open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Belgrado universitetas

**Belgrado universitetas** () – svarbiausia Serbijos aukštojo mokslo įstaiga. Apie 90 000 studentų, 4200 dėstytojų. Dėstoma serbų ir kroatų kalbomis. 

## Istorija
Įsteigtas 1808 m. kaip Didžioji akademija, bet 1813 m. uždarytas. Įkurtas iš naujo 1905 m. 1863 m. atidarytos Aukštosios mokyklos bazėje. Veikė 3 fakultetai: Filosofijos, Teisės ir Technologijos. 1919 m. universitete įsteigta Svetozaro Markovičiaus biblioteka. 1954 m. universitetas reorganizuotas. 

## Struktūra
30 fakultetų Belgrade ir vienas Boreve. Universitetui priklauso 8 mokslo tyrimų institutai. 

## Šaltiniai
Imunai

**Imunai** (, iš  'ne' +  'statyti įtvirtinimus, iš  'sienos') – specializuoti Senovės Romos kariuomenės kareiviai. Imunai turėdavo specializuotų įgūdžių, leisdavusių atlikti užduotis, netipiškas Romos kareiviams. Dėl savo specialiųjų gebėjimų imunai būdavo atleidžiami nuo paprastų ir nekvalifikuotų darbų, tokių kaip įtvirtinimų griovių kasimas, stovyklų ribų patruliavimas ir pan.

## Tapimas imunu
Prieš tapdamas imunu kareivis turėdavo atitarnauti militu (militai kitaip dar buvo vadinami ) – paprastu nespecializuotu kareiviu, kurie sudarydavo didžiąją dalį legionierių ir kurie atlikdavo didžiąją dalį būtinų darbų (eidavo sargybą, statydavo lauko įtvirtinimus ir kt.). Tik kareiviai, kelerius metus atitarnavę militais galėjo pretenduoti tapti imunais.

Kareivius, galinčius tapti imunais, atrinkdavo, dažnai kaip paskatinimą. Jei atrinktas legionierius neturėdavo reikiamų įgūdžių, bet norėdavo tapti imunu, jis būdavo apmokomas. Apmokymo metu būsimi imunai vadinosi *[[discentai]]* (). Discentai gaudavo tą pačią algą ir tokį patį aprūpinimą kaip militai, kol gaudavo imuno statusą.

## Tipiškos pareigos
Imunai buvo kariuomenei reikalingi inžinieriai (statydavo įtvirtinimus, tiltus, apgulties mašinas), mūrininkai, račiai, kalviai, dažytojai, artileristai, muzikantai, rikiuotės ir ginklų instruktoriai, karo policininkai, dailidės, ginklininkai, strėlininkai, mėsininkai, medžiotojai, veterinarai ir medikai, pranašautojai, žyniai.

Imunai gaudavo didesnę algą nei paprasti Romos kareiviai.

## Nuorodos
Antrasis frontas

**Antrasis frontas** – Didžiosios Britanijos ir JAV karinių pajėgų operacijos Antrajame pasauliniame kare sąlyginis pavadinimas. Fronto atidarymas buvo sudėtinė dalis bendrų antihitlerinės koalicijos veiksmų.

Susitarimai dėl Antrojo fronto buvo pasiekti 1942 m. gegužės 26 d. Londone ir 1942 m. birželio 11 d. Vašingtone. Daugiau, nei metus vyko diplomatinės derybos, susirašinėjimas tarp TSRS, JAV ir Anglijos vyriausybių vadovų. Antrojo fronto atidarymo klausimą J. Stalinas kėlė 1943 m. Teherano konferencijoje.

Antrasis frontas atidarytas 1944 m. birželio 6 d. Anglijos, JAV ir Kanados kariuomenėms išsilaipinus Normandijoje (Šiaurės Prancūzija) ir rugpjūčio 15 d. JAV kariuomenei – pietinėje Prancūzijoje.

## Papildoma informacija
Raudonosios armijos kariai „Antruoju frontu“ vadino lendlizu gautus amerikietiškus mėsos konservus.
Pančatantra

**„Pančatantra“** („Penkiaknygė“) – senovės indų pasakų, pasakėčių ir eiliuotų sentencijų rinkinys, sukurtas sanskritu apie III–IV a. (išliko vėlesnės jos redakcijos). Sudaryta iš 5 knygų.

Įžangoje sakoma, kad „Pančatantrą“ sukūręs brahmanas Višnušarmanas, norėdamas įdomiais pasakojimais pamokyti valstietiškos išminties kvailokus karalaičius. Pagrindiniai pasakų ir pasakėčių herojai – gyvuliai (karalius liūtas, ministras šakalas, drambliai). Jose alegorine forma pavaizduotas Indijos visuomenės gyvenimas: smerkiamas brahmanų gobšumas, veidmainystė, šventeiviškumas, citatomanija, akcentuojamas valdovų savanaudiškumas, klastingumas, praprastų žmonių apsukrumas, išmintis.

„Pančatantros“ liaudiškumas nulėmė jos populiarumą Indijoje, greitą paplitimą, didelę įtaką pasaulinei literatūrai. Esama daug perkūrimų įvairių Indijos tautų kalbomis, vertimų į daugiau nei 60 kalbų. „Pančatantros“ siužetų gausu įvairių tautų pasakose, taip pat lietuvių liaudies, P. Cvirkos literatūrinėse pasakose.

Lietuviškai „Pančatantrą“ išvertė Ričardas Mironas.

## Šaltiniai
1985 m. Formulės 1 sezonas

**1985 m. Formulės 1 sezonas** buvo 36-tas FIA organizuotas Formulės 1 sezonas. Jis prasidėjo balandžio 7 d. ir baigėsi lapkričio 3 d. po 16-os lenktynių.

## Sezono apžvalga
Šiame sezone nors vieną pergalę pelnė net aštuoni lenktynininkai. Daugiausiai - penkias - pergales pelnė prancūzas Alainas Prostas. Net 11 kartų prancūzas finišavo podiume ir nesunkiai pelnė čempiono titulą. Tarp ekipų puikiai pasirodė ir McLaren su Porsche varikliu, kurios lenktynininkai pelnė 6 pergales ir 12 podiumo finišų.

Sezonas išsiskyrė nauju greičio rekordu - Didžiosios Britanijos kvalifikacijos lenktynėse suomis Keke Rosbergas pasiekė vidutinį 257 km/val greitį. Tuo metu tai buvo greičiausias vidurkis. 

Šiame sezone į Formulės 1 lenktynes sugrįžo Spa-Francorchamps trasa. Nors ir sutrumpinta dėl savo pavojingumo šeštajame dešimtmetyje, ji vistiek išliko dideliu iššūkiu lenktynininkams.

## Tvarkaraštis

## Čempionato įskaitos
### Pilotų įskaita

## Komandinė įskaita

## Nuorodos
* 1985 m. sezono apžvalga 

## Šaltiniai
Discentai

**Discentai** () – Senovės Romos kareivis, mokomas, kad taptų kariuomenės specialistu imunu.

Imunai buvo specialistai inžinieriai, karo lauko medikai, dailidės ir kitokie amatininkai. Jie kartu buvo visaverčiai kareiviai, prireikus jie kaudavosi kaip įgudę pėstininkai. Manoma, kad discentai kaip ir imunai būdavo atleisti nuo standartinės kovinės ir stovyklos veiklos, nes pagrindinė jų veikla būdavo daug laiko atimantis apmokymas.

