open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Templinis ginklas

**Templinis ginklas** – ginklas, kurio konstrukcijoje esminė detalė yra templė. Paprastai yra laisva įtempiama virvė, kuri įtempiama nekaupia energijos – taip yra lankuose ir arbaletuose. Išimtis yra šiuolaikinės laidyklės, kurios naudoja gumines temples.

Templiniai ginklai sudaro dvi grupes:
* asmeniniai – kuriuos nešioti ir naudoti gali vienas žmogus. Tai lankai, arbaletai, laidyklės.
* apgulties ir tvirtovių:
** Dalis jų yra iš principo panešami (bet tam jie pernelyg sunkūs), skirti naudoti tvirtovėse, iš už gynybinių sienų. Pvz., sunkieji tvirtovių arbaletai.
** Vežiojami – gali turėti savo ratus arba gali būti užkelti ant vežimo ar panašios transporto priemonės. Pvz., graikų oksibolai.

Paprastai templiniams ginklams nepriskiria apgulties ginklų su torsioniniais energijos kaupimo elementais – susuktais įtemptais virvių pluoštais, kurie dar sukami veikia kaip sukimo spyruoklės. Šiai grupei priklauso balistos ir onagrai.

## Templiniai ginklai Lietuvos įstatymuose
Lietuvos įstatymuose templinis ginklas apibrėžiamas taip (apibrėžimas redaguotas):

Templinis ginklas – tai ginklas, kurio sviediniui energiją suteikia tamprus elementas, kuris įtempiamas raumenų jėga ar mechaniniais įtaisais.
Iki 2008 m. birželio 5 d. templiniai ginklai buvo laikomi šaunamaisiais ginklais. Nuo tos datos templiniai ginklai šaunamaisiais nebelaikomi („Templinis ginklas – nešaunamasis ginklas, kurio…“)


Image:Equipement.archer.2.png|Viduramžių lankininkas
Image:Armborst 4, Nordisk familjebok.png|Arbaleto užtaisymas
Image:Triplebowsiegecrossbow11.jpg|Kiniškas apgulties arbaletas
Image:Slingshot (weapon).jpg|Paprasčiausia laidyklė.

Image:Roman Onager.jpg|Šaudymas onagru


## Nuorodos
Semionas Dubnovas

**Semionas Dubnovas** (, , 1860 m. rugsėjo 10 d. Mstislavlis, Mogiliavo sritis – 1941 m. gruodžio 8 d. Ryga) – žydų istorikas, žurnalistas, vienas Lietuvos universiteto steigėjų.

Prosenelis – Kauno talmudo žinovas Jehudas Judlis.

## Biografija
Baigė Mstislavlio valstybinę žydų mokyklą. Studijavo savarankiškai.

Nuo 1882 m. žurnalo „Восход“ bendradarbis. Nuo 1890 m. dirbo Odesoje, po pogromo Kišiniove 1903-1906 m. gyveno Vilniuje, aktyviai įsijungė į Rusijos Valstybės Dūmos rinkimų kampaniją, organizavo Rusijos konstitucinių demokratų partijos žydų sekciją.

Nuo 1909 m. žurnalo „Еврейская старина“ redaktorius Peterburge. Nuo 1917 m. dėstė Sankt Peterburgo universitete, profesorius. Tačiau organiškai nepakęsdamas bolševikų, 1922 m. atvykęs į Kauną prisidėjo prie Lietuvos universiteto Socialinių mokslų fakulteto Žydų istorijos katedros steigimo. 1922 m. išvyko į Berlyną. Dėl prasidėjusių žydų persekiojimų 1933 m. persikėlė į Rygą. Žuvo, vokiečiams okupavus Latviją.

## Mokslinė veikla
Tyrinėjo žydų istoriją. Iškėlė autonomizmo (diasporos nacionalizmo) teoriją: žydai, gyvendami diasporoje, sukuria savitą socialinę sistemą ir ideologiją. Visuomet būdavo bendruomenė, kurioje žydų savimonė, nacionalinė kūryba ir dvasinė nepriklausomybė reiškiasi stipriausiai, tokia bendruomenė tampa žydų tautos centru. Svarbiausi iš jų – Palestina, vėliau Babilonija, Ispanija, Vokietija, Lenkija ir Lietuva. Teigė, kad žydai problemas turi spręsti ne emigruodami į Palestiną, o siekdami iškovoti plačią autonomiją diasporai toje šalyje, kurioje gyvena.

## Bibliografija
* Žydų istorijos vadovėlis (*Учебник еврейской истории* 3 t., Одесса, 1898-1901 m.)
* Visuotinė žydų istorija (*Die Weltgeschichte des Jüdischen Volkes*, 10 t. Berlynas, 1925-1930 m.; *Всеобщая история еврейского народа*, Рига, 1934-1938 m.)
* Naujausia žydų tautos istorija (*Die neueste Geschichte des Jüdischen Volkes*, *Новейшая история еврейского народа* 3 t. Рига, 1938 m.)
* Chasidizmo istorija (*Geschichte des Chassidismus*, Berlynas, 1931 m.).

## Šaltiniai
Vartulėnai

**Vartulėnai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Didkiemio, kairiajame Žiuržmočio upelio krante, prie Balskų tvenkinio rytinės pakrantės. Laumenų seniūnaitijos centras. Kaime išlikęs Antrojo pasaulinio karo 1940–1941 m. sovietinės kariuomenės statytas fortifikacinis įrenginys – masyvus betoninis dotas.

## Etimologija

Kaimui vardą davė per jo žemes besivartantis upelis Vartulys. Vakariniame Vartulėnų pakraštyje į Jūrą įteka Urdena, kurios vardą kalbininkai laiko ypač archaišku, sieja su senu žodžiu *urdulys*, reiškiančiu verpetą, sūkurį. Ties Vartulėnais į Jūrą taip pat įteka Žiuržmotis – sunkiai paaiškinamą pavadinimą turintis upelis.

## Istorija

Vietovardis (*Wortulani*) rašytiniuose šaltiniuose sutinkamas anksčiausiai 1561 m. – Pajūrio valsčiaus inventoriuje. 1592 m. Raseinių žemės teismo knygoje pateikiamas didelio kaimo aprašymas. Tuo metu kaimo rytinė riba ėjo palei Aušbruvos upelį. XVI–XVII a. Vartulėnus sudarė valstiečių kaimas, bajorkaimis ir dvaras. Valstietiškosios dalies turėti 6 valakai 1603 m. paskirti Žvingių parapijos klebono išlaikymui. Iš kitų dviejų dalių ilgainiui susidarė atskiras bažnytkaimis – Didkiemis.

## Gyventojai

1902 m. Vartulėnuose gyveno 115, 1923 m. – 141 žmogus. 2009 m. kaime buvo 12 sodybų, gyveno 37 gyventojai.

## Galerija

Vartulėnai, kelias.JPG|Vieškelis pro sodybą
Vartulėnai, pakrantė.JPG|Poilsio vieta prie tvenkinio
Vartulėnai, žuvis 2.JPG|Vartulėnų simbolis (į Didkiemio pusę)
Vartulėnai, dotas.JPG|Betoninis dotas
Vartulėnai, rodyklė.JPG|Vartulėnų rodyklė „T“ formos kryžkelėje


## Šaltiniai
Laumenai (Didkiemis)

**Laumenai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Didkiemio. Kaimą iš visų pusių juosia Didkiemio miškas. Laumenų seniūnaitijos centras yra Vartulėnai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai II (Šilalė)

**Pakalniškiai II** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Tenenių, dešiniajame Tenenio krante, prie Velnupio žiočių. Šalia Pakalniškių yra Adomavo kaimas, kuriam yra Pakalniškių seniūnaitijos centras. Saugomas Pakalniškių ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
G4

**G4** gali reikšti:
* G4 šalys – organizaciją, kurią sudaro 4 šalys: Brazilija, Vokietija, Indija ir Japonija;
* G4 blokas – ekonominis blokas tarp Kinijos, Indijos, Brazilijos ir Pietų Afrikos;
* G-4 Super Galeb – karinis reaktyvinis lėktuvas;
* G4 (TV kanalas – televizijos kanalas;
* G4techTV Canada – televizijos kanalas.

