open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pandijų dinastija

*Šis straipsnis yra apie viduramžių valstybę, egzistavusią VI–XIII a. Apie senąją to paties pavadinimo valstybę šiose vietose žiūrėti straipsnį [[Pandija (tamilai)]]*

**Pandijų dinastija** (tamilų k. பாண்டியர்) buvo tamilų kilmės dinastija, valdžiusi valstybę Pietų Indijoje (dab. Tamilnado rytuose, maždaug iki Kaveri upės. Tai buvo atgimusi senoji Pandijos valstybė. Ji egzistavo VI-XIV amžiais, tačiau IX-XIII amžiais buvo ilgas tarpas, kuomet valdė Čolų dinastija.

Kad atskirti nuo senųjų pandijų, kraštą valdžiusių iki III a., jie vadinami **Viduramžių pandijais**.

Į šiaurę nuo Pandijų Tamilnadą valdė Palavų dinastija, o į vakarus buvo Čera.

Pandijų sostinė buvo Madurajus.

## Istorija

Viduramžių pandijų dinastijos istorija susideda iš dviejų laikotarpių, tarp kurių buvo Čola imperijos valdymas.

Pandijų atgimimas įvyko VI a. pradžioje. Jie išvijo iš krašto kalanharus ir stkūrė senosios Pandijos valstybės suverenitetą. Jie valdė didžiąją dalį Tamilnado.

850 m. atgimusi Čolų dinastija užėmė vieną iš miestų Pandijų pasienyje ir ėmė plėsti savo teritorijas. Tai sukėlė nusilpimą, kuris 920 m. pabaigė ankstyvąjį viduramžių pandijų laikotarpį ir teritorijose įsigalėjo čolos. Jų persekiojama, pandijų diduomenė bėgo į šiaurės Šri Lanką, su kuria iki tol palaikė labai artimus santykius. Čolų imperijos laikais senoji pandijų dinastija nominaliai buvo išlaikyta kaip Madurajaus vietininkai. Jie vadinti čola pandijais.

Čoloms silpstant, pandijos sudarė sąjungą su palavais ir Čera, ir pasinaudodami tinkama proga, sukilo. Taip 1216 m. buvo atkurta viduramžių pandijų valstybė, kuri XIII a. II pusėje patyrė didžiausią kada buvusį klestėjimą. Tuometiniai valdovai valdė teritorijas iki pat Krišnos upės ir Šri Lanką.

## Kultūra
Pandijai propagavo hinduizmą.

Jų valstybėje buvo sukurti puikūs meno šedevrai, klestėjo skulptūra ir architektūra.

## Valdovai
* Kadungonas 560–590
* Maravarmanas Avani Čulamanis 590–620
* Čežijanas Čendanas 620–640
* Arikesaris Maravarmanas Nindrasyras Nedumaranas 640–674
* Kočadaijanas Ranadhiranas 675–730
* Arikesaris Parankuša Maravarmanas Radžasinga 730–765
* Parantaka Nedundžadaijanas 765–790
* Rasasinganas II 790–800
* Varagunanas I 800–830
* Sirmara Šrivalabha 830–862
* Varaguna II 862–880
* Parantaka Viranarajana 862–905
* Radžasimha III 905–920
Pandijų atgimimas
* Maravarmanas Sundara Pandja (1216–1238)
* Sundaravarambanas Kulašekaranas II (1238–1240)
* Maravarambanas Sundara Pandijanas II (1241–1251)
* Džatavarmanas Sundara Pandijanas (1251–1268)
* Maravarambanas Kulašekara Pandijanas I (1268–1308)
* Sundara Pandijanas IV (1309–1327)
* Vyra Pandijanas IV (1309–1345)

## Žlugimas
XIV a. valstybėje prasidėjo dinastiniai vaidai. Nusilpusią valstybę užpuolė Delio sultonatas. Dėl to prasidėjus anarchijai, šalyje įsigalėjo Madurajaus sultonatas. Pandijų palikuonys išliko iki pat XVII a., valdydami mažytę sritį. Jų tolesnis likimas nebežinomas.
Jackus Banys

**Jackus Banys** (1891 m. vasario 6 d. Meižiai, Padubysio valsčius – 1943 m. lapkričio 12 d. Norilsko lageris) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
Baigė Maskvos universiteto Fizikos – matematikos fakultetą, 1916 m. rugpjūčio mėn. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę, kovojo Galicijos fronte. 1917 m. baigė Maskvos 4-ąją junkerių pėstininkų mokyklą.

1918 m. liepos mėn. grįžo į Lietuvą. Nuo 1919 m. vasario mėn. Lietuvos kariuomenės 2-ojo pėstininkų pulko artilerijos būrio karininkas. 1919 m. liepos – gruodžio mėn. dalyvavo nepriklausomybė kovose su Raudonąja armija ir bermontininkais.

Nuo 1920 m. balandžio mėn. mokomosios atsargos baterijos, vėliau 9-osios baterijos vyr. karininkas. 1920 m. liepos mėn. ties Kruoniu nuginklavo lenkų brigadą, paėmė į nelaisve 400 kareivių, 6 patrankas ir 254 arklius. 1920–1927 m. buvo 10-osios, 9-osios baterijų vadas. 1922 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus, pulkininkas.

1927–1933 m. 4-ojo artilerijos pulko vadas. 1929 m. baigė Aukštųjų karininkų kursų artilerijos skyrių. Nuo 1933 m. Vyriausiojo štabo ypatingų reikalų karininkas, nuo 1934 m. dėstė Karo mokykloje, nuo 1939 m. balandžio mėn. artilerijos grupės vadas. Šaulių sąjungos pirmininkas.

TSRS okupavus Lietuvą, 1940 m. rugsėjo mėn. paskirtas Raudonosios armijos 29-ojo šaulių teritorinio korpuso 184-osios šaulių divizijos prieštankinio diviziono vadu. 1941 m. birželio mėn. suimtas, išvežtas į Norilską. 1942 m. NKVD Ypatingojo pasitarimo nuteistas kalėti.

## Įvertinimas
* 1926 m. 2 rūšies Vyčio kryžiaus 1 laipsnio ordinas
* 1931 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Juozas Barkauskas (1892)

**Juozas Barkauskas** (1892 m. lapkričio 27 d. Sasnava – 1944 m.) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1913 m. baigė Veiverių mokytojų seminariją, metus mokytojavo. 1914 m. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę, 1917 m. baigė Čugujevo (Charkovo sritis) karo mokyklą.

1919 m. sausio mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris, paskirtas 2-ojo pėstininkų pulko karininku. 1919 m. birželio mėn. perkeltas į Marijampolės batalioną, ryšių, nuo 1919 m. rugsėjo mėn. mokomosios komandos viršininkas. 1919 m. vasario mėn. – 1920 m. gruodžio mėn. dalyvavo kovose su Raudonąja armija, bermontininkais ir Lenkijos kariuomenės daliniais.

1921–1927 m. 6-ojo pėstininkų pulko, 3-ojo pėstininkų pulko ir 1-ojo pėstininkų pulkų bataliono vadas. 1927 m. perkeltas į kariuomenės intendantūrą, 1930–1932 m. kariuomenės intendantūros administracinės dalies viršininkas. 1931 m. pulkininkas. 1932 m. paleistas į atsargą.

1944 m. Vietinės rinktinės komendantas Vilkaviškyje. 1944 m. pasitraukė į Vakarus ir dingo be žinios.

