open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Artūras Visockas

**Artūras Visockas** (g. 1968 m. sausio 19 d. Kelmėje) – verslininkas, sportininkas, Šiaulių miesto meras nuo 2015 m., Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas. 

## Biografija
1986 m. baigė Šiaulių 10-ąją vidurinę mokyklą, 1993 m. – Šiaulių pedagoginį institutą.

2004–2015 m. IĮ „Foto202“ direktorius.

Nuo 2011 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys; išsikėlė savarankiškai, 2011 m. už jį balsavo 2718 rinkėjų.

Nuo 2015 m. Šiaulių miesto meras.

Orientavimosi sporto klubo „Sakas“ įkūrėjas. Iki 2013 m. sporto klubo "Sakas" narys, nuo 2014 m. sporto klubo "Igtisa" narys. Įvairių orientavimosi sporto varžybų nugalėtojas bei prizininkas.

Vienas talkų „Darom“ iniciatorių, daugelį metų savo lėšomis tvarkydavo (kol netapo meru) Salduvės parką ir Talkšos ežero pakrantes bei centrinį miesto parką.

2005 m. TV3 žinių projekto „Lietuvos garbė“ nugalėtojas nominacijoje „Metų kaimynas".

2006 m. LNK televizijoje vykusiame tradiciniame labdaros telemaratone „Gerumo diena“ A.Visockui buvo įteiktas „Gerumo sparno“ garbės apdovanojimas už vaikų namų auklėtinių globą. 

Dienraščio „Šiaulių naujienos“ skaitytoju A. Visockas išrinktas „populiariausiu 2011 metų šiauliečiu“. 

2015 m. išrinktas Šiaulių miesto meru. 2019 m. perrinktas antrai kadencijai. 

Žmona Edita, vaikai Matas ir Ugnius.

## Šaltiniai
Čavakačeris

**Čavakačeris** (, , ) – miestas šiaurinėje Šri Lankoje, Džafnos pusiasalyje. Smarkiai nukentėjo nuo pilietinio karo 1983–2002 m.
Kalmunė

**Kalmunė** (, ) – miestas rytinėje Šri Lankoje. Dauguma gyventojų musulmonai (didžiausia musulmonų bendruomenė šalyje).

## Istorija

Miestas smarkiai nukentėjo per pilietinį karą ir 2004 m. cunamį.
Dehivala-Maunt Lavinija

**Dehivala-Maunt Lavinija** () – miestas pietvakarių Šri Lankoje, pietinis Kolombo priemiestis. Yra vienas didžiausių Azijoje nacionalinis zoologijos sodas. Plėtojama žvejyba, amatai.

## Istorija

Įkurta sujungus ***Dehivalą*** ir ***Maunt Laviniją*** (pajūrio kurortas).

## Šaltiniai
Džafna

**Džafna** () arba **Japanaja** (, ) – miestas šiaurės Šri Lankoje. Provincijos ir rajono centras. Dauguma gyventojų tamilai. Išlikusi viduramžių tvirtovė. Yra universitetas. Svarbus prekybos uostas, oro uostas. Plėtojama tekstilės, žemės ūkio pramonė, amatai. Renkami perlai, išgaunama druska. Veikia archeologijos muziejus.

## Istorija
Nuo XIV a. tamilų valstybės Džafnos centras. 1619 m. užėmė Portugalija, o 1658 m. Nyderlandai. Nuo 1795 m. priklausė Jungtinei Karalystei. Iki Šri Lankos pilietinio karo tai buvo antrasis pagal dydį šalies miestas, tačiau karo metais labai smarkiai nukentėjo.

## Šaltiniai
Listerine

**Listerine** – antiseptinis burnos skalavimo skystis, vienas populiariausių burnos skalavimo skysčių JAV. Produkto šūkis – „žudyti bakterijas, sukeliančias blogą burnos kvapą“. Listerine yra pavadintas pagal Joseph Lister, chirurgą, kuris vienas pirmų pradėjo taikyti ir skatinti instrumentų sterilizavimą.

Iš pradžių prekės ženklas priklausė kompanijai „Lambert Pharmacal“ (kuri vėliau tapo „Warner-Lambert“). 2006 m. gruodį įsigijusi „Pfizer“ vartotojų sveikatos apsaugos padalinį, „Listerine“ gamyba ir pardavimu užsiima kompanija „Johnson & Johnson“.

## Sudėtis
Aktyvosios Listerine sudedamosios dalys – mentolis, timolis, metilo salicilatas ir eukaliptas. Jų kombinacija pasižymi antiseptiniu veikimu, tikėtina, jog metilo salicilatas taip pat turi ir priešuždegiminį efektą. Paskanintame Listerine yra 21,6 proc. etanolio, „Listerine Gold“ (originaliame) etanolio koncentracija – 26,9 proc. Esant tokiai koncentracijai skalavimo skystyje, etanolis veikia kaip aktyviųjų sudedamųjų dalių skaidytojas.

## Efektyvumas
Papildomas burnos skalavimas vandeniu padeda mažinti dantų apnašas (akmenis) ir dantenų uždegimą vaikams, taip pat mažina dantenų kraujavimo riziką.

Preparato efektyvumą lemia 4 eteriniai aliejai, įeinantys į alkoholio bazę ir galintys prasiskverbti pro dantų akmenų biosluoksnį, todėl Listerine gali prasiskverbti į ląstelės sieneles kur kas efektyviau nei bet kuris kitas burnos skalavimo skystis. Dėl šios priežasties skalavimas gali sumažinti dantų apnašų lygį net 52 proc. daugiau nei jų valymas vien tik dantų šepetuku ir siūlu. Listerine geriausiai veikia naudojant jį kartu su siūlu ir šepetuku, tačiau jokiu būdu ne kaip jų pakaitalas.

## Saugumas
Buvo susirūpinta, kad alkoholio savo sudėtyje turintys burnos skalavimo skysčiai, tokie kaip Listerine, gali padidinti burnos vėžio riziką.

Pakartotinių mokslinių tyrimų metu, vykusių 1985, 1995 ir 2003 metais, nustatyta, kad alkoholio savo sudėtyje turintys burnos skalavimo skysčiai nėra susiję su burnos vėžiu.

## Šaltiniai
Neveras

**Neveras** () – miestas centrinėje Prancūzijoje, prie Luaros upės, Burgundijos–Franš Kontė regione, Nievro departamento centras. Miestas yra 260 km į pietus nuo Paryžiaus.

Mieste yra XI−XVIII a. architektūros paminklų: Nevero katedra (*Cathédrale Saint-Cyr-et-Sainte-Julitte de Nevers*), Moterų vienuolynas (*Congrégation des Sœurs de la Charité de Nevers*), Hercogo rūmai (*Palais Ducal*), Paryžiaus triumfo arka ir kt.

## Istorija
Romėnai čia buvusią gyvenvietę vadino *Noviodūnu*, vėliau *Nevirnu*. Nuo VI a. miestas tapo vyskupijos centru, o nuo X a. tapo ir grafystės sostine. 

XVI a. italų amatininkai Nevere pradėjo gaminti fajanso dirbinius.

## [[Miestų partnerystė]]
Nevero miestą partnerystės ryšiai sieja su šiais miestais:
*  Koblencas (Koblenz), Vokietija
*  Erzebetvarosas (Erzsébetváros), Vengrija
*  Mantuja (Mantua), Italija
*  Sent Olbansas (St Albans), Jungtinė Karalystė
*  Lundas (Lund), Švedija
*  Stavroupolis (Stavroupoli), Graikija
*  Asmara (Asmara), Eritrėja
*  Siedlcė (Siedlce), Lenkija
*  Sremska Mitrovica (Sremska Mitrovica), Serbija
*  Kurtia de Ardžešas (Curtea de Argeş), Rumunija
*  Taičdžou (Taizhou), Kinija
*  Šarlevilis-Mezjeras (Charleville-Mézières), Prancūzija
*  Hamametas (Hammamet), Tunisas
*  Noibrandenburgas (Neubrandenburg), Vokietija
Negombas

**Negombas** () arba **Migamuva** – miestas vakarų Šri Lankoje, 37 km į šiaurę nuo Kolombo, 7 km nuo tarptautinio oro uosto. Uostas. Išvystytas turizmas, žvejyba, maisto, keramikos pramonė.
Trinkomalis

**Trinkomalis** (, ) – miestas šiaurės rytų Šri Lankoje. Rajono centras, uostas. Tarp gyventojų vyrauja tamilai. Yra karinė jūrų pajėgų bazė, išlikusi olandų tvirtovė.
Oleronas

**Oleronas** () − Prancūzijos sala Atlanto vandenyne, Biskajos įlankoje, į pietus nuo La Rošelio ir į šiaurę nuo Žirondos estuarijos.

