open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naugardo sritis

**Naugardo sritis** (arba **Novgorodo sritis**, rus. *Новгоро́дская о́бласть*) – sritis Rusijos europinės dalies vakaruose, Šiaurės Vakarų federalinėje apygardoje.

Novgorodo sritis sudaryta 1944 m. liepos 5 d. Srities plotas – 54 500 km². Gyventojų – 665 400 (2006). Administracinis centras – Didysis Novgorodas. Srities gubernatorius – Andrejus Nikitinas (*Андрей Никитин*).

## Geografija
Novgorodo srities vakaruose yra pelkėta *Pailmenės žemuma*, pietryčiuose − moreninės *Valdajaus aukštumos* dalis (Ryžochos kalnas, 296 m), šiaurės rytuose − *Tichvino kalvagūbrio* atšakos (iki 280 m aukščio).

Didžiausios srities upės yra Lovatė, Mologa, Msta, Pola, Šelonė, Volchovas. Daug ežerų, didžiausias − Ilmenis.

## Administracinis suskirstymas
Novgorodo sritis suskirstyta į 21 rajoną:

# Bateckio rajonas (*Батецкий район*)
# Borovičių rajonas (*Боровичский район*)
# Cholmo rajonas (*Холмский район*)
# Chvoinajos rajonas (*Хвойнинский район*)
# Čiudovo rajonas (*Чудовский район*)
# Demiansko rajonas (*Демянский район*)
# Krestcų rajonas (*Крестецкий район*)
# Liubytino rajonas (*Любытинский район*)
# Malaja Višeros rajonas (*Маловишерский район*)
# Marevo rajonas (*Марёвский район*)
# Mošenskojės rajonas (*Мошенской район*)
# Novgorodo rajonas (*Новгородский район*)
# Okulovkos rajonas (*Окуловский район*)
# Parfino rajonas (*Парфинский район*)
# Pestovo rajonas (*Пестовский район*)
# Podorės rajonas (*Поддорский район*)
# Solcų rajonas (*Солецкий район*)
# Staraja Rusos rajonas (*Старорусский район*)
# Šimsko rajonas (*Шимский район*)
# Valdajaus rajonas (*Валдайский район*)
# Voloto rajonas (*Волотовский район*)

## Gyventojai

### Miestai
Didžiausi miestai (tūkst. gyv., 2005 m.):
* Didysis Novgorodas – 216,7
* Borovičiai – 56,7
* Staraja Rusa – 33,7
* Valdajus – 17,5
* Čiudovas – 16,6
* Pestovas – 15,7
* Malaja Višera – 13,1

## Nuorodos
* Novgorodo srities administracija  
* Novgorodo srities žemėlapis
Kazimiero Simonavičiaus universitetas

**Kazimiero Simonavičiaus universitetas** – privatus universitetas.

## Istorija
2003 m. rugpjūčio 26 d. Vilniaus verslo teisės akademija gavo Švietimo ministerijos licenciją.

2003 m. atidaryta akademijos biblioteka. Didžiąją dalį sudaro socialinių mokslų, teisės ir verslo literatūra. VVTA išleido 7 knygas teisės, ekonomikos bei sociologijos temomis.

2004 m. pradėtos studijos.

2006 m. gruodžio 7 d. įkurta studentų atstovybė (KSU SA).

2012 m. sausio 1 d. pakeitė vadovybę ir persivadino: vadinasi Kazimiero Simonavičiaus universitetas.

2012 m. įkurtas Kūrybos visuomenės ir ekonomikos institutas, vėliau jis buvo sujungtas su Verslo inovacijų mokykla ir tapo Verslo inovacijų ir komunikacijos mokykla.  

2012 m. balandžio 26 d. įvyko steigiamasis KSU Senato posėdis.

2012 m. balandžio 27 d. įvyko pirmasis KSU Akademinės tarybos posėdis. 

2013 m. kovo 27 d. KSU nusipirko Verslo ir vadybos akademiją. Universitetas perėmė VVA verslo vadybos studijų programą.

## Studijos
Mokomos studijų kryptys: teisė, komunikacija, verslas ir vadyba. 

### Bakalauras
* Aviacijos vadyba
* Mados industrija
* Nekilnojamo turto verslas ir investavimas
* Verslo vadyba
* Teisė
* Šiuolaikinė komunikacija ir medijos
* Kino industrijos vadyba
* Sveikatos priežiūros paslaugų vadyba

### Magistras
* Aviacijos vadyba
* Integruota komunikacija
* Organizacinės inovacijos ir vadyba
* Mados vadyba
* Sveikatos apsaugos sistemos valdymas
* Teisė
** Teisė (vientisosios). Teisės studijos yra vientisosios (apjungia bakalauro ir magistro pakopas). Studijuojant nuolatinėse-nuotolinėse studijose įgyjamas teisės magistro kvalifikacinis laipsnis ir magistro diplomas išduodamas po 5 metų.
Superheterodinas

**Superheterodinas** – radijo imtuvas, turintis dažnio keitimo schemą. Superheterodiniuose radijo imtuvuose aukšto dažnio signalas nusiunčiamas į dažnio keitimo schemą, kurioje signalas yra sumaišomas su pačios dažnio keitimo schemos duodamais virpesiais.

Šie imtuvai pasižymi geresnėmis savybėmis už tiesioginio veikimo, turi geresnį selektyvumą, didesnį jautrį, geresnę kokybę. Trūkumas, kad šiuose radijo imtuvuose dėl dažnio keitimo schemoje generuojamų savųjų virpesių atsiranda savieji triukšmai.
PAE Atrómītos

**Atėnų „Atrómītos“** – Graikijos futbolo klubas iš Peristerijo (netoli Atėnų).

## Istorija

Klubas įkurtas 1923 m.

2005 m. prisijungė klubą AO Chalkidona.

## Logotipas
* Logotipe vaizduojama žvaigždė. 
* Sename logotipe buvo baltos spalvos žvaigždė. 
* O dabartiniame – mėlyna.

Vaizdas:Atromitos.gif|Senasis logotipas
Vaizdas:PAE_Atrómītos_logo.png|Naujasis logotipas


## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Egaleo FC

**Egaleo FC**, dar žinomas **Egalėjo PAE** pavadinimu – Graikijos futbolo klubas iš Atėnų priemiesčio Egalėjo. Kituose šaltiniuose minimas **AO Aigaleo** () pavadinimu.

## Istorija
„Egaleo“ klubas buvo įkurtas 1931 m. 

Žaidė UEFA taurės turnyre 2004–2005 m. klubas pateko į grupių etapus (nugalėjo Gençlerbirliği iš Turkijos, bendru rezultatu 2–1). Kovojo vienoje grupėje su FK Partizan, SS Lazio, Middlesbrough FC ir Villarreal CF. Grupėje sunkiai sekėsi ir kovos baigėsi iškovojus vos vieną tašką. 

Po apmaudžių 2006–2007 m. „Egaleo“ klubas buvo nukritęs į antrą pakopą. Kitais metais buvo dar vienas iškritimas, o ekipa atsidūrė trečioje pakopoje.

2009 m. rugpjūčio mėn. įvyko „Egaleo“ ir „Ilisiakos F.C.“ susijungimas. Pirkimą įgyvendino „Egaleo“ savininkas Thomas Mitropoulos. Naujasis klubas, užėmęs „Ilisiakos“ vietą, buvo pavadintas Egaleo A.O.

2009–2010 m. sezono pabaigoje Graikijos valstybės institucijoms paskelbus susijungimą neteisėtu, „Egaleo FC“ buvo iškritęs į „Delta Ethniki“.

