open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Labėjos

**Labėjos** (*Labeo*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
**[[Labeo alluaudi]]* 
**[[Labeo almorae]]* 
**[[Labeo alticentralis]]* 
*Raudonsnukė labėja (*Labeo altivelis*)
**[[Labeo angra]]* 
**[[Labeo annectens]]* 
**[[Labeo ansorgii]]* 
**[[Labeo ariza]]* 
**[[Labeo baldasseronii]]* 
**[[Labeo barbatulus]]* 
**[[Labeo barbatus]]* 
**[[Labeo bata]]* 
**[[Labeo batesii]]* 
**[[Labeo boga]]* 
**[[Labeo boggut]]* 
**[[Labeo bottegi]]* 
**[[Labeo boulengeri]]* 
**[[Labeo brachypoma]]* 
**[[Labeo caeruleus]]* 
**[[Labeo calbasu]]* 
**[[Labeo camerunensis]]* 
**[[Labeo capensis]]* 
**[[Labeo chrysophekadion]]* 
*Purpurinė labėja (*Labeo congoro*)
**[[Labeo coubie]]* 
**[[Labeo curchius]]* 
**[[Labeo curriei]]* 
**[[Labeo cyclopinnis]]* 
**[[Labeo cyclorhynchus]]* 
*Apvalioji labėja (*Labeo cylindricus*)
**[[Labeo degeni]]* 
**[[Labeo dero]]* 
**[[Labeo devdevi]]* 
**[[Labeo dhonti]]* 
**[[Labeo djourae]]* 
*Paprastoji labėka (*Labeo dussumieri*)
**[[Labeo dyocheilus]]* 
**[[Labeo erythropterus]]* 
**[[Labeo falcipinnis]]* 
**[[Labeo fimbriatus]]* 
*Žalioji labėja (*Labeo fisheri*)
**[[Labeo forskalii]]* 
**[[Labeo fuelleborni]]* 
**[[Labeo gedrosicus]]* 
**[[Labeo gonius]]* 
**[[Labeo greenii]]*
**[[Labeo gregorii]]* 
**[[Labeo horie]]* 
**[[Labeo indramontri]]* 
**[[Labeo kawrus]]* 
**[[Labeo kibimbi]]* 
**[[Labeo kirkii]]* 
**[[Labeo kontius]]* 
**[[Labeo lineatus]]* 
**[[Labeo longipinnis]]* 
**[[Labeo lualabaensis]]* 
**[[Labeo lukulae]]* 
**[[Labeo luluae]]* 
*Mėnulinė labėja (*Labeo lunatus*)
**[[Labeo macmahoni]]* 
**[[Labeo macrostoma]]* 
**[[Labeo maleboensis]]* 
**[[Labeo mesops]]* 
**[[Labeo molybdinus]]* 
**[[Labeo moszkowskii]]* 
**[[Labeo nandina]]* 
**[[Labeo nasus]]* 
**[[Labeo nigricans]]* 
**[[Labeo nigripinnis]]* 
**[[Labeo nunensis]]* 
**[[Labeo pangusia]]* 
**[[Labeo parvus]]* 
**[[Labeo pellegrini]]* 
**[[Labeo percivali]]* 
**[[Labeo pierrei]]* 
**[[Labeo pietschmanni]]* 
**[[Labeo polli]]* 
**[[Labeo porcellus]]* 
**[[Labeo potail]]* 
**[[Labeo quadribarbis]]* 
**[[Labeo rajasthanicus]]* 
**[[Labeo rectipinnis]]* 
**[[Labeo reidi]]* 
**[[Labeo rohita]]* 
**[[Labeo rosae]]* 
**[[Labeo roseopunctatus]]* 
**[[Labeo rouaneti]]* 
**[[Labeo rubromaculatus]]* 
**[[Labeo ruddi]]* 
**[[Labeo sanagaensis]]* 
**[[Labeo seeberi]]* 
**[[Labeo senegalensis]]* 
**[[Labeo simpsoni]]* 
**[[Labeo sorex]]* 
**[[Labeo stolizkae]]* 
**[[Labeo trigliceps]]* 
**[[Labeo udaipurensis]]* 
**[[Labeo umbratus]]* 
**[[Labeo victorianus]]* 
*Konginė labėja (*Labeo weeksii*)
**[[Labeo werneri]]* 
**[[Labeo worthingtoni]]* 
**[[Labeo yunnanensis]]*
Etiopijos herbas

**Etiopijos herbas** – Etiopijos valstybės simbolis, patvirtintas 1996 m.

Herbą sudaro apvalus skydas, kurio žydrame lauke auksinė pentagrama, iš kurios spindulių tarpų išeina penki auksiniai spinduliai. Pentagrama simbolizuoja Etiopijos gyventojų vienybę bei tautą.

Etiopijos herbas pavaizduotas ir Etiopijos vėliavos centre.
Gyslotasis kvebrachas

**Gyslotasis kvebrachas** (*Aspidosperma polyneuron*, ) – stepukinių (*Apocynaceae*) šeimos medžių rūšis. Auga šiaurės rytų Argentinoje, Paragvajuje, Brazilijoje. Tai tipinis Atlanto miškų augalas.

Aukštis iki 40 m, paauga 5 dm/m. Žydi rugsėjo – lapkričio mėnesiais, vaisius veda spalį – lapkritį. Medingas.

Mediena tamsiai rausva, tvirta, lengvai apdirbama. Plačiai naudojama medienos pramonėje.
Žiobriai (gentis)

**Žiobriai** (*Vimba*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Vimba melanops]]*
* Paprastasis žiobris (*Vimba vimba*)
Indiniai ūsoriai

**Indiniai ūsoriai** (*Cyclocheilichthys*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Indinis ūsorius (*Cyclocheilichthys apogon*)
* *[[Cyclocheilichthys armatus]]*
* *[[Cyclocheilichthys enoplus]]*
* *[[Cyclocheilichthys furcatus]]*
* *[[Cyclocheilichthys heteronema]]*
* *[[Cyclocheilichthys janthochir]]*
* *[[Cyclocheilichthys lagleri]]*
* *[[Cyclocheilichthys repasson]]*
* *[[Cyclocheilichthys sinensis]]*
Kinžuvės

** Kinžuvės** (*Yaoshanicus*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
2020 m. yra išskiriama dešimt kinžuvių rūšių.

**[[Aphyocypris amnis]]*
**[[Aphyocypris arcus]]*
**[[Aphyocypris chinensis Günther]]*
**[[Aphyocypris dorsohorizontalis]]*
**[[Aphyocypris kikuchii]]*
**[[Aphyocypris kyphus]]*
**[[Aphyocypris lini]]*
**[[Aphyocypris moltrechti]]*
**[[Aphyocypris normalis]]*
**[[Aphyocypris pulchrilineata]]*

## Šaltiniai
FC Politehnica Timișoara

:: *2002–2008 m. „Politehnica Timişoara“ vardu žaidė dabartinis [[FC Timişoara]] klubas*.

**Timišoaros „Politehnica“** – Rumunijos futbolo klubas iš Timišoaros.

## Istorija

## Pasiekimai

## Sezonai
### [[UEFA]] varžybos

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Dygieji ūsoriukai

**Dygieji ūsoriukai** (*Spinibarbus*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Spinibarbus babeensis]]*
* *[[Spinibarbus caldwelli]]*
* *[[Spinibarbus denticulatus]]*
* *[[Spinibarbus hollandi]]*
* *[[Spinibarbus nammauensis]]*
* *[[Spinibarbus ovalius]]*
* *[[Spinibarbus sinensis]]*
Aštriapelekės

**Aštriapelekės** (*Plagopterus*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

Gentyje vienintelė rūšis – sidabrinė aštriapelekė (*Plagopterus argentissimus*).
Dygiapelekiai karšiai

**Dygiapelekiai karšiai** (*Pseubobrama*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

Gentyje vienintelė rūšis – dygliapelekis karšis (*Pseudobrama simoni*).
Kvebrachas

**Kvebrachas** (*Aspidosperma*) – stepukinių (*Apocynaceae*) šeimos medžių gentis. Paplitusi Pietų Amerikoje.

## Rūšys

* Išlakusis kvebrachas (*Aspidosperma excelsum*)
* Gyslotasis kvebrachas (*Aspidosperma polyneuron*)
* Baltasis kvebrachas (*Aspidosperma quebracho – blanco*)
* *[[Aspidosperma cylindrocarpon]]*
* *[[Aspidosperma macrocarpon]]*
* *[[Aspidosperma parvifolium]]*
* *[[Aspidosperma triternatum]]*
* ir kt.
Dygieji karšiai

