open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Borneo orangutanas

**Borneo orangutanas** (*Pongo pygmaeus*) – hominidų (*Hominidae*) šeimos primatas (*Primates*), priklausantis orangutanų (*Pongo*) genčiai. 

## Porūšiai
Borneo orangutanai išskiriami į 3 porūšius: 
* *[[Pongo pygmaeus morio]]*
* *[[Pongo pygmaeus pygmaeus]]*
* *[[Pongo pygmaeus wurmbii]]*

## Gyvenimo trukmė
Tokijo zoologijos sode laikytas nelaisvėje nusibaigęs Borneo orangutanas yra išgyvenęs 62 metus. 

## Šaltiniai
Sumatrinis orangutanas

**Sumatrinis orangutanas** (*Pongo abelii*) – hominidų (*Hominidae*) šeimos primatas (*Primates*), priklausantis orangutanų (*Pongo*) genčiai.

## Šaltiniai
Mažoji šimpanzė

* *Pan satyrus* ssp. *paniscus* Schwarz, 1929

**Bonobas** (*Pan paniscus*), istoriškai taip pat vadinamas **mažoji šimpanzė** – primatų (*Primates*) būrio, hominidų (*Hominidae*) šeimos, šimpanzių (*Pan*) genties rūšis.

## Paplitimas
Atogrąžų klimato rūšis, paplitusi Centrinėje Afrikoje, KDR teritorijoje, tarp Kongo upės vidurupio ir Sankuru bei Kasajaus upių žemupių, 300-700 m aukščiuose, čia augančiuose Kongo drėgnuosiuose miškuose.

## Gyvenimo būdas
Bendruomenėmis gyvena tiek ant žemės, tiek ir medžiuose. Jų bendruomenes sudaro 30-80 individų. Viena bendruomenė užima 20-60 km² plotą.

## Morfologija
Jų svoris nuo 34 iki 60 kg. Patinai vidutiniškai sveria 39 kg, patelės 31 kg. Atsistojusių bonobų patinų vidutiniškas ūgis 1,19 m, patelių 1,11 m.

## Pavojai ir apsauga
Kasmet dėl prekybos mėsa, Kongo lietaus miškų regione nužudoma šimtai bonobų. O jų ankstyvo amžaus jaunikliai parduodami kaip naminiai gyvūnai. Nelegaliai nelaisvėje laikyti ir vėliau konfiskuoti jaunikliai atgabenami į *[[Lola ya Bonobo]]* prieglaudą. Paprastai į šią prieglaudą dažniausiai ir atgabenami bonobų jaunikliai. Ši prieglauda yra Visos Afrikos panašių prieglaudų aljanso narė. 

Bonobams *Lola ya Bonobo* prieglauda įkurta vakarinėje Kongo Demokratinės Respublikos dalyje, viename iš šalies sostinės Kinšasos priemiesčių.

## Mažosios šimpanzės ir žmonės
Tarp  žmogbeždžionių (*Hominoidea*), **bonobai** (*Pan paniscus*) ir paprastosios šimpanzės (*Pan troglodytes*) yra labiausiai genetiškai susijusios su žmonėmis (*Homo sapiens*), su jais turi apie 98,7 % bendro DNR. Su jomis žmones sieja bendras protėvis, taip pat anatominiai bruožai, sudėtinga socialinė hierarchija ir problemų sprendimo įgūdžiai. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* youtube.com / Bonobo Alive. Pan paniscus in danger (*apie bonobus video vaizdo medžiaga [[anglų kalba]]*)
* youtube.com / Bonobos wading, eating, gathering food at Lola ya Bonobo Sanctuary (*Video vaizdo medžiagoje, bonobai gyvenantys [[Lola ya Bonobo]] prieglaudoje*)

## Galerija

Grooming de Zoé.jpg|Bonobai Kongo lietaus miške
Ida une jeune qui devra quitter son groupe à l'adolescence.jpg|Paugėjęs jauniklis
Lr new best bonobo pics20.jpg|Jauniklio ir vyresnio amžiaus individo bendravimas *[[Lola ya Bonobo]]* prieglaudoje
Bonobos adoring baby (4531338876).jpg|Bonobai Džeksonvilio zoologijos sode (*[[Florida]], [[JAV]]*)
Young Bonobo - Jacksonville zoologcal garden, Florida, USA.jpg|Jauniklis Džeksonvilio zoologijos sode
Bonobos Kanzi and Panbanisha with Sue Savage-Rumbaugh.jpg|Bonobų moksliniai stebėjimai
Midnight Commander

**Midnight Commander** – laisvai platinama (nemokama) failų tvarkymo programa UNIX tipo operacinėms sistemoms. Ji veikia tekstiniame režime, taigi gali būti paprastai paleidžiama tiek lokaliai, tiek ir nutolusiame kompiuteryje.

Panaši į Norton commander programą.

Platinama pagal GPL licenciją. Įtraukta į daugelį paplitusių Linux distribucijų. Paleidžiama per komandinę eilutę komanda `mc`.

## Šaltiniai
Markatos

* 11 genčių, žr. tekstą

**Markatos** (*Cercopithecinae*) – šunbeždžionių (*Cercopithecinae*) šeimos primatų pošeimis, kuriam priklauso visaėdės, turinčios talpius skruostų maišus beždžionės. 

Didžioji dalis markatų aptinkamos tik subsacharinėje Afrikoje, tačiau makakos paplitusios ir Šiaurės Afrikoje nuo Gibraltaro ir iki rytinių Azijos dalių.

Markatų rūšys prisitaikiusios prie skirtingų gyvenimo sąlygų, pvz., medžiuose gyvenančios rūšys turi ilgas uodegas, o gyvenančios ant žemės yra stambesnės, trumpesnėmis uodegomis ar jų iš vis neturi. 

Pošeimyje yra 11 genčių ir apie 70 rūšių.
*Juodžalės markatos (*Allenopithecus*). Gentyje viena rūšis.
*Nykštukinės markatos (*Miopithecus*). Žinomos dvi rūšys.
*Erythrocebus. Viena rūšis – markata husaras (*Erythrocebus patas*)
*Žaliosios markatos (*Chlorocebus*). Iš viso gentyje 6 rūšys.
*Markatos (*Cercopithecus*). Pasaulyje 20-26 rūšys.
*Makakos (*Macaca*). Pasaulyje 20 rūšių.
*Gauruotieji mangabai (*Lophocebus*). Pasaulyje 3 rūšys.
*Pavianai, arba babuinai (*Papio*). Gentyje 5 rūšys. **Pav.**
*Gelados (*Theropithecus*). Viena rūšis – gelada (*Theropithecus gelada*)
*Mangabiai (*Cercocebus*). Gentyje 6 rūšys.
*Mandrilai (*Mandrillus*). Gentyje dvi rūšys: mandrilas ir drilas.
Laibaliemenės beždžionės

**Laibaliemenės beždžionės** (*Colobinae*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos primatų pošeimis. Tai vidutinio dydžio primatai su ilgomis uodegomis. Minta daugiausia lapais, todėl jų skrandis sudėtingesnis ir beveik nėra skruostų maišų. Kailis gali būti įvairių spalvų. Jaunesnių individų kailio spalva paprastai skiriasi nuo senesnių. 

Gyvena daugiausia medžiuose, tačiau visos rūšys gana dažnai nulipa ant žemės. Gyvena įvairiose sąlygose ir skirtingose klimato zonose (pvz., drėgnuosiuose tropikų miškuose, mangrovių miškuose, kalnų miškuose ir savanose), tačiau nesutinkamos dykuminėse ar kitose sausose zonose.

Paplitusios vakarų ir centrinėje Afrikoje (gverecos) ir pietinėje, pietryčių Azijoje bei pietų Kinijoje (langūrai).

Pošeimyje 10 genčių ir 53 rūšys.