## Įvertinimas
* 1919 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1920 m. Vyčio kryžiaus 4 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Austeno kuoduotasis ragasnapis

* *Anorrhinus tickeli austeni*
* *Ptilolaemus austeni*
* *Ptilolaemus tickeli austeni*

**Austeno kuoduotasis ragasnapis** (*Anorrhinus austeni*) – ragasnapinių paukščių (*Bucerotiformes*) būrio, ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukščių rūšis.

Kaip atskira rūšis išskirta iš rudojo kuoduotojo ragasnapio (*Anorrhinus tickelli*), kuri anksčiau laikyta jo porūšių.

Paplitę Pietryčių Azijos žemyninės dalies pietuose.

## Šaltiniai
Antanas Banėnas

**Antanas Banėnas** (1897 m. vasario 15 d. Užunvėžiai, Kurklių valsčius – 1979 m. kovo 11 d. Putnamas, Konektikuto valstija) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas, elektrotechnikos inžinierius.

## Biografija
Studijavo elektrotechniką Petrogrado politechnikos institute. 1923–1924 m. studijavo Lietuvos universitete Kaune. 1924–1925 m. mokėsi Aukštojoje elektrotechnikos mokykloje (*Ėcole Supérieure d‘Electricité*) Paryžiuje.

1919 m. birželio 6 d. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę, tarnavo Generalinio štabo Technikos skyriuje. Nuo 1922 m. Generalinio štabo Ryšių skyriaus viršininkas. 1926–1932 m. dėstė Aukštuosiuose karininkų kursuose. 1935 m. pulkininkas. Nuo 1935 m. Karo technikos valdybos Tyrimų komisijos pirmininkas. Vadovavo pirmosios Lietuvoje hidroelektrinės Kurklių valsčiuje statybai.

TSRS okupavus Lietuvą, 1940 m. rugsėjo 11 d. paskirtas Raudonosios armijos 29-ojo šaulių teritorinio korpuso ryšių viršininku. 1940 m. pabaigoje paleistas į atsargą. 1941–1944 m. Ukmergės elektros stoties viršininkas. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, 1949 m. persikėlė į JAV. Dirbo elektrotechnikos tyrinėjimo srityje, projektuotoju architektų bendrovėse.

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1935 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Rudasis kuoduotasis ragasnapis

* *Ptilolaemus tickelli*

**Rudasis kuoduotasis ragasnapis** (*Anorrhinus tickelli*) – ragasnapinių paukščių (*Bucerotiformes*) būrio, ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukščių rūšis.

Iš rudųjų kuoduotųjų ragasnapių buvusio porūšio į atskiros rūšies rangą buvo išskirti Austeno kuoduotieji ragasnapiai (*Anorrhinus austeni*).

Paplitę nedidelėje Pietryčių Azijos žemyninės dalies pietinėje dalyje, įskaitant šiaurinę Malakos pusiasalio dalį.

## Šaltiniai
Audronius Beišys

**Audronius Beišys** (g. 1953 m. vasario 3 d. Skaudvilėje) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas, policijos komisaras.

## Biografija
1976 m. baigė S. Kirovo aukštąją karo mokyklą Leningrade. Iki 1989 m. tarnavo TSRS ginkluotose pajėgose.

1991 m. Krašto apsaugos ministerijos Mokomojo junginio skyriaus viršininkas, 1992–1994 m. motorizuotosios pėstininkų brigados „Geležinis vilkas“ štabo viršininkas. 1994–1996 m. Lietuvos Respublikos Prezidento adjutantas, nuo 1995 m. pulkininkas, nuo 1996 m. iki 1998 m. Pasienio policijos vyr. komisaras. 2003 m. LR vidaus reikalų ministro patarėjas nacionalinio saugumo klausimais.

## Įvertinimas
1993 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Teodoras Balnas

**Teodoras Balnas** (1889 m. vasario 17 d. Barnaule, Tomsko sritis – po 1943 m. vasario 11 d. Kanske, Krasnojarsko kraštas) – Lietuvos karininkas, kapitonas.

## Biografija
Gimė ištremto 1863 m. sukilimo dalyvio šeimoje. 

### Pirmasis pasaulinis karas ir
1913 m. baigė praporščikų mokyklą, per Pirmąjį pasaulinį karą 1914–1917 m. Rusijos imperijos kariuomenės kuopos vadas.

### Rusijos pilietinis karas
1919 m. tarnavo Nikolajus Judeničiaus baltagvardiečių armijoje.

### Lietuvos kariuomenėje
Nuo 1920 m. sausio 15 d. iki 1927 m. tarnavo Lietuvos kariuomenėje. Iš pradžių kuopos, nuo 1920 m. spalio mėn. 7-ojo pėstininkų Žemaičių kunigaikščio Butegeidžio pulko bataliono vadas. Pasižymėjo per nepriklausomybės kovas su Lenkijos kariuomenės Liucijaus Želigovskio rinktine. Pagal savo parengtą planą, kuriam pritarė 7-ojo pėstininkų pulko karininkų susirinkimas ir divizijos vadas Edvardas Adamkavičius, naktį iš lapkričio 18 į 19 d. su 200 rinktinių karių apėjo lenkų Gardino pulką ir ankstų rytą puolė jį iš flango bei užnugario. Lenkai buvo iš 3 pusių apsupti ir sumušti. Lietuviai paėmė 200 belaisvių, jiems atiteko 2 patrankos, 24 sunkieji kulkosvaidžiai, apie 200 vežimų, 50 arklių, 250 šautuvų, 9 minosvaidžiai, 24 lauko virtuvės. Netrukus batalionas išlaisvino Širvintas. Nors želigovskininkai Širvintas dar kartą okupavo, bet po pakartoto jo vadovaujamų lietuvių karių apeinamojo manevro lapkričio 21 d. miestas vėl buvo išlaisvintas. 1921 m. kapitonas.

1924 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus. 1928–1939 m. tarnavo pasienio policijoje, ilgą laiką – Skuodo stoties nuovados viršininkas. 1939–1940 m. mokytojavo. 

### Sovietinė okupacija
Per sovietinę okupaciją 1941 m. birželio 14 d. NKVD suimtas, įkalintas Krasnojarsko Rešiotų lageryje, šeima ištremta į Sibirą. SSRS NKVD Ypatingojo pasitarimo 1943 m. sausio 2 d. nuteistas sušaudyti, 1943 m. vasario 11 d. išvežtas į Kansko kalėjimą, ten sušaudytas.

## Įvertinimas
* 1920 m. Vyčio Kryžiaus ordino Riterio kryžius

## Šaltiniai
Juozas Barzda-Bradauskas

**Juozas Barzda-Bradauskas** (1896 m. sausio 13 d. Muniškiuose, Babtų valsčius – 1953 m. rugpjūčio 20 ar 28 d. Novočiunkoje, Irkutsko sritis) – Lietuvos karinis veikėjas, inžinierius, brigados generolas.

## Biografija
Mokėsi Kauno gimnazijoje. Per Pirmąjį pasaulinį karą 1916 m. birželio mėn. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę. 1916 m. lapkričio mėn. baigė Petrogrado 3-ąją praporščikų mokyklą. 1917 m. kovojo fronte Latvijoje, 1918 m. buvo vokiečių nelaisvėje.

1919 m. Lietuvos kariuomenės savanoris, Vilkaviškio apskrities Kalvarijos, Virbalio ir Kybartų karo komendantas. 1919–1926 m. kuopos vadas, bataliono vado padėjėjas. 1922 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus. 1924 m. baigė Fontenblo (Prancūzija) automobilių kursus karininkams, 1929 m. baigė Lietuvos universiteto Technikos fakultetą.