Sala ištįsusi iš šiaurės vakarų iki pietryčių apie 30 km, o jos plotis apie 6 km. Olerono plotas 175 km². Jeigu neskaičiuotume Prancūzijos užjūrio teritorijų, tai Oleronas būtų antra pagal dydį Prancūzijos sala (po Korsikos).

Oleronas priklauso Pajūrio Šaranto departamentui. Pagal 2006 m. gyventojų surašymą, saloje gyvena 21 000 žmonių. Salą su žemynu jungia 2,8 km ilgio tiltas, pastatytas 1966 m. Vasaros mėnesiais Olerono sala labai populiari tarp poilsiautojų.

## Nuorodos

* Apie Olerono salą (anglų k.)
* Oleronas  (anglų, ispanų, olandų, prancūzų, vokiečių k.)
Zenonas Stundžia

**Zenonas Stundžia** (g. 1954 m. sausio 31 d. Pagaigalėje, Švenčionėlių rajonas) – Lietuvos ir Šiaulių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1972 m. baigė Utenos rajono Saldutiškio vidurinę mokyklą. 1981 m. baigė Kauno politechnikos institutą, inžinierius radijo konstruktorius, technologas. 2003 m. Šiaulių universitete baigė paveldosaugą.

1977 m. Panevėžio gamyklos „Ekranas“ inžinierius konstruktorius, 1978–1983 m. Šiaulių eksploatacinio techninio ryšių mazgo inžinierius, vyresnysis inžinierius, 1983–1995 m. Daugėlių statybinių medžiagų gamybinio susivienijimo meistras. 1995–1997 m. Kuršėnų miesto seniūno pavaduotojas, 1997 m. Šiaulių rajono savivaldybės kontrolierius, 1997–2000 m. Šiaulių apskrities viršininkas. Nuo 2001 m. Kultūros paveldo departamento Šiaulių teritorinio padalinio vyr. valstybinis inspektorius.

1995 m., 1997–1998 m., 2003 m. ir 2011 m. (atsisakė mandato) Šiaulių rajono savivaldybės tarybos narys.

1992 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos, partijos Lietuvos krikščionys demokratai, 2008 m. Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai Šiaulių rajono skyriaus narys.

Sutuoktinė Delfina, vaikai Donata, Jolita.

## Šaltiniai
HammerFall

**HammerFall** – power metal grupė iš Goteborgo miesto Švedijoje. Ją 1993 metais įkūrė buvęs Ceremonial Oath gitaristas Oscar Dronjak. Pirmąjį studijinį albumą išleido 1997 m. pavadinimu Glory to the Brave. Grupės narių sudėtis pastoviai keitėsi, be grupės įkūrėjo tik vokalistas Joacim Cans dainavo visuose albumuose (9 studijiniai albumai iki 2011).

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* Oficialus video blogas 
* Rusiškas fanų puslapis
Marva

**Marva** – Kauno miesto teritorija, esanti į pietvakarius nuo Senamiesčio, kairiajame Nemuno krante. Tai vakarinis Marvelės pakraštys. Yra vandenvalos įmonė, žirgynas.

## Istorija

XVIII a. 2-ojoje pusėje šiose vietose buvo Marvos dvaras. Po I pasaulinio karo iki 1924 m. veikė priešmarinė stotis (vadovas Leonas Gogelis).

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naujasodis (Eiguliai)

**Naujasodis** – Kauno miesto teritorija, esanti į šiaurę nuo Eigulių ir magistralės . Vyrauja individualūs namai, prie magistralės yra viešbutis, degalinė, restoranas ir informacijos centras. Šalia plyti Kleboniškio miškas. Šiaurinė gyvenvietės dalis yra Kauno rajone, į rytus nuo Kleboniškio, prie Neries upės.

Miške išlikę Kleboniškio bunkerių – fortifikacijos paveldo iš Pirmojo pasaulinio karo laikotarpio.

## Šaltiniai
Kardalapis vikšris

**Kardalapis vikšris** (*Juncus ensifolius*) – vikšrinių (*Juncaceae*) šeimos žolinių augalų rūšis. Natūraliai paplitusi Šiaurės Amerikoje, Japonijoje, Rusijos Tolimuosiuose Rytuose, dabar įveista daugelyje kraštų. 

Tai daugiametis žolinis augalas, siekiantis 20-60 cm aukštį. Lapai nedideli, susitelkę pažeme. Žiedynas nedidelis, tamsiai rudas, yra stiebo viršūnėje. Vaisius – smulki sėklų dėžutė. 

Kardalapis vikšris auga vandens telkinių pakrantėse. Dekoratyvus, tinkamas tvenkinių, kūdrų pakrančių apželdinimui, tačiau neprižiūrimas greitai plečiasi.
Alfenas prie Reino

**Alfenas prie Reino** () – miestas vakarų Nyderlanduose, Pietų Olandijos provincijoje, į rytus nuo Hagos, prie Reino deltos atšakos – Senojo Reino.

Dažų ir lakų, statybinių medžiagų gamyba, maisto pramonė. Yra archeologinis parkas „Archeon“, egzotiškų paukščių parkas „Vogelpark Avifauna“, romėnų kasteliumo liekanos.

## Šaltiniai
BioWare

**BioWare** − amerikiečių valdoma kanadiečių įmonė, kurianti kompiuterinius žaidimus. Ją 1995 m. įkūrė Ray Muzyka, Greg Zeschuk ir Augustine Yip. Specializuojasi kompiuterinių ir video žaidimų konsolėms skirtų žaidimų kūrime. Šios įmonės sukurti kompiuteriniai vaidmenų žaidimai, tokie kaip „Baldur's Gate“ ir „Neverwinter Nights“, gavo itin aukštus įvertinimo balus bei susižėrė daugybę apdovanojimų. Taip pat kompanija sukūrė ir kitus sėkmingai rinkoje įsitvirtinusius vaidmenų žaidimus ir jų tęsinius, tokius kaip „Star Wars: Knights of the Old Republic“, „Jade Empire“, „Mass Effect“ ir „Dragon Age: Origins“.

## Žaidimai

## Išnašos
Alor Setaras

**Alor Setaras** (arba ***Alor Staras***; ) – miestas šiaurės vakarų Malaizijoje, Malakos pusiasalyje, prie Kedaho upės, 45 km nuo Tailando sienos, netoli Malakos sąsiaurio pakrantės. Kedaho valstijos sostinė.

Svarbus transporto mazgas (oro uostas, jūrų uostas, geležinkelio stotis). Svarbus ryžių auginimo rajono prekybos bei ryžių valymo centras.

Yra Kedaho sultono rezidencija, Balai Nobat bokštas, televizijos bokštas, fortas, menų galerija, Pekan Rabu (trečiadieninis turgus), akvedukas, mauzoliejus, mečetė, budistų šventykla, bažnyčia. Veikia universitetas.

## Sportas
* Kedah FA
* Darul Aman“ stadionas

## Šaltiniai
Yliškės

**Yliškės** – Kauno miesto teritorija, esanti į pietus nuo miesto centro, Aleksote į šiaurę nuo Kazliškių, pietiniame Aleksoto aerodromo pakraštyje. Vyrauja nuosavi namai.

## Istorija

1936 m. Yliškėse veikė pogrindžio komunistų spaustuvė „Kova“.

