open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ilzenbergas

**Ilzenbergas** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, pasienyje su Latvija. Kaimas yra tarp dviejų ežerų: Ilgio ir Apvaliojo, kurie žiūrint iš viršaus atrodo kaip Latvijos (Ilgio ežeras, per kurio vidurį eina Lietuvos–Latvijos siena) ir Lietuvos (Apvalasai) teritorijų formos.

Kaime žymiausias objektas – Ilzenbergo dvaro sodyba, išsidėsčiusi ant aukšto Ilgio ežero kranto. Dvaro architektūros savitumai: porceliano kokliai, parketo grindys, unikalus vyno rūsys kiti puošybos elementai išliko iki 1966 m. ir vėlesnių metų. Dar pokario laikotarpiu dvare gyveno kaimo gyventojai su šeimomis. Išsikėlus gyventojams dvaro puošyba buvo sunaikinta.

Parkas užima 10 ha teritoriją, jame auga per 23 atvežtinių medžių rūšių, auga 1,75 m skersmens ąžuolas. Ilzenbergo dvaro parke 1960–1967 m. vykdavo Onuškio ir aplinkinių kaimų dainų šventės, į kurias susirinkdavo nemažai Juodupės (apylinkės) seniūnijos gyventojų. Į šventes atvykdavo ir Latvijos šokėjai bei dainininkai.

## Etimologija

Laikoma, kad Ilzenbergo vardas kilęs nuo Ilgės (*Ilsen*) ežero vardo (vandenvardinis vietovardis). Tačiau liaudies etimologija kildina pavadinimą nuo dvarininko žmonos Ilzės vardo.

Apie Ilzenbergo dvaro savininką vokiečių inžinierių N. N. Fuchsą žinių yra palikęs rašytojas G. Isokas. Jis užrašė vietinių žmonių pasakojimus apie Ilzenbergą. Pagal legendą, Ilzenbergo dvarą XIX a. perstatė vokiečių kilmės carinės Rusijos inžinierius, tiesęs šiame regione geležinkelį. Inžinierius nusipirkęs šioje vietoje žemės, pastatęs joje rūmus ir pavadinęs sodybą žmonos Ilzės garbei Ilzenbergu.

Tačiau legendoje persipynė teisybė su pramanais. Naujasis savininkas N. N. Fuchsas tikrai buvo vokiečių kilmės carinės Rusijos geležinkelio inžinierius. Tačiau Ilzenbergo dvaro pavadinimas žinomas jau XVI a. Nėra išlikę žinių, koks buvo N. N. Fuchso žmonos vardas. Galbūt, Ilzė ar Elza. Tai savo ruožtu galėjo paskatinti žmones sukurti legendą apie Ilzenbergo dvaro pavadinimo kilmę. Nereikėtų atmesti ir versijos, kad inžinierius ieškojo tinkamos vietos apsigyventi ir jam patiko toks parduodamo dvaro pavadinimo sutapimas su jo žmonos vardu.

## Istorija

Apie 1900 m. priklausė Neretos parapijai, buvo Ilzenbergo valsčius. 1921 m. Ilzenbergas su Apvaliuoju ir Ilgio ežerais buvo prijungtas prie Lietuvos, kadangi tai numatė 1921 m. Lietuvos-Latvijos sienos sutartis.

Sovietmečiu dvare įrengta Panevėžio „Ekrano“ gamyklos poilsiavietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Dvare 1940–1960 m. gyveno Kalpokų, Visockų šeimos. Čia gimė žurnalistas Danas Visockas (1955–).

## Šaltiniai
Jutkiai

**Jutkiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Juodupės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Birutė Kažemėkaitė (1961–2021) – gydytoja, Lietuvos ir Kalvarijos savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

## Šaltiniai
Lingėnai (Rokiškis)

**Lingėnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Juodupės. Išnykęs kaimas dėl melioracijos, šiuo metu kaimelio buvusioje vietoje stovi iškaltas akmuo su atminimu kaimui. Netoliese miške, yra dvi kapinės Lingėnų gyventojų bei partizanų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naujasodė (Juodupė)

**Naujasodė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Juodupės. Kaime yra Sidabrinės piliakalnis (Valiūniškio piliakalnis), datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia. Paskelbtas kultūros paminklu – 1998-05-19. Paminklo teritorijos plotas 5800 m².

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakapė (Rokiškis)

**Pakapė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Juodupės, prie Šaltojos upelio, tarp kelių  ir .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašiliai (Rokiškis)

**Pašiliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Lukštų. Kaime iki 1963 m. stovėjo kapinių koplyčia, perkelta į Rokiškio krašto muziejų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Prūseliai (Rokiškis)

**Prūseliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Juodupės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Prūseliuose gimė ekonomistas, istorikas, socialinių mokslų daktaras Vincentas Lukoševičius (1937–2009).

## Šaltiniai
Raupiai

**Raupiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Juodupės, šalimais Latvijos sienos, prie Aleknų tvenkinio. Iki kaimo veda kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rutan Voyager

**Rutan Voyager** – JAV sukurtas rekordinis lėktuvas, pirmasis orlaivis, be sustojimo ir be degalų papildymo apskridęs aplink pasaulį. 

Lėktuvo ir skrydžio idėja kilo JAV aviatorei Dženai Jeger (angl. *Jeana Yeager)* ir broliams aviakonstruktoriams Ričardui (angl. *Dick*) bei Bertui (angl. *Burt*) *Rutanams* 1981 m. Patį orlaivį gamino savanorių grupė, dirbusi Rutano lėktuvų gamykloje bei specialiai šiam tikslui įsteigtoje įmonėje „Voyager Aircraft“, o jis buvo skirtas vieninteliam tikslui: apskristi aplink pasaulį nesipildant degalų ir nenutupiant. Lėktuvo bandymo ciklą sudarė 67 skrydžiai.

Rekordinis skrydis įvyko 1986 m. gruodžio 14-23 d. Jis prasidėjo ir baigėsi Edvardso oro pajėgų bazėje Mohavės dykumoje (JAV) bei užtruko 9 dienas, 3 minutes ir 44 sekundes. Vidutinis skrydžio aukšitis siekė 3,4 km, vidutinis greitis - 187 km/h. Kylant metu dėl sparnų vibracijos įvyko nedidelė avarija - nulūžo sparno galukas, tačiau pilotai nusprendė tęsti skrydį. Nusileidus bakuose buvo likę 48 kg arba 1,5% viso skrydžio pradžioje buvusio kuro.

Vienintelis pagamintas šio modelio orlaivis buvo užregistruotas numeriu N269VA. 1987 m. oficialiai paskelbta apie orlaivio eksploatacijos nutraukimą, o jis pats perduotas į Vašingtone įsikūrusį Nacionalinį aeronautikos ir kosmoso muziejų (angl. *National Air and Space Museum*).

