open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šiliškis

**Šiliškiu** vadinami kaimai:

* Biržų rajone;
* Pakruojo rajone:
** Lygumų seniūnijoje,
** Pakruojo seniūnijoje.
Šiliškis (Pakruojis)

**Šiliškis** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Pakruojo, tarp Salvio ir Lūšnės upelių, Telišionių miško pakraštyje. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilišninkai

**Šilišninkai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Šimkaičių. Šiaurinė kaimo dalis anksčiau buvo Raseinių rajone.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilmikiai

:: *Apie kaimą Molėtų rajone žr. [[Šilninkai (Molėtai)]]*.

**Šilmikiai** – viensėdis Joniškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Rudiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilonys (Elektrėnai)

**Šilonys** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 7 km nuo Naujųjų Kietaviškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilonys (Kaišiadorys)

**Šilonys** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Zūbiškių. Išlikusios Šilonių kapinės, mitologinė vieta – „Velnio brasta“.

## Istorija

Šilonyse XVI a. susikūrė evangelikų reformatų bendruomenė, rinkdavosi sinodas ir kurį laiką kaimas buvo Lietuvos evangelikų reformatų centru.

1915–1936 m. kaime veikė Šilonių pradinė mokykla, vėliau perkelta į Zūbiškes.

## Gyventojai

## Galerija

Šilonys, koplytstulpis.JPG|Kaimo koplytstulpis
Šilonių mokykla 2022.JPG|Apleista mokykla


## Šaltiniai
Šilvija

**Šilvija** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Mielagėnų, į pietvakarius nuo Milašaičio ežero. Šalia praeina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas nuo žodžio *šilvijà* ʻkrūmai, krūmokšniaiʼ.

## Istorija
XX a. pr. buvo Cibulskų užusienis Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčiuje.

Sovietmečiu priklausė Mielagėnų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiliuškiai

**Šiliuškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Panemunėlio kaimo. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilkaičiai

**Šilkaičiai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Vilkaviškio.

## Istorija

Alvito apylinkės Šilkaičių kaimas 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šimaičiai

:: *Apie kaimą Ukmergės rajone žr. [[Šimaičiai (Ukmergė)]]*.

**Šimaičiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Pakražančio, prie Kražantės upės ir jos intako Morkės (skiria nuo Žadvainių kaimo). Iš pietų supa Šimaičių miškas. Praeina keliukas Lioliai–Pluskiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šimaitukai

**Šimaitukai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Pakražančio, pasiekiamas nuo magistralinio kelio  atšaka į Liolius. Pro kaimą teka Kražantė, piečiau auga Šimaičių miškas. Greta įsikūrę Šimaičiai, Pluskiai, Žadvainiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šimėkai

:: *Apie kaimą Prienų rajone žr. [[Šimėkai (Prienai)]]*.

**Šimėkai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 5 km nuo Gudelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šimiškiai

**Šimiškiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Skapiškio, prie kelio .

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Šimkai

**Šimkais** vadinami kaimai:

* Lietuvoje:
** Klaipėdos rajone;
** Šakių rajone.
* Lenkijoje ():
** Šimkai (Palenkės vaivadija).
Šimkai (Klaipėda)

**Šimkai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Kretingalės, prie Župės upelio. Ties kaimu kertasi keliai  ir .

## Etimologija
Pavardinimas kilęs iš pavardės *[[Šimkus|Šim̃kus]]*, kuri XX a. pradžioje pačiame kaime nebefiksuojama, tačiau pasitaiko artimose apylinkėse. Pavardė pasklidusi po visą Klaipėdos kraštą, ryškesnės koncentracijos vienoje apylinkėje nepastebėta. Ji kildinama iš vardo *Simonas* trumpinio.

## Istorija
Šimkai žemėlapiuose fiksuojami nuo XVII a. pab. 1875 m. buvo karališkasis valstiečių kaimas. 1905 m. čia buvo 15 namų ir 88 gyventojai, beveik visi lietuviai. 1904 m. atidaryta mokykla, 1923 m. joje dirbęs Kalvaitis dėstė vokiškai, 1937 m. dėstomoji kalba ‒ lietuvių. Tarpukariu čia veikė lietuviška jaunimo draugija. 1939 m. į bendruomenę įjungti kiti aplinkiniai kaimai. XX a. 7-ajame dešimtmetyje mokykla uždaryta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šimonėliai (Kupiškis)

**Šimonėliai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Šimonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šinkalaukis

**Šinkalaukis** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Savičiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šinkaučiškis

**Šinkaučiškis** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pakruojo, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šinkaviškis

**Šinkaviškis** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Plutiškių, prie kelio  ir  sankirtos. Prateka Pavobelkės upelis (Šešupės baseinas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šimkai (Šakiai)

**Šimkai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Dabitų, į vakarus nuo kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šimkaučiškės

**Šimkaučiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Palomenės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
MV Lisco Gloria

**MV Lisco Gloria** – ROPAX tipo jūrinis keltas, kuris plaukiojo su Lietuvos vėliava.

Keltas aptarnavo keltų liniją Klaipėda–Kylis 3 kartus per savaitę iš kiekvieno uosto. Kelte buvo restoranas, du barai, parduotuvė. Kajutės ir keleivių salės buvo įrengtos 7 ir 8 deniuose.

## Kelto duomenys

## 2010 m. gaisras
2010 m. spalio 9 d. (šeštadienį, 00:30 val.) po vidurnakčio iš Kylio į Klaipėdą plaukusiame kompanijos DFDS Lisco kelte kilus gaisrui nesunkiai nukentėjo 28 keleiviai, tarp jų 6 lietuviai. Dauguma jų apsinuodijo smalkėmis. 236 kelto keleiviai bei įgulos nariai buvo evakuoti į netoli buvusį Vokietijos keltą „Deutschland“ ir parplukdyti atgal į Kylio uostą.

Kelte iš viso buvo 178 lietuviai. Juo taip pat plaukė Latvijos, Danijos, Lenkijos, Rusijos ir Argentinos piliečiai.

Gaisras kelte kilo dėl techninio vieno iš plukdytų krovininių automobilių gedimo, pareiškė Vokietijos vidaus reikalų ministerijos atstovas Joachimas Guttas.

Spalio 21 d. (ketvirtadienis) popiet apdegęs keltas, beveik dvi savaites plūduriavęs netoli nelaimės vietos, buvo pradėtas tempti į Odensės uostą Danijoje. Prieš tempiant laivą iš jo turėjo būti išpumpuota per 200 tonų vandens. Iki uosto 185 kilometrus buvo numatyta įveikti per maždaug 18-20 valandų. Spalio 22 d. (penktadienis) MV Lisco Gloria buvo prišvartuotas Odensės uoste.

Odensės uoste apdegusį keltą apžiūrėjo keltų kompanijos, draudimo įmonių atstovai.

Partemtas į Klaipėdą, utilizuotas Vakarų laivų gamykloje.

## Nuorodos
* Apie laivą DFDS Lisco tinklalapyje (liet. k) 
* Videoreportažas apie 2010 m. avariją (Russia today) (anglų k.)

## Šaltiniai
Šipiniškis

**Šipiniškis** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Labanoro, prie kelio , Labanoro upės ir Ažubalio tvenkinių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šipultiškės

**Šipultiškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Santaikos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Širšuliškė

**Širšuliškė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo į pietvakarius Pabradės, Pailgio miške. Šalimais eina geležinkelis Vilnius–Turmantas, už jo teka Žeimena.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Širviai (Šalčininkai)

**Širviai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 10 km į rytus nuo Šalčininkų, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Širvintėlės

**Širvintėlės** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, pietvakariniame Širvintų pakraštyje, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Širviškiai

**Širviškiai** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Obelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Širviniai

**Širviniai** – kaimas Birštono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Birštono, dešiniajame Nemuno krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šyšgiriai

**Šyšgiriai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 16 km nuo Kintų, 5 km į vakarus nuo Šilutės, Nemuno deltoje. Šalia eina kelias , į šiaurę nuo jo prasideda Traksėdžių durpynas. Yra paminklinė XIX a. pr. sodyba (namas, tvartas, svirnas).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Šišniškė

**Šišniškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Naujo Strūnaičio. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiškiniai

**Šiškiniai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4,5 km į šiaurės vakarus nuo Linkmenų, prie kelio . Pietuose siekia Pakalo ežerą.

## Etimologija
Galbūt vietovardis kilęs iš asmenvardžio * Šiškà* ar panašaus, arba spėjamo žodžio **ši̇̀škinis* ʻžmogus, renkantis kankorėžius, ką nors iš jų gaminantisʼ.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Linkmenų valsčių, apylinkę ir dvaro valdą.

Tarpukariu priklausė Lietuvai (Utenos apskritis, Linkmenų valsčius).

Nuo 1918 m. veikė pradinė mokykla. Sovietmečiu priklausė Linkmenų apylinkei.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Audronė Guigaitė (1955–), žurnalistė;
* Leonas Šidla (1927–2006), botanikas.

## Šaltiniai
Širvydai

**Širvydai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Valavičių.

## Istorija

Pokario metais apylinkėse veikė Tauro apygardos, Vytauto partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiugždai

**Šiugždai** – buvęs kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Krokialaukio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šišponiškės

**Šišponiškės** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Jasų. Stūkso Šišponiškių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiukščiai

**Šiukščiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Degučių, abipus kelio . Stūkso Šiukščių piliakalnis, Antalieptės tvenkinio tiltas.

## Etimologija

1268 m. minimas Nalšios kunigaikštis Šiukštis (*Suxe*), žuvęs 1272 m. Čia buvo jo pilis (Šiukščių piliakalnis). Tikriausiai nuo kunigaikščio ir galėjęs kilti kaimo vardas.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiukščiakalnis

**Šiukščiakalnis** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Rimėnų. 

## Gyventojai

## Galerija

Šiukščiakalnis, Lithuania - panoramio (11).jpg|Fermų kompleksas
Šiukščiakalnis, Lithuania - panoramio (20).jpg|Karjeras
Šiukščiakalnis, Lithuania - panoramio (17).jpg|Kaimo sodyba


## Šaltiniai
Šiūlėnai (Rimšė)

**Šiūlėnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Meikštų.

## Istorija

XX a. pradžioje pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis).

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiulgos

:: *Apie kaimą Ignalinos rajone žr. [[Šiulgos (Ignalina)]]*.

**Šiulgos** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Šumsko, pasienyje su Baltarusija.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Šiudainys

**Šiudainys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Poškonių. 

## Istorija

XIX a. kaimas buvo seniūnijos centras Ašmenos apskrities Dieveniškių valsčiuje.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiulgos (Ignalina)

**Šiulgos** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Dietkauščiznos, tarp Šiulgų miško, prie kelio Dietkauščizna–Bernotai. Sunykęs.

## Etimologija
Greičiausiai netiksliai sunorminta forma; tikrasis vardas, matyt, yra **Šùlgos*, kilęs iš asmenvardžio *Šùlga*, plg. užrašymus istorijos dokumentuose *Petrus Szulga de Szulgi* 1755 m., *Catharina Szulgowa de Szulgi* 1756 m., *Georgius Szulga de Szulgi* 1768 m.

## Istorija
Vietovė minima nuo 1755 m.

XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui, Erzvėto apylinkei, pateko į Dysnos dvaro valdą. 1866 m. čia gyveno 20 katalikų ir 5 sentikiai.

Sovietmečiu priklausė Dietkauščiznos, nuo 1979 m. Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palubėliai (viensėdis)

**Palubėliai** – buvęs viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, prie kelio , 3 km nuo Kalvelių.

2025 m. kaimas panaikintas nenurodant jo priskyrimo kitoms gyvenvietėms.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiulpiškės

**Šiulpiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Sužionių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiuoriškiai

**Šiuoriškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Lekėčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiupieniškiai

**Šiupieniškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Dubingių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiuraičiai (Klaipėda)

**Šiuraičiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Veiviržėnų. Stūkso Šiuraičių piliakalnis.

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučo apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Šiuraičiuose gimė sociologas, edukologas, habilituotas socialinių mokslų daktaras, profesorius Vytolis Kučinskas (1936–).
* Šiuraičiuose gimė kardiochirurgas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras, profesorius Petras Stirbys (1948–).

## Šaltiniai
Šiurpės

**Šiurpės** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Taruškų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiurmonys

**Šiurmonys** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 12 km nuo Sudervės, 3,5 km į vakarus nuo Rastinėnų, Neries dešiniajame krante, priešais Pugainius, supamas Elniakampio miško, Neries regioniniame parke. Yra poilsiavietė. Neries kilpoje ties Šiurmonimis yra didoka sala.

## Istorija

Nuo XVIII a. antros pusės per Nerį į Pugainius kėlė Šiurmonių (*Sieromantzi*) keltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Traidžiai

**Traidžiai** (arba ***Pilsupis***) – kaimas pietvakarinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 7 km į šiaurės rytus nuo Kretingos, prie Pilsupio upelio. Kultūros paveldas:
* Traidžių I senosios kapinės, vadinamos *Markapiais* (XVI-XIX a.);
* Traidžių II senosios kapinės, vadinamos *Prancūzkapiu* (XIX a.);
* Koplytėlė su Švč. Lurdo Marijos skulptūra (1947 m.).

## Etimologija

Rašytiniuose šaltiniuose kaimas vadinamas kaip ***Traidaičiai, Traidžiai***. Vietovės pavadinimas asmenvardinės kilmės, kilęs iš pirmojo naujakurio vardo *Traidys* (asmenvardinis vietovardis).

## Istorija

Traidžiai susiformavo XVI a. pabaigoje – XVII a. pradžioje kaip Klibių kaimo užusienis, t. y. vienkieminė gyvenvietė, esanti bendro naudojimo žemėje. Pirmąkart Kretingos valsčiaus inventoriuose paminėti 1611 m.

1771 m. gyveno 11 valstiečių šeimų, kurios iš Kretingos dvaro nuomavo 10 valakų dirbamos žemės. 1827 m. Kretingos parapijos Traidžių kaime buvo 9 katalikų namai, 1846 m. – 9 dūmai, 1857 m. – 8 kiemai. Baudžiavą panaikinus, 1870 m. Kretingos dvarininkui Nikolajui Zubovui išperkamuosius žemės mokesčius mokėjo 33 kaimo valstiečiai.

1920 m. kaime buvo 19 katalikų šeimų, 1923 m. – 14 ūkių. 1934 m. kaimas išskirstytas į vienkieminius ūkius. Į vienkiemius išsikėlę ūkininkai savo kaimo dalį pradėjo vadinti ***Pilsupiu***. Po 1959 m. Pilsupiu pavadintas visas kaimas, o Traidžių vardas 1976 m. Kretingos rajono gyvenviečių apskaitos duomenyse nebeminimas.

### Gyventojai

## Šaltiniai
Šiurpiškės

**Šiurpiškėmis** vadinami kaimai:

* Molėtų rajone;
* Zarasų rajone:
** Degučių seniūnijoje,
** Salako seniūnijoje.
Šiurpiškės (Molėtai)

**Šiurpiškės** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Mindūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiurpiškės (Zarasai)

**Šiurpiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Bikėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiurpiškiai

:: *Apie kaimą Kupiškio rajone žr. [[Šiurpiškiai (Kupiškis)]]*.

**Šiurpiškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Voverių, prie Voverių tvenkinio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiurpiškiai (Kupiškis)

**Šiurpiškiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skapiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiūrupys

**Šiūrupys** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 14 km nuo Veiverių. Per Jiesią nutiestas Pajiesio tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlaitai

**Šlaitais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Utenos rajone;
* Zarasų rajone:
** Antalieptės seniūnijoje,
** Antazavės seniūnijoje.

Taip pat skaitykite:

* Šlaitas (reikšmės)
Šlaitai (Anykščiai)

**Šlaitai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Taujėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlaitai (Zarasai)

**Šlaitai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Antazavės.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlaitas (Varėna)

**Šlaitas** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 11 km į rytus nuo Matuizų, 1 km į pietryčius nuo Krūminių, Taurupio kairiojoje pašlaitėje, prie Taurupio kraštovaizdžio draustinio. Šalia eina kelias , toliau vakaruose – Krūminių tvenkinys ant Versekos.

## Etimologija
Kaimo vardas kilęs iš žodžio *šlaĩtas* („atkalnė; krantas, skardis“). Kaimas įsikūręs stačiose Taurupio pašlaitėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlapakiai

:: *Apie kaimą Latvijoje žr. [[Šlapakiai (Latvija)]]*.

**Šlapakiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kepalių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlamai (Skuodas)

**Šlamai** – buvęs kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Notėnų.

## Istorija

Notėnų apylinkės Šlamų kaimas panaikintas 1984 m. liepos 25 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlapeliai

**Šlapeliai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 3 km nuo Guostagalio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlapelės

**Šlapelės** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Skiemonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlapės (Molėtai)

**Šlapės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Skudutiškio.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlapiai

:: *Apie Ukmergės mikrorajoną žr. [[Šlapiai (Ukmergė)]]*.

**Šlapiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kazliškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klibių apylinkė

**Klibių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vakarų Lietuvoje, į šiaurės rytus nuo Kretingos, abipus kelio Kretinga–Salantai.

## Istorija

Apylinkė 1940 m. įkurta, 1944 m. atkurta vietoje Kurmaičių seniūnijos. 1949 m. buvo Kretingos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kretingos rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Kurmaičių apylinkės.

|-
| ~1955 m. || || || Kretingos tarybinio ūkio Daktarų skyrius || Daktarai, Grikšiai, Padvariai, Šlučkai, Tintiliai, Traidžiai
|}

## Šaltiniai
Šlapgirė

**Šlapgirė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km nuo Užvenčio. Aptiktas senkapis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlapekiai

**Šlapekiai** – buvęs kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Rokiškio, netoli kelio .

## Istorija

1884 m. Šlapekių kaimas atskirtas nuo Rokiškio dvaro.

II pasaulinio karo metu, 1943 m. spalio 13 d. kaimą sudegino naciai, įtarę kaimo gyventojus remiant sovietų partizanus. Panašiai per akciją buvo sudegtin Lauciūnai ir Miliūnai. Kai kurie gyventojai išvengė mirties ir likę be namų apsigyveno Sodelių kaime. Sudegintų kaimų atminimui 1960 m. atidengtas paminklinis akmuo, 1978 m. pastatytas memorialinis ansamblis.

Panaikintas 1982 m. kovo 26 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlapiašilis

**Šlapiašilis** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Svėdasų.

## Istorija

Svėdasų apylinkės Šlapašilio kaimas 1986 m. spalio 20 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlauniai

**Šlauniai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Katyčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlapučiai

**Šlapučiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Čekiškės, 0,5 km į pietryčius nuo Plikių. Pro kaimą teka Kriausupys. Vakarine dalimi eina plentas , keliai į Langakius, Molupius.

Yra koplytėlė 1927 m. prezidento A. Smetonos vizitui.

## Istorija

|}

## Gyventojai

Pagal 1765 m. žydų surašymą, buvo karčema, kurią nuomojo žydų šeima. Savininkas buvo Zabiela.

1844 m. būta 180 Čekiškės parapijiečių.


Šlapučiai, 1.JPG|Šlapučiai iš rytų, nuo Langakių pusės
Šlapučiai, 3.JPG|Koplytėlė paplentėje, skirta 1927 m. prezidento A. Smetonos vizitui
Šlapučiai, 4.JPG|Tradicinė sodyba Šlapučių kaime šalia Plikių


## Šaltiniai
Šlavanta

:: *Apie upę žr. [[Šlavanta (upė)]]*.

**Šlavanta** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Gudelių, prie kelio . Į rytus nuo kaimo telkšo Leiciškių ežeras, piečiau telkšo Žuvinto pelkė.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlavinka

**Šlavinka** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Arnionių I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlekiai

**Šlekiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Ramygalos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlepiškės

**Šlepiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlepštikos

**Šlepštikos** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Endriejavo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlevėtrai

**Šlevėtrai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Alionių I.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Šlapikai

**Šlapikai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Krikštonių, šalia kairiojo Nemuno kranto, prie Živulčiškės miško. Praeina keliukas Krikštonys–Cimaniūnai.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Šlapi̇̀kas* (< *šlãpias, -ià*).

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kudrėnų valsčių, Seirijų parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlepečiai (Plungė)

**Šlepečiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Stanelių.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Šlepečiuose gimė knygotyrininkas, bibliofilas, edukologas, Mažosios Lietuvos kultūros tyrinėtojas Domas Kaunas (1949–).

## Šaltiniai
Šlynynė (Skiemonys)

**Šlynynė** – negyvenamas kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlynynė (Viešintos)

**Šlynynė** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurę nuo Andrioniškio, prie kelio . Piečiau kaimo auga Akmenos miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šliūpiškės

**Šliūpiškės** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Joniškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šliurpkiškė

**Šliurpkiškė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 4 km nuo Bagotosios. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlišai

**Šlišai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Girėnų, prie kelio .

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Šliužiai

:: *Apie kaimą Kėdainių rajone žr. [[Šliužiai (Kėdainiai)]]*.

**Šliužiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Ariogalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šližiai

:: *Apie žuvį žr. [[Šližys]]*.

**Šližiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kurklių. Prie Virintos upės yra saugoma Vildžiūnų atodanga.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražuoliukas

**Gražuoliukas** () – 2007 m. vokiečių aktoriaus ir režisieriaus Tilio Švaigerio romantinė komedija.

Filmo premjera įvyko 2007 m. gruodžio 10 d. Berlyne.
 
## Siužetas

Žurnalistas Ludo, užsidirbęs aštuonis mėnesius kalėjimo, išleidžiamas bandomajam laikotarpiui su sąlyga, kad 300 valandų dirbs viešųjų darbų vietos vaikų darželyje. Kaip prižiūrėti mažamečius jis nelabai įsivaizduoja, bet vaikų grupėje dirba jo sena pažįstama Ana iš mokyklos laikų, iš kurios bjauriai šaipėsi mokykloje.
 
Ir štai dabar toji keistoji mokyklos mergaičiukė virto beveik modeliu. O ką daryti su modeliais Ludo žino. Bet pas Ana senam pažįstamam savi planai...

 
## Aktoriai
*Tilis Švaigeris – Ludo Dekeris
*Nora Čirner  – Ana
*Matijas Švaigoferis – Moris
*Alvara Hiofels – Miriam
*Jiurgenas Fogelis – vaidina save
*Rikas Kavanianas – vyr. redaktorius
*Vladimiras Kličko – vaidina save
ir kt.

## Įdomūs faktai
* Filme vaidino vis keturi Tilio vaikai. Jauniausioji dukra Ema vaidino Šaen–Bliu, Kamilė – mergaitę su kepure. Vyresnieji vaikai vaidino Anos prisiminimus: sūnus – jauną Ludo, o dukra – jauną Aną.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali filmo svetainė 
* Apdovanojimai ir nominacijos
Šlyžiškė

**Šlyžiškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 6 km nuo Maironių. Yra Šlyžiškės sentikių cerkvė.

## Istorija

Kaime anksčiau gyveno sentikiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šluiniškės

**Šluiniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Visalaukės IV. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šluostikiai

**Šluostikiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Buivydžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šmitiškės

**Šmitiškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Bagrėno, kairiajame Nemuno krante priešais Birštoną.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klibių seniūnija

**Klibių seniūnija** – istorinis teritorinis-administracinis vienetas, buvęs Kretingos valsčiaus šiaurės rytinėje dalyje, į šiaurės rytus nuo Kretingos, abipus kelio Kretinga-Salantai.

## Istorija

Įkurta 1919 m. 1919-1940 m. priklausė Kretingos valsčiui (Kretingos apskritis). Prasidėjus Lietuvos sovietizacijai, 1940 m. pavadinta Klibių apylinke. TSRS-Vokietijos karo pradžioje 1941 m. atkurta. Grįžus sovietų valdžiai, 1944 m. vėl pavadinta Klibių apylinke. 

Seniūnijai vadovavo seniūnijos kaimų atstovų krivulėje 3 metams renkamas seniūnas, o jį pavadavo seniūno padėjėjas.

Seniūnijos administracinis centras: Klibiai.

Seniūnijai priklausę kaimai:
* Daktarai
* Grikšiai
* Padvariai 
* Šlučkai
* Tinteliai
* Traidžiai
Šmukštai

**Šmukštai** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Gelvonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šmulkiškiai

**Šmulkiškiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Pašušvio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šnieriškėlės

**Šnieriškėlės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 15 km į šiaurės rytus nuo Mindūnų, 1–2 km į vakarus nuo Šnieriškių. Išsimėtęs Labanoro girioje, prie Aiseto pietinio kranto ir kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šniponys

**Šniponys** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Žemųjų Viesų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šniukoniai

**Šniukoniai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Pakalniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šniukščiai (Skuodas)

**Šniukščiai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 5 km nuo Mosėdžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Šniukštai (Rokiškis)

**Šniukštai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Panemunio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šniūrai

**Šniūrais** vadinami kaimai:

* Kauno rajone;
* Molėtų rajone;
* Pasvalio rajone;
* Šalčininkų rajone;
* Vilniaus rajone.
Šnipaičiai

**Šnipaičiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Kaulakių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šnipeliai

**Šnipeliai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kalvių, Lapainios aukštupyje. Piečiau kaimo – Šnipelių zoologinis draustinis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šniūrai (Šalčininkai)

**Šniūrai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Kalesninkų, prie Kamšelio upelio. Praeina vieškelis Purvėnai–Anciuškos.

## Istorija
XIX a. pab. Šniūrų kaimas pateko į Lydos apskrities Eišiškių valsčių, Versekos apylinkę. 1865 m. buvo Versekos dvarininkų Narbutų valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šniūrai (Vilnius)

**Šniūrai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šobliškiai (Anykščiai)

**Šobliškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 14 km nuo Kavarsko. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šoleliai

**Šoleliai** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Pabradės, Žaliašilio pakraštyje, šalia Klačiūnės upelio. Išlikusi sodyba.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šoniai (Plungė)

**Šoniai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Alsėdžių. 

## Gyventojai

## Žymūs žmonės
* Šoniuose 1870 m. vasario 12 d. gimė Lietuvos nepriklausomybės akto signataras, ekonomistas, bankininkas, visuomenės veikėjas Jonas Smilgevičius.

## Šaltiniai
Špokinė

**Špokinė** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, prie kelio , 7 km nuo Kalvelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Špokiškis (Širvintos)

**Špokiškis** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Gelvonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šona (reikšmės)

**Šona** vadinami objektai Kelmės rajone:

* ežeras;
* upė;
* kaimai:
** Kukečių seniūnijoje,
** Šaukėnų seniūnijoje.
Šūkainiai

**Šūkainiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Pavandenės, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šoliškės

**Šoliškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Varkalių. 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Feliksas Jakubauskas (1949–2025) – dailininkas tekstilininkas.

## Šaltiniai
Šukeliškė

**Šukeliške** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone:
** Dūkšto seniūnijoje,
** Naujojo Daugėliškio seniūnijoje,
** Vidiškių seniūnijoje;
* Švenčionių rajone.
Šukeliškė (Dūkštas)

**Šukeliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Dūkštelių. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Švenčionių apskritis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Šukeliškėje 1910 m. birželio 1 d. gimė gydytojas chirurgas, stomatologas, medicinos mokslų daktaras Stasys Čepulis.

## Šaltiniai
Šukeliškė (Daugėliškis)

**Šukeliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Naujojo Daugėliškio, 4 km į pietus nuo Grybėnų. Visiškai sunykęs.

## Etimologija
Priesagos *-iškė* vedinys iš asmenvardžio *Šukẽlis* ar panašaus.

## Istorija
XIX a. pab. buvo du Šukeliškės (arba Šukeniškės) užusieniai Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje, Seniškio apylinkėje. Kita Šukeliškė vėliau buvo atskiru kaimu dabartinėje Vidiškių seniūnijoje.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šukėtai (Griškabūdis)

**Šukėtai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Griškabūdžio.

## Gyventojai


Šukėtai, kryžius. Koplyčios vieta.JPG|Buvusios koplyčios vieta
Šukėtai, bitynas.JPG|Mobilus bitynas pamiškėje


## Šaltiniai
Šukiai

**Šukiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Alvito, greta kelio , prie Širvintos intakų Brideikio ir Obelupio. Taip pat telkšo Šukių ežeras ir Šukių ežerėlis. Kaimo šiaurėje stūkso Šukių piliakalnis.

## Istorija

Kaime rastas akmeninis kirvis siaurėjančia pentimi (saugomas Kauno istorijos muziejuje). 1932 m. įkurta pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šukeliškė (Švenčionys)

**Šukeliškė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Magūnų, šalia pat sienos su Baltarusija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šukėniškė

:: *Apie kaimą Ignalinos rajone žr. [[Šukėniškė (Ignalina)]]*.

**Šukėniškė** – buvęs kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Svirkų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šukiškės (Kaišiadorys)

**Šukiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Beištrakių. Pietiniu kaimo pakraščiu praeina Vilniaus–Kauno geležinkelis, yra buvusi Pagirių geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šukiškės (Vilnius)

**Šukiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, už 9 km nuo Buivydžių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Henryk Gulbinowicz (1923–2020), dvasininkas.

## Šaltiniai
Šukiškės (Zarasai)

**Šukiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Zarasų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šūkleliai

**Šūkleliai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kataučiznos, 1 km į vakarus nuo kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Šulneliai (Radviliškis)

**Šulneliai** – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Sidabravo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šulpetriai

**Šulpetriai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Ylakių, prie Luobos upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šuneliai (Kelmė)

**Šuneliai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Pakražančio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šuneliai (Vilnius)

**Šuneliai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Paberžės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šunkariai (Radviliškis)

**Šunkariai** – buvęs viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 14 km nuo Sidabravo.

## Istorija

Panaikintas 1982 m. sausio 27 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šulai (Varėna)

**Šulai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Dubičių, Dainavos girios glūdumoje, netoli Pelesos pelkynių. Yra 2 sodybos. Kaimas pasiekiamas Dubičių–Kalvių kelio atšaka.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš iš  (arba = ) „stuobrys, nukirstas rąstas; šulinio, kibiro lentelė; pastato, tvoros stulpas“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šulai (Vilkaviškis)

**Šulai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Aistiškių, 1 km į rytus nuo kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Šunkariai (Lukšiai)

**Šunkariai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Lukšių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šunkariai (Šakiai)

**Šunkariai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 9 km į pietvakarius nuo Šakių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šunupis

**Šunupis** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 12 km į vakarus nuo Marcinkonių, 11 km į pietus nuo Merkinės, Dainavos girioje, prie Šunupio upokšnio. Pasiekiamas kelio atšaka nuo šalimais einančio plento . Miško keliai į Margionis, Randamonis. Apylinkėse esančios žemyninės kopos saugomos Šunupio geomorfologiniame draustinyje.

## Etimologija
Pavadinimas reiškia „šuns upė“, t. y. menka, prasta upė. Lenkiškas pavadinimas *Sznupie* galimai iškreiptas dėl žodžio  („veidas, snukis, nasrai“) įtakos.

## Istorija

XIX a. pab. Šunupis buvo Merkinės dvaro užusienis (įėjo į Merkinės valsčiaus Randamonių apylinkę). Tarpukariu priklausė Lenkijai, buvo šalia demarkacinės linijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šuoliai

**Šuoliai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 4 km nuo Naujųjų Kietaviškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šuopiai

**Šuopiai** – buvęs kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Sintautų.

## Istorija

Sintautų apylinkės Šuopių kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jan Otrębski

**Janas Ščepanas Otrembskis** (, 1889 m. gruodžio 8 d. Pilica, Rusijos imperija – 1971 m. balandžio 26 d. Poznanė, Lenkija) – lenkų kalbininkas, sulaukęs tarptautinio pripažinimo. Parengė 3 tomų lietuvių kalbos gramatiką. Parašė apie 300 mokslinių straipsnių apie slavistiką ir baltistiką, taip pat ir prūsų kalbą.

## Biografija

Studijavo Varšuvos universitete. Iš pradžių mediciną, bet po dviejų mėnesių perėjo į kalbų istorijos katedrą ir pasirinko slavų skyrių. Jo 1912 m. darbas apie Vilniaus gubernijos baltarusių šnektą įvertintas aukso medaliu. Su stipendija išvyko į Leipcigą, kur susipažino su žymiu sanskrito tyrinėtoju Ernstu Vindišu ir padaręs jam įspūdį pradėjo rašyti disertaciją. Kad išlaikytų save ir šeimą (turėjo žmoną), dirbo fizinį darbą. Jo mokslus Leipcige nutraukė karas ir prasidėję užsieniečių studentų persekiojimai.

Išvažiavo į Lenkiją, kur Kališe 1916–1921 m. dirbo gimnazijos mokytoju. Toliau darbavosi kalbotyros srityje, kol buvo Jano Rozvadovskio pakviestas į Jogailos universitetą doktorantūrai.

Apsigynęs 1920 m. disertaciją, nuo 1921 m. pradėjo dirbti Stepono Batoro universitete Vilniuje. Lituanistika buvo viena jo aistrų. Dirbo Vilniuje ilgą laiką. Prisidėjo prie Lietuvių kalbos žodyno sudarymo Lietuvių kalbos institute.

Dėstė ir Rytų Europos mokslinių tyrimų institute Vilniuje.

1945 m. persikėlė gyventi į Poznanę, kur toliau vadovavo slavistikos katedrai, o nuo 1947 m. – naujai įkurtai baltistikos katedrai. Nuo 1960 m. – emeritas.

Buvo vertinamas visame pasaulyje. Skaitė paskaitas Berlyne, Maskvoje, Prahoje, Upsaloje, Stokholme, Vienoje. Buvo kalbotyros mokslo populiarintojas.

## Išnašos
Užpelkiai (Kretinga)

**Užpelkiai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Kretingos, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Rūdaičių ir 4 km į rytus nuo Baltijos jūros, į pietus nuo kelio Palanga-Darbėnai, Žibos upelio kairiajame krante.

## Etimologija

Yra dvi kaimo pavadinimo versijos. Tradiciškai vietos gyventojai pasakoja, kad seniau kaimą juosė pelkėtas Žibos upelio senslėnis, todėl gyvenvietė buvusi pavadinta *Užpelkiais*, t. y. esanti už pelkių. Pasak kito aiškinimo, kaimui vardą davė pirmieji naujakuriai *Užpelkiai*.

## Istorija

Archeologijos paminklai liudija, kad kaimo žemėje žmonės nuolatos gyvena nuo IV a.-V a.

Rašytiniuose šaltiniuose kaimas pirmąkart paminėtas 1738 m. Tuo metu jame gyveno 9 valstiečių šeimos, kurios žemę nuomavo iš Palangos dvaro.

Kaimas priklausė Palangos valsčiui, kuris 1819 m. buvo perduotas Kuršo gubernijai, o 1921 m. grąžintas Lietuvai. 1923 m. jame buvo 13 ūkių, Lietuvos žemės reformos metu išskirstytų į vienkieminius ūkius.

Sovietmečio kolektyvizacija ir melioracija vienkiemius sunaikino, o kaimo žemes pavertė dirbamais Karolio Požėlos kolūkio laukais. Iš vienkiemių gyventojai kėlėsi į pagalbinę kolūkio gyvenvietę prie Palangos-Darbėnų kelio arba į Rūdaičius.

## Gyventojai

## Kultūros paveldas
* Užpelkių kapinynas, (IV-XII a.).
* Užpelkių kaimo senosios kapinės, vadinamos Markapiais, Senkapiais, Pilale (XVI-XIX a.).

## Šaltiniai

## Nuorodos
Lietuvos radijo ir televizijos komisija

**Lietuvos radijo ir televizijos komisija** (sutr. *LRTK*) – valstybinis Lietuvos žiniasklaidos reguliatorius.

## Funkcijos
Prižiūri:
* radijo/televizijos programų transliuotojus
* užsakomųjų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjus
* dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjus
* retransliuotojus
* kitus asmenis, teikiančius Lietuvos vartotojams TV arba atskirų programų platinimo internete paslaugas.

LR Seimo ir LR Vyriausybės ekspertė tokiais klausimais:
* radijo, TV programų transliavimo
* retransliavimo
* TV programų ir (ar) atskirų programų platinimo internete, užsakomųjų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų ir dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų.

Dalyvauja formuojant valstybės audiovizualinę politiką.

## Nariai
Komisija sudaryta iš 11 narių. 2 narius skiria LR Prezidentas, 3 narius LR Seimas, 3 narius Meno kūrėjų asociacija, po 1 narį Vyskupų konferencija, žurnalistų sąjunga ir Žurnalistų draugija.

Nuo 2025 m. sausio 15 d. paskirti Komisijos nariai:
*Rimantas Bagdzevičius, paskirtas LR Seimo;
*Lauras Bielinis, paskirtas LR Prezidento;
*Darius Chmieliauskas, paskirtas Žurnalistų draugijos;
*Valdas Kilpys, paskirtas Vyskupų konferencijos;
*Vytautas Kvietkauskas, paskirtas Žurnalistų sąjungos;
*Vitalija Maksvytė, paskirta Meno kūrėjų asociacijos;
*Mantas Martišius, paskirtas LR Seimo;
*Arūnas Matelis, paskirtas Meno kūrėjų asociacijos;
*Audronė Nugaraitė, paskirta LR Prezidento;
*Ramutis Rimeikis, paskirtas Meno kūrėjų asociacijos;
*Irena Šiaulienė, paskirta LR Seimo.

### Vadovybė
2025 m. balandžio 15 d. Komisijos pirmininku paskirtas dr. Mantas Martišius, 2025 m. gegužės 16 d. Komisijos pirmininko pavaduotoju paskirtas Rimantas Bagdzevičius. Komisijos pirmininką ir jo pavaduotoją LR Seimo Kultūros komiteto teikimu iš Komisijos narių 4 m. laikotarpiui skiria ir atleidžia LR Seimas.

## Veikla
Komisija veikia vadovaujantis Visuomenės informavimo įstatymu, Komisijos nuostatais bei darbo reglamentu.

Pagrindinė Komisijos darbo forma yra posėdžiai. Jie vieši, rengiami ne rečiau kaip kartą per mėnesį. Informacija apie posėdžius bei jų darbotvarkė skelbiama Komisijos tinklalapyje.

Komisija priima norminius teisės aktus (sprendimus), jie skelbiami Komisijos tinklalapyje.

Būdama atskaitinga LR Seimui, Komisija kasmet iki balandžio 1 dienos pateikia LR Seimui praėjusių metų Komisijos veiklos ataskaitą ir finansinių ataskaitų rinkinį kartu su audito ataskaita ir auditoriaus išvada. Šias ataskaitas išklauso LR Seimo Kultūros komitetas.

Komisijai savo funkcijas atlikti padeda administracija. Jai vadovauja Komisijos pirmininkas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Komisijos svetainė
Jurdaičių dvaras

**[[Jurdaičiai|Jurdaičių]] dvaras** – dvaras, esantis šiaurės Lietuvoje, Joniškio r., greta kelio , įrašytas į Kultūros vertybių registrą, unikalus kodas . 

## Istorija

1765 m. dvarą įsteigė Šiaulių ekonomijos administratorius Antanas Tyzenhauzas.

1801 m. rugpjūčio 9 d. iš grafų Zubovų Jurdaičių raktą kartu su beržėnų rakto Jankūnų kaimų (viso 210 valakų, 547 vyrų "sielų") už 105.698 rublių įsigijo diplomatas Kuršo grafas Johanas von Medemas (''Christoph Johann* Friedrich von Medem'', 1763–1838).

1849 m. grafo Johano von Medemo palikuoniai Teodoras (*Theodor Carl Graf von Medem*, 1805-1890), Paulius (*Pawel Iwanowitsch von Medem*, 1800–1854), Liudvikas (*Ludwig Johann Friedrich Graf von Medem*, 1814–1891) ir Julijonas (*Juli Iwanowitsch von Medem*, *1814) Jurdaičių dvarą su Jankūnų (*Grafenad*), Butniūnų (*Medemshof*), Bijeikių (*Luzinhof,* pavadinta žmonos Maria Elisabeth Luise von Medem (von der Pahlen, 1778–1837) garbei) su 11 kaimų (Endriškiai, Gimbūčiai, Normančiai, Drąseikiai, Bilžiai, Kyburiai, Bičiušiai, Ročkiai, Miknaičiai, Mančiai, Toliočiai, viso 88 dūmai, su 675 "vyriškomis" ir 695 "moteriškomis" sielomis, 7 laisvaisiais) už 130 000 sidabro rublių pardavė Vladislovui Komarui (Juozapo).

1854 m. dvarą sudarė 4 dvarai ir palivarkai (Jurdaičiai, Jankūnai, Butniūnai, Bijeikiai) ir 11 kaimų, valdė 8542 dešimtines 1759 kv. sieks. žemės, kurios leista naudotis valstiečiams: 91 deš. - sodybinių sklypų, 1664 deš. 396 kv. skieks. - ariamos, 1891 deš. 1798 kv. sieks. - pievų, surašytos 675 "vyriškos sielos" ir 719 "moteriškos").

Jurdaičių dvaras tarpukario Lietuvos respublikos laikotarpiu priklausė bajorui Vladislovui Komarui. Komaro dvarų centras buvo Satkūnai. Be Jurdaičių dvaro, V. Komarui priklausė dar daug dvarų: Ąžuolynėje, Butniūnuose, Matalynėje, Baisogaloje ir kt. Iki 1926 m. žemės reformos dvarui priklausė apie 200 ha žemės; po jos – tik 80 ha. Dvaras turėjo nemažai pastatų, bet tik nedidelė dalis išlikusi iki mūsų dienų. Gražiu architektūros stiliumi žavi dvaro rūmai. Prieš keletą metų jie buvo restauruoti. Šalia dvaro rūmų išliko buvusių dvaro sandėlių fragmentai. Maždaug už 4&nbsp;km nuo Jurdaičių esančiame Jankūnų kaime stovi V. Komaro dvaro klėtis.

1940 m. dvaras nacionalizuotas, jame įkurta mokykla. 1953 m. jame įkurti senelių ir invalidų namai (dabar pensionas).
Gražuoliukas 2

**Gražuoliukas 2** () – 2009 m. vokiečių aktoriaus ir režisieriaus Tilio Švaigerio romantinė komedija, filmo Gražuoliukas tęsinys.

Filmo premjera įvyko 2009 m. gruodžio 1 d. Austrijoje.
 
## Siužetas

Ludo ir Ana po dvejų metų. Prasidėjo kasdieninė rutina. Ludo aistra Anai prislopo, Ana pradėjo pavyduliauti, nes jis pradėjo žiūrėti į kitas merginas. O Ludo pradėjo pykti ant Anos, kad jį pastoviai kontroliuoja. Kaip tyčia, tuo metu pasirodo buvęs Anos vaikinas Ralfas. Bet netikėta laisvė Ludui vis labiau pradeda nepatikti...

 
## Aktoriai
*Tilis Švaigeris – Ludo Dekeris
*Nora Čirner  – Ana
*Matijas Švaigoferis – Moris
*Kenas Diukenas – Ralfas
*Edita Malovčić – Marie 
ir kt.

## Įdomūs faktai
* Filme vaidino vis keturi Tilio vaikai. Jauniausioji dukra Ema vaidino Šaen–Bliu, Kamilė – Sašą. Vyresnieji vaikai vaidino Anos prisiminimus: sūnus – jauną Ludo, o dukra – jauną Aną.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali filmo svetainė 
* Apdovanojimai ir nominacijos
Voveraičiai

:: *Apie kaimą Tauragės rajone žr. [[Voveraičiai (Tauragė)]]*.

**Voveraičiai** – kaimas centrinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Kretingos, abipus kelio Voveraičiai-Šukė ir Pilsupio upelio.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas – asmenvardinis vietovardis, kilęs iš asmenvardžio *Voverys*.

## Istorija

Senovės laukus ženklinančios akmenų krūsnys liudija, kad kaimo žemėje žmonės gyveno ir vertėsi žemdirbyste nuo I tūkstantmečio – II tūkstantmečio pradžios. Vėliau vietovė buvusi apleista, valakų reformos metu paversta Klibių kaimo bendro naudojimo ganyklomis, kurios apaugo mišku.

Įsisavinant plėšinines Klibių kaimo žemes, XVII a. pabaigoje – XVIII a. pirmoje pusėje jose atsirado ***Voverių*** užusienis, t. y. vienkieminė gyvenvietė, esanti bendro naudojimo žemėje. Pirmąkart Kretingos valsčiaus inventoriuje jis paminėtas 1769 m., nuo 1771 m. vadinamas ***Voveraičiais***.

1771 m. gyveno 6 valstiečių šeimų, kurios iš Kretingos dvaro nuomavo 10 valakų dirbamos žemės. 1827 m. Kretingos parapijos Voveraičių kaime buvo 4 katalikų namai, 1846 m. – 14 dūmų, o 1857 m. – 6 katalikų kiemai. Baudžiavą panaikinus, 1870 m. Kretingos dvarininkui Nikolajui Zubovui išperkamuosius žemės mokesčius mokėjo 9 kaimo valstiečiai.

1920 m. kaime gyveno 10 katalikų šeimų, 1923 m. buvo 10 ūkių, kurie Lietuvos žemės reformos metu išskirstyti į vienkieminius ūkius.

1932 m. kaimo žemių pietinių pakraščiu nutiestas Telšių–Kretingos geležinkelis, įrengta Voveraičių geležinkelio stotelė.

Po II pasaulinio karo apylinkės miškuose veikė Kardo rinktinės partizanai, o Aukštkalvių miške buvo Širvydo kuopos partizanų būstinė.

## Gyventojai

## Kultūros paveldas
* Senovės žemdirbystės laukų vieta (I tūkstantmetis – XVI a.);
* Senosios kaimo kapinės, vadinamos Markapiais (XVII – XIX a.);
* Koplytėlė su ornamentuotu kryželiu ir Marijos Maloningosios skulptūra (koplytėlės autorius Vincas Želvys, 1914 m., skulptūros – Anicetas Puškorius, 1941 m.);
* Koplytėlė su ornamentuotu kryželiu ir Marijos skulptūra (koplytėlė 1936 m.; skulptūra XIX a. pab.);
* Koplytėlė medyje su Rūpintojėlio skulptūra (XX a. pab.);
* Stogastulpis su ornamentuotu kryželiu (autorius Vincas Želvys, 1954 m.).

## Šaltiniai
Čikabalio lagūna

**Čikabalio lagūna** () – vulkaninis ežeras, telkšantis vakarinėje Gvatemaloje, Kecaltenango departamente, netoli San Martin Sakatepekeso, užgesusio Čikabalio ugnikalnio krateryje. Iškilęs 2712 m aukštyje virš jūros lygio. Ežero pakrantes ir ugnikalnio šlaitus dengia rūko miškas. Veikia fumarolės.

Čikabalio lagūna užima svarbią vietą indėnų mamų kosmologijoje ir yra laikoma šventa vieta. Pavadinimas *Chicabal* mamų kalba reiškia „maloniosios dvasios vanduo“. Mamai prie ežero rengia savo ritualus, jame draudžiama maudytis.
Lauma

**Lauma** – didžiausia apatinio trikotažo gamybos bendrovė Latvijoje. Būstinė Liepojoje. 

## Istorija
Įkurta 1971 m., nuo 1988 m. eksportuoja produkciją į Europos šalis. 1994 m. tapo akcine bendrove, privatizuota. 2006 m. įsigijo Prancūzijos nėrinių įmonę „Desseilles“ ir Baltarusijos siuvimo fabriką „Milavica“. Nuo 2006 m. priklauso Estijos siuvimo bendrovei „PTA Gntpp“.

;Antrinės bendrovės
* *Lauma Lingerie*, kuria, gamina ir parduoda gaminius,
* *Lauma Fabrics*, gamina ir tiekia audinius,
* *Desseilles*, gamina elastinius nėrinius,
* mažmeninės prekybos tinklas Rusijoje „*Linret*“, būstinė Maskvoje,
* siuvimo fabrikas Baltarusijoje „Milavica“ (Minskas) - pasiuva – 15% bendrovės produkcijos
* Parduotuvė Liepojoje ir parduotuvė-salonas Rygoje.

2005 m. bendrovės apyvarta 23,8 mln. latų, 83% produkcijos eksportuota į daugiau kaip 20 šalių. 2006 m. dirbo 1500 darbuotojų. 

## Produkcija
Gamina moterišką apatinį trikotažą, jam skirtus audinius, namų tekstilės (užuolaidos, staltiesės) ir sveikatos priežiūros gaminius (elastinis tvarstis, diržai radikulitui gydyti, pristatomi su prekiniu ženklu „Lauma Medical“), naudoja bendrovės „Du Pont“ elastinius siūlus. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Svetainė
Žygai

**Žygai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės pietinėje dalyje, 5 km į pietryčius nuo Kretingos, į pietus nuo Dupulčių, abipus Jauryklos upelio. Yra Žygų kaimo senosios kapinės, vadinamos Marų kapeliais (XVIII-XIX a.).

## Etimologija

Vietovės vardas kilęs iš asmenvardžio *Žygas*.

## Istorija

Pirmąkart Žygai paminėti 1771 m. Kretingos grafystės inventoriuje. Tai buvo vienkieminė naujakurių gyvenvietė, susiformavusi plėšininėse Kretingos dvaro žemėse. Joje gyveno Juozapo Vilimavičiaus ir Pranciškaus Pociaus šeimos, gyvenvietei dar priklausė Šaukliškiais vadinamos žemės, kuriomis naudojosi Miežečių užusienio gyventojai. Panaikinus baudžiavą, 22 kaimo valstiečiai mokėjo Kretingos dvarininkui Nikolajui Zubovui išperkamuosius žemės mokesčius.

1923 m. buvo 12 ūkių, kurie Lietuvos žemės reformos metu buvo išskaidyti į vienkieminius ūkius.

Sovietmečiu kaimo žemės priklausė Kretingos valstybiniam vaismedžių medelynui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Almolonga (miestas)

**Almolonga** () – miestas vakarų Gvatemaloje, Kecaltenango departamente, tuoj į pietryčius nuo Kecaltenango, Almolongos ugnikalnio papėdėje. Eina plentas į Retalhuleu. Dauguma miesto gyventojų – indėnai kičiai.

Almolonga vadinama Amerikos daržu, nes apylinkėse veši didelės daržovių plantacijos (produkcija eksportuojama daugiausia į Salvadorą). Ugnikalnio papėdėje trykšta karštosios versmės.

## Šaltiniai