Irma Randakevičienė

**Irma Randakevičienė** (g. 1973 m. rugsėjo 13 d. Panevėžyje) – Lietuvos teisininkė, kraštotyrininkė, literatė.

## Biografija
### Vaikystė
Gimė statybininko Romualdo Girniukaičio ir medicinos sesers Vidos-Genės Mickutės–Girniukaitienės šeimoje.

Vaikystę praleido Anykščiuose ir pas senelę Anelę Mickienę Druskių (Kupiškio raj.) – Visėtiškių kaimuose (Anykščių raj.). 1980 m. pradėjo lankyti Anykščių Jono Biliūno vidurinę mokyklą. 1991 m. baigė Anykščių 3-iąją vidurinę mokyklą.

### Mokslai
1991–1998 m. studijavo Vilniaus pedagoginio universiteto Gamtos mokslų fakultete, tapo gamtos mokslų bakalaure. 1999–2001 m. Vilniaus universiteto Teisės fakultete studijavo teisę, jį baigusi, tapo teisės magistre.

2006–2008 m. studijavo Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto doktorantūroje. Studijuodama doktorantūrą, buvo Baudžiamojo proceso teisės kurso dėstytoja. 2008 m. apgynė disertaciją „Baudžiamojo proceso atnaujinimas“, tapo socialinių mokslų krypties teisės mokslų daktare.

Nuo 2012 m. MRU Teisės fakulteto Baudžiamojo proceso ir baudžiamosios teisės bakalaurinių darbų gynimo ir magistrinių darbų gynimo komisijų bei valstybinių egzaminų komisijos pirmininkė, MRU mokslo darbuotojų atestacijos komisijos narė.

### Karjera
1998–1999 m. dirbo VšĮ „Santariškių klinikos“ administracijos sekretore, buvo vertėja. 1999–2001 m. dirbo Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto padėjėja.

2001–2010 m. buvo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininko patarėja.

Nuo 2010 m. balandžio 16 d. dirba Vilniaus m. apylinkės teismo teisėja.

Dalyvavo ~20 valstybinių darbo grupių, ekspertų komisijų, rengusių teisinę bazę ir norminius dokumentus. 2007 m. Seimo Valdybos sprendimu Nr. 1384 sudarytos darbo grupės „Baudžiamojo proceso kodekso problemoms nagrinėti bei šio kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui parengti“ narė. 2014 m. – Teisingumo ministro sudaryto Baudžiamojo kodekso priežiūros komiteto narė.

## Kūryba

2013–2014 m. nuskanavo Izidoriaus Girčio išlikusį negatyvų archyvą, kurį padovanojo Anykščių A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialiniam muziejui bei bibliotekai bei Anykščių L. ir S. Didžiulių viešajai bibliotekai.

2013–2015 m. surado, išsaugojo, suskaitmenino Anykščių kraštui ~100 tūkst. senųjų fotografijų, t. y. dalį fotografo Povilo Jurkšto archyvo, dalį žymaus fotografo Algimanto Žižiūno archyvo, susijusio su Anykščiais, Vlado Žvirblio archyvą.

2010 m. išleido romaną „Reanimacijos palata” (*motinos 40-ies metų darbui medicinos sesele Anykščių ligoninėje atminti*), leid. Tyto alba.

Anykščių rajono literatų klubo „Marčiupys“ narė. Poezija publikuota Anykščių literatų klubo „Marčiupys“ narių kūrybos sutelktinėse „Marčiupys. 2010“ (red. A Ražinskas ir R. Tulušienė) ir „Marčiupys. 2016“ (2016 m.). Nuo 2017 m. – Anykščių Teresės Mikeliūnaitės kraštotyros draugijos narė. Vilniaus anykštėnų sambūrio ir šio sambūrio tarybos narė, nuo 2019 m. – šio sambūrio deleguota Pasaulio anykštėnų bendrijos valdybos narė.

2020 m. išleido poezijos rinktinę „Šiaurės eilės". Vilnius: „Petro ofsetas", 2020.

## Šeima

Išsiskyrusi. Sūnus Arnas (g. 1994 m.) 2025 metais baigė Vilniaus dailės akademiją, tapybą (vadovas, prof. Arvydas Šaltenis). 

## [[Monografija|Monografijos]]
* Kasacinio teismo jurisprudencija I (1500 l., II ir III tomai, Teisinės informacijos centras, 2006–2009).
* Baudžiamojo proceso uždavinynas (Justitia, 2006).
* Baudžiamojo proceso dalyviai (bendraautoriai Raimundas Jurka ir Saulius Juzukonis, 2009).
* Pagrindinės Europos Tarybos rekomendacijos baudžiamojo proceso srityje (bendraautoriai Raimundas Jurka ir Svetlana Melničenko; Eugrimas, 2006).
* Sąžiningas baudžiamasis procesas: probleminiai aspektai (su kitais, 2009).

## Publikacijos

* „Kanauninką Petrą Raudą prisiminus“,2017.
 
* „Dviejų gimnazijų šviesoje“,2017.
 
* „Užupio kapinių fotografė. Manieji Bernardinai“, 2018.
 
* „XIX amžiaus Vilniaus moterys: Ieva ir jos sandoriai“, 2018.
 
* „Kai metalas rankose skamba kaip muzika“,2018.

* „Trys recenzijos trims poezijos „Oskarams“.“, 2018.
 
* „Ką kalba metrikai apie XIX amžiaus Vilniaus šviesuomenę“, 2018.
 
* „1863 m. sukilimas Trakų apskrityje ir politinių bylų tyrimai“, 2018.
 
* „Kaip dr. Jonas Basanavičius ir Martynas Yčas keliavo į Ameriką rinkti lėšų Tautos namams“, 2018.
 
* „Trakų Jodkovskiai“, 2018.
 
* „Vološynų paslaptys“, 2018.
 
* „XVIII a. Jieznas bažnytiniuose metrikuose“, 2018.
 
* „Bajoras Vincentas Bočkovskis – nekilnojamojo turto prekybos ekspertas XIX amžiuje“, 2018.
 
* „Magiškasis XVIII a. Jieznas kaip traukos centras atvykėliams ir ne tik“, 2018.
 
* „Magiškasis XVIII a. Jieznas kaip traukos centras atvykėliams ir ne tik. II dalis (tęsinys)“, 2018.
 
* „Magiškasis XVIII a. Jieznas kaip traukos centras atvykėliams ir ne tik. III dalis (tęsinys)“, 2019.
 
* „Stanislovo Moravskio pasakojimų pėdsakais“, 2019.
 
* „Jiezno Bieliauskai kaip Trakų Bieliauskų atstovai. Pirmieji Bieliauskų paminėjimai istoriniuose šaltiniuose“, 2019.
 
* „XVIII amžiaus Astravo bažnytiniai metrikai kaip Jiezno metrikinių knygų veidrodis“, 2019.
 
* „Dar šiek tiek apie kunigaikščius Vitgenšteinus ir Verkių rūmus. Verkių rūmai 1851 metų inventoriniuose dokumentuose“, 2019.
 
* „Vilniaus Poznanskiai XIX amžiuje“, 2019.
 
* „Bartuševičiai, vieni 1863 m. sukilimo Trakų apskrityje, organizatorių“, 2019.
 
* „Gyvenimai, likę po vandeniu“, 2019.
 
* „1863 metų sukilimo represija – politiniai sekimai“, 2019.
 
* „Heraldika ir Lietuvos bajorijos naudoti herbai (1)“, 2019.
 
* „Ką kalba metrikai apie XIX a. pradžios Vilniaus šviesuomenę (II dalis)“, 2020.
 
* „Ką kalba metrikai apie XIX a. pradžios Vilniaus šviesuomenę (III dalis)“, 2020.
 
* „Vilnius ir akademinis jaunimas 1831 m. sukilimo priešaušryje“, 2020., 
 
* „Apie XIX a. pradžios Vilniaus akademinį jaunimą ir romantizmą", 2020.
 
* „Bartuševičių studijos Maskvos universitete ir lenkų – lietuvių bei gudų studentų organizacija „Ogol”, 2020.
 
* Apie rašytojo Henriko Senkevičiaus sąsajas su Onuškiu ir Trakais, 2020.

* XIX amžiaus Vilniaus gyventojai. Pirkliai Fiorentiniai ir jų giminystės ryšiai, 2021.

* Apie Vilniaus arkikatedros architektą Lauryną Montrimą Gucevičių ir jo giminę.

* XIX amžiaus Vilniaus gyventojai. Piaseckiai ir Zdanavičiai, 2021.

* XIX a. Vilniaus gyventojai. Baronai Pilar fon Pilchau ir jų giminystės ryšiai, 2021.

*  XIX amžiaus Vilniaus gyventojai. Geroldo herbo Tovianskiai ir jų giminystės ryšiai.

* XIX a. Vilniaus ir Abromiškių bei Dembinos dvarų gyventojai Kolovratai – de Raesai ir jų giminystės ryšiai.

* XIX amžiaus Vilniaus gyventojai. Keli patikslinantys štrichai 18-oje Stanislovo Moniuškos gyvenimo metų Vilniuje bei Miuleriai.

* Šiek tiek tikslesnių detalių apie dailininko Kanuto Rusecko giminystės ryšius, 2021.

* Apie dailininko Adomo Mendziblockio giminystės ryšius ir jo vilnietiškas šaknis, 2021.

* Apie XIX a. pabaigos – XX a. pradžios Vilniaus dailininką Jurgį Jodkovskį, 2022.

* Šiek tiek patikslinančių detalių apie XIX a. Vilniaus skulptorių ir drožėją Vincentą Balzukevičių, 2022.

* Apie dailininko Stanislovo Bohušo-Sestšencevičiaus protėvius ir šeimą, 2022.

* Broliai Adolfas, Eustachijus ir Romualdas Januškevičiai – 1831 m. sukilėliai, jų sąsajos su Vilniumi ir gyvenimo metai, 2023.

* Apie gudų klasiką Vincentą Duniną-Marcinkevičių, 2023.

* Įdomios istorijos. XIX a. Vilniuje gimęs gydytojas, pirmasis pritaikęs linksminančiąsias dujas medicinoje, 2023.

* Gražiausio Vilniaus Bernardinų kapinių paminklo šeimos istorija, 2023.

* Apie XIX a. pradžios Vilniaus katedros varpinės laikrodininko Juozapo Bergmano šeimą ir palikuonis, 2023.

## Nuorodos