Steponas Gedrimas

**Steponas Gedrimas** (1902 m. rugsėjo 2 d. Šaukliuose, Mosėdžio vls., Telšių apskr. – 1998 m. balandžio 8 d. Kalgraužiuose, Darbėnų sen., Kretingos rajono savivaldybė) – valstietis, liaudies meistras, lėlininkas, mėgėjų lėlių teatro kūrėjas.

## Biografija

Gimė valstiečių Domininko Gedrimo ir Barboros Domarkaitės šeimoje. Tą pačią dieną pakrikštytas Mosėdžio šv. arkangelo Mykolo bažnyčios vikaro Jono Steikūno, dalyvaujant krikštatėviams Ignotui Dėkontui ir Magdalenai Dėkontienei (Mykolo Dėkonto žmonai). 

Anksti išmoko skaityti, rašyti ir skaičiuoti, baigė Mosėdžio valdinę rusišką liaudies mokyklą. Nuo vaikystės dirbo žemės ūkio darbus: padėjo tėvams ūkininkauti, tarnavo samdiniu pas kitus ūkininkus apylinkės kaimuose. Nuo jaunų dienų jautė potraukį muzikai ir liaudies menui: pramoko groti armonika, bandonija, ėmėsi drožti medines lėlių skulptūrėles, su kuriomis kaimo sueigose linksmindavo žmones.

1930 m. liepos 27 d. Grūšlaukės šv. Jono Nepomuko bažnyčioje vedė Emiliją Staniūtę. Persikėlęs į žmonos tėvų ūkį Latveliuose, jame ūkininkavo, užaugino 6 vaikus: sūnus Antaną, Feliksą, Steponą, dukras Birutę, Danutę ir Oną.

Po sovietinės kolektyvizacijos buvo „Latvelių“, vėliau „Raudonosios žvaigždės“, kolūkio darbininkas, sandėlininkas. 1964–1988 m. dirbo Darbėnų pašto paštininku, dviračiu ir pėsčiomis gabendavo spaudą ir korespondenciją į Latvelius, Kumpikus, Knėžus, Akmenales ir Šlaveitus. Mėgo bendrauti su žmonėmis, savo nuomonę dažniausiai reiškė viešai, nevengdamas papeikti ir valdžią. Už tai buvo patekęs į MGB Darbėnų valsčiaus stribų nemalonę ir vos nesušaudytas. Vėliau saugumiečių suimtas, kalintas kalėjime Baltarusijoje, iš kurios į namus sugrįžo po sovietų diktatoriaus Josifo Stalino mirties. 

Įsikūręs Latveliuose, toliau puoselėjo mėgėjiško lėlių teatro tradicijas. Su savadarbėmis, iš medžio išdrožtomis lėlių figūrėlėmis, vaizduojančiomis velniukus, bernelius, mergeles ir kt., savo namuose ir kaimynų trobose rengdavo vaidinimus ant pasidarytos pakylos, uždengtos staltiese ar lovatiese. Vaidinimo metu ne tik valdė lėles, jas įgarsino, bet ir dainuodavo, grodavo bandonija. Kviečiamas su savo lėlių teatru vykdavo ir į kitus kaimus.

Greta lėlių, buvo išdrožęs žmogaus ūgio Švč. Mergelės Marijos skulptūrą, taip pat du Velykų kareivius (), kuriuos, kol leido vietiniai sovietų valdžios pareigūnai, skolindavo Grūšlaukės bažnyčiai Viešpaties karsto sargybos inscenizacijai.

Žmonai 1992 m. mirus, išvyko gyventi pas dukrą į Kalgraužių kaimą, kuriame po 6 metų mirė. Palaidotas Grūšlaukės kapinėse greta žmonos. Dalis jo sukurtų medinių lėlių figūrėlių pateko Šiaulių „Aušros“ muziejų. Apie Stepono Gedrimo kūrybą, jo sukurtą primityvųjį lėlių teatrą žurnalistė, istorikė ir menotyrininkė Dalia Gudavičiūtė su režisieriumi Almantu Grikevičiumi sukūrė videofilmą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kretingos personalijų žinynas
* Lėlių teatras: nuo ištakų iki mokyklos. – Kauno diena. – 2004 m.
* Lėlininkas Steponas Gedrimas su savadarbe lėle – akrobatu. – Nežinomas fotografas. – 1958 m. – Kretingos muziejus. – Nr. KM IF 9896
* Lėlininkas Steponas Gedrimas prie savo namų. – Fot. Steponas Kaštaunas. – 1966 m. – Kretingos muziejus. – Nr. KM IF 9515
* Lėlininkas Steponas Gedrimas prie savo namų. – Fot. Steponas Kaštaunas. – 1966 m. – Kretingos muziejus. – Nr. KM IF 9516
* Lėlininkas Steponas Gedrimas su pasigamintomis lėlėmis. – Fot. Steponas Kaštaunas. – 1966 m. – Kretingos muziejus. – Nr. KM IF 9517
* Lėlininkas Steponas Gedrimas su pasigamintomis lėlėmis. – Fot. Steponas Kaštaunas. – 1966 m. – Kretingos muziejus. – Nr. KM IF 9518
* Lėlininkas Steponas Gedrimas prie pasiga-mintų lėlių. – Fot. Steponas Kaštaunas. – 1966 m. – Kretingos muziejus. – Nr. KM IF 9521
* Lėlininko Stepono Gedrimo pagamintos lėlės. – Fot. Steponas Kaštaunas. – 1966 m. – Kretingos muziejus. – Nr. KM IF 9519