open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rudagalvė antis

**Rudagalvė antis** - vidutinio dydžio (*Aythya ferina*) – žąsinių šeimos (*Anseriformes*) nardanti antis. Paplitusi visoje Lietuvoje.

Suaugusio patino snapas tamsus su pilka juosta, galva ir kaklas rudi, krūtinė juoda, akys raudonos, nugara pilka. Suaugusi patelė visa ruda (galva ir kaklas tamsesnio atspalvio), juostelė ant snapo siauresnė.

Gyvena vandens telkiniuose, gilesniuose nei 1 metras. Paplitusios vidutinio klimato Europoje ir Azijoje. Žiemoti migruoja į pietų ir vakarų Europą.

Minta vandens augalais, moliuskais, vabzdžiais ir smulkiomis žuvytėmis
Kuoduotoji antis

**Kuoduotoji antis** (*Aythya fuligula*) – žąsinių (*Anseriformes*) būrio paukštis. Aptinkama visoje Lietuvoje.

Paplitusi vidutinio klimato ir šiaurės Europoje ir Azijoje, kartais migruoja į Šiaurės Ameriką. Žiemoja pietų ir vakarų Europoje, pietų Azijoje.

Gyvena vandens telkiniuose su gausia augalija, kurioje galima paslėpti lizdą. Minta moliuskais, vandens vabzdžiais, kartais augalais.
Antiniai

**Antiniai** (*Anatidae*) – plačiai paplitusi ir gausiausia žąsinių (*Anseriformes*) būrio vandens paukščių šeima, kurią sudaro apie 150 šiandien gyvenančių rūšių priklausančių 40-50 genčių. Kai kurios rūšys, tokios kaip didžioji antis ir pilkoji žąsis, dar priešistoriniais laikais buvo prijaukintos žmonių ir dabar veisiamos dėl mėsos, kiaušinių ir pūkų.

## Lietuvos antiniai
Šiai šeimai priklauso visos Lietuvoje gyvenančios žąsinių būrio paukščių rūšys:
* *[[Aix]]*
** Mandarininė antis (*Aix galericulata*)
* *[[Alopochen]]*
** Egiptinė žąsis (*Alopochen aegyptiacus*)
* Plaukiojančios antys (*Anas*)
* Žąsys (*Anser*)
* Nardančiosios antys (*Aythya*)
* Berniklės (*Branta*)
* Klykuolės (*Bucephala*)
* Ledinės antys (*Clangula*)
* Gulbės (*Cygnus*)
* *[[Histrionicus]]*
** Puošnioji antis (*Histrionicus histrionicus*)
* Juodosios antys (*Melanitta*)
* Šalminės antys (*Netta*)
* Sibirinės gagos (*Polysticta*)
* Gagos (*Somateria*)
* Urvinės antys (*Tadorna*)
* Dančiasnapiai (*Mergus*)

## Sistematika

* Pošeimis. *Dendrocygninae*
** Medžių antys (*Dendrocygna*) (9 rūšys)
* Pošeimis. *Thalassorninae*
** Baltnugarės antys (*Thalassornis*)
* Pošeimis. *Anserinae*
** Gulbės (*Cygnus*) (7 rūšys)
** Žąsys (*Anser*) (7 rūšys)
** Baltosios žąsys (*Chen*) (3 rūšys)
** Berniklės (*Branta*) (8 rūšys)
* Pošeimis. *Stictonettinae*
** *[[Stictonetta]]*
* Pošeimis. *Plectropterinae*
** *[[Plectropterus]]*
* Pošeimis. *Tadorninae*
** Urvinės antys (*Tadorna*) (7 rūšys)
** *[[Salvadorina]]*
** Egiptinės žąsys (*Alopochen*) (1 rūšis)
** *[[Neochen]]*
** *[[Chloephaga]]* (5 rūšys)
** *[[Hymenolaimus]]*
** *[[Merganetta]]*
* Pošeimis. *Anatinae*
** Plaukiojančios antys (*Anas*) (apie 50 rūšių)
** Kuoduotosios antys (*Lophonetta*)
** *[[Speculanas]]*
** *[[Amazonetta]]*
* Pošeimis. Aythyinae
** Šalminės antys (*Netta*) (4 rūšys)
** Nardančiosios antys (*Aythya*) (12 rūšys)
* Pošeimis. *Merginae*
** Sibirinės gagos (*Polysticta*)
** Gagos (*Somateria*) (3 rūšys)
** Puošniosios antys (*Histrionicus*)
** Juodosios antys (*Melanitta*) (3 rūšys)
** Ledinės antys (*Clangula*) (1 rūšis)
** Klykuolės (*Bucephala*) (3 rūšys)
** *[[Mergellus]]*
** *[[Lophodytes]]*
** Dančiasnapiai (*Mergus*) (5 rūšys)
* Pošeimis. *Oxyurinae*
** Stačiauodegės antys (*Oxyura*) (5 rūšys)
** *[[Nomonyx]]*
** *[[Biziura]]* (1 rūšis)
** Juodagalvės antys (*Heteronetta*)
* Nepriskirtos gentys:
** Koskorobai (*Coscoroba*)
** Vištinės žąsys (*Cereopsis*)
** *[[Malacorhynchus]]* (1 rūšis)
** *[[Sarkidiornis]]*
** Žvynuotosios antys *Tachyeres* (4 rūšys)
** *[[Cyanochen]]*
** *[[Nettapus]]* (3 rūšys)
** *[[Pteronetta]]*
** Muskusinės antys (*Cairina*) (2 rūšys)
** Mandarininės antys (*Aix*) (2 rūšys)
** *[[Callonetta]]*
** *[[Chenonetta]]* (1 rūšys)
** *[[Marmaronetta]]*

## Išnašos
Tikrosios žąsys

**Tikrosios žąsys** (*Anser*) – antinių (*Anatidae*) šeimos vandens paukščiai.

## Rūšys
# *Anser albifrons* - Baltakaktė žąsis; Lietuvos pajūryje bei vidaus vandens telkiniuose aptinkama tik per paukščių migraciją. 
# *Anser anser* - Pilkoji žąsis. Lietuvoje peri. Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. 
# *Anser brachyrhynchus* - Trumpasnapė žąsis; Lietuvoje labai retai aptinkama tik paukščių migracijų metu. 
# *Anser caerulescens* - Snieginė žąsis; Lietuvoje vienąsyk matyta su želmeninėmis žąsimis Kretuono ežero saloje.
# *Anser canagicus* - Imperatoriškoji žąsis; 
# *Anser cygnoides* - Gulbinė žąsis; 
# *Anser erythropus* - Mažoji žąsis; Iš visų per Lietuvą migruojančių žąsų, mažoji žąsis visada buvo pati rečiausia.
# *Anser fabalis* - Želmeninė žąsis arba taiginė želmeninė žąsis; Lietuvoje aptinkama per paukščių migraciją.
# *Anser indicus* - Kalninė žąsis; Retkarčiais užklysta ir į Lietuvą.
# *Anser rossii* - Šiaurinė žąsis; 
# *Anser serrirostris - *Tundrinė želmeninė žąsis; Ši rūšis anksčiau buvo laikyta želmeninių žąsų (*Anser fabalis*) populiacijos dalimi.

## Žąsų prijaukinimas
Iš prijaukintų pilkųjų bei gulbinių žąsų, kilo naminės žąsys, kurios auginamos ir Lietuvoje.
Gulbė

**Gulbė** gali reikšti:

* Gulbė () – antinių šeimos paukščiai
* Gulbė – tarpukario Lietuvos jachta
Berniklės

**Berniklės** (*Branta*) – antinių (*Anatidae*) šeimos paukščiai.

Lietuvoje aptinkamos šios rūšys:
* Paprastoji berniklė (*Branta bernicla*)
* Kanadinė berniklė (*Branta canadensis*)
* Baltaskruostė berniklė (*Branta leucopsis*)
* Rudakaklė berniklė (*Branta ruficollis*)

## Kitos rūšys
* Šiaurinė kanadinė berniklė *(Branta hutchinsii)* - anksčiau buvo priskiriama kanadinei berniklei (*Branta canadensis*) 
* Havajinė berniklė (*Branta sandvicensis*)
Urvinės antys

**Urvinės antys** (*Tadorna*) – žąsinių paukščių (*Anseriformes*) būrio, *[[Tadorninae]]* pošeimio vandens paukščių gentis.

