open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ivanas I

**Ivanas I Pinigmaišis** (mirė 1340 m.) – Maskvos kunigaikštis (nuo 1325), Vladimiro didysis kunigaikštis (nuo 1328).

## Biografija

Maskvos kunigaikščio Daniilo Aleksandrovičiaus sūnus.

## Valdymas

1327 m. dalyvavo Aukso ordos baudžiamajame žygyje prieš Tverę. Už tai gavo Kostromos kunigaikštystę ir teisę kontroliuoti Novgorodą. Po Suzdalės kunigaikščio Aleksandro mirties (1331) iš Aukso ordos gavo teisę valdyti Vladimiro kunigaikštystę. Praturtėjo rinkdamas duoklę iš rusų totorių naudai. Dėl to buvo pramintas Kalita – Pinigmaišiu, nes senojoje rusų kalboje žodis „*kalita*“ (tiurkų kilmės) reškė maišelį pinigams, piniginę. Už tuos pinigus Ivanas I pirko kaimynines žemes. Metropolito Piotro padedamas Ivanas I centralizavo rusų žemes. Ivanas I pajungė savo įtakai Rostovo kunigaikštystę ir Novgorodą. Maskvos kremlių aptvėrė ąžuoline siena. Ivano I laikais buvo padėti pagrindai Maskvos galybei. Palaidotas Maskvoje, Arkangelo sobore.

## Šeima

### Žmonos
* Kunigaikštytė Elena (m. 1331 metų kovo 1 d.)
* Kunigaikštytė Uljana (m. 1360-ų metų vidury)

### Vaikai
# Simeonas Išdidusis, (1318–1353)
# Danilas Ivanovičius (g. 1320)
# Ivanas II Gražusis (1326 kovo 30 – 1359 lapkričio 13)
# Andrejus Ivanovičius (1327 liepos 4 – 1353 liepos 6)
# Marija Ivanovna (m.1365),
# Jevdokija Ivanovna (m. 1342 m.),
# Feodosija Ivanovana
# Feotinija Ivanovna

## Literatūra
* Istorijos žodynas. 2003 m. 178 psl.

## Šaltiniai

## Nuorodos

## Galerija

38 History of the Russian state in the image of its sovereign rulers - fragment.jpg|Ivanas I
Kreml Kality.jpg|Kremlius valdant Ivanui Kalitai
Печать Иван Калита.JPG|Ivano Kalitos antspaudas
Ivanas II Gražusis

**Ivanas II Gražusis** (gimė - 1326 m. ; mirė - 1359 m.) - Maskvos didysis kunigaikštis (nuo 1353).

## Biografija

Ivano I sūnus. 

## Valdymas

Tęsė tėvo ir vyresniojo brolio politiką - stiprino Maskvos kunigaikščių valdžią. Mirė Maskvoje, palaidotas Arkangelo sobore.

## Šeima
Žmonos:
# nuo 1341 metų kunigaikštytė Teodosija Dmitrijevna (m. 1342), Briansko kunigaikščio Dmitrijaus duktė;
# nuo 1345 metų didžioji kunigaikštytė Aleksandra Ivanovna  (m. 1364).

Vaikai:
* **[[Dmitrijus Donietis]]** (1350–1389), Maskvos kunigaikštis ir Vladimiro didysis kunigaikštis
* **duktė**; vyras: nuo 1356 **Dmitrijus Karijotaitis** (m. 1399), Lietuvos kunigaikštis
* **Ana Ivanovna** (m. po 1389); vyras: **Dmitrijus Michailovičius** (m. po 1389), kunigaikštis, vaivada
* **Ivanas Ivanovičius** (1354–1364), Zvenigorsko kunigaikštis

## Šaltiniai

Istorijos žodynas. 2003 m. 178 psl.

## Nuorodos
Ponteva Viipuri

**Vypurio „Ponteva“** – buvęs Suomijos futbolo klubas iš Vypurio.

## Istorija

## Pasiekimai

: Šaltiniai: RSSSF.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Vasilijus II Tamsusis

**Vasilijus II Tamsusis** (1415 m. kovo 10 d. Maskvoje – 1462 m. kovo 27 d. ten pat) – Maskvos didysis kunigaikštis nuo 1425 m., Vytauto Didžiojo anūkas, Vasilijaus I ir Vytauto Didžiojo dukters Sofijos sūnus.

## Valdymas
Daugiau kaip ketvirtį amžiaus kariavo dėl sosto su dėde ir pusbroliais. Keletą kartų buvo praradęs Maskvą, patekęs į nelaisvę. Atmetė 1439 m. paskelbtą Florencijos uniją, nušalino šią uniją pasirašiusį Maskvos metropolitą Isidorą. Jo nurodymu 1448 m. vyskupų susirinkimas į metropolito sostą išrinko Ioną, kurio nepatvirtino Konstantinopolio patriarchas. Užkirto kelią popiežiui kištis į Stačiatikių Bažnyčios reikalus. Palaidotas Arkangelo sobore Maskvoje.

## Šeima
Vasilijaus II žmona buvo Marija Jaroslavna, kunigaikščio Jaroslavo Borovskio duktė. 1432 metų spalį įvyko sužadėtuvės, o 1433 vasario 8 – vestuvės. Vasilijui ir Marijai gimė aštuoni vaikai:

* *Jurijus Didysis *(1437–1441).
* **[[Ivanas III]]** (1440 sausio 22 – 1505 spalio 27) – Maskvos didysis kunigaikštis nuo 1462 iki 1505 metų.
* *Jurijus Jaunasis* (1441–1472) – Dmitrovo, Možaisko, Serpuchovo kunigaikštis.
* *Andrejus Didysis* (1446–1493) – Ulicko, Zvenigorodsko, Možaisko kunigaikštis.
* *Simeonas* (1447–1449).
* *Borisas Volockis *(1449–1494) – Volocko ir Ruzsko kunigaikštis
* * Ana Vasljevna *(1451–1501) – Riazanės kunigaikštytė
* *Andrejus Mažasis* (1452–1481) – Vologdos kunigaikštis.

## Šaltiniai

* Istorijos žodynas. Vilnius, „Vaga“, 2003 m. 416 psl.

## Nuorodos

## Galerija
Priešvėjinis sąsiauris

**Priešvėjinis sąsiauris** (, ) – Karibų jūros sąsiauris, skiriantis Kubą (vakaruose) ir Espanjolą (rytuose). Jungia Atlanto vandenyną (šiaurėje) ir Karibų jūrą (pietuose). Plotis ~80 km, gylis iki 1700 m. Giedrą naktį iš Kubos galima išvysti Haičio šviesas ir atvirkščiai. Sąsiauriu driekiasi pagrindinis laivų kelias iš JAV link Panamos kanalo.

## Išnašos
Dabrupis (Apšė)

**Dabrupis** – upelis šiaurės vakarų Lietuvoje, Skuodo rajone; Apšės (Bartuvos baseinas) kairysis intakas. Prasideda Pakalniškių kaimo šiaurės rytinėje dalyje, Pakalniškių miške. Teka į vakarus, už Dabrupio miško pasuka šiaurę – šiaurės vakarus. Indrėkiškės miško šiaurės rytiniame pakraštyje įteka į Apšę 12,3 km nuo jos žiočių, šiaurės vakariniame Trūbakių kaimo pakraštyje, Latvijos pasienyje.

Prie Dabrupio esančios gyvenvietės: Pakalniškiai, Trūbakiai.