## Šaltiniai
Burokėlių mišrainė

**Burokėlių mišrainė** (nevart. ***vinegretas*** nuo  – „acto užpilas“) – mišrainė, kurios pagrindą sudaro pjaustyti virti burokėliai. Pagal klasikinį receptą užpilas gaminamas iš trijų ingredientų: aliejaus, garstyčių ir 3 procentų acto (iš to kilęs pavadinimas "vinegretas").

Į burokėlių mišrainę taip pat dedama virtų pjaustytų bulvių, morkų, žaliųjų žirnelių arba virtų pupelių, pjaustytų raugintų agurkų arba raugintų kopūstų, šviežių svogūnų. Be klasikinio užpilo, dažnai naudojamas aliejus, gali būti grietinė ar majonezas. Mišrainė greitai genda, todėl patartina suvartoti iš karto.

Burokėlių mišrainė patiekiama kaip šaltas užkandis arba garnyras prie kitų patiekalų (ypač tinka su žuvimi). 

Manoma, kad patiekalas kilęs iš vokiečių ar skandinavų virtuvės. Dabar burokėlių mišrainė svarbi rusiškos virtuvės dalis.

## Šaltiniai
Salotos

**Salotos** – šaltas užkandis, kurio pagrindą sudaro įvairios smulkintos šviežios daržovės arba vaisiai ir uogos.

Lietuvių kalboje termiškai apdorotų daržovių salotos vadinamos **[[mišrainė]]mis**.

## Salotų rūšys
* Žaliosios salotos. Vartojamos šviežios daržovės.
* Įvairių daržovių salotos. Vartojami švieži ir konservuoti produktai, užpilti įvairiais užpilais. 
* Vaisių salotos arba saldžiosios salotos. Vartojami švieži ir konservuoti vaisiai.

## Gamyba
Daržovių salotoms gaminti naudojamos šviežios, termiškai apdorotos bei konservuotos daržovės: salotos, agurkai, morkos, pomidorai, įvairūs kopūstai, ropės, špinatai, svogūnai, paprika ir daugelis kitų, taip pat žalumynai (krapai, petražolės, svogūnų laiškai), grybai. Užpilamos salotos grietine, augaliniu aliejumi, majonezu, actu. Pagardinimui tinka druska, cukrus, citrinos rūgštis, prieskoniai, krienai, garstyčios, virti kiaušiniai, sūris.

Vaisių salotos gaminamos taip pat kaip ir daržovių, tik parenkami joms tinkami užpilai ir prieskoniai. Vartojami švieži, džiovinti ir konservuoti vaisiai bei uogos.

## Vartojimas
Salotos valgomos kaip atskiras patiekalas – šaltas užkandis arba kaip garnyras prie mėsos, žuvies, bulvių patiekalų.

Vaisių salotos patiekiamas kaip užkandis ir kaip desertas, priklausomai nuo vartojamų vaisių bei užpilų.

## Šaltiniai
Mišrainė

**Mišrainė** – šaltas patiekalas, ruošiamas maišant įvairias susmulkintas daržoves su kitais maisto produktais ir užpilamas padažu.

Mišrainėms gali būti naudojami beveik visi įvairiais būdais ir proporcijomis sumaišyti maisto produktai. Svarbiausia yra tai, kad skonio atžvilgiu jie derėtų vieni su kitais. Taip pat labai svarbu parinkti tinkamą užpilą. Kulinarai rekomenduoja prieš užpilant padažu visą mišrainę, skonį išbandyti nedideliame kiekyje.

Mišrainės vartojamos ištisus metus, naudojant atitinkamo sezono daržoves.

Mišrainė nuo salotų skiriasi savo didesniu kaloringumu, termiškai apdorotų daržovių naudojimu.

## Gamyba
Mišrainės pagrindinė sudėtinė dalis yra įvairios supjaustytos, sutrintos daržovės. Jos maišomos su kitais maisto produktais: virtais kiaušiniais, sūriu, mėsa, žuvimi, grybais ir kt. Viskas yra užpilama grietine, majonezu, aliejumi, actu ar kitu padažu. Pagardinama druska, prieskoniais. Gali būti dedami žalumynai: krapai, petražolė, salieras, svogūnų laiškai.

## Vartojimas
Mišrainė gali būti valgoma kaip atskiras patiekalas, užkandis arba kaip garnyras prie keptos mėsos, žuvies patiekalų.

Lietuvoje plačiai gaminamos mišrainės:
* baltoji mišrainė – iš virtų bulvių, kiaušinių, raugintų agurkų, žaliųjų žirnelių arba kukurūzų ir majonezo padažo;
* burokėlių mišrainė – iš virtų burokėlių, virtų pupelių, raugintų agurkų, morkų ir aliejaus užpilo.
Baltoji mišrainė

**Baltoji mišrainė** () – užkandis (mišrainė) iš virtų bulvių ir kietai virtų kiaušinių.

Dedama žaliųjų žirnelių, raugintų agurkų, viskas uždaroma majonezu. Kartais dedama virtos mėsos arba daktariškos dešros. Dažniausiai patiekiama prie šaltų mėsos patiekalų ar kaip garnyras.

Populiarus rusiškos virtuvės patiekalas (tradicinis švenčių atributas), paplitęs buvusios TSRS šalyse.

Rusijoje mišrainė vadinama *Olivjė salotomis*, pagal XIX a. prancūzų virėją Liusjeną Olivjė (*Lucien Olivier*), kuriam priskiriama patiekalo autorystė. Už Rusijos ribų mišrainė vadinama „rusiškomis salotomis“.

## Šaltiniai
Šartras

**Šartras** () – miestas centrinėje Prancūzijoje, Centro regione, Ero ir Luaros departamento centras. Veikia oro uostas, geležinkeliai ir automagistralės jungia Šartrą su Paryžiumi ir kitais Prancūzijos miestais. Išplėtotos elektrotechnikos, kosmetikos, parfumerijos, automobilių dalių gamybos, maisto pramonės šakos. Plėtojamas turizmas. Dailės, gamtos, priešistorės muziejai. 

## Istorija
Romėnų laikais vietovė vadinta *Carnutum* ir buvo keltų karnetų genties centras. Viduramžiais, nuo IV a. Šartras buvo vyskupijos centras. 858 m. miestą sudegino normanai. Nuo 1286 m. Šartras tapo Prancūzijos karaliaus domeno dalimi. Nuo 1528 m. Šartro kunigaikštystės centras. Šartro katedroje 1594 m. karūnuotas Henrikas IV Burbonas. Smarkiai nukentėjo per Antrąjį pasaulinį karą. 

## Architektūra
Šartras ypač žinomas ant kalvos XII−XIII a. pastatyta gotikos stiliaus Dievo Motinos katedra, įtraukta į Pasaulio paveldo sąrašą. Miestas taip pat garsėja gotikos stiliaus šv. Petro, šv. Andriejaus bažnyčiomis, išlikusiais Vyskupų rūmais, senamiestį juosiančiu bulvarų žiedu. 

## Šaltiniai
Kalnų altajiečių kalbos

**Kalnų altajiečių kalbos** dar vadinamos **altajiečių kalba** – tiurkų kalbų šeimos kalbų pogrupis. Kartu su kitomis Sibiro tiurkų kalbomis patenka į šiaurės tiurkų kalbų grupę.

Kalnų altajiečių kalboms tradiciškai priskiriamos altajiečių tautų vartojamos kalbos:
* šiaurės altajiečių kalba (~10 000 kalbančiųjų, [atv])
** kumandinų tarmė
** čelkanų tarmė
* pietų altajiečių kalba (~55 500 kalbančiųjų, [alt])
** tubalarų tarmė
** literatūrinė tarmė (altai-kiži)
** teleutų tarmė
** telengitų tarmė

Paprastai altajiečių kalba laikyta vientisa kalba, tačiau dabar ją priimta skirstyti į dvi kalbas. Kalnų altajiečių kalboms genetiškai artima kirgizų kalba (kartais tebepriskiriama prie altajiečių kalbų), tačiau dėl didelės kipčiakų kalbų įtakos prarado daugelį altajiečių kalboms būdingų savybių.
Altajiečiai

**Altajiečiai** arba **altajai** (*алтай-кижи*) – pietų Sibiro tauta, priklausanti tiurkų tautų grupei. Gyvena daugiausia Altajaus kalnuose – Altajaus Respublikoje (67,8 tūkst.) ir Altajaus krašte (3,5 tūkst.). Taip pat yra Kemerovo srityje (3,3 tūkst.), Novosibirsko srityje (472), Kazachstane bei Uzbekistane. Kalba kalnų altajiečių kalbomis (tiurkų kalbų šeima).