Kai kurios žinomos discentų klasės:
* *Discens Architecti* – inžinieriaus ar artileristo mokinys
* *Discens Armaturae* – ginklų instruktoriaus mokinys
* *Discens Aquiliferum* (ar *Aquiliferorum*) – akviliferio (erelio štandarto nešėjo) mokinys
* *Discens Bucinatorem* – bukcinatorius (trimitininko) mokinys
* *Discens Capsariorum* – sanitaro mokinys
* *Discens Epibatae* – jūros pėstininkas mokinys
* *Discens Equitum* – kavaleristas mokinys
* *Discens Lanchiariorum* – akstininkas mokinys
* *Discens Mensorem* – teritorijos žvalgo (žvalgančio teritoriją prieš žygiuojančią kariuomenę, numatančio vietas stovykloms) mokinys
* *Discens Phalangarium* – falangininkas mokinys. III m. e. a. buvo bandoma atkurti makedoniečių falangos taktiką. Tam falangininkai turėjo išmokti kautis (manevruoti ir naudoti ginklus) to tipo falangoje.
* *Discens Signiferorum* (ar *discentes signiferorum*) – signiferio (štandarto nešėjo) mokinys

## Nuorodos
* Parker, H. M. D. *The Roman Legions*. Barnes and Noble Books. 1993. ISBN 0-88029-854-5
* Peddie, John. *The Roman War Machine*. Alan Sutton Publishing Ltd. 1995. ISBN 0938289853
* Webster, Graham. *The Roman Imperial Army* A. and C. Black (Publishers) Limited 1979 (2nd edition) ISBN 0-7136-1909-0
* The temetfuture web site: http://myweb.tiscali.co.uk/temetfutue/ 
*  UNRV
Jihlava (upė)

**Jihlava** () – upė pietų Čekijoje; Dijės kairysis intakas. Prasideda Čekijos-Moravijos aukštumoje, Jihlavos kalno papėdėje. Pradžioje teka į šiaurę, toliau pasuka į pietryčius ir teka giliu (iki 160 m) slėniu. Įteka į Nove Mlynų tvenkinį Dijės slėnyje.

Didžiausi intakai: Jihlavka, Brtnicė, Rokytna (dešinieji), Oslava (kairysis). Upės vagoje įrengtos dvi hidroelektrinių užtvankos. Prie Jihlavos upės įsikūrę Jihlavos, Tršebičiaus ir Ivančicės miestai.
Mumbajaus universitetas

**Mumbajaus universitetas** (marati मुंबई विद्यापीठ, ) – vienas seniausių Indijos universitetų Mumbajuje, iki 1996 m. rugsėjo 4 d. – Bombėjaus universitetas. Apie 162 000 studentų. 

## Istorija
Įkurtas 1857 m. anglų valdžios kaip Londono universiteto filialas.  Nuo 1950 m. federalinis universitetas. Universiteto prezidentas yra Maharaštros gubernatorius.

## Struktūra
Universitetas įsikūręs trijuose universitetiniuose miesteliuose – Mumbajaus forte, Kalinoje-Santakruse ir Ratnagiryje, be to, jo institutai yra ir kitose vietovėse. Turi apie 50 katedrų, institutų, centrų. Fakultetai:
* Indų medicinos fakultetas
* Medicinos fakultetas
* Menų fakultetas
* Prekybos fakultetas
* Stomatologijos fakultetas
* Technologijos fakultetas
* Taikomosios dailės fakultetas
* Teisės fakultetas
 
## Šaltiniai
Svratka

**Svratka** () – upė pietų Čekijoje; Dijės kairysis intakas. Prasideda Čekijos-Moravijos aukštumoje, Ždaro masyve, Žakovo kalno papėdėje. Teka pietryčių kryptimi. Susiliejusi su Svitava smarkiai praplatėja. Įteka į Dijės upės Nove Mlynų tvenkinį, sudaro bendras žiotis su Jihlavos upe.

Didesni intakai: Fryšavka, Nadvedička, Loučka, Baltasis upelis, Bobrava (dešinieji), Hodoninka, Besenekas, Lubė, Svitava, Litava (kairieji). Upės vagoje įrengtos 3 užtvankos. Prie Svratkos įsikūrę miestai: Tišnovas, Brno, Modržicės, Židlochovicės.


Soutok Svratky a Svitavy za obvyklých podmínek.jpg|Svratkos ir Svitavos upių santaka
Svatka River082.jpg
Lužnicė

**Lužnicė** (, ) – upė daugiausia pietų Čekijoje; Vltavos dešinysis intakas. Prasideda Austrijoje, Novohrado kalnuose, į šiaurės rytus nuo Veitros. Austrijos teritorija teka 4 km, toliau – per Čekiją šiaurės kryptimi. Ties Taboru pasuka į pietvakarius. Įteka į Vltavą netoli Tyno prie Vltavos.

Didžiausi intakai: Dračicė, Koštenikų upelis, Nežarka (dešinieji). Upė populiari tarp vandens sporto entuziastų. Prie Lužnicės įsikūrę miestai: Gmiundas (Austrija), Tršebonis, Veselai prie Lužnicės, Sobeslavas, Taboras, Bechynė (Čekija).
Alapino debiutas

**Alapino debiutas** – retas šachmatų debiutas, kurio ėjimai:
:**1. e4 e5**
:**2. Že2**
Debiutas pavadintas rusų-lietuvių šachmatininko ir debiutų teoretiko Semiono Alapino (1856–1923).

Alapino debiutas yra neįprastas debiutas, tačiau puikiai žaidžiamas baltaisiais.
Šis debiutas dažniausiai naudojamas tų, kurie nori išvengti teorinių ispaniškosios partijos variantų ar kitų debiutų, kurie susidaro po **2. Žf3** ar **2. Žc3**. Kartais šachmatininkai naudoja šį debiutą kaip staigmeną. Baltieji vėliau paprastai žaidžia f2-f4 arba d2-d4.

Juodieji labai lengvai gali išlyginti padėtį, nors pranašumą jiems gauti sunku, pvz., tiek **2...Žf6**, tiek **2...Žc6**, tiek **2...d5** išlygina, nors persvaros juodiesiems neduoda. Po **2...Žf6** baltieji gali žaisti **3. Žc3** arba **3. f3**. Ėjimas **2...Žc6** dažniausiai perveda į škotiškąją partiją po **3. d4 ed 4. Žxd4**.
Bukarešto universitetas

**Bukarešto universitetas** () – didžiausias Rumunijos universitetas Bukarešto centre, Universiteto aikštėje. 

## Istorija
Universitetą 1694 m. įsteigė Valachijos kunigaikštis Konstantinas Brinkoveanu kaip Šv. Savos akademiją. Joje graikų kalba dėstyta teologija ir filosofija. 1864 m. reorganizuotas į pilną universitetą. 

## Struktūra
Bukarešto universitetui priklauso apie 50 institutų ir mokslinių centrų bei fakultetai:
* Administravimo fakultetas
* Baptistų teologijos fakultetas
* Biologijos fakultetas
* Chemijos fakultetas
* Filologijos fakultetas
* Filosofijos fakultetas
* Fizikos fakultetas
* Geografijos fakultetas
* Geologijos ir geofizikos fakultetas
* Graikų ortodoksų teologijos fakultetas
* Istorijos fakultetas
* Matematikos fakultetas
* Katalikų teologijos 
* Socialinių darbuotojų fakultetas
* Politologijos fakultetas
* Sociologijos fakultetas
* Psichologijos ir edukologijos fakultetas
* Teisės fakultetas
* Užsienio kalbų ir literatūros fakultetas
* Žurnalistikos ir komunikacijos fakultetas
* Atvirojo ir nuotolinio mokymo fakultetas

Leidžia „Analele Universitatii Bucurecti“.

