open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juozas Vaišnys

**Juozas Vaišnys** (1913 m. lapkričio 1 d. Trakiškiuose, Marijampolės apskritis – 2001 m. gruodžio 19 d. Čikagoje, JAV) – Lietuvos kunigas, žurnalistas, kalbininkas, skautų veikėjas.

## Biografija
1934 m. baigė Marijampolės gimnaziją ir įstojo į jėzuitus. 1937 m. išvyko į Austriją studijuoti filosofijos Insbruko universitete. Italijoje baigė filosofijos studijas, 1943 m. baigė Grigaliaus universiteto Romoje Teologijos fakultetą, įšventintas į kunigus.

Mokytojavo Genujos jėzuitų gimnazijoje. 1949 m. persikėlė į Čikagą, kur buvo Lietuvos skautų sąjungos vyriausiasis dvasios vadovas ir vadovavo įvairiems kursams bei suvažiavimams.

1950–2000 m. įsteigė religijos ir tautinės kultūros žurnalą „Laiškai lietuviams“, 1950–1963 m. ir 1969–2000 m. jo redaktorius. Lietuvių katalikų mokslo akademijos narys, 1971–1978 m. Lietuvių žurnalistų sąjungos pirmininkas. Vedė lietuvių kalbos pamokas per JAV lietuvių radiją. Jo archyvas perduotas Pasaulio lietuvių archyvui.

Apdovanotas Lietuvos skautų sąjungos Lelijos ordinu (1966 m.) ir Geležinio vilko ordinu (1972 m.).

Jo giminaičiai partizanai Juozas Vaišnys (1915–1945) ir Vytautas Vaišnys (1919–1945) žuvo Kalniškės mūšyje Lazdijų rajone.

## Bibliografija
Vadovėliai „Dabartinė lietuvių kalbos rašyba“ (1982 m.) ir „Praktinė lietuvių kalbos vartosena“ (1985 m.).

## Šaltiniai

* Biografijų žinynas „Jungtinių Amerikos Valstijų lietuviai“.
Žvainių pilkapiai

**Žvainių pilkapynas** (valstybės saugomas kultūros paminklas: unikalus objekto kodas – ; senas registro kodas – A443P; senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1529) – pilkapiai šiaurės rytinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Žvainių kaime (Imbarės seniūnija), ties Salantų miesto riba, į pietus nuo Žvainių kapinyno, kairiajame Salanto krante.

## Pilkapynas
Įrengtas Salanto slėnyje stūksančios Gaidžio kalnu vadinamos kalvos pietvakarinėje dalyje. Vizualiai sunkiai išsiskiria 3 pilkapiai. Didžiojo pilkapio skersmuo 10 m, aukštis – iki 70 cm. Greta jo esančio mažesnio pilkapio skersmuo 5,5 m. Apie 14 m į pietus nuo jų išliko trečiojo pilkapio liekanos, smarkiai apnaikintos kasant žvyrą.

1977 m. pilkapiai paskelbti respublikinės reikšmės archeologijos paminklu, 1993 m. įrašyti į Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašą, 1997 m. registruoti į kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąraše, 1998 m. paskelbti Lietuvos Respublikos kultūros paminklu, 2005 m. – pripažinti valstybės saugomu kultūros paminklu.

Į šiaurę yra apeiginis akmuo ir kapinynas.

Archeologinį, mitologinį ir kraštovaizdžio vertingųjų savybių pobūdį turintis kultūros paveldo objektas. Teritorijos plotas – 0,7 ha (bendras su šalia esančiu kapinynu saugomos teritorijos plotas – 1,4 ha).

## Tyrimai
Pilkapius 1968 m. aptiko ir 1970 m. žvalgė Ignas Jablonskis. 1982 m. žvalgė Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba (tyrimų vadovas Romas Olišauskas), 1992 m. – Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras (tyrimų vadovas Vilnius Morkūnas).

Didįjį pilakpį 1997–1998 m. ištyrė Algimantas Merkevičius (Vilniaus universitetas). Nustatyta, kad pilkapio sampilas supiltas iš smėlio ir akmenų. Pagrindą sudarė du akmenų vainikai: išorinis 10 m, vidinis – 5 m skersmens, tarp kurių buvę įrengti 4 ovalūs, 0,8–1,1 m skersmens vainikėliai. Juose ir tarp akmenų vainikų surasti 7 sudegintų mirusiųjų kapų. Juos sudarė kartu su degėsiais į krūveles supilti degintiniai kaulai, šalia kurių rasta nedidelių lipdytų molinių puodelių liekanų. Pilkapis datuojamas naujojo žalvario amžiaus pabaiga (VIII–VI a. pr. m. e.).

## Šaltiniai

* Vykintas Vaitkevičius. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija. – Vilnius, 1998. – P. 97-98 (Salantai)

## Nuorodos
*
Vidurio Graikijos periferija

**Vidurio Graikijos periferija** (), kitaip *Žemyninės Graikijos periferija* () – periferija centrinėje Graikijoje, kurios sostinė yra Lamija. Periferija užima rytinę pusę centrinės Graikijos. Tai viena kalnuočiausių periferijų Graikijoje.

Vidurio Graikijos periferija ribojasi:
* šiaurėje – su Tesalijos periferija
* rytuose – su Šiaurės Egėjo periferija
* pietuose – su Atikos ir Peloponeso periferijomis
* vakaruose ir pietvakariuose – su Vakarų Graikijos periferija
* šiaurės vakaruose – su Epyro periferija.

## Periferijos nomai ir miestai
Lentelėje parodyti visi nomų miestai, trintys daugiau kaip 1000 gyventijų pagal 2001 m. gyventojų surašymą.

## Šaltiniai
Eva Braun

**Eva Ana Paula Braun** (, 1912 m. vasario 6 d. – 1945 m. balandžio 30 d.) – Adolfo Hitlerio draugė, jo žmona (trumpam prieš mirtį).

## Biografija

Braun sutiko Hitlerį Miunchene, kai jai tebuvo 17 metų, dirbdama asmeninio Hitlerio fotografo asistente. Hitleris ir Braun pradėjo dažnai sutikinėti praėjus dvejiems metams po pirmosios pažinties. Ankstyvuoju jų santykių laikotarpiu Eva Braun dukart bandė nusižudyti. Iki 1936 Braun tapo Hitlerio Berghofo rezidencijos Berchtesgadene namų ūkio dalimi bei prabangiai gyveno ten Antrojo pasaulinio karo metais. Braun laikėsi savo įpročių, kuriems nepritarė Hitleris, tokių kaip rūkymas, makiažo naudojimas ir deginimasis. Braun mėgo fotografuoti, todėl daugelis išlikusių spalvotų Hitlerio nuotraukų buvo padarytos Evos Braun. Ji buvo pagrindinė Hitlerio vidinio socialinio rato dalis, tačiau nedalyvavo su Hitleriu viešuose renginiuose iki 1944 metų vasaros, kai jos sesuo ištekėjo už Hitlerio štabo karininko.

