [[Algis Kriščiūnas]] atvažiavo tik dviem dienoms. Įrašė savo partijas ir beveik tuojau pat išvyko namo. "*

*„Bandymas pasirašyti kontraktą su [[Bomba Records]] buvo paskutinis lašas, perpildęs taurę“*, – tęsia jis, užsimindamas, kodėl grupė iširo netrukus po albumo įrašymo. – *Iki to laiko mes visada uždarbį dalydavome į lygias dalis. (…) Grupės nariai, kurie įrašant albumą dirbo mažiausiai, labiausiai reikalavo lygių užmokesčių. (…) Be to, prieš tai pasirašiau sutartį su [[LATGA|Lietuvos autorinių teisių gynimo agentūros asociacija]] ir įstatymiškai sutvarkiau autorinio honoraro klausimą. Kai turėjau be jokių problemų gauti tai, kas man priklauso – atsirado tuo nepatenkintų. 'Sutinkame, tu esi autorius ir turi gauti autorinį honorarą, bet ne tiek', – aiškino draugai. (…) Viskas baigėsi tuo, kad atsisakiau savo dalies iš grupės honoraro ir pasiėmiau tik autoriui priklausančius pinigus. Visiems išėjo po lygiai. Bet aš tą atlyginimą gavau tik po pusės metų. Tai buvo paskutinis nemalonus įvykis.*http://am.area.lt/straipsnis12.html 

## Dainos

# Skrisk  - 3:30
# Tušti delnai  - 5:05
# Balsas  - 3:42
# Tu vėl esi akla  - 4:48
# Žvaigždės kartais krenta  - 3:46
# Dar ilgai  - 4:30
# Tamsiausia valanda  - 4:04
# Sidabrinės svajonės  - 2:50
# Alternatyvinė daina apie meilę  - 4:14
# Paskutinis traukinys  - 3:43

Muzika ir žodžiai Andriaus Mamontovo

## Žmonės

* Andrius Mamontovas – Vokalas, gitara, klavišiniai, programavimas, žodžiai ir muzika, prodiusavimas
* Arnoldas Lukošius – Klavišiniai, akordeonas, prodiusavimas
* Darius Burokas  – Boso gitara
* Algis Kriščiūnas  – Būgnai, perkusija
* Ramūnas Jaras – Klarnetas [6 daina]
* Giedrius Litvinas – Masteringas, miksavimas
* Gediminas Zujus – Programavimas

## Albumo detalės

Albumo dizainas – LUAB *Moteris*
             
Įrašyta 1996 metų Vasario – Balandžio mėnesiais, studijoje MA.

* Išleista – Bomba Records – BBCD 075 ; BBMC 075
* Išleidimo formatai – Audio diskas [CD], audio kasetė [MC]
* Išleidimo metai – 1996
* Žanras – Rock
* Stilius – Pop Rock