open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanonierius

**Kanonierius** (, *канонер*; iš  'patrankininkas') – 1700–1917 m. karinis eilinio artileristo laipsnis Rusijos armijoje. Kanonieriaus laipsnis buvo antrasis iš apačios, žemesnis už jį buvo handlangerio (vėliau pervadinto į *jaunesnįjį kanonierių*) laipsnis, aukštesnis – bombardyro laipsnis.

Laipsnis pirmą kartą atsirado 1700 m. kuriant artilerijos pulką. Įstatymiškai įteisintas 1712 m. artilerijos nuostatuose ir 1716 m. Karių statute.
Kanonieriaus laipsnis panaikintas 1917 m. gruodžio 29 d. kartu su kitais Rusijos armijos laipsniais.

## Pareigos
Pareigos veikiant savarankiškai:
* užtaisyti pabūklą
* nutaikyti į taikinį
* iššauti.
Pareigos, kai vadovauja bombardyras:
* padėti šaudyti
* kartu su handlangeriais sukioti pabūklą, iššovus atridenti jį atgal.
Ruošiantis važiuoti kanonieriai prikabindavo pabūklą prie pirmagalio, o baigus važiuoti – jį atkabindavo.

Lygiavamzdės artilerijos laikais kiekvienas lauko pabūklas turėdavo 2–4 kanonierius, o ėmus naudoti graižtvinius pabūklus kiekvieno pabūklo įgula turėdavo vieną kanonierių.

Geriausiems kanonieriams suteikdavo bombardyro laipsnį.

## Kanonieriai laivyne
Laivyne kanonieriai buvo skirstomi į du laipsnius (*1-o laipsnio kanonierius* ir *2-o laipsnio kanonierius*).

1720 m. Rusijos laivyno Jūrų statutas kanonierių skaičių laive siejo su laivo rangu ir patrankų kiekiu:

Pagal patrankų ir kanonierių santykį galima matyti, kad trims patrankoms tekdavo du kanonieriai. Iš to matyti, kad kanonieriai patrankas užtaisinėdavo, taikydavo ir iššaudavo, o jaunesni įgulų nariai patrankas atridendavo į vietą, aušindavo, valydavo jų vamzdžius.

## Nuorodos
* Канонир
Algirdas Dausa

**Algirdas Dausa** (1940 m. gruodžio 11 d. Vilniuje – 2017 m. balandžio 7 d. ten pat) – Lietuvos kino režisierius.

## Biografija
1965 m. baigė Kinematografijos institutą Maskvoje. Sukūrė dokumentinių, vaidybinių filmų, kino žurnalo „Lietuvos kronika“ pirmąjį filmą „Vilniaus vizija“ (2002 m.). Žymiausias filmas – „Jausmai“, pagal rež. V. Žalakevičiaus scenarijų, TSRS, išskyrus Lietuvą, draustas rodyti. Filmas raiškios meninės formos, būdingi filosofijos apibendrinimai.

Palaidotas Saltoniškių kapinėse.

## Filmografija
**Dokumentiniai filmai**
* Naktį prieš parodos atidarymą, su rež. A. Tumu, 1963 m.
* Mikalojus Konstantinas Čiurlionis: Mintys, paveikslai, muzika 1965 m.
* Ten, už durų, 1966 m., apie J. Miltinį
* Atvykau pas jus kaip Ganytojas, 1993 m., apie popiežiaus Jono Pauliaus II kelionę po Lietuvą

**Vaidybiniai filmai**
* Jausmai, 1968 m., su A. Grikevičiumi
* Tas prakeiktas nuolankumas, 1970 m., pagal Vaižgantą
* Kur iškeliauja pasakos, 1973 m., pagal L. Jacinevičių
* Vaikinas iš Darbo gatvės, 1977 m.
* Markizas ir piemenaitė, 1978 m.

## Šaltiniai
Vladas Dautartas

**Vladas Dautartas** (1927 m. kovo 10 d. Šilelis, Raudondvario valsčius – 2000 m. spalio 11 d. Vilnius) – Lietuvos rašytojas, eseistas, dramaturgas.

## Biografija
Sūnus Julius Dautartas. 1957 m. baigė bibliotekininkystę Vilniaus universitete. Dirbo bibliotekose, periodinių leidinių redakcijose.

## Kūryba
Parašė apsakymų, apysakų trilogiją apie karo ir pokario sumaištį Lietuvoje. Apysakose, apsakymuose vyrauja žvejų buities vaizdai, poetizuojama gamta, atskleidžiama vaiko pasaulėjauta. Nuotykių apysakos jaunimui pasižymi dinamišku veiksmu. Novelių romane „Senojo gluosnio pasaka“ lyriškai vaizduojama prieškario panemunės sielininkų, amatininkų buitis. Romane „Vaclovo Gailiaus užrašai“, apsakymų rinkinyje „Jazminas tėvo sode“ parodyta pokario rezistentų veikla, sovietinio saugumo represijos. Parašė lyrinių miniatiūrų, esė apie rašytojus, novelių, ekologinės tematikos esė ir straipsnių. Kūrinių išversta į latvių, ukrainiečių, armėnų, rumunų, rusų kalbas.

## Bibliografija

* Panemunės apsakymai, 1958 m.
* Teka upė pro šalį, apysaka, 1959 m.
* Jūros spalvos, 1960 m.
* Kai nurausta putinas, 1963 m.
* Auksinio lyno vaišės, apysaka, 1965 m.
* Prakeikimo vartai, apysaka, 1966 m.
* Jis – Kapitonas Pramuštgalvis, apysaka, 1970 m.
* Miškinukas ir senelis Kaukas, apsakymai, 1971 m.
* Pokalbis su upokšniu, 1971 m.
* Žydrieji jungos, apysaka, 1972 m.
* Sapnuoju karalystę, 1979 m.
* Senojo gluosnio pasaka, novelių romanas, 1980 m.
* Klevo lapas, rasos lašas, lyrinės miniatiūros, 1981 m.
* Vėjai, apysaka, 1985 m.
* Beržų sulos rinkėjai, esė, 1985 m.
* Ant pakelės akmens, apysaka, 1987 m.
* Vaclovo Gailiaus užrašai, romanas, 1995 m.
* Jazminas tėvo sode, apsakymai, 1995 m.
* Nežinomi Viešpaties keliai, novelės, 2000 m.
* Lakštingalų naktis, rinktinė, Versus aureus, 2007 m. ISBN 978-9955-699-83-5

## Atminimo įamžinimas
* Rašytojo tėviškėje, Šilelyje, viena iš gatvių pavadinta V. Dautarto gatve, 2016 m. pastatytas atminimo akmuo (arch. Violeta Beigienė, skulp. Danielius Sodeika). Jis tarsi iš dviejų dalių – betoninis, žemę vaizduojantis paminklo fonas, ir metale įamžintas rašytojo žodis.

## Šaltiniai
Temple of Love

**Temple of Love** – 1998 m. Nyderlandų muzikinio projekto Erotic Dreams albumas. Jame vyrauja lengvos, svaiginančios, erotizuotos melodijos su elektronikos ir world muzikos motyvais.

*Temple of Love* pavadintas *Erotic Dreams* buvo nelegaliai pardavinėjamas kaip muzikinio projekto Enigma neva 2005 m. išleistas albumas. Daugelis albumo melodijų iš tiesų primena Enigmos ankstyvąją kūrybą.

## Kūriniai
# Temple of Love
# Water (Creativity)
# It’s in the Mind
# Love me
# Sequoia
# Valley of Dreams
# Pharao’s Dream
# Celia
# African Love
# Voices in the Dark
# Respect

## Šaltiniai
Mečislovas Gedvilas

**Mečislovas Gedvilas** (1901 m. lapkričio 19 d. Bubiuose – 1981 m. vasario 15 d. Vilniuje) – Lietuvos TSR partinis veikėjas.