**Dygieji karšiai** (*Acanthobrama*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Daugiažvynis dygusis karšis (*Acanthobrama centisquama*)
* *[[Acanthobrama hulensis]]*
* *[[Acanthobrama lissneri]]*
* *[[Acanthobrama telavivensis]]*
* *[[Acanthobrama terraesanctae]]*
Raštuotieji vandens ožiai

**Raštuotieji vandens ožiai** (*Pachychilon*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Pachychilon macedonicum]]*
* *[[Pachychilon macedonicus]]*
* Raštuotasis vandens ožys (*Pachychilon pictum*)
Kietagalviai šapalai

**Kietagalviai šapalai** (*Mylopharodon*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

Gentyje viena rūšis – kietagalvis šapalas (*Mylopharodon conocephalus*).
Okotija

**Okotija** (*Ocotea*) – lauramedinių (*Lauraceae*) šeimos žiedinių augalų gentis. Apima virš 200 visažalių krūmų ir medžių rūšių, paplitusių suptropinėje ir tropinėje Centrinėje, Pietų Amerikoje, Vest Indijoje, taip pat kelios rūšys auga Afrikoje ir Madagaskare.

Iš dalies okotijų rūšių gaunami eteriniai aliejai, taip pat naudojamos medienos pramonėje.

## Rūšys
* Juodoji okotija (*Ocotea bullata*)
* Kvapioji okotija (*Ocotea odorifera*)
* Orinokinė okotija (*Ocotea cymbarum*)
* Skylėtoji okotija (*Ocotea porosa*)
* Svyrančioji okotija (*Ocotea cernua*)
* Vaistinė okotija (*Ocotea glaziovii*)
* ir kt.
Diondos

** Diondos** (*Dionda*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys

* *[[Dionda argentosa]]*
* Velniškoji dionda (*Dionda diaboli*)
* *[[Dionda dichroma]]*
* Apvaliasnukė dionda (*Dionda episcopa*)
* *[[Dionda mandibularis]]*
* *[[Dionda nubila]]*
Honkongo labėjos

**Honkongo labėjos** (*Semilabeo*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Honkongo labėja (*Semilabeo notabilis*)
* *[[Semilabeo obscurus]]*
* *[[Semilabeo prochilus]]*
Rusijos Federacijos Valstybės Dūma

**Rusijos Federacijos Federalinio Susirinkimo Valstybės Dūma** () – Rusijos Federacijos parlamento (Federalinio Susirinkimo) žemieji rūmai.

Būtinybė Rusijoje įsteigti demokratinį parlamentą vėl iškilo 1993 m. konstitucinės krizės metu, kai į atvirą konfrontaciją, pasibaigusią parlamento rūmų šturmu, suėjo Rusijos Federacijos Prezidentas Borisas Jelcinas ir parlamentas (Rusijos Federacijos liaudies deputatų suvažiavimas ir Rusijos Federacijos Aukščiausioji Taryba). 1993 m. rugsėjo 21 d. B. Jelcinas pasirašė įsaką Nr. 1400 „Dėl etapiškos konstitucinės reformos Rusijos federacijoje“ (). Buvo įsteigtas Rusijos Federacijos Federalinis susirinkimas () ir jo žemieji rūmai – Valstybės Dūma. Šalies parlamentą sudaro žemieji ir aukštieji parlamento rūmai – Valstybės Dūma bei Federacijos Taryba.

Nuo 1993 m. įvyko aštuoneri rinkimai į Valstybės Dūmą.

Valstybės Dūmą sudaro 450 deputatai, renkami 5 metams (terminas pratęstas nuo 4 iki 5 metų 2011 metais).

Pagal Rusijos įstatymus, Dūma priima įstatymus ir ratifikuoja sutartis, kurios sudaromos valstybės vardu. Įstatymų projektus gali siūlyti Prezidentas, Vyriausybė, Dūmos frakcija ar jos narių grupė. Įstatymo priėmimo procesas baigiamas, kai jam pritaria šalies Aukštieji parlamento rūmai – Rusijos Federacijos taryba bei pasirašo valstybės vadovas – Prezidentas.

## Pirmininkai

* 1994–1996 m. Ivanas Rybkinas,
* 1996–2003 m. Genadijus Selezniovas,
* 2003–2011 m. – Borisas Gryzlovas,
* 2011–2016 m. – Sergejus Naryškinas.
* 2016–dabar – Viačeslavas Volodinas

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Reichstagas (institucija)

**Reichstagas** ( 
1640 sitzung-des-immerwaehrenden-reichstags-regensburg-stich-merian 1-1560x1100.jpg|Šventosios Romos imperijos Reichstago posėdis 1640 m.
KonstsitNDBT.jpg|Šiaurės Vokietijos konfederacijos Reichstago posėdis 1867 m.
Bundesarchiv Bild 147-0978, Reichstag, Plenarsitzungssaal.jpg|Vokietijos imperijos Reichstago posėdis 1889 m.
Bundesarchiv N 1310 Bild-048, Berlin, Reichstagssitzung.jpg|Veimaro respublikos Reichstago posėdis 1932 m. spalio 12 d.


## Taip pat skaitykite
*Reichstagas (pastatas)
*Reichstagas (Šventoji Romos imperija)

## Šaltiniai
Stirakas

**Stirakas** (*Styrax*) – stirakinių (*Styracaceae*) šeimai priklausanti augalų gentis. Ją sudaro ~130 krūmų ir nedidelių medžių rūšių, paplitusių daugiausia Rytų ir Pietryčių Azijoje, tačiau taip pat augančių ir tropinėje Pietų Amerikoje.

Iš kai kurių stirako rūšių (ypač *Styrax benzoin*) išgaunamos dervos, iš kurių gaminami kvepalai, oro gaivikliai, vaistinės medžiagos. *Styrax japonicus* bei kai kurios kitos rūšys auginamos kaip dekoratyviniai augalai.

## Rūšys
* Didžialapis stirakas (*Styrax grandifolius*)
* Baltasis stirakas (*Styrax benzoides*)
* Japoninis stirakas (*Styrax japonicus*)
* Rytinis stirakas (*Styrax obassia*)
* Vaistinis stirakas (*Styrax officinalis*)
* Sumatrinis stirakas (*Styrax paralleloneurum*)
* Benzoinis stirakas (*Styrax benzoin*)
* Melsvasis stirakas (*Styrax tonkinensis*)
* ir kt.
Rytiniai gružleliai

**Rytiniai gružleliai** (*Pseudorasbora*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Pseudorasbora elongata]]* 
* *[[Pseudorasbora fowleri]]* 
* Rytinis gružlelis (*Pseudorasbora parva*)
* *[[Pseudorasbora pumila]]*
Indinės kaulalūpės

**Indinės kaulalūpės** (*Oxygaster*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Oxygaster anomalura]]*
* *[[Oxygaster pointoni]]*
Moapa

**Moapos** (*Moapa*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

Gentyje viena rūšis – moapa (*Moapa coriacea*).
Liepsnotieji šapalai

**Liepsnotieji šapalai** (*Hemitremia*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

Gentyje žinoma viena rūšis – liepsnotasis šapalas (*Hemitremia flammea*).
Stirakiniai

**Stirakiniai** (*Styracaceae*) – nedidelė žiedinių augalų šeima, priklausanti erikiečių (*Ericales*) eilei. Šeimai priklauso 11 genčių ir ~160 augalų rūšių. Auga daugiausia Šiaurės pusrutulio tropikuose ir subtropikuose.

