open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Microsoft Excel

**Microsoft Office Excel** (dažnai trumpinama **Microsoft Excel**) – Microsoft Office programų paketo elektroninė skaičiuoklė, kuriama ir platinama „Microsoft“ kompanijos Microsoft Windows bei Mac OS X operacinėms sistemoms.

## Istorija
2003 m. iš *Microsoft Excel* pervadinta į *Microsoft Office Excel*.

## Versijos
Versijos, išleistos Microsoft Windows:

* **1987** Excel 2.0 Windows sistemai
* **1990** Excel 3.0
* **1992** Excel 4.0
* **1993** Excel 5.0 (Office 4.2 & 4.3, taip pat 32 bitų versija Windows NT, skirtą tik PowerPC, DEC Alpha ir MIPS)
* **1995** Excel Windows 95 (versija 7.0) - įtraukta į Office 95
* **1997** Excel 97 - įtraukta į Office 97 (x86 bei DEC Alpha versija)
* **1999** Excel 2000 (versija 9.0) įtraukta į Office 2000
* **2001** Excel 2002 (versija 10.0) įtraukta į Office XP
* **2003** Excel 2003 (versija 11.0) įtraukta į Office 2003
* **2007** Excel 2007 (versija 12.0) įtraukta į Office 2007
* **2010** Excel 2010 (versija 14.0) įtraukta į Office 2010
* **2013 **Excel 2013 (versija 15.0) įtraukta į Office 2013
* **2016 **Excel 2016 (versija 16.0) įtraukta į Office 2016
Balsiai (Kėdainiai)

**Balsiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3,5 km į rytus nuo Gudžiūnų, išsibarstęs tarp Vikaičių rytuose ir Terespolio bei Vilniaus–Šiaulių geležinkelio vakaruose. Praeina kelias .

## Istorija

Kaimas įsikūrė buv. Antomyro dvaro žemėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Draustiniai

**Draustiniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, tarp Dotnuvėlės upelio ir Vilniaus–Šiaulių geležinkelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jaunakaimis (Gudžiūnai)

**Jaunakaimis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Gudžiūnų, prie plento , į šiaurę nuo Dotnuvos seniūnijos Jaunakaimio.

## Istorija

Įkurtas buvusio Mlodzinavos dvaro žemėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mantviliškis II

**Mantviliškis II** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, prie Pilionių pietrytinio pakraščio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Marimpolis (Kėdainiai)

**Marimpolis** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Gudžiūnų, šiaurėn nuo Terespolio.

## Istorija

XX a. pradžioje buvo dvaras Skėmių valsčiuje.

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Terespolio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mlodzinava

**Mlodzinava** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Gudžiūnų, Dotnuvėlės dešiniajame krante.

## Istorija

XIX a. buvo Gruževskių dvaro palivarkas.

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Gudžiūnų kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sandzėnai

**Sandzėnai** (*Sendzėnai*) – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Dotnuvos, Vaidatonių tvenkinio vakarinėje pakrantėje. Sunykęs. Per buvusio Sandzėnų kaimo valdas eina sena beržų alėja iš Beržų kaimo.

## Etimologija
Šaltiniuose vietovardžio užrašymas labai įvairuoja – minimi kaip **Sundėnai, *Šūdėnai, *Šūdgaliai, *Šūdžgaliai, *Sundgaliai, *Sandgaliai* (plg., *Sądany, Sudźianis, Sundziany, Szudziany, Szudayćie, Шудянахъ, Шудяны, Szucdzgalie*, 1854 m. lietuviškai užrašyta kaip *Sudzenai*. Pavadinimas galbūt sietinas su XVII a. pab. – XVIII a. pr. apylinkėse minimu asmenvardžiu *Sanda, Sandaitis* (*Cristinæ Sandowna, Sophia Sandaycia*).

## Istorija
XVI a. antroje pusėje minimas Šūdėnų laukas (*Шудяны, поле*) Veliuonos vaitijoje, prie Kruosto upės taip pat Šūdėnų riba (*границы Шудянской*). Sandzėnai sietini su 1602 m. Josvainių bažnyčios metrikose minima vietove *de Siedzian*, nuo 1693 m. – Dotnuvos bažnyčios metrikose. XVI a. antrojoje pusėje ėjo senasis kelias iš Mantviliškio į Kėdainius per Beržus. XVII a. antrojoje pusėje minimas žemių savininkas Elijošius Gimbutas. XVIII a. pirmaisiais dešimtmečiais žemes valdė Dabkevičiai, Pisarskai, Semaškos, Sipavičiai, Urbšiai, Macenskai, Terbešai. XVIII a. antroje pusėje – XIX a. pradžioje Sandzėnai priklausė Dotnuvos grafams Chrapovickiams. XIX a. minimi kaip bajorkaimis (okolica).

Tarpukariu Sandzėnus sudarė 3 ūkiai (valdė Jatautai, Piepoliai, Boleslovas Steponavičius). 1932 m. parengtas žemės išskirstymo planas. XX a. 5-ajame dešimtmetyje – Dotnuvos selekcijos stoties Sandzėnų skyrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stukai (Kėdainiai)

**Stukai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Mantviliškio, prie Vilniaus–Šiaulių geležinkelio.

## Etimologija

Vietovardis kildinamas iš asmenvardžio *Stùkas*.

## Istorija

Iki XX a. viduryje buvo Stukų dvaras. 2020 m. spalio 14 d. Stukų viensėdis pervadintas kaimu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasiekai (Kėdainiai)

**Pasiekai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Vikaičių, Serbentynės miške.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Vikaičių kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Senkoniai (Kėdainiai)

**Senkoniai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Miegėnų. Pro kaimą teka Nykis, sudarytas nedidelis tvenkinys. Yra senosios kaimo kapinaitės, o Nykio pakrantėje auga Nykio vinkšna.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Miegėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vypalai

**Vypalai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Miegėnų.

## Istorija

XIX a. pabaigoje buvo dvaras Skėmių valsčiuje.

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Pamiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Degimai (Josvainiai)

**Degimai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Kunionių. Yra Pernaravos–Šaravų miškų apsuptyje, prie Vikšrupio upelio. Sunykęs.

## Istorija
Po 1863 m. sukilimo Josvainių dvarui priklaususias dabartines Degimų žemes valdžia išdalino kampininkams iš Josvainių (įsikūrė 4 ūkiai).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasmilgys (Josvainiai)

**Pasmilgys** – viensėdis Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Lipliūnų. Buvo Josvainių miško apsuptyje, prie Smilgaičio upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pažiedupys

**Pažiedupys** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, prie pietrytinio Josvainių miestelio pakraščio. Pro kaimą eina Josvainių–Vainikų kelias. Šalia kaimo teka Šušvės intakas Žiedupys. Yra 2 sodybos.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo *Žiedupio* upelio vardo.

## Istorija
Kaimas įkurtas po 1863 m., Josvainių miestelio gyventojų žemėse. Rusų valdžia atėmė miestelio kraštus ir išdalino bežemiams. Gyventojai baudžiavos nėjo.

XX a. pr. buvo Užžiedupio (*Зажедуписъ*) kolonija Josvainių valsčiuje. Tarpukariu irgi minimas Užžiedupio kaimas. Pažiedupio forma greičiausiai įsigalėjo XX a. 4–5 dešimtmečiais.

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Josvainių kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Preikapė

**Preikapė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, Raseinių rajono paribyje, 2 km į šiaurę nuo Paaluonio. Greta kaimo yra Preikapės pelkė ir nedidelis miškelis. Keliukai į Lesčius, Paaluonį, Blandžius. Į šiaurę nuo kaimo stūkso senkapis.