## Biografija

1904 m. kartu su tėvais ištremtas į Rusiją. 1919–1922 m. mokėsi Petrogrado technologijos institute. 1923–1927 m. mokytojavo Palangos gimnazijoje. 1927–1931 m. buvo kalinamas. 1928–1931 m. redagavo savaitraštį „Žemaitis“, 1933–1934 m. – savaitraštį „Žibintas“, 1936–1938 m. – laikraštį „Liaudies frontas“. 1931–1940 m. Telšių apygardos ligonių kasos direktorius.

1940 m. Liaudies vyriausybės vidaus reikalų ministras, Liaudies Seimo narys ir jo pirmasis vicepirmininkas. 1940–1946 m. LTSR liaudies komisarų tarybos, o 1946–1956 m. LTSR Ministrų Tarybos pirmininkas. 1957–1973 m. LTSR švietimo ministras.

1940–1976 m. LKP CK narys. 1952–1956 m. kandidatas į TSKP CK narius. 1941–1962 m. TSRS Aukščiausiosios Tarybos, 1940–1975 m. LTSR Aukščiausiosios Tarybos deputatas.

## Įvertinimas

* 1961 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas

## Bibliografija

* Lemiamas posūkis, 1975 m.

## Šaltiniai

|-
Gražina Daunoravičienė

**Gražina Daunoravičienė** (g. 1955 m. birželio 14 d. Vilniuje) – Lietuvos muzikologė, humanitarinių mokslų daktarė, Vyriausybės kultūros ir meno premijos lauretė.

## Biografija
Skulptoriaus L. Žuklio duktė. Mokėsi Nacionalinėje M.K. Čiurlionio menų mokykloje. 1978 m. baigė Lietuvos konservatorijos J. Gaudrimo klasę. 1990 m. apgynė disertaciją „Muzikos žanras ir žanrų sąveikos problema šiuolaikinėje muzikoje“, menotyros kandidatė.

1978–1980 m. dirbo Lietuvos televizijos Muzikos redakcijoje. Nuo 1979 m. Lietuvos konservatorijos (dab. Lietuvos muzikos ir teatro akademija) dėstytoja, nuo 1993 m. docentė, 1998–2003 m. Muzikos teorijos katedros vedėja. 1987–1989 m. gyveno Alžyre, Tiareto mieste.

1983–1984 m. ir 1989–1990 m. stažavo Maskvos P. Čaikovskio konservatorijoje pas J. Cholopovą. 1993 m. baigė muzikos analizės specialųjį kursą Mocarteumo Vasaros akademijos kursuose Zalcburge, 1996 m. stažavo, dirbo mokslinį ir pedagoginį darbą Vokietijoje, 2002 m. stažavo Oksfordo universiteto Muzikologijos fakultete.

## Mokslinė veikla
Tiria muzikos žanrų (genotipų) bei muzikos formos teorijos klausimus XX a. muzikoje, kompozicinių technikų tendencijas šiuolaikinėje lietuvių muzikoje. Paskelbė mokslinių darbų Lietuvoje ir užsienyje. Jos iniciatyva pradėta leisti žurnalas „Lietuvos muzikologija“, knygų serija apie šiuolaikinius lietuvių kompozitorius.

## Bibliografija
* Feliksas Bajoras: Viskas yra muzika, sudarytoja, 2002 m.
* Muzikos kalba: Viduramžiai – Renesansas. I dalis, sudarytoja ir mokslinė redaktorė, Vilnius, Mokslų akademijos leidykla, 2003 m.
* Muzikos kalba: Barokas. II dalis. Studijų vadovas, 2008 m.

## Šaltiniai
200 po vstrečnoj

***200 по встречной*** („200 [km/h] prieš eismą“) – debiutinis Rusijos muzikinio dueto t.A.T.u. albumas, išleistas 2001 m. Kitais metais išleista angliška albumo versija *[[200 km/h in the Wrong Lane]]*, bei antras *200 по встречной* leidimas su papildoma daina *Клоуны*.

200 по встречной tapo IFPI platininis, šešiskart platininis Rusijoje, taip pat platininis Lenkijoje ir Čekijoje.

## Kūriniai
# Зачем я (*Začem ja*) (angliška versija – Stars)
# Я сошла с ума (*Ja sošla s uma*) (angliška versija – „All The Things She Said“)
# Нас не догонят (*Nas ne dogonjat*) (angliška versija – „Not Gonna Get Us“)
# Досчитай до ста (*Dosčitaj do sta*)
# 30 минут (*30 minut*) (angliška versija – „30 Minutes“)
# Я твой враг (*Ja tvoi vrag*)
# Я твоя не первая (*Ja tvoja ne pervaja*) (angliška versija – „Show Me Love“)
# Робот (*Robot*)
# Мальчик-гей (*Malčik – gej*) (angliška versija – „Malchik Gay“)
# Нас не догонят (*Nas ne dogonjat*) (HarDrum Remix)
# 30 минут (*30 minut*) (HarDrum Remix)

## Singlai

Albume yra 3 t. A.T.u. singlai: Я сошла с ума, Нас не догонят ir 30 Mинут.

* Я сошла с ума („aš išprotėjau“) – daina apie obsesyvią meilę ir kitų žmonių neigiamą reakciją. Videoklipe vaizduojamos Lena ir Julia dainuojančios per lietų už grotų, o jas stebi praeiviai. Klipo metu dainininkės pasibučiuoja.
* Нас не догонят („mūsų nepavys“) – daina apie sprunkančius nusikaltimą padariusius žmones. Videoklipe vaizduojamos Lena ir Julia važiuojančios sunkvežimiu tuščiu apsnigtu keliu. Jos partrenkia kelio darbininką, jų sunkvežimis pradeda degti, o jos lipa ant nevaldomo automobilio priekabos.
* 30 минут („30 minučių“) – depresiška daina apie nelaimingą meilę. Videoklipe vaizduojama Lena karuselėje besiglamonėjanti su vaikinu. Tuo tarpu Julia mokyklos tualete ruošia savadarbį sprogmenį. Klipo pabaigoje karuselė sprogsta.

## Nuorodos
* Я сошла с ума
* Нас не догонят
* 30 Mинут
Tarkšliai

**Tarkšliai** – kai kurie skėriai iš tikrųjų skėrių (*Oedipodinae*) pošeimio. Toks pavadinimas kilo dėl jų tarškančio garso, kurį skleidžia skrisdami. Manoma, kad šį garsą jie išgauna, skrydžio metu užpakalinėmis kojomis paliesdami kietas užpakalinių sparnų gyslas. Tarkšliai aptinkami sausose smėlingose ar akmenuotose buveinėse. „Tarkšliai“ yra daugiau liaudiškas terminas, šis pavadinimas nežymi jokio taksonominio vieneto, tik apibūdina skėrius iš tikrųjų skėrių (*Oedipodinae*) pošeimio, kurie skrisdami „tarškia“.

Nuo pievose gausių skėriukų (*Gomphocerinae*) tarkšliai skiriasi galvos forma ir spalvotais, melsvais, raudonais ar rusvais užpakaliniais sparnais. Visų Lietuvoje gyvenančių tarkšlių spalva varijuoja.

Lietuvoje aptiktos 4 tarkšlių rūšys: raudonsparnis tarkšlys (*Psophus stridulus*), mėlynsparnis tarkšlys (*Oedipoda caerulescens*), margasis tarkšlys (*Bryodemella tuberculata*) ir kopinis tarkšlys (kopinis skėriukas) (*Sphingonotus caerulans*). Visos jos retos. Kopinis tarkšlys įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą, taip pat į ją buvo pasiūlytos įtraukti dar dvi tarkšlių rūšys, bet kol kas neįtrauktos dėl duomenų stokos.