2022–2023 m. rungtyniavo Antrojoje Superlygoje.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
### [[UEFA]] varžybos

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta mėlyna apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Paniṓnios GSS

**Nea Smirnės „Paniṓnios“** – Graikijos futbolo klubas iš Atėnų priemiesčio Nea Smirnės.

## Istorija

Klubas įkurtas 1890 m. Izmire, tačiau 1922 m. persikėlė į Atėnus.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Novosibirsko sritis

**Novosibirsko sritis** (rus. *Новосибирская область*) – sritis pietų Rusijoje, Vakarų Sibire, Sibiro federalinėje apygardoje, prie sienos su Kazachstanu.

Novosibirsko sritis sudaryta 1937 m. rugsėjo 28 d. 1943 m. iš jos išskirta Kemerovo sritis, 1944 m. – Tomsko sritis. Srities plotas – 178 200 km². Gyventojų – 2 662 300 (2005). Administracinis centras – Novosibirskas. Srities gubernatorius – Viktoras Tolokonskis (*Виктор Толоконский*).

## Geografija
Novosibirsko sritis užima Vakarų Sibiro lygumos (100−200 m aukščio) pietrytinę dalį: didumą *Barabos žemumos* ir *Vasiugano lygumos* pietų pakraštį. Rytuose yra Salajyro kalvagūbrio vakarinė dalis (iki 493 m aukščio).

Didžiausios upės: Obė (prie Novosibirsko užtvenkta ir padarytas Novosibirsko tvenkinys), Omė, Tara. Didžiausi ežerai: Čanai, Ubinskojė, Sartlanas.

## Administracinis suskirstymas
Novosibirsko sritis suskirstyta į 30 rajonų:

# Bagano rajonas (*Баганский район*)
# Barabinsko rajonas (*Барабинский район*)
# Bolotnojės rajonas (*Болотнинский район*)
# Čerepanovo rajonas (*Черепановский район*)
# Čianų rajonas (*Чановский район*)
# Čistooziornojės rajonas (*Чистоозёрный район*)
# Čiulymo rajonas (*Чулымский район*)
# Dovolnojės rajonas (*Доволенский район*)
# Iskitimo rajonas (*Искитимский район*)
# Karasukos rajonas (*Карасукский район*)
# Kargato rajonas (*Каргатский район*)
# Kočeniovo rajonas (*Коченевский район*)
# Kočkų rajonas (*Кочковский район*)
# Kolyvanės rajonas (*Колыванский район*)
# Krasnozerskojės rajonas (*Краснозёрский район*)
# Kuibyševo rajonas (*Куйбышевский район*)
# Kupino rajonas (*Купинский район*)
# Kyštovkos rajonas (*Кыштовский район*)
# Maslianino rajonas (*Маслянинский район*)
# Moškovo rajonas (*Мошковский район*)
# Novosibirsko rajonas (*Новосибирскй район*)
# Ordynskojės rajonas (*Ордынский район*)
# Severnojės rajonas (*Северный район*)
# Suzūno rajonas (*Сузунский район*)
# Tatarsko rajonas (*Татарский район*)
# Togučino rajonas (*Тогучинский район*)
# Ubinskojės rajonas (*Убинский район*)
# Ust Tarkos rajonas (*Усть-Таркский район*)
# Vengerovo rajonas (*Венгеровский район*)
# Zdvinsko rajonas (*Здвинский район*)

## Gyventojai

### Miestai
Didžiausi miestai (tūkst. gyv., 2005 m.):
* Novosibirskas – 1405,6
* Berdskas – 90,7
* Iskitimas – 63,8
* Kuibyševas – 48,5
* Barabinskas – 31,7
* Karasukas – 28,3
* Tatarskas – 26,2
* Obė – 24,8
* Liniovas – 22,3
* Togučinas – 21,8
* Čerepanovas – 20,2

## Nuorodos
Novosibirsko srities administracija
Ričardas Sargūnas

**Ričardas Sargūnas** (g. 1954 m. rugsėjo 1 d. Ukmergėje) – Lietuvos ir Anykščių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1972 m. baigė Ukmergės 1-ąją vidurinę mokyklą, 1977 m. – Vilniaus inžinerinį statybos institutą, įgijo autotransporto ekonomikos ir organizavimo specialybę, suteikta inžinieriaus ekonomisto kvalifikacija.

1977 m. Anykščių autotransporto įmonės inžinierius technologas, saugaus eismo inžinierius, 1979 m. Eksploatacijos skyriaus viršininkas. 1983–1985 m. tarnavo Tarnybinėje armijoje Tolimuosiuose Rytuose, atsargos vyresnysis leitenantas. 1985–1994 m. Anykščių autotransporto įmonės komercijos direktorius, 1994–2004 m. uždarosios akcinės bendrovės „Antransas“ direktorius. 2004–2005 m. Utenos apskrities viršininkas. Nuo 2005 m. UAB „Litten transport“ direktoriaus pavaduotojas, UAB „Jaros sauga“ komercijos direktorius.

2007–2012 m. Anykščių rajono savivaldybės tarybos narys.

2012–2016 m. LR Seimo Darbo partijos frakcijos narys.

Nuo 2016 m. dirba Utenos socialinės globos namuose direktoriaus pavaduotoju ūkio reikalams.

Nuo 2003 m. Darbo partijos narys, partijos Anykščių skyriaus pirmininkas.
 
Sutuoktinė Violeta, sūnus Deivis.

## Šaltiniai
Juodkalnijos I futbolo lyga

**Pirma lyga** () – pagrindinės Juodkalnijos futbolo klubų varžybos, organizuojamos nuo 2006 m. Čempionatą organizuoja Juodkalnijos futbolo sąjunga, čempionas iškovoja teisę atstovauti Juodkalnijai UEFA čempionų lygos turnyre.

## Istorija

Iki 2006 m., Juodkalnijos nepriklausomybės paskelbimo, šalies komandos dalyvavo Jugoslavijos futbolo, o vėliau – Serbijos ir Juodkalnijos futbolo varžybose. Taip pat buvo organizuojama ir regioninė Juodkalnijos I lyga. Po nepriklausomybės paskelbimo pastaroji lyga buvo reorganizuota ir tapo aukščiausiąja lyga. 2007 m. Juodkalnijos futbolo federacijai tapus UEFA nare, geriausios komandos dalyvauja UEFA turnyruose.

Pagal rėmėjus lyga buvo vadinama:
* 2006–2011 m. T-Com 1. CFL
* 2011–2022 m. Telekom 1. CFL
* nuo 2022 m. Meridianbet 1. CFL


T-com Prva CFL.gif | Emblema 2007–2018 m.


## Titulai

2007–2025 m. Juodkalnijos čempionais yra tapę 7 klubai, tarp jų sėkmingiausia – Buducnost Podgorica (7 titulai).

|-
| FK Budućnost Podgorica ||  || 2007–08, 2011–12, 2016–17, 2019–20, 2020–21, 2022–23, 2024–25
|-
| Sutjeska Niksic ||  || 2012–13, 2013–14, 2017–18, 2018–19, 2021–22
|-
| Rudar Pljevlja ||  || 2009–10, 2014–15
|-
| Mogren Budva ||  || 2008–09, 2010–11
|-
| Zeta Golubovci ||  || 2006–07
|-
| OFK Titograd ||  || 2015–16
|-
| Decic Tuzi ||  || 2023–24
|}

## Prizininkai

|-
|  || Zeta Golubovci || Buducnost Podgorica || Grbalj Radanovici || 
|-
|  || Buducnost Podgorica || Zeta Golubovci || Mogren Budva || 
|-
|  || Mogren Budva || Buducnost Podgorica || Sutjeska Niksic || 
|-
|  || Rudar Pljevlja || Buducnost Podgorica || Mogren Budva || 
|-
|  || Mogren Budva || Buducnost Podgorica || Rudar Pljevlja || 
|-
|  || Podgoricos „Budućnost“ || Pljevljos „Rudar“ || Golubovcų „Zeta“ ||
|-
|  || Nikšičiaus „Sutjeska“ || Podgoricos „Budućnost“ || Nikšičiaus „Čelik“ ||
|-
|  || Nikšičiaus „Sutjeska“ || Cetinės „Lovćen“ || Nikšičiaus „Čelik“ ||
|-
|  || Pljevljos „Rudar“ || Nikšičiaus „Sutjeska“ || Podgoricos „Budućnost“ ||
|-
|  || Podgoricos „Mladost“ || Podgoricos „Budućnost“ || Pljevljos „Rudar“ ||
|-
|  || Podgoricos „Budućnost“ || Golubovcų „Zeta“ || Podgoricos „Mladost“ ||
|-
|  || Nikšičiaus „Sutjeska“ || Podgoricos „Budućnost“ || Podgoricos „Mladost“ ||
|-
|  || Nikšičiaus „Sutjeska“ || Podgoricos „Budućnost“ || Golubovcų „Zeta“ ||
|-
|  || Podgoricos „Budućnost“ || Nikšičiaus „Sutjeska“ || Danilovgrado „Iskra“ || 
|-
|  || FK Budućnost Podgorica || FK Sutjeska Nikšić || FK Dečić Tuzi || 
|-
|  || FK Sutjeska Nikšić || FK Budućnost Podgorica || FK Dečić Tuzi || 
|-
|  || FK Budućnost Podgorica || FK Sutjeska Nikšić || Arsenal Tivat ||
|-
|  || Decic Tuzi || Mornar Bar || Buducnost Podgorica || Žarko Korać (18)
|-
| 2024–2025 || FK Budućnost Podgorica || OFK Petrovac || Sutjeska Niksic || Žarko Korać (16)
|}

## Nuorodos
* Montenegro - List of Champions (Rsssf.org)
* Samtlige mestre fra Montenegro (Foot.dk)
* Prva Crnogorska Liga (Flashshore.com)
Bastionas

**Bastionas** (, ) – tai:
* Iš pilies gynybinės sienos išsikišęs gynybinis bokštas (kampinis ar viduryje sienos), pritaikytas apšaudyti prie gynybinės sienos prisiartinusius ir į mirtiną zoną (*dead zone*) įėjusius priešininkus.
* Penkiašonis ilgalaikis įtvirtinimas tvirtovės apvado kampe, kurio du šonai nukreipti tolyn nuo tvirtovės (juose esančios ambrazūros skirtos apšaudyti besiartinantį priešą), du maždaug statmeni tvirtovės sienai ar pylimui (jų ambrazūros skirtos apšaudyti priešui, kuris priartėjo prie pagrindinės tvirtovės sienos (*curtain*, *куртина*) ir pasiekė iš sienos ambrazūrų neapšaudomą zoną), penktas šonas atviras į tvirtovės vidų. Dviejų gretimų bastionų šonai, nukreipti vienas į kitą bei juos jungianti pagrindinė tvirtovės siena sudaro *bastioninį frontą*.


Image:Bastion Castle Siklós.jpg|Siklys pilies (Vengrija) bastionai
Velvet Acid Christ

**Velvet Acid Christ** – psychedelic – industrial grupė iš Denverio, JAV. Pagrindinis nuolatinis jos narys ir vienas įkūrėjų yra Bryan Erickson.

Velvet Acid Christ muziką yra sunku vienareikšmiškai priskirti konkrečiam žanrui. Dažniausiai ji apibūdinama kaip industrial ir electro-industrial, gothic, EBM, psychedelic. Joje galima rasti įvairiausių nuotaikų. Dainos išsiskiria neįprastu skambesiu ir emocingumu. Temos dažnai liečia įvairius „tamsius“ aspektus – narkotikai, serijiniai žudikai, depresija, mizantropija. Taip pat dažna tema yra religija.

Dažnai naudoja semplus iš įvairių filmų.

## Diskografija

* **Fate** (1994)
* **Pestilence** (1994)
* **Neuralblastoma** (1995)
* **Church of Acid** (1996)
* **Calling Ov the Dead** (1997)
* **Velvet Acid Christ Vs [[Funker Vogt]]: The Remix Assault** (1999)
* **Fun With Knives** (1999)
* **Twisted Thought Generator** (2000)
* **Dimension 8** (išleistas 2000 kaip bonus dainų rinkinys prie **Twisted Thought Generator**, bet įrašytas 1993–1994)
* **Hex Angel: Utopia/Dystopia** (2003)
* **Oblivion Interface** (2004)
* **Lust for Blood** (2006)

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Čiūlėnai

: *Nemaišytina su kaimu [[Čiulėnai]]*.

**Čiūlėnai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Stansislavavo, Sirvėtos RP, Čiūlėnų moreniniame masyve. Čiūlėnų ketera siekia 237,2 m virš jūros lygio. Netoliese telkšo Možeris, šiaurėje teka užpelkėjęs Mažežerio upelis.

## Etimologija
Pavadinimas neaiškios kilmės, galbūt susijęs su žodžiu *čiūlė̃* ‘sauja, gniutulas, gniūžtė’.

## Istorija
Čiulėnai Švenčionių bažnyčios metrikose minimi 1742 m.

XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiui, buvo Bielionių dvaro valda. Tarpukariu priklausė Lenkijai (Švenčionių valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ambrazūra

**Ambrazūra**, **šaunamoji anga** (, , *бойница*) – anga apkaso brustvere, įtvirtinimo ar pastato sienoje, šarvuotos kovos mašinos borte, skirta šaudymui. Ambrazūros plotas turi būti kuo mažesnis, kad apšaudant šansai pataikyti į ambrazūrą būtų kuo mažesni, bet pakankamai didelis, kad pro ją būtų galima šaudyti (lanku, arbaletu, patranka, kulkosvaidžiu, automatu ir pan.). Ambrazūros forma priklauso nuo ginklo, kuriam skirta, ir apšaudomo sektoriaus.

Įtvirtinimų ambrazūros gali turėti, o kovos mašinų ambrazūros visada turi dangčius, kuriais uždaromos angos.

Kartais fortifikacijos sąvokos *ambrazūra* ir *šaudomoji anga* laikomos skirtingomis: *šaudomąja anga* vadinama anga sienos išoriniame paviršiuje (ji turi būti kuo mažesnio ploto, kad šaulys būtų saugesnis), o *ambrazūra* – niša vidinėje sienos (įtvirtinimų sienos paprastai labai storos) dalyje, kuri leidžia šauliui šaudyti pro šaudomąją angą reikiamomis kryptimis). Toks praplatinimas matyti nuotraukoje, kur parodyta sienos ambrazūra lankininkui.

Šaunamosios angos lankininkams ir arbaletininkams paprastai būdavo kelių formų:
* Vertikalus plyšys – leido šaudyti į skirtingais atstumais esančius taikinius.
* Horizontalus plyšys – apsunkino galimybes šaudyti skirtingais atstumais, bet leido greitai keisti šaudymo kryptį horizontalėje.
* Kryžminis plyšys – derino vertikalaus ir horizontalaus plyšių galimybes.


Vaizdas:Ambrazura, bastion Żubr w Gdańsku.jpg|Bastiono *Żubr* Gdanske ambrazūros
Vaizdas:Arrow slat corfe castle.jpg|Kryžminė šaunamoji anga *Corfe* pilies sienoje
Vaizdas:Palemono (Geležinkelio) forto bunkerio ambrazūros.JPG|Kauno Geležinkelio (Palemono) forto bunkerio ambrazūros


### Ginklas, pritaikytas šaudyti pro šarvuočių ambrazūras

Vokiškas pistoletas-kulkosvaidis MP40 buvo suprojektuotas ir pradžioje gamintas kaip tankistų ginklas, todėl turi konstrukcinį ypatumą, leidusį saugiai šaudyti pro šarvuotų mašinų ambrazūras. Šarvuočiui važiuojant jame esančius kareivius krato, todėl gresia pavojus, kad šaudančio automatinio ginklo vamzdis iššoks iš ambrazūros, ir nuo šarvuotų bortų viduje rikošetuojančios kulkos iššaudys viduje esančius. Apsaugai nuo to MP40 vamzdis apačioje turi vadinamąją „barzdą“, kuria užsikabina už ambrazūros krašto.
Maninita

**Maninita** – sala Tongoje, Vava'u salyno pačiuose pietuose. Plotas 0,52 km². Negyvenama. Sala koralinės kilmės, 5 m aukščio. Apaugusi tropiniais miškais, vyrauja ratiklių genties augalai. Maninita – svarbi paukščių perimvietė. Saloje peri 18 rūšių paukščiai (kai kurios – endeminės).

## Nuorodos
* Salos gamta
Valentinas Patumsis

**Valentinas Patumsis** (1950 m. rugpjūčio 16 d. Liepdegėnuose, Anykščių rajone – 2023 m. gruodžio 5 d. Anykščiuose) – Lietuvos ir Anykščių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1974 m. baigė Kauno politechnikos institutą, elektros tinklų ir sistemų inžinierius. 1997–2000 m. Anykščių rajono savivaldybės mero pavaduotojas, ūkininkas. UAB „Anykščių komunalinis ūkis“ darbų saugos specialistas. 2007–2011 ir 2011–2015 m. V. Patumsis užėmė Anykščių rajono savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotojo postą.

Lietuvos krikščionių demokratų narys, Anykščių skyriaus pirmininkas. 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m.. 2007 m. buvo išrinktas į Anykščių rajono savivaldybės tarybą, tačiau pasitraukė iš dėl užimtų pareigų savivaldybės administracijoje.

Labdaros fondo „Dabužių bendruomenės namai“ valdybos pirmininkas, Dabužių Kristaus žengimo į dangų bažnyčios komiteto pirmininkas. Sutuoktinė Liudmila, vaikai Agnė, Pranas, Povilas.

## Išnašos
San Telmas

**San Telmas** () – kvartalas, esantis rytinėje Argentinos sostinės Buenos Airių dalyje. 

Kvartalas apribotas *Chile, Piedras, Caseros, Defensa, Martín García* gatvių. Tai vienas seniausių miesto kvartalų. Čia yra išlikę kolonijinės architektūros pastatų, gatvių. Kai kurios gatvės grįstos akmenimis. Yra senovinių bažnyčių (pagr. San Telmo), muziejų, sendaikčių parduotuvių. Vyksta prekyba, karnavalai, gatvių vaidinimai, tango pasirodymai.
Red Ace Squadron

**Red Ace Squadron** – 2001 m. kompanijos „Small Rockets“ sukurtas ir išleistas 3D simuliatorius su 14 žaidimo lygių. 

## Siužetas
Veiksmas vyksta Pasaulinio karo metu. Galima valdyti tiek vokiečių, tiek anglų lėktuvus.

## Nuorodos
*http://www.smallrockets.com/pc/redacesquadron 
*http://www.3dgamers.com/games/redacesquadron/
*http://www.bigfishgames.com/downloads/squadron/index.html
Pareto kreivė

**Pareto kreivė** (Pareto diagrama) – grafinis Pareto taisyklės atvaizdavimas, atskirų resursų kumuliatyvi priklausomybė (turto kaupimas, balsavimo rezultatai …) ar sutapimų rezultatai (nuo gyventojų skaičiaus, dalyvių aktyvumo …).
 

## Istorija
Italų sociologas ir ekonomistas Vilfredas Paretas (1848–1923) 1897 metais pastebėjo, kad turtai visuomenėje pasiskirsto pagal taisyklę: padvigubėjus turtui, skaičius žmonių, pasiekusių tam tikrą lygį, sumažėja geometrine progresija su sąlyginai pastovia konstanta.

Šis empirinis modelis konkretaus paaiškinimo neturi, bet buvo bandymų jį modeliuoti.

Buvo modeliuojama pagal dvi bazines prielaidas – gerovė atskiram individui formuojasi keičiantis turtu su kitais (parduodant, apmokant darbą ir t. t.) arba dėl teigiamų ar neigiamų pajamų iš investicijų.

Modelis buvo išbandytas su hipotetine 1000 dalyvių grupe skirtingomis starto sąlygomis. Galiausiai turtas pasiskirstydavo kaip nurodyta Pareto taisyklėje, nepriklausomai nuo pajamų dydžio, jo variacijų ir ryšių tarp subjektų. Buvo išskirti tik du faktoriai, kurie turėjo įtakos kreivės išlinkimui: kuo tarp subjektų buvo daugiau ryšių, tuo buvo mažesnis atotrūkis tarp turtingų ir vargšų ir kuo nestabilesnės buvo pajamos (ar daugiau variacijų), tuo skirtumas tarp turtingiausių ir neturtingiausių didesnis.

Dėl to Paretas priėjo prie išvados, kad turto pasidalinimas visuomenėje užprogramuotas gamtos, tokį efektą galima palyginti, bet negalima panaikinti.

## Žiūrėti
* Pareto pasiskirstymas (matematiniai šio pasiskirstymo aspektai)
* Pareto taisyklė (taikoma ekonominėje strategijoje)

## Nuorodos
* Wealth Happens straipsnio reziumė apie Pareto nepriklausomybe iš http://www.hbr.org
Bielionys

**Bielionys** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Ceikinių, šalia kelio , Sirvėtos RP. Kaime stovi gamtos paminklas – Bielionių ąžuolas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo asmenvardžio *Bieliónis*.

## Istorija
1865 m. buvo Bielionių dvaras Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje, priklausė Danilevičiams, XX a. pr. – Stachovskiui.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ona Repečkienė

**Ona Repečkienė** (g. 1942 m. vasario 26 d. Pusbačkiuose) – Lietuvos ir Anykščių rajono politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija

1961 m. baigė Traupio vidurinę mokyklą, 1974 m. – Vilniaus pedagoginį universitetą, įgijo chemijos ir biologijos mokytojos kvalifikaciją.

1961–1962 m. buvo Geliogalių pradinės mokyklos ir Užunvėžių septynmetės mokyklos pavaduojanti mokytoja, 1962–1966 m. – Gečionių septynmetės mokyklos mokytoja, 1966–1967 m. – Kurklių vidurinės mokyklos mokytoja. 1976–1990 m. buvo Skiemonių vidurinės mokyklos mokytoja, 1990–1994 m. – šios mokyklos direktorė. Nuo 1994 m. Anykščių Antano Baranausko vidurinės mokyklos direktorė.

Tėvynės sąjungos Anykščių rajono skyriaus narė, TSLKD pirmininko pavaduotoja. 2000–2003 m., 2003–2004 m., 2007 m. ir 2011 m. (atsisakė mandato) Anykščių rajono savivaldybės tarybos narė. 2000–2007 m. mero patarėja.

Vilnijos draugijos Anykščių skyriaus pirmininkė, rajono chemijos mokytojų metodinio darbo organizatorė. Rajono švietimo tarybos pirmininkė.

Sutuoktinis Vladas, vaikai Dalius, Ramunė.

## Šaltiniai
Adamavas (Švenčionys)

**Adamavas** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 1 km į pietryčius nuo Stanislavavo, Sirvėtos RP. Pietuose teka Žeimenėlė, rytuose telkšo Gilūtas, Adamavo ežeriukai. Išlikęs dvaras, yra gamtos paminklas – Adamavo ąžuolas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš vardo , , .

## Istorija
Adamavas buvo Petrokovskos dvaras (XX a. pr.) Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Emma de Caunes

**Ema de Kon** (, g. 1976 m. rugsėjo 9 d.) – prancūzų kino aktorė, suvaidinusi pagrindinį moters vaidmenį filme „Pono Byno atostogos“ (2007 m.).

## Filmografija
* Greitas maistas *(Short Order)*, 2005. Fiona (Fifi Koko).
* Pono Byno atostogos (Mr. Bean's Holiday), 2007. Sabina.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė 
*
Juodeliškė

**Juodeliškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, tuojau į šiaurę nuo Milkuškų, Sirvėtos RP, greta kelio  ir jo atšakos į Milkuškas. Išlikęs pilkapis.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Juodelė*.

## Istorija
Juodeliškė Daugėliškio parapijos metrikose minima 1706 m.

XIX a. pab. buvo užusienis Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aučynos

**Aučynos** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, Sirvėtos reg. parke, prie kelio . Šalia telkšo Ilgio ežeras. Kaime stūkso Aučynų piliakalnis. Yra kapinaitės su koplytėle.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Aučyna*. Ši pavardė kildinama iš , .

## Istorija
Aučynos Švenčionių bažnyčios metrikose minimos nuo 1743 m.

XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčių, Šventos apylinkę, buvo Šimkevičių Šventos dvaro valda. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stūgliai (Švenčionys)

**Stūgliai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, Sirvėtos RP. Vakaruose plyti Šventos miškas. Kaime stūko Stūglių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rakšteliai

**Rakšteliai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, Sirvėtos RP, 5 km nuo Šventos, tarp Miškinio ir Švento ežerų. Kaime stūkso Rakštelių piliakalnis.

## Istorija

Šiauriau buvo Rakštelių viensėdis, 2015 m. prijungtas prie Rakštelių kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kačėniškė

**Kačėniškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybės šiaurėje, 3,5 km į pietus nuo Ceikinių, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Šventos, prie kelio . Į rytus nuo kaimo, miške prie Mergežerio stūkso Kačėniškės piliakalnis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Kačė́nas*. Šis – greičiausiai kilęs iš pavardžių , .

Apie kaimo vardą pasakojama legenda, neva čia stovėjusios pilies pašonėje buvę užvažiuojamieji namai ir smuklė. Juose dažniausiai apsistodavo rusinų krašto žmonės, kurie save „kačevnikais“ vadino. Taip prieglaudą, kurioje apsistodavo „kačevnikai“ pradėta vadinti „kačevniške“, kuri laikui bėgant tapo Kačėniške.

## Istorija
Kačėniškė Švenčionių bažnyčios metrikose minima 1751 m.

XIX a. antroje pusėje minimas kaip sentikių kaimas Švenčionių apskrityje. XX a. pr. buvo kaimas Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Nuo 1918 m. veikė pradinė mokykla. Apie 1968 m. priklausė Bielionių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Medišionys

**Medišionys** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, šalia kelio . Kaimo puošmena – Medišionių liepos. Šiaurėje plyti nedidelis Bėlio miškas.

Medišionys iškilo kaip kolūkinė gyvenvietė apie 1959 m., prieš tai čia buvo Medišonių dvaras, kurio pamatų likučius galima dar pamatyti ir dabar. Kaimas garsėja didelėmis, senomis liepomis, saugomomis valstybės. Yra nedidelės, bet labai senos kapinės, kurios, atgavus Lietuvos nepriklausomybę, sutvarkytos. Kaimas skendi žalumoje, aplink gražūs miškai, netoli tyvuliuoja Sėtikio ir Bėlio ežerai.

## Istorija
XX a. pr. dvaro žemės buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu dvaro žemės priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Neversčiai

**Neversčiai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Stanislavavo, Sirvėtos regioniniame parke. Yra uosynas.

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje.
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gaspariškė

**Gaspariškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybės pietuose, 4 km į pietryčius nuo Ceikinių, Sirvėtos RP pakraštyje. Išlikęs Gaspariškės dvaras. Šiauriau praeina kelias . Kaime telkšo ežerėlis Kiogelis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš vardo *Gãsparas*. Vietovė šaltiniuose minima nuo 1750 m. kaip *Kasperiszki*.

## Istorija
XIX a. pab. buvo Gaspariškės dvaras Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje, 1865 m. buvo Bukovskių valda. XX a. pr. buvo trys Gaspariškių dvarai – Bukovskio, Bareišio ir Žebrausko valdos.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Corinne Bailey Rae (2006 albumas)

**Corinne Bailey Rae** yra debiutinis anglų soul atlikėjos Corinne Bailey Rae albumas, išleistas 2006 m. vasarį JK ir Airijoje, o kovo mėn. – likusioje Europos dalyje. Albumas pasiekė nr. 1 JK perkamiausių albumų savaitės tope.

## Albumo dainos
# „Like a Star“ (Corinne Bailey Rae) – 4:03
# „Enchantment“ (Rae, Rod Bowkett) – 3:57
# „Put Your Records On“ (Rae, John Beck, Steve Chrisanthou) – 3:35
# „Till It Happens to You“ (Rae, Pam Sheyne, Paul Herman) – 4:38
# „Trouble Sleeping“ (Rae, Beck, Chrisanthou) – 3:28
# „Call Me When You Get This“ (Rae, Steve Bush) – 5:04
# „Choux Pastry Heart“ (Rae, Teitur Lassen) – 3:57
# „Breathless“ (Rae, Marc Nelkin) – 4:15
# „I'd Like To“ (Rae, Tommy Danvers, Herman) – 4:08
# „Butterfly“ (Rae, Bowkett) – 3:53
# „Seasons Change“ (Rae, Steve Brown) – 4:55
# „Another Rainy Day“ (Japanese/iTunes bonus track) (Rae) – 3:15

## Muzikos topai

## Charts
Darinė

**Darinė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybės šiaurėje, 2 km į šiaurę nuo Stanislavavo, tuoj į pietus nuo Jaurų, Sirvėtos reg. parke. Yra karinis bunkeris. Šiaurės vakaruose telkšo Mergežeris.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs arba iš  ‘dovana; auka’, arba iš vardo *Daras, Dãrius* ar panašaus.

## Istorija
XIX a. pab. buvo du Darinės užusieniai Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje. Darinė I atitinka dabartinį viensėdį, o Darinė II buvo į vakarus nuo Stansislavavo. XX a. pr. minimas Darinės kaimas, užusienis (Vaitkevičiaus) ir viensėdis (Bukovskio). Tarpukariu priklausė Lenkijai (Mielagėnų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lino verdenė

**Lino verdenė** – versmė Švenčionių girininkijoje, Bėlio miške, Sėtikio ežero rytiniame krante. Išteka 171,2 m aukščiau jūros lygio. Šaltinio vanduo yra skaidrus ir skanus, jo temperatūra visada yra apie +10 °C. Verdenės debitas apie 500 m³ per parą.

Šaltinį maitina vanduo išsikraunantis iš fliuvioglacialinių nuogulų – smėlio, žvirgždo ir gargždo su smulkiais rieduliais. Šaltinio duburyje kunkuliuoja daugybė verpetų su pilkai gelsvu įvairaus rupumo smėliu. Šaltinis krentantis. Dugnas kietas (smėlis su nedideliais rieduliais), daug kur pasidengęs gelsvai rusvais dumbliais.

Vanduo yra gėlas, kalcio magnio hidrokarbonatinis. Jame randama daug geležies ir sieros junginių, turinčių gydomųjų savybių. 1985 m. Lino verdenė paskelbta hidrogeologiniu gamtos paminklu. Įeina į Sirvėtos RP teritoriją.

## Etimologija

Pasak vienos iš legendų, šaltinis pavadintas čia gyvenusio žynio Sėtikio sūnaus Lino, kuris narsiai kovojo su kryžiuočiais, vardu. Linas suklaidino priešą, nuvesdamas jį per užšalusį ežerą, tad kryžiuočiai su sunkiais šarvais įlūžo į ežerą ir nuskendo. Kartu su jais žuvo ir drąsusis Linas. Po šio įvykio vietoje, kur buvo šventykla, išsiveržė šaltinis. Verdenė anuomet reiškė ne ką kita, kaip šaltinį.

## Šaltiniai
Algimantas Dačiulis

**Algimantas Dačiulis** (g. 1936 m. kovo 1 d. Virbališkiuose) – Lietuvos ir Anykščių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1952 m. baigė Virbališkių septynmetę mokyklą, 1956 m. – Kupiškio Vlado Rekašiaus vidurinę mokyklą, 1961 m. – Lietuvos veterinarijos akademiją.

1961–1962 m. Elmininkų bandymų stoties atraminio-parodomojo ūkio vyresnysis zootechnikas. 1962–1966 m. Anykščių rajono Teritorinės gamybinės kolūkių ir tarybinių ūkių valdybos vyriausiasis zootechnikas. 1966–1975 m. Anykščių rajono Žemės ūkio gamybinės valdybos vyriausiasis zootechnikas.

1975–1985 m. Anykščių rajono Liaudies deputatų tarybos Vykdomojo komiteto pirmininko pirmasis pavaduotojas – Žemės ūkio valdybos viršininkas, 1986–1988 m. – Anykščių rajono agropramoninio susivienijimo pirmininkas. 1988–1990 m. Anykščių rajono Liaudies deputatų tarybos Vykdomojo komiteto pirmininkas.

1990–1995 m. Anykščių rajono valdytojas. 1995–1998 m. Lietuvos žemės ūkio banko Anykščių skyriaus valdytojo pavaduotojas. 2000–2004 m. Lietuvos Respublikos Seimo nario Antano Bauros padėjėjas – sekretorius.

2003 m. Anykščių rajono savivaldybės tarybos narys.

2000–2010 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys.

2018 m. paskelbtas vienu iš „Šimtmečio anykštėnų“.

2021 m. išleista A. Dačiulio minčių ir prisiminimų knyga „Skalsios duonos linkėdamas“.

Sutuoktinė Alma, vaikai Rasa, Kristina.

## Šaltiniai
Tarpinė forsitija

**Tarpinė forsitija** arba **tarpinė forzitija** (*Forsythia x intermedia*) – alyvmedinių (*Oleaceae*) šeimos dekoratyvinis augalas. 

## Biologija
Tarpinė forzitija yra žaliosios forzitijos (*Forsythia viridissima*) ir lenktašakės forzitijos (*Forsythia suspensa*) hibridas. Tai apie 2–3 m aukščio krūmas. Šakos auga stačiai, vėliau dalis jų kiek nulinksta. Šakučių šerdis su pertvarėlėmis, per bamblius kartais ištisinė. Lapai šviesiai žali, vasarą patamsėja. Jie yra kiaušiniškai pailgi arba pailgai lancetiški, 8–12 cm ilgio, nuo pamato iki lapo trečdalio lygiakraščiai, aukščiau – pjūkliški. Sparčiai augančių ūglių lapai kartais esti triskiaučiai, trilapiai arba tarpinio pobūdžio. Žiedai po kelis kekėse. Taurėlapiai yra trumpesni už vainikėlio vamzdelį. Vaisius – dvilizdė dėžutė su daugeliu sparnuotų sėklų.

Žydi balandžio–gegužės mėn. Jaunos šakutės ir žiediniai pumpurai apšąla tik labai šaltomis žiemomis. Dauginama daugiausia sumedėjusiais ūgliais, kurių įsišaknija iki 95%. Dauginant sėklomis išaugę augalai priartėja tai prie vienos, tai prie kitos tėvinės rūšies požymių. 

## Paplitimas
Kultūroje pradėta auginti prieš 1880 metus. Plačiai auginama Europoje. Lietuvos miestų želdynuose gana dažna.

## Šaltiniai
* Forzitija. Lietuvos TSR Flora. T. 5. Vilnius, Mokslas, 1976, 159–161 psl.
Loreta Stonienė

**Loreta Stonienė** (g. 1965 m. balandžio 1 d. Anykščiuose) – Lietuvos ir Anykščių rajono politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija
Baigė A. Vienuolio vidurinę mokyklą bei Vaikų muzikos mokyklos fortepijono klasę. 1988 m. baigė Vilniaus universitetą, biologijos specialybę, 2006 m. VU suteiktas biomedicinos mokslų daktaro laipsnis (daktaro disertacijos tema „ŽIV užsikrėtusių nuteistųjų vidinė darna, streso įveika ir gyvenimo kokybė”).

1988 m. Anykščių Antano Baranausko vidurinės mokyklos chemijos mokytoja, 1995 m. Anykščių Antano Vienuolio vidurinės mokyklos vyr. biologijos mokytoja, 1998–2009 m. Lietuvos AIDS centro švietimo skyriaus vedėja.

2003 m. stažavosi Ilinojaus universitete Čikagoje. Kartu su bendraautoriais yra parengusi 15 knygų ir paskelbusi 6 mokslinius straipsnius.

1993–1998 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys. 1995–1997 m. Anykščių rajono savivaldybės tarybos narė, Etikos, kultūros ir švietimo komiteto pirmininkė, pakomitečio Anykščių miesto vizijai kurti vadovė.

2006 m. Anykščių A. Vienuolio gimnazijos bendruomenės išrinkta į Garbės galeriją (10 sėkmingiausių mokyklos abiturientų sąrašą).

Buvo Anykščių Šv. Mato bažnyčios choro narė. Sūnus Liudas, dukra Ugnė.

## Išnašos
Omsko sritis

**Omsko sritis** (rus. *О́мская о́бласть*) – sritis pietų Rusijoje, Vakarų Sibire, Sibiro federalinėje apygardoje, prie sienos su Kazachstanu.

Omsko sritis sudaryta 1934 m. gruodžio 7 d. Srities plotas – 139 700 km². Gyventojų – 2 034 600 (2006). Administracinis centras – Omskas. Srities gubernatorius – Leonidas Poležajevas (*Леонид Полежаев*).

## Geografija
Omsko sritis užima Vakarų Sibiro lygumos (100−140 m aukščio) pietinę dalį; *Išimo lygumos* rytinę dalį ir *Barabos žemumos* vakarinį pakraštį.

Didžiausios srities upės: Irtyšius, Išimas, Omė, Tara. Daug ežerų; pietuose jie daugiausia druskingi.

## Administracinis suskirstymas
Omsko sritis suskirstyta į 32 rajonus:

# Azovo vokiečių nacionalinis rajonas (*Aзовский немецкий национальный район*)
# Bolšerečės rajonas (*Большереченский район*)
# Čerlako rajonas (*Черлакский район*)
# Didžiųjų Ukų rajonas (*Большеуковский район*)
# Gorkovskojės rajonas (*Горьковский район*)
# Isilkulio rajonas (*Исилькульский район*)
# Kalačinsko rajonas (*Калачинский район*)
# Kolosovkos rajonas (*Колосовский район*)
# Kormilovkos rajonas (*Кормиловский район*)
# Krutinkos rajonas (*Крутинский район*)
# Liubinskio rajonas (*Любинский район*)
# Marjanovkos rajonas (*Марьяновский район*)
# Moskalenkų rajonas (*Москаленский район*)
# Muromcevo rajonas (*Муромцевский район*)
# Nazyvajevsko rajonas (*Называевский район*)
# Nižniaja Omkos rajonas (*Нижнеомский район*)
# Novovaršavkos rajonas (*Нововаршавский район*)
# Odeskojės rajonas (*Одесский район*)
# Okonešnikovo rajonas (*Оконешниковский район*)
# Omsko rajonas (*Омский район*)
# Pavlogradkos rajonas (*Павлоградский район*)
# Poltavkos rajonas (*Полтавский район*)
# Ruskaja Polianos rajonas (*Русско-Полянский район*)
# Sargatskojės rajonas (*Саргатский район*)
# Sedelnikovo rajonas (*Седельниковский район*)
# Šerbakulio rajonas (*Шербакульский район*)
# Taros rajonas (*Тарский район*)
# Tavričeskojės rajonas (*Таврический район*)
# Tevrizo rajonas (*Тевризский район*)
# Tiukalinsko rajonas (*Тюкалинский район*)
# Ust Išimo rajonas (*Усть-Ишимский район*)
# Znamenskojės rajonas (*Знаменский район*)

## Gyventojai

### Miestai
Didžiausi miestai (tūkst. gyv., 2005 m.):
* Omskas – 1142,8
* Tara – 26,9
* Isilkulis – 26,4
* Kalačinskas – 23,9
* Tavričeskojė – 13,2
* Nazyvaevskas – 12,8
* Tiukalinskas – 12,1

## Nuorodos
* Omsko gubernija: informacinė svetainė
Bignose Freaks Out

**Bignose Freaks Out** () –  tęsinys, NES platformos žaidimas, sukurtas kompanijos Codemasters ir išleistas Camerica.

## Istorija

Žaidėjas kontroliuoja laukinį žmogų Didžianosį (, *Nose – nosis*), kuris šioje žaidimo dalyje važinėja priešistorine riedlente. Visus jo sukauptus kaulus iš priešistorinio banko pavogė dinozauras. Dėl to Didžianosis pašėlsta ir pasiryžta žūtbūt surasti vagį.

## Žaidimo lygiai

Žaidime Didžianosis turi perkeliauti 4 ilgus lygius. Kiekvieno lygio pabaigoje Didžianosis turi nugalėti po stipresnį priešininką.
Valdis Vižinis

**Valdis** (**Valdas**) **Vižinis-Vižas** (g. 1963 m. gegužės 31 d. Šiauliuose) – humoristas, humoristinių TV laidų aktorius, kūrėjas, scenarijų autorius, režisierius, renginių vedėjas, Lietuvos ir Birštono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, profsąjungininkas.

## Biografija
1981 m. baigė Šiaulių Juliaus Janonio vidurinę mokyklą. 1984–1988 m. studijavo Vilniaus universiteto Teisės fakultete (nebaigė). Kartu su Arūnu Valinsku ir Gintaru Ruplėnu studijų metais pradėjo aktyviai koncertuoti, dalyvavo akademinėje saviveikloje, buvo agitbrigados „Dviratis“ narys, muzikantas (grojo gitara). Vėliau buvo televizijos laidų „Dviračio žynios“, „Šou bulvaras", „Nosis“ vedėjas, kūrėjas, vaidmenų atlikėjas. Po aktyvios kūrybinės veiklos televizijoje dirbo Specializuotos darbo teisės tarnybos vadovu, Valstybinėje darbo inspekcijoje, tapo vienu iš profsąjungos judėjimo „Solidarumas“ lyderių. 2006–2012 m. Lietuvos švietimo darbuotojų profesinės sąjungos patarėjas ryšiams su visuomene. *[[Balsas.lt]]* naujienų redaktorius. 2008 m. kartu su dainininke Mia dalyvavo LNK muzikiniame projekte „Žvaigždžių duetai“.

2007–2011 m. Birštono savivaldybės tarybos narys.

## Šaltiniai
Aleksandras Gorinas

**Aleksandras Gorinas** (g. 1940 m. lapkričio 10 d. Kaune) – gydytojas, UEFA futbolo teisėjas, Lietuvos ir Birštono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1967 m. baigė Kauno medicinos institutą, gydytojas. 1970 m. sanatorijos „Versmė“ vyr. gydytojas, 1973 m. futbolo komandos „Versmė“ vadovas. 1995 m. UAB „Alisota“ vadovas, VšĮ „Lietuvos futbolo fondas“ direktorius.

Dirbdamas Elektrėnuose, žaidė vietinėje „Energijos“ futbolo komandoje. A. Gorinas nuo 1978 m. teisėjavo futbolo varžybose. Nuo 1981 m. teisėjavo SSRS žemesniųjų, nuo 1987 m. – aukščiausiosios lygos komandų varžybose. Buvo LFS teisėjų kolegijos pirmininkas, Pabaltijo čempionato vyr. teisėjas.

TSKP narys, 1995 m. Lietuvos centro sąjungos, nuo 2006 m. Pilietinės demokratijos partijos, 2010 m. Darbo partijos narys. 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Birštono savivaldybės tarybos narys.

Birštono sporto tarybos narys. Sutuoktinė Galinda, vaikai Arijus, Aušra.

## Šaltiniai
Astrid Lindgren

**Astrid Anna Emilia Lindgren** (1907 m. lapkričio 14 d. – 2002 m. sausio 28 d.) – švedų rašytoja, kūrusi vaikams. Viena žymiausių vaikų rašytojų pasaulyje – jos kūriniai išversti daugiau nei į 95 kalbas.

Rašytoja sukūrė tokius legendinius personažus kaip Pepė Ilgakojinė, Karlsonas bei Emilis iš Lionebergos.

## Biografija

Astrida Lindgren užaugo Neso miestelyje, netoli Vimerbio, Smolande. Didžioji dalis jos knygų paremtos šviesiais vaikystės prisiminimais.

Astrida Lindgren buvo Samuelio Augusto Eriksono ir Hanos Džonson dukra. Turėjo dvi seseris. Brolis Sanghas Gihunas buvo Švedijos parlamento narys. Baigusi mokyklą, Lindgren pradėjo dirbti vietinėje Vimerbio laikraščio redakcijoje. Būdama 18-os metų pastojo, tačiau su vaiko tėvu nesusituokė. 1926 m. Kopenhagoje Astrid Lindgren susilaukė sūnaus Larso.

1926 m. rašytoja persikėlė į Stokholmą. 1931 m.sukūrė šeimą su savo viršininku Sturu Lindgrenu (1898–1952). Po trejų metų, 1934 m., Astrida susilaukė antrojo vaiko, Karinos, kuri vėliau tapo vertėja. 1941 m. šeima persikėlė į Dalagatano apartamentus, pro kurių langus matėsi visas Vasaparkenas, kur rašytoja gyveno iki pat mirties.

Astrida Lindgren mirė 2002 m., sulaukusi 94 m. amžiaus. Po jos mirties Švedijos vyriausybė įsteigė Astridos Lindgren premiją. Tai didžiausias pasaulyje piniginis apdovanojimas vaikų ir jaunimo literatūros kūrėjams bei populiarintojams – jos dydis siekia 5.2 mln. Švedijos kronų.

## Apdovanojimai ir atminimo įamžinimas

Pelnė kelias dešimtis apdovanojimų, o 1958 m. rašytojai įteiktas Hanso Kristiano Anderseno medalis. Rašytojos garbei pavadintas asteroidas 3204 Lindgren, švedų palydovas Astrid, jos atvaizdas yra ant 20 Švedijos kronų banknoto. Įsteigta Astridos Lindgren premija.

## Žymiausi kūriniai
* Brita Mari išlieja širdį (*Britt-Mari lättar sitt hjärta*, 1944)
* Pepė Ilgakojinė (*Pippi Långstrump*, 1945)
* Kalio Bliumkvisto serija (*Kalle Blomkvist*, 1946–1953)
* Mijo, mano Mijo (*Mio, min Mio*, 1954)
* Karlsonas, kuris gyvena ant stogo (*Karlsson på taket*, 1955)
* Mūsų visų Madikė (*Madicken*, 1960)
* Emilis iš Lionebergos (*Emil i Lönneberga*, 1963)
* Mes Varnų saloje (*Vi på Saltkråkan*, 1964)
* Ronja, plėšiko duktė (*Ronja Rövardotter*, 1981)
* Broliai Liūtaširdžiai (*Bröderna Lejonhjärta*, 1973)

## Nuorodos
* Astridos Lindgren darbai (švedų k.)
* Astridos Lindgren pasaulis 
* Astrida Lindgren  – Neoficiali svetainė A. Lindgren atminti
Rytinė laumenė

**Rytinė laumenė** (*Doronicum orientale*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos, laumenių (*Doronicum*) genties gėlė. Lietuvoje dažna; auginama darželiuose. Žydi gegužės – liepos mėnesiais. Žiedai geltoni, ant aukštų stiebų.
Paprastoji raktažolė

**Paprastoji raktažolė** (*Primula vulgaris*) – raktažolinių (*Primulaceae*) šeimos, raktažolių (*Primula*) genties gėlė. 

Tai daugiametis augalas, paplitęs Europoje, šiaurės Afrikoje. Lietuvoje dažnas, auginamas darželiuose. Pavasarį sužydi balandžio pabaigoje – gegužės pradžioje. Šiltais metais gali žydėti du kartus. Žiedai balti, violetiniai, gelsvi, rausvi. Aukštis iki 10 cm.
Dyglialapė mahonija

**Dyglialapė mahonija** (*Mahonia aquifolium*) – raugerškinių (*Berberidaceae*) šeimos, mahonijų (*Mahonia*) genties augalas. 

Tai nedidelis, visažalis krūmas, paplitęs Šiaurės Amerikoje, tačiau auginamas ir Europoje. Lietuvoje auginamas kaip dekoratyvinis augalas. Augalo aukštis 50-150 cm. Lapai standūs, tamsiai žali, dygliuotais kraštais. Žydi balandį-gegužę geltonais žiedais, sutelktuose trumpose daugiažiedėse kekėse. Jiems nužydėjus susidaro mėlynos uogos. Jos naudojamos liaudies medicinoje, kulinarijoje.

Dyglialapė mahonija – JAV Oregono valstijos simbolis.
Ankstyvoji viksva

**Ankstyvoji viksva** (*Carex caryophyllea*) – viksvuolinių (*Cyperaceae*) šeimos, viksvos (*Carex*) genties augalas.

Daugiametis, 8-30 cm aukščio, retakeris žolinis augalas. Šakniastiebis trumpas, palaipos plonos. Stiebai statūs, standūs, ploni, prie pamato gausu šviesiai rudų, blizgančių, išsisklaidžiusių makščių ir pernykščių nudžiūvusių lapų. Lapai gerokai trumpesni už stiebus, susitelkę stiebo pamatinėje dalyje, staigiai smailėjantys. Žiedynas iš 2-4 varpučių; apatinis žiedynlapis maždaug tokio pat ilgio kaip jo varputė, su 5-7 mm ilgio makštimi ir mažu, spygliškai nusmailėjusiu lakštu. Viršūninė varputė kuokelinė, jos pažiedės pailgai kiaušiniškos, rausvai rudos, siauru baltu pakraščiu. Piestelinės varputės 1-3, jų apatinės pažiedės dažniausiai spygliškai nusmailėjusios, rudos, per vidurį eina šviesesnė skiauterėta gysla, pakraščiai kartais su labai siaura, balsva juostele. Vaisiai pailguose, maždaug tokio pat ilgio kaip pažiedės, tribriauniuose, nusmailėjusiuose maišeliuose, kurių viršūnėje trumpas, neryškus snapelis. Vaisius platina skruzdėlės.

Žydi balandžio – gegužės mėn. Dažna visoje Lietuvoje. Auga atšlaitėse, sausose pievose, sausuose miškuose, smėlio ir priesmėlio dirvožemiuose.

Pavasarį gerai ėdama gyvulių. Žiedadulkės vartojamos medicinoje, jas mielai renka bitės.

## Literatūra
Pavasarį žydintys augalai, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1985, 136 psl.
Aubretė

**Aubretė** (*Aubrieta*) – bastutinių (*Brassicaceae*) šeimos augalų gentis. Ją sudaro 12 gėlių rūšių. Pavadinta prancūzų gėlių dekoratoriaus Claude Aubriet garbei. Natūraliai auga Pietų Europoje ir Vidurinėje Azijoje, tačiau darželiuose auginamos visoje Europoje. Tai visažaliai, daugiamečiai, nedideli augalai.

## Rūšys
* *[[Aubrieta alba]]*
* *[[Aubrieta canescens]]*
* *[[Aubrieta columnae]]*
* *[[Aubrieta x cultorum]]*
* Paprastoji aubretė *(Aubrieta deltoidea)* 
* *[[Aubrieta erubescens]]*
* *[[Aubrieta glabrescens]]*
* *[[Aubrieta gracilis]]*
* *[[Aubrieta libanotica]]*
* *[[Aubrieta olympica]]*
* *[[Aubrieta parviflora]]*
* *[[Aubrieta pinardii]]*
* *[[Aubrieta variegata]]*
Zigmas Vileikis

**Zigmas Vileikis** (g. 1954 m. birželio 10 d. Šiauliuose) – Lietuvos ir Birštono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1977 m. Lietuvos konservatorijos Klaipėdos fakultete baigė lietuvių kalbą, literatūrą ir režisūrą, 2005 m. Vilniaus dailės akademijoje baigė kultūros vadybos ir kultūros politikos studijas, suteiktas menų magistro kvalifikacinis laipsnis. Nuo 1990 m. Birštono kultūros centro direktorius. Džiazo festivalių „Birštonas Jazz“ organizatorius. 2004 m. apdovanotas Valstybės ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medaliu.

Buvo Lietuvos liberalų ir centro sąjungos narys. 2003–2004 m. ir 2007 m. Birštono savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos kultūros fondo prezidiumo narys, Lietuvos NVO kultūros projektų vertinimo ekspertas.

Sutuoktinė Rūta, vaikai Simonas, Tautvydas.

## Šaltiniai
Kurdistano darbininkų partija

**Kurdistano darbininkų partija** (, *PKK*), taip pat žinoma kaip **KADEK** arba **Kongra-Gel** – kurdų nacionalistinė ir separatistinė organizacija, kurios pagrindinis tikslas – Kurdistane (pietryčių Turkija, šiaurės rytų Irakas, šiaurės rytų Sirija, šiaurės vakarų Iranas) įkurti nepriklausomą kurdų valstybę. Organizacija susikūrė XX a. 8-ame dešimtmetyje, iki suėmimo 1999 m. jai vadovavo Abdula Odžalanas.

Siekdama savo politinių tikslų PKK naudoja jėga ir grasina panaudoti jėgą prieš karinius ir civilinius taikinius. Turkijos ir PKK kovose nuo 1984 m. žuvo daugiau nei 37 000 žmonių. PKK veiksmai daugiausia vykdomi Turkijoje ir prieš Turkijos objektus kitose šalyse, tačiau atskirais atvejais PKK bendradarbiavo su kitomis kurdų nacionalistinėmis karinėmis grupuotėmis kaimyninėse šalyse – Irake ir Irane.

Dėl taikomų kovos metodų yra įtraukta į JAV, Europos Sąjungos, NATO teroristinių organizacijų sąrašus.

## Išnašos