open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Buckūnai (Alytus)

**Buckūnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Metelio ežero kranto, 9 km į vakarus nuo Miroslavo. Netoliese, pietvakariuose, išsidėstęs bendravardis kaimas Lazdijų rajone. Pro kaimą teka Peršėkės intakas Metelytė, kurios slėnyje sudarytas Kumečių tvenkinys.

Buckūnuose kryžiuojasi keliai  ir , taip pat atšaka į Papėčius.

Būdingas gatvinis išplanavimas.

## Istorija

Buckūnai istoriniuose šaltiniuose minimi nuo 1744 metų, ilgą laiką buvo vienas kaimas, bet vėliau išskirstytas į Lazdijų ir Alytaus rajonų dalis.

## Gyventojai

Bendra Alytaus ir Lazdijų rajonų gyvenviečių raida (iki 1979 m.):

Alytaus rajone:

## Šaltiniai
Buckūnai (Ignalina)

**Buckūnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Mielagėnų, prie Varlenkos upelio, Švenčionių rajono paribyje.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Buckū́nas*.

## Istorija
Vietovė minima 1751 metais. 1830 m. kaime buvo 12 sodybų. XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčiui, Krikonių dvaro valdai.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. 1922–1926 m. veikė lietuviška pradžios mokykla, nuo 1926 m. – lenkų valdiška mokykla. 1929 m. įsteigtas Šv. Kazimiero draugijos skyrius, kurio pastangomis 1933 m. kaime pastatytas 8 m paminklinis kryžius. 1937–1938 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius. Iki 1940 m. buvo Krikonių dvaro centras.

Nuo 1950 m. – Ignalinos rajono Buckūnų apylinkės centras, vėliau priklausė Mielagėnų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kavalčiukai (Švenčionys)

**Kavalčiukai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje. Stūkso Kavalčiukų piliakalnis.

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kumečiai (reikšmės)

**Kumečiai** gali reikšti:
* Kumetis – dvaro samdinys, kumetyno gyventojas.

## Gyvenvietės
### Lietuva
* Alytaus rajone;
* Kalvarijos savivaldybėje;
* Marijampolės savivaldybėje;
* Šakių rajone;
* Šilalės rajone;
* Vilkaviškio rajone:
** Bartninkų seniūnijoje,
** Šeimenos seniūnijoje:
*** Kumečiai I,
*** Kumečiai II.

### Rusija

Kaliningrado srityje:
* Kumečiai (Pilkalnis), buvęs dvaras Rytų Prūsijos Pilkalnio apskrityje,
* Karalienė (Zelionyj Boras) Černiachovsko rajone.
Kumečiai (Marijampolė)

**Kumečiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Padovinio. Yra dvejos senosios kapinės – kultūros paveldo objektai (Kumečių senosios kapinės ir Gudupių kapinės su partizanų bei šaulių kapais). Piečiau kaimo plyti Žuvinto palios.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kumečiai (Šakiai)

**Kumečiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Kriūkų, ant Nemuno kairiojo kranto šlaito. Papėde eina kelias . Rytuose jungiasi su Sutkiškiais, vakaruose – su Klangiais.

## Istorija

XIX a. Kumečiai priklausė Svetošino valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kumečiai (Šilalė)

**Kumečiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Bijotų, kairiajame Lyženos upelio krante. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kumečiai I

**Kumečiai I** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Alvito. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kumečiai II

**Kumečiai II** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Kunigiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Remigijus Čiegis

**Remigijus Čiegis** (g. 1958 m. spalio 18 d.) – Lietuvos inžinierius chemikas, aplinkos vadybos teoretikas, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Brolis Raimondas Čiegis. 1977 m. baigė Kauno 7–ąją vidurinę mokyklą, 1982 m. Kauno politechnikos instituto Cheminės technologijos fakultetą, 1989 m. Vilniaus universiteto Kauno vakarinį fakultetą, 1998 m. stažavosi Upsalos, 1999 m. Roskildės universitetuose. 1995 m. socialinių mokslų daktaras, 2002 m. habilituotas daktaras.

1982 m. Kauno hidrometeorologijos observatorijos dirvožemio tyrimo laboratorijos viršininkas, 1989 m. Kauno savivaldybės Aplinkos apsaugos skyriaus ekonomistas, 1991–2000 m. Aplinkos ministerijos Dirvožemio tyrimo laboratorijos viršininkas. Nuo 1991 m. Vilniaus universiteto Kauno humanitarinio fakulteto docentas, 2003 m. Verslo ekonomikos ir vadybos katedros profesorius, Sociokultūrinių tyrimų instituto direktorius, nuo 2001 m. ir Vytauto Didžiojo universiteto Ekonomikos ir vadybos fakulteto docentas.

Nuo 1995 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys.

## Mokslinė veikla
Mokslinių tyrimų bei interesų kryptys – aplinkos ekonomika, aplinkos vadyba ir regioninė plėtra.

## Bibliografija
* Tolydi ekonomikos plėtra, 1997 m.;
* Tolydi plėtra ir aplinka: Ekonominis požiūris, 2002 m.;
* Tolydžios ekonominės plėtros alternatyvios teorijos, 2003 m.;
* Aplinkos ekonomika, vadovėlis, 2003 m., su kitais.

## Nuorodos
Strateginės savivaldos žurnalo informacija 

## Šaltiniai
Hapsalu

**Hapsalu** () – kurortinis miestas vakarų Estijoje, Baltijos jūros Hapsalu įlankos pakrantėje. Lenės apskrities administracinis centras. Tekstilės ir maisto pramonė, žvejyba. Sanatorijos.

## Istorija

Hapsalu žinomas nuo 1279 m., o 1294 m. gavo miesto teises. Mieste yra išlikusi senovinė katedra ir XIII–XVI a. pilis. Vertingi eksponatai saugomi miesto muziejuje.

## Miestai partneriai
*  Lovisa, Suomija
*  Rendsburgas, Vokietija
*  Eskilstuna, Švedija
*  Fundanas, Portugalija
*  Greve in Čiantis, Italija
*  Haningė, Švedija
*  Hanko, Suomija
*  Umanė, Ukraina


Haapsalu linnuse varemed1.jpg|Hapsalu pilies liekanos
Haapsalu linnuse kirik 2012.jpg|Hapsalu bažnyčia
Haapsalu raudteejaama ooteplatvorm.jpg|Hapsalu geležinkelio stotis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
* Hapsalu pilis 
* Miesto internetinė svetainė
Meškučiai (Ukmergė)

**Meškučiai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Tulpiakiemio, prie Nekulės ir Degsnio santakos. Praeina kelias Tulpiakiemis–Bukonys. Yra kaimo kryžius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerdla

**Kerdla** () – miestas vakarų Estijoje, Hyjumos salos šiaurėje (vienintelis salos miestas), Baltijos jūros (Tarestės įlankos) pakrantėje. Hyju apskrities administracinis centras. Šiuo metu vystoma žvejyba ir smulki pramonė.

Į pietryčius nuo miesto yra 455 mln. metų senumo Kerdlos meteorinis krateris (skersmuo 7 km).

## Istorija
Kerdla pirmą kartą minima 1564 m. kaip švedų gyvenvietė. Pradėjo augti 1830 m. įkūrus tekstilės fabriką. 1849 m. pastatytas uostas. 1938 m. gavo miesto teises. Miesto infrastruktūra sugriauta II pasaulinio karo metu.

## Miestai partneriai
*  Silamejė, Estija
*  Parvianenas, Suomija

## Galerija

File:Kardla kirik.jpg|Kerdlos bažnyčia
File:Rannapaargu-037.jpg|Rannapaargu restauronas
File:Kärdla, Hiiumaa Turismiinfokeskus.JPG|
File:Kardla streets.jpg|Gatvė Kerdloje
File:Kärdla mereäärne.JPG|


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Moniliozė

**Moniliozė** – augalų liga, kurią sukelia monilijiečių (*Moniales*) eilės grybai. Augalai maitintojai: obelys, kriaušės, svarainiai, slyvos, vyšnios, abrikosai. Grybo užpulti vaisiai sode ir sandėliuose pradeda pūti.