Altajiečiai skirstomi į dvi pagrindines etnines grupes, bei į keletą tautelių:
* Pietų altajiečiai arba tikrieji altajiečiai gyvena Katūnės baseine. Skirstomi į teleutus ir telengitus;
* Šiaurės altajiečiai skirstomi į kumandinus (gyvena Bijos vidurupyje), čelkanus (Lebedės baseine) ir tubalarus (prie Teleckojės ežero).
  
Iki Spalio revoliucijos altajiečiai buvo vadinami „oirotais“, „juodaisiais totoriais“, „kalnų“ arba „pasienio kalmukais“.

Tradicinė altajiečių religija – šamanizmas. Dabar dauguma yra stačiatikiai, dalis – baptistai, yra budistų (išpažįsta burchanizmą – Tibeto budizmo ir tradicinės religijos sinkretizmą).

## Šaltiniai
Pilypavo dekanatas

**Pilypavo dekanatas** () – tai vienas iš 21 katalikų, Luko vyskupijos dekanatų. Dekanas ks. Wacław Polowczyk, vicedekanas ks. Jacek Zatorski. Suvalkų apskrityje taip pat dar yra Suvalkų Šv. Dvasios dekanatas, Suvalkų Dievo gailestingumo dekanatas ir Suvalkų Šv. Benedikto ir Romualdo dekanatas.

## Parapijos

Dekanate yra 6 parapijos:

* Bakalariavos Šv. Apaštalo Jokūbo parapija – Bakalariava;
* Dubininkų Šv. Andriaus Bobolio parapija – Dubininkai;
* Pilypavo Marijos dangun ėmimo parapija – Pilypavas;
* *Pavluvkos Šventosios Trejybės parapija* – Pavluvka;
* Prieraslio Švč. Mergelės Marijos parapija – Prieraslis;
* *Žydkiemio Šv. Mykolo Arkangelo parapija* – Žydkiemis.
Berdigestiachas

**Berdigestiachas** (, ) – gyvenvietė Rusijoje, Jakutijoje, 185 km į vakarus nuo Jakutsko, prie Matos upės. Gorno uluso administracinis centras. Pro gyvenvietę eina Jakutsko-Mirno kelias (būsimasis Viliujo federalinis plentas). Yra aerodromas.

Veikia gimnazija, vidurinė mokykla, sporto, šokių, muzikos mokyklos, yra ligoninė, paštas, degalinė, kavinė. Veikia krašto muziejus, Didžiojo Tėvynės karo muziejus.

## Šaltiniai
Sitė

**Sitė** (, ) – upė Rusijoje, vidurio Jakutijoje; Lenos kairysis intakas. Prasideda Lenos plynaukštės šiaurės rytiniame pakraštyje, teka šiaurės kryptimi daugiausia per Vidurio Jakutijos lygumą. Įteka į Leną netoli Sangaro.

Didžiausias intakas – Dikžtiujonė (108 km; kairysis).

Upė užšąla spalio antroje pusėje, atitirpsta gegužės pabaigoje.

## Šaltiniai
Vaidas Pavilonis

**Vaidas Pavilonis** (g. 1960 m. spalio 19 d. Stoniškiuose, Šilutės rajonas) – Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, buvęs vicemeras.

## Biografija
1979 m. baigė Šilutės žemės ūkio technikumą, zootechnikas.
2007 m. Klaipėdos universitete baigė rekreaciją ir turizmo vadyba.

2018 Aleksandro Stulginskio universitete baigė Laukinių gyvūnų populiacijos, jų valdymas,medžioklystės magistro studijas.

Seimo nario padėjėjas - sekretorius. Nemuno deltos regioninio parko direktorius. Europarlamento nario padėjėjas, aplinkosaugos klausimais.

Darbo partijos, partijos Tvarka ir teisingumas Šilutės rajono skyriaus narys, Šilutės skyriaus pirmininkas. Nuo 2011 m. Šilutės rajono savivaldybės tarybos narys. Iki 2012 m. birželio 13 d. vicemeras (meru buvo Virgilijus Pozingis).

Žmona Diana, vaikai Neringa, Justina.

## Šaltiniai
Daiva Žebelienė

**Daiva Žebelienė** (g. 1968 m. rugsėjo 15 d. Šilutėje) – Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija
Mokėsi Šilutės 3-ojoje vidurinėje mokykloje, 1989 m. baigė Klaipėdos S. Nėries pedagoginę mokyklą, 1994 m. Šiaulių pedagoginį institutą, pradinių klasių mokytoja. 1998–2011 m. ir 2014–2021 m. UAB „Toluta“ direktorė.

2011–2021 m. Šilutės rajono savivaldybės tarybos narė, 2012–2013 m. rajono merė. Nuo 2021 m. Šilutės rajono savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotoja.

Buvusi partijos Tvarka ir teisingumas, Lietuvos socialdemokratų partijos Šilutės rajono skyriaus narė. Šiuo metu priklauso partijai „Nemuno aušra“ ir yra šios partijos pirmininko pavaduotoja.

Vyras Romualdas. Vaikai Lukas, Tomas, Tadas.

## Šaltiniai
Gorno ulusas

**Gorno ulusas** (, ) – ulusas centrinėje Jakutijoje. Administracinis centras – Berdigestiachas.

## Geografija

Teritorija yra centrinėje Jakutijoje. Didžiąją jos dalį užima Lenos plynaukštė, o šiaurėje – Jakutijos Vidurio lyguma. Svarbiausios upės – Sitė, Sinia (Lenos intakai).

## Gyventojai

Tautinė sudėtis (2002 m.):
* jakutai – 95,03 %
* rusai – 1,83 %
* evenkai – 0,98 %
* evenai – 0,5 %
* kiti – 1,66 %

## Gyvenvietės

Pagrindinės uluso gyvenvietės:
* Berdigestiachas
* Magarasas
* Bias Kiuelis
* Keptinas

## Nuorodos
* Uluso žemėlapis
Suvalkų Šv. Dvasios dekanatas

**Suvalkų Šv. Dvasios dekanatas** () - tai vienas iš 21 katalikų, Luko vyskupijos dekanatų. Dekanas ks. Tadeusz Rynkiewicz, vicedekanas ks. Henryk Polkowski. Suvalkų apskrityje taip pat dar yra Pilypavo dekanatas, Suvalkų Dievo gailestingumo dekanatas ir Suvalkų Šv. Benedikto ir Romualdo dekanatas.

## Parapijos

Dekanate yra 7 parapijos:

* *Šv. Maksimilijano Kolbio parapija* - Gavrichų Rūda;
* Račkų Šv. Trejybės parapija - Račkos;
* Suvalkų Anelės Salavos parapija - Suvalkai;
* Suvalkų Šv. Apaštalų Petro ir Povilo parapija - Suvalkai;
* Suvalkų Šv. Voicecho parapija - Suvalkai;
* *Vygrių Nekaltojo prasidėjimo parapija* - Vygriai;
* *Žilinių Čenstakavos parapija* - Žiliniai.
Prendzeliava

**Prendzeliava** – pietinė Kauno miesto teritorija, esanti į šiaurės rytus nuo Rokų ir į pietryčius nuo Panemunės.

## Istorija

XIX a. buvo palivarkas Marijampolės apskrities Panemunės-Pažaislio valsčiuje. Iki XX a. vidurio vadinta Frencelhofu. Prie Kauno prijungta XX a. pabaigoje.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažionių apylinkė

**Mažionių apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Anykščių rajone;
* Dusetų rajone;
* Kupiškio rajone;
* Troškūnų rajone.
Povilas Tunaitis

**Povilas Tunaitis** (1961 m. balandžio 10 d. Pagėgiuose – 2018 m. rugsėjo 21 d.) – Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1986 m. baigė Kauno milicijos mokyklą, juristas.