Upėvardis kildinamas nuo žemaitiško bebro pavadinimo *dabras*.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos Respublikos upių ir tvenkinių klasifikatorius
Hipodromas

**Hipodromas** () – kompleksas įrenginių, skirtas žirgų sporto varžyboms, bandymams ir treniruotėms rengti. Hipodrome būna įrengti du arba trys 1600–2400 m ilgio, elipsės formos bėgimo takai, tribūnos žiūrovams, prie jų – aikštelė žirgams išvesti ir balnoti, teisėjų pakyla. Šalia hipodromų įrengiami uždari treniruočių maniežai, arklidės, veterinarijos priežiūros įstaigos. Hipodromuose dirbantis personalas treniruoja arklius, vertina jų darbingumą, rengia lenktynes. 

## Lietuva

Lietuvoje hipodromų funkcijas iš dalies atlieka žirgynai. 2009 m. Lietuvoje suskaičiuoti septyniolika veikiančių hipodromų ir dar du nauji projektai.

Vienas žinomesnių hipodromų yra Dusetų hipodromas Zarasų rajone, Dusetose. Čia rengiamos Sartų lenktynės. Kiti hipodromai: Lazdijų hipodromas, Raseinių hipodromas, Utenos hipodromas, Vazgaikiemio hipodromas (Prienų r.),  Vilniaus žirgyno hipodromas, Ukmergės hipodromas,  Raudondvario hipodromas (Kauno r.), Margavos hipodromas (Kauno r.), Niūronių hipodromas (Anykščių r.).

Nebeveikiantys hipodromai: Butrimonių hipodromas (Alytaus r.),  Tauragės hipodromas, Šeduvos hipodromas (Radviliškio r.), Krakių hipodromas (Kėdainių r.).

## Istorija
Pirmieji hipodromai minimi Homero Iliadoje. Seniausias žinomas hipodromas buvo įrengtas Olimpijoje, kur nuo 680 m. pr. m. e. Olimpinių žaidynių metu vyko keturkinkių dviračių vežimų lenktynės. Žymiausias ir didžiausias Antikos laikų hipodromas buvo pastatytas Konstantinopolyje valdant Romos imperatoriui Konstantinui I. Jame vyko žirgų ir vadeliotojų varžybos, tilpo 80000 žiūrovų, hipodromą puošė daugybė meno kūrinių.

Senovinis lietuviškas jodyklos, vietos kur išjodinėjami jauni žirgai, pavadinimas buvo grįžulas. Pagal jį pavadintas žvaigždynas.

## Šaltiniai
Uogienė

**Uogienė** – saldus patiekalas, paruošiamas verdant įvairias uogas ir vaisius. Dėl saldumo verdant dedamas cukrus, senovėje dažniausiai naudodavo medų. Uogienė tai paprasčiausias būdas ilgiau išlaikyti vaisius ir uogas. Verdant daugumą uogų ir vaisių išsiskiria pektinas, kuris veikia kaip tirštiklis.

## Uogienių tipai
Jei uogienė verdama ilgai, kol visos uogos sutiš gaunant vientisą masę. Galima neilgai virti uogas ir vaisius užpilti cukraus sirupu – tokiu atveju uogos lieka sveikos, o uogienė būna skaidresnė.

Kitos uogienių rūšys:
* *Vaisių sviestas* – uogienės gaminimo būdas, kai vaisiai (obuoliai, kriaušės, slyvos ar persikai) sutrinami ir verdami tol, kol visas skystis išgaruoja, tačiau uogienė netampa želė konsistencijos.
* *Vaisių varškė* – į jos sudėtį įeidavo citrinos, laimai, apelsinai arba avietės, plakti kiaušinių tryniai, vaisių sultys, cukrus ir prieskoniai.
* *[[Džemas]]* – dažniausiai gaminamas tik iš vienos rūšies vaisių ar uogų, kurie kaitinami kartu su cukrumi tol, kol beveik pasiekia želė konsistenciją.
* *[[Marmeladas]]* – taip Anglijoje vadinama kartesnio, o Amerikoje saldesnio skonio uogienė, verdamas iš cukraus, vandens ir citrusinių vaisių gabaliukų ir žievelių. Kartais į marmeladą dedama ir želatino.

Uogienė gali būti ir nevirta – uogos gerai ištrinamos cukrumi ir steriliuose induose laikomos šaldytuve. Tokiose uogienėse būna daugiau vitaminų.

## Šaltiniai
Radviliškio naujienos

**Radviliškio naujienos** – laikraštis, leidžiamas Radviliškio rajono savivaldybėje.

## Istorija
Pradėtas leisti uždarius laikraštį „Mūsų kraštas“, pavadintas laikraščio, ėjusio Radviliškyje 1925 m. vardu. Anksčiau laikraštis buvo įsikūręs V. Bernotėno g. 5, patalpas privatizavus redakcija įsikūrė Radvilų g. 17.

Tai rajono laikraštis, kuriame informaciją spausdina Radviliškio rajono savivaldybė, „Sodra“, „Radviliškio šiluma“, „Radviliškio vanduo“, „LESTO“, „TEO LT“ ir kitos įmonės, kurių pranešimai svarbūs gyventojams. Tiražas – 3500 egz.

## Nuorodos
* „Radviliškio naujienų“ svetainė
Fiodoras I

**Fiodoras I** (1557 m. – 1598 m.) – Rusijos caras (1584–1598).

## Biografija

Ivano IV sūnus; paskutinis iš Riurikaičių giminės.

## Valdymas
Fiodoras I buvo geras, tačiau bevalis ir silpnaprotis, daug laiko praleisdavo žaisdamas su rūmų juokdariais ir melsdamasis. Fiodoro I valdymo laikais labai pablogėjo valstiečių padėtis: jiems uždrausta pereiti nuo vieno pono pas kitą, o 1597 m. nustatytas 5 metų laikotarpis pabėgusiems valstiečiams surasti. Pasak kai kurių šaltinių, Fiodorą I nunuodijęs jo žmonos Irinos brolis Borisas Godunovas, kad užimtų caro sostą. Tiriant Fiodoro I palaikus, kauluose rasta nuodų. Palaidotas Arkangelo sobore.

## Šaltiniai
Istorijos žodynas. 2003 m. 416 psl.

## Nuorodos

## Galerija

01 002 Book illustrations of Historical description of the clothes and weapons of Russian troops.jpg|Fiodoras I
Irina godunova01 reconstruction.jpg|Fiodoro Ižmona Irina Godunova
Monument to Feodor I of Russia in Yoshkar-Ola.JPG|Paminklas Fiodorui I Joškar Oloje
Vasilijus III

**Vasilijus III** (gimė – 1479 m.; mirė – 1533 m.) – Maskvos didysis kunigaikštis (nuo 1505 m.).

## Biografija

Ivano III ir Bizantijos imperatoriaus Konstantino XI dukterėčios Sofijos Paleolog sūnus. 

## Valdymas

Prijungė prie Maskvos kunigaikštystės Pskovo ir Riazanės žemes. 1514 m. po karo su Lietuva Maskva užkariavo Smolensko žemę. Likvidavo kai kurias dalines kunigaikštystes, įėjusias į Rusijos valstybės sudėtį. Kovojo su Kazanės chanatu norėdamas jį paversti priklausomu nuo Maskvos. Jam valdant, Maskvoje buvo naujai pastatytas Arkangelo soboras, o Pamaskvio kaime Kolomenskoje pastatyta Dangun Žengimo cerkvė. Abi šios šventovės yra pasauliniai architektūros šedevrai. Palaidotas Arkangelo sobore Maskvoje.

