open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jekaterina I

**Jekaterina I** (**Екатерина I Алексеевна**, tikrasis vardas *Marta Elena Skavronaite*, *Skavronskaja*, *Skowronska*, *Skavronskaitė*, 1684 m. balandžio 15 d. Livonija – 1727 m. gegužės 17 d. Sankt Peterburgas) – antroji Petro I žmona ir Rusijos imperatorė 1725–1727 m.

## Biografija

Nuo 1699 m. tarnavo pas liuteronų pastorių Ernstą Gliuką Marienburge (dabar Alūksnė, Latvija), padėjo jam versti iš vokiečių į rusų kalbą. Prasidėjus Šiaurės karui, ištekėjo už švedų kapralo Johano Krauzės, bet kitą dieną kapralą iškvietė atgal į kariuomenę, ir santuoka nutrūko. 1702 m., Rusijos armijai užėmus Marienburgą (Alūksnę), pastoriaus Gliuko šeima ir tarnai pateko į rusų nelaisvę. Rusijos armijos feldmaršalas grafas B. Šeremetjevas padarė Martą savo tarnaite. Petro I favoritas Aleksandras Menšikovas atėmė Martą iš Šeremetjevo. 1703 m. rudenį Petras I, pamatęs ją pas Menšikovą, pasiėmė Martą sau ir padarė savo sugyventine. 1705 m. priėmė stačiatikybę ir nuo to laiko vadinama Jekaterina Aleksejevna.

1711 m. nesėkmingo Petrui I Pruto žygio metu sugebėjo papirkti Turkijos pašos vizirį, atidavusi jam visas savo brangenybes, ir tuo išgelbėjo Rusijos armiją nuo gėdingos kapituliacijos. Tada Petras I išsiskyrė su savo pirmąja žmona Evdokija Lopuchina ir 1712 m. vasario 19 d. vedė Martą Eleną Skavronską. Kai Jekaterinai 1715 m. gimė sūnus, Petras I ėmė reikalauti, kad Aleksejus (sūnus iš pirmosios santuokos) atsisakytų sosto įpėdinio teisių ir pasitrauktų į vienuolyną.

Petro I ir Jekaterinos sūnus Petras Petrovičius mirė mažametis, Aleksejus Petrovičius (iš pirmosios santuokos) buvo nukankintas Petropavlovsko tvirtovėje. Petras I liko be įpėdinio. Nors su Jekaterina Petras turėjo 11 vaikų, 9 iš jų mirė mažamečiai, išskyrus Aną, būsimojo imperatoriaus Petro III motiną, ir Elizavetą, būsimąją imperatorę.

Dar esant gyvam Petrui I, buvo paskelbta imperatore. Petro I mirties dieną (1725 m. sausio 28 d.) gvardija prisiekė Jekaterinai. Sosto įpėdiniu tapo dešimtmetis Petro I anūkas, caraičio Aleksejaus sūnus Petras Aleksejevičius.

1726 m. Jekaterina I įsteigė Aukščiausiąją slaptąją tarybą, kuriai faktiškai perdavė visą valstybės valdymą.

Jekaterina I buvo pirmoji moteris, karūnuota Rusijos imperatore. Jai padaryta karūna vėliau karūnuodavosi visi Rusijos imperatoriai.

## Petro I ir Jekaterinos I vaikai

## Šaltiniai

## Nuorodos
Seka

Matematikoje **seka** vadinama kažkokia tvarka išrašyta skaičių (arba kitų elementų) aibė, pvz.:

:  \lbrace \; 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, \dots \; \rbrace 
:  \lbrace \; A, B, C, D, E, F \; \rbrace 

Individualūs elementai vadinami **sekos nariais**. Seka gali turėti baigtinį arba begalinį narių skaičių. Sekoje yra svarbi narių tvarka, pvz., šios **sekos** nėra ekvivalenčios:

:  \lbrace \; A, B, C \; \rbrace 
:  \lbrace \; C, B, A \; \rbrace 

## Skaičių seka
Sakoma, jog skaičių seka yra **apibrėžta**, jeigu yra nurodytas dėsnis, pagal kurį kiekvienam natūraliajam n yra priskiriamas skaičius a_n. 

Skaičių sekos gali būti apibrėžiamos ne tik **analiziniu** būdu, kaip n-tojo nario formule, bet ir **rekurentiškai**, kai sekos n-tasis narys išreiškiamas (n-1)-uoju, ..., (n-k)-tuoju nariu, kur k - fiksuotas skaičius, nurodantis pirmųjų sekos narių skaičių. Tokios skaičių sekos pavyzdys - Fibonačio seka.

### Begalinės skaičių sekos

Matematinėje analizėje svarbiausią vaidmenį vaidina **begalinės skaičių sekos**, jos apibrėžiamos taip: tegul f(n) yra funkcija, kurios argumentai yra natūralieji skaičiai. Visų funkcijos reikšmių aibė, išrašyta argumento didėjimo tvarka, vadinama skaičių **seka**:

:  \lbrace \; f(1), f(2), f(3), f(4), \dots, f(n), \dots \; \rbrace 

Kartais funkcijos reikšmė būna neapibrėžta su kai kuriomis argumento reikšmėmis, pvz.: reiškinys \frac{1}{n-1} neapibrėžtas su n = 1. Tokiais atvejais argumentai prasideda ne nuo 1, o nuo didesnio skaičiaus.

Pavyzdžiui, jei f(n) = \frac{1}{n}, tai **skaičių seka** bus:

:  \left\lbrace \; \frac{1}{1}, \frac{1}{2}, \frac{1}{3}, \frac{1}{4}, \frac{1}{5}, \dots, \frac{1}{n}, \dots \; \right\rbrace 

Reiškinys f(n) vadinamas **bendruoju sekos nariu** arba **bendrojo nario formule**, nes iš šios išraiškos per nario eilės numerį galima gauti bet kurį sekos narį.

**Sekos** dažniausiai išskiriamos riestiniais skliaustais, kuriuose rašomi keli pirmieji **sekos nariai**, o gale užrašomas ir **bendrasis narys**. Kartais skliaustuose rašomas tik **bendrasis narys**.

## Posekis

Kažkokiu būdu iš **sekos** išmetę kažkuriuos narius, gauname naują **seką**, kurią vadiname senosios sekos **posekiu**. Pvz., iš sekos \lbrace \; \frac{1}{n} \; \rbrace išmetę kas antrą narį gauname **posekį**:

: \left\lbrace\;\frac{1}{1},\frac{1}{3},\frac{1}{5},\frac{1}{7},\dots\;\frac{1}{2n-1},\dots\;\right\rbrace

## Šaltiniai
Ledinis naras

**Ledinis naras** (*Gavia immer*) – narinių (*Gaviiformes*) būrio paukštis. Dydis 32-40 cm, svoris – 2500-4000 g. Galva, kaklas, nugara, sparnai ir uodega juodi. Ant gerklės skersinės baltos juostos. Nugarinė pusė išmarginta didelėmis baltomis dėmėmis, pilvinė balta. Kojos rusvos, gelsvo atspalvio. Poilsio rūbuose vyrauja tamsiai rusva spalva, tik plunksnų pakraščiai tamsiai pilki. Jaunikliai panašūs į suaugusius žiemos rūbais.

Gyvena šiaurės vakarų kraštuose. Labai retai užklysta į Baltijos pajūrį.


Image:Common Loon head sideways.jpg|Ledinio naro galva
File:Common Loon (Gavia Immer).webm|thumb |left|Gavia immer
Geltonsnapis naras

**Geltonsnapis naras** (*Gavia adamsii*) – narinių (*Gaviiformes*) būrio paukštis, kuris yra didžiausias iš visų narų. Snapas gelsvai baltas, antsnapio pagrindas tamsus. Kaklo šonuose esančios išilginės baltos ir juodos juostelės yra platesnės ir jų yra mažiau nei pas ledinį narą.

Veisiasi vidutinio dydžio ir dideliuose ežeruose palei Arkties vandenyną. Aptiktas Lietuvos pajūryje.
Juodakaklis naras

**Juodakaklis naras** (*Gavia arctica*) – narinių (*Gaviiformes*) būrio paukštis. 

Dydis 27-33 cm, svoris – 2000-3000 g. Skiriamasis požymis – kaklo priekis juodas. Galva ir kaklo viršus pilki. Nugarinė pusė juoda, išmarginta didelėmis baltomis dėmėmis. Kaklo ir pagurklio šonuose išilginės juodai baltos juostelės. Kūno šonai juodi, o pilvinė pusė balta. Snapas pilkai juodas. Kojos žalsvai juodos. Žiemą nugarinė pusė juodai rusva. Apatinė pusė nuo gerklės balta.

Lietuvoje aptinkamas balandžio – spalio mėn. Gyvena ežeruose, traukimo metu dažnesnis pajūryje. Lizdą įsiruošia krante ar salelėse, visai prie vandens. Lizdo patiesalas labai menkas, vos tik iš saujelės sausų žolių ar vandens augalų. Deda 2 pailgus, nuo gelsvai rudos iki durpinės spalvos, išmargintus juosvomis dėmėmis ir taškais kiaušinius. Abu tėvai peri 28-30 dienų. Išveda vieną vadą. Minta žuvimis, rečiau varlėmis ir vabzdžiais. Taip pat lesa vėžius, o jūroje suryja daugybę smulkių vėžiukų - krevečių. Žiemą migruoja daugiausiai prie Ramiojo vandenyno pakrančių.

Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

## Šaltiniai
Naras (reikšmės)

Lietuvių kalboje žodis **naras** turi kelias reikšmes:

* naras – *Gavia* genties paukštis;
* naras – žmogus, dirbantis po vandeniu, turintis kvalifikaciją atlikti tokį darbą. Skiriami lengvieji narai (pvz., akvalangistai), kurių įranga leidžia plaukioti po vandeniu, ir sunkieji narai, kurių kostiumai leidžia dirbti tik kabant ant lyno ar stovint ant dugno ar kokio kieto paviršiaus, taip pat dirbti dideliame gylyje;
* naras – kitas vynvyčio genties augalo penkialapio vynvyčio (*Parthenocissus quinquefolia*) pavadinimas;
* naras – virvelinė ar panaši kilpa (nuo žodžio *nerti* (kilpą)). Pvz., *naru* vadino ašutinę kilpą žuvims (pvz., lydekoms) gaudyti.
* NARAS () – 1957 m. įsteigta JAV muzikos įrašų pramonės profesionalų organizacija.
* naras – dvikuprio ir vienkuprio kupranugarių hibridas.


File:RedthroatedLoon23(uncropped).jpg|Rudakaklis naras
File:Buzo.jpg|Naras akvalangistas
File:Diver (PSF).png|Sunkusis naras
File:Parthenocissus quinquefolia fructis.jpg|Penkialapio vynvyčio (*Parthenocissus quinquefolia*), dar vadinamo *naru*, uogos
Nuožulnioji plokštuma

**Nuožulnioji plokštuma** – elementarusis mechanizmas, leidžiantis sumažinti jėgą, reikalingą pakelti krovinį į tam tikrą aukštį. Reikalinga jėga sumažinama, tačiau kelias, kurį reikia perkelti krovinį yra pailginimas. Dėl to atliekamas darbas išlieka nepakitęs. Kroviniui pakelti nuožulniąja plokštuma reikia tiek kartų mažiau jėgos, kiek kartų ta plokštuma kūno nueitas kelias yra ilgesnis už kūno pakilimo aukštį.

Nuožulnioji plokštuma yra svarbi, nes:
* buvo intensyviai naudojama statant senovės akmeninius pastatus;
* ankstyviesiems fizikams padėjo suprasti gravitaciją, svorį, pagreitį ir kitus fizikinius dydžius;
* detalus nuožulniosios plokštumos savybių išmanymas davė pagrindus vektorių matematikos atsiradimui – vienam iš dabartinio mokslo ir technologijų pagrindų;
* ir šiuo metu nuožulniosios plokštumos naudojamos kalnuotose teritorijose – serpantinuose;
* nuožulniosios plokštumos principas yra pritaikomas tvirtinimo detalėse, kurios turi sriegį (varžtai, sraigtai, medvaržčiai ir t. t.); sriegis – tai apie ašį suvyniota nuožulnioji plokštuma, lyg serpantinas.
Litras

**Litras** (**l**) – metrinės matavimo sistemos tūrio vienetas. Standartinis SI sistemos tūrio vienetas yra kubinis metras, tačiau litras yra naudotinas kartu su kitais SI sistemos vienetais.

Litro trumpiniai yra **l** (mažoji el, tradicinis) ir **L** (didžioji el, naujai siūlomas, tačiau dar nelabai prigijęs).

## Santykis su kitais tūrio vienetais
Vienas litras yra lygus
* 0,001 (m³).
* 1 dm³ 
* 1000 (cm³)
* tūriui kubo, kurio kraštinių ilgis 10 cm.

Litras gali būti dalinamas į mažesnius vienetus taikant SI prefiksus, taigi 1 litras lygus:
* 1 000 000 mikrolitrų (µl)
* 1 000  (ml)
* 100 centilitrų (cl),
* 10 decilitrų (dl),
* 0,01 hektolitro (hl).

Didesni tūriai kartais matuojami kilolitrais (1 kl = 1 000 l) ar megalitrais (1 Ml = 1 000 000 l).

## Istorija
Litras įvestas 1793 metais Prancūzijoje kaip vienas iš „Respublikos matavimų“ ir prilygintas vienam kubiniam decimetrui. Vardas kilo iš senesnio prancūzų vieneto litrono, kurio pavadinimas kilo iš graikų bei lotynų kalbų.
1879 metais Svorių ir Matavimų Tarptautinis Komitetas (*Comité international des poids et mesures*) adaptavo litrą ir pradėjo jį žymėti **l**.
1901 metais trečiojoje Svorių ir Matavimų Generalinėje Konferencijoje (CGPM, *Conférence générale des poids et mesures*) litras apibrėžtas kaip tūris, užimamas 1 kg vandens tokios temperatūros, kad tankis yra didžiausias (3,98&nbsp;°C), esant 1 atmosferos slėgiui. Taigi litras tapo lygus apie 1,000 028 dm³.
1964 metų 12-oje CGPM konferencijoje litras vėl apibrėžtas kaip sinonimas kubiniam decimetrui (1 dm³).
1979 metų 16-oji CGPM konferencijoje adaptuotas alternatyvus simbolis **L**.
Rudakaklis naras

**Rudakaklis naras** (*Gavia stellata*) – narinių (*Gaviiformes*) būrio šiaurinių sričių paukštis. Dydis 25-31 cm, svoris – apie 2500 g. Skiriamasis požymis – kaklo priekyje yra kaštono spalvos dėmė. Galvos viršus pilkas, nugarinė pusė tamsi, rusvai pilka, kartais pamarginta baltomis dėmėmis. Pilvinė pusė balta, šonai rusvai taškuoti. Snapas juodas. Kojos žalsvai juodos. Žiemos apdaras šviesesnis negu vasaros. Nugara tamsiai ruda, gausiai išmarginta baltomis dėmelėmis. Pradedant nuo gerklės, visa apatinė kūno dalis balta.

Lietuvoje negausus, pastebimas traukimo metu. Minta žuvimis.

## Buveinė
Jūros pakrantės, pajūrio vandens telkiniai.

## Paplitimas
Gyvena Šiaurės Amerikoje ir šiaurinėje Eurazijoje. Pietuose paplitęs iki miškų zonos vidurio. Žiemoja piečiau nuo perėjimo arealo esančiose vandenynų ir jūrų pakrentėse. Lietuvoje aptinkamas Baltijos jūros priekrantėje, Kuršių mariose. Veisimosi metu retas. Žiemą kai kuriais metais įprastas. Lietuvoje perint neaptikta. Žiemoja nedideliais būreliais po 3-5 paukščius.

Lietuvoje aptinkamas nominalinis rudakaklio naro porūšis *Gavia stellata stellata*.

## Migracija
Artimas migrantas. Skrenda daugiausia dieną. Lietuvoje pasirodo kovo pradžioje, rudenį atkeliauja spalį. Migruoja negausiai, dažniausiai pavieniais individais. Dalis žiemoja toli nuo kranto jūroje.

## Biologija

Veisiasi tundrose, ežeruose. Aktyvus dieną. Tuoktuvės prasideda pavasarį, dar žiemavietėse, paprastai naktį. Miega ant vandens. Skraido dažniausiai pavieniai paukščiai.

Panėrę po vandeniu gali išbūti 40-50 sekundžių. Paprastai žvejoja 2-9 m gelmėje. Nuo vandens pakyla sunkiai. Į vandenį nusileidžia ant krūtinės. Skrydis greitas, bet nevikrus. 

Lytiškai subręsta 2-3 metų amžiaus. Poros būna pastovios. Lizdus įsirengia prie pat vandens. Kiaušinius deda gegužės mėn. viduryje. Dėtyje 2 (rečiau 1) žalsvai gelsvi, išmarginti retomis tamsiomis dėmelėmis kiaušiniai. Jų matmenys: 75x48 mm, masė 66,9-80 g.
Peri ir patinas, ir patelė 24-29 dienas. Išsiritęs jauniklis sveria apie 65 g. Po kelių parų jaunikliai jau palieka lizdą ir sekiojo paskui suaugusius paukščius. Tėvai juos maitina ir saugo apie du mėnesius.

## Mityba
Minta smulkiomis žuvimis, rečiau varliagyviais ir vėžiagyviais. Lesa nemažai plunksnų.

## Balsas
Tuoktuvių balsas jausmingas "kuur, kuurii", girdimas tik veisimosi metu. Kildamas nuo vandens skleidžia ritmišką, žąsų gagenimą primenantį "ka ka kak".

## Išnašos
Kilogramas

**Kilogramas** – masės vienetas; vienas iš septynių pagrindinių Tarptautinės matavimo vienetų sistemos SI (pr. *Le système international d’unités*) vienetų. Tai vienintelis vienetas, kurio pirminis etalonas iki pat 2019 m. gegužės 20 d. buvo fizinis objektas – vadinamasis tarptautinis kilogramo prototipas. Ir vienintelis pagrindinis vienetas, kuris naudojamas su daugiklio 'kilo' priešdėliu ir apibrėžtas kaip tūkstantis nesisteminių vienetų – gramų.

Kilogramas žymimas **kg**. Išvestiniai vienetai sudaromi pridedant priešdėlius prie vienos tūkstantosios kilogramo dalies – gramo (trumpinys **g**).

## Kilogramo etalonas
Kilogramo etalonas yra 39 mm skersmens ir tokio pat aukščio ritinio formos svarstis, pagamintas iš 90 % platinos ir 10 % iridžio lydinio.

Dėl susiejimo su fiziniu objektu, gaminant kilogramo bei jo kartotinės masės etalonus kiekvienas jų gaunamas su tam tikra paklaida. Tai apriboja matavimų tikslumą įvairiose išskirtinai preciziškų matavimų reikalaujančiose srityse. Siekiant atsieti kilogramo etaloną nuo fizinio objekto bei sumažinti su tuo susijusias paklaidas, bandoma rasti apibrėžimą, panaudojant fundamentaliąsias bei atomines konstantas.

Kilogramas iki 1799 m. buvo apibrėžiamas kaip „vienas litras 4&nbsp;°C temperatūros vandens esant normaliam atmosferos slėgiui“, vėliau pagamintas pirmasis kilogramo etalonas iš metalų lydinio. Tikslesni matavimai vėliau parodė, kad kilogramo etalono masė yra truputį didesnė: vieno litro vandens masė esant 4&nbsp;°C temperatūrai lygi 0,999973 kg.

## Daliniai ir kartotiniai dydžiai

## Išnašos
Intelekto koeficientas

**Intelekto koeficientas** (**IQ**) – koeficientas, kuris nurodo asmens intelektinių gebėjimų lygį, lyginant su to paties amžiaus asmenų grupės vidurkiu.

## Intelekto testai
Pirmieji šiuolaikiniai IQ testai – Stenfordo-Binė testai, sukurti 1905 metais Alfredo Binė kaip būdas atpažinti mokinius, kuriems reikalinga papildoma pagalba mokytis. Jis manė, kad žemesnis intelekto koeficientas reiškia, kad mokiniui reikia papildomai pasimokyti, bet ne patį sugebėjimą mokytis. Šią nuomonę vis dar palaiko dalis šių laikų mokslininkų.

IQ testas yra pritaikomas konkrečiai šaliai ir būtinai turi būti to žmogaus gimtąja kalba.

Intelekto koeficientas yra taip normalizuotas skaičius, kad vidutinis amžiaus grupės įvertinimas yra 100. Taigi, reikšmės nuokrypis nuo 100 atitinkamai reiškia didesnį arba mažesnį nei vidutinį tos amžiaus grupės IQ. Dažniausiai testai paruošiami taip, kad standartinis nuokrypis (σ) būtų 15. Taip pat testai ruošiami taip, kad reikšmės pasiskirstytų pagal Gauso skirstinį.

Kai reikšmių pasiskirstymas įprastas (σ=15), apie 67% žmonių IQ koeficientas yra tarp 85–115, o į 70–130 rėžį patenka apie 95% populiacijos. Reikšmė žemiau 70 laikoma protinio atsilikimo požymiu, reikšmė virš 130 - išskirtinai talentingo ir gabaus žmogaus požymiu. Didesnį nei 135 intelekto koeficientą turi apie 1% populiacijos.
Mokslininkai autistai paprastai pasižymi įspūdingomis mąstymo galiomis, tačiau jų IQ gali būti ir vidutinis.

Individai tarpusavy sėkmingai komunikuoja esant intelekto koeficiento nuokrypiui iki 30 taškų vienas kito atžvilgiu.

## Intelekto nulemiami gebėjimai ir galimybės

## Išnašos
Psichodelinė muzika

**Psichodelinė muzika** (, - iš gr. "psyche" - siela, sąmonė, protas, "delos" - matomas, akivaizdus, išreikštas) – muzikos srovė, įkvėpta psichotropinių medžiagų – kanapių, meskalino, psilocibino, LSD ir kt. - vartojimo sukeltų pojūčių. Tai svaiginanti muzika, pasižyminti ilgais garsų srautais, nesuprantamais tekstais, dabartiniu metu ir elektroninias efektais. Klausytojams dažnai mėginama perteikti psichotropinių medžiagų sukeliamus pojūčius.

Praktiškai nėra grupės, kurios stilių galima būtų apibūdinti kaip grynai psichodelinį, tačiau psichodeliniai požanriai egzistuoja visuose didžiuosiuose muzikos žanruose: džiaze, roke, metale, elektronikoje, industrinėje muzikoje ir kt. 

## Žanrai
* Psichodelinis rokas
Ovuliacija

**Ovuliacija** – subrendusios kiaušialąstės (kiaušinėlio) išsilaisvinimas iš kiaušidės po to, kai susiformuoja Grafo folikulas (galutinė folikulo raidos stadija prieš ovuliaciją).
Ovuliacija įvyksta maždaug ciklo viduryje, apie 14 dienų (normos ribos 12–16 dienų) iki ateinančių mėnesinių, paprastai tai įvyksta apie 28 moters ciklo dieną. Kai kurios moterys įvykstant ovuliacijai pajunta nestiprų skausmą pilvo apačioje. Pas moteris ovuliacija yra užslėpta.

Kiekvieno mėnesinių ciklo metu pradeda bręsti folikulai, tačiau paprastai tik vienas iš jų subręsta iki Grafo folikulo stadijos. Šis folikulas sparčiai auga dėl hormonų (folikulino ir liuteinizuojančio hormono) poveikio ir prieš ovuliuodamas yra apie 15 mm skersmens. Ovuliaciją skatina liuteinizuojančio hormono koncentracijos (kurią reguliuoja hipofizė) maksimumas. Folikulas galiausiai plyšta – dėl sienelės spaudimo ir fermentinių procesų. Ovuliacijos metu gimdos gleivinės membrana pasiekia savo maksimalų dydį, lygiai kaip ir gleivinės liaukos (nors jos dar neišskiria sekreto). Po ovuliacijos Grafo folikulas tampa geltonkūniu, kuris ima gaminti hormoną progesteroną.

Dauguma periodinio susilaikymo metodų (vadinamoji natūrali kontracepcija) remiasi būtent ovuliacijos dienos nustatymu. Yra žinoma, kad maždaug pradedant 3–4 diena po ovuliacijos moteris negali pastoti.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Ovuliacijos nuotraukos
Kapšelis

**Sėklidžių kapšelis** (arba tiesiog ***kapšelis***; ) – odinis maišelis, kuriame yra dvi sėklidės ir jų priedai. Jis yra išsidėstęs tarp varpos ir išangės. Moteriškasis atitikmuo vaisiaus vystymosi stadijoje yra didžiosios lytinės lūpos.

Kapšelio pagrindinė funkcija – laikyti sėklides temperatūroje, kuri yra šiek tiek žemesnė nei viso kūno. Žmogaus sėklidės paprastai būna 34,4&nbsp;°C temperatūroje, o normali kūno temperatūra (apie 36,6&nbsp;°C) gali pakenkti spermai. Temperatūra yra reguliuojama taip, kad esant žemesnei temperatūrai, kapšelis susitraukia, šitaip pritraukdamas sėklides prie šilto kūno, o esant šiltai temperatūrai kapšelis atsipalaiduoja.

Kapšelio oda yra pigmentuota, apaugusi retais plaukeliais, per vidurį yra embrioninė siūlė (savotiška sėklidžių pertvara). Sėklidžių kapšelis lytinės brandos metu apauga plaukeliais. Kapšelis taip pat yra gana jautri erogeninė zona.
Erotika

**Erotika** ( – „susijęs su meile“) – įvairios meno rūšys, kurių vaizduojami objektai išryškina žmogaus kūno grožį, žadina lytinį susijaudinimą bei seksualinę vaizduotę, bet nėra vulgarūs (kaip kad pornografija).

Iškiriami erotinės fotografijos bei  erotinės literatūros žanrai. Erotinių motyvų yra ir kitose meno rūšyse (dailėje, skulpūrose), medijoje (kompiuteriniuose žaidimuose, reklamose, kine, muzikos klipuose).

Erotikos terminas taip pat vartojamas nusakant žmogaus jausmingumą, geidulingumą ir seksualumą, tačiau ši sąvoka yra platesnė nei seksualumas. Erotinių elementų poveikis žmogui gali būti įvairus – jis priklauso nuo išorės aplinkybių ir vidinės nuotaikos bei vertybių.

## Erotikos ir pornografijos skirtumai
Nors ir nėra konkrečios ribos, kur pasibaigia erotika ir prasideda pornografija, tačiau galima išskirti tokius estetinius kriterijus:
* erotika, kaip meno rūšis, vaizduoja žmogų kaip visumą, kartu įtraukiant ir jausmus, tuo tarpu pornografija vaizduoja tik tam tikrus, dažniausiai regimuosius seksualumo aspektus (demonstratyviai vaizduojamus lytinius organus arba lytinį aktą, iškrypimus);
* erotinis menas siekia pateikti kažką unikalaus, individualaus, nepakartojamo, tuo tarpu pornografija – standartinį seksą, nuasmeninimą (jos objektas yra visų pirma lytiniai organai, o ne žmogaus kūnas kaip visuma);
* erotika siekiama pateikti grožį, sudvasinti seksualumą, o pornografija apsiriboja fiziologiniais ir anatominiais žmogaus aspektais;
* erotika yra subtili, ji nėra masinio vartojimo, gi pornografija siekiama pelningumo ir atitinkamai orientuojamasi į masinį vartotoją bei jo instinktus;
* erotinis menas yra humaniškas ir estetiškas, bet pornografija nekreipia dėmesio į estetiką, žemina žmogų ir jį paverčia tiesiog manipuliacijų objektu;
* erotinis menas yra kūrėjo (menininko) saviraiškos forma, tuo tarpu pornografija – komercija, prekyba, pelnas (būtent dėl to ji yra masinė ir standartiška – tai labiau pramogų verslas, o ne menas).

Pastaruoju metu riba tarp erotikos ir pornografijos tampa vis mažiau ryški – pvz., madų kūrėjai (ypač – apatinio trikotažo) erotiniais gaminiais užima dideles vartotojų rinkas, o Internetas suteikia galimybę kiekvienam, turinčiam skaitmeninį fotoaparatą, nuotraukas kabinti fotografų mėgėjų tinklalapiuose ir tapti menininku, šitaip dar labiau paįvairinant meno (taip pat ir erotinio) stilių ir skonį. Tačiau grožis išlieka pagrindine erotikos savybe, kaip ir nepadorumas – pornografijos (nors tiek grožis, tiek nepadorumas yra subjektyvios sąvokos).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Erotinio meno kūrėjai Vikitekoje
MySQL

**MySQL** – viena iš reliacinių duomenų bazių valdymo sistemų (liet. santrumpa RDBVS, *angl.* – RDBMS), palaikanti daugelį naudotojų, dirbanti SQL kalbos pagrindu. MySQL yra atviro kodo programinė įranga (GPL ir kitos licencijos), vystoma ir palaikoma švedų kompanijos „MySQL AB“, kurios įkūrėjai – švedai David Axmark, Allan Larsson ir suomis Michael „Monty“ Widenius.

MySQL RDBVS veikia daugelyje platformų, ji dažnai pasirenkama programuojant internetines svetaines. Šiame sektoriuje su MySQL bando konkuruoti PostgreSQL.

Pastaruoju metu MySQL vis dažniau pritaikoma labai didelėse informacinėse sistemose. Pavyzdžiui, Vikipedija, kurios apkrovimas kartais viršija 10 tūkstančių užklausų per sekundę, arba vienas iš didžiausių JAV kabelinės televizijos tinklų „Cox Communications“, kurio duomenų bazėje – daugiau kaip 3600 lentelių. Šiame sektoriuje pagrindinis MySQL konkurentas yra Oracle Database.

Nors prieigai prie MySQL duomenų bazių dažniausiai pasirenkama PHP kalba, ją taip pat galima pasiekti įvairiomis kitomis programinėmis priemonėmis – C, C++, C#, Java, Perl, Python ir kitomis. Kiekvienai šių kalbų sukurtos specialios bibliotekos (API). Taip pat MySQL duomenų bazėms yra sukurta ODBC sąsaja MyODBC, leidžianti duomenis pasiekti bet kuria kalba, neturinčia specialios bibliotekos, tačiau palaikančia ODBC komunikavimo mechanizmą. PHP kalba jai parašytas valdymo įrankis phpMyAdmin.

## Struktūra
Kaip ir kiekvienos RDBVS, MySQL duomenys prieinami per lentelių abstrakciją ir kintamuosius dėmenis, aprašo ryšius tarp skirtingų lentelių ar jų dalių. Duomenims įvesti, keisti, ieškoti bei lentelėms ir duomenų bazei valdyti yra naudojama kalba SQL (*angl. Structured Query Language*)

## Nuorodos

* MySQL oficialus puslapis
* MySQL bendruomenės straipsniai 
* Lietuviškas MySQL forumas
* Trečių šalių įrankiai:
** phpMyAdmin valdymo įrankis
** mytop stebėjimo įrankis unix – tipo OS
** fabFORCE.net DBDesigner 4
IQ

**IQ** gali reikšti:
* Intelekto koeficientas – koeficientas, kuris nurodo asmens intelekto lygį, lyginant su to paties amžiaus asmenų grupės vidurkiu;
* Irako – ISO 3166-1 standartu apibrėžtas šalies dviejų raidžių kodas;
* ISO 3166-2:IQ – ISO 3166-2 standarto sudėtinė dalis apibrėžianti Irako padalijimą į regionus.
* IQ. The Economist – Lietuvoje leidžiamas verslo žurnalas.
Sviestas

**Sviestas** – pieno rūgščių emulsija riebalų pagrindu; pieno produktas. Pienarūgščio skonio, vienalytės tepamos konsistencijos, gelsvos spalvos.

## Sudėtis
Tai riebi pieno kilmės emulsija, kurioje pieno riebalų yra nuo 80 % iki 90 %, didžiausias drėgnis 16 %, didžiausias sausosios neriebalinės kilmės medžiagų kiekis 2 %. Svieste taip pat yra 3–4 % butano rūgšties esterio.

## Gamyba ir panaudojimas

Gaminamas išsukant grietinę ir atskiriant vandenį. Siekiant suteikti patrauklią estetinę išvaizdą dažnai naudojamos sviesto formos.
Galimi papildomai apdoroto sviesto variantai:
* Lydytas sviestas
* Ghi

Sviestas plačiai naudojamas kepimui, tešloms, pyragams ir kitiems kepiniams, įmaišant troškiniuose bei gaminant padažus siekiant jiems suteikti riebesnę konsistenciją bei skalsumo.
Kai kuriose kultūrose kaip užtepo pakaitalas naudojamas ir grynas ant duonos gaminių, tirpinamas ant karštų liesų patiekalų kaip skonį suteikiantis produktas.

## Produkcija

## Šaltiniai

## Literatūra
* Sviesto ir riebalų mišinių geros gamybos praktikos vadovas (sud. A. Liutkevičius). – Kaunas: Lietuvos maisto institutas, 2002. – 70 p. – ISBN 9986-9085-9-0

## Nuorodos
Romanovų dinastija

**Romanovų dinastija** – 1613–1917 m. valdžiusi Rusijos carų ir imperatorių dinastija. Valdė iki 1917 m., kai po Vasario revoliucijos Nikolajus II neteko valdžios.

## Kilmė
Šeima kildinama iš Andrejaus Ivanovičiaus Kobylos – maskviečio bajoro, gyvenusio pirmoje XIV a. pusėje. Romanovų pavardė atėjo iš gyvenusio XVI a. vaivados ir okolničio Romano Jurjevo, kurio dukra Anastazija buvo pirmoji caro Ivano IV žmona. 1611 m. Romano Jurjevo anūkas vyskupas Fiodoras Romanovas dalyvavo derybose su ATR karaliumi Zigmantu Vaza dėl jo sūnaus Vladislovo vainikavimo Rusijos caru. Buvo lenkų areštuotas. Grįžo į Rusiją tik 1619 m. po Deulino paliaubų. 1619 m. liepos 4 d. išsirinktas Maskvos ir visos Rusios patriarchu.

## Valdovai

1613 m. Zemskis susirinkimas (Rusijos luominė atsovaujamoji institucija) išsirinko caru Michailą Romanovą. 1645 m. liepą miręs Michailas Romanovas sosto įpėdiniu paliko savo sūnų Aleksejų. 1682 m. mirus Fiodorui III, jo broliai 10 metų Petras I ir 16 metų Ivanas V buvo kartu paskelbti carais. Regentė buvo jų sesuo Sofija. Ji atsisakė savanoriškai perduoti valdžios ir 1689 m. po Petro I surengto šaulių maišto buvo areštuota ir įšventinta į vienuoles.

Iškiliausiu dinastijos atstovu laikomas Petras I, kurio valdymas žymi imperinės Rusijos epochos pradžią. 1725 m. po Petro I mirties jo žmona Jekaterina I buvo karūnuota Rusijos imperatore. Jekaterinos Antrosios valdymo metu buvo numalšintas Pugačiovo sukilimas, Aleksandras I 1812 m. atrėmė Napoleono Bonaparto puolimą.

Paskutinis Romanovų caras Nikolajus II valdžios neteko 1917 m. kovą, ir 1918 m. liepos 16d. Jekaterinburge kartu su žmona, sūnumi ir keturiomis dukterimis buvo sušaudyti bolševikų.

## Carai
Alabama

**Alabama** () – 22-oji JAV valstija, ja tapusi 1819 m. gruodžio 14 d. Sostinė – Montgomeris (*Montgomery*). Plotas – 135,8 tūkst. km²; 5,0 mln. gyventojų (2020 m.).

## Geografija
Alabama yra 30 pagal dydį JAV valstija.

Pietuose prieina prie Meksikos įlankos. Didesniąją Alabamos dalį užima Meksikos įlankos pakrantės žemuma. Šiaurės rytuose iškilusi Kamberlando plynaukštė ir Apalačų pakraščiai (ten stūkso aukščiausia valstijos vieta – Čihos kalnas, 735 m), viduryje – kalvota Keinbreiko vietovė (vadinamoji Juodoji juosta – medvilnės auginimo rajonas).

Klimatas drėgnas, subtropinis ir tropinis (pietuose). Birmingame ir Mobilyje sausio vidutinė temperatūra + 8–11 °C, liepos +27–28 °C. Per metus iškrinta 1350–1600 mm kritulių. Valstiją neretai siaubia uraganai ir tornadai. Žiemomis nors temperatūros dažniausiai teigiamos, pasitaiko pūgų.

Per valstiją teka Alabamos upė, šiaurėje – Tenesis, pietryčiuose – Čatahučis. Daug užtvankų ir tvenkinių. Būdingi spygliuočių miškai, ąžuolynai. Alabamos miškingumas – 67 %.

Svarbesni gamtos paminklai ir saugomos teritorijos: Litl Riverio kanjonas, Raselo urvas, Katedros grotai, Nokalulos krioklys, Jerichono Sienų kanjonas, Konekos, Taladegos, Taskigio, Viljamo B. Bankhido nacionaliniai miškai.

## Gyventojai
2020 m. rasinė sudėtis:
* baltieji – 66,5 %
* afroamerikiečiai – 26,9 %
* lotynoamerikečiai – 5,3 %
* indėnai – 2,2 %
* azijiečiai – 2,0 %
* kiti – 0,9 %

Dauguma gyventojų yra anglų, airių, škotų, vokiečių kilmės. Yra indėnų (muskogai, čoktavai, čerokiai, šoniai).

### Didžiausi miestai

2020 m. duomenys
* Hantsvilis (215,0 tūkst. gyv.)
* Birmingamas (200,6)
* Montgomeris (200,5)
* Mobilas (187,0)
* Taskalūsa (99,6)
* Huveris (92,6)
* Obernas (76,1)
* Dotanas (71,0)
* Dekeiteris (57,9)
* Madisonas (56,9)

## Ekonomika

Alabama yra trečia šalyje pagal naminių paukščių auginimą. Valstijoje taip pat auginami galvijai. Pagrindinė žemės ūkio kultūra yra medvilnė, be jos dar auginami riešutai, įvairios daržovės.

Nepaisant to, kad pusė Alabamos teritorijos yra paskirta žemės ūkiui, gamyba uždirba daugiau nei pusę valstijos pelno. Alabama yra antra pagal užimamus miško plotus, todėl medienos ir popieriaus gamyba yra pagrindinės valstijos ekonomikos šakos. Kiti valstijos pramonės gaminiai yra chemikalai, tekstilės, elektronikos produktai, automobiliai ir žemės ūkio produktų apdirbimas. Valstijoje išgaunamos gamtinės dujos, nafta, cementas, akmuo. Anksčiau valstijoje buvo išgaunama daug anglies, bet dabar jos kiekiai sparčiai mažėja.

## Šaltiniai
HSQLDB

**HSQLDB** – reliacinių duomenų bazių valdymo sistema, parašyta Java kalba.  Laisvai platinama (BSD licencija). 

Ši sistema daugiau pritaikyta naudoti kaip sudėtinė įvairių Java parašytų programų dalis. Prireikus duomenys gali būti laikomi tik operatyvinėje atmintyje, arba saugomi diske CSV formatu. Tačiau sistema palaiko transakcijas bei leidžia vienu metu su ja dirbti daugeliui vartotojų

Naudojama tiek atviro kodo (LibreOffice, OpenOffice.org, JBoss, Openfire, JAMWiki, Jitsi) tiek ir komerciniuose (Mathematica, InstallAnywhere) produktuose.

## Nuorodos
* Oficialus puslapis

## Šaltiniai
Apibrėžtinis integralas

Matematikoje **apibrėžtiniu integralu** vadinamas įrankis, skirtas skaičiuoti adityviems dydžiams, pvz., plotui, masei ir t. t.

Šiuolaikinę apibrėžtinio integralo sąvoką įvedė prancūzų matematikas Ogiustenas Luji Koši.

Egzistuoja keletas **apibrėžtinio integralo** apibrėžimų:

* Rymano integralas
* Darbu integralas

ir t. t. Praktikoje dažniausiai naudojamas Rymano integralas. Visi apibrėžimai yra panašūs ir integralų prasmės iš esmės tos pačios, skiriasi formuluotės.

Šių integralų esmę galima įsivaizduoti taip: turime intervalą [a; b], skaidome jį į be galo mažus gabaliukus. Kiekvienas toks gabaliukas susietas su kažkokiu skaičiumi (apibrėžta funkcija šiame intervale). Dauginame kiekvieno gabaliuko ilgį iš to skaičiaus ir viską susumuojame. Riba, kai tokio gabaliuko ilgis be galo mažas ir yra vadinama **apibrėžtiniu integralu**.

Naudojami ir kitaip apibrėžti integralai:

* Kai intervalas yra ne tiesė, o kažkokia kreivė, kurios lygtį žinome, tai integralas vadinamas kreiviniu. Jis naudojamas, kai, pvz., taškas juda kažkokia kreive jėgų lauke ir norime rasti jėgų lauko atliką darbą.

* Integralas, kai turime kažkokį paviršių ir skaidome jį į mažus plotelius, dauginame juos iš tam tikros vertės ir sumuojame, vadinamas paviršiniu integralu. Taikome, pvz., kai norime rasti ant paviršiaus sukauptą elektros krūvį, kai žinome jo pasiskirstymą.

* Integralai, kai vietoj intervalo naudojame n matavimų sritį, su kurios kiekvienu gabaliuku susietas skaičius (pvz., dvimatė funkcija, apibrėžta stačiakampyje), vadinami **n-lypiais integralais**. Pvz., kai naudojame plokščią dvimatę sritį, turime dvilypį integralą. Jo geometrinė prasmė – tūris po paviršiumi. Kai sumuojame trimatės srities gabaliukus – turime trilypį integralą. Jo geometrinė prasmė – tūris keturmatėje erdvėje. Tačiau jis taikomas praktikoje, pvz., kūno kiekviename taške apibrėžtas jo tankis. Sumuodami gabaliuko tūrius, padaugintus iš tankio tose vietose, gausime kūno masę.

## Taip pat skaitykite

* Neapibrėžtinis integralas
* Dvilypis integralas
* Trilypis integralas
* Kreiviniai integralai
* Gryno formulė

## Šaltiniai
Žaliadumbliai

**Žaliadumbliai** (*Chlorophyta*) – eukariotų (*Eukaryota*) domeno protistų (*Protista*) karalystės skyriaus dumbliai. Kai kuriose klasifikacijose priskiriami augalams.

Žaliadumbliai yra žemesnieji plastidiniai eukariotai (turi branduolį ir plastides). Išsiskiria žalia spalva, kurią sąlygoja pigmentas chlorofilas, kaupiamas chromatoforuose.

Žalieji dumbliai paplitę gėluosiuose vandenyse (laisvai plūduriuoja vandens paviršiuje), nors sutinkami ir sausumoje. https://www.vle.lt/straipsnis/zaliadumbliai/

## Sistematika
* Klasė. Žalėsainiai (*Chlorophyceae*)
** Eilė. Žalėsiečiai (*Chlorococcales*)
*** Šeima. Chloreliniai (*Chlorellaceae*) 
**** Gentis. Chlorelė (*Chlorella*)
*** Šeima. Skliautadumbliniai (*Coelastraceae*) 
*** Šeima. Vandentinkliniai (*Hydrodictyaceae*)
*** Šeima. Pūsliniai (*Oocystaceae*) 
*** Šeima. Scenedesminiai (*Scenedesmaceae*) 
** Eilė. Maurakuliečiai (*Volvocales*)
*** Šeima. Valkčiadumbliniai (*Chlamydomonadaceae*)
*** Šeima. Maurakuliniai (*Volvocaceae*)
* Klasė. Jungadumblainiai (*Conjugatophyceae*)
** Eilė. *[[Zygnematales]]*
*** Šeima. *[[Zygnemataceae]]*
**** Gentis. Linkstė (*Closterium*)
**** Gentis. Mauragimbė (*Spirogyra*)
** Eilė. Dvyniečiai (*Desmidiales*)
*** Šeima. *Desmidiaceae*
**** Gentis. Mikrasteris (*Micrastrerias*)
* Klasė. Maurabragainiai (*Charophyceae*)
** Eilė. Maurabragiečiai (*Charales*)
*** Šeima. Maurabraginiai (*Characeae*)
**** Gentis. Maurabragis (*Chara*)
**** Gentis. Žvakidumblis (*Lychnothamnus*)
**** Gentis. Menturdumblis (*Nitella*)
Titnagdumbliai

**Titnagdumbliai** arba **titnaginiai dumbliai** (*Bacillariophyta*) – eukariotų (*Eukaryota*) domeno pirmuonių (*Protista*) karalystės skyriaus dumbliai.

Titnagdumbliai yra vienaląsčiai arba kolonijiniai. Jie turi kietą apvalkalą, kurio sudėtyje yra titnago. Šie dumbliai būna dviejų formų: dvipusės simetrijos (dauguma) ir centrinės simetrijos. Titnagdumblių apvalkalas susideda iš dviejų puselių, sumautų kaip dėžutė: epitekos (didesnės išorinės) ir hipotekos (mažesnės vidinės).

Paplitę gėluosiuose bei sūriuosiuose vandenyse. Nusėdę į vandens dugną jie gamina uolieną, kuri naudojama statybos pramonėje.

## Taksonomijos istorija
Vienu metu titnagdumbliai buvo laikomi „išbaigtais gvyvūnais“ (), turinčiais skrandžius (iš tiesų vakuoles), gonadas (iš tiesų branduolius) ir virškinamąsias liaukas (plastides). Ląstelės teorija dar nebuvo galutinai susiformavusi, todėl nebuvo akivaizdu, kiek smulkūs galėtų būti įprastiniai gyvūnai. Iš tiesų titnagdumbliai vienaląsčiai, nors kai kurie gyvena kolonijomis.

## Lietuvos titnagdumbliai
Klasė. Centradumblainiai (*Centrophyceae*), centrinės simetrijos
* Eilė. Bidulfiečiai (*Biddulphiales*)
** Šeima. Bidulfiniai (*Biddulphiaceae*)
*** Gentis. Atėja (*Attheyat*)
** Šeima. Chetoceriniai (*Chaetoceraceae*)
*** Gentis. Chetoceras (*Chaetoceros*)
* Eilė. Diskadumbliečiai (*Coscinodiscales*)
** Šeima. Diskadumbliniai (*Coscinodiscaceae*):
*** Gentis. Apskrituolė (*Cyclotella*)
*** Gentis. Diskadumblis (*Coscinodiscus*)
*** Gentis. Meliozira (*Melosira*)
*** Gentis. Skydadumblis (*Stephanodiscus*)
*** Gentis. Talasiozira (*Tahalossiosira*)
* Eilė. Šakniadumbliečiai (*Rhizosoleniales*)
** Šeima. Šakniadumbliniai (*Rhizosoleniaceae*)
*** Gentis. Šaknius (*Rhizosolenia*)

Klasė. Plunksnadumblainiai (*Pennatophyceae*), dvipusės simetrijos
* Eilė. Trupsniečiai (*Fragilariales*)
** Šeima. Trupsniniai (*Fragilariaceae*)
*** Gentis. Žvaigždutė (*Asterionella*)
*** Gentis. Dvikiautė (*Diatoma*)
*** Gentis. Trupsnė (*Fragilaria*)
*** Gentis. Meridionas (*Meridion*)
*** Gentis. Sinedra (*Synedra*)
** Šeima. Narstikliniai (*Tabellariaceae*)
*** Gentis. Narstiklė (*Tabellaria*)
* Eilė. Valteliečiai (*Naviculares*)
** Šeima. Achnantiniai (*Achnanthaceae*)
*** Gentis. Riešutdumblis (*Cocconeis*)
*** Gentis. Roikosfenija (*Rhoicosphenia*)
** Šeima. Valteliniai (*Naviculaceae*)
*** Gentis. Amfora (*Amphora*)
*** Gentis. Luotelis (*Cymbella*)
*** Gentis. Sigmadumblis (*Gyrosigma*)
*** Gentis. Kuokanešis (*Gomphonema*)
*** Gentis. Valtelė (*Navicula*)
*** Gentis. Plunksnadumblis (*Pinnularia*)
*** Gentis. Šaudyklė (*Pleurosigma*)
*** Gentis. Stauronis (*Stauroneis*)
* Eilė. Surireliečiai (*Surirellales*)
** Šeima. Epiteminiai (*Epithemiaceae*)
*** Gentis. Epitemija (*Epithemia*)
** Šeima. Nicšiniai (*Nitzschiaceae*)
*** Gentis. Nicšija (*Nitzschia*)
** Šeima. Ropalodiniai (*Rhopalodiaceae*)
*** Gentis. Ropalodija (*Rhopalodia*)
** Šeima. Surireliniai (*Surirellaceae*)
*** Gentis. Verpstelė (*Cymatopleura*)
*** Gentis. Surirelė (*Surirella*)

## Šaltiniai
Šarvadumbliai

**Šarvadumbliai** (*Pyrrophyta*, „ugniadumbliai“, pagal sugebėjimą švytėti) – eukariotų (*Eukaryota*) domeno pirmuonių (*Protista*) karalystės skyriaus dumbliai. Citoplazma turi daug neįprastų struktūrų, bet visgi atrodo kaip eukariotinės ląstelės citoplazma. Tačiau branduolys neįprastos sandaros, kuri kažkuo panaši tiek į eukariotinę, tiek į prokariotinę. Todėl ši grupė vadinama mezokariotais. Kai kurių rūšių (kaip *Glenodinium foliaceum*) ląstelėje yra keletas papildomų, mažesnių, DNR turinčių darinių, lyg ir panašių į branduolius (dviguba membrana su poromis), bet taip pat yra ir „tikras“ branduolys. 

Šarvadumblių sistematinėje grupėje buvo žymių pertvarkymų ir ji greičiausiai pasenusi. Jiems priklausę *[[Dinoflagellata]]* šiuo metu išskirti atskirai.

Iš viso yra apie 1000 rūšių, gyvenančių daugiausia jūrose ir sudarančių didžiąją dalį fitoplanktono. 

## Šaltiniai
Ugnies Žemės, Antarktidos ir Pietų Atlanto salų provincija

**Ugnies Žemės, Antarktidos ir Pietų Atlanto salų provincija** () – Argentinos sritis pačiuose pietuose, į kurią įeina Argentinos valdoma Ugnies Žemės dalis (didžiausias miestas joje bei visos srities sostinė – Ušuaja) ir dvi ginčytinos teritorijos: Argentinos Antarktida, nepripažįstama teritorinė pretenzija, kurios administracinis centras yra Esperansa (labiau primenanti mokslinę bazę, nei miestelį), bei Pietų Atlanto salos, valdomos Didžiosios Britanijos, bet Argentinos laikomos savo dalimi. Argentiniečiai jas nesėkmingai bandė susigrąžinti per Falklando (Malvinų) karą. Jų administracinis centras yra Stenlis, argentiniečių vadinamas Puerto Archentinu – miestelis Falklando (Malvinų) salose.

Yra keturi departamentai, du iš kurių (Pietų Atlanto salų ir Antarktidos) yra ginčytini, kiti du yra Ugnies Žemės saloje.

## Geografija
Valdomų teritorijų plotas – 21 263 km², kartu su Pietų Atlanto salomis ir Argentinos Antarktida – 986 418 km². Valdomos teritorijos – rytinė Ugnies Žemės salos dalis ir Estadoso sala – kalnuotos salos, apsuptos Atlanto vandenyno, Magelano, Dreiko ir daugybės kitų sąsiaurių. Per salas besidriekiantys Andų kalnai iškyla iki 1490 m aukščio (Kornu k.).

Vyrauja šaltas ir drėgnas klimatas, tačiau labai skiriasi skirtinguose regionuose. Vidutinė sausio mėn. temperatūra Ušuajoje 9,4&nbsp;°C, liepos mėn. 1,5&nbsp;°C. Metinis kritulių kiekis – 524 mm. Šalti ir stiprūs Antarkties vėjai. Vidurvasarį (sausio mėn.) būna poliarinės dienos, viduržiemį (liepos mėn.) – poliarinės naktys. Dažnai stebima poliarinė pašvaistė. Auga mišrieji ir spygliuočių miškai, krūmynai, šaltosios stepės, tundra. Ledynai. Upės trumpos, vandeningos, slenkstėtos. Daug ežerų (didžiausias Fagnano ežeras).

## Gyventojai
Iš visų valdomų teritorijų gyvenama tik Ugnies Žemės sala. Gyventojai susitelkę vakariniame salos pakraštyje. Rytinė dalis praktiškai negyvenama. Seniau saloje gyveno indėnai selknamai, tačiau buvo išnaikinti.

Didžiausios gyvenvietės (2010 m.):
* Rio Grandė (66,4 tūkst. gyventojų)
* Ušuaja (56,5)
* Tolhuinas (2,6)
* Laguna Eskondida (0,1)

## Ekonomika
Gyvulininkystė (avių auginimas), naftos ir dujų gavyba. Turizmas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Ugnies Žemės, Antarktidos ir Pietų Atlanto salų srities turizmo puslapis 
* Provincijos žemėlapis
Integravimas

**Integravimas** gali reikšti:

* Procesą, kurio metu susiejami kažkokie dalykai, pvz., Lietuvos **integravimasis** į Europos sąjungą.

* Matematikoje **integravimu** vadinamas neapibrėžtinio arba apibrėžtinio integralo radimo uždavinys. Pirmuoju atveju ieškoma funkcijos pirmykštės funkcijos, antruoju – kažkokio konkretaus dydžio, pvz., ploto, masės ir pan.
Aštrys

**Aštrys** (*Stratiotes*) – vandenplūkiečių (*Hydrocharitales*) eilės vandenplūkinių (*Hydrocharitaceae*) šeimos augalų gentis.

Genties pavadinimas iš graikų kalbos *stratiotes* – kareivis, nes augalas turi aštrius, kaip kardas lapus. 

Rūšys:
* *Stratoites acorides*
* *Stratoites alismoides*
* Alijošinis aštrys (*Stratiotes aloides*)
* *Stratoites nymphoides*

Vienintelė Lietuvoje auganti vandens augalų rūšis:
* Alijošinis aštrys (*Stratiotes aloides*, ).
Vandenplūkis

**Vandenplūkis** (*Hydrocharis*) – vandenplūkiečių (*Hydrocharitales*) eilės vandenplūkinių (*Hydrocharitaceae*) šeimos augalų gentis.

Genties pavadinimas iš graikų kalbos *hydor* – vanduo ir *charis* – džiaugsmas, papuošalas. Augalas 15-30 cm aukščio, plūduriuojantis vandens paviršiuje.

Vienintelė Lietuvoje auganti vandens augalų rūšis:
* Plūduriuojantysis vandenplūkis (*Hydrocharis morsus - ranae*).
Elodėja

**Elodėja** (*Elodea*) – vandenplūkiečių (*Hydrocharitales*) eilės vandenplūkinių (*Hydrocharitaceae*) šeimos augalų gentis. Kilusi iš Šiaurės Amerikos.

Stiebas iki 1 m ilgio, šakotas. Lapai maži, po 3–4 menturiuose. Žiedai vienalyčiai.

## Rūšys
* *Elodea bifoliata*
* *Elodea brandegeeae*
* Kanadinė elodėja (*Elodea canadensis*)
* *Elodea columbiana*
* *Elodea densa*
* *Elodea fraseri*
* *Elodea ioensis*
* *Elodea linearis*
* *Elodea longivaginata*
* *Elodea minor*
* *Elodea nevadensis*
* Suktalapė elodėja (*Elodea nuttallii*)
* *Elodea occidentalis*
* *Elodea planchonii*
* *Elodea schweinitzii*

Lietuvoje kaip invazinės rūšys auga:
* Kanadinė elodėja (*Elodea canadensis*)
* Suktalapė elodėja (*Elodea nuttallii*)

## Etimologija
Pavadinimas *elodė́ja* kilęs iš taksono vardo *Elodea*, kuris padarytas iš  (‘liūgnas, pelkė, lanka’), nes augalas auga stovinčiuose, sekliuose vandenyse.

## Šaltiniai
Ežerutė

**Ežerutė** (*Hydrilla*) – vandenplūkiečių (*Hydrocharitales*) eilės vandenplūkinių (*Hydrocharitaceae*) šeimos augalų gentis. Gentyje yra tik viena rūšis – menturlapė ežerutė (*Hydrilla verticillata*).
## Paplitimas
Daugiau paplitusi pietryčių ir rytų Lietuvos ežeruose. Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Morfologija
Auga vandenyje, turi lankstų, vandens liūliuojamą stiebą, tartum gyvatė. Tai daugiametis vandens augalas, kurio stiebas siūliškas, negausiai šakotas, iki 3 m ilgio. Lapai menturiniai, viršutinėje stiebo dalyje sutankėdami dažnai sudaro tankią puokštišką galvutę. Žiedai neryškūs, pavieniai. Žydi birželio – liepos mėn. Auga ežeruose. Dauginasi ir vegetatyviškai. Genties pavadinimas iš graikų kalbos *hydor* – vanduo, *hydra* – vandeninė gyvatė.

## Pavadinimas ir sinonimai
Rūšis turi daug sinonimų (viso 25), tarp kurių pavadinime yra žodis lietuva, šie:
* *Hydora lithuanica* (Rchb.) Besser
* *Hydrilla lithuanica* (Rchb.) Dandy
* *Udora lithuanica* Rchb.
* *Udora lithuanica* Andrz. ex Besser
ir kiti paminėtini sinonimai:
* *Elodea verticillata* (L.f.) F.Muell.
* *Hydrilla polysperma* Blatt.
* *Hydrilla roxburghii* Steud.
* *Hydrospondylus submersus* Hassk.
* *Udora occidentalis* W.D.J.Koch
* *Udora pomeranica* Rchb.
* *Udora verticillata* (L.f.) Spreng.
* *Vallisneria verticillata* (L.f.) Roxb.

## Nuorodos
* Menturlapės ežerutės mokslinis lotyniškas pavadinimas ir sinonimai per theplantlist.org *[[Anglų kalba]]*
Dumblialaiškiniai

**Dumblialaiškiniai** (*Alismataceae*) – dumblialaiškiažiedžių (*Alismatidae*) poklasio dumblialaiškiečių (*Alismatales*) eilės augalų šeima.

Priklauso daugiamečiai vandens ir pelkių žoliniai augalai. Stiebas status, daugelio menturiškai šakotas. Lapai įvairios formos, sudaro pamatinę skrotelę, pasinėrę vandenyje, plūduriuojantieji arba iškilę virš vandens. Vegetatyviniuose organuose neretai būna pientakiai. Žiedai susitelkę į varpos, kekės arba šluotelės pavidalo žiedynus. Daugumos vaisiai – lukštavaisiai.

Daugelio dumblialaiškinių vaisių sienelėje yra oro kameros, padedančios jiems plisti vandeniu. Kai kurias rūšis išplatina vandens paukščiai ir gyvūnai. Dauguma jų sudaro 2 formas – vandeninę ir sausuminę.

Paplitę visame pasaulyje, jų nėra tik pačioje šiaurėje, Ramiojo vandenyno salose bei kai kuriose dykumose ir aukštikalnėse. Didesnė rūšių įvairovė yra šiauriniame pusrutulyje.

## Gentys
Šeimoje 12 genčių ir 81 rūšis:
* Dumblialaiškis (*Alisma*)
* Šilininkas (*Baldellia*)
* *[[Burnatia]]*
* Kaldezija (*Caldesia*)
* *[[Damasonium]]*
* *[[Echinodorus]]*
* *[[Limnophyton]]*
* Šustinė (*Luronium*)
* *[[Ranalisma]]*
* Papliauška (*Sagittaria*)
* *[[Wiesneria]]*

## Lietuvoje augančios gentys
* Dumblialaiškis (*Alisma*)
* Šilininkas (*Baldellia*)
* Kaldezija (*Caldesia*)
* Šustinė (*Luronium*)
* Papliauška (*Sagittaria*)

## Augalai įrašyti į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonąją knygą]]
* Siauralapis dumblialaiškis (*Alisma gramineum*) 
* Lancetinis dumblialaiškis (*Alisma lanceolatum*)
Anarchosindikalizmas

**Anarchosindikalizmas** yra viena iš anarchizmo ir komunizmo krypčių, kuri transformavosi į liberal socializmą ir pabrėžia lyčių nelygybės bei  ekonominio kanibalizmo kovos problemas siekiant socialinių pokyčių todėl jam atgaivinti Jungtinių Tautų Organizacija pradėjo plėtoti kooperatyvų programą.

Anarchosindikalistai iškelia profesinių sąjungų vaidmenį, matydami jas kaip natūralias darbininkų klasės tinklines organizacijas ir atmesdami partijų, bet ne sąjungų ar korporatyvizmo principus. Jie žiūri į profesines sąjungas kaip į potencialią jėgą, galinčią palengvinti oligopolinės demokratijos naštą gerovės valstybės institucijose. 

## Pagrindiniai principai
*Civilinis solidarumas (esybės turi sutarti, ko nori ir už savo teises kovoti vieningai)
*Tiesioginiai veiklos metodai  (Veikla grįstos strateginio planavimo metodikos), siekiant konkrečių programinių nuostatų ir veiklos atitinkančių tikslų.
*Socialinė savivalda  (su veikla susijusius klausimus priima patys tarpusavio susitarimu)

Anarchosindikalistai siekia daugumą privatinės nuosavybės formų atkurti pagal sutarčių teisės ir intelektinės nuosavybės creative commons laisvės principą, jų nuomone sudarančių elektroninės demokratijos visuomenės pagrindą.

## Pavyzdys
Anarchosindikalistas Rudolf Rocker apie politines teises:

:*Politinės teisės nesukuriamos parlamentuose - jie *'priverčiami*' šias teises patvirtinti. Ir net jau ilgą laiką galiodamos, jos anaiptol neužtikrina saugumo savaime. Teisės pradeda egzistuoti ne legaliai jas patvirtinus popieriaus lape, o tik tapusios įsisamonintu žmonių gyvenimo būdu, ir bet koks bandymas jų nepaisyti sukelia aršų visos visuomenės pasipriešinimą.*
Liūnsarginiai

**Liūnsarginiai** (*Scheuchzeriaceae*) – dumblialaiškiažiedžių (*Alismatidae*) poklasio plukeniečių (*Najadales*) eilės augalų šeima.

Liūnsargė auga aukštapelkėse, tarpinio tipo pelkėse. Žydi birželio-liepos mėn. Augalo sėklas lesa daugelis vandens paukščių. Lietuvoje neretas.

## Gentys
* Liūnsargė (*Scheuchzeria*)

## Lietuvoje augančios gentys
* Liūnsargė (*Scheuchzeria*)
** Pelkinė liūnsargė (*Scheuchzeria palustris*). Vienintelė Lietuvoje auganti rūšis.
Narytžoliniai

**Narytžoliniai** (*Juncaginaceae*) – dumblialaiškiažiedžių (*Alismatidae*) poklasio plukeniečių (*Najadales*) eilės augalų šeima.

Priklauso daugiametės, plikos, drėgnų augimviečių žolės. Stiebo pamatas apsiaustas lapų makščių ir atrodo svogūniškas. Žiedynas – viršūninė varpiška kekė. 

## Gentys
* Narytžolė (*Triglochin*)

## Lietuvoje augančios gentys
* Narytžolė (*Triglochin*)
** Pajūrinė narytžolė (*Triglochin maritimum*)
** Pelkinė narytžolė (*Triglochin palustre*)

## Augalai įrašyti į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonąją knygą]]
* Pajūrinė narytžolė (*Triglochin maritimum*)