## Gentys
* *[[Alniphyllum]]*
* *[[Bruinsmia]]*
* *[[Changiostyrax]]*
* Skambenis *(Halesia)*
* *[[Huodendron]]*
* *[[Melliodendron]]*
* *[[Parastyrax]]*
* *[[Pterostyrax]]*
* *[[Rehderodendron]]*
* *[[Sinojackia]]*
* Stirakas (*Styrax*)
Veneržuvės

**Veneržuvės** (*Hemigrammocypris*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

Gentyje aprašyta viena rūšis – *[[Hemigrammocypris rasborella]]*.
Trilūpės

**Trilūpės** (*Opsariichthys*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Opsariichthys bea]]*
* *[[Opsariichthys bidens]]*
* *[[Opsariichthys dienbienensis]]*
* *[[Opsariichthys hieni]]*
* *[[Opsariichthys songmaensis]]*
* Amūrinė trilūpė (*Opsariichthys uncirostris*)
Barilijos

**Barilijos** (*Barilius*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Barilius barnoides]]*
* *[[Barilius bernatziki]]*
* *[[Barilius borneensis]]*
* *[[Barilius caudiocellatus]]*
* *[[Barilius chatricensis]]*
* *[[Barilius dimorphicus]]*
* *[[Barilius huahinensis]]*
* *[[Barilius infrafasciatus]]*
* *[[Barilius lairokensis]]*
* *[[Barilius mesopotamicus]]*
* *[[Barilius nanensis]]*
* *[[Barilius naseeri]]*
* *[[Barilius nelsoni]]*
* *[[Barilius ngawa]]*
* *[[Barilius ornatus]]*
* *[[Barilius pakistanicus]]*
* *[[Barilius ponticulus]]*
Kininės aukšlės

**Kininės aukšlės** (*Aphyocypris*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Kininė aukšlė (*Aphyocypris chinensis*)
* *[[Aphyocypris kikuchii]]*
* *[[Aphyocypris lini]]*
Žaltinis karolmedis

**Žaltinis karolmedis** (*Anadenanthera colubrina*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos, karolmedžių (*Anadenanthera*) genties medžių rūšis. Paplitusi tropinėje Pietų Amerikoje (Peru, Brazilija, Ekvadoras, Argentina, Bolivija, Paragvajus) bei Mauricijuje.

Aukštis 5-30 m. Kamienas 6-9 dm skersmens, labai spygliuotas. Žievė tamsiai pilka. Lapai sudėtiniai, 3 dm ilgio. Pietų Amerikos pietinėje dalyje žydi rugsėjo-gruodžio mėnesiais. Auga šiltose ir drėgnose vietose, dažnai selvoje, upių pakrantėse. Geromis sąlygomis paauga 1-1,5 m per metus. Žaltinis karolmedis jautrus šalnoms, grybams.

Iš augalo žievės gaminamas salsvas gėrimas. Išgaunamas taninas. Iš karolmedžio dervos gaminami vaistai, tradicinėje medicinoje naudojami gydant kvėpavimo takų ligas, o pupelės – kaip haliucinogenas šamanistiniuose ritualuose. Mediena nadojama malkoms, durų, langų rėmų gamyboje.
Karolmedis

**Karolmedis** (*Anadenanthera*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos gentis. Paplitusi tropinėje Pietų Amerikoje. Turi medicininių ir haliucinogeninių savybių.

## Rūšys
* Žaltinis karolmedis (*Anadenanthera colubrina*)
* Klajoklinis karolmedis (*Anadenanthera peregrina*)
Klajoklinis karolmedis

**Klajoklinis karolmedis** (*Anadenanthera peregrina*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos medžių rūšis. Paplitusi tropinėje Pietų Amerikoje ir Karibuose.

Aukštis iki 20 metrų. Žievė dygliuota. Žiedai sferiniai, geltonos ar baltos spalvos. Naudojamas kaip medicininis ir haliucinogeninis augalas.
Erodas Antipas

**Erodas Antipas** (20 m. pr. m. e. – 39 m. e. m.) – Galilėjos ir Perėjos apskričių valdytojas (4 m. pr. m. e. – 39 m. e. m.) – Erodo Didžiojo ir vienos iš jo žmonų, samarietės Maltakės, sūnus.

## Biografija
Pagal Erodo Didžiojo paliepimą, po jo mirties Judėja buvo padalinta tarp trijų jo sūnų: Archelajaus, Pilypo ir Antipo. Tačiau imperatorius Augustas, kuris patvirtindavo valdytojus, pusę Erodo karalystės atidavė jo sūnui Archelajui, padarydamas jį etnarchu, o kitą pusę padalino į dvi tetrarchijas ir atidavė likusiems dviem Erodo sūnums. Tokiu būdu Antipas gavo tik mažesnį – tetrarcho titulą.

Antipas sugebėjo palaikyti gerus santykius su imperatoriumi Tiberijumi ir jo garbei pavadino savo naująją sostinę – Tiberiadą. Tačiau sekantis imperatorius Kaligula daugiau pasitikėjo Antipo sūnėnu Erodu Agripa ir išlaisvinęs jį iš kalėjimo, pavedė jam tuo metu jau mirusio Erodo Pilypo tetrarchiją. Šito negalėjo ištverti Erodiada ir prieš paties Antipo norą, liepė jam kreiptis į Kaligulą, kad šis suteiktų Antipui karališkąjį titulą. Tačiau kai Antipas išvyko pas Kaligulą, Agripa nusiuntė Kaligulai pareiškimą, kaltinantį Antipą sąmokslu su karaliumi Artabanu II. Todėl mūsų eros 39 m. Antipas buvo ištremtas į Galiją, šiuolaikinį Lugdunum Convenarum miestą. Jo tetrarchija ir nuosavybė buvo perduoti Agripai. Erodiadai buvo pasiūlyta pasilikti kartu su Agripa, tačiau ji nusprendė būti ištremta kartu su vyru.

Pagal Flavijų Antipas mirė tremtyje, nors pagal Kasijaus Diono liudijimą, jis buvo nužudytas.

## Erodas Antipas Biblijoje

Erodo Antipo ryšys su jo netikro brolio (greičiausiai Pilypo) žmona Erodiada viešai buvo smerkiamas pranašo Jono Krikštytojo, dėl ko pastarasis buvo įkalintas, o vėliau nubaustas mirtimi. Evangelistas Morkus savo evangelijoje pasakoja, kad Antipas nenorėjo Jono mirties, tačiau privalėjo tą padaryti dėl pažado duoto Erodiados dukteriai (greičiausiai Salomei) išpildyti bet kokį jos norą.

Evangelistas Lukas vienintelis pamini apie Antipo susitikimą su Jėzumi. "*Tai išgirdęs, [[Poncijus Pilotas|Pilotas]] paklausė, ar tas vyras galilėjietis. Sužinojęs, kad Jėzus iš Erodo valdų, nusiuntė jį pas Erodą, kuris irgi buvo tomis dienomis Jeruzalėje. Erodas, pamatęs Jėzų, labai apsidžiaugė. Mat jis jau pirmiau norėjo jį išvysti, nes buvo apie jį girdėjęs ir tikėjosi pamatysiąs jį darantį kokį nors stebuklą. Jis ėmė jį visaip klausinėti, bet Jėzus jam neatsakinėjo. Tuo tarpu aukštieji kunigai ir Rašto aiškintojai apstoję be paliovos jį kaltino. Tada Erodas su savo palyda Jėzų paniekino ir išjuokė. Paskui, aprengęs jį baltu drabužiu, pasiuntė atgal Pilotui.*" Lk. 23:6-11)
Lukas liudija, kad šis Piloto poelgis sustiprino santykius tarp jo ir Erodo, kurie anksčiau buvo gana įtempti.
Pinigų srautų apsikeitimo sandoris

**Pinigų srautų apsikeitimo sandoris** () – išvestinis finansinis instrumentas, kurio pagalba pora rinkos dalyvių susitaria apsikeisti pinigų srautais.

Pinigų srautai apskaičiuojami pinigų srautų apsikeitimo sandorio (PSAS) pagrindinei sumai. Pagrindine suma vykdant kontraktą paprastai neapsikeičiama. Pavyzdžiui, jei pagrindinė PSAS suma būtų 1 000 000 litų, o viena pusė įsipareigojusi mokėti 6 % kasmet, vadinasi
kasmet ji sumokėtų 1 000 000 \cdot 0,06 = 60 000 litų (bet niekada nemokėtų pagrindinės sumos).

PSAS gali būti naudojamas apsidrausti nuo palūkanų normų svyravimų arba spekuliuoti laukiant palūkanų normų kilimo arba kritimo.

Kai kuriuose PSAS gali būti apsikeičiama ne tik palūkanų srautais, bet ir pagrindinės sumos pokyčiu.