## Šaltiniai
Juodųjų žirgų tango

**Juodųjų žirgų tango**, dar žinoma kaip **meksikietiškoji gynyba** arba **Kevico-Trajkovičiaus gynyba** – šachmatų debiutas , kurio ėjimai:
: **1. d4 Žf6 **
: **2. c4 Žc6 **

Meksikos didmeistris Karlosas Torė jį populiarino 1920-aisiais. Pirmoji žinoma partija buvo Zemišas-Torė 1925-aisiais. Vėliau ją žaidė amerikiečių meistras Aleksandras Kevicas, o dar vėliau – jugoslavas Michailas Trajkovičius ir TSRS didmeistris Anatolijus Lutikovas.
Dar vėliau tarptautinis meistras Georgijus Orlovas išleido knygas apie šį debiutą 1992-aisiais 1998-aisiais. Orlovas pirmojoje knygoje pavadino šį debiutą „juodųjų žirgų tango“, apibūdinant pirmuosius du juodųjų ėjimus ir vėliau paprastai vykstančius žirgo išvijimus.
Nuo 1992-ųjų keletas didmeistrių kartais panaudodavo šį debiutą, pvz., Viorelis Bologanas, Džoelas Bendžaminas, Laris Kristiansenas ir Aleksas Jermolinskis, tačiau jis vis tiek laikomas retu, nes užblokuoja c pėstininką, pastato žirgą į nepatogią padėtį ir atsiliekia nuo baltųjų kovoje dėl centro.
## Tęsiniai
### 3. Žf3
**3. Žf3** yra populiariausias baltųjų tęsinys, užkertantis kelią ėjimui **3...e5**. Juodieji paprastai atsako **3...e6**, nors **3...d6** irgi galimas. 
Po **3...e6**, baltieji gali tęsti **4. Žc3 Rb4** (pervedant į Nimcovičiaus gynybą); **4. a3**, po ko juodieji tęsia  **4...d5** arba **4...d6**, ruošiant **5...e5** arba **5...g6**; arba **4.g3**, juodiesiems tęsiant **4...d5**, pereinant į kataloniškąjį debiutą arba **4...Rb4+**, rekomenduojamą Orlovo.

### 3. Žc3
Ėjimas  **3. Žc3** ya antras pagal populiarumą. Po  **3...e5**, įdomi galimybė yra **4. Žf3**. Po šio ėjimo Ričardas Paliseris rekomenduoja **4...e4!? **, o Orlovas – **4...ed 5. Žxd4 Rb4 **. Tačiau pagrindinis tęsinys yra **4. d5 Že7 **, ir dabar galima žaisti **5. Žf3 Žg6** arba pereiti į senąją indiškąją gynybą su **5. Žf3 d6 6. e4 g6 7. Re2 Rg7 8. 0-0 0-0**.
Retesnis ėjimas yra **3...e6**, leidžiant baltiesiems žaisti **4. e4 ** (ėjimai **4. d5**, **4. Rg5 **, **4. a3**, **4. f3** ir **4. Žf3** taip pat galimi), po ko seka centro pralaužimas **4...d5**. Baltųjų pagrindiniai tęsiniai yra  **5. e5 **, **5. ed **, **5. cd ** ir  **5. Rg5 **.

### 3.d5
Ambicingas ėjimas  **3. d5 ** yra žaistinas, bet retas. Po  **3...Že5 4.e4 ** (kviečiant  **4...Žxe4?? 5. Vd4 **, po ko laimimas žirgas) juodieji renkasi iš  **4...e6 ** ir  **4...Žg6 **. Po  **4...e6 ** galima žaisti  **5. f4 Žg6 6. Rd3 ed **.
## Šaltiniai
Charkovo universitetas

**Charkovo nacionalinis Vasilio Karazino vardo universitetas** () – vienas seniausių Ukrainos universitetų Charkove. 12 400 studentų, 2000 dėstytojų, iš jų 200 profesorių, 1000 docentų.

## Istorija

Įkurtas 1804 m. imperatoriaus Aleksandro I iniciatyva, penktasis tuometinėje Rusijos imperijoje po Maskvos, Kazanės, Vilniaus ir Dorpato universitetų. Pagrindinis steigėjas – švietėjas Vasilis Karazinas. 1936–1999 m. Charkovo valstybinis Maksimo Gorkio universitetas, Trims universiteto mokslininkams suteikta Nobelio premija:
* Ilja Mečnikovas, 1908 m., mikrobiologas
* Levas Landau, 1962 m., fizikas
* Simonas Kuznecas, 1971 m., ekonomistas

## Struktūra
* Biologijos fakultetas
* Chemijos fakultetas
* Ekologijos fakultetas
* Ekonomikos fakultetas
* Filologijos fakultetas
* Fizikos fakultetas
* Fizikos ir technikos fakultetas
* Bendrosios medicinos fakultetas
* Geologijos ir geografijos fakultetas
* Istorijos fakultetas
* Mechanikos ir matematikos fakultetas
* Psichologijos fakultetas
* Radiofizikos fakultetas
* Sociologijos fakultetas
* Tarptautinės ekonomikos fakultetas
* Teisės fakultetas
* Turizmo pramonės fakultetas
* Užsienio kalbų fakultetas
* Dėstytojų kvalifikacijos kėlimo fakultetas
* Tarptautinis švietimo centras
* 11 mokslinio tyrimo centrų
* Charkovo universiteto centrinė mokslinė biblioteka, viena seniausių ir didžiausių Ukrainoje, įkurta 1804 m.
* Botanikos sodas, įkurtas 1804 m.
* Gamtos istorijos muziejus, įkurtas 1807 m.
* Astronomijos observatorija, įkurta 1808 m.
* Radiofizikos observatorija
* Lazerinės biologijos institutas
* Lazerinės medicinos institutas
* Du universitetiniai licėjai

## Žmonės
;Charkovo universitete dėstė:
* Janis Endzelynas, latvių kalbininkas, 1908–1920 m.

;Universitete studijavo:
* Liudvikas Abramovičius, lenkų žurnalistas, Lietuvos kultūros istorikas
* Sergejus Andrejevskis, rusų teisininkas, poetas, literatūros kritikas
* Michailas Gurevičius, inžinierius aviakonstruktoriu
* Piotras Jefimenko, ukrainiečių archeologas
* Josepis Julius Mikola, suomių kalbininkas

## Lietuviai
1894 m. Charkovo universitete įkurta Lietuvių studentų draugija.

;Charkovo universitete dėstė:
* Ignas Danilevičius, teisininkas, teisės istorikas, 1824–1835 m., nuo 1825 m. profesorius
* Antanas Šaginis, lietuvių astronomas ir geodezininkas, nuo 1834 m., nuo 1835 m. profesorius.
* Jonas Osvaldas Meilus, Lietuvos radiofizikas

;Universitete studijavo:
* Domininkas Bukantas, Lietuvos gydytojas, antropologas
* Romanas Chodakauskas, Lietuvos karinis veikėjas, teismo pulkininkas
* Julius Čaplikas, valstybės, visuomenės ir karinis veikėjas, generolas leitenantas
* Domas Grabys, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas
* Pranas Gudavičius, Rusijos Valstybės Dūmos atstovas
* Jonas Juška, 1840–1844 m., lietuvių kalbininkas, tautosakininkas
* Ferdinandas Kaunackis, gydytojas, 1918–1920 m. Sedos apskrities viršininkas
* Mykolas Kaveckis, geologas, mineralogas
* Silvestras Leonas, teisininkas, Lietuvos kariuomenės pulkininkas
* Alfonsas Moravskis, ekonomistas, kraštotyrininkas, vienas iš Lietuvos socialdemokratų partijos steigėjų
* Eduardas Volteris, bibliografas, archeologas, slavų, baltų kalbų tyrinėtojas

## Šaltiniai
Ciuricho universitetas

**Ciuricho universitetas** (), **UZH** – didžiausias Šveicarijos universitetas Ciuriche.

## Istorija
Įkurtas 1833 m. 12 mokslininkų yra gavę Nobelio premiją. 

## Struktūra
* Ekonomikos fakultetas
* Gamtos mokslų fakultetas
* Medicinos fakultetas
* Menų fakultetas
* Stomatologijos fakultetas
* Teisės fakultetas
* Teologijos fakultetas
* Veterinarijos fakultetas
* Universitetui priklauso apie 140 institutų ir mokslo centrų, biblioteka, 9 muziejai (Medicinos istorijos, Antropologijos, Archeologijos, Zoologijos ir kt.), botanikos sodas. 

## Lietuviai
Ciuricho universitete studijavo Jonas Biliūnas, Vincas Čepinskis, Valerija Čiurlionytė-Karužienė, Halina Kairiūkštytė-Jacinienė, Vladimiras Lazersonas, Joana Narutavičienė, Marija Pečkauskaitė (Šatrijos Ragana), Izolda Poželaitė-Davis, Lydia Rabinowitsch-Kempner

Universitete dirbo: Janina Baršienė, Jonas Čepinskis, Meilutė Jasienė.

## Šaltiniai
Mažasis princas (filmas)

**Mažasis princas** – 1966 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas meninis filmas pagal to paties pavadinimo Antuano de Sent Egziuperi apsakymą. Tai buvo pirmas pasaulyje šio kūrinio ekranizavimas.