* Kolobai (*Colobus*). Gentyje 5 rūšys: gverecos
* Rudieji kolobai (*Piliocolobus*). Gentyje 10 rūšių.
* Gelsvažaliai kolobai (*Procolobus*)
* Pilkieji langūrai (*Semnopithecus*). Gentyje 7 rūšys.
* Langūrai (*Trachypithecus*). Gentyje 17 rūšių.
* Suriliai (*Presbytis*). Gentyje 10 rūšių.
* Dukai (*Pygathrix*). 3 rūšys.
* Riestanosės beždžionės (*Rhinopithecus*). Gentyje 4 rūšys.
* Didnosės beždžionės (*Nasalis*). Gentyje vienintelė rūšis – didnosė beždžionė (*Nasalis larvatus*). **Pav.**
* Trumpauodegiai langūrai (*Simias*). Gentyje 1 rūšis.
Mauzoliejus

**Mauzoliejus** () – monumentalus antkapinis statinys, žymintis palaidojimo vietą ir įamžinantis mirusiojo atminimą. Dažniausiai įrengiami stačiakampio arba apvalios formos, su patalpomis urnai, sarkofagui arba karstui. Puošiamas architektūriniais ir skulptūriniais elementais. Vienas iš seniausių žinomų mauzoliejų - Halikarnaso mauzoliejus.

## Istorija

Pavadinimas kilo iš Karijos karaliaus Mausolo vardo, kurio žmona Artemisija pastatė vieną iš septynių pasaulio stebuklų – Halikarnaso mauzoliejų. Kaip statinio tipas paplito senovės graikų ir senovės Romos architektūroje. Statybos tradicija išliko ir viduramžių Europoje. XIV – XVI a. plačiai statyti Azijos valstybėse. Vienas žymiausių visame pasaulyje – Tadžmahalo mauzoliejus. XX a. mauzoliejai dažniausiai statyti totalitarinių valstybių vadovams pagerbti. 

## Lietuva
Lietuvoje mauzoliejai buvo įrengiami bažnyčiose. Vienas reikšmingiausių mauzoliejų Lietuvoje –  Radvilų mauzoliejus, įrengtas XVII a. Kėdainių evangelikų reformatų bažnyčioje.

## Šaltiniai
Siauranosės beždžionės

**Siauranosės beždžionės** (*Catarrhini*) – primatų grupė. Paplitusios tik Afrikoje ir pietinėje Azijoje. Dantų formulė: 2.1.2.3|2.1.2.3 (32). Turi po 2 prieškūminius dantis, kaip ir žmogus. Kremzlinė nosies pertvara siaura, todėl šnervės arti viena kitos, pakrypusios į apačią. Uodega nekabi, kartais ji redukuota.
Skirstoma į du antšeimius ir 3 šeimas:

**Antšeimis. Cercopithecoidea**
* Šeima. Šunbeždžionės (*Cercopithecidae*)
**Antšeimis Žmogbeždžionės (Hominoidea)**
* Šeima. Gibonai (*Hylobatidae*)
* Šeima. Hominidai (*Hominidae*)
Atlantas

Žodis **atlantas** gali reikšti:

* Atlantas – Graikų mitologijoje vienas iš titanų;
* Atlantas – vandenynas
* atlantas – pirmasis kaklo slankstelis;
* FK Atlantas – Klaipėdos futbolo komanda;
* Atlantas – Saturno palydovas;
* atlantai – mitiniai Atlantidos gyventojai
* atlantas – vyro figūra atrama, laikanti balkoną ar panašų architektūrinį elementą
* „Atlant“ – Minsko šaldytuvų gamyklos gaminamų šaldytuvų markė
* „Atlant“ – tarybinis transportinis lėktuvas Miasiščev VM-T ()

Taip pat:
* Atlanto miškai – ekologinis regionas Pietų Amerikos;
* Atlanto chartija – 1941 m. pasirašyta antihitlerinės sąjungos sutartis
* Žydroji Atlanto juosta – Atlanto keleivinių lainerių pereinamasis prizas
* Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacija – valstybių organizacija
* Atlanto-Baltijos mažoji rasė – viena iš mažųjų žmogaus rasių
* Atlanto žvaigždė – Antrojo pasaulinio karo laikų D. Britanijos medalis


Atlantas 2016.svg|Klaipėdos „Atlanto“ emblema
Atlantic OceanLt.png|Atlanto vandenynas
Gray305.png|Slankstelis atlantas
MAN Atlante fronte 1040572.JPG|Titanas Atlantas
Cassini Atlas N00084634 CL.png|Saturno palydovas Atlantas
Warszawa Atlas.png|Atlantai
Atlantic Forest.jpg|Atlanto miškai
AtlanticStarobv.png|Atlanto žvaigždės medalis
Šunbeždžionės

* Markatos(*Cercopithecinae*)
* Laibaliemenės beždžionės(*Colobinae*)

**Šunbeždžionės** (*Cercopithecidae*) – Senojo pasaulio primatų (*Primates*) šeima. Dažniausiai vidutinio didumo. Turi pailgą snukį, beveik visada – ilgą uodegą ir plikas sėdimąsias trynes, 32 dantis. Rankos tik truputį ilgesnės už kojas. Gerai bėgioja keturiomis. Ramstosi rankų delnais su ištiestais pirštais. Patinai stambesni už pateles, turi dideles iltis. Paplitusios Afrikoje, Arabijos pusiasalyje ir pietryčių Azijoje.

Markatų pošeimio šunbeždžionės yra visaėdės, turi paprastus skrandžius, o laibaliemenės beždžionės minta daugiausia lapais ir turi sudėtingą skrandį.

Skirstoma į du pošeimius:

**Pošeimis. [[Markatos]] (Cercopithecinae)**
* Juodžalės markatos (*Allenopithecus*)
* Nykštukinės markatos (*Miopithecus*)
* Markata husaras (*Erythrocebus*)
* Žaliosios markatos (*Chlorocebus*)
* Markatos (*Cercopithecus*)
* Makakos (*Macaca*)
* Gauruotieji mangabai (*Lophocebus*)
* Pavianai, arba babuinai (*Papio*)
* Gelados (*Theropithecus*)
* Mangabiai (*Cercocebus*)
* Mandrilai (*Mandrillus*)
**Pošeimis. [[Laibaliemenės beždžionės]] (Colobinae)**
* Kolobai (*Colobus*): gverecos
* Rudieji kolobai (*Piliocolobus*)
* Gelsvažaliai kolobai (*Procolobus*) 
* Pilkieji langūrai (*Semnopithecus*)
* Langūrai (*Trachypithecus*)
* Suriliai (*Presbytis*)
* Dukai (*Pygathrix*)
* Riestanosės beždžionės (*Rhinopithecus*)
* Didnosės beždžionės (*Nasalis*)
* Trumpauodegiai langūrai (*Simias*)
Žmonės

**Žmonės** (*Homo*) – primatų (*Primates*) būrio, hominidų (*Hominidae*) šeimos gentis, kuriai priklauso šiuolaikinis žmogus (*Homo sapiens*). 

Nuo kitų primatų žmonės skiriasi statmena eisena, stambiomis smegenimis, sudėtingu socialiniu gyvenimu ir įvairia gamybine veikla. Žmonių giminė yra kilusi iš australopitekų, gyvenusių prieš kelis milijonus metų Afrikoje. 

## Žmonių (''Homo'') genties rūšys ir porūšiai
Kryželiu (†) pažymėtos išnykusios rūšys ir porūšiai: 
* †Denisovo žmogus (*Homo* sp. *altai*) sin. (*Homo sapiens* ssp. *Denisova*). Tiksliai nenustatyta, ar tai atskira rūšis, ar *Homo sapiens* rūšies porūšis ar hibridas.
* †*[[Homo antecessor]]*; kartais priskiriamas *Homo heidelbergensis*.
* †*[[Homo bodoensis]]*; fosilijos buvo rastos dar 1976 m. ir klaidingai iki 2021 m. buvo priskiriamos *[[Homo heidelbergensis]]*, bei *[[Homo rhodesiensis]]* rūšims.
* †*[[Homo cepranensis]]*; nustatyta pagal vienintelę kaukolės fosiliją. Tikėtina kad tai gali būti *Homo erectus*.
* †*[[Homo erectus]]*
* †*[[Homo ergaster]]*; kartais priskiriamas *Homo erectus*.
* †*[[Homo floresiensis]]*
* †*[[Homo gautengensis]]*; kartais priskiriamas *Homo habilis*.
* †*[[Homo georgicus]]*
* †*[[Homo habilis]]*; priklausymas *Homo* genčiai yra neaiškus.
* †*[[Homo heidelbergensis]]*
* †*[[Homo luzonensis]]*
* †*[[Homo naledi]]*
* †Neandertalietis (*Homo neanderthalensis*)
* †*[[Homo rhodesiensis]]*; kartais priskiriamas  *Homo heidelbergensis* arba laikytinas *Homo sapiens* porūšiu.
* †*[[Homo rudolfensis]]*; priklausymas *Homo* genčiai yra neaiškus.
* †*[[Homo tsaichangensis]]*; galimai tai *Homo erectus*.
* Žmogus (*Homo sapiens*)
** †*[[Homo sapiens idaltu]]*
** †Kromanjonietis
** †Tauriojo elnio urvo žmonės

## Šaltiniai
Mirikinos

**Mirikinos**, dar vadinamos **naktinėmis beždžionėmis** (*Aotus*) – primatų (*Primates*) būrio, monotipinės **mirikinų** (*Aotidae*) šeimos gentis.

Jų šūksniai tamsoje primena pelėdos ūkavimą. Tai vienintelės naktį aktyvios beždžionės. Atsargiai laipiodamos šakomis, minta įvairiu maistu – vaisiais, lapais ir vabzdžiais. Gyvena poromis, bendrauja kvapu, kurį skleidžia šlapimas ir krūtinės liaukos išskyros. Po 120 nėštumo dienų gimęs vienas jauniklis žindomas 8 mėnesius. Kadangi paaugliai kartais lieka su tėvais, susidaro 4-5 individų šeimyninės grupės.

Paplitusios nuo Centrinės Amerikos iki Pietų Amerikos šiaurės vakarinės dalies.

Gentyje 7 rūšys.

## Išvaizda
Kūno ilgis 30–42 cm, uodega panašaus ilgio. Masė 0,8–1,3 kilogramų. Patinai ir patelės beveik vienodo dydžio. Akys labai didelės. Nugara pilkšvai ruda arba pilka.

## Gyvenimo būdas
Sakiai

4 gentys, 25 rūšys, žr. tekstą

**Sakiai** (*Pitheciidae*) – primatų (*Primates*) šeima, kuriai dar priklauso uakariai ir titi. Šeima skirstoma į du pošeimius:
* Pošeimis. *Pitheciinae*
** Sakis (*Pithecia*). Gentyje 5 rūšys ir keli porūšiai.
** Gauruotieji sakiai (*Chiropotes*). Gentyje 2 rūšys.
** Uakaris (*Cacajao*). Gentyje 2 rūšys.
* Pošeimis. Callicebinae
** Titi (*Callicebus*). Gentyje 16 rūšių.

## Paplitimas ir buveinė
Aptinkami tik Pietų Amerikoje. Buveinė – drėgnieji atogrąžų miškai.

## Išvaizda
Sakiai – mažos ir vidutinio dydžio beždžionės. Kūno ilgis 23–57 cm. Svoris 0,5–3,5 kg. Kailis tankus, kartais net gauruotas, o spalva priklauso nuo rūšies – nuo ​​juodos iki pilkos arba nuo rudos iki baltos. Kai kurios veido dalys beplaukės. Uodega, kuri padeda išlaikyti pusiausvyrą, plaukuota ir krūminė.

## Elgsena
Daugiausiai gyvena medžiuose. Gerai laipioja, juda keturiomis ir, priklausomai nuo rūšies, gali šokinėti.

Gyvena grupėse, kurių sudėtis ir dydis skiriasi. Šeimų grupės dažnai monogamiškos, kuriose partneriai gyvena kartu visą gyvenimą.

## Šaltiniai
Koatos

**Koatos** (*Atelidae*) – primatų (*Primates*) šeima. Labai vikriai laipioja, turi liekną liemenį, ilgas galūnes  ir labai šmaikščią uodegą, kuria nuolat kabinasi už šakų.

Skirstoma į du pošeimius (iš viso 24 rūšys):
*Pošeimis. *Alouattinae* 
**Staugūnai, riaumūnai (*Alouatta*). Gentyje 10 rūšių. 
*Pošeimis. *Atelinae* 
**Koatos (*Ateles*). Gentyje 7 rūšys.
**Vorabeždžionės (*Brachyteles*). Pasaulyje 2 rūšys. 
**Vilnotosios koatos (*Lagothrix*). Gentyje 4 rūšys. 
***[[Oreonax]]*. Vienintelė rūšis – geltonuodegė vilnotoji beždžionė (*Oreonax flavicauda*).

## Paplitimas ir buveinė
Aptinkamos tik Amerikos žemyne, arealas tęsiasi nuo pietų Meksikos iki Bolivijos ir pietų Brazilijos. Yra skirtingų miškų tipų gyventojai. Kai kurie atstovai, pavyzdžiui, iš koatų genties, gyvena sengirėse, o staugūnai gali gyventi lapuočių miškuose ir net į savanas panašiose buveinėse.

## Išvaizda
Ilgis 34–72 cm. Svoris 5–15 kg. Uodega ilga, iki 90 cm, naudojama kaip papildoma galūnė judant medžių lajomis. Rankos ir kojos su nagais. Daugumos rūšių kailis tamsiai rudas, pilkas arba juodas, dažnai su blyškesniais ženklais. Ryškus lytinis dimorfizmas: patinai žymiai sunkesni už pateles, o kartais būna ir kitos kailio spalvos.

## Mityba
Žolėdžiai, minta daugiausiai lapais ir vaisiais, tačiau taip pat pastebėta, kad mažesnės rūšys minta vabzdžiais ar kitais smulkiais gyvūnais.

## Šaltiniai
Molis (reikšmės)

Žodis **molis** gali reikšti:

* molis – uoliena;
* molis – SI sistemos medžiagos kiekio vienetas;
* Molis (Belgija) – miestas Belgijoje;
* Molis – lietuviška pavardė.
Neperis

**Neperis** – nesisteminis logaritminio dydžio (lauko stiprio ir galios lygio, logaritminio dekremento) matavimo vienetas. Žymimas **Np**. Pavadintas škotų matematiko Džono Neperio garbei.

## Šaltiniai
Plačianosės beždžionės

**Plačianosės beždžionės** (*Platyrrhina*) – primatų (*Primates*) grupė. Paplitusios tik Pietų ir Centrinėje Amerikoje. Jos visada turi po 3 prieškrūminius dantis ir plačią kremzlinę nosies pertvarą, todėl šnervės yra toli viena nuo kitos, pakrypusios į šonus. Pirmieji du rankos pirštai nepritaikyti imti smulkių daiktų. Skruostinių maišų ir sėdimųjų trynių nebūna.

Plačianosės beždžionės skirstomos į 5 šeimas:
* Kabiauodegės beždžionės (*Cebidae*)
* Mirikinos (*Nyctipithecidae*)
* Sakiai (*Pitheciidae*)
* Koatos (*Atelidae*)
* *[[Callitrichidae]]*
E (skaičius)

***e*** – matematinė konstanta (arba Oilerio skaičius) yra natūralaus logaritmo funkcijos pagrindas, kurio apytikslė reikšmė yra:

: e = 2{,}71828 \, 18284 \, 59045 \, 23536 \, 02874 \, 71352 \, 66249 \, 77572 \, 47093 \, 69995 \, \dots

Kartu su skaičiumi π ir menamuoju vienetu *i*, *e* yra viena iš svarbiausių matematinių konstantų.

Skaičių e 1736 m. įvedė šveicarų matematikas Leonardas Oileris.  Jis taip pat kartais vadinamas *Neperio konstanta*, škotų matematiko Džono Neperio garbei, kuris pirmasis sukūrė logaritmų lenteles.

Tai, kad skaičius e transcendentiškas 1873 m. įrodė Šarlis Hermitas.

## Apibrėžimai

Pateikiami trys labiausiai paplitę *e* apibrėžimai:

: 1. Naudojantis sekos \left( 1 + \frac{1}{n} \right)^n ribos apibrėžimu:

:: e = \lim_{n\to\infty} \left(1+\frac{1}{n}\right)^n

: 2. Kaip šios begalinės eilutės suma:

:: e = \sum_{n=0}^\infty {1 \over n!} = {1 \over 0!} + {1 \over 1!}
  + {1 \over 2!} + {1 \over 3!}
  + {1 \over 4!} + \cdots

:: kai *n*! yra natūraliojo skaičiaus *n* faktorialas

: 3. Arba apibrėžiant *e* kaip unikalų skaičių *x* > 0, tokį kad:

:: \int_{1}^{x} \frac{1}{t} \, dt = {1}
:arba
:: \int_{1}^{e} \frac{1}{t} \, dt =\ln t|_0^e=\ln e -\ln 1=1-0=1.

## Savybės
Skaičius e yra eksponentinės funkcijos e^x pagrindas, kuri dar žymima kaip \exp(x). Natūrinis logaritmas \ln(x) yra atvirkštinė funkcija eksponentinei:

:y=e^x \Leftrightarrow x=\ln(y)

Eksponentinė funkcija e^{x} yra svarbi, nes tai vienintelė funkcija, kurios išvestinė lygi jai pačiai. Tai yra: (e^{x})'=(x)'e^{x}.

Įrodyta, kad *e* yra iracionalusis bei transcendentinis skaičius, numanoma, kad jis taip pat yra ir normalusis skaičius, tačiau tai dar nėra įrodyta. *e* taip pat figuruoja Oilerio formulėje, vienoje svarbiausių lygybių matematikoje:

: e^{ix} = \cos(x) + i\sin(x) \,\!

O specialus atvejis, kai x = π yra žinomas kaip Oilerio formulė:

: e^{i\pi} + 1 = 0 \,\!

Ši formulė vadinama viena įspūdingiausių, nes sujungia penkias pamatinėmis atrodančias matematines konstantas (e, i, π, 1 ir 0).

## Šaltiniai
John Napier

**Džonas Neperis** (; g. 1550 m. – m. 1617 m. balandžio 4 d.) – škotų matematikas, fizikas ir astronomas.

Labiausiai žinomas už logaritmų atradimą, jis taip pat išrado Neperio lazdeles, kurias, dėliojant pagal tam tikras taisykles, gaunama skaičių sandauga.

## Darbų sąrašas
* (1593) *A Plaine Discovery of the Whole Revelation of St. John*
* (1614) *[http://reader.digitale-sammlungen.de/en/fs1/object/display/bsb11110567_00011.html Mirifici logarithmorum canonis descriptio]*
* (1617) *[http://books.google.com/books?id=Vhc1AAAAcAAJ Rabdologiæ seu Numerationis per Virgulas libri duo]*
* (1619) *[http://books.google.com/books?id=VukHAQAAIAAJ Mirifici logarithmorum canonis constructio]*
* (1839) *[http://books.google.com/books?id=Iu0HAAAAQAAJ&pg=3#PRA1-PA3,M1 De arte logistica]*

## Šaltiniai
Žaliosios markatos

*Gentyje 6 rūšys, žr. tekstą

**Žaliosios markatos** (*Chlorocebus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos beždžionių gentis, priklausanti markatų pošeimiui. Gentyje 6 rūšys:

* Žalioji markata (*Chlorocebus sabaceus*)
* Griveta (*Chlorocebus aethiops*). Nedidelė, turi ilgą uodegą, labai vikri. **Pav.**
* *Chlorocebus djamdjamensis*
* *Chlorocebus tantalus*
* *Chlorocebus pygerythrus*
* *Chlorocebus cynosuros*
Mandrilas

**Mandrilas** (*Mandrillus sphinx*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos primatas, priklausantis markatų pošeimiui. Stambi, stiprios sandaros beždžionė. Turi didelę galvą ir trumputę uodegą. Patino nosis skaisčiai raudona su iškiliais kauliniais rumbais iš abiejų pusių, barzda geltona, pasturgalis mėlyno ir rausvai violetinio atspalvio. Patelės veido spalva daug blankesnė. Be to, ji maždaug tris kartus mažesnė už patiną.

Gyvena grupėmis tankiuose drėgnuose Afrikos miškuose. Minta vaisiais, sėklomis, kiaušiniais ir smulkiais gyvūnais. Nakčiai sulipa į medžius. Klajokliai. Savo teritoriją žymi kvapu ir gina nuo varžovų. Susidūręs su grobuonimi ar artinantis varžovams, patinas plačiai išsižioja rodydamas grėsmingus dantis, kurie būna iki 6,5 cm ilgio.

Rūšiai gresia išnykimas, nes medžiojama mėsai, o buveinės nyksta dėl miškų kirtimo.
Gelados

* Rausvakrūtinė gelada(*Theropithecus gelada*)

**Gelados** (*Theropithecus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos beždžionių gentis, priklausanti markatų pošeimiui. Gentyje tik viena rūšis – **rausvakrūtinė gelada** (*Theropithecus gelada*). Kūno ilgis 70-74 cm, uodega – 45-50 cm. Masė 19 kg. Minta žolių stiebais ir sėklomis. Maistą greitai renka mikliais rankų judesiais sėdėdama ir nuolat keisdama vietą. Kartais susiburia į didžiulius būrius. Paplitusios vėjuotose, žolėtose Etiopijos ir Eritrėjos aukštumose. 


Image:Gelada Baboon female.jpg|Rausvakrūtinė gelada, patelė (*Theropithecus gelada*)
Image:ET Amhara asv2018-02 img030 Wunenia.jpg
Image:Dschelada cynocephalus-gelada.png
Markata husaras

**Markata husaras**, arba **patas** (*Erythrocebus patas*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos beždžionių rūšis, priklausanti markatų pošeimiui. Tai viena greičiausiai bėgančių beždžionių. Ji turi ilgą, liekną kūną, ilgokas galūnes, plaštakas bei pėdas ir trumpus pirštus. Balti ūsai ir barzda sudaro kontrastą tamsesniam veidui, o raudona nugara – baltoms galūnėms ir kūno apačiai. 

Gyvena būriais iki 10 narių. Vienintelis patinas lieka pakraštyje kaip masalas ir atitraukia grobuonis, kol patelės ir jaunikliai pasislepia. Gyvena nuo Vakarų iki Rytų Afrikos.
Nykštukinės markatos

*Gentyje 2 rūšys, žr. tekstą

**Nykštukinės markatos**, arba **talapoinai** (*Miopithecus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos beždžionių gentis, priklausanti markatų pošeimiui. Gentyje 2 rūšys:
*Angolos nykštukinė markata (*Miopithecus talapoin*)
*Gabono nykštukinė markata (*Miopithecus ogouensis*)
Ohajas

**Ohajas** () – valstija Jungtinių Amerikos Valstijų šiaurės rytuose. Administracinis centras – Kolambusas. Ohajas tapo JAV valstija 1803 m.

## Geografija

Didžioji dalis Ohajo teritorijos patenka į Centrinių lygumų rytinį pakraštį. Valstijos vidurinėje dalyje iškilusios moreninės kalvos, pereinančios į Aplačų plynaukštę (Ohajo aukščiausia vieta – Kampbelo kalva, 472 m). Ohajo rytuose įsiterpia Aleganio plynaukštės dalis. Vakarinėje dalyje yra karstinių reljefo formų, urvų.

Ohajo šiaurėje klimatas vidutinių platumų žemyninis, pietuose – pereinantis į subtropinį žemyninį. Sausio aukščiausia temperatūra -1 – +3 °C, žemiausia -7–10 °C, liepos atitinkamai + 27–30 °C ir + 16–18 °C. Per metus iškrinta 800–1000 mm kritulių. Žiemą neretos pūgos.

Didesniąją valstijos dalį sudaro Misisipės baseinas: pietiniu pakraščiu teka Ohajo upė, o per valstiją – jos intakai Sajotas, Maskingumas, Didysis Majamis. Tuo tarpu šiaurinės dalies upės (Momi, Kajahoga) teka į valstijoje telkšantį Erio ežerą. Yra mažesnių ežerų ir tvenkinių (Viljamo H. Haršos, Mohaukų, Grando).

Dirvožemiai daugiausia išplautžemiai ir rudžemiai.

Ohajo miškingumas – 29,9 %. Auga ąžuolai, uosiai, klevai, bukai, beržai. Didžiuma teritorijos sukultūrinta. Yra Kajahogos slėnio nacionalinis parkas, Veino nacionalinis miškas, saugomi tvenkiniai, urvai, natūralios upių vagos.

## Gyventojai
Visa valstija tankiai apgyvendinta, ypač Erio ežero pakrantė, Sinsinačio–Deitono, Kolambuso aglomeracijos. Rečiau gyvenama pietrytinė dalis.

2020 m. etninė sudėtis:
* baltieji – 79,9 % (vokiečių, airių, anglų, italų, lenkų, prancūzų, škotų, slovakų, slovėnų, rusų kilmės)
* afroamerikiečiai – 14,0 %
* lotynoamerikiečiai – 4,4 % (meksikiečiai, puertorikiečiai ir kt.)
* azijiečiai – 3,1 % (kinai, indai, filipiniečiai, korėjiečiai)
* indėnai – 1,7 %

### Didžiausi miestai

2020 m. duomenys

* Kolambusas (905,8 tūkst. gyv.)
* Klivlandas (372,6)
* Sinsinatis (309,5)
* Tolidas (270,8)
* Akronas (190,4)
* Deitonas (137,6)
* Parma (81,1)
* Kantonas (70,8)
* Loreinas (65,2)
* Hamiltonas (63,3)
* Jangstaunas (60,0)

## Ekonomika

Ohajas yra labai industrializuotas, bet daug pelno gaunama ir iš naudingųjų iškasenų. Ohajas yra vienas iš kalkių, molio, druskos kasybos lyderių šalyje. Dauguma pelno gaunama iš prekybos ir gamybos. Valstijoje yra daug ūkių, kuriuose auginami kukurūzai, sojų pupelės, kviečiai, taip pat galvijai, kiaulės.

Daug geležinkelio, kanalų, magistralių einančių per valstiją aprūpina ją medžiagomis. Erio ežeru valstija gabena geležį, varį, anglį, naftą, plieną, automobilių dalis. Pagrindiniai Ohajo produktai yra transporto įranga, įvairūs įrengimai, naudingosios iškasenos, bei jau apdirbti metalai.

## Šaltiniai
Pilkieji langūrai

* 7 rūšys, žr. tekstą

**Pilkieji langūrai** (*Semnopithecus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos primatų gentis, priklausanti laibaliemenių beždžionių pošeimiui.

Gentyje 7 rūšys:
* Nepalo pilkasis langūras (*Semnopithecus schistaceus*)
* Kašmyro pilkasis langūras (*Semnopithecus ajax*)  
* *[[Semnopithecus hector]] * 
* Šiaurinis pilkasis langūras, arba hulmanas (*Semnopithecus entellus*)
* Tamsiapėdis pilkasis langūras (*Semnopithecus hypoleucos*)
* Pietinis pilkasis langūras (*Semnopithecus dussumieri)* 
* Kuoduotasis pilkasis langūras (*Semnopithecus priam*)
Brakonieriavimas

**Brakonieriavimas** – nelegali medžioklė ar žvejyba. Ši veikla gali būti neteisėta dėl įvairių priežasčių:
* Yra pasibaigęs (ar neprasidėjęs) medžioklės ar žvejybos sezonas.
* Gyvūnai yra saugomoje teritorijoje.
* Naudojamas nelegalus medžioklės ar žvejybos būdas ar priemonės.
* Gyvūnai saugomi teisės aktų.

## Nuorodos

* Nelegali žvejyba: socialinis aspektas
Alogeninė kamieninių kraujo ląstelių transplantacija

**Alogeninė kaulų čiulpų transplantacija** – tokia kaulų čiulpų transplantacijos rūšis, kai perpilamos ne paties ligonio, bet kito donoro kamieninės kraujo ląstelės.

Atliekant alogeninę kaulų čiulpų transplantaciją, donoro kamieninės ląstelės turi būti genetiškai labai artimos ligoniui. Norint tai nustatyti, atliekami specialūs kraujo tyrimai, vadinami HLA tipavimu. Jei donoro ir ligonio genetinė informacija neatitinka, didesnė tikimybė, kad persodintos donoro ląstelės reaguos į ligonio organizmą kaip į svetimą, kurį reikią sunaikinti, prasideda transplantato prieš šeimininką reakcija. Gali prasidėti ir atvirkščias procesas – transplantato atmetimas, kai ligonio imuninė sistema pradeda naikinti persodintas ląsteles. Yra 25 % tikimybė, kad brolio ar sesers kamieninės ląstelės bus genetiškai identiškos.

Jei randamas donoras tarp seserų, brolių ar tėvų, tai **giminingo donoro** transplantacija, jei giminingas donoras nerandamas, tai donorų ieškoma kaulų čiulpų donorų registre arba persodinamos ne visiškai atitinkančios kamieninės ląstelės (**negiminingo donoro** transplantacija).
Riestanosės beždžionės

* 4 rūšys, žr. tekstą

**Riestanosės beždžionės** (*Rhinopithecus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos primatų gentis, priklausanti laibaliemenių beždžionių pošeimiui. Tai mažiausiai ištirti ir reti primatai.

Gentyje 4 rūšys:
* Auksuotoji riestanosė beždžionė (*Rhinopithecus roxellana*). Turi storą kailį ir papurusią uodegą, todėl gali ištverti minusines temperatūras šaltuose kalnų miškuose. Juda medžiuose arba ant žemės stipriomis, storomis galūnėmis. Trumpais ir storais pirštais renka lapus, sėklas ir kerpes. Ieškodami maisto ir veisimosi metu dideli, kelių šimtų individų būriai susiskirsto į vieno patino ir daugelio patelių grupes. Gyvena Rytų Azijoje.
* Juodoji riestanosė beždžionė (*Rhinopithecus bieti*)
* Pilkoji riestanosė beždžionė (*Rhinopithecus brelichi*)
* Tonkino riestanosė beždžionė (*Rhinopithecus avunculus*)
Suriliai

* 10 rūšių, žr. tekstą

**Suriliai** (*Presbytis*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos primatų gentis, priklausanti laibaliemenių beždžionių pošeimiui.

Gentyje 10 rūšių:
* Dryžuotasis surilis (*Presbytis melalophos*)
* Juostuotasis surilis (*Presbytis femoralis*)
* *[[Presbytis chrysomelas]]*
* Baltašlaunis surilis (*Presbytis siamensis*)
* Baltasis surilis (*Presbytis frontata*)
* Javos surilis (*Presbytis comata*)
* *[[Presbytis thomasi]]*
* Pilkasis surilis, arba pilkasis langūras (*Presbytis hosei*)
* Kaštoninis surilis (*Presbytis rubicunda*)
* Joja, arba mentavajinis langūras (*Presbytis potenziani*)
Langūrai

* 17 rūšių, žr. tekstą

**Langūrai** (*Trachypithecus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos primatų gentis, priklausanti laibaliemenių beždžionių pošeimiui. Dar yra vadinami **lutungais**. Paplitusios dviejuose regionuose – pietryčių Azijoje (šiaurės rytų Indija, pietų Kinija, Borneo ir Balis) ir pietinėje Indijoje bei Šri Lankoje.

Gentyje 17 rūšių:

*Raudonveidis langūras (*Trachypithecus vetulus*)
**[[Trachypithecus johnii]]*
**[[Trachypithecus auratus]]*
*Lutungas (*Trachypithecus cristatus*)
*Indokinijos langūras (*Trachypithecus germaini*)
**[[Trachypithecus barbei]]*
**[[Trachypithecus obscurus]]*
**[[Trachypithecus phayrei]]*
*Karūnuotasis langūras (*Trachypithecus pileatus*)
**[[Trachypithecus shortridgei]]*
*Žvilgantysis langūras (*Trachypithecus geei*)
*Baltaskruostis langūras (*Trachypithecus francoisi*)
**[[Trachypithecus hatinhensis]]*
*Baltagalvis langūras (*Trachypithecus poliocephalus*)
**[[Trachypithecus laotum]]*
*Delakuro langūras (*Trachypithecus delacouri*)
*Juodasis langūras (*Trachypithecus ebenus*)


Image:Trachypithecus auratus.jpg|*[[Trachypithecus auratus]]* 
Image:Junger Brillenlangur (Presbytis obscura).jpg|*[[Trachypithecus obscurus]]*
Image:Nilgiri langur.jpg|*[[Trachypithecus johnii]]*
HLA antigenas

**Histokompatibilumo antigenai** (**HLA antigenai**, ) – proteinai, randami ant daugelio organizmo ląstelių paviršiaus, vadinami žmogaus leukocitų antigenais. Imuninė sistema naudoja HLA antigenus atskirti, kurios ląstelės priklauso organizmui, kurios ne. Kai imuninė sistema neatpažįsta ląstelės antigeno, sukuriami antikūnai, skirti šitos ląstelės sunaikinimui. Šitaip organizmas atpažįsta ir sunaikina infekcijas sukeliančias bakterijas, virusus, navikines ląsteles ir svetimkūnius (rakštis ir t. t.). Tokiu būdu imuninė sistema gina organizmą nuo medžiagų, kurios patenka į organizmą ir gali jam pakenkti.

Šiuos antigenus pirmą kartą 1958 m. aprašė Žanas Dosė (*Jean Dausset*).
Autologinė kamieninių kraujo ląstelių transplantacija

**Autogeninė kaulų čiulpų transplantacija** – tokia kaulų čiulių transplantacijos rūšis, kai ligonis, t. y. recipientas,  pats yra kaulų čiulpų donoras.

Tokia transplantacija tinka, kai sergantis žmogus yra remisijoje arba, kai liga nėra pažeidusi kaulų čiulpų, pavyzdžiui, krūties, kiaušidžių vėžys, Hodžkino, ne Hodžkino limfomos, smegenų augliai, arba, kai ne daugiau kaip 30 % kaulų čiulpų yra infiltruota piktybinėmis ląstelėmis.
Didnosė beždžionė

**Didnosė beždžionė** (*Nasalis larvatus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos primatų rūšis, priklausanti monotipinei **didnosių beždžionių** (*Nasalis*) genčiai. Labai specifinės išvaizdos gyvūnas, turintis didelę nosį. Subrendusių patinų ji ilga ir nukarusi. Ji yra svarbi viliojant porą. Ką tik gimęs jauniklis turi normalią nosį, senstant ji didėja, bet patelių ji daug mažesnė negu patino. Patinai žymiai didesni už pateles. Patinai yra iki 72 cm ūgio, turi iki 75 cm ilgio uodegą ir sveria iki 24 kg. Patelės yra iki 60 cm ūgio ir sveria iki 12 kg.

Gyvena Borneo salose prie vandens, drėgnuose žemumų miškuose, mangrovių pelkėse ir pajūryje. Būryje būna vienas patinas ir 6-10 patelių ir jų jaunikliai. Patinas gina savo grupę garsiai gargsėdamas, šiepiantis dantis ir mojuoja priešui stačia varpa. Nykstanti rūšis.
Kolobai

* 5 rūšys, žr. tekstą

**Kolobai** (*Colobus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos primatų gentis, priklausanti laibaliemenių beždžionių pošeimiui.

Gentyje 5 rūšys:
*Juodasis kolobas (*Colobus satanas*)
*Angolinis kolobas (*Colobus angolensis*)
*Karališkasis kolobas (*Colobus polykomos*)
*Gauruotasis kolobas (*Colobus vellerosus*)
*Abisininė gvereca, arba rytinė gvereca (*Colobus guereza*)
Rudieji kolobai

* 10 rūšių, žr. tekstą

**Rudieji kolobai** (*Piliocolobus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos primatų gentis, priklausanti laibaliemenių beždžionių pošeimiui.

Gentyje 10 rūšių:

* Vakarinis rudasis kolobas (*Piliocolobus badius*)
* *Piliocolobus pennantii*
* *Piliocolobus preussi*
* *Piliocolobus tholloni*
* Pietinis rudasis kolobas (*Piliocolobus foai*)
* Ugandos rudasis kolobas (*Piliocolobus tephrosceles*)
* *Piliocolobus gordonorum*
* Zanzibaro rudasis kolobas (*Piliocolobus kirkii*). **Pav.**
* Tano rudasis kolobas (*Piliocolobus rufomitratus*)
* Gelsvažalis kolobas (*Piliocolobus verus*)
Trumpauodegiai langūrai

* Trumpauodegis langūras
(*Simias concolor*) 

**Trumpauodegiai langūrai** (*Simias*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos monotipinė primatų gentis, kurioje vienintelė rūšis – **trumpauodegis langūras**, arba **simakobas** (*Simias concolor*).
Gauruotieji mangabai

*Gentyje 3 rūšys, žr. tekstą

**Gauruotieji mangabai** (*Lophocebus*) – šunbeždžionių (*Cercopithecidae*) šeimos beždžionių gentis, priklausanti markatų pošeimiui.  Gentyje 3 rūšys:

*Pilkaskruostis mangabas (*Lophocebus albigena*). Pav. 
*Juodakuodis mangabas (*Lophocebus aterrimus*) 
**[[Lophocebus opdenboschi]]* 
**[[Lophocebus kipunji]]*

## Paplitimas ir buveinė
Gyvena Centrinėje Afrikoje, arealas tęsiasi nuo pietryčių Nigerijos iki šiaurinės Angolos, Kongo Demokratinės Respublikos ir Tanzanijos. Buveinė daugiausia atogrąžų miškai, kurie dažniausiai yra prie vandens telkinių.

## Išvaizda
Kūno ilgis 40-72 cm. Kailis juodas arba juodai pilkas. Krūminės uodegos ilgis 55–100 cm, svoris 4–11 kg.

## Elgsena
Gyvena beveik vien medžiuose ir retai nusileidžia ant žemės. Kaip ir visos Senojo pasaulio beždžionės, aktyvūs dieną. Gyvena grupėmis po 10–20 individų. Ieškodami maisto kartais pasiskirsto į mažesnes grupeles. Grupes paprastai sudaro vienas ar keli patinai, daugybė patelių ir jų jaunikliai. Grupėje gyvūnai bendrauja įvairiais garsais ir pozomis.

## Mityba
Minta vaisiais ir sėklomis, taip pat riešutais, jaunais lapais, lateksu ir smulkiais bestuburiais.

## Šaltiniai
Simetrinio rakto kriptografija

**Simetrinio rakto kriptografija** – šifravimo būdas, kuomet duomenys šifruojami ir dešifruojami
tuo pačiu raktu. Tuo jis skiriasi nuo viešojo rakto kriptografijos, kuri naudoja du raktus – viešąjį – duomenų šifravimui, ir privatų – dešifravimui.

Palyginus su viešojo rakto kriptografija, simetrinio rakto kriptografija yra greitesnė ir paprastesnė, o patys raktai - trumpesni. Vienas akivaizdžiausių jos trūkumų yra – rakto perdavimas duomenų gavėjui turi būti saugus. Raktų perdavimas nėra triviali problema.

Nors viešosios kriptosistemos viešas raktas gali būti perduotas atvirai per *nesaugų* ryšio kanalą, tačiau toks būdas negarantuoja saugumo. Kriptoanalitikas, kontroliuojantis ryšio kanalą, gali perimti viešajį raktą, o gavėjui perduoti savo raktą. Ši ataka vadinama „man in the middle“ ataka. Nors šios atakos esmė yra labai paprasta, tačiau sugalvoti apsaugą nuo šios atakos pasirodė nėra taip paprasta (žr. kriptografiniai protokolai).

Tarkime, kad M \, – yra pranešimų aibė, C \, – šifrų aibė. Funkcija e(m, k), m \in M,\ e: M \to C \, – paverčia aibės M \, elementus (pranešimus) į aibės C \, elementus – šifrus, k \in K \, – raktas. Funkcija d(c, k), c \in C,\ d:C \to M \, – dešifruoja duomenys, t. y. paverčia šifrą c \, į elementą iš aibės M \,, k \in K \, – raktas. Simetrine kriptosistema vadiname rinkinį  \,, K \, – raktų aibė.

Algoritmai, naudojami simetrinio rakto kriptografijoje, skirstomi į srauto ir blokinius:
* Srauto algoritmai duomenis šifruoja po vieną bitą. Labiausiai paplitusios RC4, RC5 simetrinio rakto kriptosistemos.
* Blokiniai šifruoja įvairaus dydžio blokais. Vieni žinomiausių yra DES, IDEA, AES. Saugiausiu blokiniu algoritmu yra vadinamas AES standarto algoritmas, kuris šiuo metu yra *Rijndael*.

## Šaltiniai
Grybiena

Grybų vegetatyvinė **grybiena** yra jautrus, plonas ir labai trapus plonyčių hifų tinklas.

Ji slypi substrate, ir gyvena ilgai – metus, dešimtmečius, net šimtmečius. Grybienos gniužulėlis amžinai tūno tamsoje, labai reaguoja į atitinkamas aplinkos sąlygas ir gali paspartinti ar sustabdyti vaisiakūnio formavimąsi.
Ohajas (upė)

**Ohajas** () – upė JAV rytuose; Misisipės kairysis intakas. Prasideda Pitsburge, Pensilvanijoje, susiliejus Alegenio (*Allegheny River*) ir Monongahilos (*Monongahela River*) upėms. Kerta Apalačų plynaukštę ir Centrines lygumas. Teka pietvakarių kryptimi šiomis valstijomis ar jų ribomis: Pensilvanija, Ohajumi, Vakarų Virdžinija, Kentukiu, Indiana, ir Ilinojumi. Ohajo žiotys, kur Ohajas įteka į Misisipę, yra prie Ilinojaus miesto Kairo tarp Ilinojaus, Kentukio, ir Misurio valstijų.

Didžiausi intakai: Kentukis, Kamberlandas, Tenesis, Vobašas.

Šaltuoju metų laiku dažnai smarkiai patvinsta. Laivuojama visu ilgiu, įrengti šliuzai. Prie upės įsikūrę šie didmiesčiai: Pitsburgas, Cincinatis, Luizvilis.

## Šaltiniai
Išrinkimo rikiavimo algoritmas

**Išrinkimo algoritmas** () – vienas iš paprasčiausių rikiavimo algoritmų. Pagrindinis principas – minimalų elementą reikia rašyti į pirmą duomenų sekos vietą, tada taikyti tą patį principą posekiui be pirmojo elemento ir t. t.

Algoritmas priklauso „brutalios jėgos“ algoritmams, bet dažnai naudojamas labai ilgiems įrašams su trumpais laukais rikiuoti. Algoritmo vykdymo metu kiekvienas iš elementų bus perkeltas į kitą vietą ne daugiau kaip vieną kartą.

Algoritmas naudoja apie N²/2 lyginimų ir N keitimų, taigi sudėtingumas yra O(N²).

## Pavyzdys
Pavyzdys Pascal kalba:

```pascal
procedure Išrinkimas (var a:array of integer; N:integer);
var i, j, nuo, t: integer;
begin
  for i := 1 to N-1 do
  begin
    nuo := i;
    for j :=i+1 to N do
      if a[j] < a[nuo] then nuo := j;
      t := a[nuo];
      a[nuo] := a[i];
      a[i] := t
    end;
  end;
```


Pavyzdys C++ kalba:

```cpp
void Išrinkimas 
{
    int nuo, t;
    for(int i = 0; i < N - 1; i++) 
    {
        nuo = i;
        for(int j = i+1; j < N; j++)
        {
            if (a[j] < a[nuo]) 
            nuo = j;
        }
        t = a[nuo];
        a[nuo] = a[i];
        a[i] = t;
    }
}
```


## Šaltiniai
Parazitiniai grybai

**Parazitiniai grybai** – grybų grupė, kurie minta organizmų (augalų, gyvūnų, žmogaus) syvais.

Parazitiniams grybams priskiriamos rūdys, kūlės, rauplės, daugelis kempininių grybų.

Kenkėjai dažnai gelsvu, žalsvu, pilkšvu ar baltu sluoksniu aptraukia baravykus, ūmėdes ir kitus grybus. Dėl to labiausiai nukenčia vaisingoji vaisiakūnio dalis – himenis. Net naminei musei gresia pavojus būti užpultai grybo, kuris jos kūną apgobia pūkeliu.

Parazitiniai kempininiai grybai auga ant gyvų medžių kamienų. Medžiai šiais grybais apsikrečia, kai jų sporos patenka į medieną per žaizdas žievėje.
Įterpimo rikiavimo algoritmas

**Įterpimo algoritmas** () – vienas iš paprastų, bet nelabai efektyvių rikiavimo algoritmų. Algoritmo privalumai – paprasta suprogramuoti, efektyvus mažiems duomenų kiekiams ar beveik surikiuotiems duomenims, naudoja mažai atminties. Algoritmas yra stabilus. Pagrindinis principas – imamas kiekvienas elementas iš eilės ir įterpiamas į jam skirtą vietą jau surikiuotoje duomenų grupėje.

Įterpimo algoritmas laukiamu atveju naudoja apytikriai N²/4 lyginimų ir N²/8 keitimų vietomis, blogiausiu atveju – dvigubai daugiau operacijų. Veikia geriau su tam tikrom duomenų struktūrom (pavyzdžiui, sąrašu, bet ne masyvu).

Kai žaidėjai rankiniu būdu rūšiuoja kortas bridžo žaidime, dauguma naudoja rikiavimo metodą, panašų įterpimo algoritmą.

## Pavyzdžiai
Pavyzdys Pascal kalba:

```pascal
procedure Iterpimas (var a:array of integer; N:integer);
var i, j, v:integer;
begin
  for i:=2 to N do
  begin
    v:=a[i]; j:=i;
    while a[j-1]>v do
      begin
        a[j]:=a[j-1];
        j:=j-1;
      end;
    a[j]:=v;
  end;
end;
```


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rikiavimo algoritmų sudėtingumas
* Įterpimo metodas vaizdžiai
* Įterpimo metodas vaizdžiai 
* Įterpimo metodas vaizdžiai
Leptonas

**Leptonai** (gr. λεπτος, *leptos* – silpnas, gležnas) – elementariųjų dalelių tipas. Leptonai pasižymi tuo, kad nedalyvauja stipriojoje sąveikoje. Visų leptonų sukinys yra \hbar/2 (visi leptonai – fermionai). Šiuo metu žinomi 6 leptonai (su antidalelėmis – 12):
* elektronas e-
* miuonas μ
* taonas τ
* 3 rūšių neutrinai:
** elektroninis neutrinas
** miuonininis neutrinas
** taoninis neutrinas
Kiekviena dalelė turi savo antidalelę.

Kol kas nėra jokių faktų, rodančių, kad leptonai turi struktūrą.

Leptonų charakteristikos:

Skirtingai nuo kvarkų, egzistuojančių tik grupėmis, leptonai egzistuoja atskirai.

## Leptonų skilimas

Fizikai ištyrė, kad kai kurie leptonai gali skilti, kai kurie – ne. Siekiant tai paaiškinti, jie suskirstė leptonus į 3 kartas:

# elektronas, e – antineutrinas
# miuonas, μ-antineutrinas
# taonas, τ-antineutrinas

Sunkiausi leptonai – miuonas ir taonai nėra randami kaip materijos dalelės, kadangi jie nestabilūs ir transformuojasi į lengvesnius leptonus.

Kartais tau leptonas skyla į kvarką, antikvarką ir t – neutriną. Elektronai ir trys neutrinų tipai yra stabilūs, todėl šiuos tipus labiausiai matome aplinkui.

Sunkieji leptonai skyla į savo neutriną. Kitos skilimo dalelės būna kvarkas ir jo antikvarkas arba kitas leptonas ir jo neutrinas.

Pavyzdžiui, miuono skilimas yra toks:
: \mu^-\to e^- +\nu_{\mu}+\bar{\nu}_e.
Skaitmeninis rikiavimo algoritmas

**Skaitmeninis rikiavimas** () – vienas iš rikiavimo algoritmų, skirtas atvejams, kai duomenų reikšmės yra skaitmeninės ir priklauso kokiam nors skaitiniam intervalui ar išsiskiria panašiomis savybėmis. Skaitmeninio rikiavimo algoritmuose duomenų reikšmės interpretuojamos kaip skaičiai M-tainėje (dažniausiai – dvejetainėje) skaičiavimo sistemoje. Algoritmas stabilus ir labai greitas, sudėtingumas – O(N·k) (*k* – rakto ilgis). Pirmasis skaitmeninio rikiavimo algoritmas kompiuteriui parašytas 1954 metais.

Dažniausiai naudojamos skaitmeninio rikiavimo procedūros: skaitmeninio keitimo
(*radix exchange sort*) ir tiesioginio skaitmeninio rikiavimo (*straight radix sort*). Skaitmeninio keitimo metodas naudoja apie N·logN bitų lyginimų. Abu skaitmeniniai metodai, rikiuodami N skaičių, kurių kiekvienas yra *b* bitų ilgio, naudoja mažiau negu N·b bitų lyginimų.

Skaitmeninis rikiavimo algoritmas jau buvo naudojamas 1887 m., kai amerikietis Hermanas Holeritas (*Herman Hollerith*) dirbo su tabuliatoriumi.

## Šaltiniai
Sąlajinis rikiavimas

**Sąlajinis rikiavimas** () – vienas iš „skaldyk ir valdyk“ paradigma besiremiančių rikiavimo algoritmų. Jo principas – skaidyti duomenis į dvi dalis, kiekvieną dalį atskirai surikiuota ir po to sulieti, taikant šį principą rekursyviai. Šio algoritmo realizacijos dažniausiai naudoja pagalbinę atmintį.

Algoritmo efektyvumas nepriklauso nuo duomenų, stabilus, sudėtingumas – O(N·logN), papildomos atminties tūris proporcingas duomenų kiekiui. Galima algoritmą derinti su kitais rikiavimo algoritmais, taip pagerinant efektyvumą.

Sąlajos rikiavimo algoritmas yra „skaldyk ir valdyk“ metodikos algoritmas, kurį išrado Džonas fon Noimanas 1945 m.

## Šaltiniai
Viešojo rakto kriptografija

**Viešojo rakto kriptografija** – moderni kriptografijos forma, eliminuojanti simetrinės kriptografijos silpnybę – šifravimui skirto rakto perdavimą nesaugiais kanalais. Iki viešojo rakto kriptografijos atsiradimo, šifravimui skirtas raktas turėjo būti saugomas paslaptyje. Tokia kriptografijos forma turėjo vieną esminį trūkumą – šifruotų duomenų siuntėjas turėjo perduoti iššifravimui skirtą raktą duomenų gavėjui saugiu, tačiau *ne* kriptografiniu būdu, pavyzdžiui, telefonu arba susitikus akis į akį. Tokie rakto perdavimo būdai retai kada būna visiškai saugūs, tuo tarpu viešojo rakto kriptografija leidžia raktu keistis nesaugiais kanalais: šifravimui skirtas raktas nesuteikia galimybės dešifruoti duomenų.

Viešojo rakto kriptografijos algoritmai paprastai naudoja du raktus – privatų, kuris yra saugomas paslaptyje ir viešą, kuris yra viešinamas. Vienas iš viešojo rakto paviešinimo būdų yra naudoti raktų tarnybines stotis ().

Ši kriptografijos forma gali būti naudojama dviem tikslams – konfidencialios informacijos šifravimui, bei skaitmeniniams parašams:

* Informacijos šifravimas – būdas 'pakeisti' informaciją taip, kad neturint iššifravimui skirto rakto ji tampa beverte. Naudojant viešojo rakto kriptografiją, šifravimas vyksta taip: duomenų siuntėjas užšifruoja informaciją gavėjo viešuoju raktu, o gavėjas duomenis iššifruoja naudodamas savo privatųjį (slaptą) raktą.

* Skaitmeninis parašas – būdas kriptografiškai patvirtinti informacijos autentiškumą. Skaitmeninis parašas gaunamas užšifravus duomenis privačiu raktu. Taip užšifruotą informaciją galima iššifruoti *tik* visiems prieinamu viešuoju raktu, taigi gavėjas gali būti tikras, kad informacija gauta tikrai iš to asmens/organizacijos, kurios viešasis raktas paskelbtas, bei kad pranešimo turinys nebuvo pakeliui pakeistas.

## Saugumas
Viešojo rakto kriptografija yra reliatyviai saugi, tačiau nėra neįveikiama. Teoriškai, turint pakankamai resursų, ją galima įveikti naudojant nuoseklią paiešką (). Turint tai omenyje, kriptografiją reikia naudoti atidžiai, rinktis patikrintus algoritmus, susikurti didelius raktus (pavyzdžiui, 2048 bitų). Viešojo rakto kriptografiniai metodai saugumu atitinka kelis kartus trumpesnį raktą naudojančius simetrinio šifravimo algoritmus. Verta prisiminti, kad kriptografija yra saugi tiek, kiek yra saugi jos silpniausia grandis.

## Trūkumai
Palyginus su simetrinio rakto kriptografija, viešosios kriptografijos algoritmai paprastai būna lėtesni, o patys raktai ilgesni.

## Algoritmai ir protokolai
Paplitę viešojo rakto algoritmai:
* Diffie-Hellman
* RSA
* DSA

Protokolai, kurie naudoja viešojo rakto algoritmus:
* PGP / GPG / OpenPGP
* OpenSSH
* SSL

## Nuorodos
* Dažniausios kriptografijos klaidos
Amaliniai

**Amaliniai** (*Viscaceae*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) augalų šeima.
 
Pasaulyje auga apie šešiasdešimt amalų rūšių. Paplitę Afrikos tropinėse ir subtropinėse srityse. Eurazijos vid. klimato zonoje aptinkamos tik kelios rūšys. Lietuvoje auga viena rūšis – paprastasis amalas (*Viscum album*).

## Gentys
* Amalas (*Viscum*)
* Antžargis (*Arceuthobium*)
* *[[Korthalsella]]*
* Amalenis (*Phoradendron*)
* *[[Dendrophthora]]*
* *[[Ginalloa]]*
* *[[Notothixos]]*
Amalas

Žodis **amalas** reiškia:

* amalas – pusiau parazitinis augalas, augantis medžiuose;
* amalas – žaibas be griaustinio;
* amalas lipčius – ant lapų susidaranti saldi limpama medžiaga, gaminama amarų.
Staugūnai

**Staugūnai**, arba **riaumūnai** (*Alouatta*) – koatų (*Atelidae*) šeimos primatų gentis. Prisitaikė gyventi medžiuose. Kibi uodega atlieka penktosios galūnės funkciją. Minta lapais ir vaisiais. Beveik tris ketvirtadalius dienos staugūnai ilsisi. Patinų gerklėje yra didelis kaulinis balso rezonatorius. Iš ryto ir pavakariais, įlipę aukštai į medį, nepaprastai garsiai riaumoja, įvairiai moduliuodami balsą. Gyvena gaujomis.

Gentyje 10 rūšių: 
* Rudarankis staugūnas (*Alouatta belzebul*)
* Juodasis staugūnas (*Alouatta caraya*)
* Asuero staugūnas (*Alouatta coibensis*) 
* Rudasis staugūnas (*Alouatta guariba*)
* Gvinėjos raudonasis staugūnas (*Alouatta macconnelli*)
* Amazonės juodasis staugūnas (*Alouatta nigerrima*)
* Kolumbinis staugūnas (*Alouatta palliata*)
* Gvatemalinis staugūnas (*Alouatta pigra*)
* Bolivijos raudonasis staugūnas (*Alouatta sara*)
* Raudonasis staugūnas (*Alouatta seniculus*)
Koatos (gentis)

7 rūšys, žr. tekstą

**Koatos** (*Ateles*) – koatų (*Atelidae*) šeimos primatų gentis. Labai vikriai laipioja medžiais, turi liekną liemenį, ilgas galūnes ir labai kabią uodegą, kuria nuolat kabinasi už šakų. Priekinių galūnių nykštys redukuotas.

Gentyje 7 rūšys:
* Juodoji koata (*Ateles paniscus*)
* Gelsvakaktė koata (*Ateles belzebuth*)
* *[[Ateles chamek]]*. Turi ilgą juodą kailį ir juodos odos veidą. Minta vaisiais, uogomis, žiedais, minkštais lapais, vabzdžių lervomis, termitais ir medumi. Gyvena dideliais teritoriniais būriais.
* Ilgaplaukė koata, arba baltakaktė koata (*Ateles hybridus*). Ant kaktos turi ryškų, trikampišką baltą lopą. Kūno viršus rudas, apačia šviesi. Gyvena būriais iš maždaug 20 individų.
* Baltauodegė koata (*Ateles marginatus*)
* Rudagalvė koata (*Ateles fusciceps*)
* Žofrua koata (*Ateles geoffroyi*). Turi juodą galvą, juodas plaštakas bei pėdas ir į gobtuvą panašų veido apvadą. Minta vaisiais. **Pav.**

## Paplitimas
Paplitusios nuo pietų Meksikos iki Bolivijos ir Brazilijos.