Karo pabaigoje, žlungant Trečiajam Reichui, Eva Braun prisiekė ištikimybę Hitleriui ir kartu su juo išvyko į Berlyną, kur slėpėsi Fiurerio bunkeryje, buvusiame giliai po Reicho kanclerio pastatu. Raudonajai Armijai artėjant prie jų slėptuvės, Hitleris ir Eva Braun susituokė trumpos ceremonijos metu. Po mažiau nei 40 valandų pora kartu nusižudė bunkerio svetainėje. Eva Braun nusižudė perkandusi cianido kapsulę. Vokietijos visuomenė iki jos mirties visiškai nieko nežinojo apie Evą Braun.

Palaikai sudeginti Reicho kanceliarijos sode.

## Šaltiniai
Upeliškis (Biržai)

**Upeliškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 18 km į pietus nuo Biržų.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užulieknis (Biržai)

**Užulieknis** (arba ***Ažulieknis***) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Biržų, į vakarus nuo kelio Biržai–Vabalninkas. 

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Valantiškis

**Valantiškis** (arba ***Valuntiškis***) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Biržų, į pietus nuo kelio .

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žiūriškis

**Žiūriškis** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 13 km į pietryčius nuo Biržų, į pietus nuo kelio . 

## Istorija

Žiūriškis Ukmergės pavieto Panemunio dvaro inventorių dokumentuose pirmą kartą paminėtas 1609 m.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kensingtono ovalas

**Kensington Oval** – atviro lauko stadionas Barbadoso saloje, pritaikytas kriketo varžyboms. Pastatytas 1882 m. į vakarus nuo šalies sostinės Bridžtauno. Tai vienas svarbiausių šalies sportinių statinių, vietinių dažnai vadinamas „kriketo Meka“.

## Istorija
Kensington Oval stadione kriketo varžybos pradėtos 1882 m. Pirmosios tarptautinės varžybos įvyko 1895 m. Nuo 1930 m. vyksta tarptautinės kriketo tarybos varžybos. Pirmosios tokios sužaistos varžybos buvo tarp Vest Indijos ir Anglijos komandų. 2007 m. stadionas buvo įamžintas dviejuose Barbadoso pašto ženkluose. Tais pačiais metais stadione vyko ir pasaulio kriketo taurės šešerios varžybos ir finalas.

## Išnašos

## Nuorodos
*Kensington Oval oficialioje Barbadoso turizmo svetainėje
Karklinai

**Karklinai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Kratiškių, prie kelio . 

## Istorija

Karklinai istorijos šaltiniuose paminėti 1596 m. Apie 1768 m. įsteigtas Naujadvario (dabar *Karklinai*) palivarkas.

1982 m. kaimas buvo panaikintas, bet 2018 m. atkurtas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kateliškiai

**Kateliškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į pietus nuo Biržų, į rytus nuo kelio Vabalninkas – Salamiestis. Dar XX amžiuje gyventojų vadintas Katališkiais. 

## Istorija

Kateliškiai istorijos šaltiniuose paminėti 1645 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* kunigas, Lietuvos nepriklausomybės akto signataras Alfonsas Petrulis (1873–1928)
* visuomenės ir valstybės veikėjas Vytautas Petrulis (1890–1941)
* vyskupas Kazimieras Vasiliauskas (1922–2001)

## Šaltiniai
Lamokai

**Lamokai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 22 km į pietus nuo Biržų, prie kelio Meilūnai – Vabalninkas.

## Istorija

1676 m. Mykolas Laurynas Počobutas su žmona Marijona Lamokų palivarką padovanojo Palėvenės Šv. Domininko bažnyčiai. 1726 m. Lamokuose pastatyta koplyčia. 1863 m. gegužės 7 d. prie Lamokų Rusijos imperijos kariuomenė sulaikė Ukmergės sukilėlių būrį, kuriam vadovavo Antanas Jasinskis (Kvetka).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1890 m. vasario 25 d. – JAV lietuvių visuomenės veikėjas Jonas Alvinas (Aukštikalnis).

## Šaltiniai
Varniūnai

**Varniūnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Biržų, dešiniajame Apaščios krante.

Viena dalis kaimo buvo prie Obelaukių. Šioje kaimo dalyje yra išlikusi Nemanių sodyba ir Kriukų sodybos ąžuolas. Kita kaimo dalis išsidėsčiusi prie Kilučių. Ten ant aukštesnės vietos įkurtos kapinaitės. Aplinkui esama sodybų. Viena dalis nuo kitos nutolusi 4 km atstumu.

## Istorija

Labiausiai kaimas nukentėjo, kai šalia jo pradėjo augti Obelaukiai. Iš Varniūnų priverstinai buvo iškeldinti gyventojai ir įkurdinti centrinėje kolūkio gyvenvietėje, kuri buvo vos už kelių kilometrų. Edvardas Nemanis, kuris turėjo giminių JAV ir gaudavo paramos iš giminaičių, atsisakė išsikelti iš savo sodybos. Kolūkio pirmininkas pastatė fermas šalia jo sodybos, bet ir tai nepaveikė „amerikono“ (kaip buvo vadinamas Nemanis). Tada šalia sodybos buvo imta masiškai laidoti kritusius gyvulius. K.Požėlos kolūkis turėjo vieną didžiausių gyvulininkystės kompleksų, todėl būdavo pandemijų (juodligė, kiaulių maras). Kritusius gyvūnus laidojo netoli Nemanio sodybos. Galiausiai, iš Biržų pradėtos vežti nuotekos ir buvo pilamos į šalia esantį mišką. Eilę metų buvo teršiami gruntiniai vandenys, o važiuojant keliu į Biržų girią buvo galima perskaityti užrašus, apie masines gyvūnų kapavietes. Ekologinė situacija pradėjo taisytis tik šalia Biržų (Klausučiuose) pastačius nuotekų valymo įrenginius.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė fizikos matematikos mokslų daktaras Jonas Verkelys (1939–).
* Gyveno Juozas Kriukas (1901–1968, gimęs Lamokėlių kaime) – tarnavo savanoriu Lietuvos Respublikos kariuomenėje, dalyvavo išvaduojant Klaipėdos kraštą. Po tarnybos grįžęs gavo žemės Varnūnų kaime.

