Tarptautinis baudžiamasis teismas

**Tarptautinis baudžiamasis teismas** (**TBT**, , ) – nuolatinė tarptautinė teisminė institucija, turinti jurisdikciją patraukti asmenis baudžiamojon atsakomybėn už sunkius tarptautinius nusikaltimus: genocidą, nusikaltimus žmoniškumui, karo ir agresijos nusikaltimus. Teismo jurisdikciją ir jo veiklą reglamentuoja Romos statutas.

Pagrindinė teismo būstinė įsikūrusi Hagoje, Nyderlanduose. Teismo pageidavimu jo posėdžiai gali vykti ir kitur.

Tarptautinis baudžiamasis teismas yra tarptautinės teisės subjektas. Jis taip pat turi tokį teisinį subjektiškumą, kurio gali prireikti jo funkcijoms vykdyti ir tikslams pasiekti. Funkcijas ir įgaliojimus Tarptautinis baudžiamasis teismas gali vykdyti kiekvienos valstybės, Statuto šalies, teritorijoje, o atskiru susitarimu – ir kokios kitos valstybės teritorijoje.

2013 m. spalio mėn. duomenimis teismą įsteigusį statutą yra ratifikavusios 122 valstybės. Teisme dirba per 300 tarnautojų. 2003-2009 m. teismui vadovavo kanadietis Philippe Kirsch. Nuo 2021 m. šias pareigas eina Lenkijos teisininkas Piotr Hofmański.

## Istorija
### Ištakos
Įsteigti tarptautinį tribunolą, kuris teistų tarptautiniais nusikaltimais kaltinamus politinius lyderius, buvo pasiūlyta 1919 m. Paryžiaus taikos konferencijoje. Šis klausimas vėl svarstytas 1937 m. Tautų Sąjungos konferencijoje Ženevoje, kurioje sudaryta pirmoji konvencija, numatanti įkurti nuolatinį tarptautinį teismą tarptautinio terorizmo aktams nagrinėti. Konvenciją pasirašė 13 valstybių, tačiau nė viena jos neratifikavo, todėl konvencija taip ir neįsigaliojo.

Po Antrojo pasaulinio karo Sąjungininkai įsteigė du *[[ad hoc]]* tribunolus, kurie persekiojo karo nusikaltimais kaltinamus Ašies valstybių lyderius. Niurnbergo karo tribunolas teisė Vokietijos vadovus, o Tokijo karo tribunolas – Japonijos vadovus. 1948 m. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja pripažino poreikį kurti nuolatinį tarptautinį teismą, kuris nagrinėtų žiaurumus, už kuriuos buvo teisiama po Antrojo pasaulinio karo. Generalinės Asamblėjos prašymu Tarptautinės teisės komisija iki 6-ojo dešimtmečio pradžios parengė du statutų projektus, tačiau Šaltojo karo metais jie buvo atidėti, todėl tarptautinio baudžiamojo teismo įsteigimas tapo politiškai nerealus.

### Įsteigimas
1989 m. Trinidadas ir Tobagas atgaivino nuolatinio tarptautinio baudžiamojo teismo idėją ir pasiūlė įsteigti tribunolą, kuris kovotų su nelegalia narkotikų prekyba. Reaguodama į tai, Generalinė Asamblėja pavedė Tarptautinės teisės komisijai dar kartą parengti nuolatinio teismo statuto projektą.

10-ojo dešimtmečio pradžioje JT Saugumo Taryba įsteigė du *ad hoc* tribunolus: 1993 m. įsteigtas Tarptautinis baudžiamasis tribunolas buvusiajai Jugoslavijai, skirtas Jugoslavijos karų metu padarytiems nusikaltimams nagrinėti; ir Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Ruandai, įsteigtas 1994 m. po Ruandos genocido. Šių tribunolų įkūrimas dar labiau išryškino nuolatinio tarptautinio baudžiamojo teismo poreikį.

1998 m. liepos 17 d. Romoje sušauktoje konferencijoje priimtas Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutas. 2002 m. liepos 1 d., įsigaliojus Romos statutui, oficialiai įkurtas Tarptautinis baudžiamasis teismas. 2003 m. kovo 11 d. steigiamojoje teismo sesijoje prisiekė pirmoji 18 teisėjų kolegija.

2005 m. liepos 8 d. Teismas išdavė pirmuosius arešto orderius.

## Veikla
2025 m. Teismo jurisdikciją ir veiklą reglamentuojantį Romos statutą buvo pasirašiusios 125 valstybės.

Iki 2025 m. Tarptautinis baudžiamasis teismas viešai pareiškė 72 kaltinimus dėl nusikaltimų Afganistane, Bangladeše, Burundyje, Centrinės Afrikos Respublikoje, Dramblio Kaulo Krante, Filipinuose, Kenijoje, Kongo DR, Libijoje, Malyje, Mianmare, Palestinoje, Sakartvele, Sudane, Ugandoje, Ukrainoje ir Venesueloje.

2023 m. kovo 17 d. Teismas išdavė arešto orderius Rusijos prezidentui Vladimirui Putinui ir jo įgaliotinei vaiko teisių klausimais Marijai Lvovai-Belovai dėl vaikų grobimo per 2022 m. Rusijos pradėtą karinę invaziją į Ukrainą.

2024 m. lapkričio 21 d. Teismas išdavė arešto orderius Izraelio ministrui pirmininkui Benjaminui Netanjahu, buvusiam gynybos ministrui Joavui Galantui ir „Hamas“ vadui Mohamedui Deifui dėl karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui, įvykdytų Izraelio ir „Hamas“ karo metu.

2025 m. liepos 8 d. Teismas išdavė arešto orderius Talibano lyderiams Hibatula Achundzadai ir Abdul Hakimui Hakaniui dėl nusikaltimų žmoniškumui prieš moteris Afganistane.

## Struktūra
### Statuto šalių Asamblėja
Tarptautinio baudžiamojo teismo aukščiausioji valdymo institucija – Statuto šalių Asamblėja (po vieną šalies narės atstovą). Asamblėja renka teisėjus ir prokurorą, tvirtina Teismo biudžetą, priima Romos statuto pataisas. Asamblėja renkasi Teismo būstinėje Hagoje arba JT būstinėje Niujorke kartą per metus (arba nenumatytais atvejais).

### Organai
Tarptautinį baudžiamąjį teismą sudaro keturi pagrindiniai organai:
* **Prezidiumas**. Prezidiumas atsako už tinkamą Teismo, išskyrus Prokuratūrą, administravimą. Sudaro pirmininkas ir du jo pavaduotojai – trys teisėjai, renkami Teisėjų kolegijos 3 metų kadencijai. Nuo 2024 m. Teismo pirmininkė – japonų teisininkė Tomoko Akane.
* **Teisėjų kolegija**. Sudaro 18 teisėjų, pasiskirsčiusių į tris skyrius: Ikiteisminio tyrimo, Teisminio nagrinėjimo ir Apeliacijų. Teisėjus 9 metams (tik 1 kadencijai) renka Statuto šalių asamblėja. Negali būti dviejų teisėjų tos pačios valstybės piliečių. Teisėjai turi būti „nepriekaištingos reputacijos, nešališki ir sąžiningi asmenys, turintys jų valstybėse reikalaujamą kvalifikaciją, būtiną skiriant į aukščiausius teisminės valdžios postus“.
* **Prokuratūra**. Prokuratūra atsako už tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą. Jai vadovauja prokuroras, kuriam padeda pavaduotojai. Prokurorą ir jo pavaduotojus renka Statuto šalių asamblėja. Prokuratūra veikia nepriklausomai, todėl nė vienas jos narys negali prašyti ar vykdyti už Teismo ribų esančių institucijų nurodymų.
* **Sekretoriatas**. Sekretoriatas atsako už neteisminius Teismo administravimo ir aptarnavimo reikalus. Sekretoriatui vadovauja sekretorius, kurį 5 metų kadencijai renka teisėjai.

## Jurisdikcija
### Teismo jurisdikcijai priklausantys nusikaltimai
Teismo jurisdikcijai priklauso tik labai sunkūs, visą tarptautinę bendriją verčiantys susirūpinti nusikaltimai:
* **[[genocidas]]**;
* **[[nusikaltimai žmoniškumui]]** (nužudymas, naikinimas, pavergimas, gyventojų deportavimas arba prievartinis perkėlimas, įkalinimas arba kitoks žiaurus laisvės atėmimas, kankinimas, išžaginimas, įtraukimas į seksualinę vergovę, priverstinė prostitucija, priverstinis apvaisinimas, priverstinė sterilizacija, seksualinė prievarta, persekiojimas, prievartinis žmonių dingimas, apartheidas, kitos nežmoniškos veikos);
* **[[karo nusikaltimai]]** (tyčinis nužudymas, kankinimas, nežmoniškas elgesys, biologiniai eksperimentai, tyčinis didelių kančių sukėlimas, turto naikinimas ir nusavinimas, vertimas tarnauti priešo valstybės ginkluotosiose pajėgose, teisės į teisingą teismą atėmimas, neteisėta deportacija ar perkėlimas, neteisėtas laisvės atėmimas, įkaitų ėmimas);
* **[[agresijos nusikaltimas]]**.

Teismas vykdo jurisdikciją agresijos atžvilgiu tik tuo atveju, jei yra priimta atitinkama nuostata, kurioje apibrėžiamas šis nusikaltimas ir nurodoma, kokiais atvejais Teismas vykdo jurisdikciją šio nusikaltimo atžvilgiu. Tokia nuostata neprieštarauja atitinkamoms JT Chartijos nuostatoms.

### Jurisdikcijos vykdymas
Teismas įgaliojimus gali vykdyti kiekvienos šalies narės, o specialiu susitarimu – bet kurios kitos valstybės teritorijoje, jei į prokurorą kreipiasi šalis narė, Jungtinių Tautų Saugumo Taryba arba jei prokuroras yra pradėjęs nusikaltimo tyrimą.

Teismo jurisdikcijai priklauso tik po Statuto įsigaliojimo padaryti nusikaltimai. Jei valstybė Statuto šalimi tampa po jo įsigaliojimo dienos, Teismas gali vykdyti jurisdikciją tik nusikaltimų, padarytų po Statuto įsigaliojimo tai valstybei, atžvilgiu, jei ši valstybė nepadarė pareiškimo, pripažindama teismo jurisdikciją.
 
Valstybė, Statuto šalis, gali kreiptis į prokurorą dėl vieno ar kelių nusikaltimų, priklausančių Teismo jurisdikcijai, ir prašyti, kad prokuroras ištirtų padėtį ir nuspręstų, ar pateikti kaltinimus vienam ar keliems konkretiems asmenims už tokių nusikaltimų padarymą. Kreipimesi kaip galima išsamiau išdėstomos svarbios aplinkybės ir pridedami besikreipiančios valstybės turimi pagrindžiamieji dokumentai.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (anglų, prancūzų k.)
* TBT Statutas
* ICC koalicija 
* Dokumentai dėl 1998 m. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos Statuto ratifikavimo (LR Teisingumo ministerijos raštas, teisinės išvados ir kt.)