## Rūšys
Pasaulio paukščių sąrašo v13.1 versijoje tarptautinė ornitologų sąjunga ir Handbook of the Birds of the World (*Pasaulio paukščių vadovas*) Version: 1.0 — Published March 4, 2020 internetinė versija išskiria 6 urvinių ančių (*Tadorna*) genties rūšis (*pilnas sąrašas žemiau*):

## Urvinės antys Lietuvoje
Lietuvoje aptinkamos dvi rūšys:
* Paprastoji urvinė antis (*Tadorna tadorna*); Lietuvoje perinti, reta rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Rudoji urvinė antis (*Tadorna ferruginea*); jos būklė šalyje nežinoma, nes tai labai retai užklystanti rūšis, įrašyta į PD I priedą.

## Šaltiniai
Plaukiojančios antys

**Plaukiojančios antys** (*Anas*) – antinių (*Anatidae*) šeimos paukščiai.

Lietuvoje aptinkamos šios rūšys:
*Smailiauodegė antis (*Anas acuta*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
*Amerikinė cyplė (*Anas americana*)
*Šaukštasnapė antis (*Anas clypeata*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
*Rudagalvė kryklė (*Anas crecca*)
*Cyplė (*Anas penelope*)
*Didžioji antis (*Anas platyrhynchos*)
*Dryžagalvė kryklė (*Anas querquedula*)
*Pilkoji antis (*Anas strepera*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Kitos rūšys
* Baikalinė kryklė (*Anas formosa*)
* (*Anas sparsa*)
* Čilinė cyplė (*Anas sibilatrix*)
* Kuoduotoji kryklė (*Anas falcata*)
* (*Anas (crecca) carolinensis*)
* (*Anas flavirostris*)
* Kapo kryklė (*Anas capensis*)
* (*Anas bernieri*)
* (*Anas gibberifrons*)
* (*Anas gracilis*)
* (*Anas castanea*)
* (*Anas chlorotis*)
* (*Anas aucklandica*)
* (*Anas nesiotis*)
* (*Anas laysanensis*)
* (*Anas wyvilliana*)
* (*Anas fulvigula*)
* Tamsioji antis (*Anas rubripes*)
* (*Anas melleri*)
* Geltonsnapė antis (*Anas undulata*)
* (*Anas poecilorhyncha*)
* (*Anas superciliosa*)
* (*Anas luzonica*)
* (*Anas specularis*)
* (*Anas specularioides*)
* (*Anas eatoni*)
* (*Anas georgica*)
* (*Anas bahamensis*)
* Raudonsnapė antis (*Anas erythrorhyncha*)
* (*Anas versicolor*)
* (*Anas puna*)
* (*Anas hottentota*)
* Mėlynsparnė kryklė (*Anas discors*)
* Rusvoji antis (*Anas cyanoptera*)
* (*Anas platalea*)
* Afrikinė šaukštasnapė (*Anas smithii*)
* Australinė šaukštasnapė (*Anas rhynchotis*)
Šalminės antys

**Šalminės antys** (*Netta*) – antinių (*Anatidae*) šeimos paukščiai.

Lietuvoje aptinkama viena rūšis:
*Šalminė antis (*Netta rufina*)

## Kitos rūšys
* (*Netta erythrophthalma*)
* (*Netta peposaca*)
Dančiasnapiai

**Dančiasnapiai** (*Mergus*) – antinių (*Anatidae*) šeimos paukščiai.

Lietuvoje aptinkamos šios rūšys:
* Mažasis dančiasnapis (*Mergus albellus*)
* Didysis dančiasnapis (*Mergus merganser*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Vidutinis dančiasnapis (*Mergus serrator*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Kitos rūšys
* (*Mergus octosetaceus*)
* (*Mergus squamatus*)
* Skiauterėtasis dančiasnapis (*Mergus cucullatus* = *Lophodytes cucullatus*)
Gagos

**Gagos** (*Somateria*) − antinių (*Anatidae*) šeimos paukščiai.

Lietuvoje aptinkamos šios rūšys:
*Paprastoji gaga (*Somateria mollissima*)
*Skiauterėtoji gaga (*Somateria spectabilis*)

*Akiniuotoji gaga (*Somateria fischeri*)
Juodosios antys

**Juodosios antys** (*Melanitta*) – antinių (*Anatidae*) šeimos paukščiai.

Lietuvoje aptinkamos šios rūšys:
* Nuodėgulė (*Melanitta fusca*)
* Juodoji antis (*Melanitta nigra*)

## Kitos rūšys
* Amerikinė juodoji antis (*Melanitta (nigra) americana*)
* Amerikinė nuodėgulė (*(*Melanitta (fusca) deglandi*)
* [[Sibirinė nuodėgulė]] (*(*Melanitta (fusca) stejnegeri*)
* Baltakaktė nuodėgulė (*Melanitta perspicillata*)
Klykuolės

**Klykuolės** (*Bucephala*) – antinių (*Anatidae*) šeimos paukščiai.

Lietuvoje gyvena ši rūšis:
*Klykuolė (*Bucephala clangula*)

## Kitos rūšys
*Mažoji klykuolė (*Bucephala albeola*)
*Islandinė klykuolė (*Bucephala islandica*)
Nardančiosios antys

**Nardančiosios antys** (*Aythya*) – antinių (*Anatidae*) šeimos paukščiai.

Lietuvoje aptinkamos šios rūšys:
*Rudagalvė antis (*Aythya ferina*)
*Kuoduotoji antis (*Aythya fuligula*)
*Žiloji antis (*Aythya marila*)
*Rudė (*Aythya nyroca*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Kitos rūšys
*Žilanugarė antis (*Aythya valisineria*)
*Raudonkaklė antis (*Aythya americana*)
* (*Aythya collaris*)
* (*Aythya australis*)
* (*Aythya baeri*)
* (*Aythya innotata*)
* (*Aythya novaeseelandiae*)
* (*Aythya affinis*)
Simonavičius

* Giedrius Simonavičius – žurnalistas
* Kazimieras Simonavičius – artilerijos inžinierius, raketų išradėjas
* Mantas Simonavičius – krepšininkas
* Raimondas Simonavičius – politikas
Palamedėjos

**Palamedėjos** (*Anhimidae*) – žąsinių (*Anseriformes*) būrio paukščių šeima. Gyvena Pietų Amerikos pelkynuose. Neturi pirštus jungiančių plėvelių ir nėra tiesiogiai susijusios su vandeniu. 

## Gentys ir rūšys
* Raguotoji palamedėja (*Anhima cornuta*)
* Kuoduotoji palamedėja (*Chauna torquata*) 
* Juodakaklė palamedėja (*Chauna chavaria*)
Skeltapėdė žąsis

* *Anas semipalmata* Latham, 1798

**Skeltapėdė žąsis** (*Anseranatidae*) – žąsinių (*Anseriformes*) būrio paukščių šeima, kurioje vienintelė rūšis – **skeltapėdė žąsis** arba **ančiažąsė** (*Anseranas semipalmata*). 

Paukštis sveria apie 3 kg, pirštai tik iš dalies plėvėti, užpakaliniai pirštai labai ilgi, dėl to gali tupėti ir ant smulkių šakų. Skrendant paukščiui kojos išsikiša už uodegos. Patinas gyvena su dviem patelėmis. Gyvena Naujosios Gvinėjos pietinėje dalyje, Australijos šiaurinėje dalyje.

## Nuorodos
Parlamentas

**Parlamentas** (iš  'kalbėti'; kildinama iš tikrinio Anglijos parlamento pavadinimo *Parliament*) – nacionalinė, federacijos subjektų arba didelio administracinio vieneto atstovų sudaryta įstatymų leidybos institucija. Respublikose ir konstitucinėse monarchijose – pagrindinė įstatymų leidžiamosios valdžios institucija. Demokratinėse šalyse parlamentas sudaromas rinkimų būdu. Parlamentas Anglijoje viduramžiais tai Anglijos įstatymus leidžiantis dvasininkų, bajorų ir miestiečių luomų atstovų susirinkimas.