## Šaltiniai
Varnupis (Širvėna)

**Varnupis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Biržų, prie kelio Astravas–Braškiai. 

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laužai (Biržai)

**Laužai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 33 km į pietus nuo Biržų, į vakarus nuo kelio , Vabalninko miške.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Linaičiai

**Linaičiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 29 km į pietus nuo Biržų, Žaliosios girios rytiniame pakraštyje. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martišiūnai (Biržai)

**Martišiūnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 25 km į pietus nuo Biržų.

## Istorija

Martišiūnai istorijos šaltiniuose paminėti 1640 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1925 m. lapkričio 9 d. – chorvedys Vytautas Ūsevičius.
* 1926 m. rugsėjo 9 d. – choro dirigentas ir pedagogas Jonas Ragaišis.
* 1947 m. gruodžio 26 d. – literatė Gileta Vainauskienė–Vedlugaitė.

## Šaltiniai
Mediniškiai I

**Mediniškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 26 km į pietus nuo Biržų.

## Istorija

Mediniškiai Vabalninko bažnyčios inventoriaus dokumentuose paminėti 1782 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Medinos I

**Medinos** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 25 km į pietus pietryčius nuo Biržų. 

## Istorija

Medinos Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventorių dokumentuose paminėtos 1673 m. lapkričio 20 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rodrigo Millar

**Rodrigas Chavjeras Miljaras Karvachalis** (*Rodrigo Javier Millar Carvajal*; g. 1981 m. lapkričio 3 d.) – buvęs Čilės futbolininkas, saugas.

## Karjera
Karjeros pradžioje 7 metus praleido Talkahuano klube „Huachipato“. 

2007 m. buvo pakviestas į vieną šalies lyderių Colo-Colo klubą, bet pradžioje skolintas Kolumbijos klubui Once Caldas. 

2008 m. grįžęs į Čilės klubą tapo pagrindinės sudėties žaidėju.

## Rinktinė
2002 m. debiutavo Čilės nacionalinėje rinktinėje. 

2010 m. pasaulio čempionate tuoj pasirodęs po keitimo įmušė įvartį į Ispanijos vartus.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Misiškiai

**Misiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 15 km į pietus nuo Biržų. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mockūnai

**Mockūnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 22 km į pietus nuo Biržų, prie kelio .

## Istorija

Mockūnai istorijos šaltiniuose paminėti 1617 m. Apie 1777 m. įsteigtas Mockūnų palivarkas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1930 m. rugsėjo 15 d. – inžinierius hidrotechnikas Bronius Ruplys.
* 1968 m. vasario 18 d. – ūkininkas, politinis bei visuomenės veikėjas Kęstutis Valentinavičius.

## Šaltiniai
Nariškiai

**Nariškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 23 km į pietus nuo Biržų.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1939 m. gegužės 7 d. – zootechnikas, visuomenės veikėjas Bronius Jėčius.

## Šaltiniai
Narvydiškiai

**Narvydiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 30 km į pietus pietryčius nuo Biržų.

## Istorija

Narvydiškiai istorijos šaltiniuose paminėti 1603 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tesalija

: *Šis straipsnis – apie istorinį regioną. Apie adminidtracinį vienetą žiūrėkite straipsnį [[Tesalijos periferija]]*

**Tesalija** () – istorinis Graikijos regionas, egzistavęs senovėje ir viduramžiais. Jo pagrindu sukurtas administracinis Tesalijos regionas, kuris 1987 m. tapo Tesalijos periferija.

## Geografija

Tesalija – lygumų kraštas, apsuptas kalnų grandinių. Aiškūs vasaros ir žiemos sezonai su gausiais vasaros lietumis. Dirva čia labai derlinga, todėl kraštas dar vadinamas Graikijos aruodu.

Šiaurėje yra Chasijos ir Kambunianos kalnai, šiaurės vakaruose – Olimpas, vakaruose – Pindo kalnų grandinė, o pietvakariuose – pajūrio grandinės. Didžiausia yra Pinėjo upė.

## Istorija

### Senovės istorija
2500 m. pr. m. e. įsikūrė Neolito gyvenvietės. Atrastos Mikėnų gyvenvietės, kurių pėdsakų rastą Jolko, Dimini ir Sesklo vietovėse. Senovės Graikijos laikais Tesalijos žemumose gyveno baronų šeimos Larisos Alejudai ar Kranono Skopadai. Baronų šeimos buvo sukūrusios federaciją apėmusią visą Tesaliją. Vėliau Tesalijos kontrolė atiteko šiaurės Graikijos Amfiktinikos Lygai. Tesaliečiai garsėjo kavalerija.

Graikų ir persų karo metu Alejudai palaikė persus. IV a. pr. m. e. Tesalija tapo priklausoma nuo Makedonijos, tapo jos vasalė. 148 m. pr. m. e. romėnai įjungė Tesaliją į Makedonijos provinciją, tačiau 300 m. tapo atskira provincija su sostine Larisa. Romos, vėliau Bizantijos dalimi Tesalija išbuvo iki XIII a.

### Viduramžių istorija
Po ketvirtojo kryžiaus žygio Tesalija buvo užimta Tesalonikų karalystės, o 1215 m. ją užėmė Teodoras Komninas Dukas iš Epyro despotijos, kuris pavertė Tesaliją savo valda ir pradėjo vietos dinastiją. 1335 m. Tesalija buvo prijungta prie Bizantijos. 1348 m. čia įsigalėjo Serbija, o nuo 1394 m. Tesalija atiteko Osmanų imperijai.

1881 m. Turkija didžiąją dalį Tesalijos perleido Graikijai.
Kalniškiai (Pakražantis)

**Kalniškiai** – buvęs kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 9 km nuo Pakražančio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškiai (Vaiguva)

**Kalniškiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Vaiguvos, prie kelio . Stūkso Kalniškių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškiai (Tytuvėnai)

**Kalniškiai** – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 9 km nuo Maironių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškiai (Šerkšnėnai)

**Kalniškiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Šerkšnėnų.

## Gyventojai

## Nuorodos
* 

## Šaltiniai
Kalniškiai (Molėtai)

**Kalniškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Žalvarių.

## Istorija

1744 m. kaimas užrašytas Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kalniškiuose gimė istorikas, humanitarinių mokslų daktaras Valentinas Brandišauskas (1961–).