Iš pradžių puvimo dėmė nedidelė, apskrita, tačiau, greitai plisdama, apima ne tik vaisiaus paviršių, bet ir vidinę dalį. Pūvančio vaisiaus paviršiuje susidaro pilkšvai gelsvos, dulkingos, koncentriškais ratais išsidėsčiusios karputės – **stromos**. Ant stromų susiformuoja bespalvės arba citrinos spalvos grandinėlėmis sukibusios sporos – **konidijos**, kuriomis užkratas ir plinta. Supuvę vaisiai virsta mumijomis. Todėl profilaktiškai reikia tokias likusias mumijas nudaužyti nuo medžių, surinkti ir užkasti arba sudeginti.

Moniliozė labai pavojinga liga, todėl nesiimant profilaktinių ir gydymo priemonių, sandėliuose ir soduose supūva labai daug vaisių.
Sūre Janis

**Sure Janis** () – miestas centrinėje Estijoje, 25 km į šiaurę nuo Viljandžio. Svarbiausias – miesto objektas bažnyčia. Sure Janis įsikūręs ant kalvos, miškingoje ir ežeringoje vietovėje. Vystomas turizmas.

## Istorija
Miestas pradėjo augti XIII a. įkūrus Jono Krikštytojo bažnyčią. Pirmą kartą paminėtas 1423 m. *Walula* pavadinimu. Dabartinis pavadinimas vartojamas nuo XVII a. 1938 m. gavo miesto statusą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
Meškučiai (Kaišiadorys)

**Meškučiai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Vilūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Meškučiai (reikšmės)

**Meškučiais** vadinami kaimai:

* Alytaus rajone;
* Kaišiadorių rajone;
* Kazlų Rūdos savivaldybėje;
* Marijampolės rajone;
* Ukmergės rajone;
* Varėnos rajone;
* Gudijoje, Ašmenos rajone.
Radžiūnai (reikšmės)

**Radžiūnais** yra vadinami šie kaimai:

* Alytaus rajone;
* Kupiškio rajone;
* Molėtų rajone;
* Rokiškio rajone;
* Ukmergės rajone;
* Utenos rajone;
* Varėnos rajone.

Taip pat Baltarusijoje:
* Varanavo rajone;
* buv. Palionių valsčiuje;
Radžiūnai (Kupiškis)

**Radžiūnai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietvakarius nuo Noriūnų, prie Suosos ir Stirniškių tvenkinio. Šiaurine dalimi praeina kelias . Netoliese yra Radžiūnų geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Radžiūnai (Molėtai)

**Radžiūnai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Giedraičių.

## Istorija

1662 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Radžiūnai (Ukmergė)

**Radžiūnai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Taujėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Radžiūnai (Utena)

**Radžiūnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Spitrėnų.

## Istorija

XIX a. pabaigoje kaimas buvo Vilkmergės apskrities Utenos valsčiuje ir parapijoje. Atskirtas nuo Utenos dvaro.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Radžiūnai (Varėna)

**Radžiūnai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Žilinų, šalia Graužinės upelio. Greta telkšo ežerėlis Alkas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš pavardės *Radžiū́nas* (greičiausiai padaryta iš su trumpėjusios dviskiemenės pavardės su šaknimi *rad-*, pvz., *Radžvilas*). Senasis pavadinimas *Daugeliškė* pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Daugelà* (iš šaknų *daug-* ir *gėl-*).

## Istorija
Seniau vadintas ***Daugeliške***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Riešutėlis

**Riešutėlis** – sausasis uždarasis vaisius. Prinokę lieka uždari, o apyvaisis plyšta tik pradėjus dygti sėklai. Tokius vaisius turi apynys, kanapė, švitriešis, strugena, vėdrynas, vingiris, adonis ir kt.

Paprastojo apynio vaisiai sutelkti į kankorėžį panašiose varpose. Pats riešutėlis yra apskritas, truputį iš šonų suplotas. Riešutėlyje subręsta viena sėkla. Kankorėžių žvyneliai yra su liaukutėmis, išskiriančiomis lupuliną ir eterinių aliejų.
Ryliškiai (Utena)

**Ryliškiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Tauragnų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Albertas Rožė (1950–2024) – choro dirigentas ir pedagogas.

## Šaltiniai
Viljandis

**Viljandis** () – miestas pietinėje Estijos dalyje, prie Viljandžio ežero. Viljandžio apskrities administracinis centras. Mašinų, lengvoji, medienos apdirbimo, maisto pramonė. Muziejus, išlikęs dvaras. Piečiau miesto telkšo Viljandžio ežeras. Kasmet liepos pabaigoje mieste vyksta Viljandžio folkloro festivalis. Veikia Tartu universiteto Viljandžio kultūros akademija.

## Istorija

1211 m. pirmąkart minima Viljandžio tvirtovė. Miestas rašytiniuose šaltiniuose paminėtas 1283 m. Livonijos ordinui priklausiusi Viljandžio pilis () buvo didžiausia visame Pabaltijyje. XIV a. priklausė Hanzos sąjungai. 1560 m. pilį užėmė Rusija. Per Lenkijos-Švedijos karą XVII a. pradžioje pilis buvo sugriauta. 1783 m. Viljandis gavo miesto statusą.

## [[Miestai-partneriai]]
*  Valmiera, Latvija
*  Arensburgas, Vokietija
*  Esliovas, Švedija
*  Frostburgas, JAV
*  Herniosandas, Švedija
*  Porvas, Suomija
*  Mindenas-Liubekė, Vokietija

## Sportas
Mieste populiarios sporto šakos – rankinis, futbolas, tinklinis, krepšinis, šaudymas iš lanko, irklavimas, imtynės.
* JK Viljandi Tulevik – futbolo klubas;
* FC Viljandi – buvęs futbolo klubas;
* Viljandžio miesto stadionas ();

## Galerija

Viljandi ordulinnuse varemed.jpg|
Viljandi Jaani kirik1.jpg|
Viljandi Pauluse kirik 31-08-2012.jpg|
Elamu Viljandis Tallinna 16.jpg|
Elamu Viljandis Pikk 4.jpg|


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
* Viljandžio dvaras
Pseudoarcheologija

**Pseudoarcheologija**, dar vadinama **fantastine archeologija** – pseudomokslinė archeologija – archeologinių radinių interpretavimas nesiremiant jokiais archeologijoje priimtais moksliniais metodais. Taip pat pseudoarcheologija laikomas archeologinių klastočių darymas.

Šio pseudomokslo atstovams yra tipiška kaltinti tikrus archeologus pažiūrų siaurumu, konservatyvumu, naujų svarbių archeologinių radinių ignoravimu.

## Pavyzdžiai

Geriausi religija motyvuotos pseudoarcheologijos pavyzdžiai yra vis kas kelerius metus iš naujo Ararate ar aplinkiniuose kalnuose „atrandama“ biblijinė Nojaus arka arba Turino drobulės naudojimas Jėzaus istoriškumo įrodymui.

Kiti garsūs pavyzdžiai yra vėlgi pasikartojantys Atlantidos ar Lemūrijos „atradimai“, kai kiekvieną naujai atrastą užlietą salą ar žemyno dalį skubama laikyti kažkuriuo iš šių mitologinių žemynų.

Daugybė archeologinių radimviečių jau daug metų taip pat yra ir pseudoarcheologinių spekuliacijų objektai. Tarp jų – Egipto piramidės, Teotihuakanas, Stounhendžas, Velykų sala, Palenkė, Čičen Ica, Naskos dykumos piešiniai ir kiti.