## Santuokos ir vaikai

Žmonos:
* Solomonija Jurjevna Saburova (nuo 1505 rugsėjo 4 iki 1525 lapkričio).
* Elena Vasljevna Glinskaja (nuo 1526 metų sausio 21).
Vaikai (abu nuo antros santuokos): Ivanas IV (1530–1584) ir Jurijus Vasiljevičius (1532–1563).

## Šaltiniai

Istorijos žodynas. 2003 m. 416 psl.

## Nuorodos

## Galerija

Facial Chronicle - b.16, p. 360 - Baptism of Vasily III.gif|Vasilijaus III krikštas
Vassilielena.jpg|Vasilijaus ir Elenos Glinskajos vestuvės
VasnecovA VMoskovskom.jpg|Maskvos kremlius valdant Vasilijui III
Василий III встречает послов Карла V.jpg|Vasilijus sutinka Karolio V pasiuntinius
Tamara

**Tamara** () (mirė – 1207 m.) – Gruzijos valdovė (1184–1207).

## Biografija

Jurgio (Georgijaus) III duktė, garsėjusi protu ir grožiu. Tamaros valdymo metais Gruzija sustiprėjo ir pasiekė politinių karinių laimėjimų. Apie Tamarą sukurta liaudies legendų, Š. Rustavelis ją pavaizdavo poemoje „Didvyris tigro kailiu“.

## Šaltiniai

Istorijos žodynas. 2003 m. 392 psl.
Žalioji arbata

**Žalioji arbata** – arbata, kurią gaminant lapelių oksidacijos procesas sustabdomas po minimalaus laiko. Ryte skinti lapeliai nevytinami, o oksidacija stabdoma kaitinant: naudojant garus (tradicinis japoniškas metodas) arba sausai kepinant karštose keptuvėse (tradicinis kiniškas metodas). Taip išsaugomos naudingos maistinės medžiagos – vitaminai, mineralinės medžiagos, teinai, taninai.

Arbatos lapai paliekami džiūti pavieniui arba suvynioti į mažus kamuoliukus, jeigu gaminama Parako arbata. Pastarasis procesas užima daug laiko ir dažniausiai taikomas tik aukštesnės kokybės *Pekoe* arbatoms. Arbata dažniausiai apdorojama praėjus 1-2 dienoms po derliaus nuėmimo.

## Žaliosios arbatos ruošimas
Žalioji arbata ruošiama ilgiau nei juodoji. Verdančiu vandeniu užpilama 3-4 kartus taip, kad užplikymo procesas truktų 8-10 minučių. Vandens temperatūra žaliajai arbatai – 80&nbsp;°C-85&nbsp;°C.
Kuo aukštesnė lapų kokybė, tuo žemesnė turi būti temperatūra. Kad arbata iškart neatšaltų, indas, kuriame ji yra pritraukiama, taip pat turi būti pašildytas.
Ulongas

**Ulongas** – dalinės fermentacijos arbata kilusi iš Kinijos. Taivanas yra antras po šios arbatos tėvynės pagal gamybos apimtis. Nuo kitų arbatos rūšių skiriasi fermentacijos trukme – oksidacija sustabdoma etape, esančiame maždaug tarp žaliosios ir juodosios arbatos. Procesas užtrunka 2–3 dienas. Išvertus iš kinų kalbos *ulongas* reiškia *juodojo drakono arbata*. Kokybiška arbata pasižymi išsiskiriančia išvaizda – lapeliai būna susukti į kamuoliukus, kurie arbatą užplikius išsiskleidžia.

## Gamyba
Ruošiant šią arbatą pagal kinišką tradiciją svarbu, kad arbatmedžio lapai nebūtų nuskinti per anksti, o nuskinti – perdirbami nedelsiant. Lapai vytinami saulėje, po to nestipriai kratomi bambuko krepšiuose tam, kad lapelių kraštai apsitrintų ir suminkštėtų. Tuomet jie iškrečiami ir tolygiai paskirstomi ant padėklų, kad apdžiūtų ir pagelstų. Lapo kraštai paruduoja – patrinto lapo cheminės medžiagos reaguoja su deguonimi – vyksta fermentacija. Ji stabdoma praėjus 12–20&nbsp;% viso fermentacijos laiko, lapus kaitinant aukštoje temperatūroje. Taivane fermentuojama ilgiau, todėl jų arbata yra tamsesnė, o kiniška – gelsva. Po kaitinimo lapai yra susukami ir tai yra galutinė jų forma.

Ulongo arbata neretai aromatizuojama pridedant įvairių žiedlapių (chrizantemų, jazminų ar kitų) ir eterinių aliejų. Yra ir ulongų aromatizuotų pieno garais.

## Paruošimas
Vandens temperatūra – 90–100&nbsp;°C. Kad arbata iškart neatšaltų, indas turi būti pašildytas. Šiai arbatai idealūs yra *Jiksing* molio indai. Geriausi rezultatai pasiekiami naudojant šaltinio vandenį, nes jame esančios mineralinės medžiagos suteikia arbatai savito skonio.

## Išnašos ir šaltiniai
Bašaras al-Asadas

**Bašaras al-Asadas** (; g. 1965 m. liepos 16 d. Damaske) – Sirijos politikas ir karininkas, ėjęs 19-ojo Sirijos prezidento pareigas nuo 2000 m. liepos mėn. iki nuvertimo 2024 m. gruodžio mėn.

## Biografija

1988 m. baigė Damasko universitetą, įgijo oftalmologo specialybę. Studijavo Vokietijoje ir Didžiojoje Britanijoje. 1999–2000 m. Liaudies gvardijos vadas. Nuo 2000 m. Sirijos prezidentas.

Po protestų siekiant nuversti Bašarą al-Asadą kilo Sirijos pilietinis karas. 2024 m. gruodį sukilėliams užėmus Damaską, al-Asadas paliko postą ir pasitraukė į Rusiją.

## Šaltiniai
Jurgis II

**Jurgis II** (1683 m. lapkričio 10 d. Herrenhausen (dab. Žemutinė Saksonija, Vokietija) – 1760 m. spalio 25 d. Londonas) – D. Britanijos karalius (1727–1760), Hanoverio kurfiurstas (1727–1760).

## Biografija

Jurgio I sūnus. 

## Valdymas
Dėl Hanoverio interesų įtraukė D. Britaniją į Austrijos įpėdinystės karą (1740–1748 m.), nepopuliarų D. Britanijoje. Jurgis II įgijo pagarbą už drąsą 1743 m. Gottingeno mūšyje Bavarijoje. Tai buvo paskutinis mūšis, kuriame D. Britanijos monarchas dalyvavo asmeniškai. 1745 m. numalšino paskutinį jakobitų (ištremto Stiuartų dinastijos karaliaus Jokūbo palikuonių šalininkai) sukilimą. 1737 m. Gottingene įsteigė Jurgio Augusto universitetą. 1753 m. Londone – Britų muziejų. Kariavo su Prancūzija dėl Š. Amerikos kolonijų. Paskutiniais gyvenimo metais mažai domėjosi politika.

## Šeima
Nuo 1705 metų vedė Karoliną Brandenburg-Anbachę (1683–1737). Vaikai:
* Frederikas (1707 vasario 1 – 1751 kovo 31), Velso princas
* Ana Hanoverė (1709 lapkričio 2 – 1759 sausio 12), ištekėjusi Orano princesė
* Amelija (1711–1786),
* Karolina (1713–1757)
* Jurgis (1717–1718)
* Viljamas Augustas (1721 balandžio 15 – 1765 spalio 31), Kumberlendijos hercogas
* Marija Hanoverė (1723–1772), ištekėjo už  Geseno-Kaselio landgrafo Frydricho II
* Luiza (1724–1751), ištekėjo už Danijos karaliaus Frederiko V. 

## Nuorodos

## Galerija



## Šaltiniai
Jurgis I (Graikija)

**Jurgis I** (1845 m. gruodžio 24 d. Kopenhaga – 1913 m. kovo 18 d. Salonikai) – Graikijos karalius (1863–1913).

## Biografija

Danijos karaliaus Kristijono IX antrasis sūnus. Graikijoje 1862 m. nuvertus karalių Otoną I, D. Britanijos siūlymu Graikijos Nacionalinio susirinkimo 1863 m. kovo 30 d. išrinktas karaliumi. Už Jurgio I išrinkimą D. Britanija 1864 m. perdavė Graikijai Jonijos salas, nuo 1815 m. buvusias jos protektoratu. Jurgiui I valdant 1864 m. Nacionalinis susirinkimas priėmė Graikijos konstituciją. Nužudytas makedonų teroristų.

## Šeima
1867 metais Jurgis vedė Olgą Konstantinovn (1851–1926), didžiojo kunigaikščio Konstantino Nikolajevičiaus dukterį. Vaikai: 
* Konstantinas I  (1868–1923) – Graikijos karalius (1913–1917, 1920–1922, vedė princesę Sofiją Prusę, turėjo tris sūnus ir tris dukteris; 
* Jurgis (1869–1957) – Korfo grafas, vedė princesę Mari Bonapart, turėjo sūnų ir dukterį;
* Aleksandra (1870–1891) – didžiojo kunigaikščio Pavelo Aleksandrovičiaus žmona, turėjo sūnų ir dukterį;
* Nikolajus (1872–1938) – vedė didžiają kunigaikštytę Eleną Vladimirovną, turėjo tris dukteris;
* Marija (1876–1940) – didžiojo kunigaikščio Georgijaus Michailovičiaus žmona, turėjo dvi dukteris;
* Olga (1880) – mirė jaunystėje
* Andrejus (1882–1944) – veddė princesę Alisą Batenberg, turėjo keturis dukteris ir sūnų;
* Christoforas (1888–1940) – pirmoji žmona Nensi Stiuart, antroji žmona - Prancūzijos princesė Francuaza Orleanietė, nuo kurios turėjo vieną sūnų.

## Nuorodos

## Šaltiniai
Medžiotojų arbata

**Medžiotojų arbata** () – karštas alkoholinis (12–15°) gėrimas, gaminamas maišant juodąją arbatą bei romą. Pagaminta arbata turi būti karšta, pakankamai saldi. Tai tipiškas Austrijos bei kitų Centrinės Europos šalių žiemos gėrimas, anksčiau plačiai vartotas medžiotojų, miškininkų, medkirčių ir kitų, kuriems šiuo metų laiku reikia daug dirbti šaltame ore. Šiais laikais jis daugiausiai siūlomas kalnuose turistams bei (po slidinėjimo dienos) kalnų slidininkams. Medžiotojų arbatą nesunku pagaminti, tačiau parduodami ir jau paruošti mišiniai. Per metus vien Austrijoje ir Vokietijoje išgeriama ne mažiau 1 000 000 litrų. *Jagertee* yra oficialus, įstatymu apsaugotas austriško šio gėrimo varianto pavadinimas, todėl Vokietijoje ir kitur jis gali būti siūlomas kitokiais panašiais pavadinimais (*Wilderertee* – „brakonierių arbata“, *Förstertee* – „miškininkų arbata“, *Hüttentee* – „kalnų trobelės arbata“ ir pan.)

## Išnašos
Floridos sąsiauris

**Floridos sąsiauris** () − sąsiauris, jungiantis Meksikos įlanką ir Atlanto vandenyną. Jis yra tarp Floridos salų ir Kubos.

Floridos sąsiaurio ilgis − 650 km, plotis − 80 km, vidutinis gylis − 150 metrų, tačiau kai kur vandenyno dugnas siekia 1500 metrų gylį. Per sąsiaurį teka Golfo srovė.

Floridos sąsiauris yra Bermudų trikampio ribose.
Saigonas (upė)

**Saigonas** () − upė pietų Vietname.

Saigonas atlieka svarbią transporto funkciją, nes šalia upės įsikūręs Hošimino miestas, kurio krovinių apimtis siekia 35 mln. tonų.

Saigonas įteka į Niabės upę Hošimino mieste.

## Nuorodos
*Saigono upė  (anglų k.)
Mišonas

**Misonas** () − buvusių šventyklų kompleksas centriniame Vietname (netoli Danango), Danango provincijoje.

Misonas buvo **Indrapura**, vienos iš Čampos (Tiampos) valstybių sostinė ir religinis centras. Jis buvo įkurtas 400 m. Yra išlikę apie 70 VII−X a. budistų ir brahmanistų šventyklų griuvėsių. Pati žymiausia šventykla, 24 metrų aukščio buvo išgražinta liūtų ir dramblių skulptūromis. 1969 m. ji buvo sugriauta JAV−Vietnamo karo metu.

1999 m. Misonas įtrauktas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Nuorodos

* Mišonas  (anglų k.)
Benediktas Morikonis

Grafas **Benediktas Morikonis** (1750 - 1839, ), Morikonių giminės didikas, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės ir carinės Rusijos valstybių veikėjas.

## Biografija

Grafas Benediktas Morikonis gimė 1750 m. birželio 23 d.Salų dvare. Tėvas Marcijanas Morikonis (, ) 1771&nbsp;m. minimas kaip Vilkmergės seniūnas, buvo vedęs Benedikto Tyzenhauzo dukrą Aleksandrą, su kuria susilaukė sūnų Benedikto ir Ignoto. Benediktas valdė Taujėnų dvarą, Ignotas&nbsp;– Salų.

Turėjo grafo titulą.

1785&nbsp;m. (kai kur teigiama, kad 1790&nbsp;m.) vedė Mariją Viktoriją Radvilaitę (1740&nbsp;m. gimusią Mykolo Kazimiero Radvilos Žuvelės dukterį), kuri kaip kraitį gavo Taujėnų dvarą. Čia pagal italų architekto Pietro de Rossi () (1760–1831) projektą iki 1802&nbsp;m. pastatė išlikusius rūmus. 

Po M. V. Radvilaitės mirties vedė Karoliną Ceciliją Gorskytę iš Biržuvėnų, Liudviko Baltramiejaus Gorskio ir Konstancijos Odachovskytės dukterį. Taujėnuose 1812 ir 1813&nbsp;m. vizituodamas kariuomenę  lankėsi Rusijos imperatorius Aleksandras I, čia susipažino su Sofija Tyzenhauzaite, su kuria užmezgė artimus ryšius.

Jo pusbrolio generolo Juozapo Morikonio (buvo vedęs Konstanciją Šadurską) dvare kartu su Dorotėja Morikonyte augo globotinė Sofija Tyzenhauzaitė.

Grafas Benediktas Morikonis mirė 1839 m. gruodžio 1 d. Salų dvare 89 metų amžiaus, našlavęs po žmonos Karolinos Gorskytės mirties. Vaikų nepaliko. Troškūnų bernardinų konvento vienuolių palaidotas šeimos kape Troškūnuose.

## Veikla
Buvo ketveriems metams išrinktas į seimą, Nuolatinės tarybos ir 1764 m. Lietuvos aukščiausiosios vyriausybės narys. 

Užėmė LDK sekretoriaus pareigas, nuo 1788&nbsp;m.&nbsp;– Vilkmergės seniūnas.

Benediktas kartu su broliu Ignotu aktyviai dalyvavo Kosciuškos sukilime, Benediktas buvo vienas iš sukilimo vadų LDK, Lietuvos tautinės aukščiausios tarybos narys. 

1831&nbsp;m. prasidėjus sukilimui Aukštaitijoje Benediktas subūrė vietinių sukilėlių dalinį, raitininkus aprengė vengrų husarų uniformomis, kurias savo sandėliuose buvo išsaugojęs dar nuo 1812&nbsp;m. Napoleono žygio į Maskvą.

Grafas Benediktas Morikonis mirties metrikos įraše minimas kaip buvęs LDK Tribunolo maršalka ir Užnerio apskrities maršalka.

## Šaltiniai

* Salų ir jų apylinkių istorija
Sencha

**Sencha** () − populiariausia japoniškos žaliosios arbatos rūšis.

*Sencha* arbatą imta gaminti Japonijoje nuo 1738 m. – lygiai tokią pat, kokia ji gaminama iki šiol.

Žalioji arbata skiriasi nuo juodosios tuo, kad ji visiškai nepatiria fermentacijos (oksidacijos). Japonijoje gaminama žalioji arbata skiriasi nuo kitose šalyse (pati svarbiausia iš jų − Kinija) gaminamų žaliųjų arbatų. Skirtumus nulemia ne tik skirtingos klimatinės sąlygos, bet ir arbatžolių gamybos ypatumai. Japonijos arbatmedžių plantacijos skiriasi nuo Indijos, Kinijos ar Šri Lankos plantacijų. Japonijoje arbatmedžiai auga tvarkingomis nugenėtomis neaukštomis eilėmis. Tik ką nuskinti švieži arbatmedžio lapeliai kuo skubiau pristatomi į nedidelius pirminio apdirbimo fabrikėlius. Čia jie pirmiausia palaikomi karštuose garuose (*Sencha* − 36−60 s, *Fukamushi Sencha* 1−2 min.), taip sustabdoma galima lapelių fermentacija (oksidacija).

Arbatai *Sencha* renkami lapeliai be kotelių. Iš 1 kg šviežių arbatmedžio lapelių pagaminama 100−160 g *Sencha* arbatžolių. Arbatžolės stipriai susuktos, panašios į mažas adatas, ryškiai žalios spalvos. Tai kvapni, lengva, gaivi auksinės spalvos arbata. Jos kokybė ir kaina gali būti labai įvairi (nuo 100 JAV dolerių už kilogramą iki 11 000 JAV dolerių).

Pirmo skynimo, itin aukštos kokybės *Sencha* vaišinami garbūs svečiai, o geros kokybės šios arbatos galima rasti visuose namuose ir biuruose, ji − kasdienis daugelio japonų gėrimas. Šiuo metu Japonijoje populiarėja arbata *Fukamushi Sencha*, kurią galima pavadinti modernia *Sencha* atmaina. Švieži lapeliai ilgiau pagarinami, o pačios arbatžolės smulkesnės nei klasikinės *Sencha*. Paruošta ši arbata ryškesnės nei žalios spalvos *Sencha*, jos aromatas kiek silpnesnis, o skonis aitresnis. *Fukamushi Sencha* taip pat naudojama gaminant žaliosios arbatos mišinius.
Mackiškių valsčius

**Mackiškių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos ir pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Mackiškės.

## Istorija

Įkurtas 1925 m. gruodžio 18 d. vietoje buvusio Aleksandravo valsčiaus. 1927 m. balandžio 1 d. apsikeista teritorijomis su Žirmūnų valsčiumi. 1929 m. balandžio 11 d. Mackiškių valsčius panaikintas, jo teritorija perduota Benekainių valsčiui, Eišiškių valsčiui, Rodūnios valsčiui, Varanavo valsčiui ir Žirmūnų valsčiui.

## Šaltiniai
Juodoji arbata

**Juodoji arbata** – arbatos rūšis, kurią gaminant oksidacijos procesas yra ilgesnis už kitas rūšis – žaliąją, baltąją ir Ulongą. Visos šios rūšys gaminamos iš kininio arbatmedžio krūmo lapų. Laikoma, kad juodoji arbata yra stipresnė ir joje yra daugiau kofeino nei kitų rūšių arbatoje. Tradiciškai naudojami du juodosios arbatos gamybos principai – iš smulkių ir iš stambių lapų.

Kinų kalbose juodosios arbatos pavadinimas reiškia „raudonąją arbatą“, pagal jau padarytos arbatos spalvą. Terminu juodoji arbata vadinami arbatos lapeliai.

Žalioji arbata savo skonį išlaiko iki metų, o juodoji gali neprarasti savo skonio kelerius metus. Būtent dėl šios savybės juodoji arbata dažnai būdavo naudojama mainuose. O XIX a. buvo naudojama kaip *de facto* valiuta Mongolijoje, Tibete ir Sibire. Skaičiuojama, kad apie 90 % visos parduodamos arbatos vakarų pasaulyje sudaro juodosios arbatos pardavimas.

Grynoje juodojoje arbatoje yra nedidelis kiekis kalorijų, riebalų, natrio ir baltymų. Kai kurių rūšių juodojoje arbatoje yra mažiau nei 1 gramas angliavandenių. Visose kininio arbatmedžio arbatose yra daug fenolio, kuris yra antioksidantas.
Rukainių valsčius

**Rukainių valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Rukainiai.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. prijungtas prie Mickūnų valsčiaus ir Šumsko valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 3875 || 371 kiemas  || || 56
|-
| 1874 m. || || 3582 || 367 kiemai  || 7 seniūnijos || 70
|-
| 1880 m. || || 4709 || 652 kiemai  || 7 seniūnijos || 71
|-
| 1885 m. || || 4939 || 332 kiemai  || 8 seniūnijos || 72
|-
| 1890 m. || || 6025 || 423 kiemai  || 8 seniūnijos || 73
|}

## Vadovai
* O. Stankevičius, 1884–1887 m.
* O. Žukauskas, 1887–1889 m.
* T. Sinkevičius, 1889–1890 m.
* A. Vrublevskis, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Mario Monti

**Marijus Montis** (*Mario Monti*, g. 1943 m. kovo 19 d.) – Italijos ekonomistas, buvęs eurokomisaras, nuo 2011 m. užimantis Italijos ministro pirmininko ir šalies finansų bei ekonomikos ministro pareigas. Monti buvo Bokonio universiteto rektorius ir prezidentas. 2011 m. lapkričio 9 d. Italijos Senatas paskyrė Monti senatoriumi visam gyvenimui, o netrukus Italijos prezidentas Giorgio Napolitano paskyrė Monti šalies premjeru.

Monti išsiskyrė iš kitų Italijos premjeru sudarydamas tik iš technokratų (savo srities specialistų) sudarytą vyriausybę.

2012 m. gruodžio 21 d. M. Monti pranešė pasitrauksiąs iš premjero posto po naujausių parlamento rinkimų 2013 m. Tą padaryti jis buvo pažadėjęs, jei šalies parlamentas priims jo pasiūlytą naująjį šalies biudžetą.

Monti yra vedęs ir turi du vaikus.

## Šaltiniai

|-

|-

|-

|-
Ąžuolo ir pušies draugystė

**Ąžuolo ir pušies draugystė** – botaninis gamtos paveldo objektas, 1995 metais Kauno miesto savivaldybės paskelbtas saugomu. Auga Kaune, Panemunėje, Panemunės šile. Ąžuolo ir pušies draugystė – tai kamienais suaugę du medžiai – paprastasis ąžuolas (*Quercus robur* L.) ir paprastoji pušis (*Pinus sylvestris* L.). Šiuo metu pušis jau nudžiūvusi.


Vaizdas:Azuolo ir pusies draugyste.jpg
Vaizdas:Ąžuolas su pušimi.JPG


## Panašūs
* Dubravos dvyniai

## Nuorodos
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Kaunas. Panemunės parkas
Girdijauskų valsčius

**Girdijauskų valsčius** (arba ***Iljino valsčius***, , ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Girdijauskai.

## Istorija

Įkurtas XIX a. 2-ojoje pusėje Vilniaus gubernijoje. 1920 m. kovo 1 d. reformuotas į Turgelių valsčių.

|-
| 1869 m. || || 6028 || 647 kiemai  || || 111
|-
| 1874 m. || || 7002 || 652 kiemai  || 11 seniūnijų || 117
|-
| 1880 m. || || 7526 || 655 kiemai  || 11 seniūnijų || 117
|-
| 1885 m. || || 8615 || 586 kiemai  || 12 seniūnijų || 122
|-
| 1890 m. || || 9066 || 666 kiemai  || 12 seniūnijų || 122
|}

## Vadovai
* O. Vercinskis, 1884–1890 m.
* A. Bylinskis, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)
Macintosh

**Macintosh** arba **Mac** – personalinių kompiuterių serija, kuriama bendrovės „Apple Inc.“. Seriją sudaro iMac, Mac Mini staliniai kompiuteriai, Mac Pro darbo stotys, MacBook, MacBook Air bei MacBook Pro nešiojamieji kompiuteriai.

Dabartiniai Mac kompiuteriai naudoja Apple pagamintus procesorius, ankstyvieji modeliai (1984–1994 m.) naudojo Motorola 68000, o 1994–2006 m. modeliai naudojo AIM aljanso PowerPC, (2006–2020 m.) „Intel“ x86–64 architektūros procesorius. Kompiuteriuose diegiama pačios „Apple“ kurta Mac OS X operacinė sistema. 2020 m. „MacBook Air“, „MacBook Pro“, „Mac Mini“ kompiuteriuose „Intel“ procesorius pakeitė „Apple“ sukurtas procesorius „Apple M1“. Taip pat kompiuteriai palaiko ir kitas alternatyvias operacines sistemas, kaip kad Linux, FreeBSD ar Microsoft Windows.

## Istorija
Pirmąjį Macintosh kompiuterį 1984 m. sausio 24 d. pristatė Stivas Džobsas; tai buvo pirmasis komerciškai sėkmingas personalinis kompiuteris, naudojęs grafinę sąsają. 1998 m. buvo pristatytas naujas modelis iMac G3 (iMac serija). 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Klampučių dvaras

**Klampučių dvaras** – dvaras, buvęs Klampučių kaime.

## Istorija

Dvaro rūmai pastatyti XIX a., 1883 m. pagal V. Rybarskio projektą pristatytas antrasis aukštas centrinei rūmų daliai. Dvarą valdė Skomskiai. Apie 1914 m. dvaro savininkas buvo Ungulevičius.

Po II pasaulinio karo dvaro teritorijoje įkurta Klampučių pradinė mokykla.

## Žymūs žmonės
* Dvare gimė Lietuvos kariuomenės generolas Bronislovas Skomskis (1864–1935).
* Dvare gyveno rašytojas Juozapas Albinas Herbačiauskas (1876–1944).

## Nuorodos
* Dvaro nuotraukos
Pušys Sesės

**Pušys Sesės** – botaninis gamtos paveldo objektas, 1995 metais Kauno miesto savivaldybės paskelbtas saugomu. Auga Kaune, Lampėdžiuose, ties Gintaro g. 13. Pušys Sesės – tai dvi pušys (*Pinus sylvestris* L.), suaugusios viena su kita per bendrą šaką.

2015 m. duomenimis Saugomų teritorijų valstybės kadastre, pušų aukštis – 21,70 m, kamienų apimtys – 2,00 ir 1,83 m.

## Nuotraukos


Lampėdžiai. Pušys sesės.JPG|2016 m. pavasarį
Lampėdžiai. Pušys sesės 2.JPG
Lampėdžiai. Pušys sesės, kamienai.JPG|Kamienų „skersinis“


## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras 
* Lampėdžių pušys-sesės
Diskelis

**Diskelis** – nedidelis magnetinis diskas, laikomas keturkampėje plastikinėje dėtuvėje, kuri apsaugo nuo dulkių kaupimosi, naudojamas kaip keičiama išorinė duomenų laikmena. Nuskaitomas **diskelių įrenginyje** (FDD), kuris gali būti kompiuterio viduje arba kaip išorinis įrenginys.

Gali būti įvairaus dydžio ir talpos. Populiariausi ir prieinami prekyboje 8, 5,25 ir 3,5 colio diskeliai. Vėliausiai naudoti plastikiniai 3,5 colio skersmens diskeliai, kurių talpa 1440 kB.

Buvo plačiai naudojami nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio iki XXI a. pr., kada juos pakeitė kompaktinės plokštelės ir kitos laikmenos. Šiuo metu nebenaudojami dėl itin mažos talpos ir nepatikimumo.

## Variacijos

## Šaltiniai
Troškūnų dvaras

**Troškūnų dvaras** (arba ***Smėlynės dvaras***) – dvaras, buvęs prie Troškūnų, Smėlynės kaime. Išlikę 10 dvaro pastatų (XIX a. pabaiga), keletas parko medžių.

## Istorija

1591 m. dokumentuose pirmą kartą paminėtas Troškūnų dvaras. XVII a. jis priklausė Sakalauskams, kurie dalį dvaro žemių dovanojo Troškūnų bernardinų vienuolynui. 1747–1811 m. dvarą valdė Petkevičiai, nuo 1850 metų – Montvilos, po to kai dvarą iš Hopenų nusipirko Stanislovas Montvila.

## Išnašos
Aramas

:*Šis straipsnis - apie armėnų epo herojų. Apie istorinę valstybę žiūrėkite [[Aramas-Damaskas]]*

**Aramas** – senovės Armėnijos epo herojus, laikomas Urartijos valstybės pirmuoju valdovu, armėnų mitinio herojaus Haiko palikuonis, Aros Gražiojo tėvas. Jo valdymo metu Urartiją nuolat puldinėjo Asirija. Puolimus Urartija atlaikė, nes ėmė statyti daug tvirtovių, perėmė Asirijos ginkluotę ir ekipuotę. Laikoma, kad iš Aramo vardo kildinamas armėnų tautovardis.

## Šaltiniai
Rimkūnų dvaras

**Rimkūnų dvaras** – dvaras Rimkūnuose (Linkuvos valsčius), Pakruojo rajono savivaldybėje, Linkuvos seniūnijoje.

## Istorija

Dvaras priklausė dvarininkų Puzinų, Karolinai Puzinaitei ištekėjus už Benedikto Karpio, nuo 1797 m. – Karpių giminei. Kraštotyrininkės Rimos Žemrietaitės iš žmonių pasakojimų užrašytose istorijose Rimkūnų dvaras prisimenamas kaip nedidelis, tik 275 hektarus žemės teturintis, tačiau gerai tvarkomas, su raudonų plytų rūmu, dengtu skarda, dideliu sodu ir parku su alėjomis. 1808 m. Ignotas Karpis dvaro valstiečius atleido nuo baudžiavos. Vėliau dvarą valdė Eustachijus Karolis Karpis, Konstantinas Karpis, jo brolis Felicijonas Karpis. Iki Pirmojo pasaulinio karo dvarą nuomojo lenkų bajorų kilmės Steponas Jonas Chodakauskas, būsimosios prezidentienės Sofijos Smetonienės dėdė.

1919 m. įvyko Rimkūnų dvaro kautynės tarp Lietuvos partizanų ir bolševikų. 1922 m. dvaras buvo išparceliuotas. Apylinkės gyventojai pasidalijo į dvi grupes. Vieni siekė, kad dvaro sodyba būtų perduota bažnyčiai, kiti – kad mokyklai. Po ilgų ginčų rūmas, tvartas ir rūsys atiteko mokyklai, čia įsikūrė Rimkūnų pradinė mokykla. Likusieji pastatai išdalyti naujakuriams, gavusiems Rimkūnų dvaro žemės.

Vienas iš jų, Linkuvos gimnazijos inspektorius Karolis Dineika, suremontavo dvaro kumetyno pastatą, uždėjo raudonų čerpių stogą, moderniai įsirengė kambarius gyventi bei, nusipirkęs žemės, įkūrė ūkį, valdžiusį 21 ha žemės.

## Šaltiniai
Kazys Januta

**Kazys Januta** (1912 m. vasario 14 d. Stripiniuose, Ylakių valsčius – 2006 m. rugpjūčio 15 d. San Franciske, Kalifornija) – Lietuvos teisininkas, žurnalistas.

## Biografija
Gimė ūkininkų šeimoje, kurioje augo šeši vaikai. Mokėsi Ylakiuose, Mažeikų gimnazijoje. 1928 m. moksleivių šaulių būrio valdybos narys, 1929 m. pirmininkas. Vytauto Didžiojo universitete studijavo teisės mokslus. 1932–1934 m. buvo žemaičių studentų korporacijos „Samogitia“ pirmininkas.

1936–1937 m. tarnavo Lietuvos kariuomenėje ir liko joje atsargos leitenantu, vėliau dirbo teismo tardytoju Vilniuje ir Vilkaviškyje. 

1939 m. susituokė su pedagoge literate Petronėle Orintaite (1905-1999). 1941 m. jis, žmona ir tik gimęs sūnus išvengė trėmimo į Sibirą, nes tą naktį, kai Vilniuje NKVD atėjo jų ieškoti, bute šeimos nerado. Visi kiti K. Janutos šeimos nariai – per 10 žmonių – atsidūrė Sibire.

1944 m. Raudonajai armijai vėl artėjant prie Lietuvos, su šeima pasitraukė į Vokietiją. 1948–1949 m., lietuvių karo pabėgėlių stovykloje redagavo ir leido biuletenį „Dienos žinios“. Gyveno Augsburge, 1948 m. baigė linotipininkų kursus.

1949 m. su šeima persikėlė į JAV, Čikagą, dirbo „Naujienų“ spaustuvėje raidžių rinkėju. Vėliau, baigęs braižytojų kursus, dirbo firmoje, gaminančioje elektronines kontrolės priemones JAV karo laivynui. Čia jis gavo elektronikos konstruktoriaus profesinį pažymėjimą. 1959 m. persikėlė į Los Andželą, po žmonos mirties, 2006 m. pavasarį apsigyveno pas sūnų San Francisko apylinkėje.

Palaidotas Ylakių kapinėse.

## Kūryba
1934 m. pradėjo bendradarbiauti spaudoje, rašė „Policijos žurnale“. Pasirašinėjo *J. Klauseikio* ir kt. slapyvardžiais. Amerikoje rašė straipsnius „Naujienoms“, „Dirvai“ ir kt. laikraščiams bei leidiniams.

## Šaltiniai
Stubrių valsčius

**Stubrių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Stubriai.

## Istorija

Įkurtas po II pasaulinio karo, tačiau netrukus panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Vilkyškių valsčiaus.

## Šaltiniai
Lauksargių valsčius

**Lauksargių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Lauksargiai.

## Istorija

1920 m. valsčius perduotas iš Tilžės apskrities Pagėgių apskričiai. Panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Piktupėnų valsčiaus.

|-
| 1925 m.  || || 1987 || || || 13 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Žukų valsčius

**Žukų valsčius** (arba ***Žūkų valsčius***; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Žukai.

## Istorija

1905 m. valsčiuje buvo 1318 gyventojų. 1920 m. valsčius perduotas iš Ragainės apskrities Pagėgių apskričiai.

Panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Vilkyškių valsčiaus.

|-
| 1925 m.  || || 1102 || || || 12 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Jurgis I

**Jurgis I** (1660 m. gegužės 28 d. Osnabriukas, Vokietija – 1727 m. gegužės 11 d. ten pat) – D. Britanijos karalius (1714–1727 m.; pirmasis iš Hanoverių dinastijos, Hanoverio kurfiurstas 1698–1727 m.).

## Biografija

Hanoverio kurfiursto Ernesto Augusto ir Anglijos karaliaus Jokūbo I vaikaitės Pfalco kunigaikštytės Sofijos sūnus. Paveldėjo D. Britanijos sostą pagal 1701 m. vad. Nuraminimo aktą, kuriuo siekta neleisti užimti sosto katalikams Stiuartams. Ministrais tvirtindavo tik vigus (daugiausia dėl bendro priešiškumo torių vyriausybės 1713 m. Utrechto taikai su Prancūzija). Jurgis I buvo nepopuliarus (menkai mokėjo anglų kalbą, per daug domėjosi Hanoverio reikalais), bet jo teisė į sostą nebuvo rimtai kvestionuojama; Stiuartų šalininkų jakobitų sukilimas (1715 m.) ir sąmokslas (1719 m.) tik sustiprino jo padėtį. Daugiausia Jurgis I rūpinosi kariuomene ir užsienio politika – 1718 m. padėjo suburti D. Britanijos, Rusijos, Prūsijos ir Austrijos sąjungą, vadinamąjį Keturių aljansą, nukreiptą prieš Prancūziją ir Ispaniją, kuri po 1701–1714 m. Ispanijos įpėdinystės karo siekė atgauti prarastas teritorijas.

## Santuoka ir vaikai
Žmona: nuo 1682 m. lapkričio 21 d. (skyrybos 1694 m. gruodžio 28 d.) **Sofija Dorotėja Braunšveig-Liuneburg** (1666 m. rugsėjo 15 d. – 1726 m. lapkričio 13 d.), hercogo Jurgio II Vilhelmo Braunšveig-Liuneburg duktė. Jiem gimė du vaikai:
* **[[Jurgis II|Jurgis Augustas]]** (1683 m. lapkričio 10 d. – 1760 m. spalio 25 d.), Jungtinės Karalystės ir Airijos karalius (Jurgis II), Braunšveig-Liuneburgo kurfiurstas;
* **Sofija Dorotėja** (1687 m. kovo 16 d. – 1757 m. birželio 28 d.), ištekėjo už Prūsijos karaliaus Frydricho Vilhelmo I, Frydricho II motina.

Pas Jurgį I taip pat buvo trys nesantuokinės dukterys nuo meilužės Meliuzinos fon der Šulenburg:
* **Ana-Luiza-Sofija** (1692–1773),
* **Petronelė Melizina** (1693–1778) ir
* **Margarita-Gertrūda** (1701–1728).

## Šaltiniai

## Nuorodos
Karklės valsčius

:: *Apie valsčių į šiaurę nuo Klaipėdos žr. [[Karklininkų valsčius]]*.

**Karklės valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Karaliaučiaus srityje. Centras – Karklė (nuo 1946 m. Mysovka).

## Istorija

Valsčius priklausė Šilutės apskričiai, tačiau kai pastaroji buvo prijungta prie Klaipėdos krašto, Karklės valsčius 1922 m. priskirtas Lankos apskričiai Vokietijoje.

## Šaltiniai
Usėnų valsčius

**Usėnų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Usėnai.

## Istorija

Įkurtas II pasaulinio karo metu, panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Rukų valsčiaus.