Parlamentas gali būti sudarytas iš vienerių arba dviejų rūmų. Konkrečios šalies parlamentai paprastai turi vietinį pavadinimą:
* Austrijoje – Parlamentas (Nacionalinė ir Federalinė Taryba);
* Belgijoje – Parlamentas (Atstovų Rūmai ir Senatas);
* Estijoje – Riigikogu;
* Italijoje – Parlamentas (Deputatų Rūmai ir Respublikos Senatas);
* Islandijoje – Altingas (Aukštieji ir Žemieji Rūmai);
* Ispanijoje – Generaliniai kortesai (Deputatų kongresas ir Senatas);
* Izraelyje – Knesetas;
* Japonijoje - Kokkai
* JAV – Kongresas (Senatas ir Atstovų Rūmai);
* Jungtinėje Karalystėje – Parlamentas (Lordų Rūmai ir Bendruomenių Rūmai);
* Juodkalnijoje – Asamblėja;
* Latvijoje – Saeima
* Lenkijoje – Tautos Susirinkimas (Seimas ir Senatas);
* Lietuvoje – Seimas;
* Nyderlanduose – Generaliniai Luomai (Pirmieji Rūmai ir Antrieji Rūmai);
* Norvegijoje – Stortingas;
* Pietų Korėjoje – Nacionalinis Susirinkimas;
* Portugalijoje – Respublikos Susirinkimas;
* Prancūzijoje – Parlamentas (Nacionalinė Asamblėja ir Senatas);
* Rusijoje – Federalinis susirinkimas (Federacijos taryba ir Valstybės Dūma);
* Švedijoje – Riksdagas;
* Šveicarijoje – Jungtinis Federacijos Susirinkimas (Kantonų Taryba ir Nacionalinė Taryba);
* Ukrainoje – Aukščiausioji Rada;
* Vokietijoje – Bundestagas (žemieji rūmai) ir Bundesratas, federalinių žemių (atstovų) rūmai (anksčiau parlamentas vad. Reichstagas); žemių parlamentai – landtagai;
Lututės

**Lututės** (*Aegolius*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukščių gentis. 

Pasaulyje 4 rūšys, iš jų viena Lietuvoje – lututė (*Aegolius funereus*).

## Rūšys
* Lututė (*Aegolius funereus*) 
* Šiaurinė lututė (*Aegolius acadicus*) 
* Lygioji lututė (*Aegolius ridgwayi*) 
* Gelsvakaktė lututė (*Aegolius harrisii*)
Lututė

**Lututė** (*Aegolius funereus*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukštis. Paplitusi šiaurės pusrutulyje, daugiausia taigos juostoje.

Nugarinė pusė ruda, tik ant galvos apvalūs balti taškeliai, pečių plunksnos baltai dėmėtos. Pilvo pusė šviesios spalvos, su neryškiomis rusvomis dėmelėmis. Skruostų diskas beveik apvalus, baltas, prie akių juosvas. Kojos iki nagų apaugusios baltomis plunksnomis. Snapas gelsvas, nagai juodi.

Lututė gyvena spygliuočių, rečiau mišriuose miškuose. Aktyvi būna nakties metu, o dieną slepiasi tarp medžių šakų. Lizdą krauna uoksuose, kartais inkiluose. Lututė neretai užima genių uoksus. Dėtis – 5-6 balti kiaušiniai.

Paukštis minta mažais peliniais graužikais bei mažais paukščiais.

Lietuvoje lututė reta, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Kartais lieka žiemoti.

## Šaltiniai
Mažieji apuokai

**Mažieji apuokai** (*Asio*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukščių gentis. Viršugalvio šonuose yra dvi auselės.

Pasaulyje 7 rūšys, Lietuvoje dvi:
* Mažasis apuokas (*Asio otus*). **Pav.**
* Balinė pelėda (*Asio flammeus*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Rūšys
* *[[Asio stygius]]*
* Mažasis apuokas (*Asio otus*)
* Afrikinis mažasis apuokas (*Asio abyssinicus*)
* Madagaskarinis mažasis apuokas (*Asio madagascariensis*)
* Balinė pelėda (*Asio flammeus*)
* *[[Asio capensis]]*
* Dryžuotais mažasis apuokas (*Asio clamator*)
Mažasis apuokas

**Mažasis apuokas** (*Asio otus*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukštis. 

## Išvaizda
Mažasis apuokas yra mažesnis už naminę pelėdą, skiriasi ilgomis „auselėmis“, oranžiškomis akimis. Patino ir patelės kūno viršutinė pusė gelsvai ruda su išilginėmis dėmėmis bei taškeliais ir skersiniais dryželiais. Skruostai pilkai gelsvi. Viršugalvyje pora ilgų „auselių“. Apatinė kūno pusė šviesesnė, su didelėmis išilginėmis dėmėmis bei retais skersiniais dryžiais. Plunksnuotos kojos šviesiai gelsvos. Snapas ir nagai juodi, rainelė oranžiška. Svoris apie 290-310 gramų. Jauniklių plunksninis apdaras panašus į suaugusiųjų. Pūkinis apdaras trumpas, minkštas, baltos spalvos.

## Paplitimas
Eurazijoje paplitęs nuo Atlanto iki Ramiojo vandenyno. Šiaurėje arealas siekia Botnijos įlanką, Baltosios jūros pakrantę, Obės vidurupį, Jenisejaus aukštupį, Lenos vidurupį, Amūro baseiną, pietuose – Mongoliją, Altajų, Pamyro vakarinę dalį, Užkaukazę, Mažąją Aziją, Viduržemio jūros pakrantę. Gyvena šiaurės vakarų Afrikoje, daugelyje salų.

Lietuvoje aptinkamas ištisus metus.

## Biologija
Gyvena spygliuočių miškuose, parkuose ir soduose. Naktinis paukštis. Lytiškai subręsta pirmaisiais gyvenimo metais. Užima varnų ir šarkų lizdus. Dėtyje paprastai būna 3–8 kiaušiniai, kurie sveria po 28 gramus. Peri tik patelė apie 28 dienas. Žuvus pirmajai dėčiai, dedama antra. Tik išsiritęs jauniklis sveria apie 20 gramų. Monogamai, poros nepastovios.

Minta peliniais graužikais, rečiau – kitais paukščiais, varliagyviais ir bestuburiais.

## Galerija

Image:Long-eared Owl-Mindaugas Urbonas-1.jpg|Mažasis apuokas
Image:Kõrvukräts.jpg|Skrydyje
Image:Noor kõrvukräts portree.jpg|Mažojo apuoko jauniklis


## Šaltiniai
* *Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.
Pelėdikė

**Pelėdikė** (*Athene noctua*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukštis. 

## Išvaizda
Pelėdikė yra viena mažiausių pelėdų, panaši į lututę. Nuo jos skiriasi išilginėmis dėmėmis galvos srityje, mažiau plunksnuotomis kojomis ir pertrauktu skruostų vainiku.

Patino ir patelės nugarinė pusė pilkai rusva, galva su išilginėmis šviesiomis dėmelėmis, pečiai išmarginti apvaliomis baltomis dėmėmis. Plasnojamosios ir vairuojamosios plunksnos rudos su balsvu skersiniu raštu. Pilvinė pusė balta su rudu išilginiu raštu. Galva nedidelė, skruostų diskas neištisinis, apačioje susilieja su kaklo plunksnomis, balzganas. Kojos apaugusios retomis plunksnomis, o pirštai – tik šereliais. Snapas gelsvas, nagai juodi, rainelė geltona. Jaunikliai išsirita apaugę tankiais trumpais baltais pūkais.

## Paplitimas
Eurazijoje paplitusi nuo Atlanto vandenyno iki šiaurės rytų Kinijos bei Korėjos pusiasalio. Šiaurėje arealas siekia Daniją, Latviją, Volgos vidurupį, pietinį Uralą, šiaurinį Kazachstaną, Altajų, Užbaikalę, šiaurės rytų Mongoliją. Pietuose arealas tęsiasi iki centrinės Kinijos, Tibeto, šiaurės rytų Pakistano, šiaurinių Arabijos jūros pakrančių, Viduržemio jūros. Gyvena šiaurinėje ir rytinėje Afrikoje.

Tai Lietuvoje reta pelėdų rūšis, XX a. viduryje dar čia perėjusi. Dabar nebeperi. Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Biologija
Sinantropinė pelėdų rūšis. Apsigyvena trobesių palėpėse, pastogėse, senuose parkuose, drevėtuose kapinių medžiuose. Stepių zonoje užima suslikų urvelius, šarkų lizdus. Sutemų paukštis. Aktyvus ūkanotomis dienomis ir šviesiomis naktimis. Medžioti išlekia dar prieš saulėlydį. Prie lizdo agresyvi: puola šunis, kates, kitus paukščius ir net žmogų. Grobio tyko iš stebėjimo posto.