## PSAS pavyzdys

Nekilnojamojo turto vystytojas stato objektą, kurį yra sutaręs išnuomoti ilgam laikui. Projektui reikia 10 000 000 litų. Bankas jam siūlo skolintis už kintamas palūkanas, kurios yra lygios 6 mėn. LIBOR + 1 %. Tarkime LIBOR tuo metu lygus 4 %, taigi pradiniu momentu mokamos palūkanos būtų 5 %.

Νekilnojamojo turto vystytojui tokios palūkanos priimtinos, tačiau jei jos pakiltų per aukštai, tarkim iki 10 %, projektas taptų nuostolingas. NT vystytojas susisiekia su Palūkanų normų PSAS tarpininku (angl. Swap desk), kuris pasiūlo mokėti LIBOR, mainais už tai, kad gaus 7,5 % pastovias įmokas. Jie sutaria dėl sandorio.

Dabar pinigų srautai yra šie:

NT vystytojas \rightarrow bankas LIBOR + 1 %

NT vystytojas \rightarrow PSAS tarpininkas 7,5 %

PSAS tarpininkas \rightarrow NT vystytojas LIBOR

Dabar NT vystytojas moka 8,5 % palūkanas nepriklausomai nuo to, koks yra LIBOR. Tokiu būdu sukuriama sintetinė paskola su fiksuotom palūkanom (sintetinė, nes sudaryta iš dviejų finansinių produktų).

## PSAS tipai

PSAS sandoriai yra labai įvairūs. Labiausiai paplitę (pagal pagrindinės sumos apimtį) yra šie:
* Valiutų PSAS
* Palūkanų normų PSAS
* Akcijų PSAS
* Žaliavų PSAS
* Kreditų draudimo PSAS

## PSAS istorija
Pirmasis žinomas PSAS buvo sudarytas 1981 m. rugpjūtį tarp dviejų didelių organizacijų, turinčių puikius kredito reitingus – IBM ir Pasaulio Banko. Tai buvo valiutinis PSAS.

1982 m. sudarytų PSAS sandorių pagrindinė suma buvo 5 mlrd. JAV dolerių, o 1989 m. apie 3 trl. JAV dolerių.

2008 m. lapkričio 13 d. duomenimis, PSAS apimtys pagal pagrindinę sumą yra šios:
* Valiutų PSAS – 16,3 trl. JAV dolerių
* Palūkanų normų PSAS – 356,8 trl. JAV dolerių
* Akcijų PSAS – 2,7 trl. JAV dolerių
* Žaliavų PSAS – 7,6 trl. JAV dolerių
* Kreditų draudimo PSAS – 57,3 trl. JAV dolerių

Nors pradžioje valiutų PSAS buvo populiariausi, tačiau juos netrukus aplenkė palūkanų normų PSAS, kurie dabar sudaro didžiąja PSAS rinkos dalį.

## Šaltiniai
Australian Recording Industry Association

**Australian Recording Industry Association** (**ARIA**) – Australijos muzikos pramonės standartinių singlų ir albumų populiarumo topai, sudaromi remiantis pardavimo statistika.

Daugiausiai išsilaikęs pirmoje pozicijoje yra ABBA singlas „Fernando“, kuris pirmoje pozicijoje buvo net 14 savaičių.

## ARIA sudėtis
* Savaitinis top 100 parduodamų singlų
* Savaitinis top 100 parduodamų albumų
* Savaitinis top 40 parduodamų muzikos DVD
* Savaitinis top 50 parduodamų fizinių singlų
* Savaitinis top 50 parduodamų fizinių albumų
* Savaitinis top 40 paduodamų parsisiunčiamų dainų
* Savaitinis top 40 parduodamų urban muzikos įrašų
* Savaitinis top 20 parduodamų šokių muzikos įrašų
* Savaitinis top 20 parduodamų kantri muzikos įrašų
* Savaitinis top 50 DJ naudojamų įrašų
* Metų top 100

## ARIA sertifikatai
Rintausė

**Rintausė** (*Enterolobium*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimai priklausanti medžių gentis. Sudaro 12 rūšių, paplitusių tropikinėje Amerikoje.

## Rūšys
* Tikroji rintausė (*Enterolobium cyclocarpum*)
* *[[Enterolobium contortisiliquum]]*
* *[[Enterolobium barinense]]*
* *[[Enterolobium barnebianum]]*
* *[[Enterolobium ellipticum]]*
* *[[Enterolobium glaziovii]]*
* *[[Enterolobium gummiferum]]*
* *[[Enterolobium maximum]]*
* *[[Enterolobium monjollo]]*
* *[[Enterolobium oldemanii]]*
* *[[Enterolobium schomburgkii]]*
* *[[Enterolobium timbouva]]*
Valstybės patarėjas

**Valstybės patarėjas** – valdininkų laipsnis Rusijos imperijoje. Įvestas 1724 m. Rangų lentelėje buvo priskirtas V klasei (jai be valstybės patarėjo dar priklausė brigadininkas bei kapitonas komandoras). Į valstybės patarėjus būdavo kreipiamai „Ваше Высокородие“. Valstybės patarėjo rangą galėdavo gauti valdininkai, išdirbę 5 m. turėdami žemesnį kolegijos patarėjo rangą. Šio rango valdininkai užimdavo departamentų vicedirektorių, vicegubernatorių pareigas.
Megalitas

**Megalitas** (iš sen. gr. k. μέγας 'didelis', λίθος 'akmuo') – iš didelių, dažniausiai neapdirbtų akmenų sudaryta monumentinė konstrukcija. Megalitais vadinamos tokios konstrukcijos, kurių statybai nenaudotos statybinės rišančios medžiagos. Megalitai statyti neolite bei ankstyvajame bronzos amžiuje.

Megalitų funkcijos ne visada žinomos – kartais jie būdavo statomi kaip kapai, kartais atlikdavo kalendoriaus funkciją (padėdavo nustatyti šešėlių, dangaus šviesulių padėtis), taip pat galėjo būti ritualinėmis šventvietėmis.

Megalitinei architektūrai priskiriami *megalitiniai kapai* – pilkapiai, *[[dolmenai]]*; pavieniai vertikaliai įkasti į žemę akmenys – *[[menhyrai]]* bei *[[kromlechai]]* – ratu sustatyti akmenys, ant kurių horizontaliai uždėti skersiniai akmenys.

Žinomiausias kromlechas – Stounhendžas Anglijoje. Įvairios megalitinės struktūros randamos visame pasaulyje: Europoje daugiausia Britų salose, Bretanėje, Vakarų ir Pietų Europoje; Azijoje – Mažojoje Azijoje, Korėjoje, Mongolijoje, Kinijoje, Sumatroje, Sibire; Polinezijoje; Amerikoje.

## Išnašos
Albanijos futbolas 2003–2004 m.

**[[Albanijos futbolas]] [[2003]]–[[2004]] m.**
*  prasidėjo 2003 m. rugpjūčio 23 d., baigėsi 2004 m. gegužės 22 d.
* s turnyras prasidėjo 2003 m. rudenį, finalas įvyko 2004 m. gegužės 19 d.

## Čempionatas

Pirmenybės vadinosi aukščiausiąja kategorija (), joje dalyvavo 10 komandų. Sezono čempionais tapo SK Tirana. Galutinė lentelė:

|}

## Taurės
### Nacionalinė taurė

Albanijos futbolo taurė () buvo svarbiausias atkrintamųjų varžybų turnyras šalyje. Taurę laimėjo Partizani Tirane.

----

----

----
----

----

### Supertaurė

Albanijos futbolo supertaurė – trofėjus, dėl kurio varžėsi praėjusio sezono Albanijos lygos čempionas „Tirane“ ir taurės laimėtojas „Dinamo“. Nugalėjo SK Tirane.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Albania 2003/04 (Rsssf.com)
* Giovanniarmillotta.it
* Albania 2001-10 (Claudionicoletti.eu)
* Soccerway.com
* Foot.dk archyvas
* Renditja (Fshf.org)
Vicedirektorius

**Vicedirektorius** (; ) – valstybinės įstaigos direktoriaus pavaduotojas.

## Vicedirektoriai Rusijos imperijoje
Vicedirektorius – valdininkų pareigos Rusijos imperijoje 1812–1917 m. Vicedirektoriai būdavo departamentų direktorių ar ministerijų kanceliarijų direktorių pavaduotojai.
Rusijos Karo ministerijos Artilerijos ir Inžinerijos departamentuose vicedirektorių pareigybės įvestos 1812 m. sausio 27 d. Vėliau šios pareigybės atsirado ir daugelyje kitų departamentų bei atskirųjų kanceliarijų (pvz., Karo ministerijoje 1848 m., Jūrų ministerijoje – 1856 m.).

Dalyje departamentų būdavo 2 vicedirektorių etatai (tai ypač būdinga XIX a. pabaigai ir XX a. pradžiai. XX a. pradžioje kai kuriuose departamentuose vicedirektorių būdavo 3-4 (pvz., 1913 m. Žemdirbystės departamente buvo 4 vicedirektoriai).

Pagal 1823 m. rugpjūčio 7 d. Finansų ministerijos departamentų vicedirektorių pareigų taisykles vicedirektorių pareigos buvo:
* prižiūrėti reikalų tvarkymą departamento skyriuose
* stebėti departamentui skiriamų lėšų gavimą ir panaudojimą
* prižiūrėti departamento archyvo ir kanceliarijos darbą
* tvarkyti reikalus, kurie nėra priskirti jokio departamento skyriaus kompetencijai
* tvarkyti klausimus, kuriuos tvarkyti pavesdavo ministras
* dalyvauti departamento posėdžiuose
* dalyvauti ministro tarybos posėdžiuose, kai šiuose negali dalyvauti departamento direktorius arba kai būdavo ministro įsakyta
* sergant departamento direktoriui ar jam išvykus vykdyti jo pareigas
Šis funkcijų sąrašas buvo bendras bet kokių ministerijų ir kanceliarijų vicedirektoriams, kurie būdavo vieninteliai savo direktorių vicedirektoriai. Jei direktorius turėdavo du vicedirektorius, tuomet šios funkcijos būdavo padalijamos.

Vicedirektoriai būdavo skiriami. Pagal rangų lentelę vicedirektoriai nuo 1835 m. lapkričio 20 d. priklausė V klasei, jie turėdavo valstybės patarėjo rangą.
Vicedirektorių pareigybės Rusijoje buvo panaikintos 1917 m. lapkričio mėn.

## Nuorodos
* Вице-директор
Šipliškės valsčius

**Šipliškės valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Suvalkų apskrityje. Ribojasi su Suvalkais ir Krasnapolio, Rūtelės, Jeleniavo, Suvalkų, Punsko valsčiais bei Lietuvos Respublikos Lazdijų rajono savivaldybe. Valsčiaus centras – Šipliškė. Pagal 2002 m. valsčiuje surinktus duomenis lietuviais save laikė 2,7 % žmonių.

## Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. valsčius priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Valsčius įkurtas 1952 m., jam priskirta Žabariškės valsčiaus teritorija ir dalis Andrejavo valsčiaus kaimų.

1975–1998 m. priklausė Suvalkų vaivadijai.

## Paviršiaus struktūra
Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 156,55 km², iš kurių:
* ariama žemė: 77 %
* miškai: 13 %
* vandens telkiniai: 10 %

Valsčius sudaro 11,97 % Suvalkų apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2008 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1404,76 zlotai.

### Tautinė sudėtis

2002 m. gyveno 4 099 žmonės:
* Lenkai – 96,3 % (3 948);
* Lietuviai – 2,7 % (111);
* Kiti – 0,97 % (40).

## Administracinis suskirstymas

Adamovizna, Aglinė, Aleksandruvka, Andrejavas, Baltos Balos, Beceilai, Bilvinovas, Budziskas, Červonka, Damniokas, Dekšniai, Dembovas, Fornetka, Glembokų Ruvas, Jasionovas, Jeziorkai, Kaletnikas, Kaletnikų Malai, Klonorejščas, Kociolkai, Kupovo Palivarkas, Kživulka, Lipniakas, Lipovas, Lovuočiai, Majdanas, Mikolajuvka, Naujieji Graužai, Olšanka, Pakamšai, Pavaiponė, Polulė, Postavelekas, Pžeima Mala, Pžeima Velka, Pžeima Vysoka, Ramonai, Rybalnia, Senieji Graužai, Sitkovizna, Slabada, Soželkos, Šelmentas, Šimanovizna, Šipliškė, Šuriai, Vaiponia, Vengelnia, Veselavas, Viatroluža II, Vigoželis, Zervynai, Žabariškės ir Žubrinas.

## Žymūs žmonės

* Juozas Algimantas Bliūdžius (lenk. Józef Algiment Bludzis, g. 1952 m. kovo 28 d. Vaiponia) – agronomas ir pedagogas, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas;
* Marija Kajackaitė-Jučienė (g. 1919 m. vasario 28 d. Ramonai – 1979 m. rugpjūčio 20 d. Kaunas) – Lietuvos baleto artistė;
* Juozas Kajeckas (g. 1935 m. liepos 29 d. Senuosiuose Ramonuose) – Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas;
* Jurgis Kolesinskis (g. 1836 m. balandžio 14 d. Ramonų kaime – 1912 m. kovo 5 d., Čikagoje, JAV) – kunigas, 1863 m. sukilimo dalyvis, JAV lietuvių pirmosios Šv. Jurgio bažnyčios Čikagoje pirmasis klebonas;

## Valsčiaus gamta

Valsčiuje teka Šelmentos, Vaiponės ir Vėtralaužos upės. Valsčiuje yra Aglinės piliakalnis.

### Ežerai

Valsčiuje yra šie ežerai:
* Graužis (0,1986 km²);
* Ilgelis (0,16 km²);
* Juodelis (3,56 km²);
* Mažasis Šelmentas (1,68 km²).

## Nuorodos
* Valsčiaus internetinė svetainė (lenk.) 

## Šaltiniai
Departamento direktorius

**Departamento direktorius** () – ministerijos departamento vadovas, kurio pareigybė vadinama žodžiu *direktorius*.

## Departamentų direktoriai Rusijos imperijoje
Departamento direktorius - valdininkų, vadovavusių ministerijų departamentams, pareigos Rusijos imperijoje 1811-1917 m., įvestos 1811 m. birželio 25 d.

Departamento direktoriaus pareigos būdavo:
* Tiesiogiai vadovauti departamentui
* prižiūrėti jam pavaldžių valdininkų darbą
* sudaryti departamento pajamų ir išlaidų metines sąmatas ir prižiūrėti jų vykdymą
* paskirstyti darbus departamento skyriams
* revizuoti išspręstus ir neišspręstus reikalus
* vadovauti departamento metinės ataskaitos sudarymo darbams
* dalyvauti ministro tarybos posėdžiuose.
Kai kurių departamentų direktoriai turėdavo ir ypatingų funkcijų. Pvz.:
* pagal 1843 m. lapkričio 1 d. d, imperatoriaus įsaką Vidaus reikalų ministerijos Ūkinio ir Vario departamentų direktoriai buvo Peterburgo visuomeninės priežiūros įstaigų Globėjų tarybos nariai.
* pagal 1858 m. kovo 30 d. įsaką Karo ministerijos ūkinių departamentų direktoriai komandiruotėse privalėdavo apžiūrėti visas ministerijos ūkines institucijas, esančias komandiruotės vietoje, o ne tik tas, kurios tiesiogiai pavaldžios jų departamentams.

Departamentų direktorių pavaduotojai, kurių turėdavo nuo 1 iki 4, buvo vadinami vicedirektoriais.

Departamentų direktoriai buvo skiriami. Jie turėdavo tikrojo valstybės patarėjo rangą (IV klasė Rangų lentelėje).
Pareigybės panaikintos 1917 m. lapkričio mėn.

## Nuorodos
* Директор департамента
Albanijos futbolas 2006–2007 m.

**[[Albanijos futbolas]] [[2006]]–[[2007]] m.**
*  prasidėjo 2006 m. rugpjūčio 26 d., baigėsi 2007 m. gegužės 19 d.
* s turnyras prasidėjo 2006 m. rugpjūčio 27 d., finalas įvyko 2007 m. gegužės 16 d.

## Čempionatas

Pirmenybės vadinosi aukščiausiąja kategorija (), joje dalyvavo 12 komandų. Čempionais tapo SK Tirana. Galutinė lentelė:

|}

## Taurės
### Nacionalinė taurė

Albanijos futbolo taurė () buvo svarbiausias atkrintamųjų varžybų turnyras šalyje. Taurę laimėjo Besa Kavaje.

----

----

----
----

----

### Supertaurė

Dėl Albanijos futbolo supertaurės trofėjaus varžėsi praėjusio sezono Albanijos lygos čempionas „Elbasan“ ir taurės laimėtojas „Tirane“. Nugalėjo SK Tirane.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Albania 2006/07 (Rsssf.com)
* Giovanniarmillotta.it
* Albania 2001-10 (Claudionicoletti.eu)
* Soccerway.com
* Foot.dk archyvas
* Renditja (Fshf.org)
Plakiai

**Plakiai** (*Blicca*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Paprastasis plakis (*Blicca bjoerkna* , sin. *Abramis bjoerkna*).
Dalia Kudžmaitė-Balsienė

**Dalia Kudžmaitė-Balsienė** (g. 1956 m. liepos 4 d. Gargžduose) – bibliotekininkė, poetė.

## Biografija
1974 m. baigė Gargždų 1-ąją vidurinę mokyklą, 1978 m. – Lietuvos konservatorijos Klaipėdos fakultetą, įgijo muzikos mokytojos specialybę.

Dirba Klaipėdos viešojoje bibliotekoje Vaikų skyriuje metodininke, renginių organizatore. 2008 m. paskirta Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos premija už nuopelnus skatinant skaitymą.

Rašo vaikams eilėraščius, scenarijus spektakliukams. Nuo 1990 m. – Lietuvių rašytojų sąjungos narė.

Gyvena Gargžduose. Vyras Petras, sūnus Jonas.

## Bibliografija
* Iš jūsų šilumos. Vilnius. Vaga (leidykla), 1981 m.
* Ilgas ilgas sakinukas. Vilnius. Vaga, 1985 m.
* Slėpynių dainelė. Vilnius: Vyturys, 1989 m.
* Vaikeli, džiaugsmo vyturėli. Klaipėda: Eldija, 1992 m.
* Vaikeli, renkis į kelionę. Gargždai. 2006 m.
Šapalai rubuiliai

**Šapalai rubuiliai** (*Campostoma*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis. Paplitusios Šiaurės Amerikoje.

## Rūšys
Gentyje išskiriamos šios rūšys:
* Paprastasis šapalas rubuilis (*Campostoma anomalum*)
* Didžiažvynis šapalas rubuilis (*Campostoma oligolepis*)
* Meksikinis šapalas rubuilis (*Campostoma ornatum*)
* *[[Campostoma pauciradii]]*
* *[[Campostoma pullum]]* 	
* *[[Campostoma spadiceum]]*

## Išnašos
Skersasnukiai

**Skersasnukiai** (*Chondrostoma*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Chondrostoma almacai]]* 
* *[[Chondrostoma angorense]]*
* *[[Chondrostoma arcasii]]* 
* *[[Chondrostoma arrigonis]]*
* *[[Chondrostoma beysehirense]]*
* Kubanės skersasnukis (*Chondrostoma colchicum*)
* Kuros skersasnukis (*Chondrostoma cyri*)
* *[[Chondrostoma duriense]]*
* *[[Chondrostoma genei]]* 
* *[[Chondrostoma holmwoodii]]*
* *[[Chondrostoma kinzelbachi]]*
* *[[Chondrostoma knerii]]*
* *[[Chondrostoma kubanicum]]* 
* *[[Chondrostoma lemmingii]]* 
* *[[Chondrostoma lusitanicus]]* 
* *[[Chondrostoma macrolepidotus]]*
* *[[Chondrostoma meandrense]]*
* *[[Chondrostoma miegii]]*
* Paprastasis skersasnukis (*Chondrostoma nasus*) 
* *[[Chondrostoma occidentale]]* 
* *[[Chondrostoma oligolepis]]*
* *[[Chondrostoma olisiponensis]]*	 
* *[[Chondrostoma oretanum]]* 
* *[[Chondrostoma orientale]]*
* Ilgasnukis skersasnukis (*Chondrostoma oxyrhynchum*)
* *[[Chondrostoma phoxinus]]* 
* *[[Chondrostoma polylepis]]*
* *[[Chondrostoma prespense]]*
* *[[Chondrostoma regium]]* 
* *[[Chondrostoma scodrense]]* 
* *[[Chondrostoma soetta]]* 
* Ronos skersasnukis (*Chondrostoma toxostoma*)
* *[[Chondrostoma turiense]]*
* *[[Chondrostoma vardarense]]*
* *[[Chondrostoma variabile]]* 
* *[[Chondrostoma willkommii]]*
Ežeriniai šapalai

**Ežeriniai šapalai** (*Couesius*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Ežerinis šapalas (*Couesius plumbeus*)
Petras Balsys

**Petras Balsys** (g. 1949 m. liepos 31 d. Žiogų kaime, Šilutės raj.), tautodailininkas, medžio drožėjas, skulptorius.

## Biografija
Drožinėja nuo 1975 m. religine, pagoniška ir baltiška tematika. Jo dirbiniai – suvenyrai, bareljefai, horeljefai, skulptūros, stogastulpiai.

Lietuvos tautodailininkų sąjungos narys nuo 1979 m. 1982 m. tapo liaudies meistru. Lietuvos tautodailės kūrėjų asociacijos narys nuo 2005 m. Tautodailės parodų ir skulptorių kūrybinių seminarų dalyvis.

Kūrinių įsigijo Lietuvos nacionalinis muziejus, Mažosios Lietuvos istorijos muziejus.

Gyvena ir kuria Gargžduose. Žmona Dalia, sūnus Jonas.

## Įvertinimas
* Vytauto Majoro vardo tautodailininko premija (2017)

## Stambesnių darbų sąrašas (nepilnas)
* „Gimtoji kalba“, stogastulpis, Marijampolė, 1990 m.
* „Kunigaikštis“, stogastulpis, Marijampolė, 1990 m.
* „Knygnešys“, stogastulpis, Marijampolė, 1990 m.
* „Išbėgo, išbėgo iš Rusnės kaimo du jauni žvejytėliai“, skulptūra, Birštonas, 1998 m.
* „Gargždiškis“, skulptūra, Gargždai, 1999 m.
* „Jėzus Nazarietis“, bareljefas, 2003 m.
* „Krivis“, skulptūra, Vilkų Kampas, 2005 m.
* „Perkūnas“, skulptūra, Vilkų Kampas, 2005 m.

## Nuorodos
* Petras Balsys
Įstrižasnukiai ūsoriai

**Įstrižasnukiai ūsoriai** (*Varicorhinus*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Varicorhinus angorae]]*
* *[[Varicorhinus leleupanus]]*
* *[[Varicorhinus maroccanus]]*
* *[[Varicorhinus platystoma]]*
* *[[Varicorhinus ruandae]]*
* *[[Varicorhinus ruwenzori]]*
Rytinės raudės

** Rytinės raudės** (*Tribolodon*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Tolimųjų Rytų raudė (*Tribolodon brandtii*)
* *[[Tribolodon ezoe]]*
* Stambiažvynė rytinė raudė (*Tribolodon hakonensis*)
* *[[Tribolodon nakamurai]]*
Juodpilvės

**Juodpilvės** (*Xenocypris*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Xenocypris argentea]]*
* *[[Xenocypris davidi]]*
* *[[Xenocypris fangi]]*
* *[[Xenocypris hupeinensis]]*
* Amūrinė juodpilvė (*Xenocypris macrolepis*)
* *[[Xenocypris medius]]*
* *[[Xenocypris yunnanensis]]*
Lietuvos futbolas 1991 m.

**Lietuvos futbolo varžybos 1991 m.** – futbolo varžybos, vykusios Lietuvoje 1991 metais. Tai buvo pereinamasis sezonas nuo sistemos pavasaris–ruduo prie Europoje įprastos sistemos ruduo–pavasaris. Dėl to dauguma varžybų vyko vieno rato sistema, t. y. komandos tarpusavyje žaidė po vienerias rungtynes.

## Lygos

Pagrindinės pirmenybės organizuotos vieningoje lygoje.

## Taurės

## Tarptautinė arena
### UEFA klubiniai turnyrai

Lietuvos futbolas buvo pripažintas tarptautiniu mastu tik 1991 m. pabaigoje, todėl UEFA turnyruose šalies komandos nedalyvavo.

### Klubų rungtynės

Draugiškos Lietuvos klubų rungtynės:

### Rinktinė

Lietuvos vyrų futbolo rinktinė sužaidė 2 rungtynes.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lithuania 1991 (Rsssf.org)
Raudės

**Raudės** (*Scardinius*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Scardinius acarnanicus]]*
* *[[Scardinius elmaliensis]]*
* Paprastoji raudė (*Scardinius erythrophthalmus*)
* *[[Scardinius graecus]]*
* *[[Scardinius racovitzai]]*
* *[[Scardinius scardafa]]*
Pagrindinė suma

**Pagrindinė suma** () – pinigų suma, pagal kurią konkrečiam finansiniam instrumentui apskaičiuojami gaunami arba mokami pinigų srautai.

## Reikšmė
Pagrindinės sumos sąvoka labiausiai naudojama obligacijoms ir pinigų srautų apsikeitimo sandoriams.

Perkant obligaciją, pagrindinė suma perduodama pardavėjui, po to pardavėjas moka palūkanas ir galiausiai, kai ateina obligacijos išpirkimo laikas, sumoka pagrindinę sumą pirkėjui.

Sudarant pinigų srautų apsikeitimo sandorį, pagrindinė suma naudojama tik apskaičiuoti palūkanoms. Sandorio metu pagrindine suma neapsikeičiama.

## Nuorodos
* Pagrindinė suma (Investopedia inf.)
Paprastieji gružliai

**Paprastieji gružliai** (*Gobio*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Gobio acutipinnatus]]* 
* *[[Gobio alverniae]]* 
* *[[Gobio banarescui]]* 
* *[[Gobio battalgilae]]*
* *[[Gobio benacensis]]*
* *[[Gobio coriparoides]]* 
* *[[Gobio cynocephalus]]* 
* *[[Gobio delyamurei]]* 
* Paprastasis gružlys (*Gobio gobio*)
* *[[Gobio hettitorum]]* 
* *[[Gobio huanghensis]]*
* *[[Gobio kubanicus]]* 
* *[[Gobio lingyuanensis]]* 
* *[[Gobio lozanoi]]* 
* *[[Gobio macrocephalus]]* 
* *[[Gobio maeandricus]]* 
* *[[Gobio meridionalis]]*
* *[[Gobio occitaniae]]* 
* *[[Gobio rivuloides]]* 
* *[[Gobio sibiricus]]* 
* *[[Gobio soldatovi]]*
Mis Žemė

**Mis Žemė** () – kasmet nuo 2001 m. vykstantys gražiausios žemės merginos rinkimai.

## Istorija
Carousel Productions suorganizavo 2001 m. pirmąjį konkursą, skirtą skatinti gamtos apsaugai.

2004 m. įkurtas *Mis Žemės* fondas, skirtas saugoti aplinkai.

2006 m. Čilė neatitiko reikalavimų, todėl konkursas buvo sugrąžintas atgal į Filipinus, kur vyko visi konkursai.

## Laimėtojos

## Lietuvos dalyvavimas

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
*Fondo tinklalapis
Odašoniai šapalai

**Odašoniai šapalai** (*Snyderichthys*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Odašonis šapalas (*Snyderichthys copei*)

## Nuorodos
* ''Snyderichthys''
Jonas Stoskeliūnas

**Jonas Stoskeliūnas** (literatūrinis slapyvardis **St. Keliūnas** ir **J. Papelenis**; 1913 m. liepos 10 d. Kampuočiuose, Suvalkų gubernija – 1991 m. kovo 11 d. Punskas, Lenkija) – Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas, mokytojas ir poetas.

## Biografija
Gimė ir augo ūkininkų šeimoje. Mokėsi privačiai, vėliau Seinų „Žiburio“ gimnazijoje Lazdijuose. 1932 m įstojo į Vytauto Didžiojo universiteto Humanitarinių mokslų fakultetą. Jį baigė, tapdamas lietuvių kalbos ir literatūros specialistu. 1937 m. vienerius metus tarnavo Lietuvos kariuomenėje. Nuo 1938 metų mokytojavo Marijampolės marijonų, vėliau Alytaus gimnazijose. 1944 m. grįžo į gimtuosius Kampuočius, kur dirbo tėvų ūkyje. Nuo 1949 m. dėstė Elko bendrojo lavinimo licėjuje, po to Suvalkų licėjuje. Trumpai vadovavo Punsko lietuvių kultūros namams. 1956 m. su grupe bendraminčių įsteigė Punsko bendrojo lavinimo licėjų. Neteisingai apkaltintas, 1960 m. iš darbo atleistas. Mokytojas buvo priverstas mokyti Vidugirių, Navinykų ir Vaitakiemio pradinėse mokyklose. 1966 metais jam buvo leista grįžti į Punsko licėjų, kur jis dirbo pedagoginį darbą iki pat išėjimo į pensiją 1977 m.

Lituanistas Jonas Stoskeliūnas ne tik mokė ir auklėjo vaikus, bet ir rašė kraštotyros straipsnius į „Aušrą“, parengė keletą vadovėlių Lenkijos lietuviškom mokyklom. Rinko tautosaką ir kūrė eiles, kurias skelbė leidiniuose „Jaunimo draugas“ ir „Aušra“, o 1990 m. išleido poemą apie jotvingių Šiurpilių pilį – „Šiurpilų gynimas“.

## Literatūra
* Juozas Sigitas Paransevičius. Jonas Stoskeliūnas. Gyvenimas ir kūryba, Aušra, Punskas, 2003

## Įvertinimas
* Ordino „Už nuopelnus Lenkijai“ Aukso kryžius

## Nuorodos
*
Pailgažvyniai

** Pailgažvyniai** (*Tor*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Tor ater]]*
* *[[Tor brevifilis]]*
* *[[Tor douronensis]]*
* *[[Tor hemispinus]]*
* Dygusis pailgažvynis ūsorius (*Tor khudree*)
* *[[Tor kulkarnii]]*
* *[[Tor laterivittatus]]*
* *[[Tor macrolepis]]*
* *[[Tor mussullah]]*
* *[[Tor polylepis]]*
* *[[Tor progeneius]]*
* *[[Tor putitora]]*
* *[[Tor qiaojiensis]]*
* *[[Tor sinensis]]*
* *[[Tor soro]]*
* *[[Tor tambra]]*
* *[[Tor tambroides]]*
* *[[Tor tor]]*
* *[[Tor yingjiangensis]]*
* *[[Tor yunnanensis]]*
* *[[Tor zonatus]]*
Skydmis

**Skydmis** (*Peltophorum*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos medžių gentis. Sudaro 5 rūšys, paplitusios pasaulio tropikuose.

## Rūšys
* Amerikinis skydmis (*Peltophorum dubium*)
* Afrikinis skydmis (*Peltophorum africanum*)
* Geltonasis skydmis (*Peltophorum pterocarpum*)
* *[[Peltophorum acutifolium]]*
* *[[Peltophorum dasyrhachis]]*
Lipnioji apulėja

**Lipnioji apulėja** (*Apuleia leiocarpa*, ) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos medžių rūšis, paplitusi Brazilijoje, Argentinoje, Paragvajuje ir Urugvajuje.

Aukštis 25-40 m. Lapai sudėtiniai, sudaryti iš 5-11 lapelių, kurių ilgis 6 cm. Žiedai balti, smulkūs, sužydi nukritus lapams. Vaisius – 4 cm ilgio ankštis su 2-3 sėklomis.

Auga aukštuosiuose miškuose, dažna antriniuose miškuose. Lipnioji apulėja auga lėtai, 8-10 dm per metus. Mediena geltona, 0,8 g/cm³ tankio, lengvai apdirbama.
Amerikinis skydmis

**Amerikinis skydmis** (*Peltophorum dubium*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos medžių rūšis, paplitusi pietų Brazilijoje, šiaurės Argentinoje, Urugvajuje ir Paragvajuje.

Aukštis 20-25 m, kamienas tiesus. Lapai šviesiai žali, sudėtiniai, sudaryti iš 7-16 lapelių. Žydi vasarą ir rudens pradžioje geltonais, 2 cm skersmens žiedais. Vaisius – kaštoninės spalvos ankštis.

Amerikinis skydmis auga upių ir upelių pakrantėse, dažnai auginamas miestuose (Buenos Airėse, Montevidėjuje).
Netikrieji gružliai

**Netikrieji gružliai** (*Pseudogobio*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Lydekinis netikrasis gružlys (*Pseudogobio esocinus*)
* *[[Pseudogobio guilinensis]]*
* *[[Pseudogobio vaillanti]]*
Kreivėnų-Alksnėnų akmuo

**Kreivėnų-Alksnėnų akmuo** (dar žinomas **Senųjų Alksnėnų akmens** vardu) – pilkai rusvos spalvos 90 x 70 x 35 cm dydžio stambiagrūdis granito riedulys, dabar esantis Kalvarijos savivaldybėje. Akmuo ženklintas, jo viršutinėje dalyje, 38 cm ilgio ir 21 cm pločio plote, iškalti septyni ženklai:

* 1-panašus į lotynišką raidę V,
* 2-panašus į – J,
* 3-panašus į – J,
* 4-panašus į apverstą – G,
* 5-panašus į – W,
* 6-panašus į – Q,
* 7-panašus į – Z.

Šis akmuo nuo neatmenamų laikų gulėjo Punsko krašte – Alksnėnų kaimo, vėliau įjungto į Kreivėnus, laukuose. Mokslininkams jis buvo žinomas senai, apie jį rašė Dr. Jonas Basanavičius ir archeologas Petras Tarasenka. Buvo manoma, kad legendomis ir padavimais apipintame akmenyje ženklus galėję iškalti jotvingiai. Po lietuvių – lenkų 1918–1920 metų karinio konflikto didelė dalis tuometinio Punsko valsčiaus, o su juo ir granito riedulys, atsidūrė Lenkijos teritorijoje. 1935 m. Alksnėnų kaimo ūkininkas Jonas Grimalauskas kartu su savo sūnumis Jurgiu, Vladu ir Vincu nusprendė apsaugoti akmenį nuo sunaikinimo ir slapta pervežė jį į Lietuvą. Apie tai buvo informuoti Lietuvos Bartnykų ruožo pasieniečiai. Dar prieš Antrojį pasaulinį karą sieną su Lenkija ėmė saugoti tarybiniai pasieniečiai, kurie nieko į pasienio zoną nebeįleido, o Kreivėnų-Alksnėnų akmuo buvo užmirštas.

Apie jį atsitiktinai sužinoję, Lietuvos Kultūros paveldo centro specialistai 1996 m. liepos 30 d. surengė ekspediciją ir Kalvarijos savivaldybės Sangrūdos seniūnijoje, Senųjų Alksnėnų apleistose kapinaitėse riedulį vėl surado., 

## Šaltiniai
Gružliai tinginiai

**Gružliai tinginiai** (*Sarcocheilichthys*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Sarcocheilichthys biwaensis]]*
* *[[Sarcocheilichthys czerskii]]*
* *[[Sarcocheilichthys davidi]]*
* Chankos gružlys tinginys (*Sarcocheilichthys hainanensis*)
* *[[Sarcocheilichthys kiangsiensis]]*
* *[[Sarcocheilichthys lacustris]]*
* *[[Sarcocheilichthys nigripinnis]]*
* *[[Sarcocheilichthys parvus]]*
* Kininis gružlys tinginys (*Sarcocheilichthys sinensis*)
* *[[Sarcocheilichthys soldatovi]]*
* *[[Sarcocheilichthys variegatus]]*
Grubenė

**Grubenė** (*Patagonula*) – agurklinių (*Boraginaceae*) šeimos medžių gentis. Sudaro 8 rūšys, paplitusios tropinėje Amerikoje.

## Rūšys
* *[[Patagonula alba]]*
* Amerikinė grubenė *(Patagonula americana)*
* *[[Patagonula australis]]*
* *[[Patagonula bahiensis]]*
* *[[Patagonula fuscata]]*
* *[[Patagonula glabra]]*
* *[[Patagonula glaziovii]]*
* *[[Patagonula tweediana]]*
Kuojos

**Kuojos** (*Rutilus*) – karpinių (*Cyprinidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Ispaninė kuoja (*Rutilus arcasii*)
* Azerbaidžaninė kuoja (*Rutilus atropatenus*)
* *[[Rutilus aula]]*
* *[[Rutilus basak]]* 
* Pietinė kuoja (*Rutilus frisii*)
* *[[Rutilus karamani]]* 
* *[[Rutilus lemmingii]]* 
* *[[Rutilus lusitanicus]]* 
* *[[Rutilus ohridanus]]* 
* *[[Rutilus panosi]]* 
* Alpinė kuoja (*Rutilus pigus*)
* *[[Rutilus prespensis]]* 
* Italinė kuoja (*Rutilus rubilio*)
* Paprastoji kuoja (*Rutilus rutilus*)
* *[[Rutilus sojuchbulagi]]* 
* *[[Rutilus ylikiensis]]*
Vincas Markevičius

**Vincas Jonas Markevičius** (1866 m. lapkričio 27 d. Giluišiuose, Seivų valsčiuje – 1938 m. vasario 21 d. Sangrūda, Punsko valsčius (Lietuva)) – ūkininkas, vienas žymiausių Lietuvos knygnešių.

## Biografija
Augo stambių ūkininkų šeimoje, buvo vienturtis sūnus ir nuo mažens pratinamas valdyti ūkį. Knygnešiauti pradėjo būdamas 30 metų, spaudą Prūsijoje imdavo iš J. Lapino ir O. Mauderodės spaustuvių Tilžėje. Turėjo per kelią nelanksčią koją, todėl knygų pernešimui per sieną samdydavo nešikus, o po to uždraustą literatūrą gabendavo vežimu. Su žandarais palaikydavo draugiškus santykius, kratos jo namuose buvo daromos paviršutiniškai. Įkliuvęs atsipirkdavo kyšiais, nors vieną kartą ir tas nepadėjo – buvo nuteistas ir dvejiems metams ištremtas į Alytų.

Prieš Pirmąjį pasaulinį karą savo sodyboje atidarė privačią mokyklą (mokytojavo Viktoras Vailokaitis). Po lietuvių – lenkų karinio konflikto 1918–1929 m. ir atsiradusios valstybinės sienos, iš turėtų 50 ha 43 liko Lietuvoje, o septyni – Lenkijoje. Iki gyvenimo pabaigos vertėsi žemės ūkiu.

## Įvertinimas
* Vytauto Didžiojo ordino III laipsnio medalis (1933 m.)

## Atminimo įamžinimas
Jo vardas Kauno Karo muziejaus sodelyje amžiams įrašytas į Knygnešių sienelę. 2005 m. sausio 14 d. gimtajame Giluišių kaime atidengtas paminklinis akmuo su atminimo plokšte (skulptorius Kazimieras Duoba).

## Nuorodos
* Gyvenimo aprašymas
* Atminimo įamžinimas
* S. Birgelio interviu su knygnešio vaikaite 
* Gyvenimo aprašymas
Šermukšninė plūksna

**Šermukšninė plūksna** (*Diatenopteryx sorbifolia*) – sapindinių (*Sapindaceae*) šeimos medžių rūšis. Paplitusi Peru, Paragvajaus, Brazilijos, Argentinos, Bolivijos, Gajanos selvose, 100–1800 m aukštyje virš jūros lygio.

Žydi rugsėjo – lapkričio mėnesiais, vaisius bradina nuo lapkričio iki sausio. Auga pirminiuose miškuose, derlingoje dirvoje, individai išsidėstę nereguliariai.

Mediena gelsvai raudona, tankis 0,8 g/cm³. Naudojama malkoms, namų statybai, žemės ūkio įrankių gamybai, baldams ir kt.
Plūksna

**Plūksna** (*Diatenopteryx*) - sapindinių (*Sapindaceae*) šeimos medžių gentis. Paplitusi tropinėje Pietų Amerikoje. Sudaro dvi rūšys.

## Rūšys
* Šermukšninė plūksna (*Diatenopteryx sorbifolia*)
* *[[Diatenopteryx grazielae]]*
Amerikinė grubenė

**Amerikinė grubenė** (*Patagonula americana*) – agurklinių (*Boraginaceae*) šeimos medžių rūšis. Paplitusi Brazilijoje, Paragvajuje ir šiaurės Argentinoje.

Būdingas aukštis 6 m. Kamieno skersmuo 3 dm. Mediena gražios tekstūros, pakankamai tvirta, atspari trinčiai, sutrenkimams. Naudojama sportinės įrangos gamyboje.