open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Niekada nepasiduok

**Niekada nepasiduok** – veiksmo filmas, kuriame vaidina Sean Faris, Amber Heard, Cam Gigandet ir Djimon Hounsou. Pasaulinė filmo premjera įvyko 2008 m. kovo 14 d. Pagrindinė filmo mintis – pergalė arba pralaimėjimas... Kiekvienas turi kovoti.

## Siužetas

Džeikas grįžta namo į Orlandą, kad padėtų mamai atsigauti po tėčio mirties. Jau pirmomis dienomis universitete jis susižavi žavia mergina, kurios buvęs širdies draugas Rajanas pasisiūlo išsiaiškinti santykius kumščiais. Džeikas stipriai gauna į kaulus, kad vos sugeba paeiti.
Jis atsigauna, pradeda intensyviai treniruotis ir susiranda Rytų kovos menų mokytoją. Džeikas ryžtasi dalyvauti pogrindiniame kautynių turnyre, kurio finale turės progą atkeršyti savo skriaudikui...

## Atsiliepimai
„Niekada nepasiduok“ debiutavo 2 723 teatruose. Vien premjeros savaitgalį filmas uždirbo $8 603 195 dolerius. Po dviejų savaičių jau $18 890 093 dolerius, o po mėnesio per $37 mln. dolerių pasauliniu mastu.

Filmo DVD buvo išleistas 2008 m. liepos 29 d. Tokių iš viso parduota apie 990 405 vnt., gauta $18,4 mln. dolerių pelno. Tačiau, į šią sumą neįtraukti Blu-ray pardavimai.

Filmas sulaukė daugiausia neigiamų įvertinimų, Rotten Tomatoes portale įvertintas tik 22 %.

## Garso takelis
* 1. „Above and Below“ – The Bravery
* 2. „Anthem for the Underdog“ – 12 Stones
* 3. „Teenagers“ – My Chemical Romance
* 4. „Someday“ – Flipsyde
* 5. „Wolf Like Me“ – TV on the Radio
* 6. „Under the Knife“ – Rise Against
* 7. „Time Won’t Let Me Go“ – The Bravery
* 8. „Rock Star“ – Chamillionaire & Lil Wayne
* 9. „Be Safe“ – The Cribs
* 10. „Headstrong“ – Trapt
* 11. „False Pretense“ – The Red Jumpsuit Apparatus
* 12. „Orange Marmalade“ – Mellowdrone
* 13. „You Are Mine“ – Mutemath
* 14. „Stronger“ – Kanye West
* 15. „Crank That (Travis Barker Rock Remix)“ – Soulja Boy Tell 'Em and Travis Barker
* 16. „The Slam“ – TobyMac
* 17. „… To Be Loved“ – Papa Roach

## Išnašos

## Nuorodos
* Niekada nepasiduok Internet Movie Database svetainėje
* Niekada nepasiduok Box Office Mojo svetainėje
Karta (laikraštis)

**Karta** () – nelegalus komunistinis dvisavaitinis laikraštis, ėjęs 1936 m. gegužės 25 d. – liepos 25 d. Vilniuje lenkų kalba.

## Istorija

Leistas Lenkijos komunistų partijos iniciatyva vietoj uždaryto laikraščio „Poprostu“. Redakcinė kolegija: Henrikas Dembinskis, Ježis Putramentas, Stefanas Jedrinovskis, Marija Žeromska. Išėjo 3 numeriai.

## Šaltiniai
Anabaro įlanka

**Anabaro įlanka** (, ) – Laptevų jūros įlanka, įsiterpusi tarp Azijos žemyno (Rusija) ir Nordviko pusiasalio. Ilgis 67 km, plotis iki 76 km, gylis nuo 3 iki 12 m. Pietuose pereina į Anabaro užutėkį, į kurį įteka Anabaro upė. Anabaro įlanka didžiąją metų dalį padengta ledu. Rytinis krantas daugiausiai žemas, rytinis – status, vietomis yra skardžių iki 50 m aukščio.

## Šaltiniai
Papiškis

:: *Apie kaimą Vilniaus rajone žr. [[Papiškės]]*.

**Papiškis** – buvęs viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Samanių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Anabaro plynaukštė

**Anabaro plynaukštė** () – plynaukštė Rusijoje (Krasnojarsko krašte ir Jakutijoje), Vidurinio Sibiro plokščiakalnio šiaurės rytuose. Aukštis – iki 905 m. Plynaukštė sutampa su Anabaro masyvu – ikikambrinės Šiaurės Sibiro platformos išėjimu į paviršių. Sudaryta iš kristalinių skalūnų ir gneisų.

Iki 450 m aukščio auga maumedžių retmiškiai, aukščiau plyti kalnų tundra. Anabaro plynaukštėje prasideda Anabaro upė.

## Šaltiniai
Anadyrio žemuma

**Anadyrio žemuma** () – didelė žemuma šiaurės rytų Azijoje (Rusijoje), Čiukotkoje, Anadyrio upės slėnyje. Iš vakarų apribota Pėkulnėjaus ir Rarytkino kalnagūbrių, rytuose skalaujama Anadyrio įlankos, šiaurėje ribojasi su Čiukčių kalnynu, pietuose – su Koriakų kalnynu. Ilgis – 270 km. Būdingas lygumų reljefas (aukštis iki 100 m) su izoliuotais masyvais (Uškano kalvagūbris, Auksinis kalnagūbris). Visur paplitęs amžinasis įšalas, gausu termokarstinių ežerų. Būdinga krūmynų ir žolinė tundra, pietuose pereina į miškatundrę.

Žemumą kerta šios upės: Anadyris, Velikaja, Kančalanas, Tumanskaja, Tretja.
  
## Šaltiniai
Anadyrio įlanka

**Anadyrio įlanka** () – Beringo jūros įlanka, įsiterpusį į Čiukčių pusiasalį (tarp Čiukčių ir Navarino kyšulių). Ilgis – 278 km, plotis ties žiotimis – apie 400 km. Gylis siekia 105 m. Didžiąją metų dalį įlanką dengia ledai. Potvynių ir atoslūgių ciklas kartojasi kas pusę paros (aukštis iki 3 m).

Svarbiausios įlankos dalys – Kryžiaus įlanka bei Anadyrio limanas. Į Anadyrio įlanką įteka Anadyrio, Velikajos, Kančalano, Tumanskajos upės. Pakrantėje yra Anadyrio uostamiestis, Providenijos ir Egvenikoto gyvenvietės.

## Šaltiniai
Krasnapolė

**Krasnapolė** (arba ***Krasnapolis, Krasnopolis, Krasnopolė***) gali reikšti:

## Baltarusija
* Krasnapolė, miesto tipo gyvenvietė, rajono centras Mogiliavo srityje;
* Krasnapolė, agromiestelis Vitebsko rajono Rasonų rajone.

## Lenkija
* Krasnapolis, bažnytkaimis Palenkės vaivadijos Seinų valsčiuje.

## Lietuva
* Krasnapolis, kaimas Trakų rajone;
* Krasnopolis, kaimas Zarasų rajone.

## Rusija
* Pėčkiemis (Krasnopolė), kaimas Karaliaučiaus srityje.
Anadyrio plokščiakalnis

**Anadyrio plokščiakalnis** () – plokščiakalnis šiaurės rytų Azijoje (Rusija), Čiukčių autonominėje apygardoje, Anadyrio aukštupio baseine. Aukštis iki 1221 m. Sudarytas daugiausia iš andezito, bazalto, dacito. Būdinga krūminė ir samanų-kerpių tundra.

Plokščiakalnyje telkšo Elgygytgyno ežeras.

## Šaltiniai
Prienų arena

**Prienų sporto ir pramogų arena** – universalus sporto, kultūros ir kitų masinių renginių kompleksas Prienuose, Pramonės gatvėje. Šalia yra Prienų futbolo stadionas. Arena yra namų aikštė Prienų „Labas GAS“ krepšinio klubui, rungtyniaujančiam Lietuvos krepšinio lygoje. 