Spalvotas, plačiaekranis. Filmo trukmė – 68 min. (1851 m. juostos, 7 dalys).

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius ir režisierius – Arūnas Žebriūnas
* Operatorius – Aleksandras Digimas
* Dailininkai statytojai – Algirdas Ničius, Leonardas Gutauskas, Viktorija Bimbaitė
* Kompozitorius – Teisutis Makačinas
* Garso režisierius – Petras Lipeika.

## Vaidina
* Evaldas Mikaliūnas – *berniukas*
* Donatas Banionis – *vyras*
* Otaras Koberidzė – *lakūnas*
* Inokentijus Smoktunovskis – *tekstas už kadro*.

## Nuorodos
* Filmo nuotraukos 
* Filmo ištraukos
Krzysztof Wielicki

**Kšyštofas Vielickis** (*Krzysztof Jerzy Wielicki*, 1950 m. sausio 5) – lenkų alpinistas. Jis yra penktasis žmogus įkopęs į visas keturiolika aukštesnių nei 8000 m pasaulio viršūnių. Vielickis taip pat tapo pirmuoju žmogumi žiemą įkopusiu į Everestą (1980 m. vasario 17 d.), Kančendžangą (1986 m. sausio 11 d.) bei Lotsę (1988 m. gruodžio 31 d.).
Ghaida

**Ghaida** () – miestas pietryčių Jemene, administracinis Al Mahros muchafazos centras. Prie miesto įsikūręs Ghaidos oro uostas.

## Šaltiniai
Kalmukų kalba

**Kalmukų kalba** – mongolų kalbų grupės kalba. Vartojama Kalmukijos Respublikoje, iš dalies Astrachanės, Rostovo, Volgogrado srityse, Stavropolio krašte, taip pat Kinijoje. Kalbančiųjų – 174 tūkst. Skiriamos turgutų ir derbetų tarmės. Literatūrinė kalba remiasi abiem tarmėmis. Iki XVII a. vidurio vartoti mongolų, vėliau Zajos-Panditos, nuo 1924 m. vartojami rusų (1931–1938 m. vartoti lotynų) rašmenys.

## Nuorodos
* 

## Šaltiniai
Jerome Robbins

**Jerome Robbins** (1918 m. spalio 11 d. – 1998 m. liepos 29 d.) – amerikiečių kino režisierius ir choreografas, kurio darbai buvo naudojami nuo klasikinio baleto iki to laiko muzikinių teatrų spektaklių. Jo garsiausi choreografiniai darbai: *On the Town*, *High Button Shoes*, *The King And I*, *The Pajama Game*, *Bells Are Ringing*, *West Side Story*, *Gypsy: A Musical Fable* ir *Fiddler on the Roof*.
Kornelio universitetas

**Kornelio universitetas** () – privatus universitetas Itakėje, Niujorko valstija.

## Istorija
Kornelio universitetas įkurtas 1865 m. Steigėjai JAV finansininkas Erza Kornelis, pedagogas ir diplomatas Endriu Diksonas Raitas. 40 universiteto mokslininkų suteikta Nobelio premija. 

## Struktūra
Sudaro 13 koledžų ir mokyklų (architektūros, menų, technologijos, pramonės, teisės, veterinarijos, viešbučių administravimo, žemės ūkio ir kt.), Medicinos koledžas ir mokykla (abu Niujorke), apie 50 mokslo centrų ir institutų. Yra observatorija, botanikos sodas, H. P. Džonsono meno muziejus, įkurtas 1973 m. Kornelio universiteto biblioteka, įkurta 1891 m., yra viena didžiausių JAV. 

## Žmonės
Universitete dėstė: Piteris Debijus, Vladimiras Nabokovas, Danielius Pivoriūnas, Kurtas Vonegutas

## Šaltiniai
Yamal Airlines

**„Yamal Airlines“** (rus. *ОАО «Авиационная транспортная компания «Ямал»*) – aviakompanija, įsikūrusi Salecharde, Rusijoje. Ji veikia kaip regioninė aviakompanija, įkurta 1997 metais.

## Skrydžiai
* Anapa
* Azovas
* Belojarskas
* Bosiachovas
* Čeliabinskas
* Žemutinis Naugardas
* Kazymo kyšulys
* Chanty Mansijskas
* Krasnodaras
* Krasnoselkupas
* Labytnangai
* Lopcharai
* Maskva
** Šeremetjevo oro uostas
** Domodedovo oro uostas
* Mužai
* Kamenij kyšulys
* Nadymas
* Novyj Portas
* Novyj Urengojus
* Nojabrskas
* Omskas
* Ovgortas
* Panajevskas
* Pitliaras
* Sankt Peterburgas
* Salechardas
* Salemalas
* Sejakcha
* Šuriškaris
* Sočis
* Tarko-Salė
* Tolka
* Tiumenė
* Ufa
* Jar-Salė
* Jekaterinburgas

### Tarptautinės kryptys
* Burgasas (Burgaso oro uostas)
* Minskas (Nacionalinis Minsko oro uostas)
* Tel Avivas (Ben Guriono oro uostas)
* Aktau (Aktau oro uostas)
* Almata (Almato tarptautinis oro uostas)
* Tivatas  (Tivato oro uostas)
* Simferopolis (Simferopolio tarptautinis oro uostas)
* Dubajus (Al Maktumo tarptautinis oro uostas)

## Flotilė

Yamal Airlines 2017 m. rugsėjo 30 d. duomenimis valdė šiuos orlaivius:





## Šaltiniai

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Žvalgaičiai

**Žvalgaičiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Jotainių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vežėjas

**Vežėjas** gali reikšti:

* Vežėjas (žvaigždynas) – žvaigždynas;
* Vežėjas – asmuo ar įmonė, pervežantys keleivius ir krovinius.
Genėtiniai

:: *Apie kaimą Ukmergės rajone žr. [[Genėtiniai (Ukmergė)]]*.

**Genėtiniai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Raguvos, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Stovi Baltijos kelio atminimo ženklas.

## Istorija

1863 m. balandžio 21 d. kaime įvyko Genėtinių mūšis tarp sukilėlių ir Rusijos kariuomenės. Kaime stovi paminklinis akmuo 1863 m. sukilimo vado Zigmanto Sierakausko vadovautoms kautynėms atminti.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Genėtiniuose gimė inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras Adolfas Brėskis (1938-).

## Šaltiniai
Čilės universitetas

**Čilės universitetas** () – seniausias šalies universitetas Santjage, *Avenida Libertador General Bernardo O'Higgins 1058*.

## Istorija
Čilės universitetas įkurtas 1738 m. kaip Karališkasis Šv. Pilypo universitetas, nuo 1842 m. rugsėjo 17 d. Čilės universitetas. Nuo 1843 m. leidžia metraštį „Los Anales de la Universidad de Chile“. 

## Struktūra
* Architektūros ir urbanistikos fakultetas
* Ekonomikos ir administravimo fakultetas
* Chemijos ir farmacijos fakultetas
* Filosofijos ir humanitarinių mokslų fakultetas
* Fizikos ir matematikos fakultetas
* Medicinos fakultetas
* Menų fakultetas
* Miškininkystės fakultetas
* Mokslų fakultetas
* Odontologijos fakultetas
* Socialinių mokslų fakultetas
* Teisės fakultetas
* Veterinarijos ir gyvulininkystės fakultetas
* Žemės ūkio fakultetas
* 4 institutai
* 44 mokslo tyrimų institutai ir mokslo centrai 
* Čilės simfoninis orkestras, įkurtas 1941 m.
* Eksperimentinis teatras, įkurtas 1945 m., nuo 1975 m. Čilės nacionalinis teatras
* Menų muziejus, įkurtas 1947 m.
* Amerikos liaudies meno muziejus, įkurtas 1943 m.)
* Čilės universiteto biblioteka, įkurta 1936 m.

## Žmonės

* 1847–1884 m. universitete dėstė Ignas Domeika, 1867–1884 m. rektorius.

## Šaltiniai
Ešo kantonas

**Ešo kantonas** () – 1 vienas iš 12 Liuksemburgo kantonų. Kantono plotas – 243 km². Gyventojų – 148 705. Ešo kantonas suskirstytas į 14 komunų.
Liuksemburgo kantonas

**Liuksemburgo kantonas** () – 1 vienas iš 12 Liuksemburgo kantonų. Kantono plotas – 238 km². Gyventojų – 143 697. Liuksemburgo kantonas suskirstytas į 11 komunų.
Vilco kantonas

**Vilco kantonas** – 1 vienas iš 12 Liuksemburgo kantonų. Kantono plotas – 265 km². Gyventojų – 13 339. Vilco kantonas suskirstytas į 10 komunų.
Saaba

: *Šis straipsnis – apie istorinę valstybę [[Senovės Jemenas|Senovės Jemene]]. Apie panašiai vadinamą salą [[Nyderlandų Antilai|Nyderlandų Antiluose]], žiūrėkite [[Saba|čia]]*

**Saaba** (senovės pietų arabų kalba: S1Bʾ, , ) – istorinis Senovės Jemeno regionas ir valstybė, buvęs dabartinio Jemeno šiaurėje, su kultūriniu politiniu centru vadi Adhanan. Pietuose jis susisiekė su Katabano regionu, o šiaurėje – su Maino regionu. Iš rytų jį ribojo Ramlat al-Sabatain dykuma.

Saabos tauta buvo vadinama **saabėjais**, kurie kalbėjo saabėjų kalba.

## Geografija
Saabos kultūrinis ir politinis centras buvo kalnuotose vietovėse ties vadi Adhanan, kur koncentravosi pagrindiniai miestai. Tačiau jos teritorija iki V a. pr. m. e. siekė Raudonąją Jūrą ir Adeno įlanką, todėl Saaba kontroliavo ir pajūrio uostus, taip pat ir jūrinę Senovės Jemeno prekybą.

## Istorija
### Šeba

Saaba konsolidavo savo valdžią tikriausiai I tūkst. pr. m. e. pradžioje, nors gali būti, jog ji galėjo būti tapati dar XI a. pr. m. e. Biblijoje minimai valstybei **Šebai** (שבא *Sh’va*), iš kurios pas karalių Saliamoną lankėsi Šebos karalienė.

### Saabos hegemonija
VIII a. pr. m. e. Saaba pastatė pirmąją savo sostinę Sirvahą, o vėliau Maribą, kurioje buvo statoma saulės šventykla. Tuo metu valstybė jau kontroliavo pelningus smilkalų prekybos kelius ir tapo viena stipriausių Pietų Arabijos valstybių, konkuruojanti su Katabanu, Hadramautu, Mainu.

Saabėjai užmezgė prekybos ir diplomatinius santykius su Asirija. Jau VIII a. pr. m. e. pabaigoje Saaba tapo stipriausia valstybe, įgijusi hegemoniją kitų atžvilgiu, dėl ko kildavo nuolatiniai karai. VII a. pr. m. e. pradžioje kilus maištui, vienas pirmųjų žinomų Saabos karalių Kariba-il Vataras žiauriai numalšino maištus ir dar kartą užtvirtino Saabos hegemoniją.

VI a. pr. m. e. Saabos galia pasiekė apogėjų. Karalystė ėmė skleisti savo kultūrą už Raudonosios jūros, Etiopijoje, kur saabėjai kolonistai įkūrė Damoto karalystę.

### Smukimas
V a. pr. m. e. sugriuvus Maribo užtvankai, Saaboje prasidėjo sausros, nelaimės ir badas. Tai labai nusilpnino valstybę, ir jos hegemonija žlugo. Išsilaisvinę buvę vasalai ėmė konkuruoti su Saaba, o šiaurėje buvęs Mainas paveržė iš jos kontrolę prekybos keliuose. Tai mažino konsolidaciją, ir Saaba keliems šimtams metų subiro į daugybę smulkių valstybėlių.

### Himjaro sudėtyje
I a. pr. m. e. klajokliai himjaritai, užėmę vakarines buvusios Sabos pakrantes, ilgainiui įsiskverbė į šalies gilumą. Pasinaudodami 25 m. pr. m. e. pilietiniu karu Saaboje, jie užėmė didžiąją regiono dalį, o vėliau ir visą valstybę, nukariaudami ją. Taip jie sukūrė Pirmąją Himjaro imperiją, kuri kultūrą perėmė iš saabėjų.

Nuo tada Himjaro istorija tapo neatskiriama nuo Saabos istorijos. Saaba trumpai išsivadavo II a., bet vėl buvo užkariauta Himjaro 200 m. Šis užkariavimas sukėlė masines kahlanitų migracijas iš regiono į šiaurę.

## Visuomenė ir kultūra

## Valdovai

## Bibliografija
* Andrey Korotayev. ''Ancient Yemen''. Oxford: Oxford University Press, 1995 . ISBN 0-19-922237-1
Kartuvių kalnas (Aukštadvaris)

**Kartuvių kalnas** (arba ***Šibos kalnas***) stūkso prie Aukštadvario, pakeliui į Vilnių. 21 m aukščio, apaugęs pušimis. Kartuvių kalno aukštis virš jūros lygio siekia 170 m.

Pasakojama, kad jame buvo pakarta daug 1863 m. sukilimo dalyvių. Etnologų manymu, kalnas taip vadinamas dar nuo pagonybės laikų. Ant kalno dvarponiai korė nepaklusnius baudžiauninkus.

## Nuorodos
* http://www.aukstadvaris.lt/Parkas/kalnas.htm
Kartuvių kalnas

**Kartuvių kalnu** vadinamos kalvos:

* prie Aukštadvario;
* prie Ginučių;
* prie Kurtuvėnų;
* prie Vyžuonų.
Erfurto universitetas

**Erfurto universitetas** () – vienas seniausių Vokietijos universitetų Erfurte, Tiuringija. 5100 studentų, 538 dėstytojai (2009 m.) 

## Istorija
Erfurto universitetas įkurtas 1392 m., 1816 m. Erfurtui atitekus Prūsijai, universitetas uždarytas. 1945 m. universiteto pastatas sugriautas, 1994 m. universitetas atkurtas. 

## Struktūra
* Filologijos ir humaniterinių mokslų fakultetas
* Politinių mokslų fakultetas
* Edukologijos fakultetas
* Teologijos fakultetas
* Makso Veberio kultūrologijos ir socialinių mokslų kolegija, skirta trečiosios pakopos studijoms.
* Mokymo ir ugdymo didaktikos
* Ekonomikos ir socialinių mokslų tiriamasis
* Kalbų centras
* Erfurto universiteto biblioteka, įkurta 1392 m. 600 000 egz. knygų, rankraščių, tarp jų garsioji *Amploniana* – antrojo universiteto rektoriaus Amplonijaus Ratingo de Berkos (1364-1435 m.) dovanota viduramžių knygų ir rankraščių kolekcija, 1700 pavadinimų periodinių leidinių ir kita. Nuo 1999 m. bibliotekai priklauso Gotos mokslinė biblioteka, įkurta 1640 m. 

## Žmonės
Rektoriai: Peteris Glocas 1981–2000 m.

Universitete studijavo ir dėstė: Martinas Liuteris, Maksas Vėberis,  Ulrichas fon Hutenas, Grotus Rubianus, Konradas iš Megenberg ir kiti.

## Lietuviai
Universitete dirbo: Sigitas Kregždė, 

Nuo 1999 m. pagal ERASMUS programą su Erfurto universitetu bendradarbiauja Vilniaus pedagoginis universitetas, Vilniaus kooperacijos kolegija.

## Šaltiniai
Saba

: *Šis straipsnis – apie [[Karibai|Karibų]] salą. Apie panašiai vadinamą istorinę valstybę [[Senovės Jemenas|Senovės Jemene]], žiūrėkite [[Saaba|čia]]*.

**Saba** – sala Pavėjinių Antilų salų regione Karibų jūroje. Nyderlandų Karalystės dalis. Teritorija iškilusi ant potencialiai aktyvaus vulkano *[[Mount Scenery]]*, kuris yra aukščiausias taškas Nyderlandų Karalystėje. Salos administracinis centras – Botomas. 2024 m. saloje gyvena apie 2 tūkstančius gyventojų

Iki 2010 m. spalio 10 d. sala priklausė Nyderlandų Antilams.

## Istorija
Kristupas Kolumbas pažymėjo šią salą 1493 m. lapkričio 13 d., tačiau, sulaikytas uolėtų ir pavojingų salos pakrančių, joje jis neišsilaipino. Sudužus laivui, 1632 m. Saba saloje išsilaipino grupė anglų. Jų teigimu, išsigelbėję salą jie rado neapgyvendintą, vis dėlto yra aiškūs įrodymai, kad saloje gyveno vietinės Karibų ir Aravakų tautos.

## Kalba
Saloje kalbama anglų ir olandų kalbomis, abiejų mokoma mokyklose, ir abi kalbos yra salos oficialios. 

## Transportas
Čia yra vienas pagrindinis kelias, kuris ir vadinamas tiesiog „Keliu”.
Skeptras

**Skeptras** – karališkas valdovo simbolis, ornamentuota lazda, priklausanti valdančiam monarchui. Daugumos skeptrų paskirtis tik ceremoninė.
Florencijos universitetas

**Florencijos universitetas** (, ), **UNIFI** – vienas seniausių ir didžiausių Italijos universitetų Florencijoje, skyriai Pistojoje, Prate, Empolyje, Sesto Fiorentinoje. Apie 60 000 studentų, 2300 dėstytojų. 

## Istorija
Florencijos universitetas įkurtas 1321 m. kaip Florencijos respublikos universitetas (*Studium Generale*). Turėjo Civilinės, Kanonų teisės, Literatūros ir medicinos fakultetus. 1349 m. popiežius Klemensas VI universitetą pertvarkė, įsteigė pirmąjį Italijoje Teologijos fakultetą. 1364 m. imperatorius Karolis IV jį pavadino Imperatoriškuoju universitetu. 1472–1515 m. universitetas, išskyrus Teisės ir medicinos fakultetus buvo perkeltas į Pizą. 1859 m. tapo Praktinių studijų ir tobulinimo institutu (*Instituto di Studi Pratici e di Perfezionamento*), nuo 1924 m. vėl Florencijos universitetas. 

Leidžia mokslinius leidinius: „Monitore Zootechnico Italiano“, „Webbia“, „Caryologo“, „Ortoflorofrutticoltura“, „La Sperimentale“. 

## Struktūra
* Architektūros fakultetas
* Edukologijos fakultetas
* Ekonomikos fakultetas
* Farmacijos fakultetas
* Inžinerinis fakultetas
* Literatūros ir filosofijos fakultetas
* Matematikos, fizikos ir gamtos mokslų fakultetas
* Medicinos ir chirurgijos fakultetas
* Politikos mokslų fakultetas
* Psichologijos fakultetas
* Teisės fakultetas
* Žemės ūkio fakultetas
* Turi apie 20 institutų: Antropologijos, Ekonominės istorijos, Geografijos, Matematikos, Medicinos, Šiuolaikinių kalbų, Teisės studijų ir kiti.
* Veikia fakultetų bibliotekos
* Antropologijos, Botanikos, Geologijos ir paleoantropologijos, Mineralogijos muziejai. 

## Šaltiniai
Džordžtauno universitetas

**Džordžtauno universitetas** () – seniausias katalikiškas universitetas JAV. Yra Vašingtone, Džordžtauno mikrorajone. Apie 2000 dėstytojų, 15 600 studentų iš 100 šalių. Džordžtaunas reitinguojamas kaip vienas geriausių JAV universitetų, priėmimas yra itin selektyvus. Tarp žymių Džordžtauno absolventų yra 27 *Rhodes* stipendininkai, 32 *Marshall* stipendininkai, 33 *Truman* stipendininkai, 429 Fulbraito stipendininkai, 2 JAV prezidentai ir 2 JAV Aukščiausiojo Teismo teisėjai, taip pat karališkųjų šeimų atstovai ir 14 užsienio valstybių vadovų. Tarp šio universiteto absolventų yra daugiau JAV diplomatų, nei bet kurio kito universiteto, taip pat daug Jungtinių Valstijų Kongreso narių.

Džordžtauno universiteto Užsienio tarnybos mokykla (*Walsh School of Foreign Service*) yra įvertinta kaip viena geriausių institucijų tarptautinių santykių studijoms pasaulyje. Pagrindinė magistro programa šioje mokykloje (*Master of Science in Foreign Service*) yra laikoma geriausia tarptautinių santykių srities programa pasaulyje.

## Istorija
Džordžtauno universitetą 1789 m. įsteigė vyskupas Džonas Kerolas (1735–1815 m.). Leidžia tęstinius leidinius: „Georgetown Médical Bulletin“, „The Georgetown Law Journal“, „Law and Policy in International Business“, „Georgetown Magazine“, „The Hoya“, „Res Ipsa Loquitur“ ir kitus.

## Struktūra
* Menų ir mokslų koledžas
* Teisės centras
* Verslo mokykla
* Medicinos mokykla
* Slaugos ir sveikatos mokykla
* Užsienio ryšių tarnybos mokykla
* Menų galerija, 7 bibliotekos

## Žmonės
Universitete dėstė: Juozas Kazickas, Madlina Olbrait, Jan Karski.

Universitete studijavo: Bilas Klintonas, Dalia Grybauskaitė, Suzana Hokfild.

## Šaltiniai
Baisogalos dvaras

**Baisogalos dvaras** – dvaras, stovintis Baisogaloje, XIX–XX a. Romantizmo stiliaus ansamblis su parku. Architektūros paminklas. Centrinius rūmus supa 12 hektarų užimantis mišrios struktūros parkas su tvenkiniais.

Iki šių dienų yra išlikę 19 dvaro sodybos elementų, tarp jų – centriniai dvaro rūmai, arklidės, ratinė, virtuvė, sandėlis, šulinys.

## Istorija
Dvaras pradėtas statyti XVIII a. viduryje, baigtas statyti XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje. Centriniams rūmams būdingi iš Peterburgo architektūros mokyklos atkeliavę rusiškojo ampyro bruožai, yra secesijos dekoro elementų. Kumetyno pastatas su neogotikos motyvais. Ūkiniai pastatai išmūryti pagal liaudies architektūros tradicijas. Vėjo malūnas pastatytas 1850 m. Malūnui būdinga gotikinių ir romaninių elementų sintezė.

XX a. tarpukariu dvarą valdė Komarai. 1940 m. dvaras buvo nacionalizuotas, o Vladas Komaras buvo areštuotas.

Sovietmečiu dvaro rūmuose buvo įsikūrusi Gyvulininkystės ir veterinarijos mokslinio tyrimo instituto administracija.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Baisogalos dvaras XVIII a.
* Baisogalos dvaras XVIII a.
* Baisogalos dvaro apvalioji salė
* http://mail.lgi.lt/baisogala/ 
* http://www.7seasons.lt/baisogalos_dvaras
* http://www.archyvai.lt/exhibitions/dvarai/baisogala.htm 
* http://www.heritage.lt/dvarai/foto.php?id=558
Mainas (Jemenas)

**Mainas** (senovės pietų arabų kalba: MʿN, ,  *Ma’in*) – istorinis Senovės Jemeno regionas ir valstybė, buvęs dabartinio Jemeno šiaurėje, su kultūriniu politiniu centru vadi Madhab. Pietuose jis susisiekė su Saabos regionu, o šiaurėje – su Hidžazu.

Maino tauta buvo vadinama **minėjais**, kurie kalbėjo minėjų kalba.

## Geografija
Maino kultūrinis ir politinis centras buvo kalnuotose vietovėse ties vadi Madhab, kur koncentravosi pagrindiniai miestai. Mainas neturėjo priėjimo prie jūros, tačiau jis kontroliavo sausumos karavanų kelius, einančius į šiaurę, Hidžazo regionu.

## Istorija
Kaip ir kitos Senovės Jemeno tautos, Mainas konsolidavo valdžią tikriausiai I tūkst. pr. m. e. pradžioje. VIII a. pr. m. e. pastatyta sostinė Qarnawu. Tuo metu valstybė jau kontroliavo pelningus smilkalų prekybos kelius ir tapo viena stipriausių Pietų Arabijos valstybių, konkuruojanti su Katabanu, Hadramautu, Saaba.

Nepaisant to, nuo VIII a. pr. m. e. pabaigos Mainas turėjo nusileisti stipresnės Saabos hegemonijai, tapdamas jos nominaliu vasalu. Tik V a. pr. m. e., Saaboje prasidėjus nelaimėms ir badui, išsilaisvinęs Mainas paveržė iš jos kontrolę prekybos keliuose. Tai buvo didžiausias Maino klestėjimas, kuris baigėsi paskutiniaisiais amžiais prieš mūsų erą, kuomet hegemoniją Senovės Jemene paveržė Katabanas.

I a. pr. m. e. Mainas atiteko Himjaro imperijai. Vietinė tauta buvo labai greitai asimiliuota. Paskutinieji įrašai minėjų kalba randami iš I a. Po Pirmosios Himjaro karalystės žlugimo II a. regioną kontroliavo Aksumo imperija.

## Valdovai
Graco universitetas

**Graco Karolio–Pranciškaus universitetas** () – vienas seniausių Austrijos universitetų Grace. Apie 30 279 studentų, 1270 dėstytojų, iš jų 212 profesorių. 

## Istorija
Graco universitetą 1585 m. įkūrė erchercogas Karolis II (1540–1590 m.) ir Jėzuitų draugija. 1829 m. universitetas pertvarkytas ir pavadintas erchercogo Karolio II ir Austrijos imperatoriaus Pranciškaus I (1768-1835 m.) vardu. 6 universiteto mokslininkai yra gavę Nobelio premiją. 

## Struktūra
* Gamtos mokslų fakultetas
* Humanitarinių mokslų fakultetas
* Katalikų teologijos fakultetas
* Socialinių ir ekonomikos mokslų fakultetas
* Teisės fakultetas
* Medicinos universitetas
* Graco universiteto biblioteka, įkurta 1586 m., fakultetų bibliotekos (iš viso 3,35 mln. vnt. spaudinių)
* Universitetinė klinika
* Kriminologijos muziejus

## Lietuviai
Graco universitete XVI a. pabaigoje - XVII a. pirmoji pusėje studijavo Višnioveckiai, Radvilos, Sapiegos ir kiti. Po Antrojo pasaulinio karo veikė lietuvių studentų draugijos „Lithuania“ skyrius.

Universitete studijavo: Kazys Bobelis, Leonas Čereška, Jonas Dagys, Kazys Daukšas, Vladas Juodeika, Vytautas Jurgutis, Petras Kitnovskis, Pranciškus Kucevičius, Vladas Kviklys, Aronas Aleksandras Olizarovskis, Jonas Sapiega

## Šaltiniai
Meršo kantonas

**Meršo kantonas** () – 1 vienas iš 12 Liuksemburgo kantonų. Kantono plotas – 224 km². Gyventojų – 25 707. Meršo kantonas suskirstytas į 11 komunų.
August Wilson

**August Wilson** (1945 m. balandžio 27 d. – 2005 m. spalio 2 d.) – JAV dramaturgas. Jo literatūrinis palikimas yra 10 knygų serija – *The Pittsburgh Cycle*, kuri apdovanota 2 Pulicerio dramos apdovanojimais. Kiekvienoje knygoje vaizduojamas komiškas ir tragiškas afroamerikiečių gyvenimas skirtingais XX a. dešimtmečiais.
Grėvenmacherio kantonas

**Grėvenmacherio kantonas** – 1 vienas iš 12 Liuksemburgo kantonų. Kantono plotas – 211 km². Gyventojų – 24 532. Grėvenmacherio kantonas suskirstytas į 8 komunas.
Delio universitetas

**Delio universitetas** (, ), **DU** – vienas didžiausių Indijos ir seniausias Delio universitetas. 220 000 studentų.

## Istorija
Įkurtas 1922 m. Delyje Britų Indijos valdžios iniciatyva. 

## Struktūra
Universitete 14 fakultetų, 86 katedros ir 79 koledžai. Turi 15 mokslo tyrimų institutų ir mokslo centrų, biblioteką, įkurtą 1933 m.

## Šaltiniai
Senegalinė boscija

**Senegalinė boscija** (*Boscia senegalensis*) – Vakarų Afrikoje augantis kaparinių šeimos krūmas.

Tradicinis maistinis afrikiečių augalas – dykumos gyventojai maistui naudoja vaisius, sėklas, šaknis bei lapus. Prinokusios vyšnios dydžio uogos geltonos, minkštos ir saldžios, išdžiovintos sukietėja, tąsios tekstūros. Augalas mažai žinomas už Afrikos ribų, įvardijamas kaip vienas iš maisto saugą ateityje galinčių užtikrinti augalų.

## Šaltiniai ir nuorodos
* Informacija apie ''aizen''
* Aizen vaisių nuotrauka 
* Straipsnis apie Afrikos laukinių augalų kultivavimą, New Scientist
* Nuotraukos
Rėmicho kantonas

**Rėmicho kantonas** yra 1 vienas iš 12 Liuksemburgo kantonų. Kantono plotas – 128 km². Gyventojų – 18 890. Rėmicho kantonas suskirstytas į 10 komunų.
Royal Clipper

**Royal Clipper** (*Karališkasis kliperis*) – kruizinis laivas. Yra pats didžiausias burlaivis pasaulyje su 5202,6 kvadratinio metro ploto burėmis, įrašytas į Gineso rekordų knygą. Plaukioja turistiniais maršrutais po Viduržemio ir Karibų jūras.

## Nuorodos
* Star Clippers svetainė apie Royal Clipper
Katabanas

**Katabanas** (senovės pietų arabų kalba: QTBN, ,  *Qataban*) – istorinis Senovės Jemeno regionas ir valstybė, buvęs dabartinio Jemeno pietuose, su kultūriniu politiniu centru vadi Baihan. Iki V a. pietuose jis susisiekė su Ausano karalyste, kurią vėliau užkariavo, šiaurės vakaruose – su Saaba, o rytuose – su Hadramautu. Šiaurėje jį ribojo Ramlat al-Sabatain dykuma.

Katabano tauta buvo vadinama **katabaniais**, kurie kalbėjo katabanių kalba.

## Geografija
Katabano kultūrinis ir politinis centras buvo kalnuotose vietovėse ties vadi Baihan, kur koncentravosi pagrindiniai miestai, pirmiausia Timna. Nuo V a. pr. m. e. Katabano teritorija siekė Adeno įlanką, tačiau stipresnių uostų valstybė nevaldė.

## Istorija
Kaip ir kitos Senovės Jemeno valstybės Katabanas konsolidavo savo valdžią tikriausiai I tūkst. pr. m. e. pradžioje, o VIII a. pr. m. e. pastatyta sostinė Timna. Iš pradžių valstybė buvo stelbiama piečiau buvusio Ausano, tačiau po to, kai VII a. pr. m. e. Ausaną nusiaubė Saabos valdovo Kariba-il Vataro kariuomenės, šis prarado įtaką ir ilgainiui absorbuotas Katabano, kuris taip gavo priėjimą prie jūros.

Nuo VIII a. pr. m. e. Saabai tapus stipriausia valstybe Senovės Jemene, įgijusia hegemoniją kitų atžvilgiu, Katabanas buvo priverstas pripažinti jos viršenybę, tačiau neretai sukildavo. Tik V a. pr. m. e. sugriuvus Maribo užtvankai ir Saaboje prasidėjus nelaimėms, Katabanas vėl tapo stipria jėga, ypač įsigalėjusia paskutiniaisiais amžiais pr. m. e.

I a. pr. m. e. klajokliai himjaritai, užėmę Saabą, neilgai trukus užkariavo ir Katabaną, taip sukurdami Pirmąją Himjaro imperiją. Katabanas trumpai išsivadavo II a., bet po keliasdešimties metų buvo bėl okupuotas, šį kartą vakarinio kaimyno Hadramauto. III a. regionas vėl perėjo Himjaro valdžion, kur išliko iki VI a., t. y. Aksumo imperijos įsigalėjimo regione.

## Valdovai

## Nuorodos

* Korotayev A. Socio-Political Conflict in the Qatabanian Kingdom? (A preliminary re-interpretation of the Qatabanic inscription R 3566). ''Proceedings of the Seminar for Arabian Studies'' 27 (1997): 141–158.
Greifsvaldo universitetas

**Greifsvaldo universitetas** ( – vienas seniausių Vokietijos ir Šiaurės Europos universitetų Greifsvalde.

## Istorija
Greifsvaldo universitetas įsteigtas 1456 m. spalio 17 d. Jį įkūrė Greifsvaldo burmistras H. Rubenovas (pirmasis universiteto rektorius), Pamario hercogas Vartislavas IX ir vyskupas H. Ivenas. Veikė Filosofijos, Medicinos, Teisės, Teologijos fakultetai. 1933 m. pavadintas vokiečių poeto ir istoriko Ernsto Morico Arndto (1769–1860 m.) vardu. Vienintelis Vokietijos universitetas, kuriame dėstoma ukrainiečių, finų, baltų kalbos. 1993 m. universitete įkurtas Baltistikos institutas; vadovas J. D. Rangė).

Leidžia mokslinius leidinius „Wissenschafliche Zeitschrift der Ernst-Moritz-Arndt-Universität Greifswald“, „Mathematisch-Naturwissenschaftliche Reihe“, „Gesellschafts – und Sprachwissenschaftliche Reihe“, „Medizinische Reihe“, „Greifswalder Universitätsreden“.

Greifsvaldo universitete įsikūręs **Baltistikos institutas**. Greifsvaldo Baltistikos institutas yra paskutinė Vokietijos ir **vienintelė** vokiškai kalbančių šalių aukštojo mokslo įstaiga, siūlanti **visų pakopų** universitetines baltistikos studijas: bakalauro, magistro ir daktaro.

2013 m. 20-metį šventusio instituto istoriją skaitykite čia: www.baltistica.lt/index.php/baltistica/article/view/2188/2111(Baltistica, 2013, 48 (1), p. 144–151).

## Struktūra

* Filosofijos fakultetas
* Matematikos ir gamtos mokslų fakultetas
* Medicinos fakultetas
* Teisės ir valstybės valdymo fakultetas
* Teologijos fakultetas
* Greifsvaldo universiteto biblioteka įkurta 1604 m. pirmoji centralizuota biblioteka Vokietijoje), fakultetų bibliotekos
* Universitetinė klinika
* Anatomijos muziejus
* Zoologijos muziejus
* Pedagogikos centras, įkurtas 1997 m.

## Žmonės
Trys universiteto mokslininkai yra gavę Nobelio premiją.
Universitete dėstė: Ernstas Moricas Arndtas, Reinis Bertulis, Karlas Engelis, Oskaras Minkovskis

Universitete studijavo: Janas Harfas, Otas fon Bismarkas,

## Lietuviai
XVI a. – XVII a. universitete mokėsi 3 studentai iš Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės. Nuo 1967 m. su Greifsvaldo universitetu bendradarbiauja su Vilniaus universitetas, atkūrus Lietuvos nepriklausomybę – ir Klaipėdos universitetas.

Universitete studijavo: Stasys Abramauskas, Elvyra Julija Bukevičiūtė, Albertas Čaplinskas, Hainsas Janertas, Gražina Zita Mažeikaitė-Sajienė, Stasys Žeiba.

## Šaltiniai
Multipleksas

**Multipleksas** ( – daugialypis) – universalus stereofotogrametinis instrumentas, skirtas apdoroti aerovaizdams anaglifų metodu. 

Sudarytas iš stalo su ekranu, kelių projektorių sistemos aerovaizdams į ekraną projektuoti ir matavimo stalelio, kurį galima stumdyti po visą ekraną. Projektorių galima sukioti ir stumdyti įvairiomis kryptimis. Projektoriais aerovaizdai orientuojami vienas kito atžvilgiu, gautas stereoskopinis vietovės vaizdas orientuojamas išoriškai. Pagal matavimo stalelio markę ekrano plokštumoje braižoma vietovės situacija ir reljefas.

## Šaltiniai
Grenoblio universitetas

**Grenoblio Alpių universitetas** () – vienas seniausių Prancūzijos ir Europos universitetų.

## Istorija
Grenoblio universitetas įkurtas 1339 m. Steigėjas – dofinas Humbertas II. Veikė Civilinės, Kanonų teisės ir Laisvųjų menų fakultetai. 1367 m. universitetas uždarytas. XIX a. pradžioje imperatorius Napoleonas I Grenoblio universitetą atkūrė. Pagal 1968 m. Prancūzijos aukštojo mokslo įstatymą, 1970 m. Grenoblio universitetas buvo suskirstytas į 3 universitetus:
* Grenoblio I Mokslų ir medicinos universitetas, nuo 1987 m. Grenoblio I Žozefo Furjė universitetas
* Grenoblio II Socialinių mokslų universitetas, nuo 1991 m. Grenoblio II Pjero Mendes-Franso universitetas
* Grenoblio III Kalbų ir literatūros universitetas, vėliau Grenoblio III Stendalio universitetas

2016 m. visi trys universitetai vėl sujungti į vieną – Grenoblio Alpių universitetą.

## Lietuviai
Grenoblio universitete studijavo: Jonas Aistis, Aleksys Churginas, Algirdas Julius Greimas, Jonas Grinius, Ignas Jonynas, Antanas Kučinskas

## Šaltiniai
Nanizmas

**Nanizmas** ( 'nykštukas') – per daug mažas žmogaus augimas. Moterys užauga iki 121&nbsp;cm, o vyrai – iki 130&nbsp;cm.

Nanizmas būna proporcingasis ir neproporcingasis:
* Proporcingąjį nanizmą sukelia vidaus sekrecijos liaukų funkcijos sutrikimas. Kūno proporcijos būna normalios, tačiau visi organai maži kaip vaikų. Lytiniai organai menkai išsivystę, oda anksti pradeda raukšlėtis, todėl žmogus atrodo senesnis, nei yra iš tikrųjų. Jei nanizmas atsiradęs dėl skydliaukės hiposekrecijos, sulėtėja ir psichinis vystymasis. 
* Neproporcingojo nanizmo priežastys – rachitas, Dauno sindromas, kaulų sistemos ligos; tada kūno proporcijos būna nenormalios.

## Weblinks

## Šaltiniai
Grenoblio I universitetas

**Grenoblio I Žozefo Furjė universitetas** () – Prancūzijos universitetas Grenoblyje. Apie 19 000 studentų, 1899 dėstytojai.

## Istorija
Grenoblio universitetas įkurtas 1339 m., 1367 m. uždarytas. 1811 m. Napoleono I atkurtame universitete Žozefas Furjė įkūrė Mokslų fakultetą. 1841 m. įsteigta Medicinos ir farmacijos mokykla, kuri 1962 m. tapo fakultetu. Pagal 1968 m. Prancūzijos aukštojo mokslo įstatymą, nuo 1970 m. Grenoblio universitetas suskirstytas į 3 universitetus, vienas jų – Grenoblio I Mokslų ir medicinos universitetas, nuo 1987 m. Grenoblio I Žozefo Furjė universitetas. Leidžia mokslinį leidinį „Grenoble sciences“.

## Struktūra
* Biologijos fakultetas
* Chemijos fakultetas
* Farmacijos fakultetas
* Fizikos fakultetas
* Geografijos fakultetas
* Informatikos ir taikomosios matematikos fakultetas
* Kūno kultūros ir sporto fakultetas
* Matematikos fakultetas
* Mechanikos fakultetas
* medicinos fakultetas
* Mokslų fakultetas
* Pedagogų rengimo skyrius
* Fizikos mokykla
* Politechnikos mokykla
* Matematikos institutas
* Technologijos institutas
* Mokslinis centras
* Observatorija

## Lietuviai
Grenoblio I universitete stažavo Gintaras Dikčius, Vytautas Gudonis

## Šaltiniai