1926–1927 m. Technikos pulko bataliono vadas, pulko teismo pirmininkas, 1928–1930 m. (su pertraukomis) Karo technikos štabo viršininkas. 1930–1940 m. Karo butų skyriaus viršininkas. Vadovavo kareivinių statybai Gaižiūnų poligone, Klaipėdoje, Pagėgiuose, Plungėje, Tauragėje, Ukmergėje. 1938 m. brigados generolas.

SSRS okupavus Lietuvą, 1940 m. liepos-rugpjūčio mėn. Liaudies kariuomenės karo technikos viršininkas. Per nacių okupaciją dirbo ekonominėse bendrovėse ir Vytauto Didžiojo universitete.

1945–1947 m. Kauno valstybinio universiteto Transporto mašinų katedros vedėjas. 1947 m. spalio mėn. NKVD suimtas, apkaltintas bendradarbiavimu su vokiečiais. 1948 m. nuteistas ir išvežtas į Oršos kalėjimą. 1948–1953 m. kalėjo Norilske, vėliau perkeltas į Čiunos lagerį, kur mirė.

1993 m. birželio 23 d. prie namo Kaune (Savanorių pr. 65) atidengta memorialinė lenta.

## Įvertinimas
* 1928 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis
* 1929 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas
* Lietuvos ir Estijos ugniagesių garbės ženklai

## Šaltiniai
Kuoduotieji ragasnapiai

* *Ptilolaemus*

**Kuoduotieji ragasnapiai** (*Anorrhinus*) – ragasnapinių paukščių (*Bucerotiformes*) būrio, ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukščių gentis.

Tarptautinė ornitologų sąjunga pasaulio paukščių sąrašo *v11.2* versijoje išskiria 3 rūšis.:
* *[[Anorrhinus austeni]]* Jerdon, 1872 – Austeno kuoduotasis ragasnapis;
* *[[Anorrhinus galeritus]]* (Temminck, 1831) – Tamsusis kuoduotasis ragasnapis;
* *[[Anorrhinus tickelli]]* (Blyth, 1855) – Rudasis kuoduotasis ragasnapis;

## Šaltiniai
Vytautas Bendoravičius

**Vytautas Bendoravičius** (1891 m. lapkričio 12 d. Kučiūnai, Beržininkų valsčius, Seinų apskritis – 1958 m. balandžio 11 d. Los Andželas) – Lietuvos karo gydytojas, pulkininkas leitenantas.

## Biografija
1917 m. baigė Kijevo universitetą. Per Pirmąjį pasaulinį karą tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje.

1919 m. Lietuvos kariuomenės savanoris, nepriklausomybės kovų dalyvis. 1919–1920 m. Antrojo pėstininkų pulko, 1920 m. lapkričio mėn. – 1923 m. vasario mėn. Ketvirtosios pėstininkų divizijos gydytojas. 1922 m. pulkininkas leitenantas.

1923–1925 m. ir 1927–1940 m. dirbo Karo ligoninėje, nuo 1927 m. Nervų ir psichikos ligų skyriuje. 1925–1926 m. Šeštojo pėstininkų pulko vyr. gydytojas. 1927–1939 m. dirbo Vytauto Didžiojo universiteto medicinos fakulteto Nervų ir psichikos ligų klinikoje, 1939–1941 m. universiteto dėstytojas. 1934–1936 m. dar ir sanitarijos puskarininkių mokyklos vedėjas. 1936–1937 m. tobulinosi Vienoje.

Populiarino psichinę higieną. TSRS okupavus Lietuvą, 1940 m. liepos mėn. išleistas į dimisiją. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, dirbo Rostoko universitete, vėliau Hanau karo pabėgėlių stovykloje. 1948 m. persikėlė į JAV.

## Bibliografija
* Nervų sveikata (1930 m.)
* Eugenika ir išsigimimas (1932 m.)

## Įvertinimas
1930 m. Vytauto Didžiojo 4 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Juodasis nykštukinis tokas

**Juodasis nykštukinis tokas** (*Tockus hartlaubi*) – ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Paplitęs Angoloje, Kamerūne, Centrinės Afrikos respublikoje, Konge, Gabone, Liberijoje, Ganoje, Nigerijoje, Sudane, Toge, Ugandoje ir kt.

## Nuorodos
Vytautas Benediktavičius

**Vytautas Benediktavičius** (g. 1930 m. kovo 26 d. Troškūnai – 2024 m. sausio 3 d. Vilniuje) – TSRS ir Lietuvos karinis veikėjas, atsargos pulkininkas.

## Biografija
1950 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, 1954 m. baigė Kaliningrado karo inžinerijos mokyklą, 1969 m. baigė Kauno politechnikos instituto Vilniaus filialą.

1954–1982 m. TSRS kariuomenės karininkas. 1956–1960 m. Kaliningrado karo inžinerijos mokyklos dėstytojas. 1972–1974 m. TSRS karinis patarėjas Sirijoje. 1974–1982 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto Karinės katedros vyr. dėstytojas, mokymo dalies viršininkas. 1982–1990 m. LTSR Ministrų tarybos, 1990–1991 m. Lietuvos Respublikos Ministrų tarybos referentas.

1991–1994 m. Savanoriškos krašto apsaugos tarnybos Sargybų skyriaus viršininkas, SKAT štabo viršininko pavaduotojas. 1992 m. pulkininkas 

## Šaltiniai
Pilkasnapis tokas

**Pilkasnapis tokas** (*Tockus pallidirostris*) – ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Paplitęs Angoloje, Konge, Kenijoje, Malavyje, Mozambike, Tanzanijoje ir Zambijoje.

## Nuorodos
Juozapas Bieliakas

**Juozapas Bieliakas** ( 1741 m. Lovčicai, Naugarduko pavietas – 1794 m. birželio 11 d.) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės karinis veikėjas, generolas majoras.

## Biografija
Lietuvos totorius. 1756-1763 m. tarnavo Abiejų Tautų Respublikos valdovo Augusto III kariuomenės pulke. 1756–1763 m. Austrijos pusėje dalyvavo Septynerių metų kare. 1763 m. už karinius nuopelnus karalius Augustas III dovanojo Košolų kaimą Bresto vaivadijoje. 1764-1794 m. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės priešakinės sargybos Ketvirtojo (totorių) pulko vadas. 1772 m. - generolas majoras.

1769-1771 m. rėmė Baro konfederaciją – ginkluotą sąjungą prieš Abiejų Tautų Respublikos valdovą Stanislovą Augustą Poniatovskį ir Rusiją. 1772 m. perėjo į valdovo pusę. 1791-1792 m. vadovavo dar ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės korpusui, kovojančiam su Rusija. Jam sumaniai vadovaujant laimėti Stolbcų (1792 m. birželio 10 d.) ir Želvos mūšiai (1792 m. liepos 4-5 d.), praktiškai nepralaimėtas liko ir Lietuvos Brastos mūšis (1792 m. liepos 23 d.).

Su pulku perėjo į 1794 m. sukilėlių pusę. Sustojus širdžiai staiga mirė. Palaidotas Studziankos musulmonų kapinėse.

## Šeima ir vaikai
Juozapas Bieliakas buvo vedęs du kartus ir po savimi paliko trylika vaikų. Nuo pirmos santuokos su Uršule Los turėjo vienintelį sūnų Ibrahimą, nuo antros santuokos su Kunegunda Tugan-Barnovska paliko dvylika vaikų: Samuilas (papulkininkis), Mustafa (rotmistras), Mechmedas (poručikas), Osmanas (vėliavininkas), Suleimanas (poručikas), Bogdanas (žuvo 1831 metų sukilimo metu), Bekteras, Iliašas, Elžbieta, Ieva ir Felicijonas.

## Šaltiniai
Afrikinis margasis tokas

**Afrikinis margasis tokas** (*Tockus fasciatus*) – ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Kūnas iki 54 cm ilgio. Patelė deda 4 baltus kiaušinius medžių drevėje, kurią patinas užlipdo moliu, palikdamas tik siaurą plyšį, pro kurį pamaitina patelę ir jauniklius.

Paplitęs Afrikos ekvatorinėje dalyje nuo Gambijos iki Ugandos ir Angolos šiaurinės dalies. Gyvena miškingose vietose.

## Nuorodos
Invazija

**Invazija** (iš  – „įsiveržimas“) arba **įsiveržimas** – kariniai veiksmai, kuriuos vykdo vienas geopolitinis objektas, įsiverždamas į kitą objektą (valstybę). Invazijos tikslas – užkariauti teritoriją ar pakeisti esamą valdžią, ar jų kombinacija. Invazija gali sukelti karą, būti strateginio karo dalimi, ar ja gali būti siekiama užbaigti karą. Ja taip pat gali būti apibūdinamas visas karas.

Terminas naudojamas apibūdinti tam tikro dydžio teritorijos užėmimą, siekiant ilgą laiką išlaikyti užimtą teritoriją ar siekiant ginti invaziją atliekančio objekto interesus. Mažesnio dydžio kariniai veiksmai: reidas, infiltravimas, partizaninis karas ir t. t. nėra laikomi invazija, kadangi invazija kyla iš išorinio objekto, kuris užima jam nepriklausiusią teritoriją.
Adolfas Birontas

**Adolfas Birontas** (1885 m. gegužės 16 d. Kretinga – 1958 m. birželio 8 d. Klyvlendas, Ohajo valstija) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1909 m. Karo medicinos akademijoje Sankt Peterburge įgijo vaistininko padėjėjo, 1914 m. Maskvos universitete – provizoriaus laipsnį. 1914 m. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę. 1915–1916 m. buvo vengrų nelaisvėje.

1919 m. grįžo į Lietuvą, nuo 1919 m. vasario mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris. Dirbo Krašto apsaugos ministerijoje. 1919 m. balandžio – lapkričio mėn. Šiaulių miesto ir Šiaulių apskrities karo komendantas. 1919 m. lapkričio mėn. – 1921 m. lapkričio mėn. Lietuvos geležinkelio karinis viršininkas. 1922 m. rugsėjo mėn. – 1923 m. rugpjūčio mėn. 2-ojo pasienio pulko vadas. 1924–1928 m. dirbo Klaipėdos muitinėje, redagavo laikraštį „Valstybinis valdininkas“. 1928 m. pulkininkas. 1928–1934 m. Vyriausiojo štabo Rikiuotės skyriaus viršininkas. 1928–1930 m. Karių savanorių komisijos pirmininkas.

Buvo Lietuvos tautininkų sąjungos Centro valdybos narys. Dalyvavo 1941 m. Birželio sukilime Kaune. 

Pasisakė prieš generolo P. Plechavičiaus organizuojamą Vietinę rinktinę ir prisidėjo prie jos likvidavimo. Vokiečių buvo paskirtas Mobilizacinio štabo viršininku, bandė organizuoti jaunuolių šaukimą į Vokietijos armiją.

1944 m. pasitraukė į Vokietiją, 1949 m. išvyko į JAV.

## Bibliografija
* Bermontininkams Lietuvą užpuolus, 1934 m.
* Vardan teisybės, 1956 m., brošiūra apie Antrojo pasaulinio karo įvykius.

## Įvertinimas
* 1919 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Pilkasis tokas

**Pilkasis tokas** (*Tockus nasutus*) – ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukštis.

Kūnas iki 45 cm ilgio. Plunksnų danga pilka, tik galva, plasnojamosios plunksnos ir uodega tamsesni. Galvos šonuose baltos juostos. Skrendant matoma balta juosta nugaros dalyje. Snapas ilgas, lenktas, juodos spalvos, šonuose su kreminės spalvos horizontaliomis juostelėmis.

Patinas ir patelė panašūs, skiriasi tik snapo spalva: patino jis juodas, patelės posnapis raudonas. Jaunikliai pilki.

Patelė medžių drevėje deda 2-4 baltus kiaušinius. Vėliau iš vidaus drevę užlipdo.

Paplitęs Afrikoje, į pietus nuo Sacharos ir Arabijos pusiasalyje. Mėgsta miškingas vietas ir savaną.

## Nuorodos
Stasys Birutis

**Stasys Birutis** (iki 1936 m. *Birutavičius*, 1893 m. rugpjūčio 6 d. Šiauliai – 1972 m. sausio 26 d. Niujorkas) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
Nuo 1911 m. studijavo chemiją Sankt Peterburgo technologijos institute. 1914 m. mobilizuotas, tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje, baigė Peterhofo praporščikų elektrotechnikos mokyklą, dirbo mokslinėje karo laboratorijoje.

1920 m. grįžo į Lietuvą. Nuo 1920 m. balandžio mėn. Lietuvos kariuomenės karininkas inžinierius. 1927 m. baigė Šarlotenburgo aukštąją technikos mokyklą Berlyne. Nuo 1930 m. Ginklavimo valdybos Artilerijos komiteto pirmininkas, nuo 1932 m. valdybos viršininko padėjėjas, nuo 1935 m. Gamybos skyriaus viršininkas. 1932 m. pulkininkas.

TSRS okupavus Lietuvą 1940 m. rugsėjo mėn. paskirtas Raudonosios armijos 29-ojo šaulių teritorinio korpuso 184-osios šaulių divizijos cheminės tarnybos viršininku. Kilus TSRS-Vokietijos karui, pasitraukė iš Raudonosios armijos, vadovavo lietuvių kariams Varėnos stovykloje. Kurį laiką vokiečių kalintas. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, Šeinfeldo (Bavarija) lietuvių karo pabėgėlių stovyklos viršininkas. 1949 m. emigravo į JAV, gyveno Niujorke.

## Įvertinimas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 4 laipsnio ordinas
* 1937 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Kasparas Bekešas

**Kasparas Bekešas** (; 1520 m. Transilvanija - 1579 m. Gardinas) – Abiejų Tautų Respublikos politinis ir karinis veikėjas. 

## Biografija
Bekešas buvo vengrų didikas, Transilvanijos krašto vyriausiasis iždininkas, faktiškasis jo valdytojas, sosto įpėdinis. 1571 m. Steponui Batorui tapus krašto vaivada, ėmė su juo kariauti, bet pralaimėjo ir neteko visų valdų. 

Kai Batoras 1576 m. tapo Abiejų Tautų Respublikos valdovu, su juo susitaikė ir jį rėmė. Vadovavo Abiejų Tautų Respublikos pagalbinei vengrų kariuomenei, pasižymėjo karuose, ypač Livonijos karo (1558-1583) metu, 1579 m. užimant Polocką. Gyvenimo pabaigoje tapo ateistu.

Kaip arijono, jo neleista laidoti kapinėse. Palaidotas Vilniuje ant kalvos, vėliau pavadintos Bekešo kalnu. Jo antkapyje pagal testamentą buvo iškaltas įrašas, neigiantis Dievą, sielos nemarumą, pomirtinį gyvenimą. Paminklas, aštuoniakampis bokštas, nugarmėjo į Vilnelę, vandeniui paplovus kalno šlaitą.