## Istorija

Pirmosios oficialios krepšinio rungtynės naujoje arenoje įvyko 2011 m. lapkričio 4 d., tai buvo LKL čempionato dvikova. Joje prieniškiai 81:56 įveikė Panevėžio „Lietkabelio" krepšininkus.


Prienai, arena.JPG
Prienų arena.JPG


## Nuorodos

* Arenos internetinis puslapis
Klapiniškės

**Klapiniškės** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 13 km nuo Riešės.

## Istorija

1949 m. Klapiniškės nurodomos kaip apylinkės centras Riešės valsčiuje.

## Šaltiniai
Šuo vedlys

**Šuo vedlys** yra šuo, specialiai ruoštas ir treniruotas vesti neregį, padėdamas jam orientuotis. 

## Sugebėjimai
Šunys gali padėti apeiti kliūtis, nors jie nelabai skiria spalvas ir nesugeba suprasti kelio ženklų. Pats neregys irgi turi labai gerai žinoti kur ir kokiu keliu jis nori patekti. Šuo gali rasti pašto dėžutę, pėsčiųjų perėją, laisvą vietą autobuse, duris, laiptus. Jis gali paklusti iki keturiasdešimt paprastų komandų (atskiri gabūs šunys išmoksta kelis šimtus), kuriomis nurodoma, kur eiti bei ką reikia surasti. Jis gali rasti kelią tarp sustatytų mašinų stovėjimo aikštelėje ar kitoje panašioje situacijoje. Šuo perspėja apie atidarytus šulinius, dviratininkus ir kitus galimus pavojus. Neįprastai nuo kitų dresiruotų gyvūnų šuo vedlys treniruojamas nepaklusti įsakymui jei mato akivaizdų jo vykdyme esantį pavojų (šeimininkas neregys gali to pavojaus ir nepastebėti). Kad šuo neatprastų, šeimininkas turi nuolat ir gana intensyviai juo naudotis.

## Parengimas
Šunį tokia darbui parengti sunku, tai trunka keletą metų, galutiniuose etapuose reikia praktikuotis su būsimuoju neregiu - šeimininku. Net galutinių egzaminų neišlaikę šunys vėliau brangiai parduodami kaip labai gerai išdresiruoti įprastiniam šuns vaidmeniui. Gerai parengtas, egzaminus išlaikęs šuo kainuoja iki 15000 eurų, tačiau daug kur jie apskritai neparduodami, tik nuomojami ar įvairių fondų suteikiami laikinam nemokamam naudojimui. Parengtas šuo gali vedliu dirbti nuo šešerių iki aštuonerių metų, šis darbas jam labai sekinantis. Tokie šunys žinomi jau nuo XVI amžiaus.

Daugelyje šalių sukurta visa tokius šunis rengianti sistema, per metus paruošianti daugelį tūkstančių vedlių. Daugiausa rengiami auksaspalviai retrieveriai, Labradoro retriveriai ir vokiečių aviganiai, nors tinka ir kitokie. Netinka agresyvūs šunys ir jų veislės. Tikrinama atrenkamo šuns sveikata, pirmiausia regėjimas.

## Statusas
Daugelyje  valstybių su tokiu šunimi juo leidžiama lankytis stotyse, restoranuose ir kitose vietose kur šiaip šunys uždrausti, nors tikslios taisyklės priklauso nuo šalies. Nors islamas laiko šunis „nešvariais“, 2003 metais Anglije esanti Šarijos taryba paskelbė jog vedlio darbą dirbantiems šunims įprasti draudimai neturi būti taikomi. Vedlio darbą dirbantis šuo žymimas specialiais ryškias ženklais, kad jį būtų galima lengvai atpažinti ir praleisti.

## Paplitimas ir alternatyvos
Lietuvoje tokių šunų labai nedaug, net vieną kitą parengus ne visada atsiranda su jais užsiimti norinčių aklųjų. Kitur jų irgi nelabai daug: Vokietijoje, kur buvo sukurtos pirmosios šunų vedlių mokyklos ir kur jų įsigijimą dengia medicininis draudimas, tokį šunį turi tik 1 - 2 % visų aklųjų. 

Dėl trumpo amžiaus šunis kartais bandoma pakeisti nykšukinėmis arklių veislėmis kurios gyvena daug ilgiau. Tačiau net ir miniatiūrinis arklys daugelio nuomone yra per didelis, todėl šiam darbui tinka blogiau nei šuo.

## Nuorodos
Motiejiškiai

:: *Apie kaimą Vilniaus rajone žr. [[Motiejiškės]]*.

**Motiejiškiai** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Traupio.

## Istorija

Traupio apylinkės Motiejiškių kaimas 1978 m. gegužės 31 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Konga

**Konga** () – mušamasis membranofonas (vienpusis būgnas), kilęs iš Kubos. Populiarus Lotynų Amerikos kraštų muzikinis instrumentas.

Korpusas yra į apačią siaurėjančio kūgio arba puodynės formos, viršuje aptrauktas oda, apačia atvira. Būdingas aukštis 70–80 cm, skersmuo 30 cm. Gaminamas iš suklijuotas iš lentelių. Konga mušama pirštais, naudojama Kubos šokių orkestruose (dažnai dvi skirtingo garso aukščio kongos), popmuzikos, džiazo, salsos, merengės, regetono, kartais simfoninės ir kamerinės muzikos kūriniuose.

## Šaltiniai
Narvydžių paminklas partizanams

**Narvydžių partizanų kapas ir paminklas** yra šiaurinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Narvydžių kapinėse (Skuodo seniūnija), 60 m į rytus nuo pagrindinių vartų.

## Kapas
Kapavietė stačiakampio plano, išklota betono plytelėmis. Joje įrengti 3 kapai, kuriuos ženklina stačiakampės, 120×60×8 cm dydžio, juodo šlifuoto akmens stačiakampės plokštės su iškaltais įrašais: kairėje plokštėje – „SKURVYDAS Silvestras 1923–1948 / LIUTIKAS Pranas 1918–1948 / LIUTIKAS Adolfas 1926–1948 / ZADAUSKAS Stanislovas 1925–1948 / KAUPAS Ignas 1920–1948“, vidurinėje – „JONUŠAITĖ Kazimiera 1923–1950“, dešinėje – „DARŽINSKAS Kazys 1918–1950 / BAUŽYS Augustas 1917–1950“. Kiekvienos plokštės viršuje iškalta po kryžių. Rytiniame kapavietės krašte stovi paminklas.

Teritorijos plotas – 10 m².

## Paminklas
Paminklas trijų vertikalių tarpsnių, pastatytas ant stačiakampio rusvo granito pagrindo. Viduryje, rusvo granito sienelės fone, kyla juodo šlifuoto akmens kryžius. Jo pagrindo plokštumoje iškaltas užrašas „ŽUVUSIEMS UŽ LIETUVOS NEPRIKLAUSOMYBĘ 1945–1952“, prie kryžmos pritvirtinta lieto metalo Nukryžiuotojo skulptūrėlė, virš kurios iškalta lotyniška santrumpa „INRI“. Paminklo šonuose yra po stačiakampę juodo akmens plokštę su skydo fone iškaltu Vyčio kryžiumi, kurias kraštuose rėmina keturkampės rusvo granito kolonos.

Paminklo aukštis – 2,3 m, plotis – 1,78 m. 

## Istorija
Kapinėse 1990 m. birželio 30 d. iškilmingai perlaidoti 1948 m. liepos 12 d. Erslos miške, Mosėdžio vls., Kretingos apskr., žuvusių ir palaidotų Žemaičių apygardos Alkos rinktinės vado pavaduotojo Prano Liutiko-''Bizūno'', kuopos (grupės) vado Igno Kaupo-''Žaibo'', partizanų Adolfo Liutiko-*Plieno*, Silvestro Skurvydo-*Žvaigždės* ir Stanislovo Žadausko-*Perkūno*, o 1990 m. spalio 26 d. – Rėvos k., Lenkimų vls., Kretingos apskr., 1950 m. gegužės 29 d. žuvusių ir Pečiulinės miškelyje palaidotų Žemaičių apygardos Kardo rinktinės Tauragio kuopos vado pavaduotojo Augusto Baužio-''Šuberto'', partizano Kazio Daržinsko-*Narūno* ir ryšininkės Kazės Jonušaitės palaikai.