Visos tarkšlių rūšys laikomos nykstančiomis ir bent vienoje iš gretimų Lietuvai šalių. Pavyzdžiui, margųjų tarkšlių (*Bryodemella tuberculata*) žinomų radimviečių skaičius Vokietijoje per paskutinius 25 metus sumažėjo 78 %, raudonsparnių tarkšlių (*Psophus stridulus*) – 55 %, kopinių tarkšlių (*Sphingonotus caerulans*) – 48 %, o mėlynsparnių tarkšlių (*Oedipoda caerulescens*) – 32 %. Lenkijoje raudonsparnio tarkšlio radimviečių sumažėjo 50 %.

Lenkijoje ir Vokietijoje atlikti tyrimai parodė, kad tarkšliai nyksta dėl tinkamų buveinių nykimo – apsodinimo mišku, natūralios sukcesijos ir ekologinių trikdžių, suformuojančių tas buveines, stokos.

## Taip pat skaitykite:
* Skėriai
* Tiesiasparniai
* Lietuvos tiesiasparniai
## Nuorodos
* 2008 entomologai.lt Metų vabzdys - tarkšlys 
* Lietuvoje gyvenančių tarkšlių rūšys ir jų atpažinimas (pdf) 

## Nuotraukos

Image:Oedipoda caerulescens.jpg|mėlinsparnio tarkšlio patelė. 
Image:Oedipoda caerulescens 1.jpg|mėlinsparnio tarkšlio patelė. Kita spalvinė variacija 
Image:Oedipoda caerulescens m 080725-52.jpg|mėlinsparnio tarkšlio patinas.
Image:Oedipoda caerulescens fg04.jpg|mėlinsparnio tarkšlio mėlini sparnai.
Image:Rotflüglige Schnarrschrecke - Psophus stridulus 01 (HS).jpg|Raudonsparnis tarkšlys
Image:Psophus cf stridulus.jpg|Skrendantis raudonsparnis tarkšlys
Vaizdas:S caerulans-W.jpg|Kopinis tarkšlys
Vaizdas:B tuberculata-W.jpg|Margasis tarkšlys
Pabūklo pirmagalys

**Pabūklo pirmagalys** (, ) – dviratis pusvežimis, prie kurio prikabinamos artilerijos pabūklo atramos vilkimui. Pabūklas turi du ratus, pirmagalys – irgi du ratus, sujungti jie sudaro vežimo tipo konstrukciją. Senieji pabūklai turėdavo pirmagalius su ienomis, į kurias kinkomi arkliai, velkantys visą pirmagalį ir patranką. Daug dabartinių velkamųjų artilerijos pabūklų pritaikyti būti velkami be pirmagalio. Likusių, kurie turi pirmagalius, pirmagaliai pritaikyti būti buksyruojami automobilių ir kitų panašių transporto priemonių.


Image:Soviet WWII limber 1.jpg|Tarybinis 120 mm minosvaidis su pirmagaliu, kuris kartu yra skirtas šaudmenims pervežti
Image:Soviet WWII limber 2.jpg|120 mm minosvaidžio pirmagalyje sukrautos minos
Image:The British Army in the United Kingdom 1939-45 H20971.jpg|Artilerijos vilkikas *Morris-Commercial C8 'Quad' *, velkantis 25 svarų patranką, važiuoja pontoniniu tiltu (1942 m.). Tarp vilkiko ir patrankos matyti brezentu uždengtas pirmagalys 
Image:8inHowLimberRED.jpg|JAV 8 colių M1 haubica su pirmagaliu, kuris nuotraukoje raudonai apibrėžtas
Auksodis

**Auksodis** – KU MF (Klaipėdos universiteto Menų fakulteto) folkloro ansamblis – klubas, vadovaujamas etnomuzikologės Rūtos Vildžiūnienės.

## Nuorodos
Auksodžio svetainė
Psichika

**Psichika** – nervų sistemos veiklos dalis, apimanti elgesį, mintis, asmenybę. Psichiką ir jos reiškinius tiria psichologija. Kai organizmas sąveikauja su aplinka, atsiranda psichiniai reiškiniai ir procesai, kuriuos galima suskirstyti į:
* pažintinius (pojūtis, suvokimas, vaizdinys, mąstymas, vaizduotė, atmintis),
* valios (ko nors siekimas, noras, realizuojami su charakteriu, temperamentu),
* emocinius, arba psichines būsenas (nuotaika, nerimas, pyktis).

Nuo seno buvo pastebėta, kad psichiką turi tik gyvi organizmai, todėl kelta problema – koks jos ryšys su organizme vykstančiais materialiais procesais, t. y. psichofizinė problema. Filosofai idealistai, spiritualistai psichiką aiškino kaip nuo materijos nepriklausomą substanciją, kuri gali turėti įtakos materialiems kūnams. Platonas manė, kad psichika yra laikinai susijungusi su kūnu, bet nuo jo nepriklausoma. R. Dekartas psichiką laikė substancionalia būtimi, nepriklausoma nuo materijos ir veikiančia iš savęs (ta veikla esanti mąstymas). Panašiai psichiką aiškina okazionalizmas, Č. Šeringtonas (D. Britanija).

Materialistinė psichikos samprata laikui bėgant keitėsi. Demokritas manė psichiką esant vien atomų kombinacija; vulgarusis materializmas – viena materijos būsenų, organizmo funkcijų; mąstymas esąs fiziologinė smegenų funkcija, tokia kaip tulžies išskyrimas – kepenų funkcija.

Psichopatologiniai tyrimai patvirtina, jog, pažeidus smegenų nervų sistemą; ypač galvos smegenų žievę ir retikulinę sistemą, psichinės funkcijos sutrinka.

## Psichikos filogenezė ir ontogenezė
* Filogenezė – gyvūnų rūšies istorinė raida; gyvūnų ir žmogaus psichikos atsiradimas ir raida. Filogenezę tiria zoopsichologija, istorinė psichologija, etnopsichologija, be to, antropologija, etnografija, istorija ir kiti socialiniai mokslai.
* Ontogenezė – individualus organizmo vystymasis; pagrindinių žmogaus psichikos struktūrų susiklostymas vaikystėje.

Filogenetinis požiūris. Yra manoma, kad savo ontogenezėje žmogus pakartoja filogenezę. Psichika gali būti
išsivysčiusi įvairiais lygiais, tiek filogenetiniu, tiek ontogenetiniu požiūriu. Psichikos vystymąsi sąlygoja nervų sistemos vystymasis.

Filogenezės lygiai:
* Instinktyvioji psichika (taksis, refleksas, instinktas).
* Išmoktoji (įgytoji) psichika.
* Intelektinė elgsena (šiam lygiui priklauso tik žmonės; niekad nebandęs gali iš karto atlikti teisingą veiksmą).

## [[Froidas|Froido]] psichikos struktūros teorija
Pagal Froidą, psichika susideda iš trijų dalių:
* **Id** – apima instinktyvų ir dažniausiai neįsisąmonintą elgesį;
* **Ego** – įsisąmoninta psichikos dalis, jungia id ir superego;
* **Superego** – apima socialines normas ir moralę.

## Šaltiniai
Kamčiatkos kraštas

**Kamčiatkos kraštas** () – federacinis kraštas šiaurės rytų Rusijoje, Tolimųjų Rytų federacinėje apygardoje. Ribojasi su Magadano sritimi ir Čiukčių autonomine apygarda. Administracinis centras – Kamčiatkos Petropavlovskas.

## Istorija

Kamčiatkos kraštas sudarytas 2007 m. liepos 1 d. sujungus Kamčiatkos sritį ir Koriakų autonominę apygardą.

## Geografija

Didžioji krašto dalis yra Kamčiatkos pusiasalyje, taip pat apima dalį žemyno bei Komandoro ir Karaginsko salas Ramiajame vandenyne. Teritoriją supa Beringo jūra iš rytų ir Ochotsko jūra iš vakarų. Kamčiatkos pusiasaliu driekiasi Vidurinis kalnagūbris, bei keletas mažesnių kalnų masyvų, gausu veikiančių ugnikalnių (aukščiausias – Kliučių Sopka, 4750 m). Šiaurėje iškilę Koriakų ir Kolymos kalnynai.

Klimatas rūstus, šiaurėje – subarktinis, pakrantėse – jūrinis, centrinėje dalyje – žemyninis. Žiemą temperatūra nukrenta vidutiniškai iki -24-26&nbsp;°C, vasarą pasiekia +12-14&nbsp;°C. Metinis kritulių kiekis svyruoja priklausomai nuo vietovės nuo 300 iki 700 mm. Pagrindinės upės – Kamčiatka, Penžina, Talovka, Vyvenka, Avačia. Gausu ežerų, terminių versmių. Didelė gamtinių zonų įvairovė: tundrų ir miškatundrių plotai šiaurėje ir kalnuose, beržų ir spygliuočių retmiškiai, kalnų pievos bei pašlaičių kedrų giraitės.

Krašte yra didelė bioįvarovė. Gamtai apsaugoti įrengti Koriakų ir Kronokų draustiniai. Geizerių slėnis įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldą.

## Ekonomika
    
Verčiamasi jūrine žvejyba ir žuvies perdirbimu, elnininkyste, žemės ūkiu, miškininkyste. Spalvotųjų metalų, gamtinių dujų gavyba. Elektroenergetika (panaudojant geoterminę energiją).

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis
* rusai – 80,8 %
* ukrainiečiai – 5,8 %
* koriakai – 2 %
* totoriai – ≈1 %
* baltarusiai – ≈1 %

### Didžiausios gyvenvietės

Didžiausios Kamčiatkos krašto gyvenvietės (tūkst. gyv., 2007 m.):

* Kamčiatkos Petropavlovskas – 194,9
* Jelizovas – 39,6
* Viliučinskas – 24,9
* Milkovas – 8,9
* Kliučiai – 6,4
* Ust Kamčiatskas – 4,3
* Palana – 3,8

## Šaltiniai
Asmenybės sutrikimas

**Asmenybės sutrikimas** – psichikos sutrikimas, kuriam būdingi nelankstūs ir pastovūs jausmų, mąstymo ir elgesio deriniai. Šiems bruožams turi įtakos žmogaus įsitikinimų sistema, kuri jam atrodo teisinga, tačiau realybėje negali būti patvirtinta kaip tokia; jų pastovumą lemia tai, kad elgesys yra *egosintoninis* – neprieštaraujantis asmens ego vientisumui – ir dėl to paties žmogaus laikomas tinkamu. Šių mąstymo ir elgesio bruožų nelankstumas bei visa apimantis pobūdis gali sukelti rimtų asmeninių bei socialinių sunkumų, taip pat ir bendro funkcionavimo sunkumų. Asmenybės sutrikimui būdingas elgesys paprastai pastebimas vėlyvoje paauglystėje, brandos pradžioje, retais atvejais – vaikystėje.

## Klasifikacija

Klasifikacija pagal „Amerikos psichinė sveikata“ asociaciją:

* A grupė: Įtarus
** Paranoidinis asmenybės sutrikimas
** Šizoidinis asmenybės sutrikimas
** Šizotipinis asmenybės sutrikimas
* B grupė: Emocionalus ir impulsyvus
** Antisocialus asmenybės sutrikimas
** Ribinis asmenybės sutrikimas
** Histrioninis asmenybės sutrikimas
** Narcisistinis asmenybės sutrikimas
* C grupė: Nerimastingas
** Vengiančiojo tipo asmenybės sutrikimas
** Priklausomas asmenybės sutrikimas 
** Obsesinis kompulsinis asmenybės sutrikimas

## Išnašos
Stasys Dautartas

**Stasys Dautartas** (1899 m. rugsėjo 22 d. Kaunas – 1989 m. sausio 9 d. Vilnius) – Lietuvos teatro režisierius, dainininkas (tenoras), baleto artistas.

## Biografija
Nuo 1922 m. vaidino Valstybės teatre, 1924–1926 m. mokėsi šio teatro baleto studijoje. 1930 m. baigė Kauno muzikos mokyklą. 1940 m. su kitais įsteigė Kauno muzikinės komedijos teatrą, 1940–1946 m. jo artistas ir režisierius. 1953–1969 m. Lietuvos operos ir baleto teatro režisieriaus padėjėjas.

## Vaidmenys
**Baletuose:**
* Kopelijus – Leo Delibas. Kopelija, 1925 m.
* Rotbaras – Piotras Čaikovskis. Gulbių ežeras, 1927 m.

**Operose:**
* Karininkas – Džoakinas Rosinis. Sevilijos kirpėjas, 1924 m.
* Francas – Žakas Ofenbachas. Hofmano pasakos, 1925 m.
* Misailas – Modestas Musorgskis. Borisas Godunovas, 1930 m.
* Jeroška – Aleksandras Borodinas. Kunigaikštis Igoris, 1935 m.

## Pastatymai
**[[Klaipėdos opera]]:**
* Džiuzepė Verdis. Traviata, 1934 m.
* Šarlis Guno. Faustas, 1935 m.

**[[Šiaulių dramos teatras]]:**
* Johanas Štrausas. Šikšnosparnis, 1944 m.

**Valstybės teatras ir [[Kauno muzikinis teatras]]:**
* Džakomas Pučinis. Madam Baterflai, 1937 m.
* Eduardas d’Alberas. Mirusios akys, 1940 m.
* Igoris Dzeržinskis. Tykusis Donas, 1940 m.
* Borisas Aleksandrovas. Vestuvės Malinovkoje, 1941 m.
* Fransua Leharas. Grafas Liuksemburgas, 1942 m.
* Jurgis Karnavičius. Gražina, 1968 m.

## Šaltiniai
1 m. pr. m. e.

**1 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių. Po šių metų sekė 1 m., nes 0 m. pagal Grigaliaus kalendorių nebuvo.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Lucijus Anėjus Seneka, senovės romėnų valstybės veikėjas, filosofas, gamtos tyrinėtojas, poetas bei dramaturgas, Senekos Senojo sūnus. Nuo 49 m. buvo vienas iš pagrindinių imperatoriaus Nerono auklėtojų. Ruošdamas Neroną imperatoriaus sostui, sukūrė veikalą apie tai, kad yra išmintinga valdyti švelniai (de clementia). 55 m. tapo konsulu sufektu. Senekos pastangos suvaldyti Nerono temperamentą nebuvo sėkmingos. Galiausiai imperatorius apkaltino jį dalyvavus sąmoksle ir įsakė jam nusižudyti, ką Seneka ir padarė (m. 65 m.).

## Taip pat skaitykite
* 0 m.
## Nuorodos
2 m. pr. m. e.

**2 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Nuorodos
3 m. pr. m. e.

**3 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Gruodžio 24]]** d. – Servijus Sulpicijus Galba, Romos imperatorius, valdęs nuo 68 m. birželio 8 d. iki mirties. Jis buvo pirmasis iš valdžiusių Keturių imperatorių metais (m. 69 m.).

## Šaltiniai
RADIUS

**RADIUS** () – kompiuterių tinklo protokolas, leidžiantis centralizuoti autentifikacijos (prieigos), autorizacijos ir apskaitos valdymą tinklo naudotojams arba įrenginiams, besijungiantiems prie tam tikrų tinklo paslaugų. Programinė RADIUS protokolo realizacija dažnai tapatinama su Autentifikacijos, Autorizavimo ir Apskaitos paslauga (AAA).

Kai tinklo naudotojas arba įrenginys prijungiamas prie tinklo, įvyksta **autentifikacija**, nebent tinklas arba paslauga yra atvira ir autentifikacijos nereikalauja. Autentifikavus naudotoją, RADIUS paslaugą teikianti tarnybinė stotis nustato, kokios prieigos teisės yra suteiktos autentifikuotam vartotojui, t. y. tokiu būdu jį autorizuoja, suteikdama atitinkamas prieigos teises – įvyksta **autorizacija**. Įrašai apie įvykius (pvz., sėkmingą ar nesėkmingą vartotojo autentifikaciją, autorizaciją, atsijungimą) bei sėkmingo prisijungimo statistika (pvz., prisijungimo metu persiųstas duomenų kiekis) registruojami ir saugomi tarnybinės stoties apskaitos žurnale, t. y. vyksta **apskaita**.

## AAA

Autentifikacijos, autorizavimo ir apskaitos procesai, realizuojami RADIUS protokolo pagalba, yra vadinami **AAA** procesais (). Autentifikacijos, autorizavimo ir apskaitos paslaugą dažnai tiekia skirtingos dedikuotos tarnybinės stotys, tarpusavyje susietos bendromis duomenų bazėmis, saugančiomis informaciją apie vartotojus, vartotojų prieigos teises, tinklo resursus ir šių resursų panaudojimo statistiką.

Daugumos tinklo įrenginių RADIUS paslaugos nuostatų kontekstas susiejamas su komanda „aaa“.

## Programinė įranga

* Populiari nemokama programinė RADIUS realizacija yra **FreeRADIUS** (http://freeradius.org/).
* RADIUS programinė įranga, valdoma naršyklės pagalba, pateikiama su išeities tekstais – **Radiator** (http://www.digitalpoint.com/products/radiator/).
4 m. pr. m. e.

**4 m. pr. m. e.** buvo keliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Erodas Pilypas II, tetrarchas, Erodo Didžiojo sūnus, po jo mirties paveldėjęs šiaurinę tėvo karalystės dalį (m. 34 m.).
##### Neaprašyti

* Manoma, kad būtent šiais metais gimė Jėzus Kristus.

### Mirtys

**Nedatuota**

* Erodas I Didysis, Judėjos, Galilėjos ir Batanėjos valdovas, valdė nuo 37 m. pr. m. e. iki mirties. Nuo 47 m. pr. m. e. buvo Romos vietininkas Galilėjoje, nuo 46 m. pr. m. e. – Samarijoje (g. 74 m. pr. m. e.).

## Nuorodos
Petras Povilas Daužvardis

**Petras Povilas Daužvardis** (1895 m. lapkričio 16 d. Pakamentis, Alūkstos apskritis – 1971 m. rugsėjo 27 d. Čikaga) – JAV lietuvių visuomenės veikėjas, diplomatas, spaudos bendradarbis, teisės daktaras.

## Biografija
Žmona Juzefa Daužvardienė. 1914 m. atvyko į JAV. 1918–1922 m. studijavo Valparaiso universitete, vėliau jame dėstė lietuvių kalbą. 1924 m. baigė Džordžtauno universitetą Vašingtone. 1943 m. teisės daktaras.

1920–1923 m. Lietuvių katalikų moksleivių susivienijimo sekretorius ir pirmininkas, Lietuvių darbininkų sąjungos sekretorius, Amerikos lietuvių Romos katalikų federacijos ir 1924–1925 m. „Lietuvos vyčių“ vicepirmininkas. 1920–1921 m. redagavo žurnalą „Tautos rytas“.

Nuo 1925 m. dirbo Lietuvos užsienio reikalų ministerijoje: 1925 m. – Teisių skyriuje, 1927–1937 m. Lietuvos vicekonsulas Niujorke, nuo 1937 m. iki mirties konsulas Čikagoje. Lietuvos sovietinės okupacijos laikotarpiu universitetuose ir lietuvių kolonijose skaitė paskaitas Lietuvos nepriklausomybės klausimais, bendradarbiavo lietuvių ir amerikiečių spaudoje. Daugelio lietuviškų organizacijų veikėjas.

Jam mirus, artimieji paprašė lietuvių bendruomenę velionio garbei aukoti pinigus lietuviškųjų organizacijų veiklai. Lietuvių žurnalistų sąjungos Centro valdyba, atsižvelgdama į tai, kad jis jaunystėje aktyviai bendradarbiavo spaudoje, nutarė steigti dr. P. Daužvardžio stipendijų fondą jauniesiems lietuvių spaudos darbuotojams ugdyti. Pradinis kapitalas buvo surinktas per 1972 m. vasario 5 d. Spaudos balių Čikagoje. P. Daužvardžio premijomis apdovanota keliasdešimt spaudos bendradarbių. 

## Įvertinimas
* 1939 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
5 m. pr. m. e.

**5 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Nuorodos
Juzefa Daužvardienė

**Juzefa Daužvardienė** (1904 m. liepos 22 d. Vorčesteryje, Masačiusetso valstija – 1990 m. sausio 29 d. Čikagoje) – teisininkė, diplomatė, JAV lietuvių visuomenės veikėja.

## Biografija
Vyras Petras Povilas Daužvardis. 1932 m. baigė Nortysterno universitetą Bostone. 1917–1928 m. savaitraščio „Amerikos lietuvis“ redaktorė ir administratorė. Dirbo Vorčesteryje: 1922–1928 m. lietuvių mokyklose, 1928–1933 m. – Šiaurės Amerikos piliečių lygoje, vėliau miesto šalpos taryboje. Aktyvi lietuvių saviveiklos dalyvė ir organizatorė, skaitė paskaitas apie lietuvių papročius, tautosaką. Lietuvių dienų Čikagoje, pirmosios dainų šventės, kitų renginių viena organizatorių. 1971 m. po vyro mirties paskirta Lietuvos generaline garbės konsule Čikagoje.

Parengė knygą apie lietuvių valgius () 1955 m.

## Šaltiniai
Advokatų rūmai

**Advokatų rūmai** – advokatus vienijanti organizacija (asociacija, sąjunga). Advokatų rūmai gali būti nacionaliniai arba regioniniai. Federacinėse valstybėse, pavyzdžiui, Vokietijoje advokatus jungia federacijos subjektų lygmens advokatų rūmai (jų veiklos teritorija Vokietijoje atitinka aukštesniojo žemės teismo veiklos teritoriją).

Prie advokatų rūmų gali veikti vad. Advokatų teismas.

## Nuorodos
Lietuvos advokatų taryba
Garry's Mod

**Garry's Mod** (stilizuotai – ***garry's mod***) – sandbox tipo fizikos žaidimas, sukurtas modifikuojant Source variklį. Kūrėjas – Garry Newman. Iš pradžių „Garry's Mod“ buvo tik modifikacija, „modas“, „Valve“ žaidimui „Half-Life 2“, bet vėliau tapo atskiru žaidimu. Žaidimas skirtas Microsoft Windows, OS X ir Linux platformoms.

## Aprašymas
2005 m. pasirodęs Garrio buvo skirtas Source variklio pagrindu sukurtiems žaidimams. Garry's modas leido žaidėjams manipuliuoti bet kokiais žaidime esančiais daiktais. Taip pat Garry's modas leidžia „žaisti“ su žaidimo fizikos dėsniais, savo reikmėms išnaudojant Source Engine naudojamą modifikuotą Havok Physics Engine variklio versiją. Pačios pirmos GM (Garry's mod) versijos leisdavo prijungti, kilnoti ir lituoti daugelį objektų. Atsirandant naujesnėms versijoms didėjo ir naudingų funkcijų skaičius, kol Garry's modas tapo komerciniu žaidimu. Atsiradus Garry's modo 10 versijai, šis žaidimas pradėtas vadinti tiesiog „Garry's Mod“.