## Antkapinis užrašas

Ant Kasparo Bekešo antkapio buvo iškaltas toks ateistinis užrašas (kurį greičiausiai padarė bendraminčiai):

…Viską iš savęs turiu: nenoriu pripažinti Dievo,
Netrokštu Jo dangaus, pragaro nebebijau,
Gailestingumo neprašau, neginu nė kiek teismo paskutinio,
Nuodėmės nepažįstu ir nežinau, kuo būčiau kam prasikaltęs.
Visuomet pasitikėjau savimi ir buvau stropus.
Nesijaudinu dėl kūno, dar mažiau – dėl sielos,
Drąsiai turiu pripažinti, kad drauge su manim ji mirė,
Triūso ano neturėsiu, kurį turi kiti –
Ieškoti kiekvienas savosios, kai iš kapo pakils…

## Šaltiniai
Invazija (filmas)

**Invazija** () – 2007 m. JAV mokslinės fantastikos filmas. Filme pagrindinius vaidmenis atliko Nicole Kidman ir Daniel Craig. Filmas pasakoja apie nežemiško organizmo siekį užvaldyti visus žmones.

## Aktoriai
* Nicole Kidman – Carol Bennell
* Daniel Craig – Ben Driscoll
* Jeremy Northam – Tucker Kaufman
* Jackson Bond – Oliver
* Jeffrey Wright – Dr. Stephen Galeano
* Veronica Cartwright – Wendy Lenk
* Josef Sommer – Dr. Henryk Belicec
* Celia Weston – Ludmilla Belicec
* Roger Rees – Yorish
* Eric Benjamin – Gene
* Susan Floyd – Pam
* Stephanie Berry – Carly
* Alexis Raben – Belicec’s Aide
* Adam LeFevre – Richard Lenk
* Joanna Merlin – Joan Kaufman
Pranas Bizokas

**Pranas Bizokas** (1882 m. sausio 23 d. Kraviškio dvare, Antazavės valsčius – 1958 m. vasario 20 d. Vilniuje) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1909 m. baigė Vilniaus pėstininkų karo mokyklą, vėliau Aukštesniuosius prekybos kursus prie Sankt Peterburgo prekybos instituto, 1924 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus.

Nuo 1899 m. tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje, Rusijos–Japonijos ir Pirmojo pasaulinio karo dalyvis.

Nuo 1918 m. lapkričio mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris, paskirtas 1-ojo pėstininkų pulko bataliono vadu. Dalyvavo nepriklausomybės kovose su Raudonąja armija ir Lenkijos kariuomenės daliniais. 1926 m. pulkininkas. 1926 m. Žmogaus globos draugijos, 1927–1940 m. Lietuvos karo invalidų sąjungos valdybos pirmininkas.

## Šaltiniai
Tamsusis kuoduotasis ragasnapis

**Tamsusis kuoduotasis ragasnapis** (*Anorrhinus galeritus*) – ragasnapinių paukščių (*Bucerotiformes*) būrio, ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukščių rūšis.

Paplitę Pietryčių Azijos Sumatros ir Borneo salose bei Malakos pusiasalio pietinėje dalyje. Gyvena natūraliuose pusiaujo, ir iš dalies subekvatorinio klimato juostų žemumų miškuose.

## Šaltiniai
Svaras (reikšmės)

**Svaru** vadinami:
* svaras − masės mato vienetas;
* svaras – sunkus, daiktas, kuris ant ko nors uždedamas, kad prispaustų, arba pakabinamas, kad temptų. Pvz., sieninio laikrodžio ar žvejybinio tinklo, svirtinio šulinio svirties svarmuo;
* Gabrielius Liaudanskas-Svaras − G&G Sindikato grupės narys;
* svaras – kai kurių šalių piniginis vienetas:
** Svaras sterlingų − Jungtinės Karalystės piniginis vienetas;
** Airijos svaras;
** Džersio svaras;
** Egipto svaras;
** Folklando svaras;
** Gernsio svaras;
** Gibraltaro svaras;
** Kipro svaras;
** Meno salos svaras;
** Libano svaras;
** Sirijos svaras;
** Sudano svaras;
** Pietų Sudano svaras;
** Maltos lira vietinių gyventojų vadinama *svaru*.
Petras Bytautas

**Petras Bytautas** (1885 m. balandžio 21 d. Kaune – ?) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
Baigė Pskovo kadetų mokyklą, 1906 m. baigė Konstantino artilerijos mokyklą Sankt Peterburge. Per Pirmąjį pasaulinį karą Rusijos imperijos kariuomenės karininkas, 1919 m. papulkininkis.

1920 m. balandžio mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę. Dalyvavo kovose su Lenkijos kariuomenės daliniais, 1920 m. rugsėjo – gruodžio mėn. buvo jų nelaisvėje. 1922 m. lapkričio mėn. – 1924 m. kovo mėn. kariuomenės artilerijos viršininkas, 1924 m. kovo mėn. – 1926 m. sausio mėn. artilerijos poligono viršininkas. 1925 m. pulkininkas. Nuo 1928 m. gruodžio mėn. dėstė Aukštuosiuose karininkų kursuose, nuo 1931 m. gegužės mėn. kursų viršininko pavaduotojas, 1933 m. rugpjūčio mėn. – 1934 m. rugpjūčio mėn. Karo mokyklos dėstytojas . Bendradarbiavo žurnale „Mūsų žinynas“.

## Bibliografija
* Šaudymo taisyklės (1923 m.)
* Artilerijos vadovėlis (1925, 1927, 1930 m.)

## Įvertinimas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Jonas Bitvinskas

**Jonas Bitvinskas** (g. 1946 m. sausio 9 d. Plembergas, Ariogalos valsčius) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1953–1957 m. mokėsi Stenionių pradžios mokykloje, 1964 m. baigė Ariogalos vidurinę mokyklą. 1968 m. baigė Leningrado Kirovo aukštąją motorizuotųjų šaulių karo mokyklą, 1978 m. baigė Frunzės karo akademiją Maskvoje.

Tarnavo TSRS kariuomenėje. 1968–1975 m. būrio vadas Rytų Vokietijos okupacinėje kariuomenėje, kuopos vadas Kamčiatkoje, 1978–1979 m. divizijos žvalgų bataliono vadas Kazachstane, 1979–1982 m. divizijos žvalgybos viršininkas Kirgizijoje, 1982–1984 m. sovietų kariuomenės 14-osios pėstininkų divizijos patarėjas žvalgybai Afganistane. 1984–1991 m. Lietuvos civilinės gynybos štabo viršininko pavaduotojas. Vadovavo Černobylio atominės elektrinės nukenksminimo darbams.

1991–1992 m. Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos Pasienio tarnybos mokomojo centro Visagine mokomojo skyriaus viršininkas. 1992–1994 m. Savanoriškos krašto apsaugos tarnybos specializuotojo mokomojo centro vyr. specialistas, viršininko pavaduotojas, centro viršininkas. 1993 m. pulkininkas. 1994 m. Generalinio štabo žvalgybos ir analizės skyriaus viršininkas. 1994–1996 m. SKAT štabo viršininkas.

## Šaltiniai
Viktoras Blažys

**Viktoras Dainotas Blažys** (g. 1943 m. gegužės 17 d. Kuturiuose, Jurbarko valsčiuje) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (1993 m.).

## Biografija
1968 m. baigė Uljanovsko aukštąją tankistų vadų mokyklą, 1981 m. baigė Maskvos tankų ir šarvuočių karo akademiją. 1968–1991 m. TSRS kariuomenės karininkas.