Paminklo autorius – akmens skulptorius Vilius Kazimieras Orvidas, 1991 m.

## Šaltiniai
Frederik de Wit

**Frederikas de Vitas** (; gimė 1629 ar 1630 m. Gaudoje – mirė 1706 m. Amsterdame) – Nyderlandų leidėjas ir kartografas.

## Biografija

Gimė protestantų šeimoje. Nuo 1648 m. gyveno ir dirbo Amsterdame. Nuo 1654 m. užsiėmė leidyba. Susituokė 1661 m. su kataliko dukra, su kuria susilaukė 7 vaikų.

## Žemėlapiai

Pirmuosius žemėlapius išleido 1654 m. Per visą gyvenimą išleido bent 158 šalių žemėlapius ir 43 atskirus lapus. Kai kuriuos F. de Vito žemėlapius apie 1690 m. pakartotinai išleido Van der Hageno atlasas.

Po mirties 1706 m. dalį jo žemėlapių ėmė publikuoti Pieter Mortier. Vienas žymiausių yra „Livonijos ir Kuršo žemėlapis“ (), 41×49 cm formato. Panašų žemėlapį apie 1700 m. išleido ir Gerard Valck.

## Šaltiniai
Pieter Mortier

**Pjeras Mortjė** (, ; gimė 1661 m. Leidene – mirė 1711 m. Amsterdame) – Nyderlandų geografas ir leidėjas.

## Biografija

Gyveno ir vertėsi Amsterdame. 1690 m. įgijo teisę Olandijoje publikuoti Prancūzijos leidėjų žemėlapius ir atlasus. 1706 m. mirus Frederik de Wit, perėmė dalį jo sukurtų žemėlapių ir juos išleido. Po P. Mortjė mirties leidykla pervadinta „Covens & Mortier“.

## Šaltiniai
Kontakt-5

**Kontakt-5** () - TSRS konstrukcijos antros kartos (kai kuriuose šaltiniuose - trečios) reaktyvieji šarvai, skirti apsaugoti nuo subkalibrinių ir kumuliacinių šarvamušių sviedinių, sukurti Rusijos Plieno MTI (*НИИ Стали*).
Tai pirmieji reaktyvieji šarvai, kurie efektyviai įveikia šiuolaikinius APFSDS tipo (šarvamušius stabilizatorinius laikiklinius) šarvamušius sviedinius. 

Pirmą kartą panaudoti 1985 m. T-80U tankuose. *Kontakt-5* sudarytas iš 25×13 cm dėžučių, kuriose sprogstamosios medžiagos (SM) plokštė įterpta tarp dviejų plieno plokščių. Plokštės sudėtos taip, kad sprogus SM plieno plokštės ima greitai judėti į šoną. Kumuliacinio užtaiso čiurkšlė turi pramušti didesnį storį plieno, negu realus plokštės storis, nes į čiurkšlę vis slenka dar nepramušta plokštės dalis. Kinetinis penetratorius, veikiamas slenkančios plokštės, pasukamas įstrižai arba net suskaldomas į gabalus. Pramušamasis smūgis ima veikti didesniame plote, dėl ko pramušamoji geba sumažėja. 
Blokelio sprogstamoji medžiaga nedetonuoja peršovus kulkomis iki 12,7 mm kalibro imtinai, pramušus sviedinių skeveldroms, nuo degančio napalmo.

*Kontakt-5* komplektas, sveriantis iki 2 tonų, sustiprina apsaugą nuo kumuliacinių sviedinių 1,9 – 2,0 kartus, o nuo subkalibrinių šarvamušių sviedinių - 1,2 karto (gamintojo duomenys), sumažindami pramušamumą 19%.

*Kontakt-5* veiksmingumas išbandytas Vokietijos Bundesvero ir Jungtinių Valstijų armijos. Vokiečiai išbandė K-5, uždėtą ant senesnių T-72 tankų. Žurnalo „Jane's International Defence Review“ korespondentas Pentagone Lelandas Nesas patvirtino, kad „uždėtas ant T-72 tankų *Kontakt-5* juos padarė atsparius JAV tankų *[[M1 Abrams]]* 120 mm patrankų APFSDS tipo M829 šovinių skurdinto urano penetratoriams, nors šie buvo tada galingiausi tankų šoviniai.“ Taip buvo tada, kai penetratorius pataikydavo į reaktyvinių šarvų blokelius, kurie tada dengė 60% frontalinės T-72 projekcijos. 

Buvo sukurti nauji šoviniai (M829A2 ir M829A3), kurių kinetiniai penetratoriai buvo patobulinti, kad įveiktų *Kontakt-5* šarvus. M829A2 šoviniai buvo skirti įveikti būtent *Kontakt-5* šarvams, o M829A3 - įveikti dar tobulesnes *Kontakt-5* ateities versijas. 

Kaip atsakas į M829A3 šovinius Rusijoje sukurti reaktyvieji šarvai *Relikt*, kurie, kaip teigiama, yra dukart efektyvesni už *Kontakt-5*. Jie susprogdinami komanda prieš penetratoriui pasiekiant šarvų blokelį pagal radaro informaciją. Jie gali būti uždėti ant T-72B ir T-90 tankų. *Relikt* buvo bandomi Leningrado karinėje apygardoje. *Relikt* nėra naudojami Rusijos tankuose.

Kontakt-5 šarvai naudojami Rusijos ir Ukrainos kariuomenėse.

## Nuorodos
Marnaka

**Marnaka** gali reikšti:

* Marnaka – ežeras Panevėžio rajone;
* Marnaka – upė, Lėvens intakas.
Kiaulių įlanka

**Kiaulių įlanka** () – nedidelė uždara Karibų jūros įlanka, įsiterpusi į pietinius Kubos krantus, ties Plaja Chirono gyvenviete (Matansaso provincija). Į vakarus nuo įlankos driekiasi pelkėtas Sapatos pusiasalis.

Nors įlankai prigijo „Kiaulių įlankos“ pavadinimas, iš tiesų, tai yra klaidingas vertimas. Telkinys pavadintas pagal vietinę rifų žuvį raudonšonę raguotę (*Sufflamen verres*).

## Istorija
Kiaulių įlanka pagarsėjo dėl 1961 m. balandžio 17 d. čia įvykusios nesėkmingos amerikiečių invazijos į Kubą. Iš JAV laivų išsilaipino Kubos emigrantų dalinys (apie 1200 žmonių), ketindamas nuversti Fidelio Kastro valdžią. Tačiau okupantai susidūrė su pasipriešinimu ir per 72 valandas buvo apsupti. Apie 1000 žmonių buvo paimta į nelaisvę ir vėliau grąžinta JAV mainais už vaistus ir maisto produktus vaikams. Kiaulių įlankos incidentas pakenkė JAV tarptautiniam prestižui ir sustiprino Fidelio Kastro valdžios palaikymą.

## Šaltiniai
Estijos futbolas 1921 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1921]] m.**
*  prasidėjo 1921 m. pavasarį, baigėsi 1921 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1921 m. A klasė
* **A klasė** () – aukščiausioji lyga.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Marnaka (upė)

**Marnaka** – upė Lietuvoje, Kupiškio ir Panevėžio rajonuose; Lėvens dešinysis intakas. Prasideda 7 km į vakarus nuo Kupiškio, netoli Siaurių kaimo. Teka į pietvakarius, vėliau daro lanką į šiaurę, paskui vėl į pietvakarius; beveik visu savo ilgiu teka lygiagrečiai Lėveniui. Įteka į Lėvenį 81 km nuo jo žiočių, šalia Tiltagalių kaimo.

Intakai: Marnaka, Marnakėlė (dešinieji).

Upės vidutinis nuolydis 118 cm/km. Didesnės gyvenvietės prie Marnakos: Pamarnakiai, Terpeikiai, Lukonys, Gudgalys, Žiliškiai I, Tiltagaliai.