Lytiškai subręsta pirmaisiais gyvenimo metais. Dėtyje paprastai būna 4–8 kiaušiniai, sveriantys po maždaug 16 gramų. Peri 28 dienas. Jaunikliai ritasi 1–3 paras. Išsiritę sveria maždaug 10 gramų. Praregi daugiau nei po savaitės. Lizdą palieka maždaug po mėnesio, tuo pat metu pradeda skraidyti. Monogamai, poros pastovios.

Minta gyvūniniu maistu: pelėnais, kirstukais, sliekais.

## Šaltiniai
* *Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.
Didieji apuokai

**Didieji apuokai** (*Bubo*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukščių gentis. Pasaulyje gyvena 25 rūšys, iš jų dvi Lietuvoje – didysis apuokas (*Bubo bubo*), kuri įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą, ir baltoji pelėda (*Bubo scandiacus*), nesukanti lizdų Lietuvoje, bet užklystanti į ją tik per žiemos migracijas.

Tai vidutinio stambumo ir stambūs paukščiai. Šios genties didžiausio paukščio didžiojo apuoko žuvininko kūno ilgis siekia iki 75 cm, paukščio sparnų tarpugaliai iki 205 cm, svoris iki 4.5 kg. Dydžiu ir svoriu į jį panašus Lietuvoje gyvenantis Didysis apuokas. 

## Rūšys ir jų porūšiai eilės tvarka pagal stambumą
*Didysis apuokas žuvininkas (*Bubo blakistoni*) arba (*Ketupa blakistoni*)
**(*Bubo blakistoni blakistoni*)
**(*Bubo blakistoni doerriesi*)
*Didysis apuokas (*Bubo bubo*)
*Didysis afrikinis apuokas *(Bubo lacteus)*
*Baltoji pelėda (*Bubo scandiacus*)
*Šelio apuokas (*Bubo shelleyi*)
*Rudasis žuvinis apuokas (*Bubo zeylonensis*) arba (*Ketupa zeylonensis*)
*Pelio apuokas žuvinkas *(Bubo peli)* arba (*Scotopelia peli*)
*Rusvasis žuvinis apuokas (*Bubo flavipes*) arba (*Ketupa flavipes*)
*Didysis raguotasis apuokas (*Bubo virginianus*)
**Pietų Amerikos didysis raguotasis apuokas (*Bubo virginianus nacurutu*)
*Magelaninis apuokas (*Bubo magellanicus*)
*Dykuminis apuokas (*Bubo ascalaphus*)
**(*Bubo ascalaphus ascalaphus*)
**(*Bubo desertorum ascalaphus*)
*Indostano apuokas (*Bubo bengalensis*)
*Kapo apuokas (*Bubo capensis*)
**Makinderio Kapo apuokas *Bubo (capensis) mackinderi*
*Afrikinis apuokas, arba dėmėtasis apuokas (*Bubo africanus*)
*Pilkasis apuokas, arba abisininis apuokas (*Bubo cinerascens*)
*Gvinėjinis apuokas (*Bubo poensis*)
*Usambaros apuokas (*Bubo vosseleri*)
*Dėmėtapilvis apuokas (*Bubo nipalensis*)
**(*Bubo nipalensis nipalensis*)
**(*Bubo nipalensis blighi*)
*Malajų apuokas (*Bubo sumatranus*)
*Tamsusis apuokas (*Bubo coromandus*)
*Mažasis afrikinis apuokas *(Bubo leucostictus)*
*Rausvasis apuokas žuvininkas *(Bubo ussheri)* arba (*Scotopelia ussheri*)
*Buvierio apuokas žuvininkas *(Bubo bouvieri)* arba (*Scotopelia bouvieri*)
*Filipininis apuokas (*Bubo philippensis*)
**Filipininis Lusono apuokas (*Bubo philippensis philippensis*)
**Filipininis Mindanao apuokas (*Bubo philippensis mindanensis*)
*Zundo žuvinis apuokas (*Bubo ketupu*) arba (*Ketupa ketupu*)


Image:Bubo virginianusPCCA20031019-0367B.jpg|Didysis raguotasis apuokas (*Bubo virginianus*)
Image:Bengaalse oehoe.JPG|Uolinis apuokas (*Bubo bengalensis*)
Image:Bubo africanus01.jpg|Afrikinis apuokas, arba dėmėtasis apuokas (*Bubo africanus*)
Image:SpotbelliedEagleOwl.jpg|Dėmėtapilvis apuokas (*Bubo nipalensis*)
Image:Bubo lacteus01.jpg|Didysis afrikinis apuokas (*Bubo lacteus*)
Kardas

**Kardas** – ginklas ilga geležte, sudarytas iš geležtės ir rankenos su apsauga. Lietuvių kalboje kardu dažniausiai vadinami tik lenkti kertamieji ir duriamieji ginklai, kokie buvo naudoti Abiejų Tautų Respublikoje. Kardo geležtė paprastai metalinė, su ašmenimis išlenktojoje briaunoje ir su smailiu galu, todėl gali būti naudojama ne tik kaip kertamasis, bet ir kaip duriamasis ginklas. Kardai yra vienarankiai ginklai.

Kardai išsivystė iš durklų, kai metalo apdirbimo technologija leido gaminti ilgesnes geležtes – maždaug antro tūkstantmečio pr. m. e. pradžioje. Geležiniai kardai labai paplito, vėliau išradus plieno gamybą, kardus pradėta kalti iš plieno.

Kardai senais laikais būdavo pagrindinė kovos jėga mūšyje. Maždaug XVI a. Buvo išrastos špagos. Žmonės kurie kaudavosi špagomis būdavo vadinami dvikovininkais, tačiau dvikovininkai kaudavosi ir kare.


File:Sabre 2e chasseurs.jpg|Prancūzijos  *chasseurs* dalinių kardas
File:Sabre-photo.jpg|Kardas
File:Sabre mg 0644.jpg|Karininkiško kardo efesas
File:Sabre cavalerie 1.jpg|Kavalerijos kardas
File:Sabre cavalerie 2.jpg|Kavalerijos kardo efesas
File:MuseeMarine-sabreOfficer-p1000451.jpg|XIX a. Prancūzijos karinio laivyno karininko kardas
File:Parade sabre of chilean General José Miguel Carrera.jpg|Čilės generolo *José Miguel Carrera* paradinis kardas
Vaizdas:Sabre-de-Massenat-p1030450.jpg|Napoleono maršalo Masenos kardas


## Nuorodos
* The Sabre
Šakotis

**Šakotis** – aukštas šakotas tuščiaviduris konditerijos kepinys. Tradicinis lietuvių patiekalas, vienas dažniausių vestuvėms ruošiamų desertų.

Šakotis yra vokiečių kulinarinio gaminio baumkucheno atmaina, kartais vadinamas *Bankuchenu* nuo šio vokiško kepinio pavadinimo.

Šakočio forma primena eglutę, o jo spygliukai atstoja šakeles. Padarius skersinį pjūvį galima suskaičiuoti, kiek kartų pilta tešla. Kepami įvairaus dydžio. Jie yra švelnaus skonio, malonaus aromato.

Be tradicinio šakočio egzistuoja ir *trapusis šakotis*, kur kiaušinių naudojama dar daugiau.

## Istorija
Jau XV a. buvo žinoma apie šakočio kepimą Europoje. Jį kepdavo vienuoliai, o receptus laikė didelėje paslaptyje. Viso žinoma apie 60 šakočių receptų. Vadintas  ('medis – pyragas').

Manoma, kad į Lietuvą šakotis atkeliavo XIX a. pradžioje. Seniausias žinomas receptas buvo išspausdintas Vilniuje, 1830 m. (Jano Szyttlerio knygoje "Kucharz dobrze usposobiony ...").

## Gamyba
Šakočio tešlai reikia labai daug kiaušinių (30-50 kiaušinių 1 kilogramui miltų), margarino arba sviesto, miltų, cukraus arba medaus ir grietinės.

Pirmiausia su cukrumi išsukamas margarinas (sviestas), po to dedami kiaušiniai, miltai, grietinė ir viskas išplakama. Specialioje krosnyje ant besisukančio pagrindo arba ant sukamo iešmo varvinama tešla, kuri čia pat, veikiama krosnies skleidžiamo karščio, stingsta ir skrunda, o likučiai byra ant apačioje esančios skardos. Kepamas 40-45 minutes, po to apipjaustomas.

Ruošiant didelei šventei, vestuvėms, šakotis apglaistomas šokoladu, papuošiamas gėlių girliandomis.

## Šakočiai kitose šalyse
Į šakočius panašius kepinius kepa ir kitose šalyse: Latvijoje, Baltarusijoje, Lenkijoje, Vokietijoje, Rumunijoje, Vengrijoje, Portugalijoje, Švedijoje, Japonijoje.

Nuo lietuviško šakočio lenkiškas ir vokiškas *Baumkuchenas* skiriasi tik forma, o kepimas yra panašus. Baltarusiško – bukesni rageliai, puošiamas dideliu cukraus pudros kiekiu.

Lietuvoje šakočių gamyba garsėja Strigailiškio kaimas Ignalinos rajone.

## Taip pat skaityti
* Baumkuchenas

## Nuorodos

* Legendomis apipintas pyragas
Pelėdikės

**Pelėdikės** (*Athene*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukščių gentis. Pasaulyje gyvena 4 rūšys, iš jų viena Vidurio Europoje ir Lietuvoje – pelėdikė (*Athene noctua*).

## Rūšys
* Dėmėtoji pelėdikė (*Athene brama*)
* Pelėdikė (*Athene noctua*)
* Dykuminė pelėdikė (*Athene (noctua) lilith*)
* Miškinė pelėdikė (*Athene blewitti*)
* Rausiančioji pelėdikė (*Athene cunicularia*)
Žvirblinės pelėdos

**Žvirblinės pelėdos**, arba **mažosios pelėdos** (*Glaucidium*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukščių gentis.

Pasaulyje gyvena apie 30 rūšių. Lietuvoje aptinkama vienintelė rūšis – žvirblinė pelėda (*Glaucidium passerinum*), kuri įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Rūšys
* Žvirblinė pelėda, * Glaucidium passerinum*
* Apykaklėtoji pelėda (*Glaucidium brodiei*)
* Perlamutrinė pelėda (*Glaucidium perlatum*)
* Šiaurinė mažoji pelėda (*Glaucidium californicum*)
* Kalninė mažoji pelėda (*Glaucidium gnoma*)
* Gvatemalinė mažoji pelėda (*Glaucidium cobanense*)
* *[[Glaucidium hoskinsii]]*
* Kostarikos mažoji pelėda (*Glaucidium costaricanum*)
* *[[Glaucidium nubicola]]*
* Andinė mažoji pelėda (*Glaucidium jardinii*)
* *[[Glaucidium bolivianum]]*
* *[[Glaucidium palmarum]]*
* *[[Glaucidium sanchezi]]*
* Centrinės Amerikos mažoji pelėda (*Glaucidium griseiceps*)
* Subtropikinė mažoji pelėda (*Glaucidium parkeri*)
* Amazoninė mažoji pelėda (*Glaucidium hardyi*)
* *[[Glaucidium mooreorum]]*
* Mažoji pelėda (*Glaucidium minutissimum*)
* Rudoji mažoji pelėda (*Glaucidium brasilianum*)
* Tukumano mažoji pelėda (*Glaucidium tucumanum*)
* Peruvinė mažoji pelėda (*Glaucidium peruanum*)
* Australinė mažoji pelėda (*Glaucidium nanum*)
* Kubinė mažoji pelėda (*Glaucidium siju*)
* Raudonkrūtė mažoji pelėda (*Glaucidium tephronotum*)
* *[[Glaucidium sjostedti]]*
* Azijinė ruožuotoji pelėda (*Glaucidium cuculoides*)
* Javos mažoji pelėda (*Glaucidium castanopterum*)
* Džunglinė pelėda (*Glaucidium radiatum*)
* Rudnugarė mažoji pelėda (*Glaucidium castanonotum*)
* Afrikinė ruožuotoji pelėda (*Glaucidium capense*)
* Albertino pelėda (*Glaucidium albertinum*)
* Rudoji pelėda (*Glaucidium castaneum*)
Žvirblinė pelėda

**Žvirblinė pelėda** (*Glaucidium passerinum*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukštis. Lietuvoje labai reta, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Sveria apie 70 gramų, mažiausia iš Lietuvoje sutinkamų pelėdų. Nugarinė pusė rusvai pilka. Ant galvos yra mažesni, o ant nugaros didesni balti taškeliai. Uodega su 5-6 šviesioms skersinėmis juostomis. Skruostų diskas neryškus, baltas su keliais tamsiais ratais. Kūno apatinė pusė šviesi su retais, neryškiai pilkais dryželiais. Kojos plunksnotos, pirštai apaugę šereliais. Snapas geltonas, nagai juodi.

### Paplitimas ir gyvenimo būdas
Žvirblinė pelėda – sėsliai gyvenantis paukštis. Lietuvoje dažniau sutinkamas senuose spygliuočių miškuose. Iš tiesų žvirblinės pelėdos paplitimo arealas apima visą Eurazijos žemyną. Ši rūšis dažniau sutinkama atšiauresnio klimato zonoje – nuo Skandinavijos iki Rytų Sibiro bei Sachalino. Žymiai mažesni paplitimo ploteliai yra Vidurio ir Rytų bei Pietinėje Europoje. Gyvena taigoje – borealinėje spygliuočių miškų zonoje.

* **Lizdas**. Lizdui vietą pasirenka medžiuose, dažniausiai dirbtinai sukurtose ertmėse. Tai gali būti inkilas, skirtas varnėnui, uoksas, iškaltas genio. Per žvirblinių pelėdų tuoktuves šile girdimas melodingas švilpavimas – tai patinas siekia atkreipti patelės dėmesį.
* **Mityba**. Rūšis aktyvi visą parą. Medžioja smulkius graužikus bei paukščius. Inkiluose ir drevėse žvirblinė pelėda taip pat kaupia maisto atsargas žiemai. Kartais į tokį „sandėlį“ sunešama kelios dešimtys pelėnų ar smulkių paukščių.
* **Priešai**. Žvirblines pelėdas medžioja stambiosios pelėdos, kai kurie plėšrieji paukščiai. Lizde kiaušinius ar jauniklius kartais sunaikina kiaunė.
Rausiančioji pelėda

**Rausiančioji pelėda**, **rausiančioji pelėdikė** (*Athene cunicularia*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukštis. Įdomi pelėdų rūšis, kuri skirtingai nuo savo gentainių gyvena ne medžiuose, o įsikuria po žeme. Toks prisitaikymas leidžia jai išgyventi atvirose, medžiais neapaugusiose, vietose. Saugodama urvą skleidžia gyvatės barškuolės primenančius šaižius barškančius garsus. Daug laiko praleidžia medžiodama ant žemės. Abiejų lyčių plunksnos skiriasi. Rausiančioji pelėda yra maždaug 19-25 cm dydžio, sveria 120-250 g. Paplitusi Šiaurės, Centrinėje ir Pietų Amerikoje, Karibų salose. 

## Galerija

Image:Zico e filhotes 2.jpg|Athene cunicularia
Pelėdos

**Pelėdos** (*Strix*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukščių gentis. Pilvinė pusė išmarginta išilginėmis dėmėmis, kartais gali būti neryškios skersinės dėmelės. 

## Pelėdų (''Strix'') genties rūšys
Skirtingais šaltiniais skelbiama, kad pasaulyje gyvena 19-24 pelėdų (*Strix*) genties rūšių. Žemiau sąraše paminėtos kai kurios jų rūšys:
# Dėmėtoji miškinė pelėda (*Strix seloputo*)
# Margoji miškinė pelėda (*Strix ocellata*)
# Rudoji miškinė pelėda (*Strix leptogrammica*)
# Naminė pelėda (*Strix aluco*)
# Uolinė pelėda (*Strix butleri*)
# Dėmėtoji pelėda (*Strix occidentalis*)
# Ruožuotoji pelėda (*Strix varia*)
# Rusvoji pelėda (*Strix fulvescens*)
# Rudaruožė pelėda (*Strix hylophila*)
# Rudakojė pelėda (*Strix rufipes*)
# Čako pelėda (*Strix chacoensis*)
# Uralinė pelėda (*Strix uralensis*)
# *[[Strix davidi]]*
# Laplandinė pelėda (*Strix nebulosa*)
# Afrikinė miškinė pelėda (*Strix woodfordii*)

### Pelėdų (''Strix'') genties rūšys Lietuvoje
Lietuvoje aptinkamos 3 rūšys:
* Naminė pelėda (*Strix aluco*). Lietuvoje peri bei reguliariai pastebima per migracijas ir žiemojimo metu. 
* Laplandinė pelėda (*Strix nebulosa*). Lietuvoje neperi ir užskrenda nereguliariai. 
* Uralinė pelėda (*Strix uralensis*). Įrašyta į Lietuvos raudonosios knygos 3(R) kategoriją. Reguliariai pastebima žiemojimo metu. Nėra žinoma ar peri Lietuvoje.

## Nuotraukos

Image:Brown wood owl.jpg|Rudoji miškinė pelėda (*Strix leptogrammica*)
Image:Tawny wiki.jpg| Naminė pelėda (*Strix aluco*)
Image:Northern Spotted Owl.USFWS.jpg| Dėmėtoji pelėda (*Strix occidentalis*)
Image:Strix-varia-005.jpg| Ruožuotoji pelėda (*Strix varia*)
Image:Sowa uralska Strix uralensisPL.jpg| Uralinė pelėda (*Strix uralensis*)
Image:Strix nebulosaRB.jpg| Laplandinė pelėda (*Strix nebulosa*)


## Šaltiniai

## Nuorodos
Uralinė pelėda

**Uralinė pelėda** (*Strix uralensis*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos plėšrus paukštis.

Patelės yra stambesnės už patinėlius. Uralinių pelėdų kūno ilgis 50-62 cm, sparnai 35-40 cm, ištiestų sparnų tarpugaliai 103-124 cm, uodega 30 cm. Patelių svoris  630-1150 g (iki 1300 g tarp *Strix uralensis macroura* porūšio), patinėliai smulkesni ir sveria 570-850 g.

Kūno viršutinė pusė balsva, išmarginta tamsiomis išilginėmis dėmėmis; pilvinė balsva su aiškiomis pailgomis tamsiomis dėmėmis. Skruostų diskas apvalus, pilkas. Uodega ilga, skersai dryžuota, galas balsvas. Kojos plunksnotos iki pirštų. Gyvena brandžiuose miškuose.

Kadangi Lietuva yra jos paplitimo arealo vakariniame pakraštyje, ši pelėda čia yra labai reta, nėra duomenų apie perinčius šiuos paukščius. Lietuvoje kiek dažniau stebimos Švenčionių, Biržų, Pasvalio rajonų savivaldybėse.

## Porūšiai:
* *Strix uralensis uralensis*
* *Strix uralensis liturata*. Paplitusi Šiaurės Europoje ir iki Volgos rytuose.
* *Strix uralensis macroura*. Stambiausias porūšis. Paplitusi Vidurio Europoje bei Balkanų pusiasalio šiauriniuose pakraščiuose.
* *Strix uralensis yenisseensis*
* *Strix uralensis nikolskii*
* *Strix uralensis momiyamae*
* *Strix uralensis daurica*
* *Strix uralensis fuscescens*
* *Strix uralensis hondoensis*
* *Strix uralensis japonica*

## Nuorodos
* ibc.lynxeds.com/Paukščių kolekcijos. Uralinė pelėda, *[[Anglų kalba|Anglų k.]]*
* owlpages.com/Uralinė pelėda, *[[Anglų kalba|Anglų k.]]*

## Galerija

File:Nistbox_Ural_Owl.jpg|Uralinėms pelėdoms įrengtas inkilas Suomijoje
File:Strix_uralensis-egg.jpg|Uralinės pelėdos kiaušinis
File:Strix_uralensis-chick.jpg|Jauniklis
File:Ural_Owl.jpg|Suaugęs paukštis
Protonas

**Protonas** (, *prōton* – pìrma) – stabili subatominė dalelė, turinti teigiamą vieno bazinio vieneto krūvį (1,602&nbsp;×&nbsp;10−19 kulonų) ir masę 938,3&nbsp;MeV/*c*² (1,6726&nbsp;×&nbsp;10−27&nbsp; kg, arba maždaug 1836 kartais didesnę masę nei elektrono). Protono minimali efektyvaus pusėjimo trukmė (skilimo pusperiodis) – apie 1035 metų, nes yra teorijų, teigiančių, kad protonas gali skilti. Susideda iš trijų kvarkų. 2018 metais grupė fizikų apskaičiavo, kad trijų kvarkų masė tesudaro 9% protono masės. 32% masės sudaro kvarkų judėjimo energija, 36% - gliuonų judėjimo energija ir 23% kvarkų ir gliuonų sąveikos energija. 

Dažniausiai sutinkamo cheminio elemento vandenilio izotopo atomo branduolys sudarytas iš vieno protono. Kitų elementų atomų branduoliai sudaryti iš protonų ir neutronų, laikomų stipriosios branduolio jėgos. Protonų skaičius atome lemia chemines atomo savybes, taip pat nusako, koks tai cheminis elementas.

## Istorija
Protonas atrastas 1918 m. Ernesto Rezerfordo (*Ernest Rutherford*). Jis pastebėjo, kad apšaudant azoto dujas alfa dalelėmis, detektoriai rodė vandenilio branduolių požymius. Rezerfordas nustatė, kad vandenilio branduoliai galėjo atsirasti tik iš azoto, todėl azoto branduoliai turėjo būti sudaryti iš vandenilio branduolių. Taigi, jis iškėlė hipotezę, kad vandenilio branduolys yra elementarioji dalelė, kurią pavadino protonu.

## Antiprotonas
Antiprotonas tai protono antidalelė. Jis buvo atrastas Emilio Segrė () ir Oveno Čemberleno () 1955 metais. Už šį atradimą 1959 m. jie buvo apdovanoti Nobelio fizikos premija.

## Didelių energijų fizika
Dėl savo stabilumo ir didelės masės protonai naudojami priešpriešinių srautų dalelių greitintuvuose. pvz.: Didžiajame hadronų kolaideryje CERN laboratorijoje, Ženevoje. Protonai yra kosminių spindulių šaltinis. Tokių didelių energijų protonų susidūrimus daug sunkiau stebėti negu elektronų susidūrimus, nes protonai turi vidinę struktūrą, kurią nagrinėti reikalingos kvantinės chromodinamikos žinios.

## Išnašos
Tulpė

**Tulpės** (*Tulipa*) – lelijinių augalų (*Liliaceae*) gentis. Joms būdingi dideli šešių žiedlapių žiedai. Iš viso yra apie 100 rūšių, Lietuvoje auginamos tik kaip dekoratyviniai augalai, laukinės neauga. Tulpės kilusios iš pietų Europos, Šiaurės Afrikos ir Azijos (nuo Anatolijos ir Irano iki Kinijos ir Japonijos). Daugiausia genties rūšių Pamyro ir Hindukušo kalnuose bei Kazachstano stepėse.

Tulpė yra nacionalinė Irano ir Turkijos gėlė, tulpių motyvai dažni persų ir turkų liaudies mene.

Yra išvesta daugybė dekoratyvinių veislių. Tulpės laikomos „tradicinėmis“ dovanojamomis gėlėmis kartu su rožėmis, lelijomis, orchidėjomis ir bijūnais.
Lietuvoje auga:
* Darželinė tulpė (*Tulipa gesneriana*)
* Girinė tulpė (*Tulipa sylvestris*)
* Smailioji tulpė (*Tulipa acuminata*)
* Vėlyvoji tulpė (*Tulipa tarda* Regel).

## Etimologija
Žodis *tùlpė* (darž minima kaip *tulponà, tulpijà, tulipãnas, tulipõnas, pelipõnas, pilypõnas*) – skolinys iš , . Europoje šis žodis (, naujoji ) pradėtas vartoti Italijoje XVI a., atvežus tulpes
iš Turkijos. Pavadinimas kilęs iš  (‘turbanas’, Europoje vartota forma *tulbant*), nes gėlės žiedas priminė ryškiai raudonus turkų galvos dangalus. Tiurkų kalbose gėlė vadinama persišku žodžiu *lale*.


Image:Tulip-inside-yellow.jpg|Tulpės žiedo vidus
Image:Red and yellow tulips.jpg|Tulpės žiedai
Vaizdas:Tulipa gesneriana001.jpg|Nužydėjusi darželinė Tulpė (*Tulipa gesneriana*)
Vaizdas:Tulpes1.jpg
Vaizdas:Tulpe siandien.jpg


## Šaltiniai
Bijūniniai

**Bijūniniai** (*Paeoniaceae*) – augalų šeima. Lietuvoje dar vadinami *panavijomis*, *pinavijomis*, *pivonijomis*. Pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžio *paeon* – gydymo dievas ir gydytojų globėjas graikų mitologijoje. Daugiamečiai žoliniai augalai, turintys sustorėjusias sultingas šaknis. Žiedai rausvi, balti arba gelsvi. Vaisius – lapavaisis. 

Daugiausiai rūšių auga Centrinėje ir Rytinėje Azijoje, rečiau Pietų Europoje. Auginami kaip dekoratyviniai augalai darželiuose, parkuose. 
Lietuvoje auga šios rūšys:
*Krūminis bijūnas (*Paeonia suffruticosa*). **Pav.**
*Puikusis bijūnas (*Paeonia lactiflora*)
*Vaistinis bijūnas (*Paeonia officinalis*)
*Siauralapis bijūnas (*Paeonia tenuifolia*)
*Baltažiedis bijūnas (*Paeonia albiflora*)
*Sibirinis bijūnas (*Paeonia anomala*)



Image:Paeonia anomala.jpg|Sibirinis bijūnas
Ispaniškasis gripas

**Ispaniškasis gripas** – ypač užkrečiama gripo epidemija, pareikalavusi nuo 25 iki 50 milijonų žmonių aukų. Epidemija plito 1918–1920 metais visame pasaulyje.

Manoma, kad liga plisti pradėjo Kinijoje (1918 m.), kur iš ančių arba kiaulių persimetė žmonėms, nors patikimų duomenų apie tai nėra. Epidemijos mastą ispaniškasis gripas pasiekė JAV, pasižymėdamas labai dideliu mirčių skaičiumi (apie 3 % susirgusiųjų mirė, palyginus su 1/1000 kitų gripo epidemijų atvejais). Greitai (maždaug per tris mėnesius) išplito Europoje ir per jos kolonijas visame pasaulyje, tapdamas pasauline pandemija. Prancūzijoje ispaniškasis gripas nusinešė apie 408 000 gyvybių, nors karo meto cenzūra neleidžia gerai įvertinti epidemijos masto. Europoje apie naująją epidemiją pirmiau pranešė kare neutralios valstybės Ispanijos spauda, kuri nebuvo varžoma cenzūros, nors epidemija jau buvo nusiaubusi Prancūziją ir kitas šalis. Dėl to gripas gavo „ispaniškojo“ pavadinimą, nors pačioje Ispanijoje buvo vadinamas „prancūziškuoju gripu“. 1918 m. gegužės mėnesį Ispanijoje šia gripo forma buvo užsikrėtę 8 milijonai žmonių.

Mirė daugiausia jauni žmonės (20–40 metų), kas yra keista, nes jaunimas paprastai labiau atsparus gripui. Manoma, kad užsikrėtusių buvo apie 50 % tuometinio pasaulio gyventojų (1 milijardas iš 2 milijardų pasaulio gyventojų). Mirusiųjų nuo gripo buvo daugiau nei žuvusių per visą Pirmąjį pasaulinį karą.

Inkubacinis laikotarpis – 2–3 dienos, vėliau 3–5 dienas reiškėsi simptomai: temperatūra, imuninės sistemos susilpnėjimas.

Ligą sukėlė viruso H1N1 atmaina. Panašus virusas sukėlė 2009 metų kiaulių gripą.

## Išnašos
Rytų Karibų doleris

**Rytų Karibų doleris** – bendra aštuonių Karibų jūros šalių valiuta. Šešios iš šių šalių yra nepriklausomos: Antigva ir Barbuda, Dominika, Grenada, Sent Kristoferis ir Nevis, Sent Lusija bei Sent Vincentas ir Grenadinai. Kitos dvi šalys yra britų užjūrio teritorijos – Angilija ir Montseratas.

Rytų Karibų dolerį leidžia centrinis Rytų Karibų bankas, kurio būstinė yra Sent Kitse ir Nevyje. Centrinis bankas buvo įkurtas sutartimi, pasirašyta 1983 m. liepos 5 d. Port-of-Spaine. Rytų Karibų doleris pakeitė Vest Indijos dolerį, naudotą Vest Indijos federacijos.

Sutrumpinimas pagal ISO 4217 valiutų kodus – XCD.
Dekoratyvinis augalas

**Dekoratyvinis augalas** – augalų rūšis, išvesta namų bei aplinkos puošimui bei dekoravimui.

Daugumą dekoratyvinių augalų sudaro įvairios jų veislės (gėlės, vijokliniai žoliniai augalai, krūmai, puskrūmiai, medžiai ir kt.), sukurtos siekiant pagerinti žiedų, lapų, stiebų, vaisių, šakų ar lajos dekoratyviąsias savybes, sustiprinti žiedų kvapą, pakeisti žydėjimo ar derėjimo laiką, stiebo aukštį ar augimo pobūdį.

Įprastai jie naudojami sodų, parkų, vasarnamių ir kito kraštovaizdžio grožiui kurti. Lietuvoje dekoratyvinių augalų auginimo pradžia siejama su vienuolynų steigimusi XIV a. XVI a. jais pradėti puošti ir dvarai, o nuo XVIII a. – kaimų ir miestų sodybos.

## Šaltiniai
Apuokėliai

**Apuokėliai** (*Otus*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukščių gentis.

Pasaulyje yra 65 rūšys.

## Rūšys
* Baltaskruostis apuokėlis (*Otus sagittatus*)
* Andamaninis apuokėlis (*Otus balli*)
* Rausvasis apuokėlis (*Otus rufescens*)
* Smėlinis apuokėlis (*Otus icterorhynchus*)
* *[[Otus ireneae]]*
* *[[Otus alfredi]]*
* Kalninis apuokėlis (*Otus spilocephalus*)
* *[[Ous brookii]]*
* Javos apuokėlis (*Otus angelinae*)
* *[[Otus mentawi]]*
* *[[Otus bakkamoena]]*
* Indinis apuokėlis (*Otus lettia*)
* Zundo apuokėlis (*Otus lempiji*)
* Japoninis apuokėlis (*Otus semitorques*)
* *[[Otus silvicola]]*
* *[[Otus fuliginosus]]*
* Filipininis apuokėlis (*Otus megalotis*)
* Mindanao apuokėlis (*Otus mirus*)
* Luzoninis apuokėlis (*Otus longicornis*)
* Mindorinis apuokėlis (*Otus mindorensis*)
* Balsvasis apuokėlis (*Otus brucei*)
* Afrikinis apuokėlis (*Otus senegalensis*
* Apuokėlis (*Otus scops*)
* Rytinis apuokėlis (*Otus sunia*)
* Liepsnuotasis apuokėlis (*Otus flammeolus*)
* Molukinis apuokėlis (*Otus magicus*)
* Mantananinis apuokėlis (*Otus mantananensis*)
* Grakštusis apuokėlis (*Otus elegans*)
* Sulavezinis apuokėlis (*Otus manadensis*)
* *[[Otus collari]]*
* *[[Otus beccarii]]*
* Seišelinis apuokėlis (*Otus insularis*)
* *[[Otus umbra]]*
* *[[Otus enganensis]]*
* *[[Otus alius]]*
* Pembos apuokėlis (*Otus pembaensis*)
* Komorinis apuokėlis (*Otus pauliani*)
* *[[Otus siaoensis]]*
* *[[Otus capnodes]]*
* *[[Otus moheliensis]]*
* *[[Otus mayottensis]]*'
* *[[Otus rutilus]]*
* *[[Otus thilohoffmanni]]*
* *[[Otus madagascariensis]]*
* *[[Otus hartlaubi]]*
* Vakarinis apuokėlis (*Otus kennicottii*)
* *[[Otus seductus]]*
* *[[Otus cooperi]]*
* *[[Otus trichopsis]]*
* *[[Otus asio]]*
* Tropikinis apuokėlis (*Otus choliba*)
* *[[Otus koepckeae]]*
* Vakarų peruvinis apuokėlis (*Otus roboratus*)
* *[[Otus clarkii]]*
* Barzdotasis apuokėlis (*Otus barbarus*)
* Apykaklėtasis apuokėlis (*Otus ingens*)
* Kolumbinis apuokėlis (*Otus colombianus*)
* Cinamoninis apuokėlis (*Otus petersoni*)
* *[[Otus marshalli]]*
* Rusvapilvis apuokėlis (*Otus watsonii*)
* Gvatemalinis apuokėlis (*Otus guatemalae*)
* *[[Otus vermiculatus]]*
* *[[Otus hoyi]]*
* *[[Otus atricapillus]]*
* Ilgakuodis apuokėlis (*Otus sanctaecatarinae*)
* Puertorikinis apuokėlis (*Otus nudipes*)
* Baltakalis apuokėlis (*Otus albogularis*)


Image:Otus_bakkamoena.jpg| Rytinis apuokėlis (*Otus sunia*)
Image:Flammulated owl.jpg| Liepsnuotasis apuokėlis (*Otus flammeolus*)
Image:WesternScreechOwl23.jpg|Vakarinis apuokėlis (*Otus kennicottii*)
Image:EasternScreechOwlBillWaller.jpg| *[[Otus asio]]*
XVII amžius

**Septynioliktas mūsų eros amžius** – šimto metų laikotarpis, prasidėjęs 1601 metų sausio 1 dieną ir pasibaigęs 1700 metų gruodžio 31 dieną.

Tūkstantmečiai: 1 tūkstantmetis – **[[2 tūkstantmetis]]** – 3 tūkstantmetis

Amžiai: XVI amžius – **[[XVII amžius]]** – XVIII amžius

Dešimtmečiai: 1-as 2-as 3-as 4-as 5-as 6-as 7-as 8-as 9-as 10-as

## Įvykiai

### Mokslas, technologijos
* Baigtas statyti Tadž Mahalas Indijoje
* Integralinis ir diferencialinis skaičiavimas
* Pirmieji šviesos greičio matavimai
* Išrasti teleskopas, mikroskopas
* Pirmieji popieriniai pinigai
* Ledai

### Karas, taika ir politika
* Tokugavos šogunatas Japonijoje (1803–1868)
* Šiaurės Amerikos kolonizavimas
* Romanovų dinastijos pradžia Rusijoje
* Trisdešimtmetis karas Vidurio Europoje
* Portugalija atgauna nepriklausomybę nuo Ispanijos (1640)
* Vestfalijos taika
* Didieji turkų karai
* Anglija tampa konstitucine monarchija
* Vienna mūšis
* Raganių procesai Salem

### Įvykiai Lietuvoje
* 1600 m.–1629 m.  ATR-Švedijos karas.
* 1605 m.–1618 m.  ATR-Maskvos karas.
* 1620 m.–1621 m.  ATR karas su Osmanų imperija (Turkija).
* 1632 m.–1634 m.  ATR-Maskvos karas (Smolensko karas).
* 1654 m.–1667 m.  ATR-Maskvos karas.
* 1655 m.–1660 m.  ATR-Švedijos karas.
* 1666 m.–1671 m.  ATR karas su kazokais ir Osmanų imperija (Turkija).
* 1672 m.–1676 m.  ATR karas su Osmanų imperija (Turkija).
* 1683 m.–1699 m.  ATR karas su Osmanų imperija (Turkija).
* 1696 m.–1702 m.  pilietinis karas LDK.
* 1700 m. prasidėjo Šiaurės karas.

## Šimtmečio žmonės

### Pasaulio lyderiai
* Elžbieta I
* Rišeljė, kardinolas

### Kiti
* Rembrantas
* Antonijus Vivaldis
* Renė Dekartas
* Galilėjas Galilėjus
* Izaokas Niutonas
* Blezas Paskalis
* Džonas Lokas
* Viljamas Šekspyras

### Lietuvos šimtmečio žmonės
* Povilas Sapiega
* Jonušas Radvila

## Dešimtmečiai ir Metai
Lankstusis programavimas

**Lankstusis programavimas** – programų kūrimo metodologijos, pasiūlytos nepelno organizacijos „Agile Alliance“. Metodai buvo kuriami tiems atvejams, kai programų kūrimas sunkiai valdomas, reikalavimai sparčiai kinta, tokiais atvejais lankstusis programavimas supaprastina tradicinę programų inžineriją.

Lanksčiojo programavimo metodais mėginama mažinti riziką, skaidant ilgalaikius projektus į smulkesnius tarpinius projektus, kuriuose dirbtų mažos komandos (2-3 žmonės). Kai komandos yra didesnės, kūrimo ciklai darosi per ilgi, kad suvaldyti komunikavimo sunkumus.
Tipiškas programų kūrimo ciklas trunka nuo 1-4 savaitės, kiekvieno ciklo gale peržiūrimi projekto prioritetai, tai leidžia greitai prisitaikyti prie kintančių reikalavimų, suvaldyti atsirandančias rizikas.

Pagrindinis lanksčiojo programavimo skirtumas nuo tradicinių sunkesnių, į procesą orientuotų metodologijų (krioklio, spiralės modeliai) – orientacija į principus, ne į procesą.

## Metodologijos
Pagrindinės lanksčiojo programavimo metodologijos:
* Ribinis programavimas (*Extreme Programming*, XP)
* Scrum
* DSDM
* Lankstusis ICONIX
* Crystal Clear
* Lankstusis dokumentavimas
Scrum

**Scrum** lanksčiojo programavimo projektų valdymo metodas, išreikštinai naudojamas nuo 1990 metų. Kartais vadinamas *hiperproduktyvumo įrankiu*, kai kuriais atvejais įspūdingai pagerina produktyvumą komandų, prieš tai taikiusių sunkesnes tradicines metodologijas.

„Scrum“ metodas skirtas programų (projektų ar produktų) kūrimo valdymui, jis gali būti sėkmingai derinamas su ribiniu programavimu (*Extreme Programming*) ir kitomis programavimo metodologijomis. Teoriškai jis gali būti taikomas bet kokiai grupei žmonių, kartu siekiančiai bendro tikslo – tam tikro objekto statyboje, vedybų planavime ar panašiai.

„Scrum“ metodui būdinga:
* Dokumentas, kuriame kaupiamos prioritetizuotos nepradėtos bei nebaigtos užduotys (*living backlog*).
* *Sprintai* – trumpos iteracijos, kurių kiekvienoje užbaigiamos kelios stambios užduotys.
* *Kasdieniai scrumai* – trumpi susirinkimai, kurių metu kiekvienas grupės narys pasako, ką per dieną nuveikė ir ką planuoja daryti toliau.
* *Planavimo sesijos*, kurių metu išrenkamos užduotys tolesniam sprintui ir priskiriamos grupės nariams.
* *Sprinto pabaigos susitikimai*, kurių metu analizuojama praėjusio sprinto patirtis, kaip ir kodėl užduočių laiko įverčiai skyrėsi nuo realiai prie jų praleisto laiko.
* Sprinto demonstracijos, kurių metu komandos viena kitai parodo pasibaigusio sprinto metu užbaigtas dalis.

„Scrum“ metodas apibrėžia komandos vedlio (*scrum master*) rolę, šio žmogaus pagrindinė užduotis – pašalinti kliūtis, neleidžiančias komandai užbaigti sprinto darbų. Komandos vedlys nėra vadovas, nes komandose visi nariai yra lygiateisiai.

„Scrum“ metodas leidžia kurti savaime veikiančias komandas, kuriose yra skatinamas betarpiškas bendravimas.

Vienas metodo trūkumų – komandose turi būti pakankamai stiprių narių, kitaip saviorganizacija gali veikti destruktyviai.
Notreliažiedžiai

Žr. tekstą

**Notreliažiedžiai** (*Lamiidae*) – magnolijūnų poklasis.

Notreliažiedžiams priklauso mėta, bulvė, durnaropė, tabakas.
Lietuvoje auga šių šeimų augalai:
* Raudiniai (*Rubiaceae*)
* Gencijoniniai (*Gentianaceae*)
* Puplaiškiniai (*Menyanthaceae*)
* Stepukiniai (*Apocynaceae*)
* Klemaliniai (*Asclepiadaceae*)
* Alyvmediniai (*Oleaceae*)
* Bulviniai (*Solanaceae*)
* Vijokliniai (*Convolvulaceae*)
* Brantiniai (*Cuscutaceae*)
* Palemoniniai (*Polemoniaceae*)
* Hidrofiliniai (*Hydrophyllaceae*)
* Agurkliniai (*Boraginaceae*)
* Bervidiniai (*Scrophulariaceae*)
* Gyslotiniai (*Plantaginaceae*)
* Džiovekliniai (*Orobanchaceae*)
* Skendeniniai (*Lentibulariaceae*)
* Krekesiniai (*Globulariaceae*)
* Uodeguoniniai (*Hippuridaceae*)
* Verbeniniai (*Verbenaceae*)
* Notreliniai, lūpažiedžiai *(Lamiaceae, Labiatae)*
* Praujeniniai (*Callitrichaceae*)