1992–1998 m. Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos karininkų kursų (nuo 1993 m. Puskarininkių mokykla) dėstytojas Kaune, 1994–1998 m. mokyklos viršininko pavaduotojas mokymo reikalams.

## Šaltiniai
Aleksandras Bobinskis

**Aleksandras Bobinskis** (1876 m. vasario 5 d. Tauragė – 1938 m. rugpjūčio 9 d. Latvija) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
Maskvoje baigė Antrąją kadetų, Aleksandro karo mokyklas, Sankt Peterburgo karo elektrotechnikos mokyklos inžinerijos skyrių. 1930 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus.

Nuo 1896 m. Rusijos imperijos kariuomenės karininkas. Per Pirmąjį pasaulinį karą vadovavo atsargos elektrotechnikos batalionui, 1915 m. pulkininkas.

1921 m. sausio mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę. 1921 m. pulkininkas. Nuo 1921 m. gegužės mėn. Karo technikos valdybos technikos viršininko padėjėjas. 1924 m. vasario mėn. – 1927 m. ir 1931–1933 m. Aukštųjų karo technikos kursų telegrafo ir telefono kabineto vedėjas. 1927 m. vasario mėn. – 1929 m. liepos mėn. Karo technikos valdybos Technikos skyriaus vedėjas, vėliau valdybos ekspertas, 1931–1933 m. inspektorius.

## Bibliografija
* Telefonijos vadovas (1923, rusų k.),
* Telegrafo – telefono linijų statymas (2 d. 1924),
* Elektros telegrafas (2 d. 1925–1926),
* 11 knygelių (apie įvairių tipų karinius telefonus, 1922–1923).

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Konstantinas Boleckis

**Konstantinas Boleckis** (1881 m. rugpjūčio 22 d. Rusija – 1925 m. gruodžio 3 d. Kaunas) – Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas.

## Biografija
Gimė šeimoje, ištremtoje iš Lietuvos po 1863 m. sukilimo. Baigė Orenburgo Nechliudovo kadetų mokyklą, 1903 m. baigė Konstantino artilerijos mokyklą, 1912 m. baigė Rusijos generalinio štabo karo akademiją.

Per Pirmąjį pasaulinį karą – Rusijos imperijos kariuomenės divizijos štabo viršininkas, korpuso vado adjutantas, armijos štabo, kariuomenės vyriausiojo vado operatyvinio štabo karininkas.

1921 m. balandžio mėn. grįžo į Lietuvą. Nuo 1921 m. spalio mėn. Lietuvos kariuomenės Aukštųjų karininkų kursų taktikos lektorius. 1923 m. pulkininkas.

## Bibliografija
* Šaudybos vadovėlis (1922 m.)
* Karininkų užsiėmimai (1923 m.)
* Inžinerijos, technikos ir susisiekimo kariuomenės taktika (1924 m.)

## Šaltiniai
Didžioji Žydroji skylė

**Didžioji žydroji skylė** () – didelė povandeninė smegduobė šalia Belizo krantų, į rytus nuo Turnefės salų, netoli Švyturio rifo centro, mažame atole 70 km nutolusiame nuo žemyno ir Belizo miesto. Skylė yra apskritimo formos, 318 metrų pločio ir 124 metrų gylio.

Skylė yra Belizo barjerinio rifo, įtraukto į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, dalis.

Šią vietą išgarsino Žakas Ivas Kusto, kai paskelbė ją viena iš dešimties geriausių nardymo vietų pasaulyje.

## Šaltiniai
Ivanas Šiškinas

**Ivanas Ivanovičius Šiškinas** (rus. *Иван Иванович Шишкин*, 1832 m. sausio 25 d. – 1898 m. kovo 20 d.) – rusų tapytojas peizažistas, grafikas.

## Biografija

Ivanas Šiškinas gimė 1832 m. sausio 25 d. Jelabugoje (Tatarstanas) prekeivio šeimoje. Nuo 1852 iki 1856 m. studijavo Maskvos dailės, skulptūros ir architektūros mokykloje. Nuo 1856 iki 1860 m. studijavo Sankt Peterburgo Imperatoriškojoje dailės akademijoje, paskutiniais metais už savo darbus buvo įvertintas didžiuoju aukso medaliu. Gavo stipendiją tolimesnėm studijom Europoje, nuo 1861 iki 1866 m. studijavo Vokietijoje ir Šveicarijoje. Jam didelę įtaką padarė Diuseldorfo dailės mokyklos realistinio ir aiškios linijos vaizdavimo principai. 1865 m. I. Šiškinui suteiktas akademiko vardas už paveikslą „Vaizdas prie Diuseldorfo“. Vokietijoje dailininkas taip pat susipažino su oforto ir litografijos technikomis, tuo metu menkai žinotomis Rusijoje.

1871 m. I. Šiškinas buvo vienu iš Kilnojamosios dailės parodų draugijos steigėjų. Nuo 1873 m. I. Šiškinas užėmė dailės profesoriaus pareigas Sankt Peterburgo imperatoriškojoje dailės akademijoje. Garsiausiu dailininko kūriniu tapo 1878 m. paveikslas „Rugių laukas“. I. Šiškinas išvystė nuosavą tapybos stilių derindamas detalumą su epiniu gamtos vaizdavimu. Kritikai dailininkui prikiša emocijų nebūvimą ir plenerinės dailės privalumų atmetimą. 1893 m. I. Šiškinas tapo tikruoju Sankt Peterburgo dailės akademijos nariu. Jis mirė 1898 m. kovo 20 d. Sankt Peterburge. Ivanas Šiškinas buvo vienas geriausių rusų peizažistų. Dalyvavo trijose pasaulinėse parodose – Paryžiuje 1867 m. ir 1878 m., bei Vienoje 1873 m.

## Darbų galerija
* I. Šiškino kūriniai chronologine tvarka

1872 Schischkin Pinienwald anagoria.JPG| „Pušynas“, 1872 m., Tretjakovo galerija
Ivan Shishkin - Рожь - Google Art Project.jpg| „Rugių laukas“, 1878 m., Tretjakovo galerija
Ivan Ivanovich Shishkin - Brook in a Birch Forest, 1883.jpg| „Upelis beržyne“, 1883 m., Valstybinis rusų muziejus
1889 Shishkin Felsige Landschaft anagoria.JPG| „Uolėtas peizažas“, 1889 m., Jekaterinburgo dailės muziejus
Ivan Ivanovich Shishkin - Marsh in Polesia, 1890.jpg| „Pelkės. Polesė“, 1890 m., Nacionalinis Baltarusijos dailės muziejus, Minskas


## Šaltiniai

* Tretjakovo galerija 
* Encyclopaedia Britannica
Vladas Braziulevičius

**Vladas Braziulevičius** (nuo 1939 m. *Braziulis*, 1895 m. sausio 2 d. Sankt Peterburge – 1972 m. kovo 2 d. Klyvlende) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1913–1915 m. studijavo Sankt Peterburgo universiteto Humanitarinių mokslų fakultete. 1915 m. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę. 1916 m. baigė Vladimiro karo mokyklą.

Nuo 1919 m. spalio mėn. tarnavo Lietuvos kariuomenėje. Nuo 1920 m. Kauno miesto ir Kauno apskrities karo komendanto padėjėjas, 1922–1926 m. komendantas. 1924–1926 m. kartu ir Kauno įgulos komendantas. 1926 m. gruodžio 17 d. valstybinio perversmo dalyvis. 1920–1926 m. dažnai pirmininkaudavo karo lauko teismams. Nuo 1926 m. Karo mokyklos lektorius, nuo 1928 m. rugpjūčio mėn. karo padėties referentas. 1929 m. pulkininkas. Nuo 1929 m. ypatingųjų reikalų karininkas prie krašto apsaugos ministro.