## Istorija

2020 m. prijungtas Grinelių kaimas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Minelga (1917–1990), JAV lietuvių poetas.

## Šaltiniai
Ruseinėliai

**Ruseinėliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, į rytus nuo Pilsupių. Įsikūręs Josvainių miško pietiniame pakraštyje, prie Smilgaičio upės. Per kaimą eina Šmotiškių–Ruseinių kelias. Yra dvi sodybos.

## Istorija
XX a. pirmojoje pusėje Ruseinėliai buvo žinomi kaip *Ruseinių Bobiliai*, čia buvo įsikūrę mažažemiai valstiečiai (bobiliai).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naujasodė

**Naujasode** vadinami kaimai:

* Naujasėdis Anykščių rajone;
* Druskininkų savivaldybėje;
* Kėdainių rajone;
* Panevėžio rajone:
** Ramygalos seniūnijoje;
** Vadoklių seniūnijoje;
* Radviliškio rajone;
* Rokiškio rajone:
** Juodupės seniūnijoje;
** Kamajų seniūnijoje;
** Pandėlio seniūnijoje;
* Vilniaus rajone.
Ratkūnai

**Ratkūnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, į šiaurės vakarus nuo Suvainiškio, prie pat Lietuvos valstybės sienos su Latvija, Neretos kairiajame krante.

## Istorija

XVIII a. pabaigoje minimas Ratkūnų dvaras, gyvavęs iki XX a. vidurio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Ana Upmalė (1897–1930) – pedagogė, Latvijos blaivybės sąjūdžio įkūrėja ir vadovė,
* Ratkūnuose gimė dailėtyrininkas, muziejininkas Vladas Gasiūnas (1933–2008).

## Šaltiniai
Mikališkiai (Kėdainiai)

**Mikališkiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Josvainių, prie Vikšrupio upės. Sodybos neišliko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paaluonė

**Paaluonė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Skaistgirių. Pro kaimą teka Aluona ir jos intakai Sakuona ir Leštupys. Aplink plyti Pernaravos-Šaravų miškai. Priklauso Skaistgirių seniūnaitijai.

## Istorija

1923 m. Lietuvos gyventojų surašyme kaimas vadinosi „Paalonio vs.“ Jame buvo vienas kiemas, 8 gyventojai. 

## Gyventojai

Kaime gimė Lietuvos ir Kėdainių rajono savivaldybės politinis veikėjas Albinas Počiulpas.

## Šaltiniai
Ratkūnai (reikšmės)

**Ratkūnais** vadinami kaimai:

* Pakruojo rajone;
* Pasvalio rajone;
* Rokiškio rajone;
* Šiaulių rajone.
SIMBAD

**SIMBAD** () – astronominių objektų, esančių už Saulės sistemos ribų, duomenų bazė. Ją sukūrė, administruoja ir palaiko Strasbūro astronominių duomenų centras (CDS), esantis Prancūzijoje. Duomenų bazė laisvai prieinama bet kuriam interneto vartotojui.

SIMBAD buvo sukurta 1979 m. sujungus žvaigždžių identifikacijos katalogą () ir žvaigždžių bibliografinių duomenų indeksą () Meudon kompiuterių centre. Vėliau ši bazė buvo plečiama pridedant kitus duomenis iš mokslinės literatūros bei katalogų. Pirmoji interaktyvi duomenų bazės versija (vadinama *Versija 2*), prieinama per internetą buvo sukurta 1981 m. 1990 m. C kalbos priemonėmis sukurta *Versija 3* veikė UNIX operacinėje sistemoje Strasbūro observatorijoje. 2006 m. pasirodė duomenų bazės *Versija 4*, saugoma PostgreSQL duomenų bazėje ir parašyta grynai Java kalboje.

2007 m. rugpjūčio 24 d. SIMBAD duomenų bazėje buvo 3&nbsp;828&nbsp;123 objektų su 11&nbsp;438&nbsp;089 skirtingais pavadinimais, 211&nbsp;162 bibliografinių šaltinių ir 5&nbsp;489&nbsp;515 bibliografinių citavimų.

Duomenų bazės garbei jos vardu buvo pavadintas 1983 metais atrastas 4692 SIMBAD asteroidas.

## Taip pat skaitykite
* NASA planetinių duomenų sistema (PDS) – Kalifornijos technologijos instituto Reaktyvinio judėjimo laboratorijos sukurta ir palaikoma duomenų bazė apie Saulės sistemos objektus
* NASA/IPAC užgalaktinių objektų duomenų bazė (NED) – Reaktyvinio judėjimo laboratorijos duomenų bazė apie astronominius objektus už mūsų Galaktikos ribų

## Nuorodos
* SIMBAD
Pugijas

**Pugijas** () – dviašmenis romėnų durklas plačia lapo formos geležte.

Lotyniškas žodis *pūgio* kilęs iš indoeuropietiškos šaknies **peuĝ-* 'durti, smeigti'. Gali būti, kad lietuviški žodžiai *pūgžlys* 'tokia žuvis, ''Gymnocephalus cernuus''' ir *pužas* 'pūgžlys; pašiauštų, pastatytų plaukų kuodas' irgi kilęs iš šios šaknies (pūgžlys yra spygliuota žuvis).

## Konstrukcija
Pradžioje (maždaug iki 50 m. e. m.) pugijo geležtė būdavo 18-28 cm ilgio ir 5 cm pločio ar platesnė. Einant nuo rankenos pirmame trečdalyje geležtė susiaurėja, ties riba tarp antrojo ir trečiojo trečdalių geležtė plačiausia ir toliau smailėja iki smaigalio. Išilgai geležtės abiejose pusėse eina iškilos briaunos.
Pugijo geležtės įkotė plati, rankenos kriaunos (kaulinės, raginės ar medinės) prikniedijamos prie įkotės ir prie geležtės „pečių“.

Maždaug apie 50 m. e. m. plačias kniedijamas įkotes pakeitė siaurosios įkotės, rankena ant kurių būdavo užmaunama ir laikydavosi dėl trinties arba įkotės galas, išlendantis rankenos gale, būdavo užplakamas. Rankenos būdavo 10-13 cm ilgio, gana plonos. Kadangi pugijų geležtės plačios, rankenos atrodo pernelyg siauros vizualiai masyviam durklui.
Pugijo išvaizda mažai pasikeitė, tačiau geležtė kiek susiaurėjo (iki 4,5 cm), geležtės „talija“ pasidarė ne tokia ryški, geležtės briaunos išnyko visai ar pasidarė neryškios.

## Naudojimas

Pugijas paprastai būdavo naudojamas kaip duriamasis durklas.

Pugijas buvo papildomas kareivių ginklas, bet taip pat jį naudojo kaip pagalbinį peilį maistui pjaustyti, kuolams smailinti, šakoms kirsti ir kt. Romos imperijos valdininkai nešiodavo pugijus kaip padėties simbolį. Paslėptus pugijus nešiodavo kaip savigynos ginklą. Pugijus naudodavo ir žudymui, pvz., Julijų Cezarį sąmokslininkai atakavo pugijais.
 

## Nuorodos
* Roman Offensive Weapons. The Dagger / Pugio
* Pugio
* Pugio
* Equipment (žr. skyrelį „Pugio“ or Dagger)
* 
* Pugio  (vokiškai)
* Pugio Dagger with Brass Handle & Scabbard (šiuolaikinis naujadaras)
* Roman pugio (šiuolaikinė replika)
* Pugijų nuotraukos: https://web.archive.org/web/20060113193128/http://www.ancient-east.com/products/swords/pugio-big.jpg, https://web.archive.org/web/20070927105120/http://www.mwart.com/images/pl/Daggers_Roman_Pugio_M401392_1719.jpg
Saladas (reikšmės)

**Saladas** gali būti:

* Saladas – upė Argentinoje, pampų šiaurėje;
* Saladas – upė Argentinoje, Buenos Airių provincijoje;
* Saladas – Desagvadero upės atkarpos pavadinimas;
* Saladas – upė šiaurės Meksikoje;
* saladas – viduramžių šalmas.
Suomijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Suomija|Suomijos]] demografiją**:


2009 m. liepos mėn. duomenimis Suomijoje gyveno apie 5,25 mln. gyventojų.

Suomiai sudaro daugiau kaip ~93 % šalies gyventojų, o švedai – ~6 %. Šiaurinėje dalyje gyvena beveik 2 500 samių, kitos tautinės grupės sudaro tik 1 %.

Gyventojų tankumas mažas – apie 17 žm./km². Didžioji dalis – apie 65 % – gyvena miestuose. Helsinkis, Espo ir Vanta sudaro sparčiai augantį Helsinkio metropolinį regioną, kuriame dabar gyvena apie penktadalis šalies gyventojų (1 mln.).

Suomijoje yra apie 1,5 mln. šeimų. Tarp šeimų, auginančių vaikus, vidutinis palikuonių skaičius yra 1,8 (nors dar 1960 m. siekė 2,27).

1999 m. parlamento rinkimuose moterys laimėjo 73 vietas iš 200 (36,5 % – tai vienas aukščiausių rodiklių Europoje).

Darbo rinkoje moterų yra mažiau (48 %) nei vyrų, o jų vidutinis uždarbis siekia apie 82 % vidutinio vyrų uždarbio.

## Duomenys iš [[CŽV]] pasaulio faktų knygos
 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 16,4 %
**15-64 m.:* 66,8 %
**65 m. ir vyresni:* 16,8 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 42,1 m.
**vyrų:* 40,5 m.
**moterų:* 43,7 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** + 0,098 % (2009 m. apsk.)

**[[Gimstamumas]]:** 10,38 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Mirtingumas]]:** 10,07 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Migracijos indeksas]]** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): + 0,68 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 63 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 0,8 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:* 1,04 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,04 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 1,02 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,68 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,96 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 3,47 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 78,97 m.
**vyrų:* 75,48 m.
**moterų:* 82,61 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 100 %
**vyrų:* 100 %
**moterų:* 100 % (2000 m. apsk.)

## Šaltiniai

## Taip pat skaitykite
*Sąrašas:Suomijos miestai
Aladin

**Aladin** – interaktyvus kompiuterinis dangaus atlasas, leidžiantis vizualizuoti astronomines nuotraukas, atidėti ant jų duomenis iš kitų astronominių duomenų bazių ir katalogų, taip pat interaktyviai gauti informaciją apie pasirinktus objektus iš SIMBAD ir VizieR servisų. Aladin laisvai prieinamas bet kuriam interneto vartotojui.

Aladin buvo sukurtas 1999 metais Strasbūro astronominių duomenų centre (CDS), esančiame Prancūzijoje. Jis tapo plačiai naudojama virtualia observatorija. Aladin yra pilnai suderinamas su virtualių observatorijų standartais, leidžia integruoti kitas analizės programas, operuoti ir lyginti heterogeninius duomenis.

## Nuorodos
* Aladin Strasbūro astronominių duomenų centre
Balžis

**Balžis** arba ***Bildžių ežeras*** – ežeras Lietuvoje, Vilniaus miesto šiaurės rytinėje dalyje, 2 km į rytus nuo Antavilių. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 0,86 km, plotis iki 0,35 km. Altitudė 134,2 m. Pietiniame pelkėtame gale yra 0,15 ha pelkėta sala. Giliausia ežero vieta siekia 27,1 m. Ežero dubuo rininės kilmės. Krantai aukšti, sausi, miškingi (supa pušynas). Šiaurės vakaruose išteka A-2 upokšnis į Skarbelio ežerą (Neries baseinas), pietuose A-2 upeliu jungiasi su Juodžio ežeru.

Tarybiniais metais Balžio pakrantėje veikė profilaktoriumai, pionierių stovyklos. Ežeras yra nedidelis, tačiau patogiomis, smėliu ir pievų apklotu padengtomis pakrantėmis. Todėl Balžio ežeras yra mėgstama vilniečių poilsio ir pramogų vieta, ypač vasarą. Šiaurinėje pakrantėje vasarą veikia vandens slidinėjimo trasa, yra įrengti paplūdimiai. Iki ežero veža 39 maršruto autobusas, pakrantėse yra Šilo mikrorajono statiniai.

Ežere gausu žuvies, veisiasi vandens paukščiai (didžiosios, kuoduotosios antys).

## Pavadinimas

Ežerėvardis kildinamas nuo žodžio *balžas* („blaivus, giedras, mėlynas“).

## Nuotraukos


Balžis iš rytų.JPG|Nuo rytinio kranto rudenį
Balžis.JPG|Vasarą nuo vakarinio kranto
Upelis tarp Balžio ir Juodžio.JPG|Upelis, jungiantis Juodžio ir Balžio ežerus
Balžis žiemą.JPG|Balžio ežeras žiemą

Balžis 2.JPG|Nuo vakarų
Ežeras Balžis.jpg|Šiaurinis krantas
Balžio ežeras 2.JPG|Ežeras ankstyvą pavasarį. Šiaurinis krantas
Balžio ežeras 1.JPG|Ežeras ankstyvą pavasarį. Rytinis krantas


## Šaltiniai
VizieR

**VizieR** – astronominių katalogų duomenų bazė ir vartotojo sąsaja, leidžianti atlikti duomenų paiešką juose. Ją sukūrė, administruoja ir palaiko Strasbūro astronominių duomenų centras (CDS), esantis Prancūzijoje. Duomenys laisvai prieinami bet kuriam interneto vartotojui.

Pirmoji paieškos astronominiuose kataloguose sistemos versija buvo sukurta 1995 m. Vėliau ji buvo tobulinama, įjungiant į paiešką SIMBAD duomenis, sujungiant su ALADIN virtualios observatorijos servisu.

2009 m. lapkričio 19 d. duomenimis, Strasbūro astronominių duomenų centre yra 8830 katalogų, iš 8184 galima atsisiųsti duomenis ASCII arba FITS formatais. VizieR leidžia ieškoti informacijos 7793 kataloguose.

## Nuorodos
* Pagrindinis VizieR paieškos puslapis
* Katalogų sąrašai ir paieška (Katalogų čia daugiau, nei VizieR!)
Tapelių ežeras

**Tapelių ežeras** – ežeras Vilniaus miesto šiaurės rytinėje dalyje, negyvenamoje miškingoje vietovėje į vakarus nuo Tapelių kaimo. Patenka į Tapelių kraštovaizdžio draustinį. Ežeras lengvai pasiekiamas keliu Karačiūnai–Bezdonys, gausiai lankomas vilniečių. Plotas 13,1 ha.

Ežeras telkšo dubaklonyje, gan stambioje glaciokarstinėje duobėje, yra netaisyklingos ovalios formos. Ilgis iš šiaurės į pietus – 0,69 km, plotis – iki 0,3 km, altitudė 136,5 m v.j.l. (Lietuvos aukščių sistemoje), didžiausias gylis 9,45 m, vidutinis gylis 4,36 m, tūris 573,8 tūkst. m³. Šlaitai palyginti neaukšti, iki 4-5 m santykinio aukščio. Ežerą supa miškai: vakaruose driekiasi Antavilio miškas, rytuose – Kairėnų miškas. Vakarinėje ir pietinėje pakrantėse įrengti du paplūdimiai, vasaros sezono metu budi gelbėtojai.

Ežero pavadinimas kilo nuo Tapelių kaimo. Ežeras nuotakus, priklauso Antavilio (mažas kairysis Neries intakas) baseinui. Šiaurėje iš ežero išteka A-2 upelis (į Juodį), kurį galima laikyti Antavilio ištaka. XIX a. tarp Tapelių ir Lydekinio ežerų buvo iškastas kanalas, kuriuo vandens perteklius iš Lydekinio ežero ir aplinkinių grioviais apsausintų teritorijų nutekėdavo į Tapelių ežerą. XX a. aštuntajame dešimtmetyje šis kanalas buvo užblokuotas ir nebefunkcionuoja. Ežeras gausiai maitinamas požeminiais vandenimis, jo dugne aptikta nemažai šaltinių. Dėl periodiškai į ežerą patenkančių pelkinių rūgščių vanduo turi rusvą atspalvį.

Ežeras kasmet reguliariai įžuvinamas, jame vykdoma ribota žūklė. Ežero žuvų išteklių rūšinė sudėtis: karpiai, baltieji amūrai, lynai, karšiai, lydekos, ešeriai, kuojos, raudės, auksiniai ir sidabriniai karosai, pūgžliai, vėgėlės.

## Šaltiniai
Saladas (šalmas)

**Saladas** (, *salade*; sen. , ) – aptakios formos šalmas, atsiradęs XV a. viduryje Šiaurės Europoje.

Saladai pakeitė bascinetus. XIV a. pabaigoje bascinetų forma keitėsi, jų viršus prarado smailę, pasidarė apvalus, šoniniai ir pakaušiniai kraštai pailgėjo (apie 1420 m.). Iki XV a. pabaigos saladai buvo labai populiarūs tarp riterių ir samdinių.

Itališki saladai skyrėsi nuo vokiškų, jie forma priminena antikinius romėnų ar graikų šalmus. Pvz., veneciniai saladai, turinys siauras akių ir nosies išpjovas primena korintinius šalmus.
Vokiškų saladų pakaušinė dalis ištempta atgal ir sudaro ryškią antsprandinę dalį. Veidą dengia pakeliamas antveidis su akių plyšiu. Akių plyšio apatinis kraštas atlenktas pirmyn, kad duriant kalavijo ar ieties smaigalys nenuslystų į akių plyšį.
Apie 1500 m. atsirado paslankūs antsprandžiai. Vokiški saladai išnyko apie 1520 m., o itališki buvo naudojami visą XVI a.

Vokiškus saladus dažnai papildydavo antsmakriais, kuriuos tvirtindavo prie krūtinės ir kurie uždengdavo apatinę veido dalį ir gerklę. Miestuose riteriai kartais nešiodavo odinius, audeklu aptrauktus antsmakrius.

1415 m. Azenkūro mūšyje anglų lankininkai turėjo saladus iš virintos odos. 1480 m. vokiečių riteriai bei samdiniai nešiojo šalmus, sudarytus iš salado forma sujungtų metalinių juostų, aptrauktų kailiu. Jie galėdavo turėti ir antveidžius. 1519 m. Vienos ginklų sandėliuose jų buvo 400 (su prierašu – „pėstininkams“).

Saladas ir jam gimininga geležinė skrybėlė buvo paplitę vokiečių kareivių samdinių būriuose, šveicarų kariuomenėje. Prancūzijoje Karolio VII laikais (1403–1461) juos naudojo karališkieji kankininkai, nuo Liudviko XI (1423–1483) laikų – lengvieji kavaleristai.

Pavadinimas *saladas* buvo plačiai žinomas, tačiau kartais saldasi vadino kitokius panašius šalmus. Pavyzdžiui, *[[totoriai|totorišku]] saladu* vadindavo šišaką.

Italijoje, o vėliau ir Prancūzijoje, ėmė gaminti saladus, kurie šonuose turi ausis pridengiančias plokštes. Taip keičiami saladai virto burgonetais.

## Nuorodos

* (saladas su pakeliamu antveidžiu ir paslankiu antsprandžiu)
* (paprastas lankininko saladas)
* (saladas su antsmakriu)
* Saladų nuotraukos; http://www.armero.cz/cenik/helmets_big/sallet/sallet_helmet_19.jpg ; http://www.whiterosearmoury.co.uk/New%20Folder/segmented%20sallet.JPG
Globulė

**Globulė** gali reikšti:

* Globulė (biologija) – molekulinės biologijos terminas – baltymų molekulė sudaryta iš kelių polipeptidinių grandinių, susuktų į gumulėlį (globulę);
* Globulė (astronomija) – terminas, reiškiantis Boko globulę – tamsų dujų – dulkių debesį, kuriame gali vykti žvaigždėdara.
Čandpuras

**Čandpuras** () – miestas pietiniame Bangladeše, prie *Dakatia* ir *Meghna* upių santakos. 120,2 tūkst. gyventojų (2007). Upių uostas, svarbus džiuto pervežimo centras. Geras susisiekimas (geležinkelis ir plentas) su Komila ir Noakhaliu, plaukioja garlaiviai (į Kalkutą, Narajangandžą). Yra šiluminė jėgainė, išvystyta džiuto, aliejaus, degtukų, chemijos pramonė.
Globulė (astronomija)

**Globulė** arba **Boko globulė** – tamsus dujų-dulkių debesis, kuriame kartais gali vykti žvaigždėdara. Globulės randamos H II srityse, jų masės apie 10–50 Saulės masės, debesų matmenys yra maždaug šviesmečio eilės. Boko globulėse randama molekulinio vandenilio (H2), anglies oksidų, helio ir apie 1 % (pagal masę) silikatinių dulkelių. Iš Boko globulių dažniausiai susidaro dvinarės arba daugianarės žvaigždžių sistemos.

Pirmasis globules atrado vokiečių kilmės amerikiečių astronomas Bartas Bokas 1947 metais (todėl jos kartais ir vadinamos jo vardu). Kartu su E. F. Reilly jie iškėlė hipotezę, kad tose globulėse vyksta žvaigždėdara Kadangi tamsūs debesys sugeria visą regimąją šviesą, tik 1990 m. infraraudonojo diapazono stebėjimai patvirtino, kad globulių viduje vyksta žvaigždėdaros procesai. Tolesni tyrimai atskleidė, kad kai kuriose globulėse slypi šilumos šaltiniai, kai kuriose yra Herbigo ir Haro objektų, o dar kai kuriose stebimos molekulinės dujų čiurkšlės. Milimetrinio diapazono emisinių linijų tyrimai parodė, kad globulių viduje vyksta medžiagos akrecija į prožvaigždę.

Išoriškai Boko globulės yra vieni šalčiausių objektų (tik apie 3 K). Todėl juos tyrinėjant daugiausia informacijos tikimasi gauti iš infraraudonojo diapazono.

## Taip pat skaitykite
* Molekulinis debesis

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Straipsnis iš ''American Scientist''  (2001)
* Žvaigždė formuojasi
Mianmaro vėliava

Mianmaro naujoji vėliava patvirtinta 2010 m. spalio 21 d. ir pakeitė iki tol nuo 1974 m. galiojusią socialistinio palikimo vėliavą. 2008 m. Mianmare surengtas referendumas ir priimta nauja konstitucija, kuri įsigaliojo 2010 m. Konstitucijoje buvo aprašyta ir nauja vėliava.

Vėliava yra sudaryta iš trijų vienodo dydžio horizontalių geltonos, žalios ir raudonos spalvų juostų, su penkiakampe balta žvaigžde viduryje. Geltona spalva simbolizuoja solidarumą, žalia – taiką ir ramybę, raudona – drąsą ir ryžtą, o balta žvaigždė pažymi šalies vienybę.

## Istorija

Buvusi **[[Mianmaras|Mianmaro]] vėliava** buvo priimta 1974 m. sausio 3 d., generolui Bo Ne Winui paskelbus Mianmarą socialistine respublika. Nuo senosios vėliavos ji skyrėsi tik tuo, kad mėlyname keturkampyje atsirado darbininkų ir valstiečių simboliai.

Vėliavos fonas raudonas, viršutiniame kairiajame (rišamame prie stiebo) kampe, mėlyname fone, krumpliaračio viduryje yra ryžių ryšulėlis, šiuos simbolius ratu supa 14 baltų žvaigždučių. Krumpliaratis simbolizuoja darbininkų sluoksnį, ryžių ryšulėlis – valstiečių sluoksnį, 14 žvaigždučių atitinka administracinį Mianmaro suskirstymą. Raudona spalva simbolizuoja drąsą, balta – tyrumą, mėlyna – taiką ir vienybę.

2006 m. lapkričio 10 d. buvo pasiūlytas naujos vėliavos, kuri būtų trispalvė (žalia, geltona, raudona) su balta žvaigžde kairiajame viršutiniame kampe, projektas. Tačiau šis pasiūlymas buvo atmestas.

2008 m. Mianmare surengtas referendumas ir priimta nauja konstitucija, kuri įsigaliojo 2010 m. Konstitucijoje aprašyta ir nauja vėliava.

### Istorinių Mianmaro vėliavų galerija

File:Flag of the Alaungpaya Dynasty of Myanmar.svg|Trečiosios Mianmaro imperijos, Konbaunų dinastijos vėliava (1752-1885)
File:Flag_of_the_United_Kingdom.svg|Britų kolonizuoto Mianmaro (Birmos) vėliava Britų Indijos sudėtyje (1824-1939)
File:British Burma 1937 flag.svg|Atskiros Birmos kolonijos vėliava (1939-1943)
File:Flag of the State of Burma (1943-45).svg|Birmos valstybės (Japonijos protektoratas) vėliava (1943–1945)
File:British Burma 1937 flag.svg|Britų Birmos vėliava (1945-1948)
File:Flag of Burma (1948-1974).svg|Nepriklausomos Birmos Sąjungos vėliava (1948-1974)
File:Flag of Myanmar (1974-2010).svg|Birmos Sąjungos Socialistinės Respublikos vėliava (1974-1988) ir Mianmaro Sąjungos vėliava (1988-2010)


## Šaltiniai
Virinta oda

**Virinta oda** (, ), dar žinoma kaip *kieta oda* – stora vandenyje virinta oda, iš kurios darydavo šarvus.

Storą raugintą gyvulių odą virindavo vandenyje (kartais teigiama, kad į vandenį dėdavo aliejaus ir vaško; kartais – kad iš rauginto šlapimo gautų amonio druskų). Virinta oda pasidaro kieta ir kiek trapoka, panaši į medieną. Ką tik virinta, dar šlapia oda būna lanksti ir kiek tąsi, todėl tuo metu ją galima formuoti – suteikti gaminamiems šarvams (šalmams, kirasoms, antblauzdžiams ir pan.) reikalingą formą. Spėjama, kad virintą odą kartais plakdavo plaktuku ir tokiu būdų ją sutankindavo ir sukietindavo.

Suformuotų virintos odos elementų vaškavimas apsaugo odą nuo įmirkimo ir deformacijos.

Virinta oda būdavo pigi ir lengva alternatyva bronzai, plienui ir kitoms šarvinėms medžiagoms.

Virintą odą naudodavo ir knygų viršeliams.

## Nuorodos
* Leather Scale Armor, ca. 6th century B. C. Eurasian (ši šarvinė palaidinė pagaminta iš virintos odos žvynų)http://www.metmuseum.org/Works_Of_Art/recent_acquisitions/1999/co_rec_ancient_2000.66_l.asp
* Water hardened leather for armour
* Boiled leather in wax 
* Cuir Bouilli/Hardened Leather FAQ
Bhagalpuras

**Bhagalpuras** () – miestas Biharo valstijoje (šiaurės rytų Indija), į pietus nuo Gango upės. Didelis geležinkelio ir autokelių mazgas. Išvystyta ryžių, cukraus, vilnos, šilko pramonė. Yra universitetas (nuo 1960 m.), žemės ūkio tyrimų institutas.

Šiaurėje plyti aliuvinė lyguma, pietuose Čhota Nagpuro miškinga plynaukštė. Regioną drėkina Gangas ir *Chandan* upė. Auginamos žemės ūkio kultūros.

## Istorija

Anksčiau vadinosi **Sudžangandžu** (*Sujanganj*).
Džamalpuras (Bangladešas)

**Džamalpuras** () – miestas šiaurės Bangladeše, vakariniame Brahmaputros krante. Svarbus prekybos centras (ryžiai, džiutas, aliejus, cukranendrės, tabakas). Geležinkelis į Maimensinghą, plentas į Meghalają (Indija). Dvi kolegijos (Dakos universiteto filialai). Apylinkėse auginami ryžiai, kviečiai, džiutas, cukranendrės, ankštinės kultūros, alyvuogės.

## Šaltiniai
Faridpuras

**Faridpuras** () – miestas vidurio Bangladeše, vakariniame *Mara Padma* upės (Padmos intakas) krante. 112,2 tūkst. gyventojų (2007). Galinė geležinkelio stotis (linija į Kuštiją, Khulną, Barisalą, Džesorą, Kalkutą). Yra šiluminė jėgainė, išvystyta džiuto pramonė. Penkios kolegijos (Dakos universiteto filialai).

### Pavadinimo kilmė

Miestas pavadintas musulmonų šventojo *Farid - ud-Din Mas'ud* garbei; mieste išlikusi jo šventykla.
Tamsusis debesis

**Tamsusis debesis** (kartais naudojamas terminas **tamsusis ūkas**) – tarpžvaigždinis debesis, kuris yra toks tankus, jog užstoja šviesą iš emisinio arba atspindžio ūkų (pavyzdžiui, Arklio galvos ūkas), arba toks, kuris užstoja toliau esančias žvaigždes (pavyzdžiui, Angliamaišis).

Ūko neskaidrumą lemia šviesos sugertis dėl tarpžvaigždinių dulkių (ekstinkcija). Tamsiųjų debesų kompleksai dažniausiai būna susiję su molekuliniais debesimis. Maži, izoliuoti tamsieji debesys paprastai yra vadinami Boko globulėmis.

Tamsiųjų debesų forma yra labai nereguliari. Jų paviršiai yra nelygūs. Didžiausi tamsieji debesys matomi kaip tamsūs dryžiai šviesiame Paukščių Tako fone.

Vidinės tamsiųjų debesų sritys yra žvaigždėdaros ir mazerių šaltinių vietos.

## Taip pat skaitykite
* Boko globulė
Šišakas

**Šišakas** (, *ерихонка*) – rytietiškas apvalus šalmas, pereinantis į smaigalį viršuje (vadinama svogūniška forma).

Šišakas dengia viršutinę galvos dalį (panašiai kaip skrybėlė). Priekyje paprastai turi siaurą ar didesnį snapelį. Veidas paprastai atviras, bet gana dažnai šišakai turėdavo nuo kaktos dalies žemyn besileidžiančią metalinę juostą (antnosį), dengiančią nosį. Viršugalvio smaigalys gali turėti vamzdelį, į kurį įkišamas plunksnų sultonas.

Kai kurie šišakai turėdavo veidą dengiantį nejudamą antveidį, dengiantį akių sritį (puskaukės tipo) ar visą veidą (kaukės tipo) .

## Šišakai su grandine skraiste
Mongoliški šišakai būdavo kupoliški. Indiški ir musulmoniški šišakai irgi kupoliški, tik žemesni. Sprandą, galvos šonus ir skruostus dažniausiai saugodavo grandinė skraistė, pritvirtinta prie šišako kraštų.

## Turkiškieji šišakai ir cišagai
Turkiški šišakai šonuose paprastai turi ausis pridengiančias plokšteles, o pakaušio srityje – sprandą pridengiančią plokštę. Plokštės būdavo pritvirtintos grandinėlėmis ar odiniais dirželiais. Tokius šišakus su sultonais neretai naudodavo janyčarai. Turkišką šišaką, kuris turi sprandą ir galvos šonus saugančias plokšteles, o ne grandinę skraistę, rusiškai dažnai vadina *jerichonka* ().
Turkiški šišakai savo konstrukcija artimi burgonetams.

Šio tipo šalmai, gaminti ir naudoti Vakarų Europoje, vadinami ***cišagais*** (*Zischagge*), *kavaleristų šalmais*, husarų šalmais'', angliškai „omaro uodegos šalmais“ ().

Šie šišakai iš Turkijos paplito Lenkijoje, Austrijoje. XVI–XVII a. jie buvo gana populiarūs ir Vakarų Europoje.

## Nuorodos

* Оборонительное оружие и снаряжение. Шлем  iš W. Boeheim (1890) Handbuch der Waffenkunde.
* А.Лемешко. Ближневосточные доспехи и шлемы из Музея Армии в Париже
* Варварская энциклопедия: Туркестанские доспехи (Straipsnio iliustracijose kariai su įvairiais šišakais)
* Shishak
* Turkiški šišakai: http://www.sibdesign.ru/scrhtml/ricar/4.jpg
* Cavalry Helmet (Zischägge), ca. 1630–40
* Polish Zischagge Helmet  (nuotrauka)
* Zischagge 
* Zischagge / Lobstertail Burgonet 
* Antique 17th century Cromwellian Lobstertail Helmet Zischagge
Laibiškiai (Kupiškis)

**Labiškiai** – viensėdis Kupiškio rajono savivaldybėje, šalia Bajorų kaimo. Yra išlikusi rašytojo Petro (slapyvardis Petliukas) ir generolo Stasio Pundzevičių tėvų sodyba, kuri įtraukta į Lietuvos kultūros paveldo objektų sąrašą. Tačiau dėl Kupiškio raj. savivaldybės ilgamečio aplaidumo šis kultūros paveldo objektas yra beveik sunykęs.

## Gyventojai

Rašytojo Petro Pundzevičiaus-Petliuko sukurtą eilėraštį apie Laibiškių ąžuolą, kuriam yra apie 400 metų, žr. čia.

### Žymūs žmonės
* 1893 m. Laibiškiuose gimė Lietuvos karinis veikėjas, divizijos generolas Stasys Pundzevičius.

## Šaltiniai
Murenas

**Murenas** () – miestas šiaurės vakarų Mongolijoje. Chubsugulo aimako sostinė. 40 tūkst. gyventojų (2007 m.).

Yra oro uostas, ligoninė, muziejus, teatras, paštas, mokyklos ir vaikų darželiai.
Altajus (Mongolija)

**Altajus** () – miestas pietvakarių Mongolijoje, Gobio-Altajaus aimako sostinė. Yra oro uostas. Pro miestą eina Ulan Batoro-Kobdo automobilių plentas; kelias į Uliastajų. Maisto pramonė.

## Šaltiniai
Džamalpuras (Indija)

**Džamalpuras** () – miestas šiaurės rytų Indijoje, Biharo valstijoje. 100,8 tūkst. gyventojų (2007). Išsidėstęs *Monghyr Ghat* kalvų papėdėje, netoli Gangas. Didelės lokomotyvų dirbtuvės, yra geležies ir plieno gamyklos. Dvi kolegijos (Bhagalpuro universiteto filialai).

## Istorija

Miestas įkurtas 1862 m. kaip gyvenvietė prie geležinkelio.
TM-XML

**Trade Mark Extensible Markup Language** – XML atvirasis standartas, skirtas prekių ženklų verslo įmonėms ir prekių ženklų informacijos mainams tarp pramoninės nuosavybės tarnybų ir jų partnerių ir naudotojų.

## Tikslai
Pradinis tikslas buvo apibrėžti prekių ženklų informacijos mainų XML standartą. Nustatant specifikacijas ir kuriant Pasaulio intelektinės nuosavybės organizacijos (PINO) standartą ST.66, nustatyta daugiau tikslų:
* apibrėžti XML standartus prekių ženklų tarnyboms ir prekių ženklų verslo įmonėms,
* pasiūlyti naudingus rezultatus () kaip PINO standartų pagrindą,
* nustatyti prekių ženklų žiniatinklio paslaugų () standartus,
* pateikti įdiegimo ir priemonių pavyzdžių,
* dalintis patirtimi, metodais ir žiniomis,
* skatinti bendradarbiavimą, prekių ženklų informacijos derinimą ir žinių vaizdavimą (),
* *(nauja)* parengti prekių ženklų domenų semantinį tinklą () intelektinės nuosavybės kontekste.

## Istoriniai faktai
Standartą TM-XML sukūrė Vidaus rinkos derinimo tarnybos darbo grupė 2003 m. birželio mėn.

Iki galutinės standarto versijos 1.0 Final paskelbimo svetainėje www.tm - xml.org 2006 m. gegužės 26 d., parengtos aštuonios darbinės jo versijos.

Kuriant PINO standartą ST.66 pasiūlyta remtis galutine standarto TM-XML versija 1.0 Final, kurią 2007 m. kovo 19 d.–22 d. Ženevoje patvirtino Informacijos technologijų nuolatinis komitetas ir Standartų ir dokumentacijos darbo grupė.

## 2008–2010 m. planas

## Taip pat skaitykite
DS-XML : dizaino ir pramoninio dizaino XML standartas - DS-XML svetainė. .

## Nuorodos
* TM-XML svetainė. 
** TM-XML specifikacijos. 
** TM-XML žodynėlis. 
** TM-XML įdiegimas. 
** TM-XML priemonės ir pavyzdžiai. 

* PINO standartai, rekomendacijos ir gairės.
** PINO standartas ST.66 – rekomendacija dėl prekių ženklo informacijos tvarkymo naudojant XML. 
** PINO standartas ST.66 – priedai.

* Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir dizainai). 
** Vidaus rinkos derinimo tarnybos CTM parsisiuntimo paslaugos trečioji versija TM-XML formatu.
Ulijastajus

**Ulijastajus** () – miestas šiaurės vakarų Mongolijoje, 1115 km nuo sostinės Ulan Batoro. Zabchano aimako sostinė. 16,3 tūkst. gyventojų (2006 m.).
Jacques-Yves Cousteau

**Žakas Ivas Kusto** (*Jacques-Yves Cousteau* arba tiesiog **Žakas Kusto**; g. 1910 m. birželio 11 d. – m. 1997 m. birželio 25 d.) – prancūzų jūrininkas, okeanografas, ekologas, režisierius, fotografas. Išrado akvalangą ir sukūrė net 120 dokumentinių filmų. Tai žymiausias pasaulio okeanografas.

## Biografija
Gimė *Saint-André-de-Cubzac* miestelyje (Žironda). 1930 m. pateko į prancūzų jūrų laivyną. 1937 m. vedė Simone Melchior, su kuria susilaukė dviejų sūnų. Po jos mirties vedė Francine Triplet, su kuria anksčiau susilaukė dukters ir sūnaus. Mirė nuo infarkto, palaidotas gimtojo miestelio kapinėse.

## Išradimai

1943 m. Ž. Kusto kartu su inžinieriumi E. Gagnanu sukūrė akvalangą – aparatą, kurį sudaro deguonies balionas, kvėpavimo reguliatorius, žarnelė ir kandiklis. Anksčiau nardytojų įranga būdavo sujungta su pompa, esančia virš vandens, o Kusto patobulinimas suteikė nardytojams daugiau laisvės.

1959 m. Kusto kartu su inžinieriumi J. Mollardu sukūrė batiskafą SP-350. Konstruodami batiskafą jie stengėsi suderinti povandeninių laivų gebėjimą giliai nerti ir narų manevringumą. SP-350 galėjo nusileisti į 350–400 m gylį, buvo vietos dviem žmonėms, jame buvo sumontuot galingi prožektoriai, kelios kameros ir dirbtinė ranka.

1962 m. Kusto įgyvendino seną savo svajonę – apsigyventi jūros dugne. Jis įkūrė tris tyrinėjimų stotis – Conshelf I, II ir III. Pirmoji stotis buvo įkurta 1962 m. šalia Marselio 12 m gylyje. Antroji, kuri turėjo du kambarius, buvo atidaryta 1963 m. Ji buvo nuleista į 10, vėliau – į 30 m gylį Raudonojoje jūroje. Trečia tyrimų stotis 1965 m. buvo nuleista į 108 m gylį Viduržemio jūroje. Šioje stotyje buvo pasiektas rekordas – šeši žmonės stotyje išgyveno 28 dienas neiškilę į paviršių.

1985 m. Kusto garbei buvo pavadintas vienas asteroidas – *6542 Jaquescousteau*.

1985 m. Kusto pradėjo plaukioti pasaulio jūrose savo komandoje perdarytu dvistiebiu 31 m  ilgio katamaranu į rotorinį laivą su turboburėmis „Alcyone“. Laivui varomąją jėgą teikė skirtingi varytuvai – du dyzeliniais varikliai ir dvi turboburės, išnaudojančios vėjo energiją. 

Trys Kusto filmai laimėjo Oskaro statulėles.

Žymusis Ž. Kusto laivas vadinosi Calypso. 1990 m. kompozitorius Ž. M. Žaras dedikavo savo albumą Žakui Kusto (*En attendant Cousteau* – „Belaukiant Kusto“).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kusto draugija
Submilžinė

**Submilžinė** – žvaigždžių klasė, kurios yra šviesesnės nei pagrindinės sekos tokios pačios spektrinės klasės žvaigždės (nykštukės), tačiau ne tokios šviesios kaip tikrosios milžinės. Manoma, kad šiose žvaigždžių branduoliuose nebevyksta (ar baigiasi) vandenilio branduolių sąlajos reakcijos. Saulės masės dydžio žvaigždėse tokie vyksmai verčia branduolį trauktis, o tai didina vidinę žvaigždės temperatūrą iki tokio lygio, kad vandenilio branduolių sąlaja persikelia už branduolio ribų ir sukelia postūmį žvaigždei tapti tikrąja milžine.
VY Canis Majoris

**VY Canis Majoris** arba **VY CMa** – pulsuojanti, kintamoji Paukščių Tako galaktikos raudonoji hipermilžinė žvaigždė, esanti Didžiojo Šuns (*Canis Majoris*) žvaigždyne.

Tai yra viena iš didžiausių ir viena iš šviesiausių žmonijai žinomų žvaigždžių. Anksčiau buvo manyta, kad ši žvaigždė atitinka 1 800-2 200 Saulės spindulių, 2018 m. duomenimis, vėliau patikslinus šios žvaigždės spindulio dydį, yra nustatyta, kad jis atitinka 1 300-1 540 Saulės spindulių.

Šią žvaigždę patalpinus į Saulės sistemos centrą, jos fotosfera apimtų daugiau nei Jupiterio orbita. Į šią žvaigždę tilptų apie 8 milijardų mūsų Saulių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* universetoday.com / VY Canis Majoris is “Like Betelgeuse on Steroids”; by Andy Tomaswick | Posted on March 9, 2021
* youtube.com / VY Canis Majoris Is Dimming Like Betelgeuse But 100x More Intense
* youtube.com / The Hypernova of VY Canis Majoris
* youtube.com / The future of VY Canis Majoris
Radialinis greitis

**Radialinis greitis** – objekto greitis išilgai regėjimo spindulio OA arba, kitais žodžiais tariant, tai taško A greičio projekcija į tiesę (OA), jungiančią tą tašką ir koordinačių pradžią, O.

Pagal apibrėžimą, radialinis greitis yra skaliarinis dydis:

v_r=\vec{v}\cdot\vec{e}_r,

kur \vec{e}_r=\frac{\vec{r}}{\left|\vec{r}\right|} – vienetinis vektorius, nukreiptas radiuso vektoriaus kryptimi.

Pilnas greitis susidėtų iš radialinės v_r ir tangentinės v_{\phi} greičių komponenčių:

\vec{v} = v_r  \cdot \vec{e}_r + \vec{v_{\phi}}.

Radialinis greitis visada bus lygus išraiškai:

v_r=\frac{dr}{dt}=\dot{r}

Pagal sutarimą, jei taškas A artėja, v_r, jei tolsta, v_r>0.

Astronomijoje dėl Doplerio reiškinio tolstančio objekto spinduliuojamos šviesos bangos ilgis pasislinks į raudonąją pusę, jei objektas artės – į mėlynąją pusę.

Tolimojo dangaus objekto radialinis greitis nustatomas iš aukštos skiriamosios gebos spektrų, lyginant pasirinktos matuojamos linijos bangos ilgį su tos pačios linijos bangos ilgiu, gautu laboratorinėmis sąlygomis (tai yra v_r=0).

Daugelyje dvinarių žvaigždžių judėjimas orbita sukelia radialinio greičio kitimus iki kelių kilometrų per sekundę. Kadangi tokių žvaigždžių spektrai kinta dėl Doplerio efekto, jos yra vadinamos spektroskopinėmis dvinarėmis žvaigždėmis.

Radialinio greičio kitimo analizė leidžia įvertinti dvinarių žvaigždžių mases ir kai kuriuos orbitų elementus, pavyzdžiui, ekscentricitetas ir didžioji pusašė. Tuo pat būdu galima aptikti ir planetas prie kitų žvaigždžių. Tačiau iš radialinių greičių analizės mes galime nustatyti tik apatinę planetos masės ribą, kadangi didelės masės planetos, kurių orbitos smarkiai pasvirusios regėjimo spindulio atžvilgiu radialinio greičio kitimo amplitudė bus mažesnė – taip pat, kaip ir mažesnės masės planetos, kurios orbitos plokštuma sutampa su regėjimo spinduliu.
Kijatas

**Kijatas** () – Mianmaro nacionalinė valiuta. Kijato simbolis – „K“ raidė, kuri rašoma pradžioje (pvz., K100). Smulkesni piniginiai vienetai – pijos.

## Galerija
Monetos ir banknotai:


File:Burma (Myanmar), 1853 - 1 kyat, Mindon Min.jpg|Sidabrinis kijatas, 1853 m.
File:Burma 1 pya 1953.jpg|1 pya 1953 m.
File:Mya 75k l.jpg|75 kijatas.


## Nuorodos
* Kijatų pavyzdžiai
Bučioniai

**Bučioniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Šventybrasčio, prie Brastos upelio.

## Istorija

2020 m. prijungtas Norušių kaimas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė Kazys Blaževičius (1926–2015), statybos inžinierius.

## Šaltiniai
Čeplinava

**Čeplinava** – buvęs viensėdis Kėdainių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kėdainių, į pietryčius nuo Mantvilonių, į vakarus nuo Nevėžio.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Mantvilonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Džiugailiai (Kėdainiai)

**Džiugailiai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, dabar rytinė Tiskūnų kaimo dalis.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Tiskūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laiveliai

**Laiveliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurę nuo Tiskūnų, 0,5 km į rytus nuo Šventybrasčio, šalia kelio  ir Brastos upelio bei keliuko į Kūjėnus. Kaimo sodybų nelikę – tik fermos ir ūkiniai statiniai.

## Istorija

Iki 1863 m. pateko į Ignacgorodo dvaro savininkų Geištarų valdas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Barbutas

**Barbutas** – XV a. Italijai būdingas vientisas aptakus šalmas su uždara veido dalimi, turinčia aiškų T ar Y pavidalo plyšį akims ir burnai.

Antveidžio neturintis barbutas yra labai panašus į korintinį šalmą. Spėjama, kad barbutus ėmė gaminti kopijuodami šį antikinį šalmą. Naudotas nuo maždaug 1350 m. iki XV a. pabaigos.

## Nuorodos
* Barbut. North Italia, ca. 1450-60 
* Italian barbute (barbuta)
* Barbutų nuotraukos: http://www.whiterosearmoury.co.uk/for%20website%20update/edward%20015.jpg , http://www.whiterosearmoury.co.uk/for%20website%20update/edward%20017.jpg , http://www.densorteridder.dk/imgs/SAY_helmet_barbuta_comb.jpg, http://www.southernswords.co.uk/hg-s5521-babutehelmet-all.JPG, http://us.st11.yimg.com/us.st.yimg.com/I/swblades_1960_71789851
Antapolis (Kėdainiai)

**Antapolis** – buvęs viensėdis Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Tiskūnų.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. gyvenvietė panaikinta prijungiant prie Peiksvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ledai (Kėdainiai)

**Ledai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Tiskūnų, 1 km į šiaurės rytus nuo Vilainių. Išlikusi apleista sodyba ir medinis kryžius (nurodo, kad sodybą 1930 m. įkūrė Feliksas ir Julė Liaudanskai). Toliau vakaruose įsikūrę Vasariškių kolektyviniai sodai. Prie plento  yra Ledų autobusų stotelė.

## Istorija

Iki XX a. Ledai (Ladai) buvo dvaro palivarkas.

2020 m. spalio 14 d. Ledų viensėdis pervadintas kaimu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Melninkai (Kėdainiai)

**Melninkai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Tiskūnų.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* 1906 m. kaime gimė Adolfas Butkus – baleto artistas.

## Šaltiniai
Norušiai (Kėdainiai)

**Norušiai** – buvęs kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, buvusi pietinė Norušių kaimo (dabar Panevėžio rajone) dalis, šiuo metu rytinė Bučionių kaimo dalis.

## Istorija

2020 m. spalio 14 d. Kėdainių rajono Norušių kaimas panaikintas prijungiant prie Bučionių kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasmilgys (Kėdainiai)

**Pasmilgys** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, netoli Kėdainių vakarinio pakraščio (Jonušavos). Kaimas išsidėstęs tarp  ir  kelių bei Smilgos upės. Palei kaimą eina senasis kelias į Dotnuvą, netoliese prasideda Daukšių aerodromas. Yra žydų žudynių vieta ir kapavietė, joje 1941 m. rugpjūčio 28 d. nužudyti ir užkasti 2076 Kėdainių miesto, Šėtos, Žeimių miestelių žydai.

## Istorija

2020 m. prijungtas Varkolių kaimas.

## Gyventojai

## Galerija

Pasmilgys01.JPG|Pasmilgys žiemą
Smilga006.JPG|Smilga netoli Pasmilgio
Žydų kapai, Pasmilgys.JPG|Ženklas link žydų kapavietės


## Šaltiniai
Rudžiai (Kėdainiai)

**Rudžiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į vakarus nuo Lančiūnavos. Pro kaimą teka Malčius, aplink plyti Lančiūnavos-Šventybrasčio miškai. Veikia žemės ūkio bendrovė. Yra rajoninis kelias į Lančiūnavą, vietiniai keliai į Pliupus, Tiskūnus.

## Istorija

XX a. pr. Rudžių žemės priklausė Babenskiams, Paulauskams ir Macenisovams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiukštuliškiai

**Šiukštuliškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 0,5 km į pietus nuo Lipliūnų. Šalia kaimo teka Smilga, toliau vakaruose – Smilgaitis, iš rytų ir vakarų prieina Josvainių miškai. Į kaimą ateina keliukas, atsišakojantis nuo  ir vedantis link Čiukiškių.

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas iš apylinkėse žinomos pavardės *Šiukšta* (XVI a. pab. minimas dvarininkas Petras Šiukšta, pardavęs Ruoščių dvarą, vėliau tapęs LDK valdininku, vėliau Šiukštos, Šiukščio pavardė toliau minima apylinkėse).

## Istorija
Šiukštuliškiai galbūt sietini su 1620 m. Žemaičių žemės Valučių lauke minimu Šiukštiškių dvaru.

XX a. pr. minimas kaip užusienis arba kaimas Josvainių valsčiuje.

## Gyventojai

## Galerija

Šiukštuliškiai1.JPG|Šiukštuliškių sodyba
Šiukštuliškiai, 2.JPG|Kaimo sodyba
Šiukštuliškiai, 1.JPG|Sodyba pamiškėje


## Šaltiniai
Užmiškis

**Užmiškis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės šiaurėje, į pietryčius nuo Šventybrasčio. Šalia teka Nevėžio intakas Žalesys, o iš rytų prieina Šventybrasčio miškas.

## Istorija

Kaimo apylinkėse rastas archeologinis radinys – akmeninis kirvis siaurėjančia pentimi. Užmiškis šaltiniuose minimas nuo 1586 m. Tarybiniais metais priklausė Tiskūnų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vasariškiai

**Vasariškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 0,5 km į šiaurę nuo Vilainių, Nevėžio slėnio pašlaitėje. Greta eina Vilainių–Šventybrasčio plentas. Kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ambraziūnai

**Ambraziūnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Pajieslio, prie kelio į Plinkaigalį. Per kaimą teka Šušvės intakas Šakė, o toliau vakaruose, ant Šušvės slėnio šlaito stūkso Ambraziūnų piliakalnis.

## Istorija

XX a. pr. Ambraziūnai buvo okolica. Čia valdas turėjo Deveikiai, Ivaškevičiai, Mostavičiai, Račkauskai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antkalnis

:: *Apie kaimą Klaipėdos rajone žr. [[Antkalnis (Klaipėda)]]*.

**Antkalnis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Krakių, ties Šušvės ir Ažytės santaka, priešais Barkūniškį. Įsikūręs prie labai gilaus Ažytės slėnio. Į kaimą per upelį veda keliukas (yra brasta ir metalinis tiltas). Į pietus nuo Antkalnio prasideda Pašušvio miškai.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš priešdėlio *ant-* ir žodžio *kálnas*.

## Istorija

Iki XX a. vid. buvo palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai