open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alfredas Pekeliūnas

**Alfredas Pekeliūnas** (g. 1948 m. kovo 9 d. Rokiškyje) – Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1966 m. baigė Šilutės 1-ąją vidurinę mokyklą. 1970 m. baigė Lietuvos veterinarijos akademiją ir įgijo mokslinio zootechniko specialybę. 1975 m. parašė disertaciją: „Darbo mokslinis organizavimas stambiose karvių fermose“. 1989 m. baigė Leningrado aukštąją partinę mokyklą ir įgijo socialinės psichologijos specialybę. 1999 m. baigė Kauno tarptautinę aukštąją vadybos mokyklą, verslo ir finansų studijas. Yra baigęs valdymo kursus Vengrijoje, anglų kalbos kursus Didžiojoje Britanijoje.

1970–1971 m. tarnavo tarybinėje armijoje, Baranovičių aviacijos pulke. 
1971–1975 m. Žemės ūkio ekonomikos mokslinio tyrimo instituto grupės vedėjas. 1975–1979 m. Širvintų tarpkolūkinio kiaulininkystės komplekso pirmininko pavaduotojas gamybai. 1979–2000 m. įmonės „Krekenavos agrofirma“ generalinis direktorius. Jam vadovaujant į „Krekenavos agrofirmos“ kompleksą buvo apjungta nemažai žemės ūkio bendrovių, pastatyti modernūs mėsos perdirbimo cechai ir pašarų gamybos fabrikas, modernizuota kiaulių auginimo technologija. „Krekenavos agrofirma“ tapo viena iš didžiausių mėsos perdirbimo įmonių Lietuvoje.

2000–2004 m. Panevėžio rajono savivaldybės meras. 2004–2008 m. Seimo narys, Seimo pirmininko pavaduotojas, Europos reikalų komiteto pirmininkas.

1995–2004 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

Buvo TSKP narys, LKP narys. LKP XX suvažiavimo delegatas. Buvo renkamas Panevėžio rajono Krekenavos apylinkės, Panevėžio rajono liaudies deputatų tarybos (LDT) deputatu, LDT Vykdomojo komiteto nariu. Nuo 1999 m. Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, nuo 2006 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys, šios sąjungos Tarybos ir Valdybos narys, iki 2004 m. Panevėžio rajono skyriaus pirmininkas.

2000–2004 m. Lietuvos savivaldybių asociacijos valdybos narys. 2003–2004 m. regiono atstovas Europos Sąjungos Regionų komitete.

Lietuvos kiaulių augintojų asociacijos steigėjas, iki 2000 m. šios asociacijos prezidentas.
 
Keleto mokslinių straipsnių autorius, išleido keletą brošiūrų žemės ūkio produkcijos gamybos, valdymo ir vadybos, kokybės gerinimo klausimais. Angažuojasi vaikų globos, neįgaliųjų problemų sprendimo srityse. Domisi bendruomenių veiklos, savivaldos, žemės ūkio klausimais. Sutuoktinė Žana, vaikai Saulius, Jurgita, Giedrė.

## Nuorodos
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai;
* Lietuvos Respublikos Seimas .

## Išnašos
Aurelia

***Aurelia*** – Skiautaburnių medūzų *[[Ulmariidae]]* šeimos gentis. Pasaulyje gyvena 13 rūšių. Europoje sutinkama viena rūšis – Ausytoji medūza (*Aurelia aurita* L.), kuri gyvena ir Baltijos jūroje.

## Išnašos
Potrauminio streso sutrikimas

**Potrauminio streso sutrikimas** (santr. PTSS; ) – emocinis nerimo sutrikimas, atsirandantis kaip reakcija į labai didelę psichinę traumą.

Gali pasireikšti kaip viena iš galimų reakcijų į, pvz., fizinį smurtą, išprievartavimą, karą, automobilių avarijas, visų rūšių katastrofas ir kt. Šį sutrikimą sukeliantys streso veiksniai yra susiję su intensyvia baime (dažniausiai – mirties baime), siaubu ir beviltiškumu. Būdingas požymis – pasikartojantys trauminiai efektai, silpnėjanti reakcija į dirgiklį. Kenčiantiems nuo PTSS sunku sutelkti dėmesį, sutrinka atmintis, miegas, perdėtas dirglumas, vystosi psichologinė amnezija, emocinis bukumas, pastebimi somatiniai sutrikimai. Sergantiems PTSS būdinga psichozė, depresija, panikos sutrikimai. Jie dažnai kenčia nuo alkoholizmo. Toks asmuo gali būti linkęs į savižudybę, užsiimti savižala.

Potrauminio streso sutrikimą reguliuoja centrinės nervų sistemos struktūros, esančios giliai smegenų kamiene. PTSS metu pokyčiai fiksuojami trimis lygiais: žievėje, požievio branduoliuose ir kamiene. Blogiausia, kai pažeidžiamas kamienas: sutrinka jaudinimo – slopinimo procesai ir psichika. Šio sutrikimo pagrindiniai bruožai – po psichologinių stresų prasidedantys charakterio bruožai.

## Išnašos
Aleuritas

**Aleuritas** ( 'miltai') – puri 0,01–0,1 mm skersmens dalelių, smulkesnių už smėlį ir rupesnių už molio mineralus, sankaupa.

Aleuritui priklauso dulkės, dumblas, liosas ir liosiškos uolienos. Sucementuotas aleuritas vadinamas aleurolitu; su vandeniu sudaro takią masę – dumslą. Aleurito dažniausiai pasitaiko moreniniuose priemoliuose, priesmėliuose, juostuotuose moliuose (varvose).

## Išnašos
Drūza

**Drūza** – mineralų kristalų agregatų suaugimo forma. Išsikristalizuoja uolienų tuštumose arba atviruose plyšiuose. Drūzą sudarantys kristalai dažniausiai užauga statmenai tuštumos sienelėms ir laisvuoju galu būna nukreipti į tuštumos vidų.

Randamos kvarco, kalcito, ametisto, epidoto, gipso ir kitų mineralų drūzos.
Mažeikių Merkelio Račkausko gimnazija

**Mažeikių Merkelio Račkausko gimnazija** – bendrojo ugdymo mokykla Mažeikiuose.

## Mokyklos statuso kaita
* 1919–1925 m. progimnazija
* 1925–1949 m. gimnazija
* 1949–1993 m. vidurinė mokykla
* 1993–1996 m. Merkelio Račkausko vidurinė mokykla
* nuo 1996 m. Merkelio Račkausko gimnazija

## Istorija

Mokyklą 1919 m. lapkričio 11 d. įkūrė klasikinių kalbų specialistas, Kauno Vytauto Didžiojo universiteto profesorius, vertėjas iš graikų, lotynų kalbų Merkelis Račkauskas. Per daugiau nei 105 metų mokyklos istoriją, ji ne kartą keitė pavadinimą ir statusą – nuo vidurinės, progimnazijos iki gimnazijos. O pastarosios statusą ji įgijo 1996 m. Nuo 2005 m. gimnazija pradedama gryninti, nebeformuojamos 5-osios klasės. Palaipsniui gimnazija tapo keturmete (1-4 gimnazijos klasių) mokykla.

Pirmąją Mažeikių rajone gimnaziją 1925 m. rugpjūčio 25 d. įsteigė Merkelis Račkauskas, klasikinių kalbų specialistas, Kauno Vytauto Didžiojo ir Vilniaus universitetų profesorius, vertėjas iš graikų ir lotynų kalbų. 

1949 m. pertvarkyta į vidurinę mokyklą. 1996 m. rugsėjo 1 d., direktorės Mirdzos Žiaurienės iniciatyva, gimnazija buvo atkurta. 2019 m. mokykla paminėjo savo šimtmetį, o 2024 m. – 105 m. sukaktį.

2024 m. duomenimis, mokykloje dirbo 47 mokytojai. Iš jų 9 ekspertai, 33 metodininkai, 5 vyr. mokytojai. Mokėsi 662 gimnazinių klasių moksleiviai.

## Mokyklos direktoriai
* Petras Bimba 1918–1923 m.
* Merkelis Račkauskas 1923 –1927 m.
* Stasys Totorius 1927–1933 m.
* Juozas Rainys 1933–1938 m.
* Povilas Šuopis 1938–1940 m.
* Henrikas Bucevičius 1940–1941 ir 1944–1945 m.
* Mykolas Babilius 1941–1943 m.
* Juozas Sprindys 1943–1944 m.
* Kostas Pupšys 1945–1945 m.
* Jonas Sidabras 1945–1946 m.
* Raisa Ženova 1946–1949 m.
* Titas Taurusevičius 1949–1949 m.
* Stasys Karpis 1949–1953 m.
* Kazimiera Jundulaitė 1953–1961 m.
* Liongina Virvičienė 1961–1968 m.
* Justinas Paulauskas 1968–1975 ir 1979–1984 m.
* Dionizas Adakauskas 1975–1979 m.
* Mirdza Žiaurienė 1984–2009 m.
* Asta Žukauskienė (nuo 2009 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
* Gimnazijos svetainė
Geologinė nuotrauka

**Geologinė nuotrauka** – visapusiškas teritorijos geologinės sandaros tyrimas geologiniams žemėlapiams sudaryti ir teritorijos perpektyvumui naudingųjų iškasenų atžvilgiu nustatyti. Susideda iš paviršiaus geologinės nuotraukos, giluminės geologinės nuotraukos geofiziniais metodais bei gręžiniais ir aerovaizdų (aerofotonuotraukų) nagrinėjimo.

Paviršiaus geologinės nuotraukos metu tiriamos reljefo formos ir atodangos bei tolygiai dėstomų seklių gręžinių arba prakasų ir kitų kasinių medžiaga; tokiu būdu surenkama geologinė informacija apie tiriamo ploto paviršių. Geofiziniais metodais nustatomi bendri gelmių sandaros ypatumai. Aerofotometodais gaunamos aerofotonuotraukos, iš jų sudaromi pirminiai tiriamojo ploto paviršiaus geologiniai ir geomorfologiniai žemėlapiai, nustatomas paviršiaus ir giluminių formų hipotetinis ryšys.

Išnagrinėjus geofizinius duomenis ir aerofotonuotraukas, numatomos giliųjų gręžinių vietos. Išanalizavus gręžinių geologinę medžiagą (kernus), nustatomas įvairių sluoksnių amžius, jų sudėtis, apibūdinamos suakmenėjusios organizmų liekanos. Be to užfiksuojamos visos naudingosios iškasenos, ištiriami požeminiai vandenys. Padarius šių darbų komplekso sintezę sudaromi žemėlapiai. Teritorijos detalumą rodo tų žemėlapių mastelis. Jis būna smulkus (1:1000000 ir 1:500000), vidutinis (1:200000 ir 1:100000) ir stambus (1:50000 ir 1:25000). Naudingų iškasenų telkiniai kartografuojami detaliai (1:10000 ir stambesniu masteliu).
Papartūnai

**Papartūnai** (*Pteridophyta*) – eukariotų (*Eukaryota*) domeno augalų (*Plantae*) karalystės skyrius. Priklauso sporinių induočių grupei. 

Vasaržaliai, rečiau visžaliai daugiamečiai žoliniai augalai, turintys mėsingą šakniastiebį, kurio viršūnėje kasmet išauga lapų kuokštas ar vienas stambus lapas. Lapų apatinėje pusėje arba ant pakitusių lapų (sporofilų) būna susitelkusios sporos, t. y. sporangių telkiniai, kuriose subręsta izosporos. Esant pakankamai drėgmei ir šilumai, sporos sudygsta ir iš jų išauga savarankiški širdelės formos polaiškiai, kurie subrendę peržiemoja. Ant polaiškio susiformuoja lytiniai organai. Įvykus apvasinimui, iš kiaušialąstės atsiranda jaunas sporofitas (naujas augalas), kuris labai greitai auga ir po 3-4 mėn. tampa visai savarankišku augalu. Vegetatyviniu būdu dauginasi gemaliniais pumpurais.

Iš viso papartūnų skyriuje žinoma apie 11 000 rūšių. Lietuvoje auga 22 rūšys. Kai kurios rūšys pritaikomos dekoratyviniuose želdiniuose.

Klasė. Gleicheniopsida 

Klasė. Marattiopsida 

Klasė. Osmundopsida 

Klasė. Papartainiai (*Pteridopsida*)
* Eilė. Athyriales
** Šeima. Unksmeniniai (*Blechnaceae*)
*** Gentis. Unksmenė (*Blechnum*)
**** Rūšis. Blechnum brasilense
**** Rūšis. Blechnum gibbum  
**** Rūšis. Varpotoji unksmenė (*Blechnum spicant*)

Klasė. Šertvainiai (*Polypodiopsida*)
* Eilė. Kalnarūtiečiai (*Aspleniales*)
** Šeima. Kalnarūtiniai (*Aspleniaceae*)
*** Gentis. Kalnarūtė (*Asplenium*)
**** Rūšis. Mūrinė kalnarūtė (*Asplenium ruta - muraria*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
**** Rūšis. Šerinė kalnarūtė (*Asplenium trichomanes*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
**** Rūšis. Žalioji kalnarūtė (*Asplenium viride*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Eilė.
** Šeima. Denstetijiniai (*Dennstaedtiaceae*)
*** Gentis. Šakys (*Pteridium*)
**** Rūšis. Didžialapis šakys (*Pteridium aquilinum*)
* Eilė.
** Šeima. Papartiniai (*Dryopteridaceae*)
*** Gentis. Papartis (*Dryopteris*)
**** Rūšis. Skiauterinis papartis (*Dryopteris cristata*)
**** Rūšis. Skėstalapis papartis (*Dryopteris dilatata*)
**** Rūšis. Kelminis papartis (*Dryopteris filix - mas*)
*** Gentis. Partuolis papartis (*Phegopteris*)
**** Rūšis. Plaukuotasis papartuolis (*Phegopteris connectilis*)
* Eilė.
** Šeima. Šertviniai (*Polypodiaceae*)
*** Gentis. Šertvė (*Polypodium*)
**** Rūšis. Paprastoji šertvė (*Polypodium vulgare*)
* Eilė.
** Šeima. Vudsijiniai (*Woodsiaceae*)
*** Gentis. Blužniapapartis (*Athyrium*)
**** Rūšis. Paprastasis blužniapapartis (*Athyrium filix - femina*)
*** Gentis. (*Cystopteris*)
**** Rūšis. Trapioji sprakšė (*Cystopteris fragilis*)
*** Gentis. (*Gymnocarpium*)
**** Rūšis. Trikampis tikrapapartis (*Gymnocarpium dryopteris*)
*** Gentis. Jonpapartis (*Matteuccia*)
**** Rūšis. Paupinis jonpapartis (*Matteuccia struthiopteris*)

## Paparčio žiedas

Biologine prasme, paparčiai nežydi. Tačiau paparčio žiedas yra mitų ir legendų objektas.

## Nuorodos
* Paparčiai
Veidrodinė kaukė

**Veidrodinė kaukė** () – 2005 JAV fantastinis filmas. Filme pasakojama apie 15 mergaitės nuotykius fantazijų pasaulyje. Norėdami grįžti namo ji privalo rasti nepaprastą Veidrodinę kaukę.

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*
* Jason Barry	- Valentina
* Rob Brydon	- 	Helenos tėvas/Premjeras (*Prime Minister*)
* Stephanie Leonidas	- 	Helena/ Anti-Helena
* Gina McKee	- 	Joana/ Tamsos karalinė / Šviesos karalienė
* Dora Bryan	- 	Nan
* Robert Llewellyn	- 	Grifon
* Andy Hamilton	- 	Mažoji Hairy
* Stephen Fry	- 	Bibliotekininkas
* Fiona Reynard	- 	Priėmėjas
* Nik Robson	- 	Pingo
Haris Poteris ir Išminties akmuo (filmas)

**Haris Poteris ir Išminties akmuo** () – 2001 JAV fantastinis filmas, paremtas J. K. Rowling to paties pavadinimo knyga. Visame pasaulyje filmas uždirbo 968,6 mln. dolerių.

## Aktoriai
:*Aktorius – filmo veikėjas*
* Richard Harris	- 	Albas Dumbldoras	
* Maggie Smith	- 	Minerva Makgonagal	
* Robbie Coltrane	- 	Rubėjus Hagridas	
* Saunders Triplets	- 	Haris Poteris (kūdikis)	
* Daniel Radcliffe	- 	Haris Poteris
* Rupert Grint      -       Ronis Vizlis
* Emma Watson       -       Hermiona Įkyrėlė
* Fiona Shaw	- 	Petunija Dursli	
* Harry Melling	- 	Dudlis Durslis	
* Richard Griffiths	- 	Vernonas Durslis	
* Derek Deadman	- 	Tomas	
* Ian Hart	- 	Kvirlis	
* Ben Borowiecki	- 	Skersinio Skersgatvio berniukas	
* John Hurt	- 	Ponas Olivanderis	
* Geraldine Somerville	- 	Ponia Lilė Poter
*Alan Rickman - Severas Sneipas
Galvos smegenų kamienas

**Smegenų kamienas** () – arčiausiai nugaros smegenų esanti galvos smegenų dalis. Galvos smegenų kamieno dangtyje yra gyvybiškai svarbūs centrai. Kvėpavimo, kraujagyslių, širdies veiklos centrus formuoja neuronų kompleksas. Į jo struktūrą įeina visceralinių jutimo branduolio, klajoklio nervo parasimpatinio bei motorinio branduolio neuronai. Kamiene yra savitųjų struktūrų bei nervinių centrų, valdančių sudėtingesnes ir net gyvybiškai svarbias funkcijas. Todėl kamieno, kaip atskiros galvos smegenų dalies išskyrimas pagrįstas ir mediciniškai.

Smegenų kamiene yra ir kitų refleksinių centrų: prakaitavimo, mirkčiojimo, ašarų sekrecijos, čiaudėjimo, rijimo, vėmimo. Kraujotakos sutrikimai kamiene, jo traumos ar kitų ligų sukeltos pažaidos gali būti daugelio svarbių funkcijų (rijimo, kvėpavimo, širdies veiklos, kūno jutimų, valingo judėjimo) sutrikimo priežastis.
ABrowse

**ABrowse** – nebevystoma atviro kodo interneto naršyklė, skirta Syllable operacinei sistemai. Ji buvo pradėta rašyti Kurt Skauen, AtheOS projekto autoriaus, kartu su KHTML bibliotekos perkėlimu.

Iki 0.6 versijos ABrowse naudojo KHTML HTML atvaizdavimo varikliuką, tačiau vėliau pereita prie Apple kompanijos KHTML atšakos – WebKit karkaso. Nuo Syllable 0.6.6 versijos ABrowse pakeitė Webster naršyklė, kuri naudoja į biblioteką perrašytą buvusį ABrowse atvaizdavimo variklį, ir nuo to laiko toliau nebevystoma.

## Šaltiniai
Gruzinų kalba

**Gruzinų kalba** (kitaip *kartvelų kalba*) – Pietų Kaukazo kalbų grupei priklausanti kalba, kuria daugiausia kalbama Gruzijoje (apie 3,9 milijono kalbančiųjų).

## Nuorodos
* ISO 9984, standartas gruzinų rašmenų perrašai į lotyniškuosius
* Gruzinų – vokiečių – gruzinų kalbos žodynas 
* Gruzinų rašto klaviatura
Technikos enciklopedija

**Technikos enciklopedija** – Mokslo ir enciklopedijų leidybos instituto nuo 2000 m. leidžiama enciklopedija, tapusi pirmąja originalia lietuviška technikos enciklopedija. Joje galima rasti informacijos iš visų technikos, tiksliųjų mokslų bei su technika susijusių žmogiškosios veiklos sričių.

## Apimtis
Planuota, kad enciklopediją turi sudaryti 4 knygos (tomai) po 112 leidybos lankų (730 p.), apie 15000 straipsnių, 6000 spalvotų ir nespalvotų iliustracijų bei keli žemėlapiai. Šiuo metu yra išleisti visi planuoti keturi tomai.

## Istorija
1990-ųjų viduryje susibūrė susibūrė kolektyvas, kuris nusprendė parengti ir išleisti Technikos enciklopediją. Jų pirmasis darbo vaisius pasirodė 2000 m., antrasis 2003 m., trečiasis 2006 m.

## Tomai
* I tomas, A. – fuzija, 720 psl., 2000 m. (3000 egz.)
* II tomas, gabardinas - Ležandro simbolis, 792 psl., 2003 m.
* III tomas, Liaud. - perkėl., 704 psl., 2006 m.
* IV tomas, perlai - žvyras, 920 psl., 2010 m.

## Redaktorių redakcija
Redaktorių tarybą sudaro pirmininkas prof. habil. dr. Edmundas Kazimieras Zavadskas, pirmininko pavaduotojai akad. Ramutis Petras Bansevičius, prof. habil. dr. Algirdas Eduardas Čižas, prof. habil. dr. Kęstutis Kriščiūnas, akad. Algirdas Žukauskas. Rašyti ir recenzuoti straipsnius padeda Lietuvos aukštųjų mokyklų dėstytojai ir kiti šalies mokslininkai, visuomenės ir kultūros veikėjai. Bendras tiek autorių ir tiek recenzentų skaičius siekia po kelis šimtus.

## Nuorodos
* Technikos enciklopedija mokslo ir enciklopedijų leidybos centro svetainėje
Aleurolitas

**Aleurolitas** ( 'miltai' +  'akmuo') – kieta nuosėdinė uoliena, suformavusi iš sucementuotų ir sutankėjusių 0,01–0,1 mm skersmens (aleurito dydžio) kvarco, muskovito, feldšpatų ar kitų mineralinių dalelių. Struktūra aleuritinė. Įvairių tipų mikrosluoksniuota tekstūra.

Kaip ir smiltainis, aleurolitas yra sucementuotas įvairiu cementu. Dažniausiai cementas karbonatinis, rečiau silikatinis, bet pasitaiko ir kitokio tipo cementų.

## Išnašos
Adrenogenitalinis sindromas

**Adrenogenitalinis sutrikimas** – lytinės diferenciacijos pokytis, atsirandantis dėl antinksčių gaminamo per didelio androgenų kiekio. Padidėjęs šių hormonų kiekis gali maskulinizuoti (t. y. suvyriškinti) vaisiaus, kurio genetinė ir gonadinė lytis yra moteriška, išorinius lytinius organus. Paprastai tai lemia vaisiaus ar motinos genetiniai defektai, dėl to blokuojama steroidų metabolizmo grandis, kurioje susidaro aldosteronas ir kortizolas. Kortizolo trūkumas intensyvina ACTH (Adrenokortikotrofinis hormonas) sekreciją, kuris savo ruožtu stimuliuoja steroidų metabolizmą antinksčiuose.

Maskulinizacijos lygis gali būti labai įvairus, bet maksimaliu atveju jis net gali nulemti lyties nustatymo gimus kūdikiui klaidą. Ši klaida gali išaiškėti tik prasidėjus moteriškai lytinei brandai.

## Nuorodos
* Adrenogenitalinis sindromas
AtheOS failų sistema

**AtheOS failų sistema** (AFS) – 64 bitų žurnalizuojanti failų sistema su atributų palaikymu. Iš dalies palaikomas ir failų indeksavimas bei minkštas trynimas. Iš pradžių ji buvo sukurta AtheOS operacinėje sistemoje ir dabar yra Syllable operacinės sistemos dalis. Ši failų sistema yra Be failų sistemos, naudojamos BeOS, praplėtimas. AFS buvo pradėta su visiškai tomis pačiomis duomenų struktūromis kaip ir BFS, vėliau daugeliu požiūrių praplėsta.

## Nuorodos
* Oficialus Syllable puslapis
Cukranendrė

**Cukranendrė** (*Saccharum*) – miglinių (*Poaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso aukštos žolės (2–6 m.) saldžiais stiebais. Minkštime yra apie 13–20 % sacharozės. Žiedai sukrauti į piramidės formos šluotelę, lapai ilgi ir platūs.

Auga šiltuose ir tropikų kraštuose. Yra daug atmainų ir veislių. Daugiausia auginamos Indijoje, Indonezijoje, Filipinuose, Kuboje, Meksikoje, Nilo slėnyje Egipte ir kt. 

## Rūšys
Kai kurios rūšys:

* Indinė cukranendrė (*Saccharum barberi*)
* Tikroji cukranendrė (*Saccharum officinarum*)
* Kininė cukranendrė (*Saccharum sinense*)
* Spontaninė cukranendrė (*Saccharum spontaneum*)


Image:Sugar cane madeira hg.jpg|Cukranendrės
Image:Sugar cane leaves.jpg|Cukranendrių lapai


## Produkcija
Muskatmediniai

**Muskatmediniai** (*Myristicaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. Auga Azijos ir Australijos tropinėse juostose. Kai kurių augalų rūšių sėklos (muskato riešutai) (kvapiojo muskato) ir kt. vartojamos farmacijoje, kulinarijoje, parfumerijoje, tabako pramonėje.

Šeimoje yra apie 18-20 genčių ir iki 400 rūšių.

## Gentys
* *[[Bicuiba]]*
* *[[Brochoneura]]*
* *[[Cephalosphaera]]*
* *[[Coelocaryon]]*
* *[[Compsoneura]]*
* *[[Endocomia]]*
* *[[Gymnacranthera]]*
* *[[Haematodendron]]*
* *[[Horsfieldia]]*
* *[[Iryanthera]]*
* *[[Knema]]*
* *[[Maloutchia]]*
* Muskatmedis (*Myristica*)
* *[[Osteophloeum]]*
* *[[Otoba]]*
* Angolmedis (*Pycnanthus*)
* *[[Scyphocephalium]]*
* *[[Staudtia]]*
* Virolė (*Virola*)

## Toksiškumas ir haliucinogeninis poveikis
Suvartojus apie 1g po 2 ar net 7 valandų gali prasidėti haliucinogeninis poveikis. Dauguma žmonių poveikį vertina kaip nemalonų, nes haliucinogeninius potyrius lydi pykinimas, vėmimas ir išdžiūvusi burna. Negana to tokį kiekį suvalgyti irgi nėra malonu, todėl kaip narkotinė medžiaga šie augalai nepaplitę. Jie visiškai legalūs.

Didesnės nei 7,5g dozės gali būti pavojingos sukelti viso kūno skausmus, konvulsijas.

Tokie kiekiai kokiais šis augalas naudojamas kaip prieskonis laikomi nepavojingais.

## Nuorodos
* ''Myristicaceae'' puslapis 
* MBG Images of Myristicaceae in Madagascar
Taba

**Taba** (ar. **طابا** , hebr. **טאבה**) – Egipto miestelis šiauriau Raudonosios jūros Akabos įlankos, šalia sienos su Izraeliu.

## Galerija

Image:Taba_border_crossing_-_Egyptian_side.jpg
Image:Taba_border.jpg
Lauramediniai

**Lauramediniai** (*Lauraceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. 

Šeimoje yra 55 gentys ir 2000–4000 rūšių.

**[[Actinodaphne]]*
**[[Adenodaphne]]*
**[[Aiouea]]*
**[[Alseodaphne]]*
**[[Anaueria]]*
*Rožmedis (*Aniba*)
**[[Apollonias]]*
**[[Aspidostemon]]*
**[[Beilschmiedia]]*
**[[Brassiodendron]]*
**[[Caryodaphnopsis]]*
*Brantvis (*Cassytha*)
**[[Chlorocardium]]*
**[[Cinnadenia]]*
*Cinamonas (*Cinnamomum*)
**[[Clinostemon]]*
*Kriptokarija (*Cryptocarya*)
**[[Dahlgrenodendron]]*
**[[Dehaasia]]*
**[[Dicypellium]]*
**[[Dodecadenia]]*
**[[Endiandra]]*
**[[Endlicheria]]*
**[[Eusideroxylon]]*
**[[Gamanthera]]*
**[[Hexapora]]*
**[[Hypodaphnis]]*
**[[Iteadaphne]]*
**[[Kubitzkia]]*
*Lauras, lauramedis (*Laurus*)
**[[Licaria]]*
**[[Lindera]]*
*Laurenis (*Litsea*)
**[[Persea|Machilus]]* 
**[[Mezilaurus]]*
**[[Mocinnodaphne]]*
**[[Mutisiopersea]]*
**[[Nectandra]]*
**[[Neocinnamomum]]*
**[[Neolitsea]]*
**[[Nothaphoebe]]*
*Okotija (*Ocotea*)
**[[Paraia]]*
**[[Parasassafras]]*
*Persėja (*Persea*)
**[[Phoebe]]*
**[[Phyllostemonodaphne]]*
**[[Pleurothyrium]]*
**[[Potameia]]*
**[[Potoxylon]]*
**[[Povedadaphne]]*
**[[Ravensara]]*
**[[Rhodostemonodaphne]]*
*Sasafras (*Sassafras*)
*Šeštainis (*Sextonia*)
**[[Sinosassafras]]*
**[[Syndiclis]]*
**[[Triadodaphne]]*
*Skėtva (*Umbellularia*)
**[[Urbanodendron]]*
**[[Williamodendron]]*
*Jušanija (*Yushunia*)


Image:Cinnamomum aromaticum - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-039 cropped.jpg|Kininis cinamonas (*Cinnamomum aromaticum*)
Image:Umbellularia californica 01.jpg|Kalforninė skėtva (*Umbellularia californica*) 
Image:Lindera melissifolia.jpg|*Lindera melissifolia*
Dahabas

**Dahabas** () – Egipto miestelis pietrytinėje Sinajaus pusiasalio dalyje, prie Raudonosios jūros Akabos įlankos. Arabų kalba pavadinimas reiškia „auksas“. Buvęs beduinų žvejų kaimas (jame dabar gyvena apie 1000 beduinų), tampa patrauklus užsienio turistams, nors jame ir nėra penkių žvaigždučių „viskas įskaičiuota“ klasės viešbučių ir aktyvios pasilinksminimų industrijos. Tačiau 3 km nuo Dahabo yra ir geltono, aukso spalvos, smėlio paplūdimių Lagūna, turistinė prabangesnių viešbučių teritorija.

## Pramogos turistams

Prie pat kranto gausu koralinių rifų, tad labai patrauklus paviršinis ir giluminis nardymas. Kitos pramogos: burlentės, safari į dykumą džipais, keturračiais motociklais, arkliais ar kupranugariais, ekskursijos į Sinajaus kalną ir Šv. Katerinos vienuolyną.
Driežauodeginiai

**Driežauodeginiai** (*Saururaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. Auga Pietų ir Rytų Azijoje, Šiaurės Amerikoje.

Šeimoje yra šios gentys:
*Strigūnis (*Anemopsis*) 
*Driežauodegė (*Saururus*) 
*Stimburė (*Houttuynia*) 
**[[Gymnotheca]]* 

## Nuorodos
* ''Saururaceae'' (šeimos aprašymas)
Ekspropriacija

**Ekspropriacija** – privačios nuosavybės prievartinis nusavinimas, kuomet už atimtą turtą neatlyginama arba išmokėta kompensacija yra daug mažesnė už turto tikrąją vertę. Eksproprijaciją gali atlikti valstybė arba tiesiog kokia nors žmonių grupė.

Kai kada eksproprijuojama privati nuosavybė, kurios buvimas trukdo valstybinės reikšmės objektų (autostradų, užtvankų ir pan) statybai.

Didžiausios, valstybės įvykdytos ekspropriacijos yra įvykę socialistinių revoliucijų metu. Jų padariniai buvo siaubingi (pavyzdžiui, 1932–1933 m eksproprijuojant (kolektyvizuojant) žemės ūkio nuosavybę, Tarybų Sąjungoje kilo didžiulis badas). Šių didžiųjų ekspropriacijų tikslas buvo ne spręsti ekonomines problemas, o pašalinti socialistinės santvarkos kūrimui trukdančias ekonomines struktūras.

Ekspropriacijos tikimybė yra vienas rizikos veiksnių perkeliant įmonę į užsienio valstybę: užsienyje investuojančiam kapitalistui gresia, jog jo nuosavybė bus tos kitos valstybės eksproprijuota, išmokant už tai tik nedidelę, realios įmonės vertės neatitinkančią kompensaciją.
Glėbstiniai

**Glėbstiniai** (*Coriariaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kurioje vienintelė gentis – **glėbstis** (*Coriaria*) su maždaug 30 rūšių, paplitusių Rytų Azijoje, Naujojoje Zelandijoje, Ramiojo vandenyno salose, taip pat Centrinėje ir Pietų Amerikoje.
Elektroninis atsiskaitymas

**Elektroninis atsiskaitymas** – atsiskaitymo rūšis, kai mokėjimo pavedimas atliekamas elektroninės, internetinės, mobiliosios bankininkystės sistemų pagalba.

## Būdai ir priemonės
# Mokėjimo kortelė 
# Atsiskaitymas per ACH
# Mobilusis atsiskaitymas
# Atsiskaitymas per PayPal
Lardizabaliniai

**Lardizabaliniai** (*Lardizabalaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso krūmai ir lianos. Auga nuo Himalajų iki Japonijos, kai kurios gentys (*[[Boquila]]*, *[[Lardizabala]]*) paplitusios Čilėje.

Šeimoje yra 8 gentys (apie 45 rūšys):
*Akebija (*Akebia*)
**[[Boquila]]*
*Dekaisnėja (*Decaisnea*)
*Holbelija (*Holboellia*)
**[[Lardizabala]]*
*Opulė (*Sargentodoxa*), kartais talpinama į savarankišką šeimą – **opuliniai** (* Sargentodoxaceae*)
**[[Sinofranchetia]]*
**[[Stauntonia]]*


Image:Akebia.jpg|Akebijos vaisius
Image:Akebia quinata01.jpg|*Akebia quinata*
Image:Decaisnea fargesii2.jpg|Dekaisnėja (*Decaisnea fargesii*)
Pipiriniai

**Pipiriniai** (*Piperaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. 

Šeimoje yra apie 2000 rūšių, priklausančių šioms gentims:
**[[Macropiper]]*
*Peperomija (*Peperomia*)
*Pipiras (*Piper*)
**[[Sarcorhachis]]*
**[[Trianaeopiper]]*
**[[Zippelia]]*
**[[Lepianthes]]*
**[[Potomorphe]]*
**[[Ottonia]]*
Kalikantiniai

**Kalikantiniai** (*Calycanthaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. Auga vidutinio ir tropinio klimato srityse. Tai aromatingi plačialapiai krūmai, išaugantys iki 2-4 m aukščio (išskyrus *Idiospermum*, kuris yra visžalis medis). Žiedai balti, raudoni.

Šeimoje yra 4 gentys (iš viso apie 11 rūšių):
* Kalikantas (*Calycanthus*)
* *[[Chimonanthus]] 
* *Idiospermum*
* *Sinocalycanthus''
Anoniniai

**Anoniniai** (*Annonaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso krūmai, medžiai ir lianos. Kai kurių rūšių vaisiai valgomi.

Šeimoje yra apie 120–130 genčių ir 2300–2500 rūšių:

* *[[Afroguatteria]]
* *Alphonsea
* *[[Ambavia]]
* *Anaxagorea
* Anikija (*Annickia*)
* Anona (*Annona*)
* *[[Anomianthus]]
* *Anonidium
* Kekuotis (*Artabotrys*)
* Azimina (*Asimina*)
* *[[Asteranthe]]*
* *[[Balonga]]*
* *[[Bocagea]]*
* *[[Bocageopsis]]*
* *[[Boutiquea]]*
* Kananga (*Cananga*)
* *[[Cardiopetalum]]*
* *[[Cleistochlamys]]*
* *[[Cleistopholis]]*
* *[[Craibella]]*
* *[[Cremastosperma]]*
* *[[Cyathocalyx]]*
* *[[Cyathostemma]]*
* Kaušuolė (*Cymbopetalum*)
* *[[Dasoclema]]*
* *[[Dasymaschalon]]*
* *[[Deeringothamnus]]*
* *[[Dendrokingstonia]]*
* *[[Dennettia]]*
* *[[Desmopsis]]*
* *[[Desmos]]*
* *[[Diclinanona]]*
* *[[Dielsiothamnus]]*
* *[[Disepalum]]*
* *[[Duckeanthus]]*
* *[[Duguetia]]*
* *[[Ellipeia]]*
* *[[Ellipeiopsis]]*
* *[[Enicosanthum]]*
* *[[Ephedranthus]]*
* *[[Exellia]]*
* *[[Fissistigma]]*
* *[[Fitzalania]]*
* *[[Friesodielsia]]*
* *[[Froesiodendron]]*
* *[[Fusaea]]*
* *[[Gilbertiella]]*
* *[[Goniothalamus]]*
* *[[Greenwayodendron]]*
* *[[Guamia]]*
* *[[Guatteria]]*
* *[[Guatteriella]]*
* *[[Guatteriopsis]]*
* *[[Haplostichanthus]]*
* *[[Heteropetalum]]*
* *[[Hexalobus]]*
* *[[Hornschuchia]]*
* *[[Isolona]]*
* *[[Letestudoxa]]*
* *[[Lettowianthus]]*
* *[[Malmea]]*
* *[[Marsypopetalum]]*
* *[[Meiocarpidium]]*
* *[[Meiogyne]]*
* *[[Melodorum]]*
* *[[Mezzettia]]*
* *[[Mezzettiopsis]]*
* *[[Miliusa]]*
* *[[Mischogyne]]*
* *[[Mitrella]]*
* *[[Mitrephora]]*
* *[[Mkilua]]*
* *[[Monanthotaxis]]*
* *[[Monocarpia]]*
* *[[Monocyclanthus]]*
* Kvapūnas (*Monodora*)
* *[[Neostenanthera]]*
* *[[Neo-uvaria]]*
* *[[Onychopetalum]]*
* *[[Ophrypetalum]]*
* *[[Oreomitra]]*
* *[[Orophea]]*
* *[[Oxandra]]*
* Kelmėtis (*Pachypodanthium*)
* *[[Papualthia]]*
* *[[Petalolophus]]*
* *[[Phaeanthus]]*
* *[[Phoenicanthus]]*
* *[[Piptostigma]]*
* *[[Platymitra]]*
* *[[Polyalthia]]*
* *[[Polyceratocarpus]]*
* *[[Popowia]]*
* *[[Porcelia]]*
* *[[Pseudartabotrys]]*
* *[[Pseudephedranthus]]*
* *[[Pseudoxandra]]*
* *[[Pseuduvaria]]*
* *[[Pyramidanthe]]*
* *[[Raimondia]]*
* *[[Reedrollinsia]]*
* *[[Richella]]*
* *[[Rollinia]]*
* *[[Ruizodendron]]*
* *[[Sageraea]]*
* *[[Sanrafaelia]]*
* *[[Sapranthus]]*
* *[[Schefferomitra]]*
* *[[Sphaerocoryne]]*
* Kepalius (*Stelechocarpus*)
* *[[Stenanona]]*
* *[[Tetrameranthus]]*
* *[[Toussaintia]]*
* *[[Tridimeris]]*
* *[[Trigynaea]]*
* *[[Trivalvaria]]*
* *[[Unonopsis]]*
* *[[Uvaria]]*
* *[[Uvariastrum]]*
* *[[Uvariodendron]]*
* *[[Uvariopsis]]*
* *[[Woodiellantha]]*
* Ksilopija (*Xylopia*)
Kabombiniai

**Kobombiniai** (*Cabombaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, paplitusi vidutinio ir tropinio klimato srityse.

Šeimoje dvi gentys, 7 rūšys:
* *[[Brasenia]]*
* Kabomba (*Cabomba*)
Žvaigždanyžiniai

**Žvaigždanyžiniai** (*Illiciaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kurioje yra vienintelė gentis – žvaigždanyžis (*Illicium*) su 42 rūšimis. Priklauso visžaliai krūmai ir nedideli medžiai. Auga tropikų ir subtropikų srityse rytų ir pietryčių Azijoje, Šiaurės Amerikos pietrytinėje dalyje ir kt.
Agnė Jonkutė

**Agnė Jonkutė** (1974 m. rugpjūčio 5 d. Alytuje) – menininkė, daugiausia dirba tapybos, akcijų, instaliacijų srityje, taip pat domisi fotografija.

A. Jonkutė mokėsi Alytaus 5-oji vidurinėje mokykloje (1988–1992), Alytaus muzikos mokykloje (fortepijono specialybę, 1983-1990). Vėliau studijavo Alytaus Dailiųjų Amatų mokykloje (siuvinėjimą, 1992-1993), pabaigė meninį rūbų modeliavimą Kauno S. Žuko dailės technikume (1993-1996), lankė Kauno A. Martinaičio dailės mokyklą (1996-1997). Studijų etapą vainikavo dailės studijos Vilniaus Dailės Akademijoje Kauno dailės institute (bakalauras(1997-2001) ir magistras (2001-2003) dailės pagrindų katedros tapybos studijoje).

Šiuo metu gyvena Kaune, aktyviai dalyvauja kūrybinėje veikloje Lietuvoje ir užsienyje.

## Apdovanojimai
2005 laimėjo aukso medalį 5-osios Frankofonijos žaidynėse (Le Site Officiel des 5èmes Jeux de la Francophonie ).

## Nuorodos
* Agnės Jonkutės puslapis 
* Agnė Jonkutė ŠMIC
Kalnijos

**Kalnijos** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Sedos, prie Beržupio (sudarytas Kalnijų tvenkinys). Seniūnaitijos centras. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
POSIX

**POSIX** – standartų grupė, apibrėžianti operacinės sistemos sąsajas tarp joje veikiančių programų bei tarnybų. Standartai oficialiai nustatyti kaip **IEEE 1003** standartas ir tarptautinių standartų vardas ISO/IEC 9945. Standartai pasirodė iš projekto, atsiradusio apie 1985 m. POSIX terminas buvo pasiūlytas Ričardo Stalmano, atsakant į IEEE pageidavimą sukurti įsimenamą vardą; iki tol standartizacijos pastangos buvo vadinamos IEEE-IX. POSIX išsišifruoja Portable Operating System Interface (liet. *Perkeliamoji operacinės sistemos sąsaja*). X termino pabaigoje pabrėžia UNIX API paveldą.

## Apžvalga
POSIX nusako sąsają tarp operacinės sistemos ir vartotojo bei programinės įrangos 15-koje skirtingų dokumentų. Standartinė vartotojo komandinė eilutė ir scenarijų () sąsaja bendrai įgyvendinta su Korn apvalkalu (). Taip pat į standartą įeina tokios vartotojo lygio programos, servisai ir įrankiai kaip awk, echo, ed ir šimtai kitų. Programinio lygio servisai reikalauja failinių, terminalinių ir tinklinių įvedimo/išvedimo (I/O) servisų.
Šiuo metu POSIX dokumentacija padalyta į tris dalis:
* POSIX branduolio API 
* POSIX komandos ir įrankiai
* POSIX atitikimo testavimas
POSIX standartų testavimo rinkinys vadinamas **PCTS** arba **POSIX Confromance Test Suite** (POSIX atitikimo testų rinkinys).

## Single UNIX Specification
Dėl to, kad priėjimas prie POSIX standartų yra mokamas ir gana brangus, buvo sukurtas alternatyvus atviras standartas **SUS** (Single UNIX Specification). Jis yra lengvai prieinamas, priima kiekvieno indėlį ir dokumentacija be vargo pasiekiama internetu.

## Versijos
POSIX turi keletą standarto „atnaujinimų“:
* POSIX.1 baziniai servisai (įtraukti į standartinį ANSI C)
** Signalai
** Slenkančio kablelio išskirtinės situacijos
** Segmentacijos pažeidimai
** Nekorektiškos instrukcijos
** Magistralės klaidos
** Taimeriai
** Failų ir katalogų operacijos
** C biblioteka (Standartinis C)
** I/O prievadų (port) sąsaja
* POSIX.1b, Realaus laiko praplėtimai
** Prioritetų planavimas
** Realaus laiko signalai
** Laikrodžiai ir chronometrai
** Asinchroninis ir sinchroninis I/O
** Atminties blokavimas
* POSIX.1c, gijų praplėtimai
** Gijų kūrimas, kontrolė ir naikinimas
** Gijų planavimas
** Gijų sinchronizacija
** Signalų valdymas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* The Portable Application Standards Committee 
* IEEE POSIX® sertifikavimo administracija (IEEE POSIX® Certification Authority) 
* Atvira grupė – UNIX sistemos namų tinklalapis
* Open Group specifikacijų bazės 6 leidimas
Erdvėlaivio kariai

**Erdvėlaivio kariai** () – 1997 m. JAV mokslinės fantastikos filmas, paremtas to paties pavadinimo Robert A. Heinlein knyga. Filmas turėjo du tęsinius „Erdvėlaivio kariai 2: federacijos didvyris“ ir „Erdvėlaivio kariai 3: plėšikas“. Filme pasakojama apie žmonijos ir milžiniškų vabalų tarpžvaigždinį karą.

## Aktoriai
: *Aktorius – veikėjas*
* Casper Van Dien – Johnny Rico
* Dina Meyer – Dizzy Flores
* Denise Richards – Carmen Ibanez
* Jake Busey – Eilinis Ace Levy
* Neil Patrick Harris – Pulkininkas Carl Jenkins
* Clancy Brown – Sergeant Zim
* Seth Gilliam – Eilinis Sugar Watkins
* Patrick Muldoon – Zander Barcalow
* Michael Ironside – Leitenantas Jean Rasczak
* Rue McClanahan – Biologijos mokytojas
* Marshall Bell – Generolas Owen
* Eric Bruskotter – Seržantas Breckinridge
* Matt Levin – Kitten Smith
* Blake Lindsley – Katrina McIntire
* Anthony Ruivivar – Shujumi

## Išnašos
Babrungo seniūnija

**Babrungo seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Plungės rajono savivaldybės centrinėje dalyje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Babrungas.

## Geografija

Seniūnija užima 10 048 ha plotą, iš jų 55 proc. yra žemės ūkio naudmenos, 32 proc. miškai, 2 proc. vanduo, 11 proc. keliai ir kitos paskirties plotai. Ji ribojasi su Nausodžio seniūnija, Stalgėnų seniūnija, Žlibinų seniūnija, Paukštakių seniūnija, Platelių seniūnija ir Šateikių seniūnija. Per seniūniją teka Babrungas ir jo intakai Uošna bei Čerkšnė. Didesni miškų masyvai yra šiaurinėje seniūnijos dalyje, jie priklauso Žemaitijos nacionaliniam parkui.

Seniūnijoje eina keliai , , , Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis.

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Babrungo apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 2513 || 20 kaimų, 4 kaimų dalys
|-
| 2003 m. || || 2600 || 25 kaimai
|-
| 2009-09-01  || 101 || || 20 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 2278 || 20 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 20 kaimų
|-
| 2021 m.  || 100 || 2123 || 20 kaimų
|}

## Seniūnai
* Teresė Maksvytienė, 2006 m.
* Rūta Jonušienė, 2010 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Babrungas, k. || 536 || 612
|-
| Babrungėnai, k. || 68 || 85
|-
| Bereniai, k. || 26 || 41
|-
| Didvyčiai, k. || 156 || 183
|-
| Glaudžiai, k. || 263 || 306
|-
| Grigaičiai, k. || || 12
|-
| Jėrubaičiai, k. || 33 || 31
|-
| Jodėnai, k. || 69 || 74
|-
| Jovaišiškė, k. || 195 || 210
|-
| Kaspariškė, k. || 44 || 58
|-
| Lieplaukalė, k. || 106 || 108
|-
| Pakerai, k. || 224 || 154
|-
| Pauošniai, k. || 17 || 26
|-
| Pūčkoriai, k. || || 9
|-
| Ruolaičiai, k. || 12 || 10
|-
| Surbliai, k. || 21 || 13
|-
| Truikiai, k. || 148 || 163
|-
| Užlieknis, k. || 115 || 108
|-
| Užupiai, k. || 37 || 40
|-
| Žvirblaičiai, k. || 35 || 35
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 6 seniūnaitijos:
* **Babrungėnų** seniūnaitija (270 gyv.): Babrungėnų k., Grigaičių k., Puošnių k., Surblių k., Užupių k., Žvirblaičių k.
* **Babrungo** seniūnaitija (496 gyv.): Babrungo gyvenvietė.
* **Didvyčių** seniūnaitija (398 gyv.): Didvyčių k., Jodėnų k., Lieplaukės k.
* **Glaudžių** seniūnaitija (494 gyv.): Glaudžių k., Jėrubaičių k., Užliekių k.
* **Jovaišiškės** seniūnaitija (471 gyv.): Jovaišiškės k., Kaspariškės k., Pakerų k., Pūčkorių k.
* **Truikių** seniūnaitija (391 gyv.): Truikių k., Babrungo kaimo vienkiemiai, Božių k., Berenių k., Ruolaičių k.

## Šaltiniai
Kulių seniūnija

**Kulių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Plungės rajono savivaldybės pietvakariuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Kuliai.

## Geografija

Seniūnija užima 12 845 ha plotą, ji ribojasi su Nausodžio seniūnija, Stalgėnų seniūnija, Rietavo seniūnija, Klaipėdos ir Kretingos rajonais. Per seniūniją teka Alantas, Trumpė, Makepis, Žvelsa, Lukna, Vieštovė, Lenkenis, Juodupis, Karkluoja, Geldupis, Blidakė. Yra trys tvenkiniai, vakarinėje seniūnijos dalyje telkšo Reiskių tyras (apaugusios ir užakusios pelkės). Didžiausi miškai yra pietuose – Peklinės, šiaurės vakaruose – Šiemulių, Palioniškių, Reiskių ir Paalančio. Vyrauja kalvotas, lomėtas kraštovaizdis.

Pagrindiniai keliai –  ir .

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Kulių apylinkės. 2008 m. patvirtintas Kulių herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1399 || 1 miestelis (Kuliai), 10 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 128 || 1387 || 1 miestelis, 14 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 1193 || 1 miestelis, 14 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 13 kaimų
|-
| 2021 m.  || 128 || 962 || 1 miestelis, 11 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Blidakiai, k. || || 1
|-
| Čiūželiai, k. || || 0
|-
| Didieji Mostaičiai, k. || 34 || 53
|-
| Kuliai, k. || 20 || 8
|-
| Kuliai, mstl. || 526 || 625
|-
| Kumžaičiai, k. || 156 || 199
|-
| Mažieji Mostaičiai, k. || 32 || 43
|-
| Mižuikai, k. || 52 || 72
|-
| Paalantis, k. || 15 || 21
|-
| Palioniškiai, k. || || 1
|-
| Reiskiai, k. || || 18
|-
| Šiemuliai, k. || 116 || 151
|-
| Tilvikai, k. || || 1
|-
| Unkuriai, k. || || 0
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Kulių 1-oji** seniūnaitija (480 gyv.): Kulių miestelio Liepų g., Beržų g., Alanto g., Parko g., Naujoji g., Mostaičių g., J. Tumo-Vaižganto g., Kumžaičių kaimo dalis
* **Kulių 2-oji** seniūnaitija (404 gyv.): Kulių miestelio Aušros g., Gaisrininkų g., Jaunimo g., Laukų g., Paupio g., Pergalės g., Žemaičių g.; Kumžaičių kaimo Čiurlionio g., Kumžaičių g., Saulėtekio g., vienkiemiai
* **Mostaičių** seniūnaitija (247 gyv.): M. Mostaičių k., D. Mostaičių k., Mižuikių k., Kulių k., Tilvikų k.
* **Šiemulių** seniūnaitija (274 gyv.): Palioniškių k., Reiskių k., Blidakių k., Šiemulių k., Paalančio k.

## Šaltiniai
Nausodžio seniūnija

**Nausodžio seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Plungės rajono savivaldybės pietvakariuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Varkaliai.

## Geografija

Seniūnija užima 8150 ha plotą, ji ribojasi su Šateikių seniūnija, Kulių seniūnija, Stalgėnų seniūnija ir Babrungo seniūnija, taip pat Klaipėdos rajonu. Seniūnijos teritoriją kerta didžiausios rajono upės – Minija ir jos intakas Babrungas. Šiauriniame seniūnijos pakraštyje tyvuliuoja Gandingos tvenkinys (88 ha), dalis jo priklauso Plungės miestui. Didžiausi miškai yra pietuose ir vakaruose, tarp jų išsiskiria Vieštovėnų ir Karklėnų miškų masyvai. Stūkso Gandingos piliakalnis (112 m), įsteigtas Gandingos kraštovaizdžio draustinis.

Pagrindinis kelias – , šiaurės rytuose yra nedideliu ruožu eina Kužių–Kretingos geležinkelis.

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Nausodžio apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 3636 || 16 kaimų, 2 kaimų dalys
|-
| 2003 m. || || 3678 || 18 kaimų
|-
| 2009-09-01  || 82 || || 17 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 3673 || 17 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 17 kaimų
|-
| 2021 m.  || 82 || 3695 || 17 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Gandinga, k. || 23 || 24
|-
| Juodeikiai, k. || 89 || 97
|-
| Kalniškiai, k. || 68 || 54
|-
| Karklėnai, k. || 322 || 321
|-
| Kaušėnai, k. || 653 || 533
|-
| Kleipščiai, k. || 11 || 13
|-
| Maceniai, k. || 24 || 32
|-
| Mardosai, k. || 85 || 84
|-
| Mažiavos, k. || 34 || 33
|-
| Nausodis, k. || 27 || 39
|-
| Noriškiai, k. || 261 || 156
|-
| Prūsaliai, k. || 574 || 661
|-
| Santakis, k. || || 12
|-
| Stonaičiai, k. || 262 || 293
|-
| Šložiai, k. || || 8
|-
| Varkaliai, k. || 1024 || 1048
|-
| Vieštovėnai, k. || 226 || 265
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 8 seniūnaitijos:
* **Beržų** seniūnaitija (380 gyv.): Varkalių vienkiemiai, Kalniškių k.
* **Gandingos** seniūnaitija (480 gyv.): Prūsalių k. privatūs namai, Kleipščių k., Gandingos k., Stonaičių k.
* **Karklėnų** seniūnaitija (465 gyv.): Karklėnų k., Mažiavos k., Šložių k., Santakių k.
* **Noriškių** seniūnaitija (495 gyv.): Noriškių k., Kaušėnų k., Macenių k.
* **Prūsalių** seniūnaitija (420 gyv.): Prūsalių k. daugiabučiai namai (Kaštonų al. 1, 2, 3; Liepų g. 1, 3), Prūsalių kaimo sodų bendrijos
* **Varkalių** seniūnaitija (420 gyv.): Varkalių k. Kulių g., Sodo g., Vingio g., Sruogos g., Tvenkinių g., Kaštonų g.
* **Vieštovėnų** seniūnaitija (473 gyv.): Vieštovėnų k., Juodeikių k., Mardosų k., Nausodžio k.
* **Žemaičių** seniūnaitija (440 gyv.): Žemaičių g., Kanalo g., Liepų g.

## Šaltiniai
Varkaliai (reikšmės)

**Varkaliai** – kelios gyvenvietės Lietuvoje:

* Plungės rajone;
* Varkoliai Kėdainių rajone;
* Byčiai Kupiškio rajone;
* Raseinių rajone.
Ringotiniai

**Ringotiniai** (*Canellaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso aromatingi visžaliai medžiai, rečiau krūmai. Auga tropinio klimato srityse Pietų Amerikoje, Rytų Afrikoje, Madagaskare ir kt.

Šeimoje yra 6 gentys ir 17 rūšių:
*Ringotis (*Canella*)
**[[Capiscodendron]]*
**[[Cinnamodendron]]*
**[[Cinnamosma]]*
**[[Pleiodendron]]*
*Varburgija (*Warburgia*) 

## Nuorodos
*Ringotinių (''Canellaceae'') šeimos aprašymas
Alsėdžių seniūnija

**Alsėdžių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Plungės rajono savivaldybės šiaurės rytuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Alsėdžiai.

## Geografija

Seniūnija užima 5577 ha plotą, ji ribojasi su Žemaičių Kalvarijos seniūnija ir Paukštakių seniūnija, Telšių rajono Gadūnavo seniūnija. Iš Alsėdžių keliai veda į Plungę (), Telšius (), Platelius (), Žemaičių Kalvariją (). Apylinkės kalvotos, miškingos. Į pietus nuo Alsėdžių įrengti Alsėdžių tvenkiniai (patvenkta Sruoja). Didelių miškų nedaug, didžiausias jų – Skirpsčių miškas. Vakarinė dalis priklauso Žemaitijos NP teritorijai.

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Alsėdžių apylinkės. 2003 m. patvirtintas Alsėdžių herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1434 || 1 miestelis (Alsėdžiai), 12 kaimų
|-
| 2009-09-01  || 50 || 1513 || 1 miestelis, 12 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 1265 || 1 miestelis, 12 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 12 kaimų
|-
| 2021 m.  || 56 || 1043 || 1 miestelis, 12 kaimų
|}

## Seniūnai
* Domicelė Platakienė, 1995–2007 m.
* Danutė Repšienė, nuo 2008 d.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aleksiai, k. || || 8
|-
| Alsėdžiai, mstl. || 749 || 896
|-
| Dišliai, k. || 36 || 41
|-
| Eivydai, k. || 21 || 38
|-
| Yliai, k. || 48 || 62
|-
| Irkiniai, k. || 14 || 22
|-
| Jurgaičiai, k. || || 11
|-
| Krapštikiai, k. || 18 || 29
|-
| Makščiai, k. || 30 || 39
|-
| Peleniai, k. || || 4
|-
| Skirpsčiai, k. || 24 || 33
|-
| Šoniai, k. || || 3
|-
| Žvirblaičiai, k. || 81 || 79
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Alsėdžių pietinė** seniūnaitija (370 gyv.): Aleksių k., Šonių k., Irkinių k., Dišlių k., Alsėdžių miestelio Draugystės g., Pušyno g., Bažnyčios g.
* **Alsėdžių rytinė** seniūnaitija (412 gyv.): Žvirblaičių k., Eivydų k., Alsėdžių miestelio Telšių g., Gadūnavo g., Sruogos g., Žvirblaičių g., Lieplaukės g.
* **Alsėdžių šiaurinė** seniūnaitija (364 gyv.): Ylių k., Jurgaičių k., Pelenių k., Krapštikių k., Alsėdžių miestelio Varduvos g., Jurgaičių g., Kubakių g.
* **Alsėdžių vakarinė** seniūnaitija (367 gyv.): Makščių k., Skirpsčių k., Alsėdžių miestelio Platelių g., Makščių g., Paupio g., Liepų g., Žalioji g.

## Šaltiniai
Stalgėnų seniūnija

**Stalgėnų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Plungės rajono savivaldybės viduryje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Stalgėnai.

## Geografija

Seniūnija užima 8250 ha plotą, ji ribojasi su Nausodžio seniūnija, Kulių seniūnija, Žlibinų seniūnija ir Babrungo seniūnija, Rietavo savivaldybės Daugėdų seniūnija. Seniūniją į dvi dalis dalina Minija, į kurią įteka Lukna, Sausdravas, Didžioji Sruoja. Užtvenkus Lukną suformuotas Luknėnų tvenkinys (11 ha), sutvarkius Milašaičių smėlio-žvyro karjerą – Milašaičių tvenkinys. Vyraujo lygumos, pietvakariuose ir šiaurės rytuose vyrauja miškai (didžiausi – Milašaičių, Stalgėnų, Užluknio miškai).

Seniūniją kerta kelias , išplėtotas vietinės reikšmės kelių tinklas.

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Stalgėnų apylinkės. 2000 m. dalis seniūnijos perduota Rietavo savivaldybei. 2018 m. patvirtintas Stalgėnų herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1140 || 9 kaimai
|-
| 2009-09-01  || 83 || || 8 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 974 || 8 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 8 kaimai
|-
| 2021 m.  || 82 || 836 || 8 kaimai
|}

## Seniūnai
* Zita Urnikienė, 2006 m.
* Arūnas Jurkus, 2010 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Lekemė, k. || 33 || 40
|-
| Luknėnai, k. || 85 || 120
|-
| Milašaičiai, k. || 304 || 302
|-
| Rapšaičiai, k. || || 16
|-
| Stalgas, k. || 23 || 51
|-
| Stalgėnai, k. || 364 || 415
|-
| Vainaičiai, k. || 12 || 22
|-
| Vitkai, k. || || 8
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Luknėnų** seniūnaitija (214 gyv.): Luknėnų k., Rapšaičių k., Stalgos k., Vitkų k.
* **Milašaičių** seniūnaitija (470 gyv.): Milašaičių k., Lekemės k., Vainaičių k.
* **Stalgėnų** seniūnaitija (496 gyv.): Stalgėnų k.

## Šaltiniai
Šateikių seniūnija

**Šateikių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Plungės rajono savivaldybės vakaruose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Šateikiai.

## Geografija

Seniūnija užima 13 360 ha plotą, ji ribojasi su Platelių seniūnija, Babrungo seniūnija ir Nausodžio seniūnija, vakaruose – su Kretingos rajonu. Didelius plotus užima kalvos. Pietine seniūnijos dalimi prateka Minija, šiaurine dalimi – jos intakas Blendžiava, ežerus Remtį ir Mišę jungia Mišupės aukštupys.

Seniūnijos teritoriją kerta Šiaulių–Klaipėdos geležinkelis, pietine dalimi praeina kelias , šiaurine puse – kelias .

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Šateikių apylinkės. 2019 m. patvirtintas Šateikių herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2660 || 20 kaimų
|-
| 2009-09-01  || 134 || || 20 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 2233 || 20 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 20 kaimų
|-
| 2021 m.  || 134 || 2055 || 19 kaimų
|}

## Seniūnai
* Gražvydas Paulius, nuo 1995 m.
* Zigmantas Strumyla, ~2010 m.
* Robertas Lukauskis, 2025 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aleksandravas, k. || 276 || 307
|-
| Alksnėnai, k. || 248 || 188
|-
| Baltmiškiai, k. || 13 || 20
|-
| Bučniai, k. || 12 || 16
|-
| Bulikai, k. || || 0
|-
| Burbaičiai, k. || 26 || 22
|-
| Dyburiai, k. || 27 || 30
|-
| Godeliai, k. || 15 || 18
|-
| Kadaičiai, k. || 130 || 156
|-
| Liepgiriai, k. || 43 || 52
|-
| Mamiai, k. || || 6
|-
| Mišėnai, k. || 29 || 27
|-
| Narvaišiai, k. || 376 || 386
|-
| Pakutuvėnai, k. || 33 || 56
|-
| Palūščiai, k. || 25 || 33
|-
| Papieviai, k. || 134 || 124
|-
| Sėleniai, k. || 81 || 93
|-
| Šateikiai, k. || 477 || 575
|-
| Vaitkiai, k. || || 5
|-
| Vydeikiai, k. || 104 || 119
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 8 seniūnaitijos:
* **Aleksandravo** seniūnaitija (376 gyv.): Aleksandravo k.,
* **Aleksandravo-Pakutuvėnų** seniūnaitija (228 gyv.): Aleksandravas, Pakutuvėnai, Dyburių k., Baltmiškiai, Mamiai
* **Kadaičių-Vydeikių** seniūnaitija (381 gyv.): Kadaičių k., Šydeikių k., Godelių k., Mikėnų k.
* **Narvaišių-Alksnėnų** seniūnaitija (365 gyv.): Narvaišių k., Alksnėnų k., Palūščių k.
* **Narvaišių-Liepgirių** seniūnaitija (403 gyv.): Narvaišių k., Liepgirių k.
* **Papievių-Sėlenių** seniūnaitija (365 gyv.): Papievių k., Sėlenių k., Burbaičių k., Bučinių k., Vaitkių k., Bulikių k.
* **Šateikių Rytų** seniūnaitija (376 gyv.): Šateikių k.
* **Šateikių Vakarų** seniūnaitija (394 gyv.): Šateikių k.

## Šaltiniai