### Žaidimo galimybės

Žaidimas atveria labai plačius horizontus. Svarbiausias dalykas čia yra vaizduotė ir reikia žinoti kaip ją panaudoti. Galima sukurti, ką tik norima, nuo šarvuoto džipo iki raketos, nuo kambario, pilno spąstų, iki branduolinės bombos. Ypač populiari modifikacija yra Face Poser. Žaidime esančių žmonių modelių veidus galima pakeisti radikaliai, nuo linksmo iki liūdno.

Svarbiausia, kad su Garry's modu galima gauti ir Source SDK (arba jis jau būna įdiegtas) ir kurti scenas ar žemėlapius Garry's modui.
GMOD'ud taip pat galima kurti mėgėjiškus *[[machinima]]* tipo filmukus.
Žaidimas taip pat leidžia sukurti savo žaidimus, situacijas, totaliai pakeisiančias tikrąją žaidimo esmę.

### Face poser
Tai speciali programa, leidžianti keisti žmonių mimiką ir sinchronizuoti lūpas su įrašu.

## Atsiliepimai
„Garry's Mod“ laimėjo 9 "Metų žaidimo modifikacijos" apdovanojimus, tarp jų ir „GameSpy“ apdovanojimą už unikalumą ir kokybę. Atsiradus komercinei Garry's mod versijai, 9 versija jau tapo nebeplatinama. Tačiau Garry's mod 9 vis dar yra populiariausia versija ir turi savo gerbėjų bendruomenę, vis dar kuriančią atnaujinimus ir vadinamuosius addon'us (papildymus).

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Davido kronika

**Davido kronika arba Dovydo kronika, Prūsijos kronika** () – kronika,  parašyta Luko Davido (1503-1583 m.) vokiečių kalba XVI a. antroje pusėje, Prūsijos ir Lietuvos istorijos šaltinis. 

## Istorija
Davido kronikos rankraštis rastas 1720 m. paskelbtas XIX a. pradžioje. Kronika pradedama prūsų mitologija, baigiama 1410 m. Žalgirio mūšiu. Autorius nemažai medžiagos surinko iš amžininkų – tai vertingiausia kronikos dalis. Rėmėsi S. Grunau „Prūsijos kronika“ (XVI a.), bet Davido kronika nuo jos skiriasi provokiška įvykių traktuote, neprilygsta jai moksline verte. L. Davidas turimus šaltinius stengėsi vertinti kritiškai. 

## Kronika
Lietuvių (lietuvininkai) gyvenamą kraštą Prūsijoje vienas pirmųjų vadina Mažoji Lietuva, taip ją skirdamas nuo Didžiosios Lietuvos. Perpasakojo seno prūso atsiminimus apie 1520 ir 1531 m. Semboje matytus kiaulės ir ožio aukojimus, t. y. senojo tikėjimo liekanas. Pakartojo XVI a. „Sūduvių knygelės“ pasakojimą apie prūsų vestuves, laidotuvių ir minėtuvių papročius. Trumpai aprašė prūsų šeimos santykius, derliaus nuėmimo ir pabaigtuvių šventes, gėrėjosi lietuvininkų vaišingumu, teisingumu ir bendruomenės solidarumu (niekam neleidžiama elgetauti, o patekusiesiems į vargą parūpinama maisto ir gėrimų).

## Literatūra
* Lucas David. Preussische Chronik, 1-7. Bde. 1812–1815 m. hrsg. von E. Hennig, 8. Bd. 1817 hrsg. von D. F. Schütz Königsberg. 
* Udo Arnold: Studien zur preussischen Historiographie des 16. Jahrhunderts. Bonn 1967 (Diss.)
* W. Hubatsch: Lucas David, der Geschichtsschreiber seiner Zeit. In: Erwin Nadolny: Südostpreußen und das Ruhrgebiet. Rautenberg & Möckel, Leer (Ostfriesland) 1954
* A. Mentzel-Reuters: Von der Ordenschronik zur Landesgeschichte. Die Herausbildung der altpreußischen Landeshistoriographie im 16. Jahrhunderts. In: Klaus Garber und Manfred Komorowski (Hrsg.): Kulturgeschichte Ostpreußens in der Frühen Neuzeit (Frühe Neuzeit, Band 56). Tübingen 2001, S. 581–637, ISBN 3-484-36556-0
* E. Maschke, E.: Die ältere Geschichtsschreibung des Preußenlandes. In: Erich Maschke (Einl.), Walther Hubatsch (Hrsg.) und Udo Arnold (Bearb.): Scriptores rerum Prussicarum. Band 6, 1968, S. 1–21
* H. Schmauch: Über die Arbeitsmethoden und Quellen des Lucas David. In: Prussia. Band 29, 1931
* Max Toeppen: Geschichte der Preussischen Historiographie von P. v. Dusburg bis auf K. Schütz, oder: Nachweisung und Kritik der gedruckten und ungedruckten Chroniken zur Geschichte Preußens unter der Herrschaft des deutschen Ordens. Berlin 1853, Nachdruck: Walluf bei Wiesbaden 1973.
* Lohmeyer: David, Lukas. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 4, Duncker & Humblot, Leipzig 1876, S. 785 f.
* Walter Hubatsch: David, Lucas. In: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 3, Duncker & Humblot, Berlin 1957, S. 537.

## Šaltiniai
Algirdas Degutis

**Algirdas Degutis** (g. 1951 m. sausio 12 d. Jaboganas, Altajaus Respublika) – Lietuvos filosofas, humanitarinių mokslų daktaras.

## Biografija

1969–1974 m. studijavo Vilniaus universitetas Filologijos fakultete; baigė anglų filologiją. 1975–1979 m. buvo aspirantas Vilniaus universiteto Filosofijos katedroje.

1980 m. Vilniaus universitete apgynė filosofijos mokslų kandidato laipsnį. 2008 m. atliko habilitacijos procedūrą.

1980–2017 m. dirbo Lietuvos kultūros tyrimų institute (iki 2009 m. veikė kt. pavadinimu). 1985–1990 m. dėstė logiką Vilniaus universitete.

1991–1992 m. leidinio „Spekuliantas“ redaktorius. Lietuvos laisvosios rinkos instituto asocijuotasis ekspertas (2006–2013 m.). Buvo Mykolo Romerio universiteto profesorius (nuo 2011).

## Mokslinė veikla ir pažiūros
Tyrimų pagrindinės sritys – analitinė ir politinė filosofija. Knygose svarstomos pamatinės analitinės filosofijos temos; nagrinėjami filosofiniai, ekonominiai ir etiniai rinkos ekonomikos pagrindai; pateikiama sisteminė visuomeninių santykių vizija, plėtojanti klasikinio liberalizmo socialinę koncepciją.

Kritikuoja naujojo liberalizmo ideologiją, gina tradicionalizmą straipsniuose „Liberaliosios pasaulėžiūros aporijos“ (Logos, 2008/57), „Kaip galima liberalizmo tironija“ (Logos, 2010/64). Interviu Lietuvos Rytui išreiškė neigiamą požiūrį į feminizmą, lyčių lygybę, visuotinę balsavimo teisę, demokratiją, kovą prieš diskriminaciją.

Išvertė daugiau kaip 30 filosofijos veikalų.

## Bibliografija
* Kalba, mąstymas ir tikrovė, Vilnius: Mintis, 1984 m., rusų kalba.
* I. Kanto filosofijos profiliai, straipsnių rinkinys, sudarytojas ir bendraautoris, Vilnius: Mintis,1988 m.
* Valdininkų reketo šalis, esė rinkinys, bendraautoris, Kaunas, 1993 m.
* Individualizmas ir visuomeninė tvarka, Vilnius: Eugrimas, 1998 m.
* Kalba, pažinimas ir veiksmas (rinktiniai straipsniai analitinės filosofijos temomis), Vilnius: Versus aureus, 2007 m.
* Kaip galima liberalizmo tironija (teminis straipsnių rinkinys), Vilnius: Naujoji Romuva, 2014 m.

## Šaltiniai
Juozas Degutis

**Juozas Degutis** (1925 m. lapkričio 1 d. Girgžduose, Kruonio valsčius – 2003 m. birželio 3 d. Kaune) – Lietuvos chemikas organikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
1944 m. su pagyrimu baigė Kaišiadorių gimnaziją. 1944–1950 m. Kauno valstybiniame universitete studijavo organinių medžiagų technologiją, inžinierius technologas. 1951–1956 m. Kauno politechnikos instituto (KPI) dėstytojas. 1956–1961 m. Vilniaus universiteto Organinės chemijos katedros asistentas. 1957–1960 m. vadovavo Onkologijos instituto organinės sintezės laboratorijai. 1958 m. chemijos mokslų kandidatas. 1961–1992 m. KPI (nuo 1990 m. KTU) dėstytojas, 1965–1980 m. Organinės chemijos katedros vedėjas, nuo 1973 m. profesorius. 1972 m. chemijos mokslų daktaras.

## Mokslinė veikla
1953–1973 m. sintetino ir tyrė preparatus nuo vėžio, nuo 1973 m. svarbiausi darbai iš puslaidininkių, elektrografinių medžiagų sintezės ir tyrimo. Paskelbė 220 mokslinių publikacijų, yra 57 išradimų autorius ir bendraautoris. Rengė straipsnius enciklopedijai, tvarkė terminiją, buvo specializuotos disertacijos gynimo tarybos pirmininkas, Lietuvos mokslų akademijos narys-ekspertas.

## Bibliografija
* Organinė chemija: vadovėlis (su kitais), 2 d., 1969–1971 m.
* Organinė chemija: vadovėlis (su kitais), 1 d., 1995 m.

## Įvertinimas
* 1975 m. LSSR valstybinė premija
* 1975 m. LTSR nusipelnęs mokslo ir techikos veikėjas

## Šaltiniai
Gražina Degutytė-Švažienė

**Gražina Janina Degutytė-Švažienė** (g. 1938 m. birželio 7 d. Tauragėje) – Lietuvos dailininkė keramikė.

## Biografija
Vyras Algimantas Švažas. 1963 m. baigė Lietuvos dailės institutą.

Nuo 1962 m. dirba ir dėsto Lietuvos dailės institute (nuo 1990 m. Vilniaus dailės akademija), nuo 1990 m. docentė.

## Kūryba
Sukūrė keramikos kompozicijų interjerams, dekoratyvinių lėkščių („Sūkurys“ 1977 m., „Diskai“ 1982 m.), indų („Balti indai“ 1996 m.), vazų, žvakidžių, teminių kompozicijų („Daiktai iš klėties“ 1998 m., „Miestas“ 2002 m.). Kūriniai žiesti ar lipdyti, aiškiu siluetu, išryškinantys būdingiausias molio savybes, subtiliai dekoruoti (paryškintomis žiedimo rievėmis, įvairių formų ar tiesiog pirštų įspaudais sienelėse, įpjautomis plokštumomis, ažūru, pasteliniais tonais, kurie pagyvinti ryškių spalvų akcentais).

Nuo 1964 m. dalyvauja dailės parodose, simpoziumuose Lietuvoje ir užsienyje (Europoje, Japonijoje, JAV, Kanadoje, Pietų Korėjoje).

## Darbai
* pano „Kalnai“, 1972 m., Dombajus, Karačiajų Čerkesija
* pano „Uždanga“ ir plokštės „Atspindžiai“ 1980 m., Ponizovka, Krymas
* plokštės „Pajūrio architektūra“ ir šviestuvai „Burės“, „Slibinas“ 1992 m., poilsio namai „Auksinės kopos“, Nida
* plokštės „Augalai“ 1996 m., Lietuvos telekomas, Vilnius

## Šaltiniai
Varašas

**Varašas** () – srities reikšmės miestas Ukrainoje, Rivnės srityje. 2001 metais mieste gyveno 40 100 gyventojai. Plotis − 11,31 km². Miestas įsikūręs prie Styrės upės. Šalia miesto pastatyta Rivnės atominė elektrinė.

## Istorija

Įkurtas 1973 m., miesto statusas suteiktas 1984 m.
Juvencijus Deikus

**Juvencijus Stanislovas Deikus** (g. 1938 m. lapkričio 26 d. Skirsnemunėje, Jurbarko valsčiuje) – Lietuvos inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1965 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją (LŽŪA, nuo 1996 m. LŽŪU). 1964–1968 m. LŽŪA tiekimo skyriaus viršininkas, nuo 1969 m. dėstytojas. 1971 m. technikos mokslų kandidatas. 1975–1976 m. Kubos centrinio universiteto dėstytojas konsultantas. 1976–1980 m. LŽŪA Darbo apsaugos ir praktinio mokymo katedros vedėjas, nuo 1976 m. docentas. 1981–1983 m. Nikaragvos valstybinio autonominio universiteto dėstytojas konsultantas. 1984–1993 m. LŽŪA Darbo apsaugos ir praktinio mokymo katedros vedėjas, nuo 1994 m. Žemės ūkio inžinerijos fakulteto dekanas.

Mokslinio darbo kryptis – žemės ūkio technikos triukšmo ir virpesių tyrimas, jų mažinimas.

## Bibliografija
* Darbo apsauga žemės ūkyje: vadovėlis (su kitais), 1985 m.

## Šaltiniai
Lilija Deksnytė

**Lilija Deksnytė-Larina** g . 1958 m. lapkričio 3 d. Vilniuje) – Lietuvos ir Slovakijos dainininkė (sopranas).

## Biografija
Sutuoktinis dainininkas Sergejus Larinas. 1984 m. baigė Lietuvos konservatoriją ir debiutavo Lietuvos operos ir baleto teatre Violetos partija Dž. Verdžio operoje „Traviata“. Nuo 1989 m. Bratislavos kamerinės operos, vėliau dar ir Slovakijos nacionalinės operos teatro solistė. Dainavo Prahos „Narodni divadlo“, Paryžiaus „Opéra-Comique“ ir kituose Europos teatruose.

## Vaidmenys
* Abigailė, Amelija, Dezdemona, Elžbieta – Džiuzepė Verdis. Nabuchodonosaras, Kaukių balius, Otelas, Don Karlas
* Andželika – Džiakomas Pučinis. Sesuo Andželika
* Ana Bolein – Gaetanas Donicetis. Ana Bolein
* Leila – Žoržas Bizė. Perlų Žvejai

## Šaltiniai
Kamčiatka (upė)

**Kamčiatka** () – upė Rusijos šiaurės rytuose, ilgiausia Kamčiatkos pusiasalyje. Prasideda Viduriniame kalnagūbryje, aukštupyje slenkstėta. Teka šiaurės rytų kryptimi Vidurio Kamčiatkos žemuma. Žemupyje pasuka į rytus, kerta Kumročo masyvą ir įteka į Beringo jūros Kamčiatkos įlanką. Sudaro deltą, protaka jungiasi su Nerpičjės ežeru.

Didžiausi intakai: Kensolas, Andrianovka, Županka, Kozyrevka, Kitilgina, Urcas (visi dešineji).

Užšalusi nuo spalio iki gegužės, tačiau kai kurios atkarpos dėl terminių versmių neužšąla. Kamčiatka laivuojama 486 km nuo žiočių ruože. Žvejyba (ypač lašišinių žuvų).

Prie Kamčiatkos žiočių įsikūręs Ust Kamčiatskas.


Kamchatka River - panoramio (3).jpg|Kamčiatka ties Kliučių gyvenviete
Meanders of Kamchatka river.jpg|Upės vingiai
Kamchatka river hu.svg|Upės baseinas


## Šaltiniai
Charchorinas

**Charchorinas** () – miestas ir sumas centrinėje Mongolijoje, Žemutinio Changajaus aimake, į UNESCO pasaulio paveldą įtrauktame Orchono slėnyje. 8,9 tūkst. gyventojų (2003 m.). Turizmas, žemdirbystė. Yra negrįstas oro uostas.

Netoli Charchorino yra Mongolijos imperijos sostinės Karakorumo griuvėsiai taip pat Erdene Zu vienuolynas.
6 m. pr. m. e.

**6 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Jėzus Kristus, svarbiausia asmenybė Krikščionybėje. Paprastai manoma, jog Jėzus apreiškė ar sukūrė krikščioniškąjį tikėjimą ir už jo skelbimą buvo nuteistas mirties bausme. Krikščionys taip pat tiki, jog Jėzus mirdamas atkūrė praeityje prarastą žmogaus galimybę į amžinąjį pomirtinį gyvenimą ir vėliau iš numirusiųjų prisikėlė.

## Nuorodos
7 m. pr. m. e.

**7 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Nuorodos
8 m. pr. m. e.

**8 m. pr. m. e.** buvo keliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Mirtys

**Nedatuota**

* Gajus Cilnijus Mecenatas, senovės Romos politikas ir rašytojas, vienas artimiausių Oktaviano bendražygių, ypač pagarsėjęs kaip menų ir poezijos rėmėjas (g. 70 m. pr. m. e.).
## Nuorodos
9 m. pr. m. e.

**9 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Nuorodos
10 m. pr. m. e.

**10 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Rugpjūčio 1]]** d. – Klaudijus, Romos imperatorius (nuo 41 m.), iš Julijų Klaudijų dinastijos (m. 54 m.).

## Nuorodos
11 m. pr. m. e.

**11 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai
* Romos respublikos pirmuoju konsulu išrinktas Paullus Fabius Maximus, o antruoju konsulu iš Elijų giminės - Kvintas Elijus Tuberas.

## Nuorodos
12 m. pr. m. e.

**12 m. pr. m. e.** buvo keliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Mirtys

**Nedatuota**

* Markas Vipsanijus Agripa, romėnų karvedys ir politikas, artimas Augusto draugas ir bendražygis, laimėjęs jam daugumą garsių kautynių, įskaitant Akcijaus mūšį prieš Antonijų ir Kleopatrą (g. 63 m. pr. m. e.).

## Nuorodos
13 m. pr. m. e.

**13 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Mirtys

**Nedatuota**

* Markas Emilijus Lepidas, senovės Romos politikas, konsulas, antrojo triumvirato narys, didysis pontifikas (g. 88 m. pr. m. e.).

## Nuorodos
15 m. pr. m. e.

**15 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Mirtys

**Nedatuota**

* Vitruvius, Senovės Romos rašytojas, architektas, inžinierius, gyvenęs pirmajame amžiuje pr. m. e. Parašė 10 dalių mokslo veikalą *De architectura* apie architektūrą bendrai, miestų planavimą, aprašė šventyklų ir visuomeninių pastatų konstrukcijas bei jų ypatybes, inžinerinius sprendimus. Vienoje iš dalių taip pat buvo aptariamos žmogaus kūno proporcijos. Kadangi daugiau antikinių mokslo darbų architektūros tema neišliko, mokslininkai *De architectura* laiko neįkainojamu informacijos šaltiniu. 10 dalių veikalas padarė didelę įtaką Renesansui, o ypač Klasicizmo architektūrai (g. 80 m. pr. m. e.).

## Nuorodos
16 m. pr. m. e.

**16 m. pr. m. e.** buvo keliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Arminijus, germanų karvedys ir didvyris, 9 mūsų eros metais netoli Detmoldo, Teutoburgo miške, nugalėjęs tris romėnų legionus ir išlaisvinęs germanus (tuometinę cheruskų gentį) nuo romėnų valdžios (m. 21 m.).

## Nuorodos
17 m. pr. m. e.

**17 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Nuorodos
20 m. pr. m. e.

**20 m. pr. m. e.** buvo keliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Erodas Antipas, Galilėjos ir Perėjos apskričių valdytojas (4 m. pr. m. e. – 39 m. e. m.) – Erodo Didžiojo ir vienos iš jo žmonų, samarietės Maltakės, sūnus (m. 39 m.).

## Nuorodos
21 m. pr. m. e.

**21 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Nuorodos
23 m. pr. m. e.

**23 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Erodas Archelajus, Samarijos, Judėjos ir Idumėjos etnarchas (4 m. pr. m. e. – 6 metai po m. e.) – Erodo Didžiojo ir jo žmonos Maltakės sūnus (m. 18 m.).

## Nuorodos
27 m. pr. m. e.

**27 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai
* Romos respublikos pirmuoju konsulu išrinktas Imperatorius Cezaris (VII kartą), o antruoju konsulu - Marcus Vipsanius Agrippa (III kartą).

## Nuorodos
30 m. pr. m. e.

**30 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Įvykiai
* Romos respublikos pirmuoju konsulu išrinktas Imperatorius Cezaris (IV kartą), o antruoju konsulu – Markas Licinijus Krasas.

### Mirtys
* **[[Rugpjūčio 1]]** d. – Markas Antonijus, Romos respublikos politikas ir karvedys. Jis buvo svarbus Julijaus Cezario rėmėjas kaip karo vadas ir administratorius. Po Cezario mirties su Oktavianu ir Lepidu suformavo politinę sąjungą šiandien vadinama Antruoju triumviratu (g. 83 m. pr. m. e.).
* **[[Rugpjūčio 12]]** d. – Kleopatra VII, karaliaus Ptolemėjaus XIV žmona. Po vyro mirties ji pati valdė Egiptą (g. 69 m. pr. m. e.).

## Nuorodos
31 m. pr. m. e.

**31 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai
* Romos respublikos pirmuoju konsulu išrinktas Marcus Antonius (III kartą), o antruoju konsulu - Imperatorius Cezaris (Gaius Iulius Caesar Octavianus) III.
* Romos respublikos pirmuoju konsulu likusiam terminui išrinktas Marcus Valerius Messalla Corvinus, o antruoju konsulu - Marcus Titius.
* Romos respublikos pirmuoju konsulu likusiam terminui išrinktas Gnaeus Pompeius.

## Nuorodos
32 m. pr. m. e.

**32 m. pr. m. e.** buvo keliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai
* Romos respublikos pirmuoju konsulu išrinktas Gnaeus Domitius Ahenobarbus, o antruoju konsulu - Gaius Sosius.* Romos respublikos pirmuoju konsulu likusiam terminui išrinktas Lucius Cornelius Cinna, o antruoju konsulu - Marcus Valerius Messalla.

### Mirtys

**Nedatuota**

* Titas Pomponijus Atikas, romėnų didikas (raitelis – eques), geriausiai žinomas dėl savo draugystės su oratoriumi ir politiku Marku Tulijum Ciceronu. Jam dedikuotas Cicerono traktatas apie draugystę (*De Amicitia*), o jų susirašinėjimą Cicerono išlaisvintas vergas ir asmeninis sekretorius Markas Tulijus Tironas surinko į šešiolika knygų (*Epistulae ad Atticum*) (g. 109 m. pr. m. e.).

## Nuorodos
33 m. pr. m. e.

**33 m. pr. m. e.** buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Įvykiai
* Romos respublikos pirmuoju konsulu išrinktas Imperatorius Cezaris (Gaius Iulius Caesar Octavianus) II, o antruoju konsulu – Lucius Volcatius Tullus.
* Romos respublikos pirmuoju konsulu likusiam terminui išrinktas Lucius Antonius Paetus, o antruoju konsulu – Lucius Flavius.
* Romos respublikos pirmuoju konsulu likusiam terminui išrinktas Gaius Fonteius Capito, o antruoju konsulu – Marcus Acilius Glabrio.
* Romos respublikos pirmuoju konsulu likusiam terminui išrinktas Lucius Vinicius, o antruoju konsulu – Quintus Laronius.

## Nuorodos