2011–2018 m. Šilutės rajono savivaldybės tarybos narys.

Darbo partijos Šilutės rajono skyriaus narys, nuo 2013 m. priklauso Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungai.

Žmona Liudmila-Sandra, vaikai Karolis, Karina, Kornelija.

## Šaltiniai
Zabičiūnų apylinkė

**Zabičiūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Antalieptės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Dusetų rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Antalieptės apylinkės.

## Šaltiniai
Mažviliai

**Mažviliai** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Avilių II, prie Mažvilių ežero.

## Istorija

Kaimas panaikintas 1986 m.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santaka (Kaunas)

**Santaka** – Kauno miesto teritorija, esanti vakariniame Senamiesčio pakraštyje, prie Nemuno ir Neries santakos. Yra Santakos parkas, stadionas, stovi Kauno Šv. Jurgio Kankinio bažnyčia, Kauno pilies liekanos. Vyrauja žalieji plotai, pėščiųjų ir dviračių takai.

Per Nemuną šalia Santakos statomas Kėdainių gatvės tiltas.

## Istorija

XV–XX a. prie Nemuno ir Neries santakos, pietinėje pakrantėje veikė Kauno senasis uostas.

## Šaltiniai
Mikučių seniūnija

**Mikučių seniūnija** – istorinis teritorinis-administracinis vienetas, buvęs šiaurės rytų Lietuvoje, prie Antalieptės.

## Istorija

Įkurta 1919 m., panaikinta 1950 m.

### Seniūnai
* 1919–1932 m. Jonas Mieželis iš Berniškių kaimo.
* 1932–1944 m. Antanas Šlepetys iš Purvynės kaimo, sovietinio teismo sprendimu sušaudytas 1945 m. už dalyvavimą 1941 m. birželio sukilime.
Irena Vasiliauskienė

**Irena Vasiliauskienė** (g. 1961 m. gegužės 9 d. Anavilyje, Vilniaus rajonas) – Lietuvos ir Širvintų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1988 m. baigė Klaipėdos universitetą, kultūros-švietimo darbuotoja.

1980–1984 m. dirbo Vilniaus rajono kultūros skyriaus Paberžės ir Kabiškių kultūros namų meno vadove. 1984–1987 m. Paberžės vidurinės mokyklos muzikos mokytoja. 1987–1989 m. Širvintų rajono kultūros skyriaus vyr. metodininkė. 1989–1990 m. Širvintų kultūros centro direktorės pavaduotoja. Nuo 1990 m. Širvintų I vidurinės mokyklos mokytoja. Kaišiadorių vyskupijos šeimos centro Širvintų skyriaus direktorė.

Nuo 2011 m. Širvintų rajono savivaldybės tarybos narė. Nuo 2015 m. Širvintų rajono savivaldybės vicemerė.

Iki 2018 m. partijos Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai Širvintų rajono skyriaus narė.

Sutuoktinis Juozas, vaikai Saulius, Justinas.

## Šaltiniai
Baltikalnė

**Baltikalnė** – Klaipėdos miesto dalis kairiajame Danės krante, ribojama Sausio 15-osios g., Tilžės g., Mokyklos g. ir Bangų g. Faktiškai yra į pietus nuo Senamiesčio.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gatvių žemėlapis
* Baltikalnės mikrorajono gatvės
Budo-Sungaipadi nacionalinis parkas

**Budo-Sungaipadi nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas Tailando pietuose, Narativato provincijoje. Parkas įkurtas 1999 m. birželio 17 d.

## Vieta
Parkas užima 341 km² plotą ir sudaro dvi atskiras saugomas teritorijas, kurių viena nutolusias 35 km į šiaurės vakarus, o kira 35 km į pietvakarius nuo provincijos centro Narativato.

## Flora ir fauna
Budo-Sungaipadi parke vyrauja drėgni visžaliai miškai. Iš retų augalų parke sutinkama: kvapioji hopėja, šorėja Shorea faguetiana, Parashorea stellata, kalimantaninis plienmedis (Intsia palembanica), Mesua nervosa, paprastasis stepukmedis (Dyera costulata), melsvasis kaliamas (Calamus caesius), Johannesteijsmannia altifrons, Bauhinia aureiflora ir kt.

Parke gyvena: Indijos muntjakas, Javinis elniukas, makaka, Sumatros goralas (Nemorhaedus sumatraensis), Malajinis kaguanas, šernas, bantengas, baltaliemenis tapyras, Sumatros raganosis, dvispalvė ratufa, voverė skraiduolė, langūras Trachypithecus obscurus ir kt., sutinkama daug paukščių: žaliasis naktikovas, Caloperdix oculeus, mėlyngalvė kabančioji papūgėlė (Loriculus galgulus), Treron curvirostra, Pycnonotus jocosus, Rhyticeros subruficollis, Blythipicus rubiginosus, baltastrėnė šama (Copsychus malabaricus), trumpakuodis ragasnapis, Phodilus badius, Malakinis kalao, barzdotasis ragasnapis, bankivinė višta ir kt.

## Įžymiausios vietos
* Pačo (Pacho), Čatvarino (Chat Warin) Pusadeto (Phu Sadet), Čampako (Champa Ko) ir Kuvaėjo (Khu Waeo) kriokliai.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Danė (Klaipėda)

**Danė** – šiaurinė Klaipėdos miesto dalis, esanti kairiajame Danės upės krante. Pietiniu pakraščiu eina Klaipėdos g. ir Pajūrio g., rytiniu – magistralė .

## Šaltiniai

* Gatvių žemėlapis
* Gatvės Danės mikrorajone
Dubysa (Klaipėda)

**Dubysa** – pietinė Klaipėdos miesto dalis, esanti piečiau Senamiesčio, apribota Baltijos prospekto pietuose, Minijos gatvės vakaruose, Agluonos gatvės šiaurėje ir Taikos prospekto rytuose. Rytų–vakarų kryptimi driekiasi Dubysos gatvė.

## Šaltiniai

* Gatvių žemėlapis
* Dubysos mikrorajono gatvės
Jūrininkai (Klaipėda)

**Jūrininkai** – pietinė Klaipėdos miesto dalis, kvartalas, ribojamas Jūrininkų prospekto pietuose, Liubeko gatvės rytuose, Smiltelės gatvės šiaurėje ir Taikos prospekto vakaruose.

## Šaltiniai

* Gatvių žemėlapis
* Jūrininkų mikrorajono gatvės
Kretinga (Klaipėda)

**Kretinga** – šiaurinė Klaipėdos miesto dalis, esanti į šiaurę nuo Klaipėdos geležinkelio stoties ir į pietus nuo Šiaurės prospekto. Vakaruose ribojasi su Universiteto mikrorajonu. Šiaurės–pietų kryptimi driekiasi Kretingos gatvė. Pėsčiųjų tiltas per geležinkelį, pastatytas 2010 m.,
sujungė Kretingos gatvę su Lietuvninkų mikrorajono Priestoties gatve ir sutrumpino Kretingos mikrorajono gyventojams, einantiems pėsčiomis, ar važiuojantiems dviračiais, kelią iki miesto centro.

## Šaltiniai

* Gatvių žemėlapis
* Kretingos mikrorajono gatvės
Melnragė II

**Melnragė II** – Klaipėdos miesto teritorija, esanti miesto šiaurės vakaruose, Melnragės šiaurinėje dalyje.

## Šaltiniai
Monstrai (filmas)

**Monstrai** () – 2010 metų britų mokslinės fantastikos filmas, kurį režisavo, filmavo ir parašė scenarijų Gareth Edwards. Pagrindinius vaidmenis atliko *Whitney Able* ir *Scoot McNairy*. Filmas sulaukė palankių kritikų atsiliepimų, o kino salėse uždirbo kelis kartus daugiau (4,2 mln. JAV dol.), nei buvo išleista jo gamybai.

## Išanašos
Labrenciškė

**Labrenciškė** – šiaurinė Klaipėdos miesto dalis, esanti pačioje miesto šiaurėje, dešiniajame Danės krante. Pietiniu pakraščiu eina Labrenciškės gatvė, rytiniu – Medelyno gatvė. Šis kaimelis įgavo tokį pavadinimą, nes Labrencas yra čia pasistatęs dvarą.

## Istorija

1996 m. iš Klaipėdos rajono perduota Klaipėdos miestui.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gatvių žemėlapis
* Labrenciškės mikrorajono gatvės
Laistų Sodybos

**Laistų Sodybos** – pati piečiausia Klaipėdos miesto dalis, buvusi šiaurinė Laistų kaimo dalis. Šiauriniu pakraščiu teka Smeltalė, pietiniu eina Klaipėdos–Tilžės geležinkelis, buvusi Laistų geležinkelio stotelė.

## Šaltiniai
Liepoja (Klaipėda)

**Liepoja** – šiaurinė Klaipėdos miesto dalis, esanti dešiniajame Danės krante, iš vakarų ribojama Liepojos gatvės, rytų – Kretingos gatvės, pietų – Girininkijos gatvės.

## Nuorodos
* Gatvių žemėlapis
* Liepojos mikrorajono gatvės
Lietuvininkai (Klaipėda)

**Lietuvininkai** – Klaipėdos miesto dalis dešiniajame Danės upės krante. Mikrorajono ribos rytinėje ir šiaurinėje pusėse eina šalia geležinkelio esančia Priestočio gatve, pietinėje pusėje ribojasi su Klaipėdos skulptūrų parku ir S. Daukanto gatve, o vakarinėje pusėje – H. Manto gatve. Vakariniame pakraštyje išsiskiria Lietuvninkų aikštė su paminklu Martynui Mažvydui.

Mikrorajone yra nemažai visuomenės reikmėms skirtų pastatų: geležinkelio stotis, autobusų stotis, Respublikinė Klaipėdos ligoninė, Klaipėdos pedagoginio instituto rūmuose yra įsikūręs Klaipėdos universiteto Humanitarinių ir ugdymo mokslų fakultetas, S. Daukanto gatvėje – Vytauto Didžiojo gimnazija.

## Šaltiniai

* Gatvių žemėlapis
* Lietuvininkų mikrorajono gatvės
Miško dvaras

**Miško Dvaras** – šiaurinė Klaipėdos miesto dalis, esanti į vakarus nuo Labrenciškės ir į rytus nuo Girulių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gatvių žemėlapis
* Miško Dvaro ir Labrenciškės gatvės
Mažoji Vitė

**Mažoji Vitė** – Klaipėdos miesto dalis, esanti dešiniajame Danės upės krante ties jos žiotimis. Rytiniu pakraščiu eina Naujojo Uosto gatvė.
Medelynas (Klaipėda)

**Medelynas** – šiaurinė Klaipėdos miesto dalis, esanti dešiniajame Danės krante. Rytiniu pakraščiu eina Medelyno gatvė, šiaurėje yra Labrenciškė, pietuose – Klaipėdos universitetinės ligoninės onkologijos korpusas.

## Šaltiniai

* Gatvių žemėlapis
* Medelyno gatvės
Changalaso ulusas

**Changalaso ulusas** (, ) – ulusas centrinėje Jakutijoje. Administracinis centras – Pokrovskas.

## Geografija

Teritorija yra centrinėje Jakutijoje. Didžiąją jos dalį užima Lenos plynaukštė, rytiniu pakraščiu teka Lenos upė, prie kurios įsikūrusios beveik visos uluso gyvenvietės.

Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -40 °C, liepos mėnesio temperatūra +19 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis 200–350 mm.

Ties Lenos ir Siniajos santaka yra Lenos stulpų nacionalinis parkas, kuriame saugomi unikalūs geologiniai dariniai Lenos pakrantėje.

## Gyventojai

Tautinė sudėtis (2002 m.):
* jakutai – 59,53 %
* rusai – 33,37 %
* ukrainiečiai – 1,41 %
* evenkai – 1,05 %
* evenai – 0,66 %
* kiti – 3,98 %

## Gyvenvietės

Pagrindinės uluso gyvenvietės:
* Pokrovskas
* Mochsogolochas
* Bestiachas
* Bulgunjachtachas
* Techtiuras
* Tit Ebja
* Kačikatcai

## Nuorodos
* Uluso žemėlapis
Pakrantės Sodai

**Pakrantės Sodai** – šiaurinė Klaipėdos miesto dalis, įsikūrusi dešinėje Danės upės pakrantėje. Ribojama Panevėžio, Kretingos ir Klaipėdos gatvių.
Kolektyviniai sodai.

## Šaltiniai
Nemunas (Klaipėda)

**Nemunas** – pietinė Klaipėdos miesto dalis, esanti kvartale tarp Baltijos pr., Šilutės pl., Dubysos g. ir Taikos pr.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gatvių žemėlapis
* Nemuno mikrorajono gatvės
Neringa (Klaipėda)

**Neringa** – pietinė Klaipėdos miesto dalis. Šiaurėje eina Baltijos prospektas, rytuose – Šilutės plentas, pietuose – Debreceno gatvė, vakaruose yra nedidelis parkas už kurio yra Pempininkų mikrorajonas.

## Šaltiniai
Šilutė (Klaipėda)

**Šilutė** – rytinė Klaipėdos miesto dalis, esanti kvartale tarp Šilutės pl., Debreceno g., Gedminų g. ir Statybininkų pr.

## Šaltiniai
Švepelių Sodybos

**Švepelių Sodybos** – pietrytinė Klaipėdos miesto dalis, susidariusi iš dalies Švepelių kaimo. Vakaruose eina geležinkelis, rytuose – kelias .

## Šaltiniai
Siniaja (Lena)

**Siniaja** (, ) – upė Rusijoje, vidurio Jakutijoje; Lenos kairysis intakas. Upė prasideda ir teka per Lenos plynaukštę, daugiausia pietryčių kryptimi. Žemupyje yra Siniajos stulpų geologinis paminklas.

Siniajos baseine yra 1098 upės ir virš 3300 ežerų.

Didžiausi intakai:
* kairieji – Mata (195 km), Čyra (181 km);
* dešinieji – Čina (240 km), Chandaryma (175 km).

Upė užšąla antroje spalio pusėje, atitirpsta antroje gegužės pusėje. Peršąla iki dugno 50-80 dienų laikotarpiui.

## Šaltiniai
Universitetas (Klaipėda)

**Universitetas** – Klaipėdos miesto dalis, esanti į šiaurę nuo miesto parko. Pietuose ribojasi su Vilhelmo Berbomo (anksčiau Įgulos), vakaruose – su Herkaus Manto gatvėmis. Šiaurėje ribojasi su Šiaurės prospektu, rytuose su Kretingos gatve. Prie Herkaus Manto gatvės išsidėstę Klaipėdos universiteto Sveikatos mokslų fakultetas, Gamtos ir matematikos, Humanitarinių mokslų fakultetai. Jie įsikūrė ten nuo 1993 m., nes iki tol šis pastatų kompleksas buvo Klaipėdos kareivinių dalis. 2002 m. prie Vilhelmo Berbomo gatvės buvo atidarytas Klaipėdos mokslų ir technologijų parkas.
Prie Kretingos gatvės yra Klaipėdos Žemynos gimnazija. Prie Šiaurės prospekto ir H. Manto gatvių sankryžos yra išsidėstęs daugiabučių gyvenamųjų namų kvartalas, o šalia jo, prie Herkaus Manto gatvės – prekybos centras Studlendas.

## Šaltiniai
Varpai (Klaipėda)

**Varpai** – pietinė Klaipėdos miesto dalis. Šiaurėje ribojasi su Smiltelės gatve, vakaruose su Liubeko gatve, pietuose su Jūrininkų prospektu, rytuose su Sąjūdžio parku, kuris skiria Varpus nuo Laukininkų.

Rytiniame šiaurės pakraštyje stovi Klaipėdos Šv. Juozapo Darbininko bažnyčia. Pagrindinė gatvė – Varpų g.

Šiame mikrorajone yra Prano Mašioto progimnazija.

## Šaltiniai

* Gatvių žemėlapis
Vėtrungė (Klaipėda)

**Vėtrungė** – pietinė Klaipėdos miesto dalis, kvartalas tarp Taikos pr., Rūtų g., Minijos g. ir Agluonos g. Vienas iš stambiausių gyvenamųjų rajonų Klaipėdoje, suformuotas sovietmečiu.

## Šaltiniai
Vingis (reikšmės)

**Vingiu** vadinama:

* gyvenvietės:
** Klaipėdos mieste;
** Pagėgių savivaldybėje;
** Vilniaus mieste;
* Vingis (ansamblis).
Rimantas Klipčius

**Rimantas Klipčius** (g. 1985 m. vasario 18 d. Kaune) – Lietuvos ir Švenčionių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
2003 m. baigė Švenčionėlių gimnaziją, 2007 m. – Vilniaus universitetą. Rimanto Klipčiaus ūkio savininkas.

Liberalų ir centro sąjungos Švenčionių rajono skyriaus narys. Nuo 2011 m. Švenčionių rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 2015 m. Švenčionių rajono savivaldybės meras.

Žmona Jovita, duktė Emilija, sūnus Žygimantas.

## Šaltiniai
Vingis (Klaipėda)

**Vingis** – pietinė Klaipėdos miesto dalis, gyvenamasis kvartalas tarp Šilutės pl., Smiltelės g., I. Simonaitytės g. ir Statybininkų pr. Iš vakarų ribojasi su parku tarp Reikjaviko ir Smiltelės gatvių, kuriame stūgsanti kalva, pagal šalia esančios gatvės pavadinimą, vadinama Simonaitytės kalnu.

Vingio gatvėje yra prekybos centras, Šiaulių Banko skyrius, paštas, sporto klubas ir Klaipėdos viešosios bibliotekos Vingio filialas, 2-ojo policijos komisariato viešosios policijos skyrius, Sodros Klaipėdos skyrius.

## Švietimo ir ugdymo įstaigos

Vingio rajone yra Klaipėdos suaugusiųjų gimnazija ir Klaipėdos Versmės progimnazija.

Ikimokykliniam ugdymui yra keturi vaikų darželiai: Pakalnutė, Rūta, Volungėlė ir Dobiliukas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gatvių žemėlapis
Lenos stulpų nacionalinis parkas

**Lenos stulpų nacionalinis gamtos parkas** ((, ) – saugoma gamtos teritorija Rusijoje, vidurio Jakutijoje, Changalaso uluse, 104 km į pietvakarius nuo Pokrovsko. Pagrindinis parko objektas – „Lenos stulpai“ – geologinis darinys, susidaręs Lenos upei kertant Lenos plynaukštę.

Stulpai driekiasi pagal kairiąją Lenos pakrantę ~80 km ruože, taip pat ir Siniajos žemupio pakrantėse. Darinių aukštis iki 100 m. Stulpus sudarančioms uolienoms yra 560–540 mln. metų, tai kambro laikotarpio klintis. Pats geologinis darinys susidarė prieš 400 tūkst. metų.

Be Lenos stulpų parke dar galima išvysti šaltųjų žemyninių dykumų, priešistorinių žmonių stovyklavietę prie Diring Juriacho upės žiočių, kur rasta paleolitinių akmens dirbinių. Taip pat yra suakmenėjusių ledynmečio faunos – mamutų, gauruotųjų raganosių, bizonų – griaučių.

Lenos stulpų nacionalinis parkas 2012 m. buvo įtrauktas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.


Ленские столбы, Якутия - panoramio (3).jpg|Uolos iš arti
Ленские столбы 2015 (121).JPG|Vaizdas nuo stulpų į Lenos upę
Утренний вид ЛС.jpg|Nuo upės 
Ленские столбы в снегу.jpg|Lenos stulpai ankstyvą pavasarį
Budelkiemis

**Budelkiemis** – buvęs kaimas, dabar Klaipėdos miesto teritorija, esanti miesto pietryčiuose, prie Laistų, apie 9 km nuo miesto centro.

## Etimologija

Forma *Budelkiemis* yra lietuviškas vertimas iš . Šis vardas anksčiau reiškė ne kaimą, o apylinkę, susidedančią iš kelių kaimų. Pirmoji dalis yra iš vokiško asmenvardžio *Böttel*, antroji, *Dorf*, reiškia ‚kaimas‘. Vėliau pavadinimas, matyt, pakito dėl liaudies etimologijos sąsajos su žodžiu  „budelis“.

## Istorija

Minimas nuo XVI a. kaip *Buttelsdorf*. 1785 m. minimas kaip mišrus kaimas prie Smeltalės su 10 sodybų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Eugen Kalkschmidt (1874–1962), rašytojas, redaktorius, meno istorikas, aktorius

## Šaltiniai
Konecburo valsčius

**Konecburo valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lenkijoje. Valsčiaus centras – Konecburas, vėliau – Bakaniukas, po to – Jegluvekas (dabar Konecburo dalis).

## Istorija

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII–XIV a. iki 1795 m. valsčius priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei.

Lenkijos Kongreso karalystės valsčius priklausė Suvalkų apskričiai, Suvalkų gubernijai. 1870 m. gegužės 31 d. valsčiaus perduoti 2 kaimai iš Vulkos valsčiaus.

Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. Tarpukario laikotarpiu valsčius priklausė Suvalkų apskričiai, Balstogės vaivadijai. 1952 m. liepos 1 d. valsčiuje buvo 15 kaimų. Vykdant Lenkijos valsčių reformą 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas. 1973 m. sausio 1 d. atkūrus valsčių sistemą, valsčius nebebuvo atkurtas.

|-
| 1888 ||   || 4649 ||  || ||
|-
|}

## Tautinė sudėtis
 
1888 m.:
* Lenkai – 99,2 %
* Žydai – 0,5 %
* Baltarusiai – 0,2 %

## Šaltiniai

* Główny Urząd Statystyczny w Warszawie: Województwa centralne i wschodnie Rzeczypospolitej Polskiej – podział na gminy według stanu z dnia 1.IV 1933 roku, Książnica-Atlas, Lwów, 1933.
* Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 m., PRL, GUS, Warszawa.
Žardė (Klaipėda)

**Žardė** – buvęs kaimas, dabar Klaipėdos miesto teritorija, esanti į pietryčius nuo miesto centro. Kaimą mena Žardės piliakalnis. Išlikę ūkininkų kaimo ir dvaro sodybų likučiai, kapinaitės.

## Etimologija
Tai vienas seniausių Klaipėdos krašto šiaurinės dalies vietovardžių. Sunku pasakyti, kas kam davė vardą – gyvenvietė upei ar atvirkščiai. Pavadinimas kildintinas iš vakarų baltų **zard-*, plg. ,  ‚žardas, žaiginys; vieta šienui džiovinti‘,  ‚žardis (aptvaras)‘. Dėl semantikos ir dėl to, kad upės vardas keičiasi palyginus nedidelėje teritorijoje, tikėtina, kad kuršių gyvenvietės (patogi vieta gyvulininkystei) vardas yra pirmesnis, o upė vadinama pagal ją.

## Istorija

Žardės pilis (*castrum Sarden*) ir upė (*rivum de Sarden*) minima XIII–XIV amžiuje. Senoji gyvenvietė sunyko iki XV a. (manoma, kad senoji Žardės gyvenvietė galėjusi būti sunaikinta kunigaikščio Gedimino 1323 m. žygio į Klaipėdą metu), bet jau 1500 m. tarp prievolininkų minimas kaimas *Sarden* su 14 gyventojų. 1511–1520 m. Žardėje minimas asmuo *Gedmynne Harde* tikriausiai yra Gedminų dvaro vardo pradininkas. XVII a. 4 dešimtmečio pradžios dokumentuose fiksuota, kad Sardden vietovė turėjusi 63 ūbus ir 14,5 margų žemės, joje buvo 15 sodybų, 43 dalininkai ir 1 privilegijuota valda – 3 ūbai ir 3 margai, priklausę Hansui Prieseriui. 1736 m. Klaipėdos Sendvario valsčiuje dar minėta apygardėlė *Szarden* su jai priskirtais 6 kaimais: *Bandusen Gergen, Gibbischen Martin, Gußgauren Gergen, Kuntzen Hanß, Laisten Jacob* ir *Stallies Hanß*. Taigi, iš Žardės susidarė Bandužių, Gibišų, Kuncų, Laistų kaimai. 1785 m. Žarde dar vadinta Labrenciškė. XIX a. vid. Žarde pradėtas vadinti Danieliaus Pėterio įkurtas dvaras. Jo pagrindu Klaipėdos apskrityje buvo įkurta Didžiosios Žardės (*Groß Szarde*) bendruomenė, kurioje 1871 m. buvo 6 gyvenamieji namai ir 46 gyventojai. 1896 m. ji kartu su Kuncais sujungta su naujai įkurtą Karlsbergo kaimo bendruomenę. Žardės pradinė mokykla buvo įsteigta apie 1737–1739 m. kaip Sūdmantų mokykla.

XX a. pr. prie Žardės prijungti buvę Dovilų, Sudmantų, Bandužių ir Labrenciškės kaimai, sudarytas Žardės valsčius.

XX a. kaimas buvo Klaipėdos rajone, prie Klaipėdos miesto prijungtas 1997 m. kovo 12 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai

* 
*
Mochsogolochas

**Mochsogolochas** (, ) – miesto tipo gyvenvietė Rusijoje, vidurio Jakutijoje, Changalaso uluse. Įsikūręs Lenos kairiajame krante, 15 km į pietryčius nuo Pokrovsko. Pro gyvenvietę eina Jakutsko-Bulgunachtacho kelias.

## Istorija

Gyvenvietė pradėjo kurtis 1958 m., kitais metais pradėta cemento gamyklos statyba. 1964 m. suteiktas miesto tipo gyvenvietės statusas.

## Gyventojai
}}
! colspan=6 | Gyventojų skaičius
|- class='bright'
! 1970
! 1979
! 1989
! 2002
! 2010
|-
| 2397
| 4306
| 6849
| 7181
| 6822
|}

## Šaltiniai
Kobiajaus ulusas

**Kobiajaus ulusas** (, ) – ulusas centrinėje Jakutijoje. Administracinis centras – Sangaras.

## Geografija

Teritorija yra centrinėje Jakutijoje. Didžiąją jos dalį užima Vidurio Jakutijos lyguma, šiaurėje ir šiaurės rytuose iškilęs Verchojansko kalnagūbris.

Vidutinė sausio mėnesio temperatūra nuo lygumoje -36 °C iki -40 °C kalnuose, liepos mėnesio temperatūra nuo +10 °C kalnuose iki +18 °C lygumoje. Vidutinis metinis kritulių kiekis nuo 200–250 mm rytuose iki 500–600 mm kalnuose.

Ulusą kerta Lenos upė, į teritoriją patenka daugelio jos intakų (Aldano, Lindės, Viliujo, Sitės, Kengkemės, Lungchos ir kt.) žemupiai. Didžiausias ežeras – Nidžilis. Uluse yra Uls Viliujskio nacionalinis parkas.

## Gyventojai

Tautinė sudėtis (2002 m.):
* jakutai – 64,95 %
* rusai – 24,16 %
* evenai – 5,71 %
* ukrainiečiai – 1,66 %
* evenkai – 0,45 %
* kiti – 3,07 %

## Gyvenvietės

Pagrindinės uluso gyvenvietės:
* Sangaras
* Kobiajus
* Sajylykas
* Argasas

## Nuorodos
* Uluso žemėlapis
Virkučiai

**Virkučiai** – Klaipėdos miesto teritorija, esanti į šiaurę nuo miesto centro, kairiajame Danės krante. Kartais tapatinama su Tauralaukiu.

## Istorija

1751 m. įkurta pradinė mokykla. Ilgai buvo atskirtas kaimas, 1918 ir 1996 m. dalimis prijungtas prie Klaipėdos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stasė Nedzinskienė

**Stasė Nedzinskienė** (1950 m. vasario 15 d. Samninkuose – 2011 m. kovo 31 d. Alytuje) – Lietuvos pedagogė, poetė, visuomenės veikėja.

## Biografija
Mokėsi Trakų rajono Gudakiemio aštuonmetėje mokykloje, Trakų internatinėje mokykloje. 1974 m. baigė Vilniaus universitetą, fizikos mokytoja, mokytoja ekspertė, švietimo administratorė.

Nuo 1989 m. Alytaus Panemunės vidurinės mokyklos direktoriaus pavaduotoja.

Vaikai Laimis, Linas, Antanas.

## Įvertinimas
2008 m. Lietuvos metų mokytojo premija.

## Šaltiniai
Mockavos–Suvalkų geležinkelis

**Mockavos-Suvalkų geležinkelio linija** () - geležinkelio linija pietų Lietuvoje ir šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Suvalkų ir Seinų apskrityse. Linija jungia Mockavos kaimą ir Suvalkų miestą. Tai dalis tarptautinės geležinkelio E75 linijos: Varšuva-Balstogė-Sokulka-Augustavas-Suvalkai-Trakiškės-Lietuva. Linija taip pat yra dalis projekto Rail Baltica: Varšuva-Kaunas-Ryga-Talinas-Helsinkis.

## Stotys ir stotelės

* Mockavos geležinkelio stotis;
* Trakiškių geležinkelio stotis;
* Lovuočių geležinkelio stotelė;
* Kaletniko geležinkelio stotelė;
* Lipniako geležinkelio stotelė;
* Suvalkų geležinkelio stotis.
Vaivadijos kelias 652 (Lenkija)

**Vaivadijos kelias 652** - kelias šiaurės rytų Lenkijoje, Varmijos Mozūrų ir Palenkės vaivadijose. Jungia Kalvių Alėcką ir Suvalkus. Ilgis - 42 km.

Pagrindinės gyvenvietės prie kelio:

Varmijos Mozūrų vaivadija
*Kalvių Alėcka
*Lakelė
*Drozdovas
Palenkės vaivadija
*Mėrūniškiai
*Pilypavas
*Stare Motulė
*Jemielistė
*Pieckai
*Osova
*Brut Malai
*Suvalkai: Valstybinis greitkelis Nr., Valstybinis kelias Nr., Via Baltica , vaivadijos kelias Nr., vaivadijos kelias Nr..
Vaivadijos kelias 655 (Lenkija)

**Vaivadijos kelias 655** – kelias šiaurės rytų Lenkijoje, Varmijos Mozūrų ir Palenkės vaivadijose. Jungia Kompus ir Rūtelę. Ilgis – 120 km.

Pagrindinės gyvenvietės prie kelio:

Varmijos Mozūrų vaivadija:
* Kompas
* Vidminai
* Alėcka
* Veličkos
* Cimochai, Vaivadijos kelias Nr.
Palenkės vaivadija:
* Račkos: Vaivadijos kelias Nr.
* Suvalkai: Valstybinis greitkelis, Via Baltica , Valstybinis kelias, vaivadijos kelias Nr., vaivadijos kelias Nr..
* Jeleniavas
* Rūtelė: Vaivadijos kelias Nr..
Vaivadijos kelias 664 (Lenkija)

**Vaivadijos kelias 664** - kelias šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Suvalkų apskrityje ir Augustavo apskrityje. Jungia Račkas ir Lipščanus. Ilgis - 63 km. Kelias atsiremia į Lenkijos-Baltarusijos valstybinę sieną.

Pagrindinės gyvenvietės prie kelio:

*Račkos, vaivadijos kelias Nr. ; 
*Januvka;
*Augustavas;
**Sajenekas*;
*Liepinė, vaivadijos kelias Nr. ;
*Lipščanai;
*Lipščanų-Sofijevo pasienio punktas.