## Taip pat skaitykite

* Erich von Daniken
* Pseudoistorija
Žagariai (Varėna)

**Žagariai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Kalesninkų, Dainavos girioje, prie Pasgrindos upelio. Keliai į Jurgiškes, Pasgrindą, Paversekį. Netolise – Pasgrindos kapinynas. Kaimas nunykęs.

## Etimologija
Kaimo vardas kilęs arba iš asmenvardžio *Žãgaras, Žagãrius*, arba iš šaltiniuose užrašytos Pasgrindos upėvardžio formos *Žagara*. Šiaip ar taip, pamatinis žodis būtų *žãgaras* („stiebas be lapų; rykštė; šaka kūrenimui; sausa šaka“).

## Istorija

XIX a. pab. buvo šlėktų okolica Lydos apskrities Kaniavos valsčiuje, Čepelūnų apylinkėje; Eišiškių dvaro valda.

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 72 žmonės, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ilgaūsės makštinės kandys

**Ilgaūsės makštinės kandys** (*Adelidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima. Dauguma rūšių - dieninės.

Europoje yra apie 50 rūšių, Lietuvoje užregistruota 20 rūšių:

* Pošeimis. Blizgančiosios ilgaūsės makštinės kandys (*Adelinae*)
** Skersajuostė ilgaūsė makštinė kandis (*Nemophora belella*)
** Auksadryžė ilgaūsė makštinė kandis (*Nemophora degeerella*)
** Buožaininė ilgaūsė makštinė kandis (*Nemophora metallica*)
** Ankstyvoji ilgaūsė makštinė kandis (*Nemophora cupriacella*)
** Tamsiadryžė ilgaūsė makštinė kandis (*Nemophora fasciella*)
** Miegalinė ilgaūsė makštinė kandis (*Nemophora minimella*)
** Auksažalė ilgaūsė makštinė kandis (*Nemophora dumerilellus*)
** Žalioji ilgaūsė makštinė kandis (*Adela reaumurella*)
** Auksiškoji ilgaūsė makštinė kandis (*Adela cuprella*)
** Siauradryžė ilgaūsė makštinė kandis (*Adela croesella*)
** Mažoji ilgaūsė makštinė kandis (*Cauchas fibulella*)
** Baltasparnė ilgaūsė makštinė kandis (*Cauchas leucocerella*)
** Juodagalvė ilgaūsė makštinė kandis (*Cauchas rufimitrella*) 

* Pošeimis. Blyškiosios ilgaūsės makštinės kandys (*Nematopogoninae*)
** Tinklasparnė ilgaūsė makštinė kandis (*Nematopogon pilella*)
** Gelsvasparnė ilgaūsė makštinė kandis (*Nematopogon schwarziellus*)
** Didžioji ilgaūsė makštinė kandis (*Nematopogon magna*)
** Didžioji tinklasparnė ilgaūsė makštinė kandis (*Nematopogon adansoniella*)
** Rudoji ilgaūsė makštinė kandis (*Nematopogon metaxella*)
** Geltonoji ilgaūsė makštinė kandis (*Nematopogon swammerdamella*)
** Tamsioji ilgaūsė makštinė kandis (*Nematopogon robertella*)
Terminal Choice

**Terminal Choice** – vokiečių gotikinės-industrinės muzikos grupė, susikūrusi 1993 m.

## Nariai

* Chris Pohl
* Jens Gärtner
* Gordon Mocznay
* Louis Manke

## Diskografija

### Albumai
* 1996: *In the Shadow of Death*
* 1998: *Navigator*
* 1999: *Black Past* (Rare – 1000 copies)
* 2000: *Ominous Future*
* 2003: *Buried a-Live* (Live Album)
* 2003: *Menschenbrecher*
* 2003: *Reloadead* („Best of“ album)
* 2006: *New Born Enemies*
* 1997: *Khaosgott*
* 1999: *Venus*
* 2002: *Collective Suicide*

### Singlai
* 1995: *Totes Fleisch*
* 1997: *Totes Fleisch Remixes*
* 2000: *No Chance*
* 2000: *Fading*
* 2000: *Animal*
* 2003: *Injustice*
* 2006: *Don´t go*

## Nuorodos
* Oficialus puslapis
Žagariai (Zarasai)

**Žagariai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Imbrado, prie keliuko link Rutuliškių kaimo ir Avilio ežero. Kaimą supa miškai, šiaurėje telkšo Midulio ežeras. Yra fermų griuvėsiai, nedidelis smėlio karjeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sindis

**Sindis** () – miestas pietvakarių Estijoje, 14 km į šiaurės rytus nuo Pernu, prie Pernu upės ir kelio į Rakverę. Torio valsčiaus administracinis centras.

## Istorija
Miesto apylinkėse rasta seniausia Estijoje archeologinė gyvenvietė – *Pulli* (7500 m. pr. m. e.). Sindis įkurtas 1565 m. ir pavadintas Pernu mero Clauss Zindt garbei. 1938 m. gavo miesto teises.

## Galerija

Elamu Sindis Paide mnt 5.jpg|
Elamu Sindis Paide mnt 3.jpg|
Sindi raudteejaama peahoone.jpg|
Sindi õigeusu kirik, 2009, regnr 16778.jpg|


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
Meisakiula

**Meisakiula** () – nedidelis miestas pietvakarių Estijoje, Latvijos pasienyje. Išvystyta mašinų pramonė.

## Istorija
Meisakiula miesto teises gavo 1938 m.

Liuteronų bažnyčia buvo pastatyta 1934 m., sugriauta 1983 m. Jos restauracija prasidėjo 2005 m., o visuomenei ji buvo atidaryta 2014 m.

## Žymūs žmonės
Čia gimė 1936 m. olimpinių žaidynių bronzos medalio laimėtojas, sunkiaatletis Arnold Luhaäär.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
Jamaikos vėliava

**[[Jamaika|Jamaikos]] [[vėliava]]** – stačiakampiame lauke įžambus Šv. Andriaus auksinis kryžius. Vėliavos galvoje ir papėdėje esantys laukai – žali, o dešinėje ir kairėje – juodi. Auksinė spalva simbolizuoja saulės šviesą ir gamtos turtus, žalia – viltį ir žemdirbystės įvairovę, o juoda – stiprybę ir Jamaikos tautos kūrybingumą bei patirtus sunkumus. Vėliava ypatinga – tai vienintelė valstybinė vėliava, kurioje nėra baltos, raudonos, mėlynos spalvos.

Vėliava įteisinta 1962 m. rugpjūčio 6 d. Ši diena taip pat yra Jamaikos nepriklausomybės diena.

### Ankstesnės Jamaikos vėliavos

Image:Flag of Jamaica (1962).svg|1962 m.
Image:Flag of Jamaica (1957-1962).svg|1957 m.
Image:Flag of Jamaica (1906-1957).svg|1906 m.
Image:Flag of Jamaica (1875–1906).svg|1875 m.
Image:Flag of the United Kingdom.svg|1801 m.
Image:Union flag 1606 (Kings Colors).svg|1655 m.
Image:Flag of Jamaica 1516.png|1516 m.
Image:Flag of Jamaica 1494.png|1494 m.



## Išnašos
Kilingi Nemė

**Kilingi Nemė** () – miestas pietvakarių Estijoje, Sardės valsčiaus administracinis centras, įsikūręs 40 km į pietryčius nuo Pernu, prie Pernu–Valgos kelio. Lengvoji pramonė.

## Istorija
Kilingi Nemė žinoma nuo 1560 m. XIX a. čia gyveno apie 500 gyventojų, o 1928 m. jau 1420. Miesto teises gavo 1938 m.

## Galerija

File:Kilingi-Nõmme raudteejaam.JPG|
File:Saarde Vabadussõja mälestussammas Kilingi-Nõmmes.jpg|


## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
Abja Paluoja

**Abja Paluoja** – miestas pietvakarių Estijoje, į pietvakarius nuo Viljandžio, prie Piarnu-Valgos kelio. Yra gimnazija.

## Istorija
Abja Paluoja pirmą kartą paminėta 1505 m. Miesto teises gavo 1993 m.

## Miestai partneriai
*  Numi Pusula, Suomija

## Galerija

Mulgimaa pealinn.jpg|Miesto gatvė
Abja-Paluoja postkontor.jpg|Paštas
Abja mõisa peahoone, 18.-20.saj..jpg|Dvaras


## Šaltiniai
Terva

**Terva** () – miestas pietų Estijoje, netoli Latvijos sienos, prie Pernu–Valgos kelio. Įsikūręs ant Ehnės upės kranto. Maisto, lengvoji pramonė.

## Istorija
Miesto teises Terva gavo 1927 m.

## [[Miestai-partneriai]]
*  Timra , Švedija
*  Laihija, Suomija
*  Grantsvilis, JAV
*  Lukovas, Lenkija
*  Hemsedalas, Norvegija
*  Gareto apygarda, Merilandas, JAV

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
Elva

**Elva** – miestas pietrytinėje Estijos dalyje, apie 25 km į pietvakarius nuo Tartu, prie Valgos–Tartu kelio ir Elvos upės (Emajegio intakas). 40 proc. miesto teritorijos užima miškingi parkai ir saugomos teritorijos.

## Istorija
Miesto teises gavo 1938 m.

## Sportas
* FC Elva (futbolas)

## Miestai partneriai
*  Kempelė, Suomija
*  Kristinehamnas, Švedija
*  Pernijė, Suomija
*  Zestafonis, Gruzija

## Žymūs žmonės
* Kerli (g. 1987), dainininkė.

## Galerija

Verevi-jarv.jpg|Paplūdimys prie Elvos
Elva laululava.JPG|Elvos dainų šventės scena
Elva raudteejaama peahoone.jpg|Elvos traukinių stotis
8 augusti torm Elva gümnaasium.jpg|Elvos gimnazija po audros po 2010 m.
Apteegihoone-elamu Elvas Kesk 35.jpg|Farmacininkų namai
Elva kirik.JPG|Elvos bažnyčia


## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Gailiūnai (Molėtai)

**Gailiūnai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Žalvarių, prie kelio . Stovi sentikių Gailiūnų Švč. Dievo Motinos Dangun ėmimo cerkvė (nuo 1918 metų), kapinės (nuo XIX a. pabaigos). Šalia teka Grabuosta.

## Istorija

Gailiūnai minimi 1655 m. Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Tada ten Jurgis Gailiūnas, Kristupas Staškūnėlis. Vardas ***Lozoriai*** ten pat minimas 1653 m. Abu vardai kilę iš asmenvardžių. Kadangi nuo XVII a. vartojami abu vardai, manytina, kad buvo du vienas prie kito du kaimai, turėję skirtingus vardus, panašiai kaip Paąžuoliai arba Klobiniai Alantos seniūnijoje. 1704 m. Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje kaimas užrašytas dviem vardais: Gailiūnai arba Lozoriai.

Nuo XX a. pradžios kaime gyventa sentikių, kurie priklausė Lozorių () parapijai, kuri 1939 m. pervadinta Gailiūnų parapija.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Gailiūnai (Panevėžys)

**Gailiūnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Pušaloto. Įsikūręs nekalnuotoje vietovėje. Kaimo pagrindinės gatvės yra asfaltuotos. Netoli kaimo teka upė Lėvuo. Beveik visa kaimo žemė dirbama arba ūkininkaujama.

Gyvenvietę sudaro šie pastatai:
* ~28 gyvenamieji namai;
* 2 daugiabučiai;
* 1 pieno supirkimo punktas;
* keli buvę fermų ir kiti pastatai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gailiūnai (Ukmergė)

**Gailiūnai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 13 km nuo Ukmergės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
FK Daugava (2003)

**Rygos Daugava** – Latvijos futbolo klubas iš Rygos. Ankstesniais metais vadinosi „Jūrmalos“ pavadinimu.

## Istorija

Pirmajame klubo sezone klubas nugalėjo I lygoje ir 2004 m. pateko į aukščiausiąją lygą. 2008 m. klubas bankrutavo, tačiau greitai buvo atkurtas, 2012 m. kovą pervadintas kaip „Daugava“ ir perkeltas į Rygą.


FK Jūrmala.jpg|Jūrmalos klubo emblema
Daugava Riga logo.gif|„Daugavos“ emblema


## Pasiekimai

## Sezonai

|}
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Vyriausieji treneriai
*  Jurijs Popkovs (2003 - 2006)
*  Vladimirs Babičevs (2006)
*  Oļegs Stogovs (2007 sausis - 2007 liepa)
*  Gatis Ērglis  (2007 liepa - 2007 gruodis)
*  Vladimirs Babičevs (2008 - 2011)

## Lietuviai
* Gintaras Staučė, vartininkas 2004–2006 m.
* Virginijus Liubšys, vyr. treneris, 2013 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF (Čempionai ir sezonai)
* RSSSf (Taurių laimėtojai)
Gailiūnai (viensėdis)

**Gailiūnai** – buvęs viensėdis Ukmergės rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Pabaisko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gailiūnai (Vilnius)

**Gailiūnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Galgių. Yra kaimo kapinaitės. Iš rytų prieina Gailiūnų miškas (Lavoriškių-Nemenčinės miškai).

## Istorija
XIX a. pab. Gailiūnų kaimas pateko į Vilniaus apskrities Mickūnų valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Otepė

**Otepė** () – miestas pietryčių Estijoje, ežeringoje Otepės aukštumoje. Maisto pramonė. Išvystytas turizmas. Otepė – Estijos žiemos sostinė. Čia kasmet rengiamas Pasaulio Taurės slidinėjimo etapas. Vasarą poilsiaujama prie ežerų ir miškuose.

## Istorija
Otepė įkurta 1116 m., iki 1917 m. vadinosi *Odenpe*. Miesto teises gavo 1936 m.

## [[Miestai-partneriai]]
*  Gareto apygarda, JAV
*  Kivijervis, Suomija

## Galerija

File:Otepää Piiskopilinnuse varemed.JPG|
File:Pühajärv lake 2008.jpg|
File:Statue of Estonian War of Independence in Otepää 1.jpg|
File:Tehvandi-Suusastaadion-2011-jaanuar.jpg|
File:Tehvandi cropped.jpg|
File:Kristina Šmigun 2007.jpg|
File:Otepää kultuurimaja.JPG|


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
* Miesto internetinė svetainė
Otepės aukštuma

**Otepės aukštuma** () – kalvota aukštuma pietryčių Estijoje. Aukštis iki 217 m (Kūstės k.). Daugybė ežerų. Auga spygliuočių ir mišrieji miškai. Išvystytas turizmas. Slidinėjimas.

## Išnašos
Miciūnai (reikšmės)

**Miciūnais** vadinami kaimai:

* Druskininkų savivaldybėje;
* Pakruojo rajone;
* Panevėžio rajone;
* Trakų rajone:
** Onuškio seniūnijoje;
** Trakų seniūnijoje;
* Astravo rajone Baltarusijoje.
Miciūnai (Panevėžys)

**Miciūnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Krekenavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Valga

**Valga** () – miestas pietų Estijoje, Latvijos pasienyje, priešais Latvijos miestą Valką, prie Pedelio upės. Apskrities administracinis centras. Valga – svarbus transporto mazgas. Keliai veda į Valmierą, Pernu, Tartu, Apę, Veru. Geležinkeliai į Rygą, Pskovą, Tartu. Maisto, lengvoji, medienos apdirbimo pramonė. Yra muziejus.

## Gyventojai

### Gyventojų skaičiaus kaita

## Istorija

Miestas pirmą kartą paminėtas 1286 m. *Walk* pavadinimu. 1481 m. miestą sudegino rusai. 1584 m. Valga gavo miesto statusą. 1920 m. miestas padalintas į Valgą ir Valką.

## Žymūs žmonės
* Alfred Neuland (1895–1966), Estijos sunkiaatletis, olimpinis ir pasaulio čempionas.
* Stasys Paberžis (1918–2012), žymus lietuvių futbolininkas, gimė Valgoje.

## [[Miestai-partneriai]]

*  Valka, Latvija
*  Osthamaras, Švedija
*  Halsbergas, Švedija
*  Tornijas, Suomija
*  Liubcas, Vokietija
*  Oklandas, JAV
*  Parchimas, Vokietija
*  Gareto apygarda, Merilandas, JAV
*  Naugardas, Rusija
*  Kobylnica, Lenkija
*  Kalundborga, Danija
*  Durbji, Belgija
*  Radviliškis, Lietuva

## Sportas
* FC Warrior Valga (futbolas)

## Galerija

Valga main library.JPG|Valgos pagrindinė biblioteka
Valga katoliku kirik 2.jpg|
Valga railway station, summer 2014, picture 1.JPG|Valgos geležinkelių stotis
Valga Linnapark (3).JPG|
Vabaduse street (2), Valga.JPG|
Valga 02 08 2007.jpg|


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
* Valstybinės sienos perėjimo punktas Valga-Valka (iki Šengeno sutarties)
Viečiūnai (Alytus)

**Viečiūnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Daugų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Euromitas

**Euromitais** (ang. Euromyth) vadinami įvairūs su Europos Sąjunga susiję šių laikų mitai. Tai gali būti arba visiškai išgalvoti teiginiai, arba neteisingai interpretuoti tikri ES įstatymai ar nutarimai.

Euromitai yra labai populiarūs buvusiose dešimt ES šalių–kandidačių.

## Pavyzdžiai

* Visos vaistinės Europos Sąjungoje privalo būti nudažytos geltonai.
* ES nori uždrausti pardavinėti pieną stikliniuose buteliuose.
* ES uždraus naudoti polivinilchloridą (plastikas).
* ES nori uždrausti jūros druską.
Antsla

**Antsla** – miestas pietryčių Estijoje, prie Valgos–Pskovo geležinkelio. Išvystyta lengvoji pramonė. Išlikęs dvaras.

## Istorija

Antsla žinoma nuo 1405 m. Miesto teises gavo 1938 m. Antsla yra prie geležinkelio, kuris nuo 2001 m. neveikia.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
* Antslos dvaras
Polas yra miręs

**Polas yra miręs** () – tai šių laikų mitas, teigiantis, kad Paul McCartney iš grupės The Beatles yra miręs dar 1966 m. ir pakeistas identišku antrininku. Šiam teiginiui pagrįsti pateikiami „įrodymai“ iš įvairių The Beatles dainų įrašų. Tai yra atitinkamai interpretuojami albumų viršeliai, simbolizmas dainų tekstuose arba grupės narių elgesys muzikos klipuose ar interviu. žodžiai „Paul is dead man miss him“ () arba „turn me on, dead man“ () girdimi dainoje „Revolution 9“, jeigu daina yra atsukama atbulai.
Miciūnai (Druskininkai)

**Miciūnai** – kaimas centrinėje Druskininkų savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Druskininkų, prie Miciūniškės ir Snaigupės miškų. Praeina keliukas Snaigupė–Veršiai. Yra senos kapinės.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas sudarytas iš asmenvardžio *Miciū́nas* daugiskaitos.

## Istorija
XIX a. pab. Miciūnų (Micevičių) kaimas pateko į Seinų apskrities Leipalingio valsčių ir parapiją. 1888 m. surašyti 56 lietuviai ir 48 lenkai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Veru

**Veru** () – miestas pietryčių Estijoje, prie Tamulos ežero ir Valgos-Pskovo geležinkelio. Apskrities administracinis centras. Miestas yra Verų etnografinio regiono sostinė.

Mašinų, lengvoji, maisto, medienos apdirbimo pramonė. Yra veru kalbos ir kultūros institutas.

## Istorija
Veru įkurtas 1784 m. rugpjūčio 21 d. pagal Rusijos carienės Jekaterinos II nurodymą.

## Žymūs žmonės
Veru mieste 1833–1877 m. gyveno estų liaudies epo „Kalevipoeg“ autorius Friedrich Reinhold Kreutzwald.

## [[Miestai-partneriai]]
*  Laitila, Suomija
*  Ysalmis, Suomija
*  Alūksnė, Latvija
*  Šambrė le Turas, Prancūzija
*  Suvalkai, Lenkija
*  Bad Segebergas, Vokietija
*  Landskrona, Švedija
*  Hiarida, Švedija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
* Verų folkloro festivalis
Laknau

**Laknau** arba **Lakhnau** (, , ) – miestas šiaurės Indijoje Gangos slėnyje, prie Gomatės upės, 516 km į šiaurę nuo Delio; Utar Pradešo valstijos sostinė, įkurta 1528 m. Yra oro uostas, praeina Delio–Kalkutos geležinkelis ir plentas. Tai didelis pramonės centras (tekstilės, metalo, odos gaminių, popieriaus ir celiuliozės, maisto, poligrafijos pramonė) šalyje. Plėtojami tradiciniai amatai – siuvinėjimas, audimas (muslino, brokato), keramikos dirbinių, auksinių ir sidabrinių papuošalų gamyba, medienos, dramblio kaulo raižyba. Javų auginimo regiono prekybos centras.

1921 m. mieste įkurtas Laknau universitetas, taip pat yra Karaliaus Jurgio medicinos universitetas (1911–2002 m. koledžas), muzikos, dailės akademijos, inžinerijos ir technologijų, farmacijos, medicinos ir aromatinių augalų, paleobotanikos, vadybos, toksikologijos, cukranendrių tyrimų institutai, botanikos ir zoologijos sodai.

Laknau – Indijos šiitų islamo religinis centras. Yra daug šiitų kapų liekanų. Bara Imambaros (1784 m.), Šota Imambaros (1837 m.), Asafo ud Daulos rūmai (XVIII a. antra pusė). Prancūzų rokoko stiliaus rūmai, tarp jų – Konstancijos (XVIII a. antra pusė) ir Dilkušos (XIX a. pirma pusė). Kiti žymūs statiniai – Ambedkaro memorialinis parkas. Hazratgandžo turgus, Čarbagho geležinkelio stotis (1914 m., su parku), Huseinabdi laikrodžio bokštas, Vidhan Bhavanas (valstijos vyriausybės rūmai).

## Gyventojai
Laknau gyventojai kalba daugiausia hindi ir urdu kalbomis. 2011 m. 71,7 % miesto gyventojų buvo hinduistai, 26,4 % – musulmonai, 0,8 % – sikhai, 0,6 % – krikščionys.

## Istorija

Pagal Ramajanos epą, teritoriją, kurioje įsikūręs dabartinis Laknau, savo ištikimam broliui Lakšmanai už karines pergales padovanojo Ajodhjos valdovas Ramčandra; įkurtas miestas iš pradžių buvo vadinamas Lakšmanpuru.

Kita versija teigia, kad miestas pavadintas įtakingos asmenybės Lakhano Ahiro garbei, kuris čia pastatęs tvirtovę *Qila Lakhan*. Pastarasis pavadinimas palaipsniui tapęs Laknau.

XII a. Laknau atiteko Delio sultonatui, XIV–XV a. – Džaunpuro karalystei, XVI a. – Didžiųjų Mogolų imperijai. Nuo 1755 m. Audho kunigaikštystės, kuri nuo 1764 m. buvo pavaldi Didžiosios Britanijos Ost Indijos bendrovei, sostinė. 1856–1947 m. priklausė Britų Indijai. 1857 m. vienas indų sukilimo prieš britus centrų. Nuo 1950 m. – Utar Pradešo sostinė.


La Martiniere College, Lucknow - by Ahmad Faiz Mustafa.jpg|La Martinero koledžas
Ambedkar Udyaan Lucknow Left Dome.JPG|Ambedkaro memorialas
Asfi masjid.jpg|Asfi mečetė Bara Imbambaros rūmuose
Charbagh Railway Station, Lucknow.jpg|Čarbagho geležinkelio stotis


## Šaltiniai
FC Jūrmala

:: *Iki 2008 m. „FC Jūrmala“ vardu žaidė dabartinis [[FK Jūrmala-VV]] klubas*.

**Jūrmalos FC** – buvęs Latvijos futbolo klubas iš Jūrmalos.

## Istorija

## Pasiekimai

* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
* RSSSF (Čempionai ir sezonai)
* RSSSf (Taurių laimėtojai)
BSD licencija

**BSD licencija** – viena iš licencijų, skirtų atviro kodo programinei įrangai ir nustatančių mažiausiai apribojimų. Pradžioje ji buvo naudojama Berklio Programinės įrangos Unix tipo operacinės sistemos distribucijoje. Iš to ir kilo licencijos pavadinimas. Pirmoji versija buvo pakoreguota ir taip atsirado šiuo metu plačiai naudojama BSD licencijos versija.

Iš esmės ji turi tik keletą apribojimų palyginus su kitomis atviro kodo licencijomis, kaip antai GNU GPL arba nuosavybinėmis, uždaro tipo programomis, todėl ji artima „public domain“ idėjai.

## Sąlygos
Kiekvienas gali modifikuoti ir vėliau platinti už mokestį arba nemokamai tiek programinį, tiek ir dvejetainį kodą laikantis šių sąlygų:

* Platinant programinį kodą turi likti nurodytos autorinės teisės, šios sąlygos bei garantijų atsisakymas.
* Platinant dvejetaini programos kodą dokumentacijoje ar kitoje pridedamoje medžiagoje turi būti nurodytos autorinės teisės, šios sąlygos bei garantijų atsisakymas.
* Universiteto pavadinimas bei jo darbuotojų vardai negali būti naudojami produkto reklamai ir platinimui be raštiško sutikimo.

1999 metais buvo panaikintas vienas punktas, kuris reikalavo paminėti visus prisidėjusius prie kodo kūrimo, nes jis neleido GPL licencijos tipo programinėje įrangoje naudoti BSD licencijuotą kodą. Tokia BSD licencijos versija vadinama BSD 3-Clause, ji yra išversta į lietuvių k. 

FreeBSD projektas naudoja 2 punktų licenciją su papildoma pastaba, tuo tarpu OpenBSD naudoja 2 punktų licenciją be jokių papildomų pastabų.

Atvira BSD licencija pasinaudojo Microsoft korporacija, panaudodama savo produktuose BSD tinklinio kodo dalis. Apple macOS operacinė sistema panaudojo dalį FreeBSD vartotojo erdvės () kodo.

## Naudojimas
Naudojant BSD licenciją savo programinėje įrangoje nukopijuotame šablone reikia pakeisti autorių, organizaciją ir metus.

## Nuorodos
* BSD ir GPL licencijavimas
* BSD licencijos šablonas
* BSD licencijos problemos
Kalin Twins

**Kalin Twins** – pop muzikos duetas, kuriame dainavo broliai dvyniai Herbert Kalin ir Harold Kalin.

**Hal Kalin** (tikrasis vardas *Harold Kalin*, 1934 m. vasario 16 d. Port Jervis, New York valstijoje – 2005 m. rugpjūčio 23 d.) – žuvo automobilių avarijoje.

**Herbie Kalin** (tikrasis vardas *Herbert Kalin*, 1934 m. vasario 16 d. – m. 2006 m. liepos 21 d.) – mirė nuo širdies sutrikimų.

## Diskografija
* *„Jumpin' Jack / Walkin' To School“* – (1957)
* *„When“* – (1958)
* *„Forget Me Not“* – (1958)
* *„Oh! My Goodness“* – (1959)
* *„It's Only The Beginning“* – (1959)
* *„Sweet Sugar Lips“* – (1959)
* *„Sometimes It Comes, Sometimes It Goes“* – (1966)
* *„Silver Seagull“* – (1978).
* *„American Eagle“* – (1979).

## Nuorodos
* ''Kalin Twins'' biografija
* ''Kalin Twins'' tinklalapis
*
Budbergis

**Budbergis** (, anksčiau liet. *Panemunė*) – kaimas Žiemgaloje (Latvija), kairiajame Nemunėlio krante, pasienyje su Lietuva. Yra Šv. Pauliaus evangelikų liuteronų bažnyčia ir Romos katalikų bažnyčia. 27 km nuo rajono centro Bauskės ir 97 km nuo Rygos.

## Istorija
XIX a. vadintas Panemune. Gyvenvietė yra prie buvusio Budbergio dvaro.

1919–1923 m. Budbergio valsčius priklausė Biržų-Pasvalio apskričiai. Pagal 1921 m. Lietuvos ir Latvijos pasienio sutartį Latvijai atiteko apie 100 km² Budbergio apylinkių mainais už Palangą. Latvija taip pat gavo Aknystą.

## Žymūs žmonės
* Baronas Andreas fon Budbergas (, ; 1836–1916) – Rusijos imperijos diplomatas, hofmeisteris.

* Baronas Rodžeris fon Budbergas (, ; 1867–1926) – Rusijos imperijos ir Kinijos gydytojas, sinologas.
  
## Šaltiniai
FK Rīga

**Rygos FK** – buvęs Latvijos futbolo klubas iš Rygos. Komanda žaidė 1997 m. iširusio klubo Rygos „Universitāte“ stadione.

## Istorija

Klubas jau savo pirmajame sezone laimėjo Latvijos taurę, finale įveikęs Skonto FC. 2008 m. pasibaigus sezonui prijungtas prie Olimps Riga klubo.

## Pasiekimai

* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Sezonai
### [[UEFA]] varžybos

|}

## Lietuviai
* Artūras Jakeliūnas, gynėjas 1999–2000 m.
* Mindaugas Kalonas, saugas 2008 m.
* Martynas Karalius, puolėjas 2007 m.
* Andžejus Maksimovičius, saugas 2007 m.
* Mindaugas Maksvytis, vartininkas 2004 m.
* Tadas Papečkys, saugas 2007 m.
* Rolandas Vaineikis, saugas 2001 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* RSSSF (Čempionai ir sezonai)
* RSSSf (Taurių laimėtojai)
Paprastosios dygliauodegės rajos

**Paprastosios dygliauodegės rajos** (*Dasyatidae*) – rombinių rajožuvių (*Rajiformes*) šeima. Kūnas plokščias, platus, su rykštės formos uodega. Uodegos nugarinėje pusėje yra nuo vienos iki keleto kietų, pjūkliškai dantytų nuodingų adatų.

Paplitę šiltose jūrose.

Šeimoje 19 genčių, 107 rūšys.

## Nuorodos
* Paprastųjų dygliauodegių rajų (''Dasyatidae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
* ''Dasyatis microps'' videoįrašas, BBC

## Šaltiniai
Helmut Lotti

**Helmut Lotti** (g. 1969 m. spalio 22 d. Gent, Belgija) – belgų dainininkas, tenoras.

Helmut Lotti, kurio tėvas buvo Gento operos teatro direktorius, karjeros pradžioje pasižymėjo kaip dainininkas, nepažįstantis natų ir sugebantis sugroti tik tris akordus gitara, tačiau ne taip gerai, kad galėtų sau akompanuoti. Nepaisant to, dėl savo balso ir dainų jis yra žinomas visame pasaulyje, pardavęs virš 13 mln. diskų ir gavęs daug muzikinių apdovanojimų – ECHO, *Auksinio balso* ir kitus. Paskutinis jo darbas – muzika ir tekstas filmui „Dennis van Rita“ (2006).

## Diskografija
* „Vlaamse Nachten“
* „Alles wat ik voel“
* „Memories“
* „Just for you“
* „A classical Christmas“ (2001)
* „Latino Lovesongs“ (2001)
* „Latino Classics“ (2000)
* „Out of Africa“ (1999)
* „Helmut Goes Classic I, II, III“
* „Helmut Lotti Goes Classic Final Edition“
* „My Tribute to the King“ (2002)
* „Pop Classics in Symphony“ (2003)
* „Helmut Lotti Goes Classic Edition Especial en Espanol“ (2003)
* „From Russia with Love“ (2004)
* „Meine geliebte KLassik“ (2006)
* „The Crooners“ (2006)

## Nuorodos
* http://www.helmutlottiofficial.com 
* http://www.helmut-lotti.de 
* http://helmutlotti.funpic.de 
*
Pelva

**Pelva** () – miestas pietryčių Estijoje, prie Tartu–Pečiorų geležinkelio, apie 20 km į šiaurę nuo Veru. Pelvos apskrities administracinis centras.

## Istorija
Pelva žinoma nuo XIV a. Miesto teises gavo 1993 m.

## [[Miestai-partneriai]]
*  Vergerda, Švedija
*  Zegebergas, Vokietija
*  Hedenstedas, Danija
*  Ukmergė, Lietuva

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė 

## Šaltiniai
Drugelinės rajos

**Drugelinės rajos** (*Gymnuridae*) – rombinių rajožuvių (*Rajiformes*) šeima. Kūnas iki 3,6 m pločio, uodega labai trumpa. Paplitusios vandenynuose ir upių deltose.

Šeimoje yra 2 gentys, 14 rūšių.
## Gentys ir rūšys
*Etoplatėjos (*Aetoplatea*): 
**Etoplatėja (*Aetoplatea tentaculata*) 
***[[Aetoplatea zonura]]* 
*Drugelinės rajos (*Gymnura*): 
***[[Gymnura afuerae]]* 
**Atlantinė drugelinė raja (*Gymnura altavela*) 
***[[Gymnura australis]]* 
***[[Gymnura bimaculata]]* 
***[[Gymnura crebripunctata]]* 
***[[Gymnura crooki]]*
***[[Gymnura hirundo]]* 
**Japoninė drugelinė raja (*Gymnura japonica*) 
**Marmurinė drugelinė raja (*Gymnura marmorata*) 
**Švelnioji drugelinė raja (*Gymnura micrura*) 
**Natalio drugelinė raja (*Gymnura natalensis*) 
***[[Gymnura poecilura]]* 

## Nuorodos
*Family Gymnuridae – Butterfly rays
*Drugelinių rajų (''Gymnuridae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Skonto stadionas

**Skonto stadionas** () – daugiafunkcis stadionas Rygoje, Latvijoje. Stadionas buvo atidarytas 2000 m. Stadionas yra pačiame Rygos centre, E. Melngailio gatvėje 1a. Tai antras pagal dydį futbolo stadionas mieste; jame yra 9500 vietų, VIP salės, biurai, spaudos centras ir kavinės.

## Istorija

XX a. tarpukariu šiose vietose buvo Rygos JKS stadionas, vėliau tapęs „Dinamo“ stadionu. XX a. pabaigoje vietoje pastarojo buvo įrengta Skonto halė, o į rytus nuo jos pastatytas „Skonto“ stadionas, atidarytas 2000 m. birželio 28 d. Pirmąjį įvartį šiame stadione stadiono atidarymo rungtynėse prieš LU-Daugava Riga įmušė „FC Skonto“ žaidėjas Orestas Buitkus.

## Panaudojimas

Daugiausia yra naudojamas futbolo varžyboms, jame savo namų varžybas žaidžia Skonto FC ir Latvijos futbolo rinktinė. Skonto stadione 2003 m. vyko Visuotinė latvių dainų ir šokių šventė. Greta Skonto stadiono esančioje Skonto halėje vyko 2006 m. pasaulio ledo ritulio čempionatas. 2008 m. stadione koncertavo tarptautiniai atlikėjai, įskaitant „Aerosmith“ ir „Metallica“. Šių grupių koncertus aplankė maksimalus žiūrovų skaičius, atitinkamai 32 000 ir 33 000 gerbėjų. Ten taip pat koncertavo keli kiti atlikėjai, pavyzdžiui, Snoop Dogg, Massive Attack, Depeche Mode ir Akon. 2009 m. Latvijos futbolo klubas FK Ventspils šį stadioną naudojo savo namų rungtynėms UEFA Europos lygos rungtynėse dėl techninių problemų su nuosavu stadionu.

## Galerija

Skonto-stadion-winter.JPG|Stadionas žiemą
Sconto stadionas vasara2.jpg|Stadiono Riga FC fanų tribūna


## Šaltiniai
Emily Brontë

**Emily Jane Brontë** (1818 m. liepos 30 d. Thornton, Jorkšyras – 1848 m. gruodžio 19 d. Haworth, Jorkšyras) – britų rašytoja. Ją labiausiai išgarsino romanas „Vėtrų kalnas“ („Wuthering Heights“), pasirodęs 1847 m.

Su šiuo vieninteliu romanu rašytoja įėjo į pasaulinę literatūrą ir paleido į pasaulį vieną ryškiausių ir stipriausių charakterių literatūroje – Hitklifą. Emily Bronte mirė 1848 m. nuo tuberkoliuzės.

1939 m. sukuriamas pirmas filmas pagal romaną „Vėtrų kalnas“. Jame vaidino Merle Oberon, Laurence Olivier, David Niven ir kiti.
1992 m. pasirodo režisieriaus Peter Kosminsky rašytojos romano ekranizacija – filmas „Vėtrų kalnas“, kuriame pagrindinius vaidmenis atliko Juliette Binoche, Ralph Fiennes, Janet McTeer.

1996 m. Emily Bronte žodžiai dar sykį atgijo ambicingame sceniniame pastatyme „Heathcliff“, pavadintam vieno pagrindinių romano herojų vardu, kuriame pagrindinį herojų personifikuoja seras Cliff Richard.

## Išnašos
Rapla

**Rapla** () – miestas šiaurės vakarinėje Estijos dalyje, prie Talino-Viljandžio geležinkelio, 45 km į pietus nuo Talino. Raplos apskrities administracinis centras.

## [[Miestai-partneriai]]
*  Askimis, Norvegija
*  Kauhava, Suomija
*  Nurmijervis, Suomija

## Galerija

File:Rapla raudteejaam 2010-05-12.jpg|Raplos traukinių stotis
File:Rapla kultuurikeskus.JPG|Raplos kultūros centras
File:Rapla ringtee.JPG|Centrinė Raplos aikštė


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
Pelėdinės rajos

**Pelėdinės rajos** (*Myliobatidae*) – rombinių rajožuvių (*Rajiformes*) šeima. Tai stambios rajos, kurios gerai plaukioja ir gali net keletą metrų iššokti iš vandens. Minta moliuskais, vėžiagyviais.

Didžiausia pelėdinė raja yra *Manta birostris*.

Šeimos sistematika nenusistovėjusi. Yra 7 gentys, 41 rūšis.

## Gentys ir rūšys
* Pošeimis. *Myliobatinae*
** Dėmėtosios pelėdinės rajos (*Aetobatus*):
*** Paprastoji pelėdinė raja (*Aetobatus narinari*)
** Skrajosios rajos (*Aetomylaeus*):
*** Dryžoji skrajoji raja (*Aetomylaeus nichofii*)
*** Dėmėtoji skrajoji raja (*Aetomylaeus maculatus*)
*** *[[Aetomylaeus vespertilio]]*
** Erelinės rajos (*Myliobatis*):
*** Paprastoji erelinė raja (*Myliobatis aquila*)
*** Australinė erelinė raja (*Myliobatis australis*)
*** Kaliforninė erelinė raja (*Myliobatis californica*)
*** Čilinė erelinė raja (*Myliobatis chilensis*)
*** Amerikinė erelinė raja (*Myliobatis freminvillii*)
*** *[[Myliobatis goodei]]*
*** *[[Myliobatis hamlyni]]*
*** *[[Myliobatis longirostris]]*
*** Peru erelinė raja (*Myliobatis peruvianus*)
*** Naujosios zelandijos erelinė raja (*Myliobatis tenuicaudatus*)
*** Japoninė erelinė raja (*Myliobatis tobijei*)
** Spanuotosios rajos (*Pteromylaeus*):
*** Jautinė sparnuotoji raja (*Pteromylaeus bovinus*)
*** Tamsioji sparnuotoji raja (*Pteromylaeus asperrimus*)
* Pošeimis. *Rhinopterinae*
** Jaučiasnukės rajos (*Rhinoptera*):
*** Javinė jaučiasnukė raja (*Rhinoptera javanica*)
*** *[[Rhinoptera neglecta]]*
*** Šiurkščioji jaučiasnukė raja (*Rhinoptera adspersa*)
*** Rytinė jaučiasnukė raja (*Rhinoptera bonasus*)
*** Viduržemio jūros jaučiasnukė raja (*Rhinoptera marginata*)
*** Vakarinė jaučiasnukė raja (*Rhinoptera steindachneri*)
* Pošeimis. *Mobulinae*
** Mantos (*Manta*):
*** Didžioji manta (*Manta birostris*)
** Mobulės (*Mobula*):
*** *[[Mobula eregoodootenkee]]*
*** Senegalinė mobulė (*Mobula hypostoma*)
*** *[[Mobula japanica]]*
*** Kulio mobulė (*Mobula kuhlii*)
*** Europinė mobulė (*Mobula mobular*)
*** Munko mobulė (*Mobula munkiana*)
*** Mažoji mobulė (*Mobula rochebrunei*)
*** *[[Mobula tarapacana]]*
*** *[[Mobula thurstoni]]*

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Family Myliobatidae – Eagle and manta rays
* Pelėdinių rajų (''Myliobatidae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Loksa

**Loksa** () – miestas šiaurės vakarų Estijoje, Baltijos jūros pakrantėje, prie Valgės upės žiočių, į šiaurės rytus nuo Talino. Medienos apdirbimo pramonė. Išlikęs dvaras.

## Istorija
Pirmą kartą minima 1687 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė  
* Loksos dvaras
JAV vyrų krepšinio rinktinė

**[[JAV]] vyrų krepšinio rinktinė** – krepšinio komanda, tarptautinėse varžybose atstovaujanti Jungtines Amerikos Valstijas. Tai tituluočiausia pasaulio krepšinio komanda, 17 kartų laimėjusi olimpinį auksą, penkis kartus tapo pasaulio čempionais.

1936 m. olimpiadoje auksą iškovojusios JAV rinktinės kapitonas ir vienas pagrindinių lyderių buvo Pranas Lubinas, vėliau populiarinęs krepšinį Lietuvoje bei su Lietuvos komanda 1939 m. iškovojęs Europos čempionato auksą kaip žaidžiantysis treneris. 1992 m. NBA žaidėjams leista dalyvauti FIBA organizuojamose varžybose (Olimpinėse žaidynėse, pasaulio bei žemynų čempionatuose).

JAV rinktinė įprastai pajėgiausią sudėtį pristato vasaros olimpinėms žaidynėms, o pasaulio bei Amerikos čempionatuose dažniau žaidžia jauni, perspektyvūs žaidėjai. Nuo 1992 iki 2004 m. JAV rinktinė olimpinėse žaidynėse nepatyrė nei vieno pralaimėjimo (arčiausiai jo buvo 2000 m. pusfinalyje su Lietuva – 85:83), tačiau 2004 m. olimpiadoje buvo sutriuškinta Puerto Riko (73:92) ir pralaimėjo Lietuvai, galop pusfinalyje 89:91 praleido į finalą Argentiną. Po šio prasto pasirodymo kitose olimpinėse žaidynėse JAV toliau pergalingai žygiuodavo iki pat aukso medalių.

## Pasiekimai pasaulio čempionatuose

* 1950 – 2 vieta 
* 1954 – 1 vieta 
* 1959 – 2 vieta 
* 1963 – 4 vieta
* 1967 – 2 vieta 
* 1970 – 5 vieta
* 1974 – 3 vieta 
* 1978 – 5 vieta
* 1982 – 2 vieta 
* 1986 – 1 vieta 
* 1990 – 3 vieta 
* 1994 – 1 vieta 
* 1998 – 3 vieta 
* 2002 – 6 vieta
* 2006 – 3 vieta 
* 2010 – 1 vieta 
* 2014 – 1 vieta 
* 2019 – 7 vieta
* 2023 – 4 vieta

## Pasiekimai olimpinėse žaidynėse

* 1936 – 1 vieta 
* 1948 – 1 vieta 
* 1952 – 1 vieta 
* 1956 – 1 vieta 
* 1960 – 1 vieta 
* 1964 – 1 vieta 
* 1968 – 1 vieta 
* 1976 – 1 vieta 
* 1984 – 1 vieta 
* 1988 – 3 vieta 
* 1992 – 1 vieta 
* 1996 – 1 vieta 
* 2000 – 1 vieta 
* 2004 – 3 vieta 
* 2008 – 1 vieta 
* 2012 – 1 vieta 
* 2016 – 1 vieta 
* 2020 – 1 vieta 
* 2024 – 1 vieta 

### 1992 m. „svajonių komanda“

## Treneriai
* Bob Knight (1984)
* John Thompson (1988)
* Chuck Daly (1992)
* Lenny Wilkens (1992–1998)
* Rudy Tomjanovich (1998–2004)
* Larry Brown (2004–2005)
* Mike Krzyzewski (2005–2016)
* Gregg Popovich (2016–2021)
* Steve Kerr (2021–2025)
* Erik Spoelstra (2025–)

## Šaltiniai
Repina

**Repina** () – miestas pietryčių Estijoje, 44 km į šiaurės rytus nuo Veru, netoli Pskovo ežero kranto. Išlikęs dvaras.

## Galerija

File:Rapina-paberivabrik.jpg|Repinos popieriaus fabrikas
File:Räpina mõisa peahoone1.jpg|Repinos dvaras
File:RäpinaKirik20140503.jpg|Repinos bažnyčia
File:Räpina järv (Võhandu jõgi).JPG|Repinos ežeras


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
* Repinos dvaras
Tamsalu

**Tamsalu** () – miestas šiaurinėje Estijoje, Tapos valsčiuje, apie 10 km į pietryčius nuo Tapos, prie Tapos-Tartu geležinkelio. Išvystyta kalkių gavybos pramonė.

## Istorija
Pirmąkart minimas 1512 metais. 1876 m. nutiestas geležinkelis Talinas–Tartu. 1996 m. gavo miesto teises.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
Karksi Nuja

**Karksi Nuja** () – miestas pietų Estijoje, prie Pernu-Valgos ir Viljandžio-Valmieros kelių sankryžos. Miestelis įsikūręs slėnyje tarp dviejų nedidelių ežeriukų. Yra liuteronų bažnyčia, stačiatikių cerkvė, XIV a. Karksio pilies liekanos, Karksi Nujos miesto stadionas.

## Istorija
Karksis minimas nuo XII a. Miestas susidarė susijungus Karksio ir Nujos gyvenvietėms. Dvarą 1747 m. įsigijo baronas Georgas Reinholdas fon Lyvenas – Rusijos imperijos kariuomenės generolas, turėjęs valdų ir Lietuvoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė
Vehma

**Vehma** – miestas centrinėje Estijoje, prie Viljandžio-Imaverės kelio ir Talino-Viljandžio geležinkelio. Yra mėsos kombinatas.

## Istorija
Miesto statusas suteiktas 1993 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto oficiali svetainė