## Taip pat skaitykite
* 4G (reikšmės).
Šusčiai

**Šusčiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Tenenių prie Šusties upelio, 2 km į vakarus nuo Vidgirės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pavelas Duchovskis

**Pavelas Duchovskis** (g. 1951 m. birželio 28 d. Tarnėnai, Vilniaus rajonas) – Lietuvos agronomas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras, profesorius, akademikas.

## Biografija
1977 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją. 1984 m. biomedicinos mokslų daktaras, Maskvos  universitetas 1996 m. habilituotas agrarinių mokslų daktaras, Olštino ž.ū. ir technikos akademija. 

1977–1988 m. dirbo Lietuvos žemdirbystės institute, nuo 1988 m. Lietuvos sodininkystės ir daržininkystės instituto Augalų fiziologijos laboratorijos vedėjas, vyr. mokslo darbuotojas, 2016-2024 m. LAMMC Sodininkystės instituto vyriausias mokslo darbuotojas]]. 1994-2021 Lietuvos žemės ūkio universiteto, vėliau A.Stulginskio, vėliau VDU Nuo 2000 m. profesorius. Nuo 2012 LMA tikrasis narys, akademikas]]. 2010-2021 m. Lietuvos mokslo tarybos narys]].

## Mokslinė veikla
Sukūrė naują daugiamečių augalų žydėjimo iniciacijos teoriją. Augalų "fitomonitoringo" pradininkas Lietuvoje. Paskelbė apie 750 mokslinių darbų.

## Bibliografija
* Pasirinktų pašarinių augalų žydėjimo indukcija (1995 m., lenkų kalba).
* Augalų morfogenezė in vitro ir jos reguliavimas ([2006] m.).
* Bendrosios ir ekologinės augalų fiziologijos praktikumas ([2007] m. rusų kalba).
* Augalų produktyvumas ([2008] m.).
* Fotofiziologinių tyrimų būklė ir jų taikymo perspektyvos augalininkystėje ([2015] m.).
* Augalų produktyvumas (antrasis leidimas [2024] m.).

## Įvertinimas
* 2014 m. Lietuvos mokslo premija
* 2025 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino riterio kryžius

## Šaltiniai
Rimantas Dūda

**Rimantas Dūda** (g. 1953 m. liepos 26 d. Kučgalys, Biržų raj.- 2017 metų sausio 18 d) – Lietuvos dailininkas odininkas.

## Biografija
1977 m. baigė Talino dailės institutą. 1977–1997 m. Vilniaus „Dailės“ kombinato dailininkas. Nuo 1997 m. privačios dailės įmonės savininkas.

## Kūryba
Nuo 1975 m. dalyvauja parodose Lietuvoje ir užsienyje. Auksavimu, batika, spaudžiamąja ir kt. technikomis sukūrė unikalių odos dirbinių: dėžučių („Adomas ir Ieva“ 1981 m., knygos su dėžute Užgavėnių kaukių motyvais, 1984 m.), knygų viršelių, dekoratyvinių plokščių („Antra pradžia“, 1991 m., „Langeliai“, 1992 m.).

Kūriniai dekoruoti gilinto ir spalvoto piešinio linijiniais figūriniais motyvais, akvareliniais spalvų deriniais. Masinei gamybai sukūrė apie 50 meninės odos dirbinių (albumų, knygų viršelių, rašomojo stalo komplektų, dėžučių, smulkių galanterinių dirbiniu), dažnai dekoruotų grafiško piešinio Vilniaus architektūros motyvais.

Jo kūrinių yra Vilniaus interjeruose (LR Prezidentūra, kelionių agentūra „Krantas Travel“).

## Šaltiniai
Vardinis ginklas

**Vardinis ginklas** - ginklas (pistoletas, revolveris, kardas, durklas ar kt.) apdovanojimas, ginklas prizas arba ginklas dovana, kuriame išgraviruoti gavusiojo vardas ir pavardė. Toks ginklas paprastai turi įrašą, kuris nurodo, už ką įteiktas šis ginklas (nuopelnai valstybei ar kariuomenei, pergalė varžybose ir pan.). Šie užrašai paprastai išgraviruojama paties ginklo paviršiuje arba specialioje metalinėje (auksinėje ar sidabrinėje) plokštelėje, kuri ir pritvirtinama prie ginklo, kartais - prie ginklo makšties.

## Vardiniai ginklai Lietuvoje
Lietuvoje vardiniai šaunamieji ginklai (pagal LR Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo apibrėžimą) tvarkomi pagal vyriausybės patvirtintas „Vardinių ginklų apyvartos taisykles“:
* Ginklai, kuriuos numatoma įteikti kaip vardinius, registruojami Policijos departamente prie Vidaus reikalų ministerijos. Asmenų, kuriems juos numatoma įteikti, vardu išduodami leidimai laikyti ir nešioti ginklą.
* Apdovanoti vardiniu šaunamuoju ginklu galima tik žmogų, kuris:
** turi teisę nešiotis ir naudoti ginklą - yra išklausęs reikiamus kursus, išlaikęs reikiamus egzaminus
** gali turėti ir naudoti ginklą, kadangi jo sveikata tai leidžia (turi turėti galiojantį sveikatos pažymėjimą)
* Vardinis ginklas nėra žmogaus, kuriam jis įteiktas, nuosavybė. Už vardinio ginklo praradimą ar tyčinį sugadinimą atsako asmuo, kuriam jis įteiktas.
* Ant vardinio ginklo turi būti išgraviruotas asmens, kuriam įteikiamas vardinis ginklas, vardo raidė ir pavardė, trumpas įrašas, už ką įteikiamas vardinis ginklas, kas įteikia vardinį ginklą (nurodomas institucijos vadovas), dokumento įteikti vardinį ginklą pasirašymo data.
* Vardinis ginklas įteikiamas kartu su dokumentais, liudijančiais, jog vardinis ginklas įteiktas, ir leidimu laikyti ir nešioti vardinį ginklą.
* Valstybės institucijų pareigūnai ir tarnautojai vardinį ginklą gali naudoti tarnybinėms funkcijoms.

Lietuvoje vardinio šaunamojo ginklo negali turėti:
* jaunesni negu nustatyto amžiaus žmonės
* įrašyti į sveikatos priežiūros įstaigų įskaitą dėl alkoholizmo, narkomanijos ar psichikos ligos
* sergantys ligomis ar turintiems fizinių trūkumų, trukdančių teisingai elgtis su ginklu
* teisti už tyčinius nusikaltimus, jeigu teistumas neišnykęs ar nepanaikintas
* atliekantys bausmę
* įrašyti į profilaktinę ar operatyvinę policijos įskaitą
yra ir kitų sąlygų.

Leidimas laikyti ir nešioti vardinį šaunamąjį ginklą galioja 3 metus. Leidimo laikyti ir nešioti vardinį nešaunamąjį ginklą galiojimo laikas neribojamas.

Vardinį ginklą įteikti gali Šaulių Sąjungos vadas.

Lietuvoje mirus asmeniui, kuriam buvo įteiktas vardinis ginklas, vardinis ginklas ir jo šaudmenys grąžinami jį įteikusiai institucijai.

## Nuorodos


* Vardinių ginklų apyvartos taisyklės
Mažieji Girininkai

**Mažieji Girininkai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Tenenių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Džocharas Dudajevas

**Džocharas Dudajevas** (, ; 1944 m. vasario 15 d. – 1996 m. balandžio 21 d. Gechi Ču, Urus Martano rajonas) – TSRS aviacijos generolas majoras (1980 m.), pirmasis Čečėnijos prezidentas.