Paplitusi nuomonė, kad *Voyager* pagamino įmonė "Scaled Composites", tačiau iš tiesų su šia kompanija orlaivį sieja tik tai, kad Burt Rutan kurį laiką dirbo "Scaled Composites" prezidento pareigose.

## Skrydžio duomenys

**Bendrosios characteristikos**

* **[[Įgula (mašinos)|Įgula]]:** du pilotai
* **Ilgis:** 29 pėdos 2 coliai (8,89 m)
* **[[Sparno mojis]]:** 110 pėdų 8 coliai (33,73 m)
* **Aukštis:** 10 pėdų 3 coliai (3,12 m)
* **Sparno plotas:** 363 kvadratinės pėdos (33,7 m²)
* **Aerodinaminis profilis:** Roncz 1046 (pagrindas), Roncz 1080 (galiukas), 1082/1082T (anties sparnas)
* **Tuščio svoris:** 2 250 svarų (1 021 kg)
* **Kilimo svoris:** 9 694,5 svaro (4 397 kg)
* **Jėgainė:** 
** Priekinis variklis: 130 AG (97 kW) galios keturių cilindrų horizontalus opozicinis vidaus degimo variklis "Teledyne Continental O-240" 
** Galinis variklis: 110 AG (82 kW) galios keturių cilindrų horizontalus opozicinis vidaus degimo variklis "Teledyne Continental IOL-200" 
* **Propellers:** dvimentis, kompozicinis, keičiamo žingsnio

**Skrydžio duomenys**

* **[[V greičiai|Maksimalus greitis]]:** 122 mylios per valandą (196 km/h, 106 mazgai)
* **Skrydžio nuotolis:** 24 986 mylios (40 212 km, 21 712 jūrmylės)
* **Skrydžio trukmė:** 216 valandos

## Šaltiniai

* Scaled Composites puslapis apie Voyager 
* U. S. Centennial of Flight Commission straipsnis apie Voyager 

## Išnašos
Klaipėdos Gubojos mokykla

**Klaipėdos „Gubojos“ mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Smiltelės g. 22, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Buvęs įstaigos kodas 190983583. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
Įsteigta 1979 m. rugsėjo 1 d. LSSR švietimo ir mokslo ministro įsakymu Nr. 86. 1979 m. rudenį pietiniame miesto pakraštyje duris atvėrė Klaipėdos 1-oji pagalbinė internatinė mokykla. Atkūrus Lietuvos valstybę, vadinta Klaipėdos 1-ąja specialiąja internatine mokykla, nuo 2006 m. Klaipėdos 1-ąja specialiąja mokykla.

Nuo mokyklos įkūrimo pradžios mokėsi tik nežymią negalią turintys vaikai. 1992 m. įsteigtos lavinamosios klasės vaikams su vidutine ir žymia protine negalia. 2002 m. atidaryta specialioji (lavinamoji) darbinio ugdymo klasė. Nuo 2012 m. vadinosi „Gubojos“ mokykla. 2013 m. rugpjūčio 30 d. prijungta prie „Medeinės“ mokyklos.

2015 m. mokykla išregistruota.

## Direktoriai
* 1979 m. B. Slavinskas
* 1989 m. R. Virbickas
* R. Kaminskienė
* 2002 m. Edvardas Butvydas

## Šaltiniai
Paduobys

**Paduobys** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Juodupės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Neršionys

**Neršionys** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Juodupės, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klaipėdos Medeinės mokykla

**Klaipėdos „Medeinės“ mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Panevėžio g. 2, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba ir rusų kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190983626. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
Nuo 1976 m. 20-oje bendrojo lavinimo ir 1-ojoje pagalbinėje mokyklose veikė pagalbinės klasės rusų dėstoma kalba vaikams su nežymia protine negalia. 1979 m. spalio 1 d. 1-osios pagalbinės mokyklos bazėje įsteigta 2-oji pagalbinė internatinė mokykla neįgaliems rusakalbiams vaikams.

1992 m. mokykla pavadinta Klaipėdos 2-ąja specialiąja internatine mokykla. Pradėtos komplektuoti klasės vaikams su vidutiniais ir žymiais intelekto sutrikimais.
1999 m. mokykla perėjo prie dešimtmečio mokymo. 2001 m. pradėjo veikti darbinio ugdymo klasės vaikams su vidutine ir žymia intelekto negalia. 2005 m. mokykla pakeitė pavadinimą. Nuo 2012 m. vadinasi „Medeinės“ mokykla. 2013 m. prie mokyklos prijungta „Gubojos“ mokykla.

## Direktoriai
* 1979–1983 m. Tamara Koval
* 1983–1996 m. Ina Rybakova
* 1996–2023 m. Elena Knyzaitė
* nuo 2023 m. Kristina Mockevičienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Klaipėdos Saulėtekio progimnazija

**Klaipėdos „Saulėtekio“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Mokyklos g. 3, vykdanti pradinio, progimnazinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190439674. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
Klaipėdos 9-oji vidurinė mokykla yra viena seniausių Klaipėdoje. Ji įsteigta 1884 m. ir buvo vadinama Joniškės mokykla, vėliau perorganizuota į septynmetę. 1956 m. čia įkurta 9-oji vidurinė. 1993 m. jai suteiktas „Saulėtekio“ pavadinimas, simbolizuojantis jaunystę, gyvenimo kelio pradžią, viltį ir tikėjimą ateitimi. 2001 m. mokyklą baigė paskutinė 42-oji abiturientų laida. Nuo 2017 m. liepos 1-mos Mokyklai suteiktas progimnazijos vardas.

## Direktoriai
* L. Garadauskienė
* S. Rumbutis
* J. Urvakis
* S. Skeivys
* A. Radavičius
* M. Narmontienė
* Birutė Bartašiūtė

## Žymūs mokytojai
* Vytautas Urbonavičius
* Pijus Ambrozaitis

## Žymūs mokiniai
* Rimas Girskis
* Eurelijus Žukauskas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Klaipėdos Gabijos progimnazija

**Klaipėdos „Gabijos“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Paryžiaus Komunos g. 14 (pašto kodas: LT-91166) , vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 195474095. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba. 

## Istorija
„Gabijos” pagrindinė mokykla savo veiklą pradėjo 2003 m. rugsėjo 1 d. Tai pati jauniausia uostamiesčio mokykla, įsteigta po „Aitvaro“ gimnazijos reorganizavimo, atskyrus „Gabijos“ pagrindinę mokyklą (1-8 kl.) ir „Aitvaro“ gimnaziją (9-12 kl.).