Upėvardis galbūt kilęs nuo augalo *marnaka(s)* („brantas, kurnė, lipikas, putokšlė“).

## Šaltiniai
Jaktiškės

**Jaktiškės** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Zarasų, pasienyje su Latvija.

## Šaltiniai
Estijos futbolas 1924 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1924]] m.**
*  prasidėjo 1924 m. pavasarį, baigėsi 1924 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1924 m. Pirma klasė
* **Pirma klasė** () – aukščiausioji lyga.

Finale žaista iki dviejų pergalių:

| Sport Tallinn || Kalev Tallinn || 1-0, 1-3, 1-1, 2-0
|}

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Estijos futbolas 1925 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1925]] m.**
*  prasidėjo 1925 m. pavasarį, baigėsi 1925 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1925 m. Pirma klasė
* **Pirma klasė** () – aukščiausioji lyga.
* Turnyre iki finalo kovota 2 pralaimėjimų sistema. 

* Finalas:

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Estijos futbolas 1928 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1928]] m.**
*  prasidėjo 1928 m. pavasarį, baigėsi 1928 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1928 m. Liiduklass
* **Liiduklass** () – aukščiausioji lyga.

Finalas:

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Estijos futbolas 1929 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1929]] m.**
*  prasidėjo 1929 m. pavasarį, baigėsi 1929 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1929 m. Liiduklass
* **Liiduklass** () – aukščiausioji lyga.
* Dalyvavo 6 komandos.
* Sport Tallinn tapo šalies čempionais.

### Galutinė lentelė

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Estijos futbolas 1938 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1938]] m.**
*  prasidėjo 1937 m. rudenį, baigėsi 1938 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 1938 m. pavasarį, finalas įvyko 1938 m. rudenį.

## 1937–1938 m. Liiduklass
* **Liiduklass** () – aukščiausioji lyga.
* Dalyvavo 8 komandos.
* Estonia Tallinn tapo šalies čempionais.

### Galutinė lentelė

|}

## 1938 m. [[Estijos futbolo taurė]]
* **[[Estijos futbolo sistema|Estijos futbolo]] taurė** – pagrindinis futbolo taurės turnyras nepriklausomoje Estijoje. Rengiamas nuo 1938 metų.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Estijos futbolas 1941 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1941]] m.**
*  prasidėjo 1941 m. pavasarį, turėjo baigtis 1941 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1940–1941 m. Liiduklass

**Liiduklass** () – aukščiausioji lyga. Čempionatas nutrauktas dėl sovietų invazijos, jame dalyvavo:
* Dunamo Tallinn
* Lokomotiv Tallinn
* Dunamo Tartu
* AU Spordiselts
* Spartak Tallinn
* Spartak Parnu

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Estijos futbolas 1942 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1942]] m.**
*  prasidėjo 1942 m. pavasarį, baigėsi 1942 m. rudenį;
* s turnyras prasidėjo 1942 m. pavasarį, finalas įvyko 1942 m. rudenį.

## 1942 m. čempionatas
* **1942 m. čempionatas** () – aukščiausioji lyga.
* Dalyvavo 5 komandos.
* PSR Tartu tapo šalies čempionais.

### Finalas

|}

## 1942 m. [[Estijos futbolo taurė]]
* **[[Estijos futbolo sistema|Estijos futbolo]] taurė** – pagrindinis futbolo taurės turnyras nepriklausomoje Estijoje. Rengiamas nuo 1938 metų.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Estijos futbolas 1943 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1943]] m.**
*  prasidėjo 1943 m. pavasarį, baigėsi 1943 m. rudenį;
* s turnyras prasidėjo 1943 m. pavasarį, finalas įvyko 1943 m. rudenį.

## 1943 m. Eesti jalgpalli kõrgliiga
* **1943 m. čempionatas** () – aukščiausioji lyga.
* Dalyvavo 6 komandos.
* Estonia Tallinn tapo šalies čempionais.

### Galutinė lentelė

## 1943 m. [[Estijos futbolo taurė]]
* **[[Estijos futbolo sistema|Estijos futbolo]] taurė** – pagrindinis futbolo taurės turnyras nepriklausomoje Estijoje. Rengiamas nuo 1938 metų.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Estijos futbolas 1944 m.

**[[Estija|Estijos]] futbolo varžybos [[1944]] m.**
*  prasidėjo 1944 m. pavasarį, turėjo baigtis 1944 m. rudenį;
* s turnyras nevyko.

## 1944 m. čempionatas

Čempionatas nutrauktas dėl sovietų invazijos, jame žaidė:
* Tervis Parnu
* PSR Tartu
* Estonia Tallinn
* Kalev Tallinn
* Sport Tallinn
* SK Tallinn

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
1991 m. Estijos aukščiausioji futbolo lyga

**1991 m. Estijos aukščiausioji futbolo lyga** – 1991 m. Estijos aukščiausiosios lygos sezonas. Paskutinysis sezonas vykęs sovietų Estijoje, prieš šaliai paskelbiant Nepriklausomybę 1991 m. rugpjūčio mėn.  prasidėjo 1991 m. pavasarį, baigėsi 1991 m. rudenį;

## 1991 m. Estijos aukščiausioji futbolo lyga
* **Aukščiausioji lyga** () – aukščiausioji lyga.
* Dalyvavo 13 komandų.
### Galutinė lentelė
* TVMK Tallinn tapo šalies čempionais.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
Mamavys (ežeras)

**Mamavys** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajone, 3 km į pietryčius nuo Paluknio. Nusidriekęs rytų-vakarų kryptimi 1,27 km, plotis iki 0,25 km. Altitudė 128 m. Ežeras telkšo rininiame duburyje. Gylis iki 4,9 m. Krantai žemi, daugiausia apaugę mišku (šiaurinėje pakrantėje stūkso Mikailiškių miškas), pietuose pelkėti. Pietvakariuose iš ežero išteka Luknos intakas Mamavys (Merkio baseinas).

Greta Mamavio įsikūrę Mamavio ir Paežerėlių kaimai. Kiek atokiau į šiaurę yra Paluknio aerodromas.

## Šaltiniai
Buriavimas 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**[[Buriavimas]] 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** vyko 30-ą kartą olimpinėse žaidynėse. Varžybos buvo rengiamos nuo liepos 28 d. iki rugpjūčio 11 d. Veimute ir Portlando saloje. Varžybose iš viso startavo 380 buriuotojų. Lyginant su 2008 m. vasaros olimpinėmis žaidynėmis, buriavimo varžybos turėjo pora pakeitimų. Moterų buriavimo dvikovų varžybose vietoj moterų Yngling klasės rungtynių vyko moterų Elliott 6m klasės rungtynės. Buvo atsisakyta Tornado klasės burlaivių varžybų.

## Varžybų formatas
Buriavimo varžybos skirstomos į dvi rūšis.

### Grupių lenktynės
Šiai kategorijai priskiriamos vyrų ir moterų dviejų asmenų jachtos (470), vyrų ir moterų burlentės (RS:X), vyrų plokščiadugniai laivai (Star), vyrų eldijos (49er), vyrų sunkiasvorės vieno asmens jachtos (Finn), vyrų vieno asmens jachtos (Laser) ir moterų vieno asmens jachtos (Laser Radial).

Grupių varžybose kiekviena rungtis turi eilę lenktynių. Taškai yra duodami kiekvienose lenktynėse: pirmasis atplaukęs gauna vieną tašką, antrasis – du ir t. t.

Po dešimties lenktynių (po 15 eldijų varžybose) taškai iš prasčiausių lenktynių išbraukiami, o likę taškai – susumuojami.
10 mažiausiai tašku surinkusių buriuotojų/komandų tuomet kovoja lenktynėse dėl medalių. Čia taškai dvigubinami, tad pirmasis atplaukęs gauna du taškus, antrasis – keturis ir t. t. Po lenktynių dėl medalių visi taškai yra sudedami ir sportininkas/komanda, surinkęs mažiausią taškų skaičių tampa laimėtoju.

### Dvikovos
Moterų Elliott 6 m varžybose 12 komandų lenktyniauja viena prieš kitą. Kiekvienų lenktynių nugalėtojas gauna vieną tašką, o jei lenktynės baigėsi lygiosiomis, abi komandos pelno po puse taško.
Aštuonios greičiausios komandos patenka į atkrintamąsias lenktynes, kur komandos lenktyniauja viena prieš kitą eilėje lenktynių. Kiekviena eilė yra laimima komandos, surinkusios tris taškus.

## Kvalifikacija

57 valstybės įgijo teisę dalyvauti buravimo varžybose ir dar šešios vietos buvo išdalintos dar neįgijusioms dalyvavimo teisės valstybėms, tam, kad iš viso varžytųsi 63 valstybės. Prancūzija, Naujoji Zelandija, JAV ir šeimininkė Didžioji Britanija buvo vienintelės šalys, kurios norėjo dalyvauti visose rungtyse. Naujoji Zelandija atsisakė dalyvauti moterų RS:X varžybose.

## Varžybų grafikas

## Medalių suvestinė

### Medalių lentelė

### Medalininkai

#### Vyrai

#### Moterys

## Nuorodos
* Londonas 2012  (anglų k.)
1992 m. Meistriliiga

**1992 m. [[Meistriliiga]]** () – Estijos 1992 m. aukščiausiosios futbolo lygos sezonas. Prasidėjo 1992 m. pavasarį, baigėsi 1992 m. rudenį. Dalyvavo 14 komandų. Norma Tallinn tapo šalies čempionais.

## I etapas
### Rytų zona

|}

### Vakarų zona

|}

## II etapas
### Stipriųjų grupė

|}

### Silpnųjų grupė

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
1992–1993 m. Meistriliiga

**1992–1993 m. [[Meistriliiga]]** () – Estijos 1992–1993 m. aukščiausiosios futbolo lygos sezonas. Prasidėjo 1992 m. rudenį, baigėsi 1993 m. pavasarį;  Dalyvavo 12 komandų.

## Galutinė lentelė
* Norma Tallinn tapo šalies čempionais.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
1993–1994 m. Meistriliiga

**1993–1994 m. [[Meistriliiga]]** () – Estijos 1993–1994 m. aukščiausiosios futbolo lygos sezonas. Prasidėjo 1993 m. rudenį, baigėsi 1994 m. pavasarį. Dalyvavo 12 komandų.

## Galutinė lentelė

## Auksinės rungtynės
----

* Flora Tallinn nugalėjo varžovus rezultatu 5-2 ir tapo čempionais.
----

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
1994–1995 m. Meistriliiga

**1994–1995 m. [[Meistriliiga]]** () – Estijos 1994–1995 m. aukščiausiosios futbolo lygos sezonas. Prasidėjo 1994 m. rudenį, baigėsi 1995 m. pavasarį;

## Formatas

Dalyvavo 8 komandos, kurios po I etapo buvo išskirstytos – 1–6 vietas užėmusios ekipos kovojo finaliniame turnyre, o 7–8 žaidė pereinamojoje lygoje dėl išlikimo su 4 komandomis iš I lygos. 

Flora Tallinn tapo šalies čempionais.

## I etapas

|}

## Finalas

|}

## Pereinamoji lyga

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
1999 m. Meistriliiga

**1999 m. [[Meistriliiga]]** – Estijos 1999 m. aukščiausiosios futbolo lygos sezonas. Prasidėjo 1999 m. pavasarį, baigėsi 1999 m. rudenį. Dalyvavo 8 komandos.

## Galutinė lentelė
* Mardu „Levadia“ tapo šalies čempionais.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
Taibakas

**Taibakas** ( – „šiaurės vakarai“) – regionas šiaurės vakarų Vietname. Teritorijos kraštovaizdis kalnuotas. Čia gyvena apie du su pusę milijono žmonių.
2006 m. Meistriliiga

**2006 m. [[Meistriliiga]]** – Estijos 2006 m. aukščiausiosios futbolo lygos sezonas. Prasidėjo 2006 m. pavasarį, baigėsi 2006 m. rudenį. Dalyvavo 10 komandų.

## Galutinė lentelė
* Levadia Tallinn tapo šalies čempionais.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
2010 m. Meistriliiga

**2010 m. [[Meistriliiga]]** – Estijos 2010 m. aukščiausiosios futbolo lygos sezonas. Prasidėjo 2010 m. pavasarį, baigėsi 2010 m. rudenį. Dalyvavo 10 komandų.

## Galutinė lentelė
* 2010 m. šalies čempionais tapo Flora Tallinn.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* Foot.dk archyvas
Johnny Unitas

**Johnny Unitas** (pilnas **John Constantine Unitas**, , 1933 m. gegužės 7 d. - 2002 m. rugsėjo 11 d.) – lietuvių kilmės amerikietiškojo futbolo žaidėjas, laikomas vienu geriausių šio sporto meistrų istorijoje. Unitas tris kartus buvo pripažintas naudingiausiu NFL žaidėju, o 2010 m. NFL paskelbtame geriausių visų laikų lygos žaidėjų sąraše užėmė šeštąją vietą. Lygoje žaidė 18 sezonų, daugiausiai *Baltimore Colts* komandoje. Pravardės *Johnny U.* ir *Auksinė ranka*.

Per 1956-1973 m. profesionalo karjerą Unitasas pasiekė daugybę NFL rekordų ir buvo tris kartus pripažintas naudingiausiu žaidėju (1959, 1964 ir 1967 m.), be to, gavo 10 *Pro Bowl* ir penkis pirmosios *All-Pro* komandos apdovanojimus. Jis padėjo *Colts* komandai iškovoti keturis čempionų titulus: tris - 1958, 1959 ir 1968 m. iki susijungimo ir vieną - *Super Bowl* eroje *Super Bowl V*. 1956-1960 m. jis pasiekė daugiausiai iš eilės rungtynių su 47 rezultatyviais perdavimais rekordą, kuris išsilaikė 52 metus. 1979 m. jis buvo įtrauktas į Profesionalų futbolo šlovės muziejų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*HBO sukurtas dokumentinis filmas apie Johnny Unitas (1999 m., Youtube)
Lukas (upė)

**Lukas** (, ) – upė šiaurės rytų Lenkijoje, tekanti Varmijos Mozūrų ir Palenkės vaivadijose. Išteka iš Mozūrijos ežeryno prie Sesko kalno ir įteka į Bebrą. Tai ketvirtasis pagal dydį Bebros intakas.

Upės ilgis 113,6 km iš kurių 86 km teka Varmijos Mozūrų vaivadijoje ir 27,6 Palenkės vaivadijoje. Upė teka per Elko ežeryno ir Bebros žemumos mezoreljefus. Upė teka per Luko, Lažno, Lašmiedo ir Stradūno ežerus. Teka per šias didesnes gyvenvietes: Lukas, Stradūnai, Nova Viešas Lukas, Prostkai ir Grajevas. Nuo upės ištakų iki Luko ežero upė vadinama *Čarna Struga ir Lažna Struga* (*Czarna Struga i Łaźna Struga*), o nuo ežero jau vadinama *Luku*. Upė įteka į Bebrą ne savo senojoje vagoje, o XIX–XX a. sandūroje iškastame Rudzkio kanale. Senojoje vagoje dabar teka Legos upė, kuri taip pat įteka į Bebrą.

## Istorija

Nuo XIII–XIV a. iki 1569 m. Liublino unijos per upės pietinę dalį, nuo Grajevo miesto iki Osoveco Tverdzos kaimo ėjo Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir Lenkijos karalystės siena.

