open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Municipija

**Municipija** ( iš *munia* 'pareigos' + *capio* 'gaunu') – senovės Romos valstybės miestas, kurio gyventojai pagal sutartis su Roma gavo visas arba ne visas romėnų piliečių teises.

Municipijų sistema atsirado ankstyvosios respublikos laikais. Municipijos skirstytos į dvi kategorijas:
* I kategorijos municipijos turėjo savivaldą, jų gyventojai – pilietines bei politines teises. 
* II kategorijos municipijų gyventojai politinių teisių neturėjo, tačiau atliko pilietines pareigas (tarnavo legionuose, mokėjo mokesčius). Dalis II kategorijos municipijų turėjo savivaldą, kitas valdė Romos prefektai.

Po Sąjungininkų karo 90–88 m. pr. m. e. municipijomis tapo visi italikų miestai ir kolonijos. 45–44 m. pr. m. e. visų italikų municipijų gyventojų teises Cezaris sulygino su romėnų. Municipijų valdymas suvienodintas. Beveik visi Romos imperijos laisvieji gyventojai 212 m. imperatoriaus Karakalos ediktu gavo romėnų piliečių teises, o provincijų miestai tapo municipijomis.

## Šaltiniai
Grenoblio III universitetas

**Grenoblio III Stendalio universitetas** () – Prancūzijos universitetas Grenoblyje. Apie 7 000 studentų, iš jų apie 1000 užsieniečiai, apie 300 dėstytojų.

## Istorija
Grenoblio universitetas įkurtas 1339 m., 1367 m. uždarytas. 1811 m. Napoleonas I universitetą atkūrė. Pagal 1968 m. Prancūzijos aukštojo mokslo įstatymą, nuo 1970 m. Grenoblio universitetas suskirstytas į 3 universitetus, vienas jų – Grenoblio III Kalbų ir literatūros universitetas, vėliau – Grenoblio III Stendalio universitetas. Leidžia mokslinį leidinį „Éditions littéraires et linguistiques de l’université de Grenoble“.

## Struktūra
* Anglofonų studijų fakultetas
* Kalbų fakultetas
* Literatūros fakultetas
* Komunikacijos fakultetas
* Kalbotyros fakultetas
* Komunikacijos ir žiniasklaidos institutas
* Kalbų ir kultūros namai
* Stendalio centras

## Šaltiniai
Grenoblio II universitetas

**Grenoblio II Pjero Mendes-Franso universitetas** () – Prancūzijos universitetas Grenoblyje. Apie 19 000 studentų, 718 dėstytojų.

## Istorija
Grenoblio universitetas įkurtas 1339 m., 1367 m. uždarytas. 1811 m. Napoleonas I universitetą atkūrė. Pagal 1968 m. Prancūzijos aukštojo mokslo įstatymą, nuo 1970 m. Grenoblio universitetas suskirstytas į 3 universitetus, vienas jų – Grenoblio II Socialinių mokslų universitetas, nuo 1991 m. Grenoblio II Pjero Mendes-Franso universitetas.

## Struktūra
* Ekonomikos ir vadybos fakultetas
* Teisės fakultetas
* Komunikacijos fakultetas
* Menų ir kultūros fakultetas
* Prekybos fakultetas
* Humanitarinių mokslų fakultetas
* Socialinių mokslų fakultetas
* Verslo mokykla
* Politinių mokslų institutas
* Urbanistikos institutas

## Šaltiniai
Himjaras

**Himjaras** (*Himyâr*) – Senovės Jemeno istorinė valstybė, egzistavusi II a. pr. m. e.-VI a. Valstybės pradžia buvo pietvakarių Jemene, tačiau klestėjimo laikais ji valdė visą Jemeno teritoriją.

Valstybės tauta buvo vadinama **himjaritais**, todėl valstybė dar vadinta Himjaritų karalyste, graikų šaltiniuose žinoma kaip **Homeritų karalystė**.

## Raida
### Pirmoji Himjaro imperija (II a. pr. m. e. – I a.)

Himjaritai paskutiniaisiais amžiais pr. m. e. kūrėsi vakarinėse nederlingose Jemeno pakrantėse, kurias anksčiau kontroliavo Saaba. Jie siaubė nusilpusią Saabą, kol galutinai įsitvirtino viename jos miestų – Zafare. Čia himjaritai sukūrė Himjaro karalystę, iš kurios vykdė tolimesnius užkariavimus: prieš pat mūsų eros pradžią Himjaras galutinai nukariavo Saabą, Katabaną, Mainą ir vakarines Hadramauto teritorijas. Ši sukurta imperija vadinama Pirmąja Himjaro imperija.

### Nuosmukis (II a.)
Erų sandūroje Himjarą siekė užkariauti Romos imperija, tačiau po Maribo apgulties romėnams nepasisekė. Vis dėlto, Romos įsigalėjimas šiaurėje, jos vykdoma prekybinių kelių kontrolė, svarbaus uosto Adeno sunaikinimas, besikeičianti jūrų prekyba lėmė lėtą Senovės Jemeno silpimą.

Šie procesai, auganti Aksumo imperija už Raudonosios jūros, taip pat klajoklių antpuoliai lėmė Himjaro imperijos skilimą II a. Tuo metu vėl atsikūrė Saaba, Katabanas. Labai sustiprėjo Hadramautas, kuris užkariavo Katabaną netrukus po jo nepriklausomybės. Raudonosios jūros pakrantes ir Mainą tuo metu ėmė kontroliuoti Etiopija (Aksumas).

### Antroji Himjaro imperija (200–517 m.)
III a. Himjaro galios vėl sustiprėjo, ir iki IV a. valstybė iš naujo suvienijo visą Senovės Jemeną, įskaitant ir Hadramautą. Valdovai titulavosi Saabos, zu-Raidano, Hadramauto ir Jemeno karaliais, ir tai buvo pirmasis istorijoje pilnas Jemeno suvienijimas.

Nors apie 340 m. Antroji Hadramauto imperija patyrė invazijas iš Aksumo, bet apie 375 m. Malkikaribas Juhanimas atkūrė tvarką. Ši imperija, egzistavusi iki VI a., priėmė naują religiją iš šiaurės – Judaizmą.

Himjaras laikinai sugebėjo užvaldyti visą Arabiją, naudodamasis klajoklėmis gentimis, Ghasanidais, Lachmidais ir kitomis, kurios valdė milžiniškus plotus ir formaliai priklausė Himjarui.

Apie 520 m. valstybę užėmė Aksumo imperija, taip pabaigdama jos egzistenciją.

## Kultūra ir visuomenė

Po Saabos užkariavimo Himjaro kultūros bruožai (valdovų titulai, raštas, kalba, architektūra ir menas) buvo didele dalimi paveldėti iš Saabos. Vėlesniu laikotarpiu Himjarui didelę įtaką darė judaizmas.

## Valdovai
* Pirmoji imperija
** Karib'il Yuhan'im
** 'Amdan Yuhaqbid
** 'Amdan Bayan
** Shamnar Yuhan'im
** Tha'ran Ya'ub, apie 200
* Antroji imperija
** Šammar Yuhar'ish, apie 300
** Ysir Yuhan'im II., apie 300–310
** Dhamar'alay Yuhbirr, apie 310–315
** Tha'ranYuhan'im, apie 315–335
** Malkirarib Yu(ha)'min I, apie 335–345
** Karibil (Watar) Yuhan'im III, apie 345–360
** Nežinomi valdovai, suirutė ir Aksumo agresija
** Hasan Malki-karib Yuhan'im II, apie 375–410
** Abukarib 'As'ad, apie 410–435
Alkupis (Nevėžis)

**Alkupis** – upelis Kėdainių rajone, Vilainių seniūnijoje; Nevėžio kairysis intakas. Prasideda Lančiūnavos-Šventybrasčio miškų vakariniame pakraštyje, Laivelių miške. Teka į pietus miško pakraščiu, lygiagrečiai su toliau vakaruose tekančiu Žalesiu. Žemupyje pasuka į pietvakarius, sudaro gilų slėnį. Kerta Vilainių-Krekenavos kelią ir įteka į Nevėžį šiek tiek į vakarus nuo Apytalaukio.

Suteka keletas griovių iš Lančiūnavos miškų ir laukų. Žemupyje prie Alkupio įsikūręs Apytalaukio kaimas, pakrantėje stovi Apytalaukio bažnyčia.

Pavadinimas kildinamas nuo žodžių *alka* („balokšnis, tvenkinys“; „vieta ant kalno, kur degintos aukos“) bei *[[alkas]]* („kalnas su šventviete, stabas“). Tokios kilmės vandenvardžių Lietuvoje yra 12. Ankstesniuose šaltiniuose upelis dar vadinamas ***Talaukiu***.

## Šaltiniai
Narkozė

**Narkozė** ( – sustingimas) – dirbtinis ligonio užmigdymas, kurio metu jis visai ar iš dalies netenka sąmonės ir nejaučia skausmo; bendroji anestezija. Reikalinga per operacijas, kad ligonis nejaustų skausmo ir į jį nereaguotų. Dažniausiai taikoma per operaciją skausmui slopinti; taip pat chirurgui ji sudaro geresnes operavimo sąlygas, suteikia gydytojui anesteziologui galimybę reguliuoti svarbiausias ligonio organizmo gyvybines funkcijas, leidžia mažiausiai traumuoti ligonio psichiką.

## Poveikis

Per narkozę daugiausia slopinami įvairių galvos smegenų dalių (žievės, tinklinio darinio, požievio), mažiau – nugaros smegenų nervinių ląstelių sinapsiniai ryšiai. Ligonis netenka sąmonės, išnyksta visi jutimai, sumažėja raumenų tonusas, užslopinamos vegetacinės organizmo reakcijos.

Narkotiniai preparatai veikia centrinę nervų sistemą, t. y. visą organizmą. Narkozė sukeliama dviem ar daugiau medžiagų. Jos apsvaigina, mažina skausmą ir atpalaiduoja raumenis. Tinkamos narkotinės medžiagos (pvz., narkotinių dujų) poveikį galima lengvai valdyti – silpninti arba stiprinti. Alkoholis, morfijus svaigina ir mažina skausmą, tačiau netinka narkozei, nes jų veikimo neįmanoma kontroliuoti. 

## Rūšys

Narkozė skirstoma į farmakologinę (sukeliamą narkotinių medžiagų), elektrinę (veikiant galvos smegenis elektros srove) ir hipnozinę (ją sukelia silpni monotoniški dirginimai ir hipnotizuotojo įtaiga). 

**Farmakologinė** narkozė (būna inhaliacinė ir neinhaliacinė) daroma dažniausiai. 

**Inhaliacinė** narkozė sukeliama, ligoniui davus kvėpuoti lakių narkotinių medžiagų garų (eterio, florotano, pentrano) ar narkotinių dujų (azoto suboksido, arba linksminančiųjų dujų). Tai daroma įvairiomis kaukėmis, tokiomis kaip Esmarcho, Šimelbušo, ir narkozės aparatais. 

**Endotrachėjinė** (**intubacinė**) narkozė daroma, suleidžiant narkotinę medžiagą į ligonio plaučius pro vamzdelį, įkištą į trachėją, aplenkiant išorinius kvėpavimo takus.

**Inhaliacinė** narkozė daroma per sudėtingas operacijas, pvz., pilvo organų, plaučių, širdies. Per neinhaliacinę narkozę narkotinių medžiagų tirpalai (heksenalis, tiopentalis, viadrilis) dažniausiai švirkščiami į veną (intraveninė narkozė), rečiau narkotinės medžiagos suleidžiamos į tiesiąją žarną (rektalinė narkozė), švirkščiamos į raumenis, geriamos. Ši narkozė taikoma per paprastesnes operacijas, skausmingas diagnostikos procedūras. 

XX a. antrojoje pusėje paplito **kombinuotoji** narkozė, kuriai sukelti naudojamos specifinio veikimo medžiagų (pvz., sukeliančių miegą narkotikų, skausmo jutimą mažinančių analgetikų, skersaruožius raumenis atpalaiduojančių miorelaksantų) kombinacijos.

Ligonį narkozei rengia ir ją sukelia gydytojas anesteziologas.

## Šaltiniai
Grigaliaus universitetas

**Popiežiškasis Grigaliaus universitetas** (, ) – vienas didžiausių ir svarbiausių jėzuitų universitetų Romoje. 

## Istorija
1551 m. Ignaco Lojolos iniciatyva įsteigta Romos kolegija ( mecenatas – F. Bordžija, 1510-1572 m.). 1556 m. popiežius Paulius IV kolegijai suteikė teisę teikti akademinius mokslo laipsnius, ji tapo savarankišku universitetu. Iki 1773 m. vadovavo ir nuo 1824 m. vadovauja jėzuitai. 1873 m. universitetas pavadintas popiežiaus Grigaliaus XIII vardu. Po 1874 m. pastatas konfiskuotas. 1930 m. pastatytas naujas universiteto pastatas. 

## Struktūra
* Teologijos fakultetas
* Kanonų teisės fakultetas
* Filosofijos fakultetas
* Bažnyčios istorijos fakultetas
* Misiologijos fakultetas
* Socialinių mokslų fakultetas
* Dvasingumo institutas
* Psichologijos institutas
* Religijos mokslų institutas
* Biblijos institutas
* Orientalistikos studijų institutas
* Religijų ir kultūrų studijų institutas
* Aukštesnioji lotyniškų raštų mokykla
* Tarpdisciplininis socialinių komunikacijų centras
* Tarpdisciplininis seminarijų vadovų centras
* Kardinolo Bea judaizmo studijų centras
* Leksikografijos ir hermeneutikos mokykla
* Aukštesniieji Bažnyčios kultūrinių gėrių kursai
* Grigaliaus universiteto biblioteka, apie 900 000 tomų, 1500 pavadinimų periodinių leidinių
* Grigaliaus universiteto spaustuvė 
* Žurnalai „Gregorianum“, „Periadica de re morali“, „Canonica et liturgica“.

## Žmonės
Iš baigusių Grigaliaus universitetą teologų 21 paskelbtas šventuoju, 42 palaimintaisiais, 16 išrinkta popiežiais, žymiausi – Grigalius XV, Leonas XIII, Benediktas XV, Pijus XI, Pijus XII, Paulius VI.

## Lietuviai
Grigaliaus universitete studijavę lietuviai: 

* Ignas Albavičius, 
* Audrys Juozas Bačkis, 
* Vytautas Balčiūnas, 
* Vincas Jonas Bartuška,
* Juozas Gustas, 
* Vytautas Kazlauskas, 
* Vincentas Kviatkovskis
* Antanas Liuima, 
* Bruno Markaitis, 
* Antanas Paškus,
* Paulius Rabikauskas (1970–1973 m. Bažnyčios istorijos fakulteto dekanas, 1975–1978 m. vicerektorius), 
* Antanas Rubšys, 
* Petras Skarga,
* Rolandas Makrickas
* Rimas Skinkaitis
* Stasys Žilys

## Šaltiniai
Karo tribūnas

**Karo tribūnas** () – Senovės Romos pareigūnas, kuris buvo karinis valdininkas legione ar civilinėse institucijose.

Profesionaliojoje kariuomenėje karo tribūnai neturėjo konkrečiai apibrėžto pareigų rato, jie būdavo legiono štabo karininkai. Jiems užduotis pagal situaciją skirdavo legatas. Kartais teigiama, kad karo tribūno rangas ekvivalentiškas dabartinių kariuomenių pulkininkui.

Tradiciškai jauni vyriškiai, turėję senatoriaus rangą, būdami maždaug dvidešimties metų, siekdavo karo tribūno pareigų. Atitarnavę karo tribūnu jie pradėdavo „garbės kelią“ (*[[cursus honorum]]*) – kelionę karjeros laiptais senatorių pareigose.

## Ankstyvojoje respublikoje
Respublikos laikais kiekviename legione būdavo šeši paskirti karo tribūnai. Vienu metu vadovaudavo du tribūnai, po tam tikro laikotarpio vyresniais tapdavo kiti du ir t. t. Karo tribūnais tapdavo Senato paskirti senatoriaus rango vyriškiai. Šį postą galėdavo užimti tie, kurie priklausė valdančiam sluoksniui, gabumų niekas netikrindavo.

Ankstyvosios respublikos laikais karo tribūnus kartais išrinkdavo kasmet renkamais konsulais, vadovavusiems Romos valstybei. Tokius konsulus vadindavo *[[konsulinis tribūnas|konsuliniais tribūnais]]*, *Tribuni militum consulari potestate* 'karo tribūnai su konsulo valdžia'. Taip vietoj dviejų įprastinių konsulų metams išrinkdavo 4–6 karo tribūnai. Kam taip būdavo daroma nėra aišku, nors Titas Livijus teigė, kad kalta buvo klasinė kova Romos visuomenėje – patricijai labiau mėgo suteikti valdžią konsulams, o plebsas – karo tribūnams. Konsulinių tribūnų institucija išnyko po 366 m.p.m.e.

## Po Marijaus reformos
Marijaus reformos sukūrė profesionalios kariuomenės sistemą, legionams ėmė vadovauti legionų legatai. Į legionus ir toliau skirdavo šešis karo tribūnus, bet jų pareigos ir atsakomybė pasikeitė:
* Antras pagal vyresnumą legione būdavo tribūnas *tribunus laticlavius* ('plačiajuostis tribūnas') iš senatorių sluoksnio. Užimdamas šį postą jis mokydavosi stebėdamas legato veiksmus. Jo skiriamasis ženklas buvo plati purpurinė juosta ant togos.
* Kiti penki tribūnai *tribuni angusticlavii* ('siaurajuostis tribūnas') buvo kiek žemesnio rango. Jie būdavo kilę iš raitelių, anksčiau jau dalyvavę karo veiksmuose. Jų skiriamasis ženklas būdavo siaura purpurinė juosta ant togos.
Pasaulio ralio čempionatas

**Pasaulio ralio čempionatas** (angl. *World Rally Championship* (WRC)) – FIA organizuojamas automobilių sporto ralio čempionatas. Čempionato eigoje apdovanojami čempionai – tiek lenktynininkų, tiek komandų įskaitose. Dabartinis ralis susideda iš 12 trijų dienų lenktynių, kurios vyksta ant įvairios dangos – nuo asfalto ar žvyro iki sniego. Kiekvienos lenktynės dalinamos į 15-20 specialių ruožų, kuriuose matuojamas laikas.

Pasaulio ralio čempionato pradžia laikomi 1973 m., kai kai iš žymių Europos ralio ir tarptautinio gamintojų čempionatų buvo sukurtas Pasaulio ralio čempionato formatas. Pagrindinėje, A ralio grupėje, varžomasi galingais 2 litrų 4 cilindrų varikliais varomais automobiliais, kurių kaina su visa ralio įranga siekia milijoną JAV $.

Pasaulio ralio čempionatas turi du jam priskiriamus čempionatus – Jaunimo pasaulio ralio čempionatą ir Gamyklinių automobilių ralio čempionatą. Jie vyksta tose pačiose trasose ir tuo pačiu metu kaip ir pagrindinis ralis, tačiau skirtingomis taisyklėmis.

Pastaruosius šešis sezonus (nuo 2004 m.) asmeninės įskaitos titulus laimi prancūzas S. Loebas. Šiuo metu jis yra šio rezultato rekordininkas. Tuo tarpu komandinės įskaitos nugalėtoja net 10 kartų yra tapusi italų Lancia, kurios varomi automobiliai pasaulio ralyje buvo nenugalimi aštuntame ir devintame dešimtmečiuose.

Nuo 2024 m. sezono taškai čempionate skirstomi taip:

2011 m. lapkričio mėnesį bankrutavus Lietuvos komerciniam bankui Snoras, tai neigiamai paveikė ir WRC čempionatą. Tuo pačiu bankrutavo ir tiems patiems savininkams priklausiusi kompanija „North One Sports“, kuri valdė čempionato komercines teises. Manoma, kad lenktynių televizijos transliacijas ir su jomis susijusias teises trejų metų laikotarpiui perims prancūzų „Eurosport“, o FIA, savo ruožtu, bent kurį laiką rūpinsis kitais WRC komerciniais aspektais, susijusiais su pačių varžybų organizavimu ir populiarinimu.

2022 m. čempionate debiutavo aukščiausia Rally1 grupė. Joje lenktyniauja smarkiai patobulinti automobiliai, naudojantys atsinaujinančią energetiką ir hibridinius sprendimus. Tai padėjo sumažinti išlaidas gamintojams. Šioje grupėje dalyvauja trys gamintojai – Hyundai, Ford ir Toyota.

## Čempionai

## Dalyvavusiųjų ralio čempionato etapuose skaičius per visą istoriją

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficialus čempionato tinklalapis
Malčius

**Malčius** – upelis Kėdainių rajone, Vilainių seniūnijoje; Obels dešinysis intakas. Prasideda Lančiūnavos-Šventybrasčio miškų dalyje Užvalkių miške. Teka į pietvakarius palei *[[Via Baltica]]* plentą. Aukštupyje ir vidurupyje teka miškingomis vietovėmis, o žemupyje – dirbamais laukais. Kerta Aristavos-Cinkiškių plentą ir įteka į Obels upės Juodkiškių tvenkinį į vakarus nuo Aristavos. Upės žemupys dėl šio tvenkinio yra pasitvenkęs.

Turi kairįjį intaką Drigantą, suteka keletas griovių.

Prie Malčiaus įsikūrę Pliupų, Stebulių, Katkų, Aristavėlės kaimai.

Nemaišytinas su kiek labiau į rytus tekančiu kitu Obels intaku, taip pat vadinamu Malčiumi.

Upėvardis laikomas vediniu iš **Malšius*, šis kildinamas nuo *malšyti* („raminti, silpninti“), *malšti* („rimti, nykti, silpti“).

## Šaltiniai
Žąsa

**Žąsa** – upė šiaurės Lietuvoje, Pasvalio rajono pietinėje dalyje; Lėvens kairysis intakas. Prasideda 4 km į pietvakarius nuo Pušaloto. Teka šiaurės, šiaurės rytų kryptimi per dirbamus laukus. Įteka į Lėvenį 14 km nuo jo žiočių, prie Levaniškių kaimo.

Intakai: Tyrelis, Nepervestis, Guobuva (dešinieji), Juodė, Karklys, Latuva (kairieji).

Vidutinis nuolydis – 95 cm/km. Prie upės esantys kaimai: Pakalniškiai, Vytėnai, Stumbriškis, Jukoniai, Pažąsai, Levaniškis.

Upėvardis kilęs nuo paukščio pavadinimo *žąsis*.

## Šaltiniai
Armėnų mitologija

**Armėnų mitologija** – senovės armėnų tikėjimai ir kultai, besiremiantys protoindoeuropietiškąja pasaulėžiūra, egzistavę iki krikščionybės tapimo valstybine religija 301 m., valdant Trdatui III.

Armėnų mitologiją stipriai paveikė zoroastrizmas (dievybių Aramazdos, Miros arba Anahitės kultai) bei asirų tradicijos (Barsamino kultas). Tačiau išliko savitų tradicijų pėdsakai (Haiko, Vahagno Astchikos kultai).

## Istoriniai šaltiniai
Apie armėnų mitologiją labai mažai žinoma. Seniausias žinomas armėnų mitologijos šaltinis – „Ksorenatsio istorija“ .

## Panteonas
* Aramazdas – visų dievų ir deivių tėvas, sukūręs dangų ir žemę. Kartais garbintas kaip Saulės dievas. Tapatinamas su graikų Dzeusu.
* Anahitė – vaisingumo ir gimimo deivė, tapatinta su graikų Artemide ir Afrodite. Ankstyvaisiais laikais karo deivė, taip pat žinoma kaip Mėnulio deivė.
* Arai – mažai žinomas karo dievas.
* Ara gražusis – pavasario, augmenijos, žemdirbystės dievas. Tapatinamas su Višnumi, Dionisu – naujos gyvybės simbolis.
* Astchika – meilės, grožio ir vandens deivė, kuri dar pagerbiama Vartavaro šventėje.
* Barsaminas – dangaus ir oro dievas, greičiausiai kilęs iš semitinio dievo Baalo Šamino.
* Haikas – legendinis šaulys, armėnų protėvis, nugalėjęs babilonietišką titaną Belą.
* Nane – išminties, bendruomenės, motinystės ir namų globėja. Tapatinama su graikų Atėne.
* Tiras – literatūros, mokslo, meno, sapnų aiškinimo dievas. Tapatinamas su graikų Apolonu.
* Torkas Angegas – jėgos, drąsos, karo ir karybos dievas. Tapatinamas su graikų Arėju.
* Tsovinr (Nar) – lietaus, jūros ir vandens deivė, sukeldavusi lietų.
* Vahagnas – herkulietiškas didvyris, nukovęs daugybę drakonų, taip pat garbintas kaip Saulės ir drąsos dievas. Dalis jo vardo reiškia ugnį. Tapatinamas su graikų Hefaistu.
* Vanatursas – svetingumo ir vaišingo priėmimo dievas.

## Dvasios
Armėnų mitologijoje minimos dvasios: devai, drakonai ir kitos dvasios. Dvasios gyvena įvairiose gamtos vietose, vandenyje, kalnuose, griuvėsiuose. Jos turi įvairias formas, vienos panašios į gyvates, kitos – į angelus ar monstrus.
Duplikarijus

**Duplikarijus** () – Senovės Romos kariuomenės kareivis, gaudavęs dvigubą algą. Tai alginė klasė, į kurią galėdavo patekti ir paprastas legionierius už nuopelnus ar mūšyje parodytą narsą.

## Nuorodos
Signiferis

**Signiferis** () – Senovės Romos legionierius, nešiojęs kohortos ar centurijos signumą (). Kiekviena centurija turėjo savo signiferį, tad legionas iš viso turėjo 59 signiferius. Kiekviena kohorta turėjo šešias centurijas, vadinasi – ir šešis signiferius, bet kohortos pirmosios centurijos signiferis buvo laikomas vyresniu už likusius penkis kohortos signiferius.

Romos imperijoje legionuose dalinių emblemas nešiodavo ne tik signiferiai, bet ir akviliferiai, imaginiferiai, veksiliarijai ir drakonarijai.

## Signiferis kaip štandarto nešiotojas
Signiferis nešiodavo savo padalinio karinę emblemą signumą. Signumą sudarydavo ant stiebo pritvirtinti diskai () ir kiti elementai. Stiebo viršuje būdavo lapiškas ieties antgalis arba plaštakos atvaizdas, simbolizavęs kareivių duotą priesaiką). Kartais signumas turėdavo ir vainiko atvaizdą, galbūt rodžiusį apdovanojimą ar buvusį garbės ženklu.

Signumo nešiojimas mūšyje būdavo pavojingas, kadangi signiferis būdavo pirmoje eilėje ir savigynai galiojo nešioti tik kumštinį skydą. Apie signumą grupuodavosi centurijos kariai.

Legionierius, siekiantis tapti signiferiu, turėdavo būti apmokytas. Apmokymą einantis karys vadindavosi *signiferio [[discentai|discentas]]* ( 'signiferio mokinys').

## Signiferis kaip finansininkas
Signiferiai ne tik nešiodavo signumus, bet ir būdavo centurijos finansų tvarkytojai bei legionierių pinigų saugotojai.

Patys signiferiai būdavo duplikarijai – jie gaudavo dvigubą algą.


File:Constantine arch troops.jpg|Konstantino triumfo arkos bareljefas, kuriame pavaizduoti keli signiferiai
File:Tombstones of Rome horsemen in Germany.jpg|Knygos „Romos kavaleristų antkapiai Vokietijoje“ iliustracijos. Dešiniajame antkapyje iš Vormso matyti signumas.


## Taip pat skaitykite
* akviliferis
* imaginiferis
* drakonarijus
* veksiliarijus
* signumas
Halės lietuvių kalbos seminaras

**Halės lietuvių kalbos seminaras** – lietuvių kalbos studijų seminaras, veikęs 1727–1740 m. Halės universiteto Teologijos fakultete, šiam tapus pietizmo centru.

## Istorija
Halės lietuvių kalbos seminaras įsteigtas karaliaus Frydricho Vilhelmo I potvarkiu pagal Karaliaučiaus universiteto Lietuvių kalbos seminaro pavyzdį. Buvo Prūsijos karalystės valstybinio švietimo plano dalis: čia būsimieji Lietuvos pietistinės pakraipos lietuviai evangelikai parapijų kunigai ir mokytojai buvo mokomi lietuvių kalbos ir rašto kultūros. Mokytojais (docentais) dirbo Karaliaučiaus universiteto auklėtiniai Jonas Richteris (1705–1754 m.), Frydrichas Vilhelmas Hakas (1706–1754 m.) ir kiti. Seminaro dalyviams buvo skiriamas nemokamas maitinimas. Manoma, kad seminarą kasmet lankė apie 12 narių. 

## Veikla
Apie lituanistinį mokymo turinį galima numanyti iš Halės lietuvių kalbos seminare naudotų mokymo priemonių, išlikusių *Frankės fundacijos* bibliotekoje. Tai 15 lietuviškų knygų, išleistų XVI a. – XVIII a. – lietuvių kalbos gramatika, Senasis testamentas ir Naujasis testamentas, katekizmas, pamokslų knyga, psalmynas ir kiti. Seminaro vadovas Gothilfas Augustas Frankė (1696–1769 m.) skatino lietuviškų knygų leidybą. Seminare parengta pirmoji Halėje išleista lietuviška knyga – A. J. Freilinghauzeno „Davadnas Mokslas apie dūšios išganymą“ (1729 m., 2 leid. 1735 m.) ir F. V. Hako pirmasis Prūsijoje spausdintas „Lietuvių-vokiečių ir vokiečių-lietuvių kalbų žodynas“ ( 1730 m.) su trumpa lietuvių kalbos gramatika, pritaikyta seminaro pratyboms. 

F. V. Hakui išvykus lituanistinis darbas nutrūko. Oficiali seminaro uždarymo priežastis – lėšų stygius ir tinkamų kandidatų trūkumas, veikiausiai – ir Karaliaučiaus universitete veikusio lietuvių kalbos seminaro konkurencija.

## Literatūra
* Vincentas Drotvinas. Johannas Richteris ir Lietuvių kalbos seminaras Hallėje / Acta Linguistica Lithuanica t. XLIV Vilnius, 2001; 
* F. Specht. Das Litauische Seminar an der Universität Halle / Archivum Philologicum t. 5, Kaunas, 1935
* G. Bense. Die lithuanistische Tradition in Halle, Halle, 1992 m.

## Šaltiniai
Aušrelė (žurnalas)

**Aušrelė** – Lenkijos lietuvių bendruomenės mėnesinis vaikų žurnalas. Steigėjas Lenkijos lietuvių draugija, materialiai remia Lenkijos Religijų ir tautinių mažumų departamentas bei Lietuvos Spaudos, radijo ir televizijos rėmimo fondas. Redakcija įsikūrusi Punske, žurnalą spausdina leidykla „Aušra”. Tiražas apie 1500 egz. (2001 m.). 1997–99 m. ėjo kaip žurnalo „Aušra” priedas, po to – savarankiškas leidinys. Redakcija organizuoja vasaros stovyklas savo skaitytojams, remia Punsko neįgaliųjų ir socialiai remtinų vaikų klubą „Viltelė” – jiems „Aušrelėje” spausdina specialų priedą „Tu ne vienas”.

## Vyriausiosios redaktorės
* A. Sitarskienė (1997–2000 m.);
* B. Alavienė (2000 m.);
* B. Bobinienė (nuo 2000 m.);
* V. Baranauskaitė (2009 m.).

## Šaltiniai
*  300 psl.

## Nuorodos
* „Aušrelės“ internetinė svetainė ;
* Leidinio internetinė versija.
Hamburgo universitetas

**Hamburgo universitetas** () – vienas didžiausių Vokietijos universitetų, įkurtas Hamburge 1919 m.  kovo 28 d. Apie 40 000 studentų, 11 195 darbuotojų (su Ependorfo universitetine klinika), iš jų 690 profesorių.

## Struktūra
* Biologijos fakultetas 
* Chemijos fakultetas 
* Edukologijos fakultetas 
* Ekonomikos ir administracinio valdymo fakultetas 
* Filosofijos ir istorijos fakultetas 
* Fizikos fakultetas 
* Geografijos ir geologijos fakultetas 
* Informatikos fakultetas 
* Kalbų, literatūros ir žiniasklaidos fakultetas 
* Kūno kultūros ir sporto fakultetas 
* Matematikos fakultetas 
* Medicinos fakultetas 
* Protestantų teologijos fakultetas 
* Psichologijos fakultetas 
* Rytų studijų fakultetas 
* Senosios ir šiuolaikinės kultūros fakultetas 
* Socialinių mokslų fakultetas 
* Teisės fakultetas 
* 35 mokslo tyrimų institutai ir mokslo centrai
* Hamburgo Ependorfo universitetinė klinika, įkurta 1889 m., ją sudaro 15 centrų: Pediatrijos, Neurologijos, Stomatologijos, Biochemijos ir kiti
* Hamburgo universitetinė valstybinė biblioteka, įkurta 1479 m. – daugiau kaip 3 mln. tomų
* fakultetų ir institutų bibliotekos – 4,1 mln. tomų
* Botanikos, geologijos ir paleontologijos muziejus
* Mineralogijos muziejus
* Zoologijos muziejus
* Hamburgo observatorija
* Hamburgo botanikos sodas.

Universitetas leidžia leidinį „Das Magasin der Universität“. 

## Šaltiniai
Starsuckers

**Starsuckers** - Jungtinėje Karalystėje sukurtas dokumentinis filmas, kuris pasakoja apie šou verslo žvaigždes žiniasklaidoje, politikoje ir versle. Pusantros valandos trukmės filme penkios minutės skirtos Tautos prisikėlimo partijai. 

Dokumentinio filmo kūrėjai sako norėję išsiaiškinti, kodėl garsenybės valdo įvairias gyvenimo sferas. Politikos sritį čia atspindi Lietuvos pavyzdys. 

*Filmo režisierius - Krisas Atkinsas.
*Filmo premjera įvyko 2009 m. spalio 28 dieną Londono kino festivalyje.

## Nuorodos
* Oficialus „Starsuckers“ tinklalapis 
* Filmo aprašymas IMDb tinklalapyje
* Lietuvos radijo pranešimas
Parma (reikšmės)

Žodis **parma** gali reikšti:

* parma – apvalus romėnų skydas
* parma – žuvis iš vienuolžuvinių šeimos
* parma – rašmuo Dž. R. R. Tolkino sukurtame rašte tengvare
* Parma – taifūno vardas. Buvo du taifūnai Parmos – 2003 m. taifūnas Parma ir 2009 m. taifūnas Parma
* Parma – upė Italijoje
* Parma – pavardė. Pvz., čekų slidininkas *Jiří Parma*.
Gyvenvietės:
* Parma – miestas Italijoje
* Parma – kaimai (vienas Lodzės vaivadijoje (Lenkija), kitas – Tibeto autonominiame regione (Kinija))
* Parma – miestas Aidaho valstijoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose.
* Parma – miestas Misūrio valstijoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose.
* Parma – miestelis Niujorko valstijoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose.
* Parma – miestas Ohajo valstijoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose.

Gali būti sudėtinių terminų dalis:
* Parmos provincija – Italijos provincija, kurios sostinė yra Parma.
* Parmos hercogystė – istorinė valstybė Italijoje
* Parmos kengūra – kengūra *Macropus parma*
* Parmos kumpis () – garsi kumpio rūšis


File:Het Valkhof - Reiter mit Pferd.jpg|Romos kavaleristas su skydu *parma*
Vaizdas:Parma kermadecensis (Kermadec scalyfin).jpg|Žuvis *Parma kermadecensis*
File:Tengwa parma.svg|Rašmuo *parma* tengvare 
File:Parma street.jpg|Parmos (Italija) gatvė
File:Coat of arms of Parma.svg|Parmos herbas
File:Parma 2003-10-24 0350Z.jpg|2003 m. taifūnas *Parma*
File:Parma Wallaby Macropus parma.jpg|Parmos kengūra 
Vaizdas:Ita-parma.png|Parmos hercogystės teritorija
File:Prosciutto di Parma - affettato2.jpg|Parmos kumpis
Akviliferis

**Akviliferis** () – vyriausias legiono signiferis Senovės Romoje, legiono ženklo akvilos (vėliavos su ereliu) nešėjas.

Akvila nuo 104 m.p.m.e. buvo universalus legionų simbolis. Iki tol simboliais buvo ir vilkas, šernas, bulius bei žirgas. Akvila buvo svarbiausias legiono simbolis, jo praradimas buvo didžiausia įmanoma negarbė.

Akvilos erelis paprastai būdavo pavaizduotas pakėlęs sparnus ir aprėmintas lauro vainiku, tupintis ant siauro trapecinio pagrindo, kuris būdavo pritvirtintas ieties tipo koto viršuje.

Akviliferio pareigos buvo labai garbingos, laikomos žemesnėmis už centuriono, bet aukštesnėmis už opciono. Akviliferiai buvo duplikarijai – jie gaudavo dvigubą legionieriaus algą.

Akviliferiai, skirtingai negu kiti simbolių nešėjai (pvz., signiferiai), manoma, nenešiodavo žvėrių kailių ir šalmų ar kepurių. Jokiame šias dienas pasiekusiame akviliferių atvaizde ar aprašyme nėra galvos dangalų. Akviliferiai nešiodavo nedidelį apvalų skydą parmą, kuris galėdavo būti nešiojamas prisegtas, kai abi rankas užimdavo vėliava ir ginklas.

## Taip pat skaitykite
* imaginiferis
* drakonarijus
* signiferis
* veksiliarijus
* signumas
Opcionas

Žodis **opcionas** gali reikšti:

* opcionas – karinis laipsnis Senovės Romos kariuomenėje (apytiksliai atitinkantis šių dienų leitenantą).
* opcionas – finansinis instrumentas, kuris vienai jo šaliai suteikia teisę (bet ne pareigą) ateityje pirkti arba parduoti tam tikrą turtą ar finansinį instrumentą, kitai šaliai tuo pačiu metu tai yra įsipareigojimas tą turtą parduoti arba jį nupirkti.
Ieškomas

**Ieškomas** gali reikšti tris filmus:
* Ieškomas – 1967 m. Italijos filmas.
* Ieškomas – 2008 m. Holivudo filmas.
* Ieškomas – 2009 m. Bolivudo filmas.
Helsinkio universiteto biblioteka

**Helsinkio universiteto biblioteka** () – Suomijos nacionalinė biblioteka, didžiausia Suomijos biblioteka.

## Istorija
Helsinkio universiteto biblioteka įkurta 1640 m. kartu su Karališkąja Turku akademija (dab. Helsinkio universitetas). 1827 m. biblioteka, turėjusi apie 40 000 tomų, sudegė per Turku miesto gaisrą, išliko apie 800 tomų. 1828 m. kartu su akademija perkelta į Helsinkį. 

## Fondai
Helsinkio universiteto biblioteka turi 2,8 mln. t. knygų, periodinių leidinių, žemėlapių, rankraščių, papirusų, muzikos spaudinių, plakatų, 601 800 mikrofilmų (2004 m.)

Bibliotekoje saugoma 1905–1918 m. išleistų lietuviškų knygų, taip pat yra Vilniaus universiteto bibliotekos knygų, perduotų 1832 m. uždarius Vilniaus universitetą. 

## Šaltiniai
Imaginiferis

**Imaginiferis** – signiferis Romos imperijos kariuomenėje, kuris nešdavo *imagą* () – imperatoriaus atvaizdą.

Imaginiferio pareigybė kohortose atsirado valdant Augustui, kai pirmą kartą buvo įvestas imperatoriaus kultas.

Imagas būdavo metalinis trimatis imperatoriaus portretas, kurį nešdavo pirmojoje legiono kohortoje.

## Taip pat skaitykite
* akviliferis
* drakonarijus
* signiferis
* veksiliarijus
* signumas
Ieškomas (2009 filmas)

**Ieškomas** – 2009 m. Indijos veiksmo kriminalinis filmas. Tai Bolivudo kriminalinis filmas, kuriame veiksmas vyksta Mumbajuje. Gaujos ir korumpuoti policininkai kovoja tarpusavyje dėl įtakos, iki kol pasirodo Radhe, kuris pradeda vykdyti savo teisingumą.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
# Salman Khan – Radhe / Rajveer Shekhawat
# Adam Malik – mini Radhe
# Ayesha Takia – Jhanvi
# Mahesh Manjrekar – inspektorius Talpade
# Prakash Rai – Gani Bhai
# Aseem Merchant – Golden
# Govind Namdeo – Ashraf Khan
# Inder Kumar – Ajay
# Sajid Ali
# Vinod Khanna – Shrikant Shekhawat
# Manoj Pawha
# Mahek Chahal
# Sarfaraz Khan
# Daniel Malik – Lanlord
# Mishal Mlaik – Jhanvi motina
Drakonarijus

**Drakonarijus** () – signiferis Senovės Romos kariuomenėje, nešdavęs draką () – Romos kavalerijos dalinių štandartą.

Manoma, kad drakai perimti iš sarmatų tada, kai II a. pradžioje Romos kariuomenėje pasirodė auksiliarijai sarmatai ir dakai.

## Taip pat skaitykite
* akviliferis
* imaginiferis
* signiferis
* veksiliarijus
* signumas
Veksiliarijus

**Veksiliarijus** () – Romos legiono signiferis, nešiojęs veksiliumą () – karinę vėliavą. Ta vėliava būdavo ant ieties ar tiesiog ilgo koto skersinio kabanti audeklo marška su legiono pavadinimu ir emblema

Veksiliarijai egzistavo tiek pėsčiuosiuose legionuose, tiek kavalerijoje.

## Susijusios temos
* akviliferis
* drakonarijus
* imaginiferis
* signiferis
* signumas
Pete Maravich

**Pitas Maravičius** (; 1947 m. liepos 22 d. – 1988 m. sausio 5 d.) buvo profesionalus amerikiečių krepšininkas, laikomas vienu iš geriausių ir taikliausių krepšininkų NBA istorijoje.

Pitas Maravičius gimė 1947 m. liepos 22 d. Aliquipoje, Pensilvanija. Jis pradėjo lankyti Broughton vidurinę mokyklą Raleige, kurioje vidutiniškai pelnydavo 32 taškus per rungtynes. 1966 m. jo tėvas gavo trenerio darbą Luizianos valstijos universitete (LSU) į kurį pasikvietė ir savo sūnų. Paskutinius trejus metus universitete jis pradėjo pirmauti šalyje pagal pelnomus taškus per rungtynes: 43.8, 44.2 ir 44.5.

1970 m. NBA naujokų biržoje jį 3 šaukimu pakvietė Atlanta "Hawks“ komanda. Su krepšininku buvo pasirašyta 5 metų, 1,9 mln. JAV dolerių sutartis, viena iš didžiausių tų laikų sutarčių. Atlantoje jis žaidė 4 metus. 1974 m. tarpsezonyje buvo iškeistas naujai priimtai NBA komandai New Orleans „Jazz“. Po sunkaus 23-59 pirmojo sezono P. Maravičiaus taiklumas krito, jis pataikė tik 41,9 % metimų, tai buvo prasčiausias jo sezonas. 1977-78, 1978-79 m. sezonuose jį persekiojo traumos, tačiau jis sugebėdavo pelnyti virš 20 taškų per rungtynes.

1979 m. komandai persikėlus į Jutą jis prarado trenerio pasitikėjimą ir buvo atleistas po 22 rungtynių. Likusią sezono dalį rungtyniavo Boston "Celtics" komandoje, kartu su naujoku Larry Bird. 1980 m. rugsėjo 20 d. pasitraukė iš profesionalaus krepšinio.

Pasitraukęs iš krepšinio jis tapo atsiskyręs, sirgo depresija. 1988 m. sausio 5 d. jis mirė nuo širdies smūgio Pasadenoje, Kalifornijoje žaisdamas krepšinį Nazarėnų bažnyčios salėje.

## Apdovanojimai
* 1970 m. gavo James Naismith apdovanojimą
* 1996 NBA 50-mečio Visų laikų komanda

## Šaltiniai
Klervo kantonas

**Klervo kantonas** – 1 vienas iš 12 Liuksemburgo kantonų. Kantono plotas – 332 km². Gyventojų – 14 245. Klervo kantonas suskirstytas į 8 komunas.
Redanžo kantonas

**Redanžo kantonas** – 1 vienas iš 12 Liuksemburgo kantonų. Kantono plotas – 267 km². Gyventojų – 15 665. Redanžo kantonas suskirstytas į 10 komunų.
Viandeno kantonas

**Viandeno kantonas** – 1 vienas iš 12 Liuksemburgo kantonų. Kantono plotas – 54,1 km². Gyventojų – 4332. Viandeno kantonas suskirstytas į 3 komunas.
Jėnos universitetas

**Jėnos Frydricho Šilerio universitetas** () – vienas seniausių Vokietijos universitetų. Yra Jėnoje.

## Istorija
1548 m. įkurta Jėnos akademija, 1558 m. tapo universitetu. 1934 m. pavadintas F. Šilerio vardu.

## Struktūra
* Teologijos fakultetas
* Teisės fakultetas
* Medicinos fakultetas
* Filosofijos fakultetas
* Ekonomikos ir verslo administravimo fakultetas
* Matematikos ir informatikos fakultetas
* Chemijos ir žemės mokslų fakultetas
* Biologijos ir farmacijos fakultetas
* Fizikos ir astronomijos fakultetas
* Socialinių ir elgsenos mokslų fakultetas
* Kalbų, klasikinės filologijos studijų, medicinos istorijos ir gamtos mokslų institutai
* Botanikos sodas ir herbariumas
* Jenos universiteto biblioteka, įkurta 1558 m., saugoma apie 3,8 mln. tomų spaudinių.
* Jenos universitetas leidžia „Wissenschaftliche Zeitschrift der Friedrich Schiller Universität“, „Jenaer Reden und Schriften“, „Jenaer Beiträge zur Parteiengeschichte“, „Bibliographische Mitteilungen der Universitätsbibliothek“.

## Žmonės
;Universitete dėstė:
Vilhelmas Derpfeldas, Georgas Hegelis, Karlas Kapeleris, Frydrichas Šelingas, Frydrichas Šileris, Frydrichas fon Šlegelis,

;Universitete studijavo:
Liudvigas Bojanus, Hermanas Budenzygas, Johanas Fichtė, Herbertas Jankūnas, Rudolfas Karnapas, Vladimiras Lazersonas, Gotfrydas Leibnicas, Augustas Leskynas, Karlas Marksas, Erichas Maškė, Kurtas Tucholskis,

## Lietuviai
Nuo XVI a. universitete mokėsi studentai iš Lietuvos: Mykolas Merlinas, Yom Tov Lipman Lipkin

;Universitete dirbo:
Roaldas Gadonas, Ričardas Rotomskis, Algis Petras Piskarskas,

## Literatūra
* Joachim Bauer, Andreas Klinger, Alexander Schmidt, Georg Schmidt (Hrsg.): Die Universität Jena in der Frühen Neuzeit. Universitätsverlag Winter, Heidelberg 2008, ISBN 978-3-8253-5525-8
* Stammbuch des Johann Bernhard Wilhelm Sternberger aus Meiningen, seit 1773 Student der Rechte in Jena. Jena, Thüringer Universitäts- und Landesbibliothek, Stb. 90. Faksimile. Friedrich-Schiller-Universität Jena 2008. Stammbuch des Johann Bernhard Wilhelm Sternberger aus Meiningen, seit 1773 Student der Rechte in Jena. Jena, Thüringer Universitäts- und Landesbibliothek, Stb. 90. Kommentar [zum Faksimile] Joachim Ott. Friedrich-Schiller-Universität Jena 2008.
* Friedrich-Schiller-Universität Jena (Hrsg.), Das Spezifikum universitärer Bildung. Jena 2007, ISBN 978-3-938203-56-9
* Siegfried Schmidt u.a. (Hrsg.): Alma mater Jenensis. Geschichte der Universität Jena. Weimar 1983.

## Šaltiniai
Drakas (simbolis)

**Drakas** () – Senovės Romos kavalerijos standartas, kurį nešdavo drakonarijus.

Manoma, kad drakai atsirado Sarmatijoje ar Dakijoje, o Romos kariuomenėje imti naudoti II a. pradžioje kartu su auksiliarijais sarmatais ir dakais.

Drako pagrindas būdavo išsižiojusio vilko galva iš lieto metalo, prie kurios pakaušinės dalies būdavo pritvirtinta audeklinė rankovė. Sparčiai jojant oras pro vilko nasrus verždavosi į rankovę ir ją išpūsdavo. Išsipūtusi rankovė plevėsuodavo it drakoniškas kūnas.
Spėjama, kad galva turėdavo kažkokį švilpuko principu veikiantį įtaisą, kadangi jojant į mūšį girdėdavosi staugiantis balsas.
Georgia O'Keeffe

**Georgia O’Keeffe** (1887 m. lapkričio 15 d. – 1986 m. kovo 6 d.) buvo Jungtinių Valstijų menininkė, garsiausia savo paveikslais. Tapytoja savo paveiksluose naudojo tiek abstrakčius, tiek ir konkrečius elementus. Konkretūs elementai galėjo būti atpažinti, kaip antai, nupieštos gėlės, akmenys, gyvūnų kaulai, peizažai. Abstraktūs tapytojos paveikslų elementai – spalvos ir formos nesudarė jokio realaus daikto.
Jeruzalės hebrajų universitetas

**Jeruzalės hebrajų universitetas** arba **Jeruzalės žydų universitetas** (), ), **HUJI** – vienas didžiausių ir svarbiausių Izraelio universitetų Jeruzalėje. Apie 22 000 studentų, apie 1200  dėstytojų 

## Istorija
Įsteigtas 1918 m., 1925 m. atidarytas Har Hacofime, 1948 m. perkeltas į Jeruzalę. 1954 m. atidarytas padalinys Givat Rame, 1967 m. – Har Hacofime. 

## Struktūra
* Humanitarinių mokslų fakultetas
* Socialinių mokslų fakultetas
* Teisės fakultetas
* Tiksliųjų mokslų fakultetas
* Medicinos fakultetas
* Stomatologijos fakultetas
* Žemės ūkio fakultetas
* Maisto ir aplinkos kokybės mokslų fakultetas
* Verslo administravimo mokykla
* Stomatologijos mokykla
* Švietimo mokykla
* Inžinerijos ir informatikos mokykla
* Rothbergo tarptautinė mokykla
* Bibliotekininkystės mokykla
* Informologijos mokykla
* Medicinos mokykla
* Slaugos mokykla
* Maisto ruošimo mokykla
* Darbo terapijos mokykla
* Farmacijos mokykla
* Sveikatos apsaugos mokykla
* Viešosios politikos mokykla
* Socialinio darbo mokykla
* Veterinarijos mokykla
* Žydų nacionalinė ir universiteto biblioteka, saugoma 4 mln. tomų spaudinių, fakultetų ir specializuotos bibliotekos
* Leidykla „The Magnes Press“
* Universitetas leidžia „Research“, „Kiryat Sefer“, „Tarbiz“, „Israel Law Review“, „Scripta Hierosofymitana“, „Scopus“.

## Lietuviai
Jeruzalės hebrajų universitetas bendradarbiauja su Vilniaus universitetu. Universitete dirbo: Šarūnas Liekis

Universiteto rektoriumi 1950-1952 m. buvo Moshe Schwabe, prieškario Lietuvoje vadovavęs Mokyklų skyriui Žydų reikalų ministerijoje. Matematiką dėstė Simcha Zuhovitski.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Jeruzalės hebrajų universitetas
Formulė Palmer Audi

**Formulė Palmer Audi** (**Formula Palmer Audi**, sutr. **FPA**) – vienviečių atvirų ratų automobilių lenktynių čempionatas, kurį 1998 m. įkūrė buvęs Formulės 1 lenktynininkas Jonathan Palmer. Čempionatas daugiausiai vyksta Jungtinėje Karalystėje.

2009 m. dalyvavimas čempionate kainavo 55 000 svarų terlingų, nugalėtojui skiriama 50 000 svarų sterlingų stipendija dalyvavimui Formulės 2 čempionate, o pirmieji trys gauna F2 bandomuosius važiavimus.

## Automobilis

FPA čempionate visi lenktynininkai naudoja standartizuotą automobilį. Jis turi 1,8 litrų darbinio tūrio I formos 4 cilindrų turbokompresorinį Audi variklį, gebantį pasiekti 224 kW galią ir maksimalų 270 km/h greitį. Automobilis turi galios padidinimo galimybę, kuri laikinai suteikia papildomus 45 kW. Važiuoklė padaryta iš akyto aliuminio monokoko ir atitinka Formulės 3 saugumo reikalavimus. Naudojamos specialiai sukurtos „Avon“ padangos.

## Lenktynės

Sezonas susideda iš 20 lenktynių 7 trasose. Lenktynių savaitgalis įprastai trunka dvi dienas, lenktynininkai varžosi trejose lenktynėse (išskyrus vieną etapą, kuomet vyksta tik dvejos). Pirmų ir antrų lenktynių starto pozicijos išaiškinamos kvalifikaciniais važiavimais, trečių nustatomos pagal pirmų dviejų lenktynių greičiausius ratus.

### Taškų sistema

Taškai skiriami už pirmas 19 vietų. Skiriami tik tuo atveju, kai lenktynininkas kerta finišą.

## Lietuviai FPA

2009 m. Formulės Palmer Audi čempionate dalyvavo lietuvis Kazimieras Vasiliauskas, tuo pačiu metu lenktyniavęs ir Formulėje 2. Jau antrose čempionato lenktynėse užlipo ant apdovanojimų pakylos. Viso sezono metu ten pabuvojo 11 kartų (2 pergalės, 7 antros vietos ir 2 trečios), o bendroje įskaitoje liko antras, nuo čempiono atsilikęs 17 taškų.

## Čempionai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali Formulės Palmer Audi svetainė 
* Senoji Formulės Palmer Audi svetainė
2009 m. Formulės Palmer Audi sezonas

**2009 m. Formulės Palmer Audi sezonas** – dvyliktasis FPA sezonas, prasidėjęs gegužės 2 d. Brands Hatch trasoje ir pasibaigęs spalio 18 d. Snetterton trasoje, buvo sudarytas iš 20 lenktynių Jungtinėje Karalystėje. Nugalėtoju tapo Richard Plant, o lietuvis Kazimieras Vasiliauskas užėmė antrą vietą.

Šio sezono nugalėtojas gavo 50 000 svarų sterlingų stipendiją dalyvavimui Formulės 2 čempionate, o pirmieji trys lenktynininkai pelnė F2 bandymus.

## Lenktynininkai

## Kalendorius

Visos lenktynės vyko Jungtinėje Karalystėje.

## Rezultatai

## Nuorodos
* 2009 m. Formulės Palmer Audi rezultatai
Veksiliumas

**Veksiliumas** (, dgs. *vexilla*) – pulko vėliavos tipo ženklas, naudotas klasikinių laikų Romos imperijoje. Veksiliumus kaip simbolius naudojo Romos kariuomenės daliniai.

Žodis  yra mažybinė žodžio  'burė' forma. Tai rodo, kad veksiliumas savo sandara primindavo mažą stačiakampę burę. Tokie veksiliumai parodyti išlikusiose skulptūrose ir monetose. Veksiliumų audeklinis stačiakampis būdavo pritvirtintas prie skersinio, savo ruožtu pritvirtinto prie ieties tipo koto. Tuo tarpu mums įprastinių vėliavų audeklas tvirtinamas prie vertikalaus vėliavos koto.

Veksiliumus naudojo specialūs kareiviai *[[veksiliarijus|veksiliarijai]]*. Veksiliumas buvo vėlesnių laikų pulkų kovinės vėliavos analogas – veksiliumas buvo pagrindinis dalinio simbolis, ir veksiliumo praradimas būdavo nenuplaunama gėda, todėl veksiliumus įnirtingai gindavo.

Beveik visoje dabartinėje Italijoje naudoja veksiliumus. Daugelis vėliavų naudojamų katalikų eitynėse yra veksiliumų tipo vėliavos. Tokių vėliavų pavadinimas yra labarumas. Pavadinimas perimtas iš pirmojo krikščionio Romos imperatoriaus Konstantino I vėliavos.

## Nuorodos

* Worldwide supplier of Flags and Flagpoles.
* The Cisalpina Historical Reenactment Group Web Site.
* The Roman Hideout
* http://www.redrampant.com/roma/vexillum.html  The Roman Vexilla
* http://flagspot.net/flags/xf-etym.html#vex Vexillium
Kalifornijos universitetas Berklyje

**Kalifornijos universitetas Berklyje** arba  **Berklio universitetas** () – vienas didžiausių valstybinių JAV ir vienas prestižiškiausių pasaulyje universitetų, Kalifornijos universiteto sistemos centras. Daugiau kaip 33 000 studentų, apie 8000 dėstytojų.

## Istorija
Įkurtas 1868 m. kovo 23 d. vietoje 1855 m. Oklende įkurto Kalifornijos koledžo, pradėjo veikti 1869 m. 1873 m. perkeltas į Berklį. 

Universiteto mokslininkams dalyvaujant sukurta atominė bomba, vandenilinė bomba, lazeris, išrastas ciklotronas, paaiškinti fotosintezės procesai, atrasti cheminiai elementai berklis, laurencis, kalifornis, plutonis, syborgis, sukurta operacinė sistema BSD ir BSD licenzija.

## Struktūra
* Chemijos koledžas 
* Inžinerijos koledžas 
* Literatūros ir mokslo koledžas 
* Aplinkos dizaino koledžas 
* Gamtos išteklių koledžas 
* Verslo administravimo mokykla 
* Teisės mokykla 
* Optometrijos mokykla 
* Švietimo mokykla 
* Žurnalistikos mokykla 
* Bibliotekininkystės ir informatikos mokykla 
* Visuomenės sveikatos mokykla 
* Viešosios politikos mokykla 
* Socialinės gerovės mokykla 

## Šaltiniai
Kalkutos universitetas

**Kalkutos universitetas** () – seniausias ir didžiausias Indijos universitetas Kalkutoje. 

## Istorija
Kalkutos universitetą 1857 m. vietoje 1827 m. įkurto Hindi ir kitų koledžų įkūrė britai. 

## Struktūra
* 55 fakultetai: Chemijos, Edukologijos, Gamtos mokslų, Ekonomikos, Fiziologijos, Jūrininkystės, Istorijos, Knygotyros, Informatikos, Lingvistikos, Matematikos, Medicinos, Muzikologijos, Politologijos, Psichologijos, Sociologijos, Teisės, Zoologijos, Žurnalistikos ir kt.
* 4 mokslo centrai
* 209 koledžai ir mokyklos
* Radiofizikos ir elektronikos institutas
* Branduolinės fizikos institutas
* Žemės ūkio mokslo institutas
* Centrinė biblioteka, įkurta 1908 m., 39 fakultetų ir 2 mokslo centrų bibliotekos
* Observatorija, įkurta 1875 m.
* Indijos menų muziejus, įkurtas 1937 m. 

## Žmonės
Universitetą baigė: Mirča Elijadė, Lakšmi Mitalas, Sarvepalis Radhakrišnanas, Satjadžitas Rėjus

Nobelio premijos laureatai: Rabindranatas Tagorė, Čandrasekara Ramanas, Amartja Senas 

## Šaltiniai
Indijos nacionalinė biblioteka

**Kalkutos nacionalinė biblioteka** () – didžiausia mokslinė Indijos biblioteka Kolkatoje. 

## Istorija
Įkurta 1902 m. sujungus Kalkutos viešąją (įkurta 1836 m.) ir Imperatoriškąją (įkurta 1891 m.) bibliotekas. Leidžia leidinius „Indians National Library“, „General Collection Author and Subject Catalogues“. 

## Fondai
Turi 2 270 000  knygų, 3600  rankraščių, 86 000  žemėlapių (2000 m.). Veikia indų kalbų skyriai:
* Asamų kalba – 12 000 knygų kolekcija
* Bengalų kalba – 85 000 knygų
* Gudžaratų kalba – 37 000 knygų
* Hindi kalba – 80 000 knygų
* Kanadų kalba – 1300 knygų
* Kašmyrų kalba – 500 knygų
* Malajalių kalba – 5000 knygų
* Maratų kalba – 37 000 knygų
* Orijų kalba – 19 500 knygų
* Pandžabų kalba – 20 000 knygų
* Sanskritas – 20 500 knygų
* Sindų kalba – 21 000 knygų
* Telugų kalba – 20 000 knygų
* Urdu kalba – 20 000 knygų

## Šaltiniai
Karlsrūhės universitetas

**Karlsrūhės technikos universitetas** arba **Fridericiana** () – seniausias technikos universitetas Vokietijoje ir ketvirtas Europoje po Paryžiaus, Prahos ir Vienos technikos universitetų. 2009 m. spalio 1 d. sujungtas su *Karlsrūjės mokslo tyrimų centru* į Karlsrūhės technologijos institutą (*Karlsruher Institut für Technologie*).

## Istorija
Įkurtas pagal Prancūzijos technikos mokyklų modelį 1825 m. kaip politechnikos mokykla, 1902–1967 m. Fridericianos technikos aukštoji mokykla, nuo 1967 m. Karlsrūhės Fridericianos universitetas. 1904 m. leista studijuoti moterims. 1969 m. pirmasis Vokietijoje pradėjo rengti diplomuotus programuotojus, 1972 m. įsteigtas Informatikos fakultetas.

Universitete 1888 m. Heinrichas Hercas atrado elektromagnetines bangas, 1897 m. Ferdinandas Braunas sukonstravo pirmąjį elektroninio spindulio vamzdelį. Trys universiteto mokslininkai yra gavę Nobelio premiją. Leido leidinius „Frideridana“, „Uni-Informationen Karlsruhe“.

## Struktūra
* Architektūros fakultetas
* Chemijos ir biomokslų fakultetas
* Chemijos inžinerijos fakultetas
* Ekonomikos mokslų fakultetas
* Elektrotechnikos ir informacinės technikos fakultetas
* Fizikos fakultetas
* Humanitarinių ir socialinių mokslų fakultetas
* Informatikos fakultetas
* Inžinerinės statybos, geografijos ir aplinkosaugos fakultetas
* Mašinų gamybos fakultetas
* Matematikos fakultetas
* 90 institutų
* Biblioteka, įkurta 1840 m., fakultetų ir institutų bibliotekos
* Botanikos sodas.

## Studentai
Universitete studijavo: Karlas Bencas, Dyteris Cetšė, Edvardas Teleris.

## Lietuviai
Universitete studijavo: Edmundas Jasiūnas, Bronius Masiokas.

## Šaltiniai