1920 m. įkūrė, iki 1940 m. vadovavo, režisavo ir vaidino Karių teatre. 1925–1940 m. Lietuvai pagražinti draugijos, 1936–1940 m. Ekonominės karių bendrovės pirmininkas. 1933–1939 m. Vytauto Didžiojo universitete studijavo lituanistiką.

SSRS okupavus Lietuvą, 1940 m. birželio 25 d. paleistas į atsargą, 1940 m. liepos 21 d. suimtas, 1941 m. balandžio 15 d. nuteistas kalėti. Kalintas Kaune. Per 1941 m. birželio 23 d. Birželio sukilimą išlaisvintas. 1941–1944 m. sanatorijos Aukštojoje Panemunėje direktorius. 1944 m. pasitraukė į Memingeną (Vokietija), dėstė lietuvių gimnazijoje. 1949 m. atvyko į JAV. Klyvlende įsteigė dramos studiją .

## Kūryba
Parašė komedijas „Augila nebrendila“ ir „Burtininkė“, išvertė arijų, dainų.

## Įvertinimas
* 1926 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Antanas Breimelis

**Antanas Breimelis** (1900 m. birželio 19 d. Meškalaukyje, Biržų valsčius – 1950 m. kovo 17 d. Suchobezvodnojės lageris, Gorkio sritis) – Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas.

## Biografija
1919 m. baigė Kauno karo mokyklą, 1925 m. – Aukštuosius karininkų kursus, 1932 m. – Italijos karališkąją karo akademiją Turine.

1919 m. liepos mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenės Vilniaus batalioną. 1919 m. spalio mėn. – 1920 m. gruodžio mėn. dalyvavo nepriklausomybės kovose su Raudonąja armija ir Lenkijos kariuomenės daliniais. Nuo 1919 m. gruodžio mėn. 9-ojo pėstininkų pulko kulkosvaidžių komandos karininkas. 1920 m. pasižymėjo per kautynes su Liucjano Želigovskio rinktinės daliniais ties Pikeliškėmis. Nuo 1923 m. sausio mėn. 2-osios kulkosvaidžių kuopos vadas.

1928–1932 m., 1934–1936 m. Karo mokyklos dėstytojas, 1936–1937 m. Karo mokyklos inspektorius. Nuo 1932 m. rugsėjo mėn. tarnavo Vyriausiajame štabe. 1938 m. pulkininkas. 1937–1939 m. 6-ojo pėstininkų pulko, nuo 1939 m. balandžio mėn. 7-ojo pėstininkų pulko vadas.

SSRS okupavus Lietuvą, nuo 1940 m. birželio mėn. Lietuvos liaudies kariuomenės 3-osios pėstininkų divizijos štabo viršininkas, nuo 1940 m. rugsėjo mėn. Raudonosios armijos 29-ojo šaulių teritorinio korpuso 294-ojo šaulių pulko vadas. 1941 m. birželio 16 d. NKVD suimtas, kalintas Gorkio kalėjime. 1942 m. gruodžio 30 d. nuteistas kalėti.

## Įvertinimas
* 1921 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1936 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Povilas Budrevičius

**Povilas Budrevičius** (1892 m. sausio 23 d. Kalvarija – 1956 m. sausio 31 d. Kaunas) – Lietuvos karinis veikėjas, Kariuomenės teismo pulkininkas.

## Biografija
1916 m. baigė Tifliso karo mokyklą, 1924 m. baigė Lietuvos universiteto Teisių fakultetą.

Per Pirmąjį pasaulinį karą tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje. Grįžęs į Lietuvą, 1918 m. gruodžio mėn. – 1919 m. sausio mėn. Vyriausiojo tribunolo sekretoriaus padėjėjas. 1919 m. gegužės 8 d. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę. Nuo 1919 m. liepos mėn. Armijos teismo sekretorius. Nuo 1923 m. spalio mėn. Kariuomenės teismo valstybės gynėjo padėjėjas, nuo 1927 m. gegužės mėn. Kariuomenės teismo nuolatinis narys brigados vado teisėmis. 1929 m. pulkininkas. Nuo 1930 m. balandžio mėn. nuolatinis karo teisėjas pulko vado teisėmis. 1934 m. liepos 5 d. – 1940 m. liepos 5 d. ir 1941-1944 m. Apeliacinių rūmų teisėjas.

TSRS vėl okupavus Lietuvą, 1945 m. kovo 10 d. suimtas, kalintas Kaune, 1945 m. liepos mėn. – 1946 m. gruodžio mėn. kalėjo Vorkutlage, (Komija). 1946 m. gruodžio mėn. NKVD Ypatingojo pasitarimo nuteistas kalėti. 1947-1953 m. kalintas Karagandos lageryje (Kazachija). 1953 m. kovo mėn. paleistas, 1955 m. grįžo į Lietuvą.

## Įvertinimas
1927 m. 2 rūšies Vyčio kryžiaus 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Jonas Jurgis Bulota

**Jonas Jurgis Bulota** (1855 m. balandžio 18 d. Klevinėje, prie Igliškėlių, Javaravo valsčius, Rusijos imperija – 1942 m. vasario 6 d. Bulotai, Žiežmarių valsčius) – Lietuvos visuomenės ir karinis veikėjas, generolas, veterinarijos gydytojas, Lietuvos fizinio lavinimosi sąjungos narys.

## Biografija

Sūnus Kęstutis Bulota (1896–1941 m.). 1882 m. baigė Sankt Peterburgo medicinos – chirurgijos akademiją. 1883–1885 m. veterinarijos gydytojas Prienuose, Vilkaviškyje. 1886–1893 m. Rusijos imperijos kariuomenės karinių junginių veterinarijos gydytojas Vilkaviškyje, 1893–1896 m. Kišiniove, 1896–1918 m. Taline.

Iki 1893 m. tarnavo pasienio apsaugos brigadoje ir turėjo diplomatinį pasą. Naudodamasis juo slapta gabeno draudžiamąją lietuvių spaudą iš Mažosios Lietuvos. 1890–1893 m. administravo laikraščių „Varpas“ ir „Ūkininkas“ leidybą. Dalyvavo 1893 m. varpininkų suvažiavime Skardupiuose. 1905 m. Didžiojo Vilniaus Seimo dalyvis.

Dalyvavo Pirmajame pasauliniame kare, pulkininkas. 1917–1918 m. Talino lietuvių draugijos pirmininkas. 1918 m. grįžo į Lietuvą, žemės ūkio ir valstybės turtų ministerijos veterinarijos specialistas. 1919 m. Tarybų Rusijos statytinės Vinco Kapsuko vyriausybės žemės ūkio komisariato veterinarijos skyriaus vedėjas.

1919 m. lapkričio mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris, Krašto apsaugos ministerijos veterinarijos dalies viršininkas, 1921–1924 m. ir 1927–1930 m. ypatingų reikalų karininkas. 1930 m. generolas. Nuo 1924 m. dėstė Lietuvos universitete, nuo 1927 m. docentas.

Vienas Lietuvių tautininkų sąjungos organizatorių, centro valdybos narys. Buvo Gyvulių globos draugijos, Lietuvos atgimimo draugijos, Jono Jablonskio fondo pirmininkas. Palaidotas Eigulių kapinėse.

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 1 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Viktoras Burokevičius

**Viktoras Burokevičius** (1898 m. rugsėjo 24 d. Jakiškiuose, Pajevonio valsčius – 1923 m. sausio 15 d. Klaipėdoje) – Lietuvos kariuomenės karininkas.

## Biografija
1919 m. įstojo savanoriu į Lietuvos kariuomenės artilerijos pulką, dalyvavo nepriklausomybės kovose su Raudonąja armija ir Lenkijos kariuomenės daliniais ties Žiežmariais, Augustavu ir kitur. 1919 m. gruodžio mėn. baigė Kauno karo mokyklą. Nuo 1920 m. gruodžio mėn. 8-ojo pėstininkų pulko kuopos vadas, leitenantas.

1923 m. sausio 15 d. per Klaipėdos sukilimą su kuopa prasiveržė per visą miestą iki prancūzų komisaro prefektūros. Čia buvo nukautas. Nors jis žuvo, prefektūra buvo užimta, prancūzai pasidavė . Palaidotas Kėdainių miesto Dotnuvos g. kapinėse .

## Įvertinimas
* 1923 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas (po mirties)

## Šaltiniai
Vincas Butauskas

**Vincas Butauskas** (1887 m. gegužės 20 d. Dubėnai prie Keturvalakių – 1980 m. spalio 1 d. Kaunas) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
Iki 1914 m. baigė Tartu universiteto medicinos fakulteto 3 kursus, 1928 m. Čekoslovakijoje baigė Intendantūros aukštąją karo mokyklą.

1909–1917 m. tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje, Pirmojo pasaulinio karo dalyvis. 1921 m. spalio mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę, dirbo Intendantūros skyriuje. Nuo 1922 m. spalio mėn. Maisto dalies viršininko padėjėjas, nuo 1923 m. rugsėjo mėn. Maisto dalies viršininkas. Nuo 1926 m. sausio mėn. Maisto ir pašaro skyriaus viršininkas, nuo 1930 m. balandžio mėn. kariuomenės intendanto padėjėjas. 1932 m. pulkininkas

TSRS okupavus Lietuvą, 1940 m. rugpjūčio 1 d. atleistas iš kariuomenės. Nuo 1941 m. birželio 23 d. Kauno miesto ir apskrities karo komendantūros Tiekimo valdybos viršininko pavaduotojas. Po Antrojo pasaulinio karo dirbo Kauno politechnikos institute. Palaidotas Romainių kapinėse.

## Įvertinimas
* 1926 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1932 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1938 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Liudvikas Butkevičius

**Liudvikas Butkevičius** (slapyvardis: *Elbė*, *Luobas*, 1881 m. spalio 28 d. Vištytis – 1963 m. spalio 25 d. Kaunas) – Lietuvos kariuomenės karininkas, pasipriešinimo okupaciniams režimams veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1902 m. baigęs Veiverių mokytojų seminariją mokytojavo kaimo mokyklose. 1914 m. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę. 1916 m. Poltavoje baigė Vilniaus pėstininkų karo mokyklą, Pirmojo pasaulinio karo dalyvis, paporučikas.

1918 m. birželio mėn. grįžęs į Lietuvą išrinktas Gelvonų valsčiaus komiteto pirmininku; suorganizavo miliciją ir apsaugos būrį. Nuo 1918 m. lapkričio 30 d. Lietuvos kariuomenės savanoris – Pirmojo pėstininkų pulko karininkas. 1919–1920 m. dalyvavo kovose su Raudonąja armija, bermontininkais ir Lenkijos kariuomenės daliniais. Nuo 1923 m. gruodžio mėn. Lietuvos Trečiosios karo apygardos intendantas. 1926 m. mokėsi Prahos karo akademijoje. 1926–1937 m. kariuomenės tiekimo valdybos ūkio inspektorius. 1930 m. pulkininkas. 1938–1940 m. Ekonominės karių bendrovės direktorius.

Per 1941 m. Birželio sukilimą vietinės apsaugos vadas Kaune. Per nacių okupaciją veikė pogrindyje, Lietuvos aktyvistų fronto propagandos skyriaus viršininkas, bendradarbiavo nelegalioje spaudoje. Jo iniciatyva išspausdintas atsišaukimas prieš paskelbtą lietuvių jaunimo mobilizaciją į Vokietijos kariuomenę. 1944 m. vasario 24 – kovo 3 d. buvo vokiečių suimtas.

TSRS vėl okupavus Lietuvą, 1945 m. birželio mėn. pradėjo leisti pirmąjį Suvalkijoje pogrindinį laikraštį „Girios balsas“. 1945 m. rugpjūčio 15 d. Skardupiuose (Kriūkų valsčius) su kitais įkūrė partizanų Tauro apygardą, jos štabo politinio skyriaus viršininkas. 1945 m. rugsėjo 16 d. išrinktas Lietuvos išlaisvinimo komiteto pirmininku. Parengė komiteto ir karinio štabo nuostatus bei memorandumo projektą, skirtą Jungtinėms Tautoms. Planavo Lietuvoje atkurti Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto veiklą. 1945 m. spalio 21-22 d. naktį dėl išdavystės Skardupių parapijos klebonijoje, kur oficialiai dirbo zakristijonu, suimtas. Teisme, gelbėdamas kitus, visą kaltę stengėsi prisiimti sau. Kalintas Karagandos ir kituose Kazachijos lageriuose. 1955 m. gruodžio mėn. grįžęs į Lietuvą apsigyveno Marijampolėje. Rašė atsiminimus, kuriuos KGB atėmė, eilėraščius, kurių dalis išspausdinta „Laisvės kovų archyvo“ t. 2. Palaidotas Petrašiūnų kapinėse. Karys savanoris (1999 m., po mirties).

## Įvertinimas
* 1926 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1932 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1937 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas
* 1999 m. Vyčio kryžiaus 2 laipsnio ordinas (po mirties)

## Šaltiniai
Jurgis Butkus

**Jurgis Butkus** (1886 m. gegužės 6 d. Gargždai – 1960 m. spalio 30 d. Čikaga) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1914 m. baigė Vladimiro karo mokyklą, 1926 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus.

Nuo 1918 m. gruodžio mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris. Nuo 1919 m. sausio mėn. 2-ojo pėstininkų pulko kuopos, nuo 1919 m. balandžio mėn. bataliono, nuo 1919 m. birželio mėn. Atskirojo Marijampolės bataliono, nuo 1919 m. lapkričio mėn. 6-ojo pėstininkų pulko vadas. 1919 m. vasario – spalio mėn. ir 1920 m. rugsėjo – lapkričio mėn. dalyvavo nepriklausomybės kovose su Raudonaja armija, bermontininkais ir Lenkijos kariuomenės daliniais.

1920–1921 m. laikinai einantis divizijos vado pareigas, Karo tarybos narys. Nuo 1921 m. gruodžio mėn. tarnavo 3-ajame pėstininkų pulke, nuo 1922 m. balandžio mėn. Kauno komendantūroje. Nuo 1923 m. lapkričio mėn. tarnavo 2-osios karo apygardos štabe, nuo 1924 m. rugpjūčio mėn. – štabo skyriaus viršininkas, 1930 m. rugpjūčio mėn. – 1933 m. rugpjūčio mėn. štabo viršininkas. 1931 m. pulkininkas.

1944 m. pasitraukė į Vokietiją, 1950 m. emigravo į JAV.

## Įvertinimas
* 1919 m. Vyčio kryžiaus 4 laipsnio ordinas
* 1919 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai