open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rudzinskas

;Rudzinskas
* Antanas Rudzinskas – pedagogas, žurnalistas, redaktorius;
* Jonas Rudzinskas – tautodailininkas, visuomenės veikėjas;
* Juozas Rudzinskas – aktorius;
* Mykolas Rudzinskas – irkluotojas, olimpietis, treneris, teisėjas.

;Rudzinskienė
* Irena Rudzinskienė – technikė technologė, kraštotyrininkė.

;Rudzinskaitė
* Janina Rudzinskaitė-Dautartienė – aktorė;
* Marija Rudzinskaitė-Arcimavičienė – mokslininkė, profesionaliosios egiptologijos pradininkė Lietuvoje.

Pavardė daugiausia paplitusi Aukštaitijoje ir Dzūkijoje. Gali būti suslavinta iš pavardžių *Rudỹs, Rùdžius, Rudžiónis* arba kilusi iš , , .

## Šaltiniai
LSB stadionas

**LSB stadionas** () – buvęs stadionas Rygos miesto centrinėje dalyje, dešiniajame Dauguvos krante, į rytus nuo Rygos krovininės geležinkelio stoties. Stadionas priklausė LSB Rīga () klubui, šalia pat vakaruose stovėjo ir Rygos YMCA stadionas. Stadione yra žaidusi  (13 rungtynių 1922–1932 m.), jis naudotas taip pat dviračių sportui ir lengvajai atletikai, žiemą būdavo kaip ledo arena. Aplink stadioną buvo bėgimo takai.

## Istorija

Stadionas atidarytas 1898 m. liepos 5 d. ir priklausė Rygos II dviratininkų draugijai (, santr. *2. RRB*). I pasaulinio karo metais apgriautas, vėl atidarytas 1920 m. rugsėjo 19 d., jame tilpo 8000 žiūrovų (iš jų 1000 sėdimų vietų). 1921 m. dviratininkų draugija tapo Latvijos sporto draugija. 1922 m. stadione pirmąsias savo istorijoje rungtynes sužaidė  (1–1 su ). Stadione vyko 1929 m. Baltijos taurės turnyras, kurį laimėjo Estija.

1956 m. stadionas nugriautas, jo vietoje pastatyta 49-oji vidurinė mokykla.

## Šaltiniai
Juozas Pranckevičius (1952)

**Juozas Pranckevičius** (g. 1952 m. spalio 26 d. Vilniuje) – lietuvių tapytojas, verslininkas ir galerijos vadovas. Jo kūryboje vyrauja peizažo ir urbanistinio kraštovaizdžio motyvai. Jis yra galerijos „JuozasArt“ įkūrėjas ir Lietuvos dailininkų sąjungos narys.

## Biografija
Juozas Pranckevičius gimė 1952 m. spalio 26 d. Vilniuje. Baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą ir įgijo inžinieriaus statybininko specialybę.

Gyvena Vilniuje. Tapyba aktyviai užsiima nuo XX a. 9-ojo dešimtmečio, parodose dalyvauja nuo 1982 m.

## Kūryba
Pranckevičius priklauso Lietuvos tapytojų grupei „Individualistai“. Nuo 1980-ųjų dalyvauja Lietuvos dailininkų pleneruose, grupinėse ir personalinėse parodose.

Menininko kūryboje vyrauja peizažai, marinistiniai ir urbanistiniai motyvai. Jo darbų yra įsigiję kolekcininkai Lietuvoje ir užsienyje.

Pranckevičiaus darbai pristatyti įvairiose parodose Lietuvoje ir užsienyje, tarp jų – lietuvių tapytojų parodoje Rygoje bei grupės „Individualistai“ parodose.

Jis taip pat dalyvavo tarptautiniuose kultūriniuose projektuose ir pleneruose.

Pranckevičius yra surengęs daugiau kaip 40 personalinių parodų ir dalyvavęs daugelyje grupinių parodų Lietuvoje bei užsienyje, tarp jų Italijoje, Vokietijoje, Lenkijoje ir Latvijoje.

2008 m. jis įkūrė viešąją įstaigą „JuozasArt“, kuri organizuoja parodas ir kultūrinius renginius bei propaguoja klasikinio meno tradicijas.

## Verslo veikla
Be meninės veiklos, Pranckevičius užsiima verslu. Jis yra transporto ir nekilnojamojo turto srityse veikiančios įmonės UAB „Transmeda“ vadovas.

## Narystė
* Lietuvos tautodailininkų sąjungos Vilniaus bendrijos narys.
* Lietuvos dailininkų sąjungos narys nuo 2009 m.

## Šaltiniai
Saulė Kilaitė

**Saulė Kilaitė** – lietuvių smuikininkė, kompozitorė, performansų menininkė ir rašytoja, gyvenanti ir kurianti Italijoje.

## Biografija
Saulė Kilaitė gimė Kaune, Lietuvoje. 
Muzikinį išsilavinimą įgijo Lietuvoje ir Italijoje: studijavo smuiką ir fortepijoną Kaune, o vėliau baigė Brescia konservatoriją Italijoje.

Baigusi studijas ji įsikūrė Italijoje ir pradėjo koncertinę veiklą kaip solistė bei scenos menininkė.

## Kūrybinė veikla
Saulė Kilaitė savo kūryboje jungia klasikinę muziką su populiariosios, etninės ir šiuolaikinės scenos meno elementais.

Ji yra projekto **Picasso Strings Project** įkūrėja; projektas buvo sukurtas 2001 m. ir grindžiamas moterų styginių kvarteto idėja, jungiančia muziką, literatūrą, vaizdo meną ir teatrą.

Ji taip pat sukūrė sceninį formatą **„Violin Performance“**, kuriame muzika jungiama su šokiu, vaizdo projekcijomis, literatūra ir teatru.

## Bendradarbiavimas
Per savo karjerą Saulė Kilaitė bendradarbiavo su įvairiais tarptautiniais atlikėjais, tarp jų Laura Pausini, Gianna Nannini, Andrea Bocelli, Eros Ramazzotti ir Michael Bublé.

## Kita veikla
Ji yra knygos *Diario di un violino* bendraautorė. 
Pagal šią knygą taip pat sukurtas to paties pavadinimo sceninis pasirodymas.

## Diskografija
* *Picasso*
* *Andando, Vivendo*
* *Andando, Vivendo 2*
* *Christmas Violin*
* *The Concert*

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Paprastasis pavasarinukas

**Paprastasis pavasarinukas** (*Archiearis parthenias*) – sprindžių (*Geometridae*) šeimai priklausanti drugių rūšis. Paplitusi Euroazijoje, dažna Lietuvoje.

## Išvaizda ir elgsena

Drugių sparnų plotis siekia 30–40 mm, priekinis sparnas tamsus su šviesesnėm dėmėm, galinis sparnas su oranžinėmis dėmėmis. Abiejų sparnų vidinėje pusėje dominuoja oranžinė spalva. Vikšras žalias su gelsvomis šoninėmis juostomis. Minta beržų žirginiais ir lapais. Suaugėliai skraido kovo–balandžio mėnesiais.

## Buveinės

Matomas mišrių miškų pakraščiuose, beržynuose, netoli pelkių.

## Galerija


Archiearis parthenias larva.jpg|Vikšras
Orange Underwing - Archiearis parthenias (46775939954).jpg|Suaugėlis
Archiearis parthenias - Orange underwing - Весенница берёзовая (47554843371).jpg|Sparnų vidinė pusė


## Šaltiniai
1931 m. Baltijos taurė

**1931 m. Baltijos taurė** – ketvirtasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1931 metais rugpjūčio 30 – rugsėjo 1 d. Estijoje, Talino mieste. Čempionais tapo estai.

## Rezultatai

|}

## Rungtynės

----

----

## Šaltiniai
1932 m. Baltijos taurė

**1932 m. Baltijos taurė** – penktasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1932 metais rugpjūčio 28–30 d. Latvijoje, Rygos mieste. Čempionais tapo latviai.

## Rezultatai

|}

## Rungtynės

----

----

## Šaltiniai
Olimpijos stadionas (Liepoja)

**Olimpijos stadionas** (; sovietmečiu ***Dinamo stadionas***) – stadionas Liepojos miesto vakarinėje dalyje, į pietus nuo Liepojos švyturio, šiauriniame pajūrio parko pakraštyje. Įrengtas dirbtinis apšvietimas, telpa 1569 žiūrovų. Už 1 km į pietus yra Liepojos Daugavos stadionas.

## Istorija

Įrengtas 1920 m. kaip futbolo ir dviračių sporto vieta. „Olimpijos“ klubo namų stadionas. 1932 m. čia vienerias rungtynes sužaidė  (pergalė 2–1 prieš ). Po II pasaulinio karo stadiono dviračių takas nuardytas. Sovietmečiu vadinosi „Dinamo“ vardu.

## Šaltiniai
1933 m. Baltijos taurė

**1933 m. Baltijos taurė** – šeštasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1933 metais rugsėjo 2–4 d. Lietuvoje, Kauno mieste. Čempionai liko nenustatyti dėl nebaigtų rungtynių, kadangi dvejos rungtynės liko nebaigtos dėl to, kad sutemo (dirbtinio apšvietimo stadione nebuvo). Pagal naująsias taisykles rungtynėms pasibaigus lygiosiomis jos turėjo būti pratęsiamos.

Estai dėl šiurkštumo ir šmeižto nutraukė sportinius ryšius su latviais, todėl 1934 m. Baltijos taurės varžybos liko nesurengtos.

## Rezultatai

|}

## Rungtynės

Rungtynės nebaigtos dėl sutemų po pratęsimo pirmojo kėlinio.
----

----

Rungtynės nutrauktos dėl sutemų.
----

Latviams išvykus namo turnyras liko nebaigtas.

## Šaltiniai
Michael Kedman

**Maiklas Ašakis Kedmanas** (Michael Kedman, Michael Ashaki Kedman; g. 1996 m. gruodžio 16 d.) – Trinidado ir Tobago futbolininkas, krašto saugas, puolėjas. Atstovaudamas Trinidado ir Tobago rinktinei sužaidė vienerias rungtynes.

## Karjera
Kitados priklausė Londono „Chelsea“, Londono „West Ham“, Sheffield United jaunimo akademijoms.

Karjerą pradėjo Maldon & Tiptree klube. Rungtyniavo Edgware & Kingsbury (Anglija), K. Patro Eisden Maasmechelen (Belgija). 2017 m. nuomos pagrindais perleistas Central klubui (Trinidadas ir Tobagas). 2018 m. persikėlė į CDF Tres Cantos (Ispanija). 2019 m. persikėlė į APS Zakynthos (Graikija). 2020 m. rungtyniavo Fylkir (Islandija). 2021 m. grįžo į Dartford FC (Anglija). 2022 m. atstovavo Þróttur Vogum (Islandija). 2023 m. trumpai priklausė Aalborg (Danija). 2023 m. spalio mėn. grįžo į Angliją ir prisijungė prie Havant & Waterlooville. 2024 m. rungtyniavo Folkestone Invicta. 2025 m. priklausė Connah's Quay Nomads Football Club (Velsas). Nuo 2025 m. priklausė Stallion Laguna FC (Filipinai).

### „Riterių“ klubas
2026 m. kovo 13 d. pranešta, kad futbolininkas persikėlė į „Riterių“ klubą.

2026 m. kovo 15 d. oficialiai debiutavo klube 2026 m. TOPLYGA rungtynėse prieš FK Panevėžys. Susitikimą pradėjo kaip atsarginis, o aikštėje pasirodė 72 min. vietoje Leif Estevez. Rungtynės baigėsi varžovų pergale rezultatu 2–1.

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  rungtyniavo A lygoje;

## Išnašos

## Nuorodos
* toplyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* [ Globalsportsarchive]
Palau valstijos

Palau padalinta į 16 administracinių valstijų. Didžiausioje saloje Babeltuape yra 10 valstijų, kai tuo tarpu kitos valstijos apima po vieną ar kelias salas. Didžioji šalies gyventojų dalis gyvena Kororo valstijoje.

Ikikolonijiniais laikais Palau dalinosi į vadystes, kurių kiekviena apėmė po kelias ar kelioliką gyvenviečių. Jų vadai buvo vadinami skirtingais titulais. Kolonizacijos metu vadystės buvo paverstos savivaldybėmis, o 1986 m. jos pervardintos valstijomis. Nors valstijoms vadovauja renkami gubernatoriai, šalia to išlikusi tradicinė paveldimoji vadų valdžia.

Palau turi vieną didžiausių pasaulyje valdžios atstovų proporciją gyventojų skaičiui. Daugumos valstijų gyventojų skaičius svyruoja tarp 100 ir 500. Kiekvienoje jų yra gubernatorius, gubernatoriaus padėjėjas ir įtatymų leidžiamoji valdžia. Be to, kiekviena gyvenvietė turi savo savivaldą: 10 seniūnų.

## Sąrašas

## Išnašos

## Nuorodos
*Republic of Palau – States
*Honorary Consulate of the Republic of Palau to the UK &NI
*Statoids
1930 m. Baltijos taurė

**1930 m. Baltijos taurė** – trečiasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1930 metais rugpjūčio 15–17 d. Lietuvoje, Kauno mieste. Čempionais tapo lietuviai. Nors Lietuva ir Latvija surinko po 3 taškus, nugalėtojai nuspręsti pagal įvarčių santykį – pas lietuvius jis buvo 1,25, pas latvius 1,20.

## Rezultatai

|}

## Rungtynės

----

Estų komandoje rungtynių metu buvo keičiami žaidėjai, nors tai nebuvo numatyta turnyro reglamente. Latviai reikalavo surengti neeilinį kongresą dėl šio ir kitų turnyro nuostatų pakeitimo.
----

## Šaltiniai
Talino Kalevo stadionas

:: *Apie veikiantį stadioną žr. [[Kalevo centrinis stadionas]].*

**Kalevo stadionas** () – buvęs daugiafunkcis stadionas Taline (Estija), centrinėje miesto dalyje. Buvusi Kalev Tallinn klubo namų arena. Šiuo metu stadiono vietoje veikia „Viru Keskus“ prekybos centras. Stadione 1923–1925 m. 8 rungtynes yra žaidusi . Stadione vykdavo ne tik futbolo, bet ir lengvosios atletikos bei kitos varžybos.

## Istorija

Stadionas atidarytas 1923 m. birželio 10 d., čia vyko 1923 m. Estijos futbolo čempionatas. Tarpukariu buvo vienas svarbiausių Estijos stadionų. Stadionas uždarytas ir nugriautas po II pasaulinio karo, 5-ojo dešimtmečio pabaigoje.

## Šaltiniai
Lyksnos dvaras

**Lyksnos dvaras** () – dvaras Latvijos Aukštutinės Dauguvos savivaldybėje, Lyksnos valsčiuje (anksčiau – Daugpilio rajone).

## Dvaro ansamblis
Dvaro rūmai buvo atstatyti gotikiniu stiliumi XIX a. viduryje, bet 1861 m. sudegė. 1878–1880 m. dvaras renovuotas pagal Daugpilio miesto architekto Vilhelmo Neumano projektą.

I pasaulinio karo metais dvaras buvo netoli fronto linijos, jį apšaudė vokiečių artilerija, tačiau po karo dvaras nebuvo renovuotas. Po 1920 m. agrarinės reformos dvaras padalintas į 254 naujus ūkius, kurių bendras plotas siekė 1391 ha.

Iš dvaro rūmų išlikęs tik sienos fragmentas, tačiau matomas apie 1770 m. pastatytas koplyčios pastatas, kuris sovietmečiu buvo paverstas sandėliu.

## Istorija
Dvaras pastatytas dešiniajame Dauguvos upės krante, kelis šimtmečius priklausė Līdingshausen-Wolf šeimai, o nuo 1727 m. – Inflantų vaivadai Juozapui Zybergui (). Jo anūkė Izabella Helen (1785–1849) 1803 m. ištekėjo už grafo Mykolo Pliaterio (1777–1863), nuo tada šeimos pavardė pakeista į Pliateriai-Zeberkai.

Nuo 1815 m. dvare su motina gyveno Emilija Pliaterytė.

Vėliau dvarą valdė Henrikas Pliateris-Zyberkas (1811–1903), po jo – Jonas Kazimieras Juozapas Pliateris-Zyberkas (1850–1922), kuris jį valdė iki 1918 m.

## Išnašos
Jozefas Valnigas

**Jozefas Valnigas** (, g. 1946 m. Zalcburge) – austrų dirigentas, muzikos pedagogas, V. A. Mocarto kūrybos ekspertas; Ilgą laiką vadovavo Mozarteum'o universiteto (*[[:de:Mozarteum|Universität Mozarteum Salzburg]]*) Dainavimo ir Muzikinės dramos institutui (nuo 1980 m. profesorius), taip pat ėjo prorektoriaus pareigas.

## Gyvenimas ir darbas
Valnigas studijavo fortepijoną ir kompoziciją Mozarteum universitete, vėliau Vienos muzikos ir scenos menų universitete studijavo dirigavimą pas Hansą Swarowsky. Universitetą baigė su pagyrimu ir tobulino įgūdžius pas Franco Ferrara Romoje. Daugelį metų buvo Karlo Böhmo asistentas Zalcburgo festivaliuose, dirbo korepetitoriumi Vienos valstybiniame operos teatre ir kapelmeisteriumi operos teatruose Vokietijoje ir Salzburge.

1980 m. buvo paskirtas nuolatiniu operos interpretacijos profesoriumi Zalcburgo Mozarteumo universitete (UMS), vadovavo jos operos skyriui ir penkerius metus buvo rektoriaus pavaduotojas. Tarp jo mokinių — Anja Schlosser, Katerina Tretyakova ir Matthias Winckhler. Valnigas įkūrė Mozarto operos institutą ir iki emiritūros jį vadovauja. Institutas yra įsikūręs UMS, perteikia istorinės atlikimo praktikos žinias ir, kaip teigiama instituto svetainėje, „kontrapunktuoja jas su dabartinėmis perspektyvomis ir atlikimo stiliais“. Valnigas dirigavo ir vedė meistriškumo kursus Vokietijoje, Italijoje, Lietuvoje, JAV, Sibire, Korėjoje, Japonijoje ir Egipte. Valnigas daugelio muzikos konkursų žiuri narys, tarp jų: ARD Miunchene ir Mozarto solinio dainavimo konkurse Japonijoje; yra „Ensemble 17“ meno vadovas, kuris koncertuoja vokiškai kalbančiose šalyse ir Italijoje.

2006 m. Salzburgo festivalyje Valnigas dirigavo „Apollo et Hyacinthus“ ir „Die Schuldigkeit des ersten Gebots“, režisavo John Dew. Produkcija sulaukė spaudos ir žiūrovų pritarimo. Ji buvo įrašyta vaizdo ir garso formatu ir įtraukta į CD kolekciją „Mozart 22“.

Georgo Traklo sceninė poema „Grodeck“ buvo išleista vinilo plokštelėje 1986 m. Jai muziką sukūrė Pietų Tirolio kompozitorius Herbertas Grasslas (* 1948), o dirigavo Valnigas.

## Operos dirigavimas (atranka)

* 2006 m.: *[[:de:Apollo_et_Hyacinthus|Apollo et Hyacinthus]]* und *[[:de:Die_Schuldigkeit_des_ersten_Gebots|Die Schuldigkeit des ersten Gebots]]* – Salzburger Festspiele
* 2009 m.: *[[:de:Don_Giovanni|Don Giovann]]<nowiki/>i* – Peking
* 2011 m.: *[[:de:Il_Parnaso_confuso|Il Parnaso confuso]]* (Gluck) – Schloss Schönbrunn, Wien
* 2013 m.: *[[:de:Bastien_und_Bastienne|Bastien und Bastienne]]* – Macau
* 2014 m.: *[[:de:La_clemenza_di_Tito|La clemenza di Tito]]* – Mozarteum Salzburg und Estate Fiesolana (, Teatro Comunale di Firenze)

## Apdovanojimai
* 2008 m.: Lietuvos muzikos ir teatro akademijos garbės daktaras
* 2010 m.: Austrijos garbės kryžius už mokslą ir meną, pirmojo laipsnio
* 2019 m.: Lietuvos ordinas ''Už nuopelnus Lietuvai'' Riterio kryžius

## Išorinės nuorodos

* Mozart-Opern Institut, Universität Mozarteum Salzburg
* Josef Wallnig bei Operabase (Engagements und Termine)
* Josef Wallnig bei IMDb
* Salzburger Festspiele, Ausschnitt aus der von Wallnig dirigierten Produktion von Apollo et Hyacinthus (2006)
Töölön pallokenttä

**Töölön pallokenttä** (anksčiau ***Helsinkio nacionalinis stadionas***) – futbolo stadionas Helsinkyje, Telės mikrorajone, 2 km į vakarus nuo miestro centro. Kompleksui priklauso keletas futbolo aikščių. Šalia pat į pietryčius nuo šio stadiono yra Helsinkio olimpinis stadionas.

## Istorija

Pastatytas kaip pirmasis futbolo stadionas Suomijoje, atidarytas 1915 m. rugsėjo 12 d. rungtynėmis tarp KIF Helsinki ir HIFK Helsinki klubų, kurias 4–2 laimėjo KIF. 1919–1938 m. stadionas buvo  namų aikštė. 1939 m. stadioną perėmė miesto savivaldybė (iki tol jis priklausė privatiems subjektams). 1952 m. čia vyko 4 olimpinių žaidynių futbolo rungtynės.

1939–1940 ir 2000–2001 m. stadionas rekonstruotas.

## Šaltiniai
Kamuolio žaidimų sąjunga

**Kamuolio žaidimų sąjunga** (arba ***„Kažas“***) – tarpukario Lietuvos sporto organizacija, 1932–1940 m. tvarkiusi sporto šakų su kamuoliu reikalus, atstovavusi Lietuvai tarptautinėse federacijose. Be kita ko perėmė Lietuvos futbolo lygos atsakomybes.

## Istorija

Įkurta 1932 m. spalio 2 d. prie Kūno kultūros rūmų. Sąjungą sudarė atskirų žaidimų komitetai – futbolo, krepšinio, tinklinio ir kt. 1936 m. sąjungai priklausė 80 klubų, juose – 8000 futbolininkų. 1938 m. sąjunga surengė moksleivių futbolo pirmenybes, kurios prasidėjo rugsėjo 1 d. 1939 m. „Kažas“ išleido 98 puslapių knygelę „Futbolo taisyklės ir Lietuvos futbolo pirmenybių nuostatai“ (autorius Valerijonas Balčiūnas).

Sąjunga veikė iki 1940 m. spalio. Vadovai: Brunonas Štencelis (1932–1933), Antanas Butavičius (1934–1935), P. Barkauskas (1936–1937), Antanas Jurgelionis (1937–1938), J. Navakas (1939–1940).

## Šaltiniai
1935 m. Baltijos taurė

**1935 m. Baltijos taurė** – septintasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1935 metais rugpjūčio 20–22 d. Estijoje, Talino mieste. Čempionais tapo lietuviai.

Visi 18 Lietuvos rinktinės futbolininkų buvo iškilmingai pagerbti. Kiekvienas žaidėjas gavo po 3 metrus „Drobės“ fabriko medžiagos kostiumams ir firmos „Chlorodant“ dantų priežiūros rinkinius. Geriausiam žaidėjui Romualdui Nevinskui atiteko Šiaulių AB „Batas“ futbolo bateliai, keturiems žaidėjams – kišeniniai laikrodžiai su auksinėmis grandinėlėmis. Daugeliui buvo pritaikytos amnestijos už įvairius nusižengimus. Visiems čempionais tapusiems žaidėjams suteikta teisė iki gyvos galvos lankytis visas sporto varžybas Lietuvoje.

## Rezultatai

|}

## Rungtynės

----

----

## Šaltiniai
1936 m. Baltijos taurė

**1936 m. Baltijos taurė** – aštuntasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1936 metais rugpjūčio 29–31 d. Latvijoje, Rygos mieste. Čempionais tapo latviai.

## Rezultatai

|}

## Rungtynės

----

----

## Šaltiniai
Glušniai

**Glušniai** (, ) – kaimas Gudijoje, Gardino srityje, Ščiutino rajone, Peršamaisko apylinkėje. Įsikūręs 3,5 km į šiaurės rytus nuo Sabackinės (Peršamaisko), 4,5 km nuo sienos su Lietuva, šalia Skarbiankos upelio.

## Istorija

XIX a. pab. buvo kaimas Lydos apskrities Sabackinės (Pokrovsko) valsčiuje ir apylinkėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kurpiai (Ščiutinas)

**Kurpiai** (, ) – kaimas Gudijoje, Gardino srityje, Ščiutino rajone, Peršamaisko apylinkėje. Įsikūręs 5 km į pietryčius nuo Sabackinės (Peršamaisko), pamiškėje, prie Zeniapiškos upelio.

## Istorija

XIX a. pab. buvo kaimas Lydos apskrities Sabackinės (Pokrovsko) valsčiuje. XX a. pr. sudarė kaimas ir palivarkas (priklausė Fedosevičiui).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mikuliškiai

**Mikuliškiai** (, ) – kaimas Gudijoje, Gardino srityje, Ščiutino rajone, Peršamaisko apylinkėje. Įsikūręs 6,5 km į pietvakarius nuo Sabackinės (Peršamaisko), pamiškėje, už Zamascianų, prie Puciskos upelio ir miško (jame yra durpynas).

## Istorija

XIX a. pab. buvo kaimas Lydos apskrities Dubičių valsčiuje, Gluboko apylinkėje. Reviatyčių dvaro (fon Brenerių nuosavybė) valda. Lenkmečiu buvo Sabackinės valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kadilonys

**Kadilonys** arba **Hadziloniai** (, ) – kaimas Gudijoje, Gardino srityje, Ščiutino rajone, Peršamaisko apylinkėje. Įsikūręs 6 km į pietryčius nuo Sabackinės (Peršamaisko), netoli Zeniapiškos upelio. Ties kaimu kertasi keliai Rodūnia–Astryna ir Rakai–Sabackinė–Vosyliškės. Yra keli fermų kompleksai.

## Istorija

XIX a. pab. buvo Kadilonių kaimas, okolica ir du dvarai Lydos apskrities Sabackinės (Pokrovsko) valsčiuje. Buvo apylinkės centras. Dvarai priklausė Šalevičiams ir Makarevičiams.

1961–1972 m. Kadilonių apylinkės centras Ščiutino rajone.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Neliubaičiai

**Neliubaičiai** (, ) – kaimas Gudijoje, Gardino srityje, Ščiutino rajone, Peršamaisko apylinkėje. Įsikūręs 2 km į pietryčius nuo Sabackinės (Peršamaisko), prie Puciskos upelio. Praeina kelias Rakai–Sabackinė–Vosyliškės.

## Istorija

Pavadinimas siejamas su asmenvardžiu *Neliuba, Neliubas* (plg. 1528 m. minimas didikas Neliuba Eitvilavičius).

XIX a. pab. buvo Neliubaičių kaimas Lydos apskrities Sabackinės (Pokrovsko) valsčiuje. Buvo Šalevičių Sabackinės dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Plenta (Ščiutinas)

**Plenta** (, ) – kaimas Gudijoje, Gardino srityje, Ščiutino rajone, Peršamaisko apylinkėje. Įsikūręs 6 km į šiaurės rytus nuo Sabackinės (Peršamaisko), 4 km nuo sienos su Lietuva, prie Skarbiankos upelio.

## Istorija

XX a. pab. buvo palivarkas Lydos apskrities Sabackinės (Pokrovsko) valsčiuje, priklausęs Asanovičiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
1938 m. Baltijos taurė

**1938 m. Baltijos taurė** – dešimtasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1938 metais rugsėjo 3–5 d. Estijoje, Talino mieste. Čempionais tapo estai. Tai buvo paskutinis Baltijos taurės turnyras prieš sovietinę Baltijos šalių okupaciją prasidedant II pasauliniam karui.

## Galutinė lentelė

|}

## Rungtynės

----

----

## Šaltiniai
1940 m. Baltijos taurė

**1940 m. Baltijos taurė** – Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1940 metais rugsėjo 6–8 d. Latvijoje, Rygos mieste. Čempionais tapo latviai. Tai buvo paskutinis Baltijos taurės turnyras prieš prasidedant nacių okupacijai.

## Galutinė lentelė

|}

## Rungtynės

----

----

## Šaltiniai
Astrynos apylinkė

**Astrynos kaimiškoji apylinkė** () – apylinkė Gudijoje, Ščiutino rajono šiaurėje, Lietuvos (Varėnos rajono) pasienyje. Centras – Astryna.

Sudaryta 1940 m. kaip Sabackinės apylinkė Baranovičių apskrityje, Vosyliškių rajone. Nuo 1962 m. priklauso Ščiutino rajonui.

2013 m. prie Astrynos apylinkės prijungta Naujadvario apylinkė.

2009 m. 63,6 % gyventojų buvo baltarusiai, 30,0 % – lenkai, 5,5 % – rusai. Tuo metu atskirai egzistavusioje Naujadvario apylinkėje – 59,4 % lenkai, 38,0 % – baltarusiai, 1,9 % – rusai.

## Gyvenvietės
; Miesto tipo gyvenvietės
* Astryna (*Астрына*)

;Agromiesteliai
* Naujadvaris (*Новы Двор*)

;Kaimai:
* Abrubas (*Абруб*) · Ališkaucai (*Алішкаўцы*) · Alianiščiauka (*Алянішчаўка*) · Arlova Hara (*Арлова Гара*) · Ašurkos (*Ашуркі*) · Baravyja (*Баравыя*) · Berastavica (*Бераставіца*) · Beržtai (*Бершты*) · Budoulia (*Будоўля*) · Vamperščyna (*Вампершчына*) · Vuhlai (*Вуглы*) · Vialikija Biarozaucai (*Вялікія Бярозаўцы*) · Holdziškės (*Голдзішкі*) · Holeucai (*Голеўцы*) · Hramkos (*Грамкі*) · Domeikos (*Дамейкі*) · Zabalocė (*Забалоцце*) · Zadvaranai (*Задваране*) · Ziniakos (*Зінякі*) · Zobija (*Зобія*) · Kazokai (*Казакі*) · Karpanaucai (*Карпанаўцы*) · Kirpičouščyna (*Кірпічоўшчына*) · Kobraucai (*Кобраўцы*) · Krasnajė (*Краснае*) · Kuleucai (*Кулеўцы*) · Kulbačyna (*Кульбачына*) · Kurylaucai (*Курылаўцы*) · Kucy Lesas (*Куцы Лес*) · Lenciškės (*Ленцішкі*) · Liaikos (*Ляйкі*) · Liachaucai (*Ляхаўцы*) · Malyja Biarozaucai (*Малыя Бярозаўцы*) · Maliukoucai (*Малюкоўцы*) · Mikuliškės (*Мікулішкі*) · Narašai (*Нарашы*) · Paberžtai (*Падбершты*) · Peleucai (*Пелеўцы*) · Pilaunia (*Пілаўня*) · Prūdėnai (*Прудзяны*) · Prybytkouščyna (*Прыбыткоўшчына*) · Piaskai (*Пяскі*) · Raviatyčai (*Равятычы*) · Rahaničai (*Раганічы*) · Radzevičiai (*Родзевічы*) · Rybakai (*Рыбакі*) · Rynkaucai (*Рынкаўцы*) · Rytaleuščyna (*Рыталеўшчына*) · Savičiai (*Савічы*) · Sasnaboras (*Саснабор*) · Sasnovy Boras (*Сасновы Бор*) · Siniaceuka (*Сіняцеўка*) · Smalicha (*Смаліха*) · Stauraucai (*Стаўраўцы*) · Syrniai (*Сырні*) · Taniavičai (*Танявічы*) · Filipaucai (*Філіпаўцы*) · Filiavičai (*Філявічы*) · Čarniauka (*Чарняўка*) · Šostakai (*Шастакі*) · Šorkina (*Шоркіна*) · Ščanecas (*Шчанец*) · Jūrauka (*Юраўка*) · Jokūbonys (*Якубавічы*) · Jasnaja Paliana (*Ясная Паляна*) · Juknevičiai (*Яхнавічы*)

;Viensėdžiai:
* Baranicha (*Бараніха*) · Loibiška (*Лойбішка*) · Šamiakai (*Шамякі*)

## Šaltiniai
1937 m. Baltijos taurė

**1937 m. Baltijos taurė** – devintasis Baltijos taurės futbolo turnyras, vykęs 1937 metais rugsėjo 1–7 d. Lietuvoje, Kauno mieste. Čempionais tapo latviai.

## Galutinė lentelė

|}

## Rungtynės

Rungtynės užskaitytos kaip III pasaulio futbolo čempionato atranka.
----

----

## Auksinės rungtynės

Latvijai ir Estijai surinkus vienodai taškų, taurės laimėtojus nulėmė papildomos rungtynės.

## Šaltiniai
Jurgita Šukevičienė

**Jurgita Šukevičienė**  (g. 1978 m. rugsėjo 4 d.  Alytuje) – Lietuvos politikė, pedagogė, savivaldybininkė.

## Biografija

2001 m. Vytauto Didžiojo universitete baigė prancūzų filologijos studijas. 2004 m. Kauno technologijos universitete	apsigynė viešojo administravimo magistro laipsnį.

2001–2004 m. dirbo anglų ir prancūzų kalbų mokytoja Alytaus Dzūkijos mokykloje. 2005–2011 m. dėstė anglų ir prancūzų kalbas VšĮ „American English School“, buvo lektorė, verslo klientų ir projektų vadovė.

2005–2006 m. VšĮ Baltijos inovacijų grupėje buvo direktoriaus pavaduotoja. 
 
2011–2016 m. dirbo Alytaus miesto savivaldybės administracijos Viešųjų ryšių skyriaus vyr. specialiste, 2019–2024 m. – mero pavaduotoja.
 
2016–2019 m. buvo LR seimo nario Juliaus Sabatausko patarėja.

## Politinė karjera

Nuo 2011 m. priklausė Lietuvos socialdemokratų partijai, buvo Prezidiumo narė. 

2020 m. dalyvavo Lietuvos Seimo rinkimuose. 2024 m. išrinkta į 2024–2028 m. Seimą II ture vienmandatėje Alytaus rinkimų apygardoje Nr. 30. Nuo 2025 m. lapkričio mėn. Seime užėmė Švietimo ir mokslo komiteto pirmininkės pareigas.

## Šaltiniai
Miškinė monažolė

**Miškinė monažolė** (*Glyceria nemoralis*) – miglinių šeimos (*Poaceae*) augalų rūšis. Paplitusi Vidurio ir Rytų Europoje, Kaukaze, Mažojoje Azijoje.

Daugiametis žolinis augalas, 30–100 cm aukščio. Lapai šviesiai žali, 2–5 mm pločio, viršūnė aštri arba užaštrinta. Lapų liežuvėlis labai susiskaldęs į siauras skilteles. Žiedynas – atvira, kiaušiniška šluotelė. Skiriamasis bruožas – apatinio žiedažvynio 3 gyslos ryškios, prieina iki pat viršūnėlės, o 4 neryškios, užsibaigia atokiau nuo viršūnės. Žydi birželio, rugpjūčio mėnesiais.

Miškinė monažolė auga užpelkėjusiuose miškuose, alksnynuose. XX a. pab. Lietuvoje buvo labai reta, buvo įtraukta į Raudonąją knygą.

## Šaltiniai
Brendan Asomugha

**Brendan Asomugha** (, g. 2005 m. gruodžio 19 d.) – Nigerijos futbolininkas, gynėjas.

## Biografija

2026 m. kovo 15 d. debiutavo TOPLYGA rungtynėse prieš Gargždų „Bangą“. Susitikimą pradėjo kaip atsarginis, o aikštėje pasirodė po keitimo pačioje rungtynių pabaigoje. FC Džiugas palaužė varžovus minimalia persvara 1–0.

## Statistika

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* [ Globalsportsarchive]
Paprastoji putokšlė

**Paprastoji putokšlė** (*Polygala vulgaris*) – putokšlinių šeimos (*Polygalaceae*) žolinių augalų rūšis. Paplitusi beveik visoje Europoje ir Mažojoje Azijoje. Introdukuota vietomis Šiaurės Amerikoje.

Augalas daugiametis, 5–25 cm aukščio. Stiebai dažniausiai keli, mažai šakoti, apačioje kylantys. Lapai paprastieji, smulkūs, apačioje kiaušiniški, aukščiau – lancetiški, smailūs, ilgesni už apatinius. Žiedai susitelkę į tankias kekes, mėlyni, kartais purpuriniai arba balsvi. Šoniniai taurėlapiai vaisiams išaugus 6–9 mm ilgio, elipsiški arba kiaušiniški, viršūnė apskrita, tokio pat pločio kaip vaisius arba platesni ir daug už jį ilgesni. Augalas žydi gegužės–rugpjūčio mėnesiais.

Paprastoji putokšlė auga pievose, krūmuose, šlaituose. Lietuvoje dažna.

Naudojama liaudies medicinoje gydant kvėpavimo takų ligas (astmą, pneumoniją, chronišką bronchitą, emfizemą), taip pat esant gastritui, viduriavimui, enteritui, padidina žindyvių laktaciją.


45 Polygala vulgaris L.jpg|Požymiai
Polygala vulgaris subsp. vulgaris sl12.jpg|Žiedas
Polygala vulgaris in Aveyron (4).jpg|Augalas
Kreuzblümchen, Gipsbruch Kirchbühl 202105 07.jpg|Augavietė (Vokietija)


## Šaltiniai
Kanadinė rykštenė

**Kanadinė rykštenė** (*Solidago canadensis*) – astrinių šeimos (* Asteraceae*) žolinių augalų rūšis. Kilusi iš Šiaurės Amerikos (JAV ir Kanados), tačiau dabar plačiai paplitusi beveik visoje Eurazijoje (išskyrus Artimuosius Rytus, vidurio ir rytų Sibirą, Korėją), Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Nikaragvoje.

Tai 0,5–1,5 m aukščio daugiametis žolinis augalas. Stiebas status, apaugęs trumpais, tankiais plaukeliais. Lapai paprastieji, lancetiški, dantytais kraštais, iš viršaus pliki, iš apačios apaugę plaukeliais. Graižai smulkūs (iki 5 mm skersmens), susitelkę į viršūninius šluotelės pavidalo sudėtinius žiedynus (vienašales, tankias, išlikusias kekes). Liežuviškieji žiedai geltoni, beveik tokio pat ilgio kaip skraistė. Žydi rugpjūčio–rugsėjo mėnesiais. Vaisius – lukštavaisis.

Kanadinė rykštenė Lietuvoje auginama kaip dekoratyvinis augalas, sulaukėjo ir tapo invazine rūšimi. Invazinės rykštenės rūgština dirvožemį, išaugina itin daug šakniastiebių, sudaro tankius sąžalynus ir išstumia vietines augalų rūšis. Rykštenių plitimas yra pavojingas, nes šie augalai užima dideles teritorijas, sparčiai plečiasi, išeikvoja ir skurdina dirvą. Kanadinė rykštenė naikinama pjaunant žiedynus prieš jų žydėjimą, iškasant, purškiant herbicidais.

Augalas medingas.


Solidago canadense, Step & Watson 1896 v2 pl 127, clean.jpg|Požymiai
Atlas roslin pl Nawłoć kanadyjska 1894 7982.jpg|Žiedynai
Solidago canadensis 15-p.bot-solida.cana-02.jpg|Žiedai
Korina 2017-10-22 Solidago canadensis.jpg|Šakniastiebiai
20161030Solidago canadensis2.jpg|Nužydėję žiedynai
Solidago canadensis railroad embankment.jpg|Invazinis sąžalynas Šveicarijoje


## Šaltiniai
Kauno rajono futbolo akademija (moterys)

**Kauno rajono futbolo akademija** – Lietuvos futbolo akademija iš Kauno rajono. Šis straipsnis apie akademijos struktūrai priklausančią moterų komandą, rungtyniavusią Lietuvos moterų futbolo A lygoje. 

## Istorija
Kauno rajono futbolo akademija buvo įkurta 2023 m. rugsėjo mėnesį. Treniravo vaikus Raudondvaryje, Kulautuvoje, Užliedžiuose, Domeikavoje, Lapėse ir Karmėlavoje.

2026 m. pradžioje Hegelmann klubas pateikė prašymą dalyvauti moterų A lygoje, tačiau sausio 19 d. prašymą atsiėmė. Kiek vėliau pranešta kad tiek pagrindinė, tiek dublerių moterų komandos išformuojamos. Dauguma žaidėjų perėjo į naujai suformuotą Kauno rajono futbolo akademijos moterų komandą. Hegelmann struktūroje liko WU13, WU15 ir WU17 jaunimo komandos.

2026 m. pradžioje komanda žaidė Žiemos taurės turnyre, tačiau į finalinį etapą nepateko.

2026 m. kovo 14 d. debiutavo moterų A lygos rungtynėse prieš MFA Žalgiris-MRU. Žalgirietės sutriuškino KRFA futbolininkes rezultatu 4–0.

## Spalvinė gama

; Aprangų gamintojai 
*  Hummel (2026 m)

## Pasiekimai
; moterų A lyga
*  **Trečia vieta (0):** TBA

## Stadionai
Komanda namų rungtynes žaidžia Raudondavrio stadione.

## Sezonai

## Komandos personalas

## Trenerių kaita
*  Karolis Jasaitis (2026 m.)	

## Žaidėjų sudėtis
''Atnaujinta 2026 m. kovo 16 d. 

 +
 +
 +
 
 +
 + 
 +
 +
 +
 +
 +

 +
 +

 +

 +
 +

## Taip pat skaitykite
* FC Hegelmann

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali klubo svetainė]
* KRFA facebook svetainė
* Facebook paskyra: "Moterys už futbolą"
* SOCCERDONNA
Ilgakotis lakišius

**Ilgakotis lakišius** (*Bidens frondosa*) – astrinių šeimos (*Asteraceae*) žolinių augalų rūšis. Natūraliai paplitusi JAV ir Kanadoje, introdukuota daug kur Eurazijoje (didelė dalis Europos, Mažoji Azija, Kaukazas, Iranas, Vidurinė Azija, Vakarų Sibiras, Tolimieji Rytai), Maroke, Naujojoje Zelandijoje.

Tai vienmetis žolinis augalas, 10–100 cm aukščio. Stiebas status, keturbriaunis, viršuje gali šakotis. Lapai ilgakočiai, trilapiai, be blakstienėlių, lapeliai trikampiai arba lancetiški, 6–8 (iki 12) cm ilgio. Liežuviškieji žiedai geltoni, dažnai neišsivystę, vamzdiškieji – rudi. Vaisius – lukštavaisis su 2 akuotais viršūnėlėje. Dygliukai palinkę į priekį. Vaisiai kibūs, juos platina gyvūnai ir vanduo. Augalas žydi nuo liepos iki spalio. Vaisiai subręsta rugpjūčio–spalio mėnesiais.

Ilgakotis lakišius auga drėgnose, laikinai apsemiamose upių ar kitų vandens telkinių pakrantėse, melioracijos grioviuose, pelkėtuose miškuose ir kitų miškų kirtavietėse, drėgnuose dirbamuose laukuose, dykvietėse, pakelėse ir ant geležinkelio pylimų. XX a. pab. minimas kaip retas (pastebėtas nuo 1982 m.), bet dabar – sparčiai plintantis invazinis augalas. Dėl žmonių veiklos ilgakočiai lakišiai plačiai pateko į kitus žemynus ir juose plačiai paplito. Europoje pirmą kartą ši rūšis aptikta 1762 m. Prancūzijoje. Tiksliai nežinoma, kokiu būdu rūšis pateko į Europą, bet tikėtina, kad sėklų pateko su iš Šiaurės Amerikos atvežamomis prekėmis. Lietuvoje gausiausiai paplitę prie Nemuno (jo pakrantėmis atkeliavo iš Baltarusijos), Kuršių nerijoje. Ilgakočiai lakišiai išauga aukštesni, gausiau šakojasi ir subrandina daugiau sėklų negu vietiniai lakišiai, todėl labai sparčiai plinta. Nereiklūs dirvožemiui, gali augti ir sausesnėse vietose, dumblingose upių pakrantėse sudaro tankius sąžalynus. Daro neigiamą poveikį žemaūgių pionierinių augalų bendrijoms ir dumblėtų pakrančių buveinėms, užima pasėlius. Sunkiai sunaikinamas, nes nupjovus greit atželia, o sėklos lengvai plinta.


Bidens frondosa var. frondosa1 eF.jpg|Augalas
Bidens frondosa ENBLA02.jpg|Žiedai
Bidens frondosa 15-p.bot-biden.frondo-18.jpg|Lapai
Bidensfrondosa.jpg|Vaisiai
Bidens frondosa sl1.jpg|Augavietė (Austrija)


## Šaltiniai
Raukšlėtalapis erškėtis

**Raukšlėtalapis erškėtis** (*Rosa rugosa*) – erškėtinių šeimos (*Rosaceae*) augalų rūšis. Natūraliai paplitusi Rytų Azijoje – šiaurės rytų Kinijoje, Japonijoje, Korėjoje, Primorėje, Sachaline, Kamčiatkoje. Introdukuota beveik visoje Europoje, didelėje dalyje Šiaurės Amerikos, Altajuje.

Tai 1–1,5 m aukščio daugiametis krūmas. Išaugina daug tankių stiebų su 3–10 mm ilgio dygiais. Jie plaukuoti, tiesūs. Lapai sudėtiniai, plunksniški, 8–15 cm ilgio, sudaryti iš 5–9 lapelių. Jų viršutinė pusė tamsiai žalia, plika, raukšlėta, apatinė apaugusi liaukiniais plaukeliais. Žiedai dideli, tamsiai rausvi, rausvai violetiniai, kartais balti, su 5 vainiklapiais, 6–8 cm skersmens; kai kurių veislių ir hibridų su kitų rūšių erškėčiais žiedai gali būti pilnaviduriai ir ryškiai raudoni; žydi birželio–rugpjūčio mėnesiais. Vaisiai plokšti, rečiau apvalūs, iki 2,5 cm skersmens.

Raukšlėtalapis erškėtis auginamas kaip dekoratyvinis augalas soduose, laukuose, pakelėse. Natūraliame areale – jūros pakrančių, kopų, salų augalas. Kinijoje nykstantis natūralioje aplinkoje dėl skynimo ir rovimo. Lietuvoje ypač dažni ir gausūs Baltijos jūros pakrančių baltosiose ir pilkosiose kopose. Lengvai plinta šakniastiebiais ir sudaro didelius grynus sąžalynus. Vidurio Europoje jie pradėti auginti 1860 m., bet labiausiai jie paplito XX a. pradžioje, kai daugelyje šalių juos imta sodinti gėlynuose ir parkuose, auginti dėl daug vitaminų turinčių vaisių ir naudoti kopoms apželdinti. Lietuvoje sulaukėję aptinkami nuo 1937 m., bet labiausiai paplito XX a. antrojoje pusėje, kai buvo naudojami šlaitams apželdinti ir pajūrio smėlynams sutvirtinti. Raukšlėtalapis erškėtis – sunkiai išnaikinamas, jų naikinimas gali trukti kelerius ar net keliolika metų. Augalas pjaunamas, džiovinamas ir deginamas, purškiamas herbicidais.

Vaisiai valgomi, naudojami uogienių, džemų, arbatų gamybai.


Rosa rugosa SZ28.png|Požymiai
Japanese Rose (Rosa rugosa) - geograph.org.uk - 954111.jpg|Žiedas
20180610Rosa rugosa1.jpg|Žiedai, balta forma
Rosa rugosa leaf (07).jpg|Lapai
Rosa rugosa stem (03) (cropped).jpg|Dygiuotas stiebas
Rose hips in Ogresgals.jpg|Vaisiai
Grafelijkheidsduinen 03.jpg|Invazinis sąžalynas (Nyderlandai)


## Šaltiniai
Šarūnas Šukevičius

**Šarūnas Šukevičius**  (g. 1984 m. rugpjūčio 31 d. Kaune) – Lietuvos politikas, savivaldos administratorius.

## Biografija

2007 m. baigė ekonomikos studijas Lietuvos žemės ūkio universitete. 2009 m. Vilniaus universiteto Kauno humanitariniame fakultete įgijo vadybos ir verslo administravimo magistro kvalifikacinį laipsnį.

2008–2011 m. buvo Kauno rajono savivaldybės administracijos Ekonomikos skyriaus vyr. specialistas, 2015–2019 – direktoriaus pavaduotojas, 2019–2024 m. – direktorius.

2011–2015 m. dirbo Karmėlavos seniūnijos seniūnu.

## Politinė karjera

2012 m. tapo Lietuvos socialdemokratų partijos nariu. Buvo renkamas į Kauno rajono savivaldybės tarybą.

2020 m. dalyvavo Lietuvos Seimo rinkimuose. 2024 m. išrinktas į 2024–2028 m. Seimą, laimėjęs II turo rinkimus vienmandatėje Garliavos (Nr. 66) apygardoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Asmeninė svetainė
Berlyninė tuopa

**Berlyninė tuopa** (*Populus x berolinensis*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus, gluosninių (*Salicaceae*) šeimos, tuopų (*Populus*) genties medžių rūšis, lauralapės tuopos (*Populus laurifolia*) ir juodosios tuopos (*Populus nigra*) hibridas. 

Berlyninė tuopa yra dirbinai išvestas hibridas, lapus metantis medis. Tinkama apželdinimo tikslams, miško pasėlių auginimui. Auga greitai, yra atspari šalčiams. Sodinama pakelėse, alėjose, miestuose, kaip apsauginiai želdiniai ūkiuose. Užauga iki 20-30 m aukščio, turi tankią, simetrišką, plačiai piramidišką lają. Tuopos kamienas lieknas, žievė šviesiai pilkos spalvos. Lapai apie 7-10 cm ilgio, jų forma kiaušiniškai rombiška. Viršutinė lapų pusė žalia ir blizgi, o apatinė šviesesnė, matinė. 

1865 m. tuopa išvesta Berlyno botanikos sode.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Sąrašas:Lietuvos svetimžemė dendroflora
1665 m. Abiejų Tautų Respublikos Seimas (nepaprastasis)

**1665 m. Abiejų Tautų Respublikos nepaprastasis Seimas** – nuo 1665 m. kovo 12 iki 28 d. vykęs ATR Seimas.

Apie Seimo sušaukimą buvo paskelbta 1665 m. sausio 15 arba 16 d. Varšuvoje. Priešseiminiai seimeliai vaivadijose įvyko 1665 m. vasario 19 d.

Seimo maršalka buvo išrinktas Smolensko pakamaris Jonas Antanas Chrapovickis. 

Seimo posėdžiai vyko Varšuvoje nuo 1665 m. kovo 12 iki 28 d. Seimo veikla buvo nutraukta Liubomirskio rokošo dalyvio Vladislovo Stanislovo Losio, kaip Jurgio Sebastiono Liubomirskio gynimo iniciatyva.

1665 m. kovo 31 d. buvo paskelbtas poseiminis universalas seimeliams.

## Išnašos
1678/1679 m. Abiejų Tautų Respublikos Seimas

**1678/1679 m. Abiejų Tautų Respublikos Seimas –** eilinis Abiejų Tautų Respublikos seimas, posėdžiavęs nuo 1678 m. rugsėjo 15 d. iki 1679 m. balandžio 4 d. Gardine.

Priešseiminiai seimeliai vaivadijose vyko 1678 m. lapkričio 3 d., o Plocko seimelis – 1678 m. rugsėjo 6 d.

Seimo maršalka buvo išrinktas Lietuvos žirgininkas Pranciškus Sapiega.

## Išnašos

## Literatūra
* Volumina Legum – Konstytucje Sejmu Walnego Ordynaryjnego sześćniedzielnego w Grodnie roku pańskiego 1678, dnia 15 grudnia odprawiającego się (p. 267–299)
* Volumina Legum – Konstytucje Wielkiego Księstwa Litewskiego roku 1678 (p. 300–320)
Club Real Potosí

**Club Real Potosí**, o trumpai vadinamas **Real Potosí** – Bolivijos futbolo klubas iš Potosio.

Namų rungtynes žaidžia Víctor Agustín Ugarte vardo stadione (), talpinančiame 32 tūkst. žiūrovų.

## Istorija
1988 m. balandžio 1 d. įkurtas klubas pavadintas **Fútbol Academy of Real Potosì**. Vėlesniais metais pervadintas ir tapo žinomas kaip **Club Real Potosí**.

Nuo 2026 m. rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.

## Laimėjimai
;  **[[Primera División (Bolivija)|Primera División]]**
:  **Čempionai (?):** 
;  **[[Segunda División (Bolivija)|Segunda División]]
:  **Nugalėtojai (?):'''
;  Copa Simón Bolívar:

## Sezonai

; Pastarųjų metų sezonai

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę Bolivijos nacionalinei rinktinei
*  nežinoma

## Sudėtis

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali klubo svetainė]
* SOCCERWAY 
* FLASHSCORE 
* Transfermarkt 
* [ Globalsportsarchive]
Club Social y de Deportes Concepción

**Club Social y de Deportes Concepción**, o trumpai vadinamas **Deportes Concepción** – Čilės futbolo klubas iš Konsepsjono.

## Istorija
1966 m. įkurtas klubas. Rungtyniavo stipriausioje šalies futbolo lygoje (1968–1981), (1985–1993), (1995–20002), (2005), (2007–2008). Nuo 2026 m. sezono varžėsi Liga de Primera.

## Laimėjimai
; **[[Primera División (Čilė)|Primera Division]]:** –
; **Primera B:**
* **Nugalėtojai (2):** 1967, 1994
*  **[[Copa Chile]] (0):** 
*  **[[Supercopa de Chile]] (0):** –

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai
* Namuose rungtyniauja tradicine apranga

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę Čilės nacionalinei rinktinei
*  
*  

; Užsieniečiai
*  

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Benediktinės

**Benediktinės** (santrumpa OSB) – katalikių moterų ordinas, to ordino vienuolės, kurios laikosi Benedikto Nursiečio regulos. Yra 248 vienuolynai, apie 6 8700 narių (2016). Lietuvoje veikia prie Kauno šv. Mikalojaus bažnyčios.

## Istorija

Pradėjo kurtis VI a., pirmajam vadovavo šv. Scholastika iš Italijos. Iš pradžių veikė prie vyrų benediktinų vienuolynų. Naujaisiais laikais regula reformuota, atsirado naujų vienuolynų, kuriuose nesilaikoma griežtos klauzūros, dirbami karitatyviniai darbai.

## Lietuvoje

Lietuvoje veikia nuo 1622 m. Rusijos imperijoje valdžiai likviduojant vienuolynus išliko Vilniuje ir Kaune. Vilniuje veikė prie Šv. Kotrynos bažnyčios. Šiuo metu Lietuvos benediktinės priklauso Europos benediktinių Prisikėlimo kongregacijai.

## Šaltiniai
Basosios karmelitės

**Basosios karmelitės** (arba ***Karmelio kalno Švč. Mergelės Marijos basųjų seserų ordinas***; ; santrumpa OCD) – katalikių moterų ordinas, to ordino vienuolės, karmeličių atšaka. Praktikuoja griežtą askezę ir kontempliaciją, veikia 98 šalyse, yra apie 800 vienuolynų, 11 500 narių (2020 m.). Ordino charizma – šv. Jėzaus Teresės charizmos išgyvenimas maldoje ir kontempliacijoje, mažoje seseriškoje bendruomenėje, kurios pagrindas yra vienuma, malda ir griežtas neturtas.

## Istorija

Ordiną 1562 m. įkūrė šv. Teresė Avilietė ir Šv. Kryžiaus Jonas, Ispanijoje reformavę karmelitų regulą. Pirmasis vienuolynas pastatytas Aviloje (Ispanija). Vėliau jos įsikūrė ir kitose šalyse (Airija, Malta, Belgija, Prancūzija, Nyderlandai, Vokietija, Austrija, Lenkija ir kt.

## Lietuvoje

Basosios karmelitės Lietuvoje įsikūrė 1637 m. Vilniuje, kur buvo pastatytas Šv. Juozapo ir šv. Teresės vienuolynas. Lietuvoje veikė iki 1865 m., kai caro valdžia vienuolyną uždarė ir nugriovė. 1938–1945 m. vienuolija atkurta, bet buvo uždaryta sovietų. Lietuvoje vėl atsikūrė 1994 m. jau Kauno rajone prie Paštuvos bažnyčios, kur įkurtas Paštuvos Basųjų karmeličių vienuolynas.

## Šaltiniai
2026 m. Liga de Primera

**[[2026 m.]] [[Primera División (Čilė)|Primera División]] arba Pirmasis divizionas** () – 2026 m. įvykęs Čilės aukščiausios futbolo lygos sezonas. Prasidėjo 2026 m. vasario d. ir baigėsi 2026 m. gruodžio d.

Dėl rėmimo sutarčių žinomas kaip **«Liga de Primera Mercado Libre 2026»**.  96-asis Čilės aukščiausios futbolo lygos „Primera División“ sezonas. 

## Pokyčiai

## Galutinė lentelė
; Čempionais tapo .

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Daugiašakė tujinutė

**Daugiašakė tujinutė** (*Thuidium tamariscinum*) – lapsamanių rūšis, priklausanti tujinutinių (*Thuidiaceae*) šeimai. Paplitusi daugiausia vidutinio klimato zonoje (Europoje, Šiaurės Amerikoje, Japonijoje).

Samanos šakelės šviesios, gelsvažalės arba tamsiai žalios, trigubai plunkniškos, 5–25 cm ilgio, sudaro padrikas vejas. Nuo žalio ar rausvarudžio stiebelio tankiai šakojasi savo ruožtu labai tankiai šakoti, širdiški arba trikampiai lapeliai. Šakelės nuo stiebelio auga eglutės principu – į viršūnę tolydžio trumpėja. Sporų dėžutės retos, susidaro rudenį ir žiemą, ilgos ir kreivos, laikosi ant 2–4 cm ilgio purpuriškai raudono stiebo.

Auga miškų dirvos paviršiuje, molinguose gyvatvorių pakraščiuose, tarp žolių šlapiose vietose. Teikia pirmenybę neutralaus rūgštingumo vietoms.


Thuidium tamariscinum 2005.03.31 12.06.31.jpg|Šakelės
Thuidium tamariscinum (h, 144530-474723) 8035.JPG|Lapeliai per mikroskopą
Thuidium tamariscinum (g, 144739-474753) 2601.JPG|Sporų dėžutės
Herbstein Lanzenhain Ellersbach Tamarisk Moss Oberwald May2023 E.png|Augavietėje (Vokietija)


## Šaltiniai
Purioji dvyndantė

**Purioji dvyndantė** (*Dicranum polysetum*) – lapsamanių rūšis, priklausanti dvyndantinių (*Dicranaceae*) šeimai. Paplitusi vidutinių platumų ir subarktinio klimato juostoje (didžioji dalis Europos, Sibiras, Japonija, Aliaska, Kanada, dalis JAV).

Purioji dvyndantė auga iki 15 cm dydžio atvirais gniužulais. Lapai 7,5–10 mm ilgio, siauri, ietiškais galais, viršuje statmeni, žemiau einantys į šalis, rečiau kiek kreivoki. Lapai ryškiai banguoti, palei viršūnę tankiai dantyti. Stiebą dengia tankūs, į veltinį panašūs rizoidai. Sporofitai auga po 1–7 iš vieno perichecijaus. Jų stiebas 3–4 cm ilgio, geltonas arba rausvas, dėžutė palinkusi, kiek paplokščia, 2,5–4 mm ilgio. Sporifikuoja vasarą ir rudenį.

Purioji dvyndantė auga spygliuočių miškų dirvos paviršiuje ir ant trūnijančių rąstų, taip pat aukštapelkiniuose beržynuose, aukštapelkėse.


Dicranum polysetum (d, 144633-474818) 1627.JPG|Lapeliai
Dicranum polysetum (h, 144635-474818) 6718.JPG|Lapeliai per mikroskopą
Dicranum polysetum (g, 144445-481818) 3814.JPG|Sporofitai
Ruhland, Waldweg vom Wasserwerk zum Neugrabenweg, Gewelltblättriges Gabelzahnmoos, Nachwinter, 05.jpg|Augavietėje spygliuočių miške (Vokietija)


## Šaltiniai
Žalioji trumpė

**Žalioji trumpė** (*Brachythecium rutabulum*) – lapsamanių rūšis, priklausanti trumpinių (*Brachytheciaceae*) šeimai. Paplitusi Europoje, vidutinių platumų juostoje Šiaurės Amerikoje, Japonijoje, Kinijoje, Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Kolumbijoje ir vietomis kitur.

Žalioji trumpė – plačiai paplitusi samana, įvairių formų ir spalvų. Auga vidutinio dydžio arba dideliais padrikais gniužulais. Šakelės dažniausiai netaisyklingos, kylančios arba stačios, lapeliai (iki 2–3 mm ilgio) besišakojantys nuo stiebo, kiaušiniški. Džiūdami formos beveik nekeičia. Kartais lapelių forma būna labiau smailėjanti. Lapelio krašteliai smulkiai dantyti, o gysla nepasiekia viršūnės. Dažnai lapo paviršiuje yra atsilaupiusių dalių. Sporų dėžutės kreivos, kiaušiniškos, su kūgišku dangteliu ir grubliu koteliu. Gali sudaryti tarpines rūšis su upeline trumpe (*Brachythecium rivulare*).

Žalioji trumpė auga įvairiose buveinėse, bet dažniausiai sutinkama miškuose ir ant akmenų. Auga ant gyvų medžių kamienų ir šakų, taip pat ant rąstų, kelmų. Be to, sutinkama an žvyringo dirvožemio, akmenų, žvirgždo, sienų, pievose, pelkėse. Gali augti tiek šešėlyje, tiek atokaitoje. Vengia rūgštingos dirvos, aukštikalnių.


Brachythecium rutabulum 174602314.jpg|Nedidelis gniužulas ant medinio paviršiaus
Moss on wood.jpg|Gniužulai ant medienos
Brachythecium rutabulum 172879321.jpg|Šakelės
Brachythecium rutabulum (h, 144626-474800) 0203.JPG|Lapeliai per mikroskopą
Brachythecium rutabulum (Brachytheciaceae), Elst (Gld), the Netherlands.jpg|Sporofitai


## Šaltiniai
Siauralapis šatreinis

**Siauralapis šatreinis** (*Diplotaxis tenuifolia*) – bastutinių šeimos (*Brassicaceae*) žolinių augalų rūšis. Natūraliai paplitusi Viduržemio jūros regiono šiaurėje ir rytuose, Balkanuose, Vidurio ir Vakarų Europoje. Introdukuota daug kur kitur Europoje, Japonijoje, Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Argentinoje, Šiaurės Amerikoje, Kaukaze, Jemene.

Augalas žolinis, daugiametis, 20–70 cm aukščio. Stiebas kietas, status, šakotas. Lapai smarkiai pirštuoti, iki 12 cm ilgio, vešlūs, pasižymi aitroku skoniu ir kvapu. Pamatinės skrotelės nėra. Stiebinių lapų daug. Žemutinių stiebinių lapų skiltys siauros, jų ilgis daugiau kaip 3 kartus viršija jų plotį. Žiedyną sudaro iki 30 žiedų, kurie turi po 4 ryškiai geltonus vainiklapius. Vaisius – ankštara. Jos ilgis toks, kaip vaiskočio, o ginoforas (iš žiedkočio viršūnės išaugęs kotelis, prie kurio prisitvirtinę taurėlapiai) yra 3 mm ilgio, Žydi birželio–rugsėjo mėnesiais.

Siauralapis šatreinis auginamas daržuose, jų jauni lapai vartojami salotoms ir prieskoniams (skoniu labai primena gražgarstę). Lietuvoje vietomis pasitaiko sulaukėjusių (auga dykvietėse, šiukšlynuose, pakelėse, prie geležinkelių). Ruderalinis augalas.

Lapuose gausu askorbo rūgšties, karotenoidų, polifenolių, gliukosinolatų (dėl jų susidaro būdingas aitrus skonis ir kvapas).


Sisymbrium tenuifolium — Flora Batava — Volume v4.jpg|Požymiai
Diplotáxis tenuifolia 910.JPG|Lapai
Diplotaxis tenuifolia inflorescens, wilde rucola bloeiwijze (2).jpg|Žiedai
20151215Diplotaxis tenuifolia2.jpg|Ankštaros
Diplotaxis tenuifolia habitat.jpg|Augavietėje (Anglija)


## Šaltiniai