## Biografija
Gimė 1944 m. vasario 15 d. Jalchorojaus gyvenvietėje, dab. Ačchoj Martano rajone. Jis buvo septintas vaikas šeimoje. Po aštuonių dienų kartu su visa šeima ir tūkstančiais ingušų bei čečėnų ištremtas į Pavlodaro sritį Kazachstane. 1944–1957 m. su šeima gyveno tremtyje Pavlodaro sr. ir Pietų Kazachijoje. 1957 m. su šeima grįžo į Grozną. Nuo 1966 m. tarnavo TSRS kariuomenėje. 1968 m. įstojo į TSKP. 1987 m. gavo generolo majoro laipsnį. 1987–1990 m. Tartu dislokuotos bombonešių divizijos vadas, kartu ir Tartu įgulos viršininkas. 1990 m. perkeltas į Grozną, paties prašymu išleistas į atsargą.

Nuo 1991 m. spalio mėn. pirmasis laisvuose rinkimuose išrinktas Čečėnijos prezidentas, nuo 1992 m. ir vyriausybės vadovas. 1991 m. lapkričio 1 d. paskelbė Čečėnijos nepriklausomybę, nuosekliai nesileido į jokias derybas dėl Čečėnijos priklausymo Rusijos Federacijai. 1992 m. ir 1993 m. lankėsi Lietuvoje. 1994 m. į Čečėniją įsiveržus Rusijos kariuomenei sėkmingai vadovavo čečėnų pasipriešinimo kovai.

Žuvo per pasikėsinimą, surengtą Rusijos slaptųjų tarnybų.

## Įvertinimas
* Čečėnijos parlamento sprendimu Groznas pavadintas Džochar Gala;
* 1996 m. Rygoje jo vardu pavadinta gatvė;
* 2000 m. Vilniuje, Žvėryne jo vardu pavadintas skveras;
* 2005 m. jo vardu pavadinta aikštė Varšuvoje.

## Šaltiniai
Henrikas Dudėnas

**Henrikas Dūdėnas** (g. 1933 m. gruodžio 3 d. Zarasai - mirė 2017 m. spalio 12 d. Palangoje) – Lietuvos farmakologas, biomedicinos mokslų daktaras, akademikas.

## Biografija
1959 m. baigė Kauno medicinos institutą. 1983 m. medicinos mokslų kandidatas. Nuo 2002 m. Rusijos Federacijos medicinos technikos akademijos narys.

1963–1983 m. Kauno P. Mažylio medicinos mokyklos dėstytojas, 1966–1992 m. Kauno medicinos instituto (nuo 1989 m. Kauno medicinos universitetas) dėstytojas, 1990 m. docentas.

1966–1987 m. Kauno cheminės farmacijos fabriko „Sanitas“ direktorius, 1987–1991 m. susivienijimo „Fermentas“ gen. direktorius, kartu ir Kauno endokrininių preparatų gamyklos direktorius. 1994–1998 m. Kauno vaistų sandėlio gen. direktorius. Nuo 2003 m. bendrovės „Vaistėja“ direktorius konsultantas.

## Mokslinė veikla
Moksl. darbo svarb. kryptys – farmacijos technologijos problemos, f terapinio gydymo metodai ir klasikinės homeopatijos taikymas gydymui. 20 išradimų autorius, 1 patentas.

## Bibliografija
* Vaistingieji augalai (su kt., 1976 m.)
* Vaistų cheminė analizė (su kt., 1993 m.)
* Augalai maistas, augalai vaistas (su kt., 1996 m., 2 l. 1999 m.)
* Hormonai (su kt., 2002 m.).

## Šaltiniai
Marija Dūdienė

**Marija Kalinaitė-Dūdienė** (1927 m. kovo 13 d. Simne, Alytaus apskritis – 2012 m. spalio 14 d.) – Lietuvos dailininkė tekstilininkė.

## Biografija
1932–1938 m. mokėsi Šiaulių pradžios mokykloje, 1938–1944 m. Šiaulių mergaičių gimnazijoje. 1945–1951 m. studijavo Kauno taikomosios dekoratyvinės dailės institute, 1951–1952 m. LSSR dailės institute Vilniuje, įgijo dekoratyvinės dailės dailininkės specialybę. Mokytojai Juozas Balčikonis, Liudas Truikys, Sofija Veiverytė.

1952–1962 m. Kauno Stepo Žuko taikomosios dailės technikumo dėstytoja. 1962–1983 m. LSSR dailės instituto Kauno vakarinio skyriaus dėstytoja, nuo 1980 m. docentė. Nuo 1954 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narė, 1958–1980 m. sąjungos valdybos narė.

Palaidota Petrašiūnų kapinėse.

## Kūryba
Nuo 1954 m. dalyvavo parodose Lietuvoje ir užsienyje; individualios parodos surengtos Kaune (1997 m., 2002 m.), Raseiniuose (1997 m.).

Sukūrė teminių ir ornamentinių rištinių kilimų, batikų, tekstilės kompozicijų („Žydėk, Tarybų Lietuva“, 1960 m.; „Pavasaris“, triptikas „Laivai“, abu 1962 m.; „Žemė žydi“, „Pavasario šventė“, abu 1975 m.; „Šventė“, 1977 m.; „Laiko malūnas“, 1997 m.; „Karšta linija“, 1999 m.; „Suskaldytas stačiakampis“, 2001 m.). Kūriniai nedidelio formato, ornamentinio dekoro, juose ryškios tautodailės tradicijos. Nuliejo akvarelių. Dailininkės kūrinių yra įsigiję Lietuvos dailės muziejus bei Nacionalinis Mikalojaus Konstantino Čiurlionio dailės muziejus.

## Įvertinimas
* 1977 m. LSSR nusipelniusi meno veikėja

## Šaltiniai
Julius Dudonis

**Julius Dudonis** (g. 1943 m. kovo 15 d. Alseta, Panemunėlio valsčius) – Lietuvos fizikas, medžiagotyrininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
Mokėsi Sėlynės septynmetėje mokykloje, 1962 m. baigė Rokiškio Juozo Tumo-Vaižganto vidurinę mokyklą. 1968 m. baigė Vilniaus valstybinio universiteto Fizikos fakultetą. Čia 1977 m. apgynė fizikos ir matematikos mokslų kandidato (dabar – mokslų daktaro) disertaciją tema „Chemiškai aktyvių jonų implantacijos dengimo procese įtakos į plėvelių SiO ir Al formavimosi ypatybėms ir gautų plėvelių savybėms tyrimas“. 1995 m. Kauno technologijos universitete apgynė habilituoto technologijos mokslų daktaro disertaciją tema „Daugiakomponenčių dangų sintezės ir modifikavimo procesų joninės bei lazerinės aktyvacijos tyrimas“.

1965–1968 m. – VVU laborantas, baigęs universitetą pradėjo dirbti Lietuvos tekstilės institute Kaune, 1971–1973 m. – mokslo darbuotojas Kauno politechnikos institute, 1976–1979 m. – asistentas . 1979–1981 m. stažavo Vienos technikos, 1985 m. – Vilniaus, 1992 m. – Lavalio (Kanada) univrsitetuose.

Nuo 1973 m. – Kauno politechnikos instituto (nuo 1990 m. – Kauno technologijos universitetas) dėstytojas, nuo 2000 m. – Fizikos katedros vedėjas. Docentas nuo 1980 m., nuo 1996 m. – profesorius. Nuo 2003 m. yra Lietuvos fizikų draugijos valdybos narys.

Vedęs, žmona Danutė.

## Mokslinė veikla
Svarbiausi darbai iš kondensuotųjų medžiagų, paviršinių reiškinių fizikos, daugiakomponenčių medžiagų dangų sintezės, amorfinių metalų, joninių ir plazminių bei lazerinių dangų sintezės, saulės energetikos. 7 išradimų autorius.

## Bibliografija
* Julius Dudonis, Liudvikas Pranevičius. *Модификация свойств твердых тел ионными пучками* (). Vilnius: Mokslas, 1980. – 241 p.:iliustr.
* Julius Dudonis. *Plonų dangų fizika ir nanotechnologijos: mokomoji knyga*. Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 2007. – 224 p.:iliustr. ISBN 978-9986-38-867-8
* Julius Dudonis. *Paviršiaus fizika ir chemija: mokomoji knyga*. Šiauliai: Šiaulių universiteto leidykla, 2008. – 221 p.:iliustr. ISBN 978-9986-38-868-5

## Įvertinimas
* 2000 m. – Lietuvos mokslo premija už darbą „Medžiagų paviršiaus joninė ir plazminė inžinerija“ (kartu su Alfonsu Grigoniu, Liudviku Pranevičiu ir Sigitu Tamulevičiu).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Apie Prof. habil. dr. Julių Dudonį KTU Fizikos katedros interneto svetainėje
GRASS

**GRASS (Geographic Resources Analysis Support System)** – laisvai platinama GIS programa.

GRASS palaiko dvimačius ir trimačius rastrinius ir vektorinius duomenų formatus. Atributinei informacijai saugoti naudojamas *dbf* formatas arba su SQL suderinamos duomenų bazių valdymo sistemos.

Programa pradėta kurti 1982 metais. Pirmose stadijose dalyvavo įvairios JAV valdžios federalinės agentūros, universitetai, privačios kompanijos.

## Šaltiniai
Dūdos (Vija)

**Dū̃dos**  (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, 7 km į pietryčius nuo Vijos, prie Lydos–Valažino plento.

## Istorija

Iki 1795 m. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Ašmenos apskrities ir valsčiaus centras. Nuo 1608 m. valdė Jonas Karolis Chodkevičius, nuo 1766 m. – Zenkavičiai. 1712 m. pastatyta medinė Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia (1772 m. iš naujo pašventinta, kaip filija priklausė Vijos parapijai). XIX a. Dūdos buvo miestelis Ašmenos apskrities Lugamėnų valsčiuje.

## Lietuviai

XIX a. pab. – XX a. pr. apie 1/3 parapijos tikinčiųjų buvo lietuviai, bet nesėkmingai reikalavo pamaldų lietuvių kalba. 1922 m. trumpai veikė lietuviška „Ryto draugijos mokykla. Vėliau vietos lietuviai subaltarusėjo.

## Šaltiniai
Albinas Batavičius

**Albinas Batavičius** (g. 1938 m. kovo 1 d. Devynakiuose, Tauragės raj.) – muzikantas (bandonininkas), kraštotyrininkas, kelių knygų apie Žemaitiją, Tauragės kraštą autorius. Vilniaus žemaičių kultūros draugijos, Lietuvos žurnalistų sąjungos, Lietuvos teatro sąjungos narys, Tauragės rajono Garbės pilietis.
Ispanijos nacionalinė observatorija

**Ispanijos nacionalinė observatorija** – astronomijos observatorija Ispanijoje, Madride. 1790 m. ji buvo įkurta rėmėjo karaliaus Karlo IV. Observatoriją suprojektavo Juan de Villanueva.
Íngrid Betancourt

**Ingrid Betankūr Pulesijo** (; g. 1961 m. gruodžio 25 d. Bogotoje) – prancūzų kilmės Kolumbijos politikė, buvusi senatorė, antikorupcinio judėjimo aktyvistė, „Žaliojo Deguonies“ partijos (*Partido Verde Oxígeno*) narė.

2002 m. buvo pagrobta komunistinės partizaninės Kolumbijos grupuotės FARC. Nelaisvėje išgyveno 6 metus, išvaduota operacijos *Jaque* („šachas“) metu 2008 m. liepos 2 d., drauge su dar 11 belaisvių.

Ingrid motina yra buvusi mis Kolumbija Yolanda Pulecio, tėvas Gabriel Betancourt – UNESCO ambasadorius, buvo diktatoriaus Gustavo Rojas Pinilla vyriausybės ministras. Betancourt šeima gyveno aukštuomenėje, draugavo su Fernando Botero, Gabriel García Márquez. Ingrid studijavo Paryžiaus politikos institute, gyveno Prancūzijoje, Anglijoje, Ekvadore. 1989 m. įsitraukė į Kolumbijos politiką. 1990 m. pradėjo dirbti finansų ministerijoje. 1994 m. išrinkta į atstovų rūmus, o 1998 m. į senatą. Íngrid Betancourt 2002 m. dalyvavo rinkimuose į Kolumbijos prezidentus, tačiau surinko tik 0,5 % balsų ir užėmė 5 vietą. Prezidentinės kampanijos metu vedė derybas su FARC grupuote San Visente de Kaguajano mieste, vasario 23 d. buvo pagrobta. FARC už įkaitų išlaisvinimą pareikalvo paleisti suimtus grupuotės narius, tačiau prezidentas Uribė į derybas nesileido. Vėliau sekė keletas nesėkmingų operacijų, kol tik 2008 m. jungtinės Kolumbijos-Prancūzijos pajėgos išvadavo belaisvius.
Nadežda Dukstulskaitė

**Nadežda Dukstulskaitė-Abovičienė** (1912 m. kovo 5 d. Daugpilyje, Latvija – 1978 m. spalio 2 d. Vilniuje) – Lietuvos pianistė, koncertmeisterė, pedagogė.

## Biografija
Gimė muziko šeimoje. 1918 m. jos šeima persikėlė į Kauną, kur nuo 7 metų lankė privačią E. Herbeck-Hansen fortepijono studiją. 1926 m. baigė Berlyno J. Šterno konservatoriją (fortepijono klasę), 1926–1929 m. studijavo Berlyno aukštojoje muzikos mokykloje.

1929–1953 m. Kauno ir Vilniaus radijo koncertmeisterė ir solistė. 1934 m., 1937 m. ir 1938 m. gastroliavo Latvijoje, Estijoje, Suomijoje, Švedijoje, skambino M. K. Čiurlionio, Juozo Naujalio, Stasio Šimkaus, Juozo Tallat-Kelpšos, Juozo Gruodžio, Juozo Karoso kūrinius. Karo pabaigoje jai, vienai iš nedaugelio, pavyko pabėgti iš Kauno geto. Keletą dienų slapstėsi Kauno apylinkėse, vėliau pėsčia atėjo į Vilnių. 1953–1959 m. LSSR filharmonijos koncertmeisterė, 1959–1978 m. choro „Ąžuoliukas“ koncertmeisterė ir fortepijono dėstytoja.

Tarp buvusių jos mokinių – operos dainininkas Vladimiras Prudnikovas, violončelininkas Valentinas Kaplūnas, pianistas Robertas Bekionis, pianistas Leonidas Melnikas, smuikininkė Kornelija Kalinauskaitė.

## Įvertinimas
* 1948 m. LSSR nusipelniusi artistė

## Šaltiniai
Lama (Šoša)

**Lama** () – upė Rusijoje, Tverės ir Maskvos srityse, dešinysis Šošos intakas. Prasideda Maskvos srities Volokolamsko rajone, teka į šiaurę, įsilieja į Šošą netoli šios žiočių.

Plotis aukštupyje – 2–6 m, žemupyje – iki 45 m. Gylis iki 6 m.

## Šaltiniai
Konstantinas Tiškevičius

**Konstantinas [[Tiškevičius]]**:

* Konstantinas Benediktas Stanislovas Tiškevičius – didikas, ekonomistas, archeologas
* Vladislovas Konstantinas Tiškevičius Logoiskis – bajoras, didikas
Pasaulio šalys

**Pasaulio šalys** gali reikšti:

* Pasaulio šalys — visuma pasaulio valstybių;
* Pasaulio šalys — visuma pasaulio krypčių;
Fuego ugnikalnis

**Fuego ugnikalnis** () – ugnikalnis, esantis Gvatemaloje, Čimaltenango, Eskuintlos ir Sakatepekeso departamentų sandūroje. Tuoj į šiaurę nuo jo stūkso Akatenangas, o toliau rytuose Agva. Vulkano aukštis siekia 3763 m.

Tai aktyviausias vulkanas Centrinėje Amerikoje nuo 1524 m. Fuego vulkanas buvo išsiveržęs 60 kartų. Stipriausias jo išsiveržimas įvyko 1974 m. spalio mėnesį. Tada virš vulkano buvo pakilęs 7 km aukščio pelenų debesis. Stiprus išsiveržimas, panašus į 1974 m., įvyko 2018 m. birželį. Laharai užliejo keletą Eskuintlos departamento gyvenviečių.

## Nuorodos
* Smithsonian informacija
Šoša

**Šoša** () – upė Rusijoje, Tverės ir Maskvos srityse, dešinysis Volgos intakas.

Prasideda Tverės srityje, netoli Maskvos – Rygos geležinkelio. Teka į šiaurę, vėliau pasuka į rytus, kerta Maskvos srities šiaurės vakarinį pakraštį. Po santakos su Lama (didžiausias intakas) įteka į Ivankovo tvenkinį. Susidarius Ivankovo tvenkiniui, Šošos žemupys buvo užtvindytas. Ant upės pastatyta keletas užtvankų.

## Šaltiniai
Dewarick Spencer

**Dewarick Spencer** (g. 1982 m. gegužės 4 d.) – JAV krepšininkas, žaidžiantis Europoje.

Krepšininkas 2005 m. baigė Arkanzaso valstijos universitetą, tačiau į NBA pakviestas nebuvo, tad atvyko žaisti į Europą, Ruanės „Chorale Basket“ ekipą.
Žaisdamas joje antrąjį sezoną, D. Spencer pelnė naudingiausio žaidėjo LNB lygoje titulą, tapo naudingiausiu žvaigždžių dienos žaidėju bei gavo rezultatyviausio žaidėjo lygoje apdovanojimą, kartu su komanda laimėdamas Semaine des As turnyrą bei tapdamas Prancūzijos čempionu.
Nuo 2007-2008 m. sezono persikėlė į Bolonijos „Virtus“ klubą, kuriame išbuvo tik kelis mėnesius, kuomet tapo Stambulo „Efes Pilsen“ ekipos nariu. Tiesa, ir joje žaidėjas pernelyg ilgai neužsibuvo, nes vasario mėnesį buvo atleistas, kuomet dėl politinių priežasčių rūpindamasis savo saugumu, atsisakė vykti žaisti rungtynes į Serbiją su vietos Belgrado „Partizan“ komanda.
Prieš 2008-2009 m. sezoną žaidėjas grįžo į Prancūziją, sudaręs sutartį su Le Mano „Sarthe Basket“ klubu.

## Pasiekimai
* 2006-2007 m. LNB lygos Visų žvaigždžių rungtynių naudingiausias žaidėjas
* 2006–2007 m. rezultatyviausias LNB lygos žaidėjas
* 2006–2007 m. naudingiausias LNB lygos žaidėjas
* 2006–2007 m. Semaine des As laimėtojas
* 2006–2007 m. Prancūzijos čempionas

## Šaltiniai
Goldstono Deep Space radioteleskopas

**Goldstono Deep Space radioteleskopas** (GDSCC) – komunikacijos radioteleskopas, Kalifornijoje, JAV. Priklauso NASA Reaktyvinio judėjimo laboratorijai ir naudojamas mokslinių misijų komunikacijoms. Goldstono Deep Space radioteleskopų kompleksas yra trečias pagal dydį pasaulyje, kiti du panašūs yra Madrido Deep Space komunikacijos kompleksas ir Kamberos Deep Space komunikacijos kompleksas.

## Antena
Golstono antena naudojama kaip jautrus radioteleskopas mokslinėms paieškoms. Teleskopu buvo ieškoma kvazarų, radio galaktikų, sudarinėjami planetų žemėlapiai. Taip pat ieškoma kometų ir asteroidų.
Golstono antena iš pradžių buvo naudojama sekti JAV palydovus. Itin plačiai buvo naudojama palaikyti Tolimojo kosmoso ryšį kosminių stočių Pioneer 10 ir Pioneer 11 programose.
Dubna (Volgos intakas)

**Dubna** () – upė Rusijoje, Vladimiro ir Maskvos srityse, dešinysis Volgos intakas. Prasideda Vladimiro srityje, sudarydama didelius vingius teka į vakarus, įteka į Volgą 8 km žemiau Ivankovsko užtvankos.

Pagrindiniai intakai – Kunja, Kubža, Velja, Sestra (kairieji), Sulatė, Chotča (dešinieji).
## Pavadinimas
Upės pavadinimas kildinamas iš baltų kalbų, baltai šias vietoves buvo apgyvendinę dar I tūkstantmetyje pr. m. e. Pavadinimas siejamas su , plg. upių pavadinimus Dubysa, Latvijoje – Dubna.

## Šaltiniai
Žvaigždinis laikas

**Žvaigždinis laikas** – laiko matavimo skalė, kurios pagrindą sudaro **žvaigždinė para**. Tai laiko tarpas tarp dviejų gretimų vienavardžių pavasario lygiadienio taško kulminacijų tame pačiame geografiniame dienovidinyje. Žvaigždinis laikas skaitmenine verte yra lygus rektascensijai šviesulio, kuris tuo momentu yra viršutinėje kulminacijoje.

Žvaigždinė para Žemėje trunka 23 valandas, 56 minutes ir 4,1 sekundę – ji yra beveik 4 minutėmis trumpesnė už vidutinę Saulės parą, trunkančią 24 valandas (Saulės para – yra laiko tarpas tarp dviejų vienavardžių Saulės centro kulminacijų tame pačiame geografiniame dienovidinyje).
Danties vainikas

**Danties vainikas** () – virš dantenų esanti ir matoma danties dalis. Danties vainiką dengia emalis, po juo – dentinas, o danties viduje - pulpa. Ant danties vainiko virš emalio paprastai susiformuoja nuo kenksmingo rūgščių poveikio dantį sauganti plona perregima plėvelė; jei nuvaloma, per pusvalandį susiformuoja iš naujo. Virš plėvelės susikaupia mikrobų sluoksnis, kurį apdengia *baltoji apnaša*, sudaryta iš seilių, žuvusių leukocitų, nusilpusio epitelio ląstelių, maisto likučių. Šis sluoksnis pirmąją parą lengvai (skalaujant burną arba valant dantis) nusivalo. Uždelsus pašalinti, persisunkia druskomis, kalkėja ir iš jo susidaro dantų akmenys.

## Šaltiniai
Čandros observatorija

**Čandros observatorija** – didžiausias ir moderniausias teleskopas su stiklo veidrodžiais įrengtas dar tebeveikiančioje orbitinėje rentgeno observatorijoje žymaus astrofiziko Subramanjano Čandrašekharo garbei pavadintoje Čandra. Čandros observatoriją 1999 m. liepos 23 d. į kosmosą paleido NASA erdvėlaivis „Kolumbija“, STS-93.

Šis teleskopas turi keturis veidrodžių sluoksnius. Teleskopo židinio nuotolis siekia 10 m., regėjimo laukas yra 1°. Čandros teleskopas savo jautrumu dešimtis kartų pralenkė savo pirmtakų teleskopus ir, svarbiausia yra pasiekęs 0,5² skiriamąją gebą, t. y. šiuo atžvilgiu susilygino su antžeminiais optiniais teleskopais. Kosminė observatorija skrenda labai aukštoje ir ištestoje orbitoje, kuri siekia 10 000–140 000 km aukštį, kad imtuvų darbui netrukdytų žemės radiacijos juostų elektringosios dalelės.

## Šaltiniai
Godivos festivalis

**Godivos festivalis** () – kasmetinis nemokamas festivalis, vykstantis tris savaitgalio dienas Anglijos mieste Koventryje, Karo memorialo parke. Pavadintas pagal legendinę Koventrio gyventoją Ledi Godiva. 1997 m. surengtas kaip vienos dienos renginys, o nuo 1998 m. rengiamas 3 dienas. Šeštadieniais miesto gatvėmis vyksta karnavalinė procesija. Kasmet Godivos festivalį aplanko ~75 tūkst. žmonių. Vyksta regio, dance, hip – hopo ir kt. muzikos koncertai.
SkyDome arena

**SkyDome arena** – 3000 vietų daugiafunkcė arena Anglijos mieste Koventryje. Pastatyta 1997 m. Vienas pagrindinių objektų – ledo arena, naudojama čiuožinėjimo sesijoms, dailiojo čiuožimo ir ledo ritulio pamokoms, treniruotėms bei varžyboms, taip pat rengiami koncertai, tarptautinės imtynių varžybos ir kiti renginiai. Ledo ritulio komandos „Coventry Blaze“ bazė.
Polota

**Polota** (, ) – upė Rusijoje, Pskovo srityje ir Baltarusijoje, Vitebsko srityje, dešinysis Dauguvos intakas. Prasideda Kolpino ežere, netoli Rusijos-Baltarusijos sienos, teka į pietvakarius, įsilieja į Dauguvą Polocke.
Heilo-Bopo kometa

**Heilo-Bopo kometa** – kometa, atrasta 1995 m. liepos 23 d. Šaulio žvaigždyne. Ją atrado Alanas Halei ir Tomas Bopas iš JAV Ši kometa buvo matoma 18 mėnesių. Heilo-Bopo tuomet kometa skriejo aplink Saulę. Didžioji Heilo-Bopo kometa buvo matoma akimi nuo 1996 m. gegužės iki pat 1997 m. rugsėjo mėn. 1997 m. balandžio 1 d. kometa pralėkė arčiausiai Saulės.

## Orbitos parametrai
Heilo-Bopo kometa arčiausiai Saulės praskrieja 0,91 av atstumu. Toliausiai nuo Saulės kometa nutolsta 371 av atstumu. Ekscentruota - 0,995086 ° kampu.
Ihotrio ežeras

**Ihotrio ežeras** () – uždaras sūrus Madagaskaro ežeras pusiau sausringoje pietvakarinėje salos dalyje. Jo plotas priklausomai nuo metų laikų kinta nuo 96 km² iki 112 km².

## Nuorodos

* BirdLife  
* Geophysical Research document
Joseph Chamberlain memorialo laikrodžio bokštas

**Joseph Chamberlain memorialo laikrodžio bokštas** (), dar vadinamas ***Old Joe*** – laisvai stovintis laikrodžio bokštas JK, Birmingame, Birmingamo universiteto teritorijoje. Jis yra 100 m aukščio (7 m lenkia Laisvės statulą, 4 m Big Beno bokštą). Tai yra aukščiausias beatraminis laikrodžio bokštas pasaulyje bei vienas iš 50-ies aukščiausių JK pastatų .

Bokštas pavadintas JK politiko ir universiteto kanclerio Joseph Chamberlain garbei.

## Šaltiniai
Sojuz (erdvėlaivis)

**Sojuz** () – rusų erdvėlaivis, kuris buvo projektuojamas Sergejaus Koroliovo, Tarybų Sąjungos kosminėje programoje. „Sojuz“  erdvėlaivis pakeitė „Voschod“ () erdvėlaivį ir iš pradžių buvo konstruojamas kaip skrydžio į Mėnulį programos dalis. Bepilotis „Sojuz“ pirmąkart buvo paleistas į kosmosą 1966 m. lapkričio 28 d. Pirmasis pilotuojamas jo skrydis įvyko 1967 m. balandžio 23 d. Šis skrydis buvo nesėkmingas, žuvo kosmonautas Vladimiras Komarovas.  Ilgoje „Sojuz“ erdvėlaivio naudojimo istorijoje nesėkmingu buvo taip pat „Sojuz 11“ skrydis, kurio metu žuvo kosmonautai Dobrovolskis, Volkovas ir Pacajevas. Tačiau dauguma „Sojuz“ erdvėlaivio skrydžių buvo sėkmingais ir po ilgalaikio naudojimo ir daugybės pagerinimų jis tapo labai patikimu. Iš viso įvyko daugiau negu 130 sėkmingų kosmonautų skrydžių erdvėlaiviu „Sojuz“, buvo vykdoma programa „Saliut“ ir statoma mokslinė kosminė stotis „Mir“ (). Rusiškų „Sojuz“ erdvėlaivių pagalba šiuo metu yra įgyvendinama  Tarptautinės kosminės stoties programa. Pirmoji Rusijos ekspedicija į TKS įvyko 2000 m., ji buvo pristatyta į stotį erdvėlaiviu „Sojuz TM 31“. Kadangi 2011 m. buvo baigta programa „Space Shuttle“, nuo to laiko erdvėlaiviai „Sojuz“ yra vieninteliai pilotuojami kosminiai laivai, su kuriais TKS įgulos pristatomos į stotį ir grįžta į Žemę. Nuo 2016 m. paleidžiama  „Sojuz MS“ modifikacija.
Winterbourne botanikos sodas

**Winterbourne botanikos sodas** – botanikos sodas Jungtinės Karalystės mieste Birmingame, Edžbastono kvartale, priklauso Birmingamo universitetui.

Išsidėstęs 6 akrų plote. Yra XX a. pr. vila su tipišku to laikotarpio sodu. Arboretumas, gausi rožių kolekcija, orchidėjų, kaktusų šiltnamiai, lazdynų tunelis. Šiauriniame pakraštyje yra miškas ir Edžbastono tvenkinys.

Sodas įkurtas 1944 m. Įėjimas laisvas (universiteto studentams nemokamas, kitiems – 3 svarai).

## Nuorodos
* Botanikos sodo svetainė
SOHO

**Soho** – ESA ir NASA kosminė observatorija. Ji į kosmosą buvo paleista 1995 m. raketa „Atlas IIAS“ ir skrieja ties Lagranžo tašku L1. Ji yra naudojama Saulės tyrimams. Observatorija nuo Žemės yra nutolusi 1,5 mln. km. atstumu.

## Saulės tyrimai
„SOHO“ kosminė observatorija Saulę fotografuoja dviem teleskopais, kurie apima 16° ir 3° skersmens plotą. Šioje sistemoje naudojamas koronografas, kuriame yra skrituliukas Saulės diskui uždengti. Iki 2003 m. buvo atrasta apie 600 kometų.
ROSAT

**ROSAT** – Vokietijos palydovinis teleskopas. Tai rentgeno spindulių orbitinė observatorija. Į kosmosą buvo paleista 1990 m. Ši observatorija sudarė dangaus žemėlapį rentgeno spindulių diapazone.

## Šaltiniai
Lapworth geologijos muziejus

**Lapworth geologijos muziejus** – geologijos muziejus Birmingamo universitete (JK, Birmingamas, Edžbastonas). Įsikūręs Aston Webb pastate, nuo 1880 m. Pavadintas anglų geologo Charles Lapworth garbei. Muziejuje saugoma ~25 tūkst. eksponatų (geologinių, paleontologinių radinių, žemėlapių, nuotraukų, maketų, dokumentų).

Didelė eksponatų dalis yra iš Midlandso, taip pat kitų Anglijos, Europos, pasaulio vietovių. Žuvų, laumžirgių, krabų, vėžiagyvių, pterozaurų fosilijos, trilobitai, paleobotanikos kolekcijos, įvairios mineralų atmainos, dinozaurų griaučių maketai.

2008 m. spalio mėn. muziejui suteiktas Nacionalinės bei tarptautinės reikšmės kolekcijos statusas.
Birmingamo universitetas

**Birmingamo universitetas** () – valstybinis universitetas Jungtinėje Karalystėje, Birmingamo mieste (Edžbastonas, Vakarų Midlandsas, Anglija). Kilo iš 1825 m. įkurtos Birmingamo medicinos mokyklos, vėliau tapo Masonų mokslo koledžu, o nuo 1900 m. – universitetu. Yra Russell Group narys. Tai vienas iš 3 miesto universitetų. Pagal reitingus užima 65 vietą pasaulyje, 30 Europoje ir 11 JK.

## Padaliniai

Pagrindinis universiteto pastatas vadinamas *Aston Webb*. Šalia jo iškilęs 100 m aukščio Joseph Chamberlain memorialo laikrodžio bokštas (pavadintas britų politiko Joseph Chamberlain garbei). Yra Barber meno institutas ir galerija, Winterbourne botanikos sodas, Lapworth geologijos muziejus, Birmingamo universiteto medicinos mokykla, biblioteka, Birmingamo verslo mokykla, Vietinės valdžios studijų institutas, Vakarų Afrikos studijų centras, Europos tyrimų institutas, Šekspyro institutas.

Universitetas skirstomas į šiuos koledžus:
* Stomatologijos, sveikatos mokslų ir medicinos
* Gyvybės ir aplinkos mokslų (biomokslai, geografija, Žemės ir aplinkos mokslai, psichologija, sporto mokslai)
* Inžinerijos ir fizinių mokslų (fiziniai mokslai ir chemija, kompiuterių mokslai, matematika, fizika ir astronomija)
* Meno ir teisės (istorija, humanitariniai mokslai, teisė)
* Socialinių mokslų (verslas, švietimas, viešoji politika, ekonomika)
 

## Žymūs studentai

* Neville Chamberlain – JK premjeras
* Chen Liangyu – Kinijos politikas
* Mike Jackson – JK armijos generolas
* Chris Tarrant – JK TV žurnalistas
* Tamsin Greig – JK aktorė
* Tim Curry – JK aktorius
* Simon Le Bon – JK atlikėjas
* Desmond Morris – JK zoologas
* David Kelly – JK ginklų ekspertas
* Patrick Head – F1 inžinerijos direktorius
* Francis William Aston – JK chemikas, apdovanotas Nobelio premija
* Maurice Wilkins – JK ir N. Zelandijos biologas, apdovanotas Nobelio premija
* John Robert Vane – JK farmakologas, apdovanotas Nobelio premija
* Paul Nurse – JK biochemikas, apdovanotas Nobelio premija
Tychas (Mėnulio krateris)

**Tycho krateris** – šviesiausias Mėnulio smūginis krateris, esantis Mėnulio pietuose. Kraterio skersmuo siekia 86 km, šlaitai masyvūs. Pavadintas danų astronomo Tycho Brahės vardu. Krateris jaunas, ~108 mln. m. Apsuptas senesnių, apirusių kraterių, išsiskiriantis didele *spindulių sistema* ir albedu, lengvai pastebimas plika akimi iš Žemės.
Kedeninė tilandsija

**Kedeninė tilandsija** (*Tillandsia usneoides*) – bromelijinių (*Bromeliaceae*) šeimos augalų rūšis. Paplitusi beveik visoje Amerikoje, šiltame ir drėgname klimate. 

Kedeninė tilandsija auga ant medžių šakų, saulėtose vietose. Lapai balkšvi, garbanoti, 2-6 cm ilgio, sudaro 1-2 m aukščio sąžalynus. Žiedai ir orinės šaknys smulkios.
Pilea depressa

***Pilea depressa*** – dilgėlinių (*Urticaceae*) šeimos žolinis augalas. Paplitęs Karibų salose.

Lapai priešiniai, smulkūs, apskriti, ~2 cm skersmens. Žiedai smulkūs, balti.
Pilėja

**Pilėja** (*Pilea*) – dilgėlinių (*Urticaceae*) šeimos augalų gentis. Paplitusi tropinio, subtropinio drėgno klimato kraštuose.

Dauguma genties augalų – sukulentinės žolės ir krūmai. Yra ~600-715 rūšių, iš kurių trečdalis menkai ištirtos.

Kai kurios rūšys:
* *[[Pilea cadierei]]*
* *[[Pilea cataractae]]*
* *[[Pilea crassifolia]]*
* *[[Pilea depressa]]*
* *[[Pilea fontana]]*
* *[[Pilea grandifolia]]*
* *[[Pilea involucrata]]*
* *[[Pilea jamesonia]]*
* *[[Pilea laevicaulis]]*
* *[[Pilea microphylla]]*
* *[[Pilea myriophylla]]*
* *[[Pilea napoana]]*
* *[[Pilea nummulariifolia]]*
* *[[Pilea peperomioides]]*
* *[[Pilea pollicaris]]*
* *[[Pilea pumila]]*
* *[[Pilea repens]]*
* *[[Pilea riopalenquensis]]*
* *[[Pilea schimpfii]]*
* *[[Pilea selbyanorum]]*
* *[[Pilea serpyllacea]]*
* *[[Pilea serratifolia]]*
* *[[Pilea topensis]]*
* *[[Pilea trichosanthes]]*
* *[[Pilea trilobata]]*
* *[[Pilea tungurahuae]]*
Oblivion

**Oblivion** gali reikšti:

## Muzika
### Albumai

* „Buried in Oblivion“ – Kanados death metalo muzikos grupės Into Eternity studijinis albumas
* „Consign to Oblivion“ – Nyderlandų simfoninio metalo grupės Epica albumas

### Dainos

* „Oblivion“ – Bastille britų grupės daina iš Bad Blood albumo
* „Oblivion“ – Grimes Kanados atlikėjos daina iš „Visions“ albumo
* „Oblivion“ – Argentinos tango sukurtas kompozitoriaus Ástor Piazzolla
* „Gate of Oblivion“ – kompozitorės Onutės Narbutaitės įrašas

## Kinas
* „Užmirštieji“ (*Oblivion*) – 2013 m. sukurtas filmas (režisierius Joseph Kosinski), kuriame vaidina Tom Cruise, Morgan Freeman ir kt.

## Žaidimai

* The Elder Scrolls IV: Oblivion – 2006 m. video žaidimas
** Oblivion (pasaulis) – išgalvotas žaidimo pasaulis
Dūdmaišis

**Dūdmaišis** – muzikos instrumentų tipas, liežuvėlinis dumplinis aerofonas, tradiciškai paplitęs Europoje, Pietvakarių Azijoje ir Šiaurės Afrikoje. Dūdmaišiu griežiama ir Vakarų Indijoje.

Turi maišo pavidalo dumples iš gyvūno odos, pūtiklį, apie 200 mm ilgio vamzdelį. Maišo apačioje įtaisyta melodinė ir viena arba dvi (kartais trys) burdoninės birbynės. Muzikantas į maišą per pūtiklį pučia orą, kuris į birbynes patenka iš maišo, spaudžiamo alkūne. Melodinės birbynės skylutės dangstomos abiejų ranku pirštais. Garsas šaižus, toli girdimas. Melodiją palydi tęsiami burdoninių birbynių garsai.

## Istorija
Dūdmaišio istorija iki XIII a. yra neaiški. Seniausias galimas jo pavaizdavimas yra 1000 m. pr. m. e. Hetitų šaltiniuose, tačiau dėl to yra diskutuojama. Greičiausiai vartotas antikoje: su dūdmaišiu tapatinami senovės graikų minimas instrumentas *askaulos* ir senovės romėnų *tibia urticularis*. Tikėtina, kad šių instrumento pirmtako išplitimas po Romos imperija paaiškina vėlesnį jo paplitimą Europoje, Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje, kur ilgainiui susiformavo skirtingos jo rūšys ir tradicijos.

Viduramžiais Europoje paplito daugiausia kaip piemenų ir valstiečių muzikos instrumentas, tik Škotijoje tebevartojamas kaip karinis muzikos instrumentas.

Vėlyvaisiais viduramžiais dūdmaišiu griežė keliaujantieji muzikantai, XVIII a. Prancūzijoje dūdmaišis (miuzetė) tapo net saloniniu instrumentu.

## Įvairovė
Dūdmaišių paplitimo arealas yra didžiulis, kaip ir jo įvairovė. Skirtinguose regionuose instrumentas žinomas skirtingais pavadinimais, skiriasi savo sandara ir grojimo būdu.

## Lietuvoje

Lietuvoje dūdmaišis, dar vadinamas kūline su ūku, Labanoro dūda, paplito nuo XVI a. pirmosios pusės. Minimas Vilniaus seimo 1565 m. įsakuose, J. Bretkūno „Biblijos“ vertime (1579–1590 m.). Vartotas daugiausia Mažojoje Lietuvoje ir Rytų Lietuvoje, iki XX a. vidurio išliko Rytų Aukštaitijoje.

Solo ir su kitais muzikos instrumentais meškininkai, elgetos, sielininkai, klajojantieji muzikantai grieždavo maršus, šokius, pritardavo giesmėms, dainoms. Nuo XX a. antrosios pusės liaudies muzikos ansambliuose vartojamas tradicinis dūdmaišis. Roko muzikoje naudoja lietuvių grupės Atalyja, Thundertale ir Žalvarinis.
## Pasaulio paveldu pripažintos dūdmaišių tradicijos
Dėl svarbos vietos kultūroje ir ilgai puoselėjamų tradicijų, UNESCO dalį dūdmaišių grojimo tradicijų yra įtraukusi į Nematerialaus pasaulio paveldo sąrašą: 
* Dūdmaišio kultūra Slovakijoje (2015, )
* Airiškas dūdmaišis (2017, )
* Gaida ir Tulumas (2024, , )
* Bulgariškas dūdmaišis (2025, )

## Taip pat skaitykite

* Airiškas dūdmaišis

## Šaltiniai
Dūkšta

**Dūkšta** (arba ***Dūksta***) – upė Vilniaus rajono savivaldybės teritorijoje; Neries dešinysis intakas. Ilgis 29 km, baseino plotas 137 km².

Prasideda Giedraitiškių kaimo apylinkėse, teka į šiaurės vakarus per Skauduliškių ežerą, nuo Maišiagalos – į pietvakarius. Įteka į Nerį ties Karmazinų kaimu prie Karmazinų piliakalnio Neries regioniniame parke.

Žemupio slėnis gilus, iki 30–40 m. Vaga nuo ištakų iki Skauduliškių ež. ir 9–21 km atkarpoje nuo žiočių reguliuota (plotis 5–6 m), nuo 8 iki 9 km užtvenkta. Vagos gylis 1,6-2,2 m. Vidutinis nuolydis 3,32 m/km. Srovės greitis 0,2 m/s. Vidutinis debitas žiotyse 1,04 m³/s.

Krantuose atsivėrusios atodangos: Karmazinų atodanga (gamtos paveldo objektas), Dūkštų atodanga.

**Intakai:**
* Vilnoja (kairysis), Karvelė (dešinysis), Giesvianka.

## Etimologija

Upėvardis siejamas su  „pelkė, bala, valka“ bei  „purvinas, nešvarus“.


Dūkšta, tiltas.JPG|Pėsčiųjų tiltas šalia Karmazinų atodangos. Pastatytas 2014 m. pabaigoje
Dūkšta, Laumių akmuo 3.JPG|Dūkštų akmuo


## Šaltiniai
Murmos

**Murmos** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6,5 km į pietryčius nuo Kaltanėnų, prie Kretuono ežero pietinio kranto ir Klinaukos miško. Patenka į Aukštaitijos NP teritoriją.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Virginija Volskienė (g. 1965 m.), teisininkė, Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo (LVAT) teisėja.

## Šaltiniai
Nonna Mordiukova

**Nonna Mordiukova** (*Nojabrina Viktoravna Mordiukova*, , 1925 m. lapkričio 25 d. Konstantinovkos kaime, Donecko srityje – 2008 m. liepos 6 d.) – Tarybų Sąjungos, Rusijos kino aktorė.

1945 m. įstojo į Gerasimovo Kinematografijos Institutą, kurį 1950 m. pabaigė.

1949 m. buvo apdovanota Stalino premija už savo debiutinį vaidmenį filme „Jaunoji gvardija“.

Nusifilmavo daugiau kaip 50 kino filmų.

Buvo ištekėjusi už Viačeslavo Tichonovo, su kuriuo susilaukė sūnaus.
Šerninis kalavijas

**Šerninis kalavijas** () – specialios konstrukcijos medžioklinis kalavijas, skirtas šernams medžioti.

Šerniniai kalavijai pasirodė XV a. pabaigoje, ir iki XVI a. vidurio juos gamino Vokietijoje ir Ispanijoje. Jų nemažai išliko įvairiose ginklų kolekcijose. Iki tol stambių žvėrių medžioklėn imdavo paprastus ilgus kalavijus. Specialūs medžiokliniai kalavijai į madą atėjo 1470 m. Burgundijoje.

## Konstrukcija
Rankena panaši į kavalerijos kalavijo rankeną. Efesas paprastai neturėdavo lankelių, tai paaiškinama tuo, kad žvėris nefechtuoja, tad sudėtingas efesas nereikalingas.

Geležtė būdavo apie 85 cm ilgio. Didelė dalis geležtės (pvz., trys ketvirtadaliai) geležtės yra strypo formos, o galinė dalis – juostos pavidalo, su ašmenimis ir smaigaliu. Neretai geležtė turėjo kiaurinę skylę, pro kurią buvo perkišamas metalinis skersinis, kurio galai neretai būdavo kiek atlenkti link smaigalio. Šis skersinis neleidžia kalavijui pernelyg giliai įsmigti į šerną. Panašius skersinius turi ir medžioklinės ragotinės.

Medžioklinių kalavijų makštys būdavo ypatingos – jos turėdavo papildomas makštis, kuriose laikydavo tokius medžiotojo įrankius kaip mėsinėjimo peilis, yla sausgyslėms atskirti.

XVI a. pradžioje medžiokliniai kalavijai ėmė keistis – geležtės ėmė trumpėti, lengvėti, kol iš šių kalavijų atsirado medžiokliniai peiliai.

## Nuorodos

* В. Бехайм. Энциклопедия оружия.Часть II. Оружие нападения.§ 1. Холодное оружие Меч
Eilėraštis

**Eilėraštis** – nedidelės apimties eiliuotas kūrinys. Eilėraštis yra sukuriamas pagal vienokią ar kitokią eilėdaros sistemą. Pagal turinį ir struktūrą galima išskirti šias eilėraščių rūšis:
* Odė
* Elegija
* Baladė
* ir kt.

Dažniausiai eilėraščiai yra rimuoti ir tai jiems suteikia skambesio, tačiau kai kurios eilėraščių rūšys nerimuotos kaip antai haiku.

## Nuorodos
* Eilerasciai.lt 
* Balsevičiūtė-Šleikienė V. Eilėraščio analizė: semantinis – struktūrinis aspektas (Mokomoji knyga VPU Lituanistikos fakulteto lietuvių filologijos studentams, Vilnius, 2005)
Dudinka

**Dudinka** () – miestas Rusijos šiaurėje, Krasnojarsko krašte, Taimyro pusiasalyje, 2021 km į šiaurę nuo Krasnojarsko. 25 200 gyventojų (2005 m.).

## Geografija
Dudinka įsikūrusi už Šiaurės poliaračio, Jenisiejaus dešiniajame krante, prie Jenisiejaus ir Dudinkos upės santakos. Didžiausias Sibire jūrų uostas, Norilsko priešuostis. Yra elektrifikuotas geležinkelis ir plentas į Norilską. Veikia žuvų pramonės įmonė. Yra Kraštotyros muziejus.

## Istorija
1667 m. įkurta žiemos stovyklavietė. Miesto teisės nuo 1951 m. Nuo 1930 m. Taimyro Dolganų-Nencų municipalinio rajono (anksčiau – autonominės apygardos) centras. 1969 m. nutiestas dujotiekis Mesojacha-Norilskas. Dudinkoje įsikūrusi Taimyro geofizikos ir naftos žvalgybos ekspedicija. Į rytus nuo Dudinkos esančiame Alykelio oro uoste bazuojasi poliarines stotis ir Šiaurės jūrų kelią aptarnaujantys lėktuvai.

## Lietuviai
1941 m. rugpjūčio per Dudinką į Norilsko ir Lamos lagerius buvo gabenami Lietuvos kariuomenės karininkai. 1945 m. rugpjūčio mėn. Šiaurės keliu per Archangelską atvežta apie 100 lietuvių. Žiemą jie gyveno ant sniego pastatytose palapinėse. Dirbo uoste, lentpjūvėje, prie geležinkelio. Pirmąją žiemą daug jų mirė nuo bado, šalčio, ligų. Vėliau dalis išvežta į Norilską.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dudinka
* «Мой город»
* Dudinka nuotraukose
* Dudinkos herbas
Švilpynė (reikšmės)

Žodis **švilpynė** reiškia:
* švilpynė – pučiamasis lietuvių liaudies muzikos instrumentas.
* Švilpynė – fiktyvios mokyklos koledžas knygų serijoje apie Harį Poterį.
* Švilpynė – kaimas Pakruojo rajone.