## Literatūra

* Różański S, Wojewódzki Inspektorat Ochrony Środowiska w Olsztynie, Raport o stanie Środowiska na obszarze Województwa Warmińsko-Mazurskiego, Olsztyn 2000, ISBN 83-7217-093-2.
* Wojewódzki Inspektorat Ochrony Środowiska w Olsztynie, „Raport o stanie środowiska województwa warmińsko-mazurskiego w 2006roku“, praca zbiorowa pod kier. Danuty Budzyńskiej, Biblioteka Monitoringu Środowiska, Olsztyn 2007.
* Marek Kuczyński, „OCENA CZYSTOŚCI WÓD POJEZIERZA EŁCKIEGO“ Praca licencjacka 2007 r.
* J. Kondracki Geografia regionalna Polski Wyd. Naukowe PWN Warszawa 1998 r

## Šaltiniai
Krakių herbas

**Krakių herbas** – pagrindinis Krakių miestelio ir Krakių seniūnijos (Kėdainių rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Geltoname lauke ant raudono vežimo rato su aštuoniais stipinais stovi kylantis juodas gandras.

## Istorija

Herbą 2011 m. liepos 8 d. dekretu Nr. 1K-752 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Juozas Galkus. 2020 m. spalį Krakių centre, Laisvės aikštėje pastatyta miestelio 600-ųjų metinių medinė skulptūra (autorius – tautodailininkas Vytautas Ulevičius), kurioje iš priekinės pusės skulptūros viršuje pavaizduotas Krakių herbas – ant vežimo rato stovintis skrydžiui pasiruošęs gandras.

## Šaltiniai
AKB48

**AKB48** – Japonijos pop grupė. Ją sudaro vien jaunos, vienišos merginos. 2005 m. grupę sukūrė Japonijos prodiuseris Jasuši Akimoto. AKB48 grupė yra labai populiari Japonijoje, laimėjusi daugybę muzikinių apdovanojimų.

Grupės pardavimai pasiekė 226 milijonus dolerių 2012 metais. Ši grupė pateko į Gineso rekordų knygą, kaip didžiausia pop muzikos grupė pasaulyje (88 narės 2013 kovą).

Grupė pavirto tam tikru socialiniu reiškiniu Japonijoje ir visoje Azijoje, panašios grupės kuriamos Filipinuose, Kinijoje, Vietname ir kitur.

## Narės
Narių sąrašas nuolat keičiasi. Nuolat priimamos naujos merginos į mokinių komandą (研究生 *kenkyūsei*), o kurios susiranda vaikiną turi išeiti. Narės paskirstomos į komandas. Komandų dainavimo ir šokio stiliai kiek skiriasi, tad dažnai dainuoja tik viena komanda. Skaičius 48 pavadinime turėjo reikšti narių skaičių (4 komandos po 12 narių), bet narių vėliau padaugėjo.

#### Team A
()
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

#### Team K
()
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

#### Team B
()
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

#### Team 4
()
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Diskografija
### Singlai


***** *Billboard Japan Hot 100* yra leidžiamas nuo 2008 m. vasario, *RIAJ Digital Track Chart* yra leidžiamas nuo 2009 m. balandžio.
****** 2000 metais


## Albumai
### Studijiniai albumai

***** 2010 m. leidimas

## Videografija
### Muzikiniai klipai

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficialus YouTube kanalas
* Oficiali AKB48 svetainė
*
Braimura (ežeras)

**Braimura**, **Graivos** () – ežeras šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Grajevo apskrityje, Grajevo mieste. Ežeras telkšo šiaurės rytinėje miesto dalyje. Anksčiau per ežerą tekėjo Luko upė, bet nukreipus jos vagą kita linkme į ežerą nebeįteka jokia upė. Šiuo metu ežeras susijungia su Luko upe tik per didelius potvynius. Po truputį ežeras pelkėja.

Mokslininkai nustatė kad ežere gyvena apie 95 paukščių rūšys. Vienos iš retesnių yra šaukštasnapė antis ir nendrinė lingė.
Grajevo miesto herbas

**Grajevo miesto herbas** () – vienas iš Grajevo miesto simbolių.

## Aprašas
Mėlyname lauke stovintis raudonas vilkas, už kurio auga trys žalios eglės.

Herbas sukurtas 1990 metais. Herbo spalvos neatitinka heraldikos tradicijų.

## Šaltiniai

* Aprašymas apie herbą (angl.);
* Grajevo miesto statutas (lenk.) ;
* Aprašymas apie herbą (lenk.).
Grajevo geležinkelio stotis

**Grajevo geležinkelio stotis** () - geležinkelio stotis Grajevo mieste, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Grajevo apskrityje. Stotis atidaryta 1896 metais. Tai trijų platformų, dvejų peronų geležinkelio stotis, per kurią eina Balstogė-Glomnas geležinkelio linija. Nuo stotelės iki Rudos geležinkelio stotelės yra 5,5 km ir iki Prostkų geležinkelio stotelės 5 km.
 

## Nuorodos
* Aprašymas apie geležinkelio liniją Nr. 38 (lenk.)
* Aprašymas apie Grajevo geležinkelio stotį (lenk.)
Mainia

**Mainia** – ežeras pietų Lietuvoje, Alytaus rajone, apie 3 km į šiaurės vakarus nuo Daugų. Ežeras netaisyklingos formos, per vidurį susmauktas. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius yra 0,66 km, plotis iki 0,5 km. Altitudė 153,1 m. Būdingi statūs, sausi, tvirti krantai, iš pietvakarių supa Daugų miškas. Pietinėje pakrantėje plyti ~ 7 ha dydžio Baronapievio pelkė. Ežeras nenutekantis, priklauso Abistos upės baseinui.

Greta Mainios ežero įsikūrę Slavinčiškių ir Daugų kaimai. Rytine pakrante eina kelias .

Ežerėvardis *Máinia*, matyt, archajiškas ir siejamas su  („pelkė“),  („pelkė, liūnas, durpynas“), taip pat galimai su Vokietijos vandenvardžiu *[[Mainas|Main]]*.

## Šaltiniai
Grajevo žydų kapinės

**Grajevo žydų kapinės** () – žydų kapinės Grajevo mieste, *Białostockiej* gatvėje. Kapinių įkūrimo data nežinoma. Po II pasaulinio karo šioje vietoje pastatytas daugiaaukštis blokinis gyvenamasis namas, ant kurio dabar pakabinta atminimo lenta. 1941 m. rugpjūčio 7 d. kapinėse buvo sušaudyti 119 žmonių lenkai, žydai ir rusai.

## Literatūra

* Przemysław Burchard: Pamiątki i zabytki kultury żydowskiej w Polsce. Warszawa: 1990 m., s. 66.
 

## Nuorodos

* Aprašymas apie kapines (lenk.)
Luodykštis

**Luodykštis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, 7 km į šiaurės rytus nuo Salako, 0,4 km nuo šiaurės rytinio Luodžio ežero kranto. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 1 km, plotis iki 0,62 km. Altitudė 149,7 m. Ežero gylis siekia 4 m. Luodykštis telkšo termokarstinės kilmės duburyje. Kranto linija, kurios ilgis 3,2 km, vinguota. Krantai daugiausia žemi ir pelkėti (šiaurėje ir vakaruose), vietomis aukštoki (rytuose ir šiaurės vakaruose). Ežeru iš pietų į šiaurę prateka Šventoji, taip pat įteka upelis.

Ežeras tankiai apaugęs vandens augalija – nendrėmis, plūdėmis (pakrantėse), maurabragiais (dugne). Ežerą supa Tumiškės ir Sausašilio miškai.

Luodykštis įeina į Gražutės regioninį parką. Prie pietinio kranto yra Žagarinės kaimas. Protakoje tarp Luodykščio ir Luodžio ežerų stovi Žagarinės pėsčiųjų tiltas. Pietrytiniu ežero krantu eina riba su Ignalinos rajonu.

## Šaltiniai
Grajevo Švč. Trejybės parapija

**Grajevo Švč. Trejybės parapija** () – parapija, įkurta 1479 metais. Parapija priklauso Lomžos vyskupijai, Grajevo dekanatui. Parapijos steigėjas buvo *Jonas Deriatovičius* iš Bialovežos. Parapija įkurta Vonsošo parapijos ribose. Parapiją 1479 m. pašventino Plocko vyskupas Kazimieras III Plockietis. Iki 1818 m. priklausė Plocko vyskupijai. 1818–1825 m. Augustavo vyskupijai. Nuo 1925 m. priklauso Lomžos vyskupijai. Parapijos kapinės yra 1,5 km nuo bažnyčios, o jų plotas 3,5 ha. 1879–1882 m. pastatyta Grajevo Švč. Trejybės bažnyčia.

## Nuorodos

* Aprašymas apie parapiją (lenk.) .
Grajevo Šv. Marijos Magdalenos cerkvė

**Grajevo Šv. Marijos Magdalenos cerkvė** () - nebeegzistuojanti stačiatikių cerkvė Grajevo mieste. Cerkvė pradėta statyti 1876 m. lapkričio mėnesį. Cerkvė buvo statoma šalia esančių Rusijos imperijos kariuomenės kareivinių kareiviams ir jų šeimų nariams. Cerkvės pastatymas kainavo 41,000 rublių. Cerkvė užbaigta statyti 1878 metais. Cerkvė architektas buvo *Trusovas*. 1890 m. aplink cerkvę pastatyta tvora ir vartai. 1892 m. šalia cerkvės įkurtos kapinės. 1893 m. cerkvė buvo restauruota. 1915 m. prasidėjus I pasauliniam karui beveik visi stačitikiai pabėgo į Rusijos imperiją ir cerkvė liko nebenaudojama. 1918 m. cerkvė buvo paversta katalikų *Šv. Jėzaus Širdies bažnyčia*. 1933 m. cerkvė buvo nugriauta.  

## Šaltiniai

* Aprašymas apie stačiatikių kapines (lenk.)
* Aprašymas apie cerkvę I (lenk.)
* Aprašymas apie cerkvę II (lenk.)

## Literatūra

* K. Sokoł, A. Sosna, Kopuły nad Wisłą. Prawosławne cerkwie w centralnej Polsce w latach 1815-1915, Moskwa, MID "Synergia" 2003, ISBN 5-7368-0301-2
Lukštynas

**Lukštynas** – ežeras rytų Lietuvoje, Molėtų rajone, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Toliejų. Ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus siekia 1,56 km, plotis – iki 0,71 km. Altitudė 153,9 m. Didžiausias gylis – 21,5 m. Ežeras telkšo rininės kilmės duburyje, šiaurės rytuose išsišakojančiame į dvi atšakas. Krantai neaukšti, veikiami vandens erozijos. Lukštyno siauras atabradas padengtas smėliu. Šiaurės rytinės pakrantės apaugusios mišku (Poviliškio miškas).

Iš Balčio ežero į Lukštyną įteka Baltelė (šiaurės rytuose), išteka upelis (pietryčiuose) į Paščio ežerą (Žeimenos baseinas).

Vakarinėje ežero pakrantėje įsikūręs Kėvelių kaimas, pietinėje ir rytinėje – Damošiškių kaimas. Rytine pakrante eina kelias . Lukštynas įeina į Labanoro regioninio parko teritoriją.

Ežerėvardis *Lukštỹnas* gretinamas su žodžiu *lukštas* („vandens lelija; lūgnė; puriena“), *lukštynas, lukštynė* („vieta, kur daug lukštų“ [augalų]).

## Šaltiniai
Grajevo Švč. Mergelės Marijos Gelbėtojos parapija

**Grajevo Švč. Mergelės Marijos Gelbėtojos parapija** () – parapija, įkurta 1989 m. birželio 27 dieną. Parapija priklauso Lomžos vyskupijai, Grajevo dekanatui. Parapija įkurta Grajevo Švč. Trejybės parapijos ribose. 1987 m. gegužės 18 d. dabartinės bažnyčios vietoje pastatyta koplyčia. 1988–2000 m. buvo pastatyta Grajevo Švč. Mergelės Marijos Gelbėtojos bažnyčia.

## Nuorodos

* Aprašymas apie parapiją (lenk.) .
Grajevo Švč. Trejybės bažnyčia

**Grajevo Švč. Trejybės bažnyčia** () - bažnyčia esanti Grajevo mieste. Bažnyčia priklauso Grajevo Švč. Trejybės parapijai. 1837 m. pastatyta bažnyčios varpinė. Mūrinė bažnyčia rekonstruota 1879-1882 metais. 1898 m. pašventinta. 1989 m. sausio 31 d. bažnyčia įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.


Vaizdas:Grajewo trojcy wnetrze.jpg


## Nuorodos

* Aprašymas apie bažnyčią (lenk.) ;
* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.)
Grajevo Švč. Mergelės Marijos Gelbėtojos bažnyčia

**Grajevo Švč. Mergelės Marijos Gelbėtojos bažnyčia** () - bažnyčia esanti Grajevo mieste. Bažnyčia priklauso Grajevo Švč. Mergelės Marijos Gelbėtojos parapijai. Bažnyčia pastatyta 1988-2000 metais. Bažnyčios pastatymo idėjos autorius parapijos klebonas *Stanisław Łatwajtys*. 1987 m. gegužės 18 d. dabartinės bažnyčios vietoje pastatyta koplyčia. 1988 m. birželio 5 d. pradėta statyti klebonija, kuri užbaigta 1990 metais. Bažnyčios architektas *Tadeusz Zipser*. Bažnyčia pašventinta 2000 m. spalio 1 dieną.

## Nuorodos

* Aprašymas apie bažnyčią (lenk.) .
Mergelės Marijos paėmimas į dangų (Correggio)

„**Mergelės Marijos paėmimas į dangų**“ – renesanso dailininko Koredžo (1489–1534) freska, esanti Parmos katedroje ir puošianti jos pagrindinio oktagonalaus kupolo vidinę pusę.

Sutartį darbui Koredžas pasirašė 1522 m. lapkričio 3 d. Freska baigta 1530 m.

## Aprašymas
Freską Koredžas sukūrė kaip savo freskos Šv. Jono Evangelisto bažnyčioje Parmoje tąsą, tik kur kas didesnio užmojo ir apimčių.
Freskoje vaizduojamas Mergelės Marijos paėmimas į dangų. Mergelė Marija kyla lydyma apaštalų, apsuptyje grojančių ir žaidžiančių angelų. Iš Mergelės šonų galima pažinti Adomą ir Ievą. Pasitikti Marijos iš viršaus leidžiasi Jėzus Kristus, kuris vaizduojamas jaunas ir be barzdos. Kupolo atramų iliuziniuose okuluose – Parmos miesto globėjai: Šv. Jonas Krikštytojas, Šv. Hilarijus, Šv. Tomas (kita versija – Šv. Juozapas) ir Šv. Bernaras. 

Freskos meninė koncepcija – pavaizduoti iliuzionistinį erdvės pratęsimą. Koredžo figūros atrodo ne kaip bekūnės dvasios, o kaip realūs kūnai, tačiau tuo pat metu, atrodo, laisvai skriejantys erdvėje. Darbas bendrai paveikė Italijos bažnyčių vėlesnes kupolų freskų tapimo tradicijas, o puošnumas ir dekoratyvus efektas būdingas daug vėlesniems rokoko stiliaus darbams. Dž. Lanfrankas tiesiogiai sėmėsi įkvėpimo iš Koredžo tapydamas *Sant' Andrea della Valle* bažnyčios kupolą Romoje.


Image:Correggio - Assumption of the Virgin (detail) - WGA05315.jpg| Mergelė Marija, Adomas ir Ieva
Image:Correggio - Assumption of the Virgin (detail) - WGA05314.jpg| Detalė
Image:Correggio 035.jpg| Šv. Jonas Krikštytojas
Image:Correggio - Assumption of the Virgin (detail) - WGA05316.jpg| Detalė
Image:Correggio, duomo di parma, dettaglio 1.jpg| Freskų Parmos katedroje detalė


## Nuorodos
* smarthistory.khanacademy.org 
* Apie freską (anglų k.)
Luknas

**Luknas** – ežeras rytų Lietuvoje, Utenos rajone, 2 km į pietryčius nuo Vyžuonų. Ežeras pailgas, vingiuotas, nusidriekęs vakarų-pietryčių kryptimi 2,7 km, plotis iki 0,42 km, vidutinis plotis 0,21 km. Altitudė 92,8 m. Ežeras ledyninės kilmės, rininis. Kranto linija vingiuota, krantai statūs, aukšti, kai kur ardomi vandens, apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu. Aplink ežerą plyti dirbami laukai ir pievos, tik pietvakariuose stūkso miškas. Ežero dugną dengia dumblingas molis (viduryje), dumblingas smėlis (pakraščiuose) bei perplautos durpės (prie upelio žiočių).

Luknu iš šiaurės į vakarus prateka Vyžuonos intakas Lukna (Šventosios baseinas). Taip pat įteka dar 5 upeliai, tarp jų Davila (iš Davilo ežero).
 
Kaimai, įsikūrę prie Lukno: Lukniai, Galeliai, Sprakšiai.

2014 m. atliktame ichtiologiniame tyrime nustatyta, kad ežeras vidutinio produktyvumo, vyrauja smulkios ir menkavertės žuvys (plakiai ir kuojos).

## Šaltiniai
Warmia Grajewo

**Warmia Grajewo** -  Lenkijos futbolo klubasiš Grajevo miesto. 

## Istorija
Įkurtas 1924 metais. Tai vienas seniausių futbolo klubų Palenkės vaivadijoje. 

## Spalvinė gama

## Sezonai
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Aprašymas apie futbolo klubą (lenk.).
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
Lojus

**Lojus** – ežeras Lietuvoje, Elektrėnų savivaldybėje, 2,5 km į rytus nuo Semeliškių. Nusidriekęs pietryčių-šiaurės vakarų kryptimi 0,78 km, plotis iki 0,32 km. Altitudė 138,3 m. Ežero gylis siekia 24 m. Krantai aukšti, tik šiaurės vakarinis žemas, pelkėtas. Ežerą supa Dergionių miškas. Ežeras nenutekantis, priklauso Strėvos upės baseinui.

Greta Lojaus ežero šiaurinio kranto yra Lajaus ir Lelyvos kaimai.

Ežerėvardžio *Lõjus* reikšmė neaiški. Jį bandoma kildinti iš spėjamos šaknies **lou̯-*, kuri galimai siejasi su šlapumo (plg.,  „žema, pelkėta vieta prie upės“), toliau – su plovimo, prausimo reikšme ( „prausti, maudyti“,  „vanduo prausimuisi“, gal. *lautro* „pirtis“ ir kt.).

## Šaltiniai
Lobinis

**Lobinis** (arba ***Lubinis***) – ežeras rytų Lietuvoje, Utenos rajone, 5 km į šiaurės vakarus nuo Daugailių, tarp Alaušo (1,6 km į vakarus) ir Indrajų (1 km į rytus) ežerų. Lobinis telkšo termokarstinės kilmės duburyje, ištįsęs šiaurės vakarų-pietryčių kryptimi 0,92 km, plotis iki 0,4 km. Altitudė 152,1 m. Giliausia vieta siekia 4,5 m. Būdingi statūs, aukšti krantai, o šiaurės vakarinis – žemas ir pelkėtas. Ežerą supa miškai (daugiausia iš rytų) ir dirbami laukai.

Suteka 3 upeliai, šiaurės vakaruose išteka vienas į Maneičių II tvenkinį (Alaušo ežero baseinas).
 
Į rytus nuo Lobinio yra Antandrajos kaimas.

## Šaltiniai
Ežerinė lobelija

**Ežerinė lobelija** (*Lobelia dortmanna*) – lobelijinių (*Lobeliaceae*) šeimos augalų rūšis, paplitusi Europoje ir Šiaurės Amerikoje.

Augalas 70–200 cm aukščio. Lapai lijiniški, susitelkę prie pamato skrotele, panirę. Žiedai iškilę virš vandens, melsvi. Augalas nuodingas, turi alkaloidų. Ežerinė lobelija auga nekalkinguose, mažai organinėmis medžiagomis užterštuose ežeruose, iki 2 m gylyje.

Lietuvoje augalas labai retas (auga tik ties Kaltanėnais), įtrauktas į Raudonąją knygą.


Image:58 Lobelia dortmanna.jpg|Požymiai
Image:Lobelia dortmanna close.jpg|Šaknys
Image:PNBT Lobelia dortmanna łan 03.07.10 p.jpg|Augavietė (Bory Tucholskijės NP, Lenkija)


## Šaltiniai
Adamusai

**Adamusai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Turoslės valsčiuje, Kolno apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 12 km į vakarus nuo Kolno ir apie 99 km į vakarus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas įsikūręs netoli Pisos upės.
Live at Roseland

*** Live at Roseland: Elements of 4 *** yra  gyvo garso DVD koncerto filmas  Amerikos R&B atlikėjos, Beyoncé.  DVD bus išleistas pirma *Walmart* tinklu JAV lapkričio 21, 2011. Deluxe versija pavadinimu, *Live at Roseland: Elements of 4*, lapkričio 28, 2011, su dviem DVD, į kuriuos įeina koncertas, bonus video medžiaga, 20 psl. bukletas ir video klipų rinkinys. DVD buvo nufilmuotas per  2011 m. rugpjūčio 14,16,18, 19 d. pasirodymus *Roseland Ballroom* Niujorke. 

## Įvertinimas

* *Daily Express* - 

* *Jam!* - 

* *People (žurnalas)* - 

* *The New York Times* - (palankiai)

* VH1 - (palankiai)

## Pasirodymo ir video sąrašas

## Išleistas

## Topai
### Savaitiniai topai

## Šaltiniai

## Nuorodos
http://www.walmart.com/ip/17924180
Maldžiūnų kraštovaizdžio draustinis

**Maldžiūnų kraštovaizdžio draustinis** – saugoma gamtos teritorija rytų Lietuvoje, Molėtų ir Švenčionių rajonuose, 8 km į pietryčius nuo Lakajos, prie Maldžiūnų kaimo. Draustinyje saugomas būdingas ledynmečio pakraštinių darinių moreninis riedulingas masyvas bei jame telkšantys ežerai – Saločius, Ašakinis, Vadinėlis. Didžioji dalis teritorijos apaugusi Labanoro girios miškais.

Maldžiūnų kraštovaizdžio draustinis įkurtas 1974 m., patenka į Labanoro regioninio parko teritoriją.

## Šaltiniai
Pudelkas

**Pudelkas** () – gyvenvietė Lenkijos šiaurės rytuose, Turoslės valsčiuje, Kolno apskrityje, Palenkės vaivadijoje.
Liūtis

**Liūtis** – labai smarkus lietus. Pasižymi dideliu intensyvumu, tačiau nepastovus: staigiai prasideda, staigiai ir baigiasi, būdingi pertrūkiai. Liūtis dažnai lydima perkūnijos, škvalo ar krušos. Liūtys dažniausios vasarą, vykstant konvekcijai, susidaro šaltojo fronto nepastovios stratifikacijos oro masėse. Liūtis paprastai krenta iš kamuolinių liūtinių debesų. Po smarkių liūčių upėse kyla poplūdžiai, užliejamos miestų gatvės, daubos, rūsiai.

Lietuvoje užfiksuotos itin intensyvios liūtys:
* 1968 m. rugpjūčio 25 d. Kaune (5,6 mm/min.);
* 1969 m. liepos 18 d. Vilniuje (5,1 mm/min.);
* 1971 m. birželio 11 d. Pasvalyje (93 mm/val.);
* 1980 m. liepos 2 d. Sartuose (200 mm/3 val.);
* 1985 m. birželio 1 d. Pakruojyje (115,2 mm/2 val.);
* 2007 m. liepos 7 d. Trakuose (86 mm/12 val.);
* 2009 m. birželio 23 d. Kėdainių apylinkėse (74 mm/4 val.);
* 2010 m. birželio 3 d. Šakių apylinkėse (78 mm/2 val.);
* 2011 m. rugsėjo 12 d. Švenčionių rajone (56 mm/val.);
* 2021 m. liepos 6 d. Vilniuje (79,7 mm/12 val.) ir Alytuje (48,2 mm/2,5 val.).

## Šaltiniai