## Šaltiniai
Kalniškiai (Pakruojis)

**Kalniškiai** – viensėdis Pakruojo rajono savivaldybėje, 3 km nuo Klovainių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškiai (Nausodis)

**Kalniškiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Babrungo. Įrengta kalnų slidinėjimo trasa „Mortos Kalns“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškiai I (Raseiniai)

**Kalniškiai I** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Verėduvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškiai (Imbarė)

**Kalniškiai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurės rytiniame pakraštyje, 7 km į šiaurę nuo Salantų, į rytus nuo kelio .

## Etimologija

Važiuojant į kaimą nuo Erlėnų, tenka kilti į aukštumą – kalną. Todėl kaimas buvo pavadintas *Kalniškiais*. Vietovardis rašomas , , , .
 
## Geografija

Įsikūręs Erlos upės kairiojo kranto aukštumoje. Ribojasi su Erlėnais, Nerėpais ir Dvarčininkais. Pietiniu pakraščiu praeina kelias Erlėnai–Dvarčininkai, vakarine dalimi – Nerėpai–Kalniškiai, rytine dalimi teka Pagilbrastis (kairysis Erlos intakas).

## Istorija

Susiformavo XVIII a. Nerėpų pietinėje dalyje, bendro naudojimo žemėje. Minimas nuo 1821 m.

1821, 1843 ir 1846 m. buvo po 4, 1866 m. – 3 kiemai, 1923 m. – 5 ūkiai.

Kaime likusi 1 sodyba, kurioje ūkininkauja Marius Eglynas.

## Gyventojai

## Kultūros paveldas
* Koplytėlė su Marijos Sopulingosios paveikslu (XX a. pr.)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kalniškiai: Kretingos krašto enciklopedija
Kalniškiai (Laižuva)

**Kalniškiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Laižuvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Kalniškiai (Šiluva)

**Kalniškiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Šiluvos. 

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Gintaro partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškiai I (Rokiškis)

**Kalniškiai I** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 11 km į rytus nuo Obelių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškiai II (Rokiškis)

**Kalniškiai II** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Obelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalnuočiai (Kavarskas)

**Kalnuočiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kavarsko. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalnuotė

**Kalnuote** vadinami kaimai:

* Panevėžio rajone;
* Vilniaus rajone:
** Kalnuotė I,
** Kalnuotė II,
** Kalnuotė III,
** Kalnuotė IV,
** Kalnuotė V,
** Kalnuotė VI,
** Kalnuotė VII.
Kalnuotė I

**Kalnuotė I** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės nuo Eitminiškių, prie kelio . 

2025 m. kaimas panaikintas, jo teritorija priskirta Kalnuotės kaimui (57,40 ha) ir Mileikių kaimui (0,03 ha).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Kalnuotė (Vilnius)

**Kalnuotė** (buvusi ***Kalnuotė II***) – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Eitminiškių, prie kelio .

2025 m. Kalnuotės II kaimas pervadintas Kalnuotės kaimu.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Kalniškiai (Telšiai)

**Kalniškiai** – buvęs kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Varnių, Biržulio ežero šiaurinėje pakrantėje. Aptiktas Duonkalnis – senovės gyvenvietė, alkas ir kapinynas.

## Istorija

Panaikintas 1984 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškis

:: *Apie kaimą Biržų rajone žr. [[Kalniškis (Biržai)]]*.

**Kalniškis** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Krinčino.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Benjaminas Kiburys (1931–2006) – agronomas, poetas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.

## Šaltiniai
Kalnuotė IV

**Kalnuotė IV** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Eitminiškių. 

2025 m. kaimas panaikintas, jo teritorija priskirta Dasionių kaimui (9,71 ha), Kalnuotės kaimui (30,73 ha) ir Vainiškių kaimui (6,32 ha).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Kalnuotė VII

**Kalnuotė VII** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Eitminiškių. 

2025 m. kaimas panaikintas, jo teritorija priskirta Kalnuotės kaimui (181,15 ha), Mileikių kaimui (0,14 ha), Šarkiškių kaimui (18,74 ha) ir Paberžės seniūnijos Žemaitėlių viensėdžiui (0,24 ha).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Kaltys

**Kaltys** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 12 km nuo Ylakių, prie Kalties upės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalva (Kazlų Rūda)

**Kalva** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, prie Bagotosios gyvenvietės rytinių pakraščių, šalia Kazlų Rūdos miškų pakraščio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalveliai (Debeikiai)

**Kalveliai** (arba ***Kalvaliai***) – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Debeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Kalveliai (Šalčininkai)

**Kalveliai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Gerviškių, Beržės dešiniajame krante, Pačiabatų–Gundogalos miškų pakraštyje. Vieškeliai į Gerviškes, Dainavą.

## Istorija
XX a. pr. kaimas pateko į Lydos apskrities Aleksandravo valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalveliškė

**Kalveliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Tverečiaus, 6 km į šiaurės rytus nuo Mielagėnų. Įsikūręs prie Ažubalio miško, prie kanalo tarp Birvėtos ir Kančioginos. Sunykęs, likusios sodybvietės.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Kalvẽlis* arba tiesiai nuo žodžio *kalvẽlis* (< *kálvis*).

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Albina Pundytė-Prunskienė (1921–1998 m.), gydytoja, visuomenės veikėja.

## Šaltiniai
Kalpokiškis (Biržai)

**Kalpokiškis** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Papilio, prie kelio . Neišlikęs.

1923 m. buvo 2 ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalpokiškis (Kazliškis)

**Kalpokiškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Panemunio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalveliškės

**Kalveliškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Veiverių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalviai (Akmenė)

**Kalviai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Klykolių.

## Istorija

Klykolių apylinkės Kalvių kaimas 1977 m. kovo 30 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalviasalis

**Kalviasalis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Naujojo Daugėliškio, tarp Kalviasalio miškų.

## Etimologija
Vietovardžio sandas *kalv-* gali būti tiek nuo žodžio *kálvis* ‘kas verčiasi metalo kalimo amatu’, tiek nuo tokios pat pavardės (1638 m. Švenčionių parapijoje minimas *Stephani Kalwis*), o dalis *sal-* – iš *salà* ‘sodžius, kaimas’. Minimas nuo 1706 m. kaip *Kalwasele, Kałwasele, Kałweselis*.