## Šaltiniai
Aukštumalų valsčius

**Aukštumalų valsčius** (arba ***Aukštumalo Pelkės valsčius***; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Aukštumalai.

## Istorija

Įkurtas 1874 m. balandžio 29 d. 1939 m. prijungtas prie Šilutės valsčiaus. Po II pasaulinio karo atkurtas, bet panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. prijungiant prie Kintų valsčiaus.

|-
| 1925 m.  || || 766 || || || 5 gyvenvietės 
|}

## Šaltiniai
Juodkrantės valsčius

**Juodkrantės valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje, Kuršių nerijoje. Centras – Juodkrantė.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1874 m. birželio 4 d. 1886 m. birželio 22 d. nuo jo atskirtas naujas Nidos valsčius, o 1906 m. spalio 5 d. – Kopgalio valsčius. Juodkrantės valsčius panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d. Valsčiaus teritorija perduota Juodkrantės vasarvietei.

|-
| 1925 m.  || || 408 || || || 2 gyvenvietės 
|}

## Šaltiniai
Nidos valsčius

**Nidos valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje, Kuršių nerijoje. Centras – Nida.

## Istorija

Nidos valsčius įkurtas 1886 m. birželio 22 d. iš dalies Juodkrantės valsčiaus. Panaikintas 1947 m. lapkričio 6 d., teritorija perduota Nidos (Nidos apylinkė) ir Preilos (Pervalkos ir Preilos apylinkės) vasarvietėms.

|-
| 1925 m.  || || 1112 || || || 6 gyvenvietės 
|}

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Preilos apylinkė

**Preilos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Kuršių nerijoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1947 m. lapkričio 6 d. apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Preilos vasarvietės.

## Šaltiniai
Šimkūnų apylinkė

**Šimkūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1947 m. lapkričio 6 d. prijungta prie Linkaičių apylinkės ir Toliočių apylinkės.

## Šaltiniai
Lūginės apylinkė

**Lūginės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1947 m. priskirta naujam Šunskų valsčiui, iki 1948 m. panaikinta.

## Šaltiniai
Zatišiaus apylinkė

**Zatišiaus apylinkė** (arba ***Zatišės apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1947 m. priskirta naujam Ceikinių valsčiui. Panaikinta iki 1948 m.

## Šaltiniai
Stipirkių apylinkė

**Stipirkių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. Panaikinta 1947 m. lapkričio 7 d. prijungiant prie Karpėnų apylinkės ir Pakempinių apylinkės.

## Šaltiniai
Pumpurų apylinkė (Raseiniai)

**Pumpurų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje, priklausė Tytuvėnų ir Šiluvos valsčiams. Panaikinta iki 1948 m.

## Šaltiniai
Pataurijos apylinkė

**Pataurijo apylinkė** (arba ***Pataurijos apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1947 m. dalis teritorijos perduota Vilniaus miestui. Apylinkė panaikinta iki 1948 m.

## Šaltiniai
Anamas

**Anamas** () gali reikšti:
* Anamas (Kinijos provincija) – Kinijos imperijos provincija dabartiniame šiaurės Vietname, egzistavusi 679–939 m.;
* Anamas (Prancūzijos protektoratas) – Prancūzijos Indokinijos dalis dabartiniame centriniame Vietname, egzistavusi 1874–1949 m.;
* Anamo kalnai - kalnynas dabartiniame Vietname;
* Bendras istorinis viso Vietnamo pavadinimas.
RCA Records

**RCA Records** (iš pradžių The Victor Talking Machine Company, vėliau RCA Victor) – viena žymiausių antrinių „Sony Music Entertainment“ įrašų kompanija. „RCA“ inicialai kilo nuo kompanijos „Radio Corporation of America“ (vėliau pervadintos į „RCA Corporation“), kuri valdė šią kompaniją nuo 1929 iki 1985 m., ir iki 1986 m. buvo verslo partnerė.

„RCA“ grupė yra sudaryta iš trijų padalinių:
* „RCA Records“ leidžia pop, roko ir kantri muzikos įrašus.
* „RCA Victor“ – bliuzo, pasaulio etninės muzikos, džiazo, miuziklo įrašus.
* „RCA Red Seal“ – klasikinės muzikos įrašus.

2011 m. „RCA Records“ buvo pertvarkyta, perėmė teises leisti kompanijų „Arista“, „J Records“ ir „Jive Records“ atlikėjų įrašus, kadangi šios buvo uždarytos.

## Išnašos
Poprostu

**Poprostu** () – nelegalus komunistinis dvisavaitinis laikraštis, ėjęs 1935 m. rugpjūčio 5 d. – 1936 m. kovo 20 d. Vilniuje lenkų kalba.

## Istorija

Išėjo 16 numerių. Redagavo Henrikas Dembinskis, Stefanas Jedrichovskis, Kazimieras Petrusevičius, Bogdanas Skaržinskis ir Marija Žeromska.

## Šaltiniai
Giraitės apylinkė (Vilnius)

**Giraitės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Mickūnų valsčiuje. Panaikinta 1947 m. lapkričio 13 d. prijungiant prie Naujosios Vilnios rajono Vilniuje.

## Šaltiniai
Šiaurinės Alpės

**Šiaurinės Alpės** () – Rytinių Alpių masyvas, Centrinių Alpių šiaurėje. Yra Austrijoje, netoli Bavarijos žemės, pietryčių Vokietijoje. Skirtingai nuo Centrinių Alpių, Šiaurinės Alpės yra kitokios sudėties.

## Geografija
Šiaurinės Alpės prasideda netoli Reino slėnio, nusidriekia per Bregenzervaldą Forarlberge, Austrijoje, palei sieną tarp Bavarijos federalinės žemės ir Austrijos Tirolio, eina pro Zalcburgą, Aukštutinę Austriją, Štiriją ir Žemutinę Austriją kol galiausiai baigiasi prie Vienos Miško, netoli Vienos miesto ribų, rytuose.

Aukščiausi taškai Šiaurinėse Alpėse yra Parzejeršpicė (3036 m) Lechtalio Alpėse ir Aukštasis Dachšteinas (2996 m). Kitas žinomas taškas Šiaurinėse Alpėse yra Cugšpicė (2962 m), kuris yra Vokietijos-Austrijos pasienyje ir žinomas kaip aukščiausias taškas Vokietijoje.

## Masyvai
Šiaurinių Alpių masyvai (iš rytų į vakarus):

* Vienos Miškas (1)
* Gutenšteino Alpės (2)
* Raksas ir Šnibergas (3)
* Miurštago Alpės (4)
* Tiurnitso Alpės (5)
* Ybštalo Alpės (6)
* Hokšvabas (7)
* Enštalo Alpės (įskaitant Gesiauzę) (8)
* Aukštutinės Austrijos prieškalnė (9)
* Totso Gebirgas (10)
* Aukštasis Dachšteinas (11)
* Zalckamergutas (12)
* Teneno kalnai (13)
* Berchtesgadeno Alpės (14)
* Lofererio Štainbergas ir Leogangerio Štainbergas (15)
* Čiemgo Alpės (16)
* Kaisergebirgas (17)
* Rofangebirgas, Brandenbergo Alpės (18)
* Bavarijos Prealpės (19)
* Karvendelas (20)
* Veteršteinas (21)
* Amergau Alpės (22)
* Algo Alpės (23)
* Lechtalio Alpės (24)
* Lechkelengebirgas (25)
* Bregenzervaldas (26)

## Taip pat skaitykite
* Klintinės Alpės
* Pietinės Klintinės Alpės

## Šaltiniai