## Direktoriai
* 2003 m. Audrius Kurlavičius
* 2010 m. Inga Kurlavičienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Klaipėdos Verdenės progimnazija

**Klaipėdos „Verdenės“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo ugdymo mokykla Klaipėdoje, Kretingos g. 22, vykdanti pradinio, pagrindinio ugdymo I dalies programų ir su šiomis programomis susijusio neformaliojo švietimo įgyvendinimą lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195472849. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
„Verdenės“ progimnazija pradėjo veiklą 2002 m. rugsėjo 1 d., sujungus „Jovaro“ pagrindinę mokyklą (rusų dėstomoji kalba) ir „Medeinės“ pradinę mokyklą (lietuvių dėstomoji kalba). Vienerius mokslo metus mokykla buvo dvikalbė. Nuo 2003 m. rugsėjo 1 d. mokykla reorganizuota, atskiriant klases rusų dėstomąja kalba ir prijungiant jas prie Klaipėdos Maksimo Gorkio vidurinės mokyklos. 2006 m. „Žemynos“ vidurinei mokyklai tapus gimnazija, prie „Verdenės“ pagrindinės mokyklos prijungtos 5 šios mokyklos septintos ir aštuntos klasės. Nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. mokykla vadinasi „Verdenės“ progimnazija. „Verdenės“ progimnaziją baigę mokiniai toliau siekia vidurinio išsilavinimo „Žemynos“, Vytauto Didžiojo, „Ąžuolyno“ gimnazijose bei kitose ugdymosi įstaigose.

## Direktoriai
* 2002 m. Julytė Baltrušaitienė
* 2014 m. Rima Bėčiuvienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Bulvarinis skaitalas

**Bulvarinis skaitalas** () – 1994 m. režisieriaus Quentin Tarantino režisuotas filmas, laimėjęs auksinę palmės šakelę Kanų festivalyje ir oskarą už *geriausią originalų scenarijų* bei nominuotas dar šešiems oskarams. Pagrindinius vaidmenis atlieka Bruce Willis, Uma Thurman, John Travolta, Samuel L. Jackson, Rosanna Arquette ir kiti.

Siužetas padalintas į šešias tik labai nedaug susijusias istorijas, nėra vientisas, pakaitom rodomos ištraukos iš kiekvienos istorijos (postmodernistinis kinas). Pavadinimas yra užuomina į bulvarinę spaudą. Šis filmas uždirbo apie 214 mln. dolerių.

## Nuorodos
* reviu 
* RottenTomatoes.com reviu
* Geriausių visų laikų filmų šimtukas: Bulvarinis skaitalas
LRT Plius

**LRT Plius** – Lietuvos televizija, transliuojama nuo 2003 m. vasario 16 d.

Programą sudaro kultūrinės laidos, kinas, sportas, dokumentika.

## Istorija

Televizija buvo įkurta 2003 m. vasarį ir iš pradžių rodyta Vilniuje ir Kaune. 2005 m. kanalas imtas transliuoti visoje Lietuvos teritorijoje. 2003–2007 m. šiuo kanalu transliuotos viešosios įstaigos „Kauno radijas ir televizija“ sukurtos laidos apie Kauno miestą, taip pat LTV informacinių (pvz. „Panorama“), kultūros (pvz. „Būtovės slėpiniai“) laidų bei dokumentinių filmų kartojimai.

Analoginė kanalo transliacija buvo išjungta 2009 m. gruodžio 1 d.

Iki 2012 m. liepos 27 d. vadinosi **LTV2**, taip pat ji vadinta **Lietuvos televizijos antruoju kanalu**. 2012 m. liepos 27 d. televizija pervadinta į **LRT Kultūra**.

2017 m. rugsėjo 1 d. transliacijas pradėjo raiškiosios televizijos formatu. 2018 m. spalio 1 d. pavadinimas pakeistas į **LRT Plius**.

## Sezonų šūkiai
* 2003–2012 m. „Tavo kultūros kanalas“
* 2017–2018 m. „Čia Lietuva. Čia LRT Kultūra“
* 2018–2019 m. „Kultūra, kinas, sportas, dokumentika“
* 2019-2020 m. „Tegul laisvė težydi“
* 2020-2021 m. „Daugiau erdvės mintims“
* 2022-2023 m. „Tai kas svarbiausia jums“
* 2023-2024 m. „Skirtingai panašiems ir vienodai įdomiems“

## Logotipai

Vaizdas:LTV2 Lithuania.svg|2003 m. vasario 16 d. – 2012 m. liepos 27 d.
Vaizdas:LRT Kultūra.png|2012 m. liepos 27 d. – 2018 m. spalio 1 d.
Vaizdas:LRT Plius Logo (2022).svg|2018–2022 m.
Vaizdas:LRT Plius logotipas (2022).svg|Nuo 2022 m.


## Šaltiniai

## Nuorodos
* LRT Plius puslapis
Klaipėdos Andrejaus Rubliovo pagrindinė mokykla

**Klaipėdos Andrejaus Rubliovo pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla, veikusi Klaipėdoje, Debreceno g. 48, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190442656. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

## Istorija

Sovietmečiu vadinta Klaipėdos 17-ąja vidurine mokykla. Nuo 2002 m. tapo pagrindine.

1995 m. mokyklos teritorijoje įsteigta cerkvė.  2011 m. prie mokyklos prijungta Klaipėdos Pamario vidurinė mokykla. 2012 m. pradėtas tyrimas dėl cerkvės teisėtumo, kadangi ši užėmė 100 kvadratinių metrų plotą mokyklos viduje. Klaipėdos mero Vytauto Grubliausko teigimu, toks atvejis, kai mokykloje įkurti maldos namai - vienintelis Lietuvoje. Nustačius pažeidimus, 2013 m. paskelbtas viešasis konkursas dėl religinėms apeigoms pritaikytų patalpų nuomos, kurį laimėjo minima cerkvė. Nuo to laiko nuoma apmokestinta.

2014 m. balandžio 30 d. sprendimu nr. T2-92 mokykla prijungta prie Klaipėdos Santarvės pagrindinės mokyklos.

## Direktoriai
* 1969–1991 m. Larisa Sološenko
* 1991-2014 m. tėvas Vladimiras Artamonovas

## Šaltiniai
Klaipėdos Ievos Simonaitytės pagrindinė mokykla

**Klaipėdos Ievos Simonaitytės  mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Naikupės g. 25 (iki 2011 m. Sulupės g. 26), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290442080. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
1968 m. įsteigta Klaipėdos 15-oji vidurinė mokykla. 1995 m. reorganizuota į pradinę ir vidurinę mokyklas. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos 1997 m. sausio 9 d. sprendimu Nr. 28 15-oji vidurinė mokykla pavadinta rašytojos Ievos Simonaitytės vidurine mokykla. 1997 m. dalyje mokyklos patalpų įsikūrė Klaipėdos Prano Mašioto vidurinė mokykla. 1998 m. išsikėlus Pr. Mašioto mokyklai, skirtos patalpos „Gilijos“ pradinei mokyklai.

Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos 2001 m. gegužės 24 d. sprendimu Nr. 162 mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Tais pačiais metais mokykla dalinai renovuota, pakeisti langai, stogo danga. 2011 m. mokykla persikėlė į Klaipėdos „Pamario“ vidurinės mokyklos patalpas, o Ievos Simonaitytės pagrindinės mokyklos patalpose įsikūrė Klaipėdos Vydūno vidurinė mokykla. 

2019 m.. I. Simonaitytės mokykla uždaryta ir vietoje jos įsikūrė Klaipėdos jūrų kadetų mokykla.

## Direktoriai
* 1968 m. Albertas Juška
* 1976 m. Valentinas Doroškevičius
* 1991 m. Stasys Virkšas
* 1994 m. Robertas Ivanauskas
* 1995 m. Gražina Skunčikienė

## Žymūs mokiniai
* Rimantas Žylius, politikas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė 

## Šaltiniai
Permainų knyga

**Yijing** (kin.trad.: 易經; supapr.: 易经; pinyin: Yì Jīng; dar rašoma I Jing, Yi Ching, Yi King, I Ching), **Idzingas**, **Permainų knyga** arba **Permainų kanonas** - vienas seniausių klasikinių filosofinių veikalų Kinijoje. "Permainų knygoje" išdėstyta senovinė kosmologinė-filosofinė sistema, sudaranti kinų kultūros pagrindą. Knygą sudaro simboliai (heksagramos), jų paaiškinimai ir komentarai.

Tradiciškai sakoma, kad "Permainų knygai" pagrindus padėjo legendinis kultūrinis herojus Fusi (*Fuxi*): jam apsireiškė aštuonios trigramos. Dabar nustatyta, kad knyga negalėjo būti sudaryta anksčiau nei Vakarų Džou laikais, galbūt apie IX a. pr. m. e. Nors tradiciškai "Dešimties sparnų" (十翼 shí yì) "Permainų knygos" komentarai priskiriami Konfucijui, jie ko gero buvo sudaryti Kariaujančių valstybių periodo pabaigoje, gal net Vakarų Han laikais.

"Permainų knygos" pagrindą sudaro 64 iš šešių ištisinių ir pertrauktų linijų (爻 yáo) sudaryti simboliai - heksagramos (卦 guà). Ištisinės linijos atitinka Jang, pertrauktos - In. Heksagramas taip pat galima padalinti į trigramas - trijų linijų darinius. Tradiciškai manoma, kad iš pradžių atsirado trigramos, vėliau - heksagramos, tačiau archeologiniai duomenys leidžia spėti, kad buvo atvirkščiai. Kiekviena heksgrama atspindi vieną būseną kismo procese. Būrimo praktikose heksagramos gaunamos metant kraujažolės stiebelius, taip pat naudojama ir kitų metodų. Knygoje kiekviena heksagrama yra paaiškinta, jai apibūdinti parinktas aforizmas.
Klaipėdos Martyno Mažvydo progimnazija

**Klaipėdos Martyno Mažvydo progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Baltijos pr. 53, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba judesio ir padėties sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 290443410. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba. Pavadinta rašytojo, pirmosios lietuviškos knygos autoriaus Martyno Mažvydo vardu.

## Istorija
Buvusi Klaipėdos 19-oji vidurinė mokykla įkurta 1972 m.

1994 m. gruodžio 8 d. miesto Valdybos nutarimu mokykla pavadinta M. Mažvydo vardu. 2000 m. reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Nuo 2011 m. progimnazija.

## Direktoriai
* 1972 m. Bronislovas Lileikis
* 1982 m. M. Kazlauskaitė
* 1989 m. G. Lekštutis
* 1992 m. Alfonsas Zvėrka
* 2002 m. Vytautas Dumčius
* 2020 m. Lina Stancelienė

## Žymūs mokiniai
* Inesa Linaburgytė
* Leonidas Donskis
* Jonas Cicėnas

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
* Mokyklos facebook paskyra
Monomeras

**Monomeras** (nuo  'vienas' + *meros* 'dalis') – palyginus maža molekulė, kuri gali jungtis su kitomis tokiomis pat ar kitokiomis molekulėmis ir sudaryti makromolekulę – polimerą.
Pavyzdžiui, aminorūgštys yra monomerai, sudarantys polimerą baltymą. Nesotiesiems ir cikliniams monomerams būdingos polimerizacijos ir kopolimerizacijos reakcijos, o monomerams, turintiems funkcinių grupių – polikondensacijos reakcijos. Svarbiausieji chemijos pramonėje naudojami monomerai – etenas, stirenas, fenolis.
Klaipėdos Tauralaukio progimnazija

**Klaipėdos Tauralaukio progimnazija ** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Klaipėdos g. 31/Lazdynų g. 2, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 291792710. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
1933 m. Tauralaukio vaikus mokė mokytoja K. Jurevičiūtė-Klimavičienė. Po Antrojo pasaulinio karo Tauralaukyje apsigyveno daug rusų tautybės žmonių, todėl buvo įkurta mokykla, kurioje dėstyta tik rusų kalba. 1956 m. įsteigta klasė lietuvių kalba. Dirbo mokytoja J. Sirutienė. 1964 m. atidaryta antra klasė, dirbo mokytoja A. Butkutė. 1964 m. klasė dėstoma rusų kalba uždaryta. 1968 m. pastatyta nauja pradinė mokykla. Dirbo mokytojos A. Kazlauskienė-Rudžionienė, St. Steponavičienė. 1986–1987 m. mokykla reorganizuota į keturmetę. Mokinių skaičius išaugo iki 80, atsirado net dvi pirmosios klasės, kurioms vadovavo R. Jasienė ir V. Jurgutytė.

1994–1995 m. mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 1997 m. praplėstos Klaipėdos miesto teritorijos ribos. 1998 m. sausio 22 d. miesto tarybos sprendimu mokykla tapo Klaipėdos miesto Tauralaukio pagrindine mokykla. 1998 m. išleista pirmoji devintokų laida. 2002 m. mokykla reorganizuota, prijungtas Tauralaukio darželis.

## Direktoriai
* 1960 m. A. Butkutė
* 1970 m. A. Rudžionienė
* 1990 m. O. Muraškienė
* 1994 m. Ona Šalkauskienė
* 2020 m. R.Narkienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Nepalo vėliava

**Nepalo vėliava** – vėliava, kuri susideda iš dviejų vėliavų ir tai vienintelė tokia nepriklausomos šalies vėliava pasaulyje, kita panašaus tipo yra tik Ohajo vėliava, bet ji priklauso JAV, bei Žemaitijos vėliava.

Vėliava sukurta 1962 m. Gruodžio 16 d., kartu su nauja konstitucine valdžia.

Mėlynas Nepalo vėliavos apvadas reiškia taiką. Raudona spalva yra rododendro, nacionalinės Nepalo gėlės, spalva. Ji simbolizuoja drąsą ir pergalę kare. Išlenktas Mėnulis ant vėliavos yra taikios ir ramios Nepalo gamtos simbolis, o saulė atstovauja Nepalo karių agresyvumui.
Reggie Miller

**Reggie Miller** (g. 1965 m. rugpjūčio 24 d.) – NBA krepšininkas, olimpietis. Prieš ateidamas į NBA jis tris sezonus žaidė NCAA lygoje, UCLA universitete.
Jį 11-uoju šaukimu pakvietė Indiana „Pacers“ ekipa, kurioje jis ir žaidė visą karjerą.

NBA Reggie Miller žaidė net 18 sezonų. Tačiau nei karto jam nepavyko iškovoti NBA čempiono titulo, nors 2000 m. trūko labai nedaug, jo ekipa finale nusileido varžovams. 1994 m. pasaulio krepšinio čempionate su JAV rinktine jis tapo pasaulio čempionu, o 1996 m. Atlantos olimpiadoje laimėjo olimpinį auksą su JAV svajonių komanda (*Dream Team*). Reggie Miller per savo karjerą NBA 5 kartus dalyvavo NBA visų žvaigždžių rungtynėse.

Reggie Miller yra laikomas vienu geriausių visų laikų NBA snaiperių, per 18 sezonų NBA lygoje jis vidutiniškai per rungtynes pelnydavo po 18,2 taško, atkovodavo po 3 kamuolius ir atlikdavo po 3 rezultatyvius perdavimus. Per savo karjerą NBA iš viso pelnė 25 279 taškų, tai buvo 13 rezultatas per visą lygos istoriją, be to, sužaidė 1323 rungtynes NBA ir tai buvo 7 rezultatas visoje lygoje. Reggie Miller per visą karjerą NBA iš viso įmetė 2560 tritaškių ir pagal šį rezultatą pirmavo lygoje. 2005 m. rugpjūtį baigė karjerą.

## Apdovanojimai

* 1992, 1996 metų Olimpinių žaidynių aukso medalio laimėtojas
* 3-oje vietoje pagal įmestus tritaškius (2560)
* 1987-88 m. sezone išrinktas į antrąją naujokų komandą.

## Šaltiniai
Klaipėdos specialioji mokykla-daugiafunkcis centras Svetliačiok

**Klaipėdos specialioji mokykla-daugiafunkcis centras „Svetliačiok“** – dieninė  bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, Baltijos pr. 49, vykdanti priešmokyklinio, pradinio ir pagrindinio ugdymo programas lietuvių ir rusų kalba vaikams su kompleksiniais sutrikimais (kalbos, intelekto, judesio ir padėties, emocinės bei socialinės raidos).

Mokykloje veikia socialinės reabilitacijos skyrius, teikiantis dienos socialinę globą. Įstaigos kodas 195171536. Steigėjai: Klaipėdos rusų kultūros draugija „Otečestvo“ ir buvusi mokyklos direktorė Tamara Lochankina.

## Istorija

Mokykla įsteigta 1991 m.

## Direktoriai
* Tamara Lochankina, 1991–2012
* Marina Korinevskaja, 2012–

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Mianmaro himnas

**Kaba Ma Kyei** („Iki pasaulio pabaigos, Mianmare“) – nacionalinis Mianmaro Sąjungos himnas. Himnas dažnai verčiamas „Mes niekada nepasiduosime, Tėvyne Mianmare“, tačiau tai palyginti netikslus vertimas, dėl pavadinimo reikšmės. Mianmaras yra viena iš nedaugelio neeuropietiškų pasaulio šalių, turinčių himnus palaikančius tenykštes tradicijas (kartu su Japonija, Iranu, ir Šri Lanka).

Melodija ir žodžiai buvo parašyti Saya’us Tin’o, ir patvirtinti kaip nacionalinis Mianmaro himnas 1947 m.

Himno žodžiuose trūksta daug priesagų ir dalelių, kurios deretų su natomis.

## Himno žodžiai

### [[Mjanmų kalba]]
: ကမ္ဘာမကျေ၊ မြန်မာပြည်၊
: တို့ဘိုးဘွား အမွေစစ်မို့ ချစ်မြတ်နိုးပေ။
: ပြည်ထောင်စုကို အသက်ပေးလို့ တို့ကာကွယ်မလေ၊
: ဒါတို့ပြည် ဒါတို့မြေ တို့ပိုင်နက်မြေ။
: တို့ပြည် တို့မြေ အကျိုးကို ညီညာစွာတို့တစ်တွေ
: ထမ်းဆောင်ပါစို့လေ တို့တာဝန်ပေ အဖိုးတန်မြေ။

### Tarimas
: 
: 
: 
: 
: 
: 
: 

### Mjanmų kalbos komisijos (MLC) transkripcija
: kam.bha ma.kye / mran.ma prany /
: tui. bhui: bwa: a.mwe cac mui. hkyac mrat nui: pe //
: prany htaung su. kui a.sak pe: lui. tui. ka kwai ma.le /
: da tui. prany da tui. mre to. puing nak mre //
: tui. prany tui. mre a.kyui: kui
: nyi nya cwa tui. ta.twe htam: hsaung pa sui. le
: to. ta wan pe a. hpui: tan mre //

## Lietuviškas vertimas

### Pažodžiui
: Kol pasaulis sugrius, Mianmare!,
: Mūsų protėviai suteikė mums paveldą, po kovingų karų su meile.
: Kol pasaulis sugrius, Mianmare!,
: Mūsų protėviai suteikė mums paveldą, po kovingų karų su meile.
: Mes paaukosim savo gyvybes ir pastangas, kad apsaugotumėm Sąjungą.
: Tai mūsų Valstybė, tai mūsų Kraštas, Žemė, priklausanti mums.
: Mūsų valstybė, mūsų kraštas, klestės derliuje ir lygybėje, kaip ir įsivaizduojame
: Vienyjamės, išlaikydami pareigą savo brangiai šaliai.
Vaivorykštės tako gimnazija

**VšĮ „Vaivorykštės tako“ gimnazija** – nevalstybinė dieninė, vidurinė mokykla Klaipėdoje, Sportininkų g. 11, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195170434. Tai krikščioniško dorovės ugdymo mokykla.

Buvo laikinai apsistojusi Baltikalnio g. 11.

## Istorija

2018-2019 m. m. mūsų mokykloje mokosi 171 mokinys, dirba 36 pedagogai, sukomplektuota 12 klasių, veikia parengiamoji priešmokyklinukų grupė.

Mokykla įkurta 1997 m. keturių fizinių asmenų kaip VšĮ „Vaivorykštės tako“ pradinė mokykla. Darželio patalpose Baltijos pr. 63 veikė 4 pradinės klasės. 2004 m. pradinė mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 2012 m. įsteigtas VšĮ „Vaivorykštės tako“ gimnazijos Vilniaus filialas, 2012 m. steigėjų sprendimu mokykla įgijo vidurinės mokyklos statusą, o 2015 m. vidurinio ugdymo programa buvo akredituota ir įgijo gimnazijos statusą.

## Direktoriai
* Džiuljeta Gečienė

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė (lietuvių, anglų k.)
Chris Brown

**Kristoferis Morisas Braunas** (*Christopher Maurice Brown*, g. 1989 m. gegužės 5 d.) – amerikiečių atlikėjas, dainų autorius, reperis, šokėjas bei aktorius. Neretai vadinamas žmogumi, padėjusiu R&B žanrui evoliucionuoti. Debiutinį solinį albumą „Chris Brown“ atlikėjas išleido 2005 m. lapkritį. 2024 m. duomenimis, Brown yra išleidęs vienuoliką studijinių albumų, iš kurių naujausiasis, „11:11“, išleistas 2023 m. lapkritį.

2009 m. jis buvo areštuotas ir pripažintas kaltu dėl jo tuometinės draugės, pop dainininkės Rihannos sumušimo.

## Diskografija
**Studijiniai albumai**
* *Chris Brown* (2005)
* *Exclusive* (2007)
* *Graffiti* (2009)
* *[[F.A.M.E.]]* (2011)
* *[[Fortune (albumas)|Fortune]]* (2012)
* *X* (2014)
* *Royalty* (2015)
* *Heartbreak on a Full Moon* (2017)
* *[[Indigo (albumas)|Indigo]]* (2019)
* *Breezy* (2022)
* *11:11* (2023)

**Bendri studijiniai albumai**
* *Fan of a Fan: The Album*  (2015)

## Filmografija
* 2007: *Stomp The Yard*
* 2007: *This Christmas*
* 2008: *Phenom*
* 2010: *Takers*
* 2012: *Think Like a Man*
* 2012: *Bad 25*
* 2013: *Battle of the Year*
* 2017: *Chris Brown: Welcome to My Life*
* 2021: *She Ball*

## Išnašos

## Nuorodos
*
Klaipėdos Vitės progimnazija

**Klaipėdos Vitės progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdoje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190438953. Steigėjas Klaipėdos miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
1953 m. septynmetės mokyklos bazėje įkurta 5-oji Klaipėdos vidurinė mokykla. 1963 m. mokykla išsikelia į naujai pastatytą (dabartinį) pastatą. 1995 m. mokyklai suteiktas Vitės vidurinės mokyklos vardas. 2000/2001 m. m. reorganizuota į Vitės pagrindinę mokyklą. 2013 m. veikė adresu Švyturio g. 2. Nuo 2018 m. Vitės progimnazija.

## Direktoriai
* Elvyra Stanslovaitienė
* 2018 m. Renata Venckienė

## Žymūs mokiniai
* Henrikas Vaitiekūnas (g. 1949), žurnalistas, redaktorius
* Gitanas Nausėda (g. 1964), finansininkas, LR prezidentas

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Priekulės specialioji mokykla

**Klaipėdos rajono Priekulės specialioji mokykla** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj., Priekulėje, Žalgirio g. 2, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190985449. Steigėjas Klaipėdos apskrities viršininko administracija.

## Istorija

2012 m. mokėsi 29 mokiniai, dirbo 10 mokytojų, buvo 6,6 etato (8 žmonės) auklėtojų ir 15,75 (žiemos metu - 20,75) etato kito aptarnaujančio personalo.
Po 2012 m. įvykusios reorganizacijos specialioji mokykla nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. tapo Priekulės Ievos Simonaitytės gimnazijos specialiojo ugdymo skyriumi. Mokykla gyvavo 52 metus, išleido 46 dešimtokų laidas. 

## Direktoriai

*Antanas Morkeliūnas.

## Šaltiniai
Brožių pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Brožių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Klaipėdos raj., Brožiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 291788060. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba.

2008 m. mokykla uždaryta.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Brožių pagrindinė mokykla (*aikos.smm.lt*)
Dituvos Aleksandro Teodoro Kuršaičio pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Dituvos Aleksandro Teodoro Kuršaičio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Dituvoje (Klaipėdos raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191788440. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Dituvos pradinė mokykla įkurta 1830 m. Tada mokykloje buvo trys klasės, dirbo trys mokytojai. Iki 1898 m. mokyklai vadovavo mokytojas Kurschat. Pastatas buvo medinis, vėliau perstatytas į mūrinį. 1898–1923 m. mokyklai vadovavo Vilhelm Stumber. 1925–1945 m. mokytojavo Baldūnas, Sprogytė, Semturytė.

Po karo, 1945 m. įsteigta pradinė mokykla, 1954–1957 m. perorganizuota į septynmetę mokyklą, vėliau – aštuonmetė, devynmetė, nuo 1992 m. Dituvos pagrindinė mokykla. 2004/2005 mokslo metais mokėsi 136 mokiniai, atidaryta mišri priešmokyklinio ugdymo grupė, kurią lanko vaikai nuo 4 metų.

2015 m. renovuotas mokyklos pastatas.

## Direktoriai
* 1898–1923 m. Vilhelm Stumber
* 1925–1945 m. Hansas Žardenings
* 1945 m. V. Petrikas
* 1954 m. Juška
* 1957 m. Prielgauskas
* 1958 m. D. Žutautienė
* 1971 m. A. Butkutė
* 1981 m. A. Venclovas
* 1993 m. R. Augaitis
* 1994 m. Ina Kazlauskaitė

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Dvirėžiai

**Dvirėžiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, į rytus nuo Gačionių ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gačionys (Rokiškis)

**Gačionys** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Jūžintų, prie Gačionių ežero, prie kelio . Išlikęs Gačionių dvaras, yra parkas – apie 2 km ilgio buvusi liepų alėja, atsiveriantys vaizdai į ežerą.

## Istorija

1596 m. Gačionys priklausė Jūžintų dvarui, o 1796 m. – Čedasų dvarui. Tuomet kaime buvo kiemai, 2 valakai.

Apie 300 metų Gačionių dvaras priklausė baronų Rosenų giminei. Kelios jų kartos gyveno mediniame name su klasicizmo formų imitacija: priekinį fasadą puošė kolonos, kurios laikė apžvalgos terasą su baliustrada. Namą apie 1870 m. pagal savo projektą pastatė Jonas Rosenas.

LTSR metais veikė biblioteka.

2001 m. dvaras grąžintas Piotrui Rosenui, gyvenančiam Lenkijoje. Jo pastangomis dvaro rūmai restauruoti. 2025 m. sodyba ir nauja dvaro koplyčia atverti lankytojams.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Girelė (Jūžintai)

**Girelė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1,5 km į vakarus nuo Jūžintų. Šalia kaimo saugomas akmuo „Velnio duknos“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dumblynė (Rokiškis)

**Dumblynė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, prie Sartų ežero. Dalis sodybų įsikūrę Sartų ežere esančioje saloje ir neturi susisiekimo su sausuma.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Dumblynėje 1894 m. lapkričio 17 d. gimė karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas Justinas Kibirkštis.

## Šaltiniai
Jauros (Rokiškis)

**Jauros** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Jūžintų. Šalia kaimo eina Jūžintų-Rokiškio kelias.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Joneliškės (Rokiškis)

**Joneliškės** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Jūžintų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Joneliškėse gimė imtynininkas, sunkiosios atletikos treneris, tarptautinės kategorijos sunkiosios atletikos teisėjas, pedagogas Vytautas Leitonas (1927–2010).

## Šaltiniai
Jurgiškiai (Rokiškis)

**Jurgiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietryčius nuo Jūžintų, šalia Jūžinto ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalbutiškės (Rokiškis)

**Kalbutiškės** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, šalia Sartų ežero vakarinio pakraščio. Iš šiaurės supa Dusetų miškas, o vakaruose prieina Minkūnų durpynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalučiškės

**Kalučiškės** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Jūžintų, Vazajo ežero šiaurinėje pakrantėje. Kaime yra senosios kapinės, jose paminklų nebėra, likę keli akmenys, kurių vienas primena paminklą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karveliškis (Rokiškis)

**Karveliškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Rokiškio, prie Kraštų miško.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grumbinai (Rokiškis)

**Grumbinai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Jūžintų. Į rytus nuo kaimo telkšo Vazajo ežeras, o šiaurėje prasideda Šetekšnos upė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Giriūnai

**Giriūnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų. Į šiaurę nuo kaimo dunkso Kulių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keručiai (Rokiškis)

**Keručiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, prie Jūžinto ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Koveliai

**Koveliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Rokiškio. Į vakarus nuo kaimo dunkso Raisto miškas, kuriame telkšo Lūšnos ežeras (Nemunėlio ištakos).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lukščiai

**Lukščiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurę nuo Jūžintų, prie Gačionių ežero ir kelio į Rokiškį. Saugomas akmuo „Velnio duknos“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakluoniai

**Pakluoniai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagrandžiai

**Pagrandžiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, prie pietvakarinio Rokiškio miesto pakraščio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Monika Kriukelienė (1920–2019), tautodailininkė audėja.

## Šaltiniai
Palūšniai

**Palūšniai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Rokiškio, pasiekiamas nuo kelio . Piečiau kaimo dunkso Raisto miškas su jame telkšančiu Lūšnos ežeru.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1874 m. lapkričio 6 d. gimė politinis ir visuomenės veikėjas Jonas Diržys (1874–1944).

## Šaltiniai
Petrešiūnai

**Petrešiūnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Kriaunų, prie Jūžintų–Kriaunų kelio. Stūkso Petrešiūnų piliakalnis, yra senos kapinaitės, paminklas Šv. Jonui. Šalia kaimo telkšo Margėnų žuvininkystės tvenkiniai, vakaruose dunkso Skujinės miškas.

## Gyventojai

## Galerija

Petrešiūnai, paminklas Šv. Jonui.JPG|Paminklas Šv. Jonui
Petrešiūnų kapinės.JPG|Kapinaitės
Petrešiūnų piliakalnis.JPG|Petrešiūnų piliakalnis


## Šaltiniai
Pilkėnai

**Pilkėnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Jūžintų, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Netoliese telkšo Čiaunas, dunkso Jūžintų šilas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Puriuškiai

**Puriuškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Jūžintų. Šalia kaimo teka Audros upė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Radišiai

**Radišiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7,5 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų, prie Aukštakalnių žuvininkystės tvenkinių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rokiškėlės

**Rokiškėlės** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Laibgalių, prie kelio į Kriaunas. Jame Rokiškėlių (Zaboravos) dvaras. Šalia kaimo telkšo Rokiškėlių ežeras, teka Audros upelis. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Kaime anksčiau buvo Rokiškėlių dvaras. Sovietmečiu jame buvo įkurta tuberkuliozės sanatorija, veikusi iki 1972 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Štaronys

**Štaronys** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Jūžintų. Rytuose plyti žuvininkystės tvenkiniai (buvusi Paaudrio pelkė). Praeina Zalūbiškio–Čivylių kelias. Prie Audros upės yra ~5 m aukščio Batarėjos kalnas kurio viršūnės ilgis ~50 m, plotis 15–18 m.

Kaimo šiauriniame pakraštyje, Audros dešiniajame krante yra Štaronių piliakalnis, jame kultūrinio sluoksnio nepastebėta.

## Istorija

Štaronys šaltiniuose minimi nuo 1596 m., kuomet priklausė Jūžintų dvarui. 1960 m. kaime įsteigta pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tarnava

**Tarnava** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Jūžintų, prie Rašų ežero ir Minkūnų durpyno. Išlikęs Tarnavos dvaras, kurio sodyba su parku užima 12 ha.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vandinava

**Vandinava** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Jūžintų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šipai

**Šipai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Kamajų, tarp Kulių ir Kubiliškės miškų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zabieška

**Zabieška** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8,5 km į rytus nuo Jūžintų, Dusetų miške, prie Sartų ežero ir jo atšakos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zalūbiškis

**Zalūbiškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, prie Gipinio ežero. Apylinkėse plyti Minkūnų durpynas. Praeina Minkūnų–Anapolio kelias, atsišakoja kelias į Čivylius. Prie kaimo yra senkapis, paminklų jame nėra, yra sovietmečiu pastatytas žyminis akmuo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žiūkeliškės

**Žiūkeliškės** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4,5 km į pietryčius nuo Jūžintų, Jūžintų šilo apsuptyje. Ties kelio „Aušrėnai -Tomakaimis“ sankirta auga Žiūkeliškių ąžuolas (gamtos paveldo paminklas). Į rytus nuo kaimo teka Šventoji. Teka Liminas 1 km į vakarus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Meldučiai (Rokiškis)

**Meldučiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Laibgalių. Aplink kaimą dunkso Kurkliečių ir Pakalnių miškai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kurkliečiai (Jūžintai)

**Kurkliečiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietryčius nuo Laibgalių. Į vakarus nuo kaimo dunkso Kurkliečių miškas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1880 m. Kurkliečiuose gimė Lietuvos teisininkas, ministras pirmininkas Antanas Tumėnas.

## Šaltiniai
Sriubiškiai (Jūžintai)

**Sriubiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Jūžintų. Kaime yra sodyba, kurioje yra įrengta Vilniaus Bernardinų bažnyčios vienuolijos vasaros stovyklavietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakas (Rokiškis)

**Trakas** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų. Per kaimą teka Skardžiaus upelis, šalia driekiasi Gačionių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žvirbliškės (Jūžintai)

**Žvirbliškės** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 7,5 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, Dusetų miško viduryje, prie Vasynos upelio. Augo saugoma Ministro liepa.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ragava (Rokiškis)

**Ragava** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 9,5 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, prie Sartų ežero atšakos – Audrakampio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudeliai

**Rudeliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Laibgalių. Vakaruose dunkso Rokiškėlių miškas, teka Audros upelis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mičiūnai (Jūžintai)

**Mičiūnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Jūžintų. Į šiaurę nuo kaimo telkšo Aukštakalnių žuvininkystės tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skeiriai (Jūžintai)

**Skeiriai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Jūžintų, prie Dauliūnų miško. Prie kaimo, Skynimo miško pakraštyje išliko yra išlikę 2 pilkapiai, 1932 m. juos kasinėjant buvo rasta žmonių kaulų, kirvis ir ietigalis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Norkūnai (Rokiškis)

**Norkūnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Laibgalių. Netoliese yra Norkūnų pilkapynas.

## Istorija

Kaime seniau gyveno baudžiauninkas Kaupas - galiūnas, pajėgęs nešti 200 kg svorio druskos maišus dideliais atstumais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mieleikiai (Rokiškis)

**Mieleikiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Jūžintų, prie kelio į Kamajus. Pro kaimą teka Jaros intakas Vargupys, pietuose dunkso Samanių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Minkūnai

:: *Apie kaimą Pandėlio seniūnijoje žr. [[Minkūnai (Pandėlys)]]*.

**Minkūnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Jūžintų, prie Minkūnų durpyno. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą eina Jūžintų–Dusetų kelias, atsišakoja keliai į Anapolį, Aušrėnus. Aplink telkšo Gipinio, Gipinėlio, Vaginėlio ežerai, teka Minkūnės upelis.

## Etimologija

Manoma, jog kaimo vardas yra kilęs iš bajoro asmenvardžio trumpinio. Kita vertus, profesorius K. Jablonskis spėjo, kad kaimo vardas galėjęs kilti nuo lietuviškų imtynių – *mintynių* pavadinimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Baušiškiai

**Baušiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kamajų, į rytus nuo Aukštakalnių. Kaimo pietrytinėje dalyje stūkso Baušiškių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Knyzlaukis

**Knyzlaukis** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Veprių. Kaime vyrauja retai išsidėsčiusios senos medinės sodybos; išsiskiria dviejų aukštų mūrinis tipinės sovietinės architektūros silikatinių plytų namas. Yra memorialinis kryžius, skirtas Knyzlaukio senoliams. Šalia kapinaičių prateka upelis.

Tarpukario Lietuvos žemėlapiuose kaimas vadinamas Knislaukiu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paskarbė

**Paskarbė** – viensėdis Ukmergės rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietus nuo Veprių. Ant aukšto Šventosios slėnio įsikūrusiame viensėdyje yra dvi sodybos. Aplinką puošia vietinių meistrų sukurtas memorialinis kryžius žuvusiems už Lietuvos laisvę bei piemenuko skulptūra šalia sankryžos su keliu į Samantonis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tanas Šve

**Tanas Šve** (: [θáN ʃwè]; g. 1933 m. vasario 2 d., Kjoksas (Mandalajaus provincija), Mianmaras) – Seras Generolas, nuo 1992 m. Balandžio 23 d. iki 2011 m. kovo 30 d. - Mianmaro vadovas - Valstybės Taikos ir Plėtros Tarybos (: [nàiNŋàNdɔ̀ éiʤáN θàja yéi n̥ḭN pʰṵNpʰyo yéi kaùNsì]) pirmininkas. Tuo laikotarpiu jis taip pat užėmė *Tatmadaw* (Mianmaro ginkluotųjų pajėgų) vyriausiojo vado ir Vienybės ir Plėtros Sąjungos Asociacijos () vadovo pareigas.

## Valdymas (1992-2011)

Tanas Šve šiek tiek sumažino valstybės kontrolę ekonomikoje, ir rėmė Mianmaro narystę ASEAN. Jis taip pat ėmėsi griežtų priemonių pažaboti politinę korupciją, atleisdamas dalį ministrų kabineto narių ir regionų vadų 1997 m.

Tanas Šve išlaikė suvaržymus spaudai Mianmare, buvo atsakingas už režimui oponuojančių žurnalistų įkalinimą. Taip kaip įsakė paleisti opozicijos lyderę Aung San Suu Kyi dešimto dešimtmečio pabaigoje, taip vėl įsakė ją areštuoti 2003 m.  

Prašmatnios Tano Šve dukters vestuvės, kurių išplatintame vaizdo įraše matyti deimantai ir šampanas, buvo itin kontroversiškai sutiktos skurdžioje šalyje.

2006 metų gegužę jis susitiko su Jungtinių Tautų specialiuoju pasiuntiniu Ibrahim Gambari naujai pastatytoje sostinėje Neipide, pakeitusioje Jangoną, ir leido I.Gambari susitikti su Aung San Suu Kyi. Tačiau T.Šve atsisakė susitikti su I.Gambari, kai šis aplankė Mianmarą 2007 m. lapkritį ir 2008 m. kovą.

2008 m. gegužę Tanas Šve neleido daugumai užsienio pagalbos darbuotojų atvykti į ciklono Nargio nusiaubtą šalį. Tai iššaukė didelę Jungtinių Tautų ir tarptautinės bendruomenės kritiką.

## Šaltiniai
Judrėnų Stepono Dariaus pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Judrėnų Stepono Dariaus pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Judrėnuose (Klaipėdos raj.), Mokyklos g. 22a, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191790473. Steigėjas Klaipėdos rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Veiviržėnų gimnazijos skyrius.

1908 m. įsteigta pradžios mokykla, 1947–2001 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, nuo 2001 m. pagrindinė mokykla.
 
## Istorija

1908 m. „Saulės“ draugija įsteigė privačią Judrėnų pradžios mokyklą, kuri 1911 m. pertvarkyta į valdinę pradžios mokyklą.

Iki 1947 m. Judrėnuose buvo pradinė mokykla, 1947–1956 m. septynmetė, 1956–1962 m. vidurinė, 1962–1986 m. aštuonmetė, 1986–1998 m. devynmetė, 1998–2003 m. dešimtmetė, nuo 2003 m. pagrindinė. 1999 m. suteiktas lakūno Stepono Dariaus vardas. 2020 m. mokykla tapo Veiviržėnų gimnazijos skyriumi.
 
## Direktoriai
* Bronius Rilskis, 1955–1959 m.
* Petras Juozaitis
* Ona Šiaulienė-Tamošauskienė
* Irena Račkauskienė, 1995-2010 m.
* Kristina Ruškienė, nuo 2011 m.

## Žymūs mokiniai
* Česlovas Mikutis, dirigentas, pedagogas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė 
* Šimtmečio ženklai, 1908-2008 / Klaipėdos rajono Judrėnų Stepono Dariaus pagrindinė mokykla. - Kaunas: Judex, 2008. - 72 p.: iliustr. - ISBN 978-9955-748-56-4