## Istorija
Iki XX a. vid. vadintas Čebatoriais. Cariniais laikais pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Ilgus metus kaime veikė lietuviška „Ryto“ draugijos mokykla. 1938 m. lenkų valdžia ją uždarė.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalviškė (Tverečius)

**Kalviškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Tverečiaus, 1 km į rytus nuo Erzvėto. Šalia plyti Kalviškės, Vytėnų, Erzvėto pelkės. Kaimas sunykęs.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs arba nuo asmenvardžio *Kálvis*, arba tiesiai nuo žodžio *kálvis* ʻkas verčiasi metalo kalimo amatuʼ. Šaltiniuose minimas nuo 1755 m.

## Istorija
XIX a. pab. Kalviškės užusienis priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui, pateko į valstybinį iždą.

Iki pirmojo pasaulinio karo buvo vėjo malūnas, iki antrojo pasaulinio karo – kalvė. Sovietmečiu priklausė Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalviškė (Vidiškės)

**Kalviškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3,5 km į rytus nuo Ignalinos, 5 km į pietus nuo Vidiškių, tarp miškų ir pelkaičių.

## Etimologija
Vietovardis kildinamas iš asmenvardžio *Kálvis* arba bendrinio žodžio *kálvis* ʻkas verčiasi metalo kalimo amatuʼ.

## Istorija
XIX a. pab. buvo užusienis Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalviškiai (Klaipėda)

**Kalviškiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Priekulės, prie Vilhelmo kanalo ir Svencelės pelkės. Praeina kelias  su Lankupių tiltu. Yra nebeveikiančios kapinaitės.

## Etimologija

Vietovardis kilęs iš apylinkėse dažnos pavardės *Kalvis*.

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, buvo 10 sodybų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalviškiai (Raseiniai)

**Kalviškiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Šiluvos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalviškiai (Šilutė)

**Kalviškiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Kintų, Svencelės pelkės pakraštyje, prie Klaipėdos kanalo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamaika

**Kamaika** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Čiobiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalviškė (Švenčionys)

**Kalviškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurės rytus nuo Pabradės, Zalavo miško pašonėje, prie Meros upelio, priešais Padvarę.

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalviškė (Zarasai)

**Kalviškė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės. 

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamaraučiškės

**Kamaraučiškės** (*Kamarauciškės*) – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Krivilių, 2 km į pietvakarius nuo Kalesninkų. Praeina keliukas Kijutiškės–Kalesninkai.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš dvarininkų asmenvardžio *Kòmaras, Komaráuskas, [[Kamarauskas|Kamaráuskas]]* (← , ). Ši pavardė kildinama slavų žodžio *komar* „uodas“.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 45 žmonės, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

## Šaltiniai
Kamariškiai (Kelmė)

**Kamariškiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Kražių, Kražantės pakrantėje, šalia kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamenka (Lazdijai)

**Kamenka** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Teizų, 6 km į šiaurės rytus nuo Lazdijų. Kaimas žymus Kamenkos (Verstaminų) piliakalnių kompleksu. Netoli praeina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš slavų kalbų žodžių – *kamenka* ‘akmeninėʻ, *kamionka* ‘akmenų krūvaʼ.

## Istorija
XIX a. pab. Kamenkos kaimas įėjo į Seinų apskrities Šventežerio valsčių, Lazdijų parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamenka

**Kamenka** vadinamos gyvenvietės:

* Kelmės rajone;
* Lazdijų rajone;
* Moldavijoje;
* Rusijoje, Vladimiro srityje;
* Baltarusijoje, Ščiutino rajone;
* Ukrainoje, dab. Kamianka.

**Kamenka** vadinamos upės:
* Kamianka (upė) – upė Ukrainoje.
Kamičiūnai

**Kamičiūnai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus Dainavos, prie kelio Dainava–Gilviniškės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamiliava

**Kamiliava** – kaimas Birštono savivaldybėje, 6 km nuo Birštono Vienkiemio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamintiškės

**Kamintiškės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Merkinės, Straujos dešiniajame krante, Subartonių miškų erčioje. Likusios dvi negyvenamos sodybos.

## Etimologija
Pavadinimas greičiausiai atsiradęs iš slaviško asmenvardžio *Kaminìckas, Kamenẽckas* ar pan. (← , , ).

## Istorija
XIX a. pab. Kamintiškių užusienis pateko į Trakų apskrities Merkinės valsčių, buvo Merkinės dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamionka (reikšmės)

**Kamionka** vadinamos šios gyvenvietės:

*Lietuvoje
** Dusetų seniūnijoje,
** Zarasų seniūnijoje;
** () buvęs Akmenynės kaimo pavadinimas. 

*Lenkijoje:
** Kamionka (Suvalkų apskritis);
** Kamionka (Balstogės apskritis);
** Kamionka (Monkų apskritis).

## Taip pat skaitykite

* Kamianka (reikšmės).

## Nuorodos

* [Kamionka [Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodynas|Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne], Tom III (Haag – Kępy) z 1882 r. (lenk.)].
Kamičiai (Šalčininkai)

**Kamičiai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Dainavos, prie Kamičių miško. Pro kaimą eina plentas , atšaka į Balandžius. Rastas Kamičių pilkapynas.

## Istorija

XX a. pr. – *[[okolica]]* Lydos apskrities Eišiškių valsčiuje; Rodūnios dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamičiai (Vilkaviškis)

**Kamičiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Keturvalakių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamorūnai (Druskininkai)

**Kamorūnai** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Leipalingio, prie Vilkės upelio. Keliai į Druskininkėlius, Jovaišius. Yra kapinės, golfo aikštynas.

## Etimologija
XIX a. pab. lietuviškai minimas kaip *Kamorunei*. Pavadinimas sudarytas iš asmenvardžio *Kamorū́nas* daugiskaitos. Šis kildinamas iš pavardžių , , .

## Istorija
XIX a. pab. kaimas ir palivarkas pateko į Seinų apskrities Leipalingio valsčių ir parapiją. Palivarkui priklausė 602 margai žemės, buvo 2 mūriniai ir 6 mediniai pastatai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamorūnai (Varėna)

**Kamorūnai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Vydenių, supamas Dainavos girios, netoli Duobupio ištakų. Yra senos kapinės.

## Etimologija

Vietovardis kilęs iš asmenvardžio **Kamorū́nas, Komarū́nas*, kuris arba iš  „uodas“, arba gali būti ir iš , ,  „matininkas“.

## Istorija

XX a. pradžioje buvo Lydos apskrities Kaniavos valsčiaus kaimas.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 250 žmonių, iš kurių 242 užsirašė lietuviais ir 8 lenkais.

;Žymūs žmonės
* Rapolas Valiukonis (1904–1991), pedagogas, žurnalistas, redaktorius.

## Šaltiniai
Kampai (Alytus)

**Kampai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Makniūnų, Varėnos rajono paribyje, šalia ten esančio Kampų kaimo. Iš vakarų prieina miškai, iš pietų – Kampų pelkė. Pro kaimą eina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš žodžio *kam̃pas*. Gal taip pavadintas todėl, kad yra tarsi kampe tarp Ilgio ežero galo ir pelkynų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kampinė

**Kampinė** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Kazokiškių.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Kampiniai (Anykščiai)

**Kampiniai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kampiniai (Kalvarija)

**Kampiniai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Kalvarijos, šalia kelio  , 5 km nuo Tarprubežių. Stūkso Kampinių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kampiniai (Jankai)

**Kampiniai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 9 km į pietvakarius nuo Jankų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kampiniai (Šakiai)

**Kampiniai** – buvęs kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Tubelių.

## Istorija

Lukšių apylinkės (taip pat dalis Griškabūdžio apylinkėje) Kampinių kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kampai (Varėna)

**Kampai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 14 km į šiaurę nuo Merkinės. Įsikūręs tarp Ilgio ežero vakarinio galo, Ilgininkų pelkės ir plento  (kitapus jo – Alytaus rajono Kampai). Atsišakoja vieškelis .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš žodžio *kam̃pas*. Gal taip pavadintas todėl, kad yra tarsi kampe tarp Ilgio ežero galo ir pelkynų.

## Istorija
XIX a. pab. Kampai pateko į Trakų apskritį, buvo 6 namų valdos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamša (Ignalina)

**Kamša** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Ignalinos, Švenčionių rajono paribyje, Pipiriškės miške, prie Vajuonio ežero. Praeina keliukas Rėkučiai–Garbūnai.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *kamšà* ʻžabais, virbais iškimštas, išklotas kelias; prikimšta, užtaisyta duobė; kamšalasʼ.

## Istorija
XIX a. pab. Kamša buvo užusienis Švenčionių apskrityje, Linkmenų valsčiuje. ~1905 m. priklausė Šklenikui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamša (Molėtai)

**Kamša** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Videniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamša (Zarasai)

**Kamša** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Imbrado. Yra Kvintiškių koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamučiai

**Kamučiai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Jurgelionių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamuntavas

**Kamuntavas** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 15 km nuo Dūkštelių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamuntiškės

**Kamuntiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Suvieko, Stelmužės miške, ant Kamuvos ežero šiaurinio kranto. Eina keliukas Stelmužėn.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamužė

:: *Apie netoliese buvusį viensėdį žr. [[Kamužė (Mindūnai)]]*.

**Kamužė** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Inturkės. 

## Istorija

1903 m. kaimas minimas Inturkės bažnyčios juodraštinėje priešvedybinių apklausų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kamužė (Mindūnai)

**Kamužė** – buvęs viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Mindūnų, į pietryčius nuo Kamužės kaimo, Siesarties ežero rytiniame gale, prie Kamužėlio ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kanaukai

**Kanaukai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Veisiejų, 1 km į pietvakarius nuo Gegutės, Šlavantų miške, prie kelio . Pietuose telkšo užpelkėjęs Kanaukų ežeras.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš žodžio **kanaukas* <  „griovelis; akmenimis grįstas vandens subėgimo griovys, įrengtas išilgai gatvės ar kelio“.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kanciškės

**Kanciškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Nemenčinės, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kančaičiai (Skuodas)

**Kančaičiai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 4 km nuo Barstyčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kandrėnėliai

**Kandrėnėliai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Skapiškio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

* 1917 m. kaime gimė Tarybų Sąjungos didvyris seržantas Stasys Šeinauskas.
* 1904.10.1. kaime gimė Lietuvos Karo lakūnas leitenantas Albinas Stukas. Žuvo 1933 m. liepos 13 d. aviokatastrofoje.  

## Šaltiniai
Kandrotiškė I

**Kandrotiškė I** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Ceikinių, 1,5 km į šiaurę nuo Rubelninkų, prie kelio .

## Etimologija
Priesagos *-iškė* vedinys iš asmenvardžio *[[Kandrotas|Kandrótas]]* ar panašaus.

## Istorija
XIX a. pab. minimas Kandrotiškės arba Pustoškos () kaimas Švenčionių apskrityje. Pateko į Mielagėnų valsčių.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Pranas Survila (1933–2024), matematikas.

## Šaltiniai
Kandrotiškė II

**Kandrotiškė II** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietryčius nuo Ceikinių, miškų apsuptyje, Švenčionių rajono paribyje, į rytus nuo Merkmenų ežero.

## Etimologija
Priesagos *-iškė* vedinys iš asmenvardžio *[[Kandrotas|Kandrótas]]* ar panašaus.

## Istorija
XIX a. pab. minimas Kandrotiškės kaimas Švenčionių apskrityje. Pateko į Zablatiškės valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaneišiai

**Kaneišiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Vidiškių, prie kelio .

## Etimologija
Pavadinimas greičiausiai kilęs iš spėjamo asmenvardžio **Kanei̇̃šis* ar panašaus (plg. pavardės *Kãnas, Kãnis, Kanỹs*). Raštuose vietovardis minimas nuo 1706 m. (*Koneysze, Konieysze*).

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui, Dūdų dvarui.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Lenkmečiu veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius, lietuviška mokykla (uždaryta 1926 m.). Sovietmečiu priklausė Vidiškių apylinkei.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Česlovas Kondratavičius (g. 1950 m.), slidininkas, medikas.

## Šaltiniai
Kaneivaičiai

**Kaneivaičiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Radviliškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kandrėnai

**Kandrėnai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Skapiškio, prie Vaduvos upelio. Šalia plyti Vaduvų miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kančiūnai (Širvintos)

**Kančiūnai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Žemųjų Viesų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaniūkiškės

**Kaniūkiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Savičiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kantariškiai

**Kantariškiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Pasvalio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kanteikiai

**Kanteikiai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 4 km nuo Alkiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kantrimaičiai

**Kantrimaičiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 14 km nuo Šiluvos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kantrimiškis (Kupiškis)

**Kantrimiškis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Subačiaus. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kapčiškės (Kaišiadorys)

**Kapčiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Žaslių. 

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Didžiosios Kovos apygardos, "A" partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kapčiškės (Trakai)

**Kapčiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Bagdononių. Šalia kaimo telkšo Ungurio ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kapčiūnai

**Kapčiūnai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Joniškėlio. Vakariniu pakraščiu teka Šakaitės upelis, skiriantis Pasvalio ir Pakruojo rajonus.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* knygnešys Adomas Grigaliūnas-Grigaitis (1857–1902).
* 1872 m. sausio 16 d. visuomenės veikėjas Jonas Grigaitis-Grigaliūnas. 1888 m. baigė Joniškėlio dviklasę mokyklą.

## Šaltiniai
Kapčiuškiai

**Kapčiuškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Debeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Kapėnai (Akmenė)

:: *Apie kaimą Mažeikių raj. žr. [[Kapėnai]]*

**Kapėnai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kairiškių. Per Virvytę nutiestas Kapėnų užtvankos tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rytų Makedonijos ir Trakijos periferija

**Rytų Makedonijos ir Trakijos periferija** () – viena iš trylikos Graikijos periferijų (regionų), kurios sostinė – Komotinė. Tai – viena iš naujųjų Graikijos periferijų, suformuota 1987 m., sujungus Trakijos administracinį regioną su rytine Makedonijos regiono dalimi. Visuose didžiausiuose šios srities miestuose – Ksantė, Komotini ir Aleksandrupolyje – juntamas graikų kultūros ir turkų įtakos derinys. 

Periferijos teritorija beveik sutampa su istorinės *Belomorijos* () srities teritorija. Ši sritis nuo Osmanų imperijos suirimo iki 1918 m. priklausė Bulgarijai. Belomorija apėmė Vakarų Trakiją ir dalį Makedonijos tarp Strumos ir Mestos upių.
83% periferijos gyventojų yra graikai krikščionys, likę 17% – turkų, bulgarų, čigonų ir Megleno rumunų kilmės musulmonai.

Rytų Makedonijos ir Trakijos periferija ribojasi:
* šiaurėje – su Bulgarija
* rytuose – su Turkija
* pietuose – su Šiaurės Egėjo periferija ir Egėjo jūra
* vakaruose – su Centrinės Makedonijos periferija

## Periferijos sudėtis
Periferiją sudaro:
* rytinė Graikijos Makedonijos dalis:
** Dramos nomas
** Kavalos nomas
** Taso nomas
* Graikijos Trakija:
** Evro nomas
** Ksantės nomas
** Rodopės nomas

## Didžiausi demai
* Aleksandrupolis (*Αλεξανδρούπολη*)
* Drama (*Δράμα*)
* Kavala (*Καβάλα*) – didžiausias periferijos miestas ir uostas (63 293 gyv.)
* Komotinė (*Κομοτηνή*) – periferijos centras
* Ksantė (*Ξάνθη*)
* Taso (*Θάσος*)

## Šaltiniai
Kentrių tvenkinys

**Kentrių tvenkinys** yra Lietuvoje, Pagėgių savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Pagėgių. Tvenkinys susidarė užtvenkus Žardės upelį aukščiau Kentrių (1,1 km nuo žiočių į Vilkos upę). Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus - 0,68 km, plotis - iki 0,12 km. Altitudė 23,7 m. Krantai aukštoki, daugiausia apaugę medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Į rytus nuo tvenkinio yra Vėlaičių kaimas. Tvenkinys įtrauktas į Valstybinės reikšmės vidaus vandens telkinių sąrašą.

## Šaltiniai
Padagai (Biržai)

**Padagai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Vabalninko.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tribuliškiai

**Tribuliškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 32 km į pietus nuo Biržų. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Padvariečiai

**Padvariečiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Vabalninko.

## Istorija

Padvariečiai Vabalninko bažnyčios inventoriaus dokumentuose paminėti 1782 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vakarų Makedonijos periferija

**Vakarų Makedonijos periferija** () – periferija Šiaurės Graikijoje, kurios centras yra Kozanė. Tai – viena iš naujųjų Graikijos periferijų, suformuota 1987 m. iš didesnio Makedonijos administracinio regiono.

## Geografija

### Ribos
Periferija yra šiaurės vakarų Graikijos dalyje, ribojasi:
* šiaurės rytuose – su Albanijos Korčės apskritimi,
* šiaurėje – su buvusios Jugoslavijos Makedonijos respublikos Bitolos savivaldybe,
* rytuose – su Centrinės Makedonijos periferija,
* pietuose – su Tesalijos periferija,
* pietvakariuose – su Epyro periferija.
Tai vienintelė Graikijos periferija, neturinti jūros pakrantės.

### Demografija
Periferijos teritorija yra 9 451 km² (7,2% valstybės teritorijos), jos gyventojų skaičius 2001 m. – 303 857 žmonės (2,9% valstybės gyventojų), tad Vakarų Makedonijos periferija yra mažo gyventojų tankio kraštas (32 žm./km², kai valstybės vidutinis tankis yra 79,7 žm./km²). Pagrindinė to priežastis – periferijos kalnuotumas, nes 82% periferijos teritorijos yra kalnuotos ir pusiau kalnuotos vietovės.
Dauguma gyventojų (56%) gyvena kaimo vietovėse.

Periferijos sostinėje Kozanėje gyvena 47 451 žmogus. Kiti svarbūs periferijos miestai yra Ptolemaida (32 775 gyv.), Grevena (16 704 gyv.), Florina (14 318 gyv.) ir Kastorija (13 959 gyv.).

Dabar periferijos gyventojų etninė sudėtis yra mišri – dauguma graikai, likę 12% – slavakalbiai. Graikai daugiausia gyvena Florinoje, Kastorijoje ir Ptolemaidoje. Kitos tautinės mažumos yra aromanai ir arvanitai.

## Ekonomika
Periferijoje yra vienas išvystytas pramoninis rajonas Florinoje, antras kuriamas Kozanėje. Dėl išvystytos kalnakasybos, kailių ir odų bei elektros energijos gamybos (70% valstybės elektros energijos pagaminama Vakarų Makedonijoje) periferijoje svarbus antrinis ūkio sektorius. Regione išvystyti gavybos ir apdirbimo sektoriai, tačiau jame stinga intelektinės gamybos – regione tiriamoji veikla sudaro tik 3,5% viso valstybės mokslinių ir projektavimo darbų.

Vakarų Makedonija garsėja marmuru, šafranu (Kroko miestas netoli Kozanės), vaisiais, vietiniais vynais (Kozanė), kailiais (Kastorija, ir Siatista), amatais.

Periferiją iš vakarų į rytus kerta 2009 m. baigtas tiesti automobilių kelias *via Egnatia*. Jį statmenai kerta į pietus einantys dar du keliai. Šie stambūs keliai labai pagerino susisiekimą periferijoje ir panaikino tradicinę periferijos izoliaciją, sukeltą krašto kalnuotumo. O krašto geležinkelių tinklas yra nepakankamas,
Periferija turi du oro uostus (Kozanės ir Kastorijos), tačiau šie gali aptarnauti tik mažus keleivinius lėktuvus.

Paskutiniais metais periferijoje vystomas žiemos turizmas. Krašte yra du slidinėjimo centrai – Viglos Florinoje ir Vasilicos Grevenoje. Trečias centras Velvente Kozanės nome.

## Nomai ir demai

Didžiausi nomų miestai, kurių gyventojų skaičius pagal 2001 m. gyventojų surašymą viršijo 1 tūkst.:

## Šaltiniai
Kevin-Prince Boateng

**Kevinas Princas Boatengas** (*Kevin-Prince Boateng*; g. 1987 m. gegužės 6 d.) – Vokietijos-Ganos futbolininkas, vidurio saugas.

## Karjera
Gimė vokietės ir ganiečio šeimoje Berlyne. Kevinas turi du brolius – Džordžą ir Žeromą. Visi broliai atstovauja skirtingoms nacionalinėms rinktinėms – Ganai, Nyderlandams ir Vokietijai.

Boatengas jaunystėje treniravosi daugiausia Hertha BSC jaunimo komandoje, vėliau tapo dublerių komandos žaidėju, o 2005 m. priimtas į pagrindinę komandą. Nuo 2007 m. rungtyniavo daugiausia Anglijoje.

2010-aisiais Genoa jį nusipirko iš Portsmouth FC klubo už 5 milijonus svarų sterlingų ir tuoj pat išnuomavo AC Milan komandai. Vėliau sutartis buvo pakeista į bendrasavininkystės sutartį. 2011 m.

Boatengas pateko į Vokietijos sirgalių nemalonę, kai 2010 m. paskutinėse FA Taurės varžybose sutraumavo „Chelsea“ žaidėją ir Vokietijos rinktinės kapitoną Michaelį Balaką. Dėl traumos jis praleido 2010 m. pasaulio čempionatą.

## Rinktinės
Atstovavo įvairaus amžiaus Vokietijos jaunimo rinktinėms, dalyvavo jaunimo čempionatuose.

2006 m. Ganos futbolo federacija siūlė žaidėjui atstovauti Ganai 2006 m. pasaulio čempionate, bet Boatengas nesutiko.

2009 m. nesulaukęs pasiūlymų atstovauti Vokietijai, Boatengas priėmė Ganos pasiūlymą.

2010 m. debiutavo Ganos rinktinėje draugiškose rungtynėse prieš Latviją. 2010 m. pasaulio čempionate įmušė įvartį aštuntfinalyje į JAV rinktinės vartus.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Laimėjimai
;Tottenham Hotspur
* Anglijos lygos taurė: 2007–08 m.
;Milan
* Serie A: 2010–11 m.
* Supercoppa Italiana: 2011 m.
;Eintracht Frankfurt
* DFB-Pokal: 2017–18 m.
;Barcelona
* La Liga: 2018–19 m.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Sungailiai (Biržai)

**Sungailiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 25 km į pietus pietryčius nuo Biržų. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Severiškis

**Severiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 21 km į pietus-pietvakarius nuo Biržų. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vidurio Makedonijos periferija

**Vidurio Makedonijos periferija** () – viena iš trylikos Graikijos periferijų (regionų), kurios sostinė – Salonikai. Tai – viena iš naujųjų Graikijos periferijų, suformuota 1987 m. iš didesnio Makedonijos administracinio regiono. Ši periferija yra antra pagal gyventojų skaičių Graikijoje (1 931 870 gyv.). Vidurio Makedonijos periferijos administracijos būstinė yra rytinėje Salonikų dalyje, *Taki Ekonomidi* prospekte.

Centrinės Makedonijos periferija ribojasi:
* šiaurėje – su Šiaurės Makedonija
* šiaurės rytuose – su Bulgarija
* rytuose – su Rytų Makedonijos ir Trakijos periferija
* pietryčiuose – su Šiaurės Egėjo periferija ir Egėjo jūra
* pietuose – su Tesalijos periferija
* vakaruose – su Vakarų Makedonijos periferija

## Periferijos sudėtis
Periferiją sudaro:
* Chalkidikės nomas
* Imatijos nomas
* Kilkio nomas
* Pelos nomas
* Pierijos nomas
* Serių nomas
* Salonikų nomas

Su Vidurio Makedonija ribojasi šventasis Atono kalnas, kuris yra autonominė valstybė Graikijos sudėtyje.

## Didžiausi demai
* Ambelokipai (*Αμπελόκηποι*)
* Evozmas (*Εύοσμος*)
* Kalamarija (*Καλαμαριά*)
* Katerinė (*Κατερίνη*)
* Kilkis (*Κιλκίς*)
* Polichnė (*Πολίχνη*)
* Serės (*Σέρρες*)
* Stavrupolis (*Σταυρούπολη*)
* Sikėja (*Συκιές*)
* Salonikai (*Θεσσαλονίκη*)
* Verija (*Βέροια*)

## Šaltiniai
Purvai II

**Purvai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 km į pietus nuo Biržų, prie kelio . 

## Istorija

Purvai istorijos šaltiniuose paminėti 1617 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Puteliškiai

**Puteliškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 19 km į pietus nuo Biržų. 

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1922 m. – dailininkė, gobelenų meistrė Adolfina Narbutaitė.

## Šaltiniai
Andrioniškio apylinkė

**Andrioniškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Anykščių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Anykščių rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Šeimyniškių apylinkės ir Vikonių apylinkės. Atkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Akmenos apylinkės ir dalies Vikonių apylinkės. 1968 m. prijungta dalis naikinamos Mikierių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Andrioniškio apylinkė prijungta prie Viešintų apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 1231 () || || 
|-
| 1970-01  || || 1059 || || 1 miestelis, 29 kaimai, 3 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 70,08 || || Andrioniškio kolūkis  || 1 miestelis (Andrioniškis), 27 kaimai, 3 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 26 kaimai, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai