open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
British American Racing

**British American Racing** – buvusi Formulės 1 komanda iš Jungtinės Karalystės. Čempionate ji dalyvavo nuo 1999 iki 2005 m. Ekipa savo pirmąjį sezoną pradėjo pasirašydama sutartį su Supertec variklių tiekėja, tačiau kitais metais visiems likusiems sezonams variklius pakeitė Honda agregatai.

Komandos pavadinimas buvo duotas nuo pagrindinio rėmėjo cigarečių gamintojo British American Tobacco plc pavadinimo. 2004 m. viduryje 45 % komando akcijų įsigijo Honda, o po metu ir likusią dalį, tad 2005 m. visos komandos akcijos priklausė Honda kompanijai. 2006 m. ekipa buvo pervadinta į Honda, tačiau dar metams British American Tobacco plc liko pagrindiniu rėmėjų. Dėl didelių tabako reklamos suvaržymų Formulėje 1 ši kompanija 2006 m. pabaigoje pasitraukė iš šio sporto.

## Istorija

Pirmąjį sezoną 2000 m. ekipa nepelnė nei vieno taško. Vėliau, pakeitus variklius į Honda agregatus, rezultatai ženkliai gerėjo. Jau pirmajame Australijos GP 2001 m. ekipos lenktynininkas Jacques Villeneuve pasiekė 4 finišo vietą. Tokį pat rezultatą jis pasiekė dar kelis kartus sezone, o ekipa surinkusi 20 taškų užėmė 5 galutinės įskaitos vietą.

Kitas sezonas rezultatais buvo panašus. Porą kartų ekipos lenktynininkai buvo užlipę ant trečiojo apdovanojimų pakylos laiptelio, tačiau gale sezono turėdama 17 taškų ji smuktelėjo į šeštą poziciją.

2002 m. sezonas buvo lūžis ekipos istorijoje – po neblogų pastarųjų sezonų šiame ekipos lenktynininkai niekaip nesugebėjo pakilti iki podiumo. Surinkusi vos 7 taškus ekipa galutinėje įskaitoje liko 8.

2003 m. į ekipą atėjo jaunasis britas Jensonas Buttonas. Kitą sezoną pakeitus padangas į Michelin, BAR ekipos rezultatai ženkliai pagerėjo. San Marino GP Buttonas pelnė pirmąją BAR ekipos pole poziciją, tačiau nepaisant 11 finišų podiume, pirmos pergalė taip ir nepasiekė. Sezone BAR aplenkė visus išskyrus Ferrari ir su 119 taškų užėmkė antrąją vietą.

2005 m. sezono startas nesusiklostė taip, kaip planavo ekipa. Jau trečiajame GP San Marine ekipa buvo diskvalifikuota trejoms lenktynėms už automobilių svorių neatitikimą FIA taisyklėms. Grįžus į lenktynes BAR ekipa nesugebėjo grįžti į normalaus darbo kelią. Tik įpusėjus sezonui ekipa sugebėjo finišuoti taškuose. Vėliau ji dar du kartus finišavo ant podiumo, tačiau to užteko surinkti tik 38 taškus ir užimti 6 vietą galutinėje įskaitoje. 2005 m. pabaigoje Honda perpirko visą 100 % kontrolinį BAR akcijų paketą. Tokiu būdu BAR ekipa baigė savo istoriją Formulėje 1.

## Nuorodos
San Antonio de Palė

**San Antonio de Palė** () – Pusiaujo Gvinėjos miestelis, Anobono provincijos administracinis centras. Įsikūręs šiaurinėje Anobono salos dalyje, kurioje yra sausiausia ir lygiausia. San Antonio de Palė yra aerodromas, prieplauka, medicinos centras, mokykla, švyturys, transliuojama radijo stotis ir vykdoma katalikų misija.

Miestas įkurtas Portugalijos tyrinėtojų, tačiau 1778 m. kartu su visa Anobono sala jis pateko ispanų valdžion. 1801 m. britai saloje pastatė nedidelį fortą, o 1827 m. jie išsinuomavo iš ispanų teritoriją aplink San Antonio de Palė ir įkūrė ten vergų prekybos bazę.

Mieste taip pat buvo siekiama palenkti link krikščionybės pabėgėlius vergus iš Angolos. Šia veikla čia kapucinų ir karmelitų vienuolių ordinai užsiėmė dar nuo 1580 m.

## Šaltiniai
Buriatijos herbas

**Buriatijos herbas** – oficialus Buriatijos respublikos simbolis, priimtas 1995 m. balandžio 20 d.

Buriatijos herbas yra sidabrinis prancūziško/rusiško tipo skydas, kurio centre apvalus baltas skydas su trispalviu bordiūru (iš mėlynai baltai geltonos juostos, tai Buriatijos vėliavos spalvos, mėlyna dalis dukart platesnė už bet kurią kitą). Viršutinėje dalyje – auksinis *[[sojombas]]* (;), kurio viršutinė dalis kyšo virš apvaliojo skydo. Apvaliojo skydo apačioje – baltos ir mėlynos bangos, virš jų – tamsiai ir šviesiai žali kalnai. Apvaliojo skydo bordiūras apatinės pusės šonai lyg apsukti žydra juosta *chadak*, Buriatijos tautų svetingumo simboliu. Centrinė chadako dalis sudaro lyg apvaliojo skydo pamatą.

Iki 2000 m. sausio 1 d. herbą sudarė tik apvalusis skydas su priklausiniais, o sausio 1 d. buvo pridėtas didysis skydas, o nuo chadako pašalinti užrašai '' ir  ('Buriatijos Respublika').

## Nuorodos
* Закон Республики Бурятия о государственном гербе Республики Бурятия (принят Народным Хуралом 20 апреля 1995 г.)
* Закон Республики Бурятия о внесении изменений и дополнений в закон о государственном гербе Республики Бурятия (принят Народным Хуралом 25 августа 1999 года)
Sojombas

**Sojombas** ( 'savaime užgimęs'; ) – senovinis sudėtinis simbolis, primenantis stulpą iš vienas ant kito sudėtų abstrakčių geometrinių simbolių. Sojombų tradicija kilusi iš indų ir budistų kultūros.

## Mongolijos sojombas
Sojombą XVII a. Mongolijoje išpopuliarino to meto lamaizmo lyderis Mongolijoje Zanabazaras , ir sojombas tapo tipiškų mongolų tautos simboliu.

Sojombas kaip kompozicija schematiškai perteikia mongolų tautos ir valstybės kilmę ir veikimą. Ženklai reiškia stambias sąvokas. Sojombas skaitomas iš viršaus į apačią.

Sojombo elementų interpretacija (iš viršaus į apačią):
* *Ugnis* yra aušros ir atgimimo, amžino augimo, turto ir sėkmės simbolis. Trys liepsnos liežuviai simbolizuoja tautos klestėjimą praeityje, dabartyje ir ateityje.
* *Saulė* ir *mėnulis* yra tėvo dangaus simbolis tradiciniame šamanistiniame tengrizme. Simbolizuoja šviesą ir amžinybę. Žinomas senovinis posakis „Mongolų liaudis, kurios tėvas – jaunas mėnuo, o motina – auksinė saulė“.
* Du *trikampiai* primena strėlės ar ieties antgalį. Jie rodo žemyn, kas reiškia vidinių ir išorinių priešų sutriuškinimą.
* Du *horizontalūs stačiakampiai* teikia stabilumo skritulinei figūrai. Jie atstovauja Mongolijos žmonių dorumui ir teisingumui, kilnumui ir atvirumui, nesvarbu, ar jie yra visuomenės apačioje, ar viršuje. Atstovauja šūkiui „Tegu visi, kas viršuje ir apačioje, tarnauja liaudžiai“.
* Dvi *žuvys* atitinka Rytų simbolį, iliustruojantį abipusį vyro ir moters papildymą. Žuvys dar buvo aiškinamos kaip budrumo simbolis, kadangi žuvys niekada neužsimerkia. Dvi žuvys išvaizda primena In ir Jang ženklą, bet jų reikšmė visai kita.
* Du *vertikalūs stačiakampiai* gali būti aiškinami kaip tvirtovės sienos. Jie atstovauja vienybei ir stiprybei (plg. su mongolų patarle „Dviejų draugystė tvirtesnė nei akmens sienos“).
* *Auksinė spalva* – nekintamumo ir pastovumo simbolis.

### Socialistinės Mongolijos sojombas

Socialistinės Mongolijos vėliavoje sojombas buvo papildytas viršuje buvusia penkiakampe žvaigžde. 1992 m. Mongolijos vėliava buvo pakeista – žvaigždė iš vėliavos sojombo buvo pašalinta.

## Buriatijos sojombas
Sojombus naudojo ir kitos mongolų tautos, pvz., buriatai.

Vaizdas:Coat of Arms of Buryatiya.svg|Buriatijos respublikos herbas
File:Agin-BuryatFlag.svg|Agos Buriatų autonominės apygardos vėliava
Aušra (Anykščiai)

**Aušra** – kaimas Anykščių rajono savivaldybės rytuose, 6 km į pietryčius nuo Debeikių. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Kaimas įkurtas 1923 m. išparceliavus Lipšio dvarą. 1971–1974 m. veikė Aušros pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Belgijos himnas

„**La Brabançonne**“ (,  – ‘Brabanto daina’) – nacionalinis Belgijos himnas. Himnas turi prancūzišką, olandišką ir vokišką versijas, visoms trimis valstybinėmis kalbomis.

## Istorija

Pagal legendą Belgijos himnas buvo parašytas 1830 metų rugsėjį, per Belgijos revoliuciją, jauno revoliucionieriaus Ženevalio, kuris perskaitė eiles per susitikimą *Aigle d’Or café* kavinėje.

Ženevalis, prancūzas, kurio tikrasis vardas Alexandre Dechet (kartais dar rašoma Louis-Alexandre Dechet), iš tikro parašė Brabanto daina. 1830 metų rugpjūtį jis dirbo aktoriumi teatre, kuriame ir prasidėjo revoliucinis judėjimas. Kare dėl nepriklausomybės Alexandre Dechet žuvo. Muzika sukūrė François Van Campenhout ir pirmą kartą daina atlikta 1830 m. rugsėjį.

1860 m. Belgija oficialiai pripažino Brabanto dainą himnu.

## Paminklas

1930 metais skulptorius Charles Samuël Briuselyje sukūrė paminklą *Brabanto dainai* kuris kartu simbolizuoją ir laisvę. Ant postamento iškaltas dalinis prancūziškas ir belgiškas himno tekstas. Paminklas panašus į Paryžiuje stovinčią Marselietę, kuri yra Prancūzijos himnas bei laisvę simbolizuojantis paminklas.

## Eilės

Himno žodžių paskutinės eilutės, išreiškiančios savo ištikimybė "Karaliui, Įstatymui, Laisvei! " („Le Roi, la Loi, la Liberté !“) turi paralelių su prancūzišku išsireiškimu „Liberte, Egalite, Fraternite“ (Laisvė, Lygybė, Brolybė) – Belgiškoje versijoje respublikonų žodžius pakeitus į konstitucinės monarchijos šalininkų.

## Nuorodos
* Belgijos himno vertimai į lietuvių kalbą(tiek prancūziško, tiek olandiško tekstų), garso įrašas (trimis kalbomis). – Tinklalapis Himnai.lt
* Himnuszok -„Himnuszok“ tinklalapis su vokalinėmis olandiška ir prancūziška himno versija.
Mingečevyro tvenkinys

**Mingečevyro tvenkinys**, **Mingečiaūro tvenkinys** () – vandens telkinys Azerbaidžane, į vakarus nuo Mingečevyro, vienas didžiausių tvenkinių visame Kaukaze. Upė užtvenkta energetiniais sumetimais, taip pat kaimo ekonomikos plėtros, vandens transporto vystymo tikslais. Be to, taip siekta išvengti kasmetinių potvynių Kuros žemupyje. Iš Mingečevyro tvenkinio išteka ne tik Kuros upė, bet ir du kanalai: Verchnekarabachskis (ilgis 172 km) ir Berchneširvanskis (123 km).

Tvenkinio ilgis 70 km, plotis iki 18 km, vidutinis gylis 27 m, telkšo 71 m aukštyje virš jūros lygio.

Upė užtvenkta statant Mingečevyro hidroelektrinę. Ji pradėta statyti 1948 m., baigta 1954 m. Užtvankos aukštis 80 m. Tvenkinio užpildymas pradėtas 1953 m., baigtas 1959 m. Elektrinės šešių turbinų našumas yra 360 MW.

## Šaltiniai
Zaviesiškis

**Zaviesiškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybės pietuose, 10 km į pietvakarius nuo Anykščių, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Šalia kaimo teka Susiena. Kaime veikia malūnas, medžio apdirbimo dirbtuvės. Yra paminklas 1946 m. sausio 17 d. čia žuvusiems 19 Algimanto apygardos partizanams atminti.

## Istorija

XIX a. pr. minimas Zaviesiškio dvaras, priklausęs bajorams Maigiams (Moigiams). 1928 m. buvo įkurta Zaviesiškio pradinė mokykla. 1930–1946 m. mokykla veikė Dvareliuose, o 1946–1994 m. – vėl Zaviesiškyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pūstalaukiai

**Pūstalaukiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Skiemonių. Seniūnaitijos centras.

## Etimologija

Kaimas anksčiau buvo vadinamas *Pustapole*, vėliau pavadinimas sulietuvintas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tas prakeiktas nuolankumas

„**Tas prakeiktas nuolankumas**“ – 1970 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas meninis filmas pagal Juozo Tumo-Vaižganto apysaką „Dėdės ir dėdienės“. Drama. Spalvotas, plačiaekranis. Filmo trukmė – 84 min.
  

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorė – Vytautė Žilinskaitė
* Režisierius statytojas – Algirdas Dausa
* Operatorius – Jonas Tomaševičius
* Dailininkai – Jeronimas Čiuplys, Linas Katinas
* Kostiumų dailininkė – Filomena Linčiūtė-Vaitiekūnienė
* Kompozitorius – Ervinas Puidokas
* Garso operatorius – Dovydas Ožechovas

## Vaidina
* Danutė Krištopaitytė – *Severja*
* Juozas Budraitis – *Mykoliukas*
* Balys Bratkauskas – *Rapolas Geišė*
* Vytautas Eidukaitis – *Dovydas*
* Genovaitė Tolkutė – *Dovydienė*
* Rolandas Butkevičius – *pono vežėjas*
* taip pat Aldona Adomaitytė, Eduardas Kunavičius, Bronė Kurmytė, Apolonija Matkevičiūtė, Romualda Mikalauskaitė, Vaclovas Muraška, Kazimieras Preikštas, Pranas Stankevičius, Regina Zdanavičiūtė, Eglė Gabrėnaitė, Romualdas Ramanauskas, Jonas Čepaitis ir kiti.

## Siužetas
Lietuvos kaimas XIX amžiuje. Severiūtė ir smuikorius Mykoliukas patinka vienas kitam. Bet merginą įsižiūrėjo žymiai už ją vyresnis, valdingas tijūnas Geišė. Po jųdviejų susitikimo Lūšynėje keliamos vestuvės.

Pagrojęs vestuvėse Mykoliukas sudegina savo smuiką.
Baudžiava panaikinama, ta proga žmonės mirtinai smuklėje pasigeria, o Geišė, buvęs geru vyru Severjai, pasijunta praradęs žemę po kojom. Savo valdžios simbolį rimbą jis numeta į žaidžiančių vaikų būrį, o pats su žmona patraukia prigyventojais pas brolį Dovydą.

Prabėgo 20 metų. Geišė – jau nebedirbantis karšinčius, šeimininkė patyliukais jį nuodija, o buvęs tijūnas, nujausdamas ateitį, prašo pasenusio Mykoliuko nepalikti Severjos. Valstiečiai karčemoje juokais tuokia nebejauną našlę ir jos smuikininką, bet ir Mykoliukas, sunkiai ardamas jaučiais, netrukus palieka gyvenimą.
Akstafa (upė)

**Akstafa** (, ) – upė Armėnijoje ir Azerbaidžane, dešinysis Kuros intakas. Upės ilgis 133 km, baseino plotas 2589 km². Išteka Armėnijos teritorijoje iš šiaurės rytinės Težlerio kalno, esančio Pambaksko kalnyne, pusės. Iš pradžių upė teka kalnuose siauru slėniu, kurio pakraščiai apaugę krūmynais. Ties Diližano miestu ji kiek praplatėja ir toliau teka jau gana plačiu slėniu.

Vidutinis Akstafos debitas – 8,22 m³/s, o tai sudaro 256 mln. m³ per metus. Žmonės upės vandenį naudoja vynuogynų drėkinimui.

Stambiausi upės intakai – Bldanas, Sarnadžuras, Voskeparas, Getikas, Agdanas. Upės pakrantėse įsikūrę Diližano ir Idževano miestai.
Kobra (filmas)

**Kobra** () – 1986 veiksmo filmas, kurį režisavo George P. Cosmatos. Pagrindinius vaidmenis atliko Sylvester Stallone, Reni Santoni ir Brigitte Nielsen. Filmo scenarijų parašė Stallone, pasiremdamas Paula Gosling romanu „Sąžiningas žaidimas“ (*Fair Game*).
Pontonas

**Pontonas** ( iš  – tiltas ant valčių) – plūduriuojanti vandens transporto priemonė, skirta ant vandens laikyti įvairiems įrenginiams. Pontonas daromas iš medžio, plastiko, plieno arba lengvojo lydinio, gumbuoto audinio (pripučiamasis pontonas), gelžbetonio.

Pontonai būna standieji arba pripučiamieji, atvirieji arba uždarieji (su deniu), savaeigiai arba buksyruojami.

Pontonai naudojami kaip tiltų, pontoninių kranų, laikinų prieplaukų atramos. Taip pat naudojami kaip savarankiškos persikėlimo per vandens kliūtis priemonės. Nuskendusiems laivams iškelti, didelės grimzlės laivams perplukdyti per seklų farvaterį naudojami specialūs pripučiamieji pontonai.

## Šaltiniai
Skydo bordiūras

**Bordiūras** – heroldinė figūra, skirtingos spalvos juosta skydo pakraščiuose. Tradiciškai bordiūro plotis būna 1/6 skydo pločio.

Paprastai bordiūras apima visą skydo kontūrą, tačiau būna išimčių:
* Kai skydas sudaromas iš dviejų ar daugiau skydų, kurių vienas su bordiūru:
** Kai sudėtinis skydas skydas sudaromas sudedant vieno skydo kairę pusę, kito skydo dešinę (toks jungimas vadinamas ), bordiūras lieka tik toje pusėje, kuri jį turėjo iki sujungimo. Tokiu atveju bordiūras yra neuždaras.
** Kaip sudėtinis skydas sudaromas iš kelių sveikų skydų (toks jungimas vadinamas ), kurių bent vienas turi bordiūrą, tuomet iš jo sudaryta dalis tebeturi bordiūrą, kuris uždaras toje dalyje. Aišku, toks bordiūras nėra viso sudėtinio skydo bordiūras.
** Kai herbo skyde yra vidinis skydas (), kuris gali turėti savo bordiūrą. Pvz., Ispanijos herbas centre turi Anžu Burbonų herbą su bordiūru.
* Kai ant skydo uždedama tokia heroldinė figūra kaip galva. Tuomet dalis bordiūro lieka po galva. Paprastai kas ką užkloja nurodoma herbo apraše.


File:Blason Louis II d'Anjou (version éronnée de Gelre).svg|Atviras bordiūras sudėtiniame herbe 
File:Escut d'Aigües.svg|Sudėtinis herbas, kurio apatinė dalis voverės kailio su uždaru sidabriniu bordiūru.
File:Escudo de Abaigar.svg|Ketvirčiuotas skydas, kurio du ketvirčiai turi savo uždarus bordiūrus.
File:Inescutcheon within Bordure demo.svg|Vidinis skydas - baltas su raudonu bordiūru
Vaizdas:Escudo de España (mazonado).svg|Ispanijos herbas, centre mažas vidinis skydelis su bordiūru
Vaizdas:Blason duche fr Anjou (moderne).svg|Anžu Burbonų herbas
File:Blason ville fr Abbeville (Somme).svg|Galva uždengusi bordiūrą.
File:Blason autun.svg|Skydo galva su bordiūru


Kaip ir kitos figūros bordiūrai gali būti vienspalviai ar padalinti. Taip pat jie gali būti damaskuoti ar su smulkiomis figūromis.
Šios galimybės plačiai naudojamos Škotijos heraldikoje linijų vyresnumui išreikšti ().
Naudojant bordiūrą kaip vyresnumo ženklą dažnai nesilaikoma spalvų derinimo principo – t. y., emalė dažnai ribojasi su emale ar metalas su metalu. Pvz., Prancūzijos dinastijos princų herbuose dažnai raudonas bordiūras derinamas su mėlynu lauku (pvz., Anžu Burbonai).

Retkarčiais bordiūras būna tos pačios spalvos kaip ir skydo laukas.

Retai pasitaiko siauri bordiūrai.


Vaizdas:Taurage County COA.png|Tauragės apskrities herbas. Dabartinėje Lietuvos heraldikoje apskričių herbai turi bordiūrus su Jogailos kryžiais. 
File:Blason ville fr Achain (Moselle).svg|Sidabrinis bordiūras su raudonomis kriauklėmis
File:Blason La Neuville-aux-Joûtes.svg|Raudonas bordiūras su baltais roundeliais
File:Blason Christophe Fouquet (1597-1675).svg|Heraldinėmis lelijomis damaskuotas bordiūras
File:Escudo de Arbo.svg|Bordiūras su dviem pilkomis nėgėmis (tai mobiliosios figūros)
File:Heraldique piece bordure endentee.svg|Auksinis dantytas bordiūras
File:Arms of Lady Margaret Beaufort, Countess of Richmond.svg|Perskeltas bordiūras, kairė pusė dvispalvė.
File:Blason belligné 44.svg|Nuskeltas siauras bordiūras. Skydas irgi nuskeltas, jame - vidinis baltas skydas su gegne.


## Nuorodos
Altajaus herbas

**Altajaus herbas** – oficialus Altajaus respublikos simbolis, patvirtintas 1993 m. spalio 6 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas apvalus su dviem labai siaurais auksiniu apvadu. Žydrame lauke baltas šėlstantis grifonas su auksiniais sparnais ir auksinėmis dėmėmis ant liemens, violetiniais nagais, krūtine, uodegos galiuku, dėmėmis ant kojų, juodais sparnų pamatais ir galais, dėme ant kaklo.
Virš grifono galvos trys sidabriniai kalnai. Palei apatinį skydo kraštą – žalias ornamentas. Po grifono kojomis, virš ornamento – auksinis trikojis (židinys). Po trikoju vingiuote žalia juostelė.

### Herbo elementų interpretacija
* *Žydras laukas* – amžinai žydras Altajaus dangus.
* *Trys kalnai* – triviršūnė Beluchos viršūnė, simbolizuoja gimtosios žemės grožį ir galią.
* *Grifonas* – simbolizuoja šventą saulės paukštį, kuris saugo gimtosios žemės ramybę, taiką, laimę ir turtus, žvėrių, paukščių ir gamtos globėją.
* Žalias *ornamentas* – ornamentinis dviejų didžiausių Altajaus upių (Bijos ir Katunės) ir jų intakų vaizdas. Po trikoju esanti dalis simbolizuoja Teleckojės ežerą.
* Auksinis *trikojis* – Tėvynės, gimtų namų tvirtumo ir amžinumo simbolis.

## Nuorodos
* Положение о государственном гербе Республики Алтай
Šmulkštys

*Antanas Šmulkštys, slapyvardė *Paperonis* (1886–1951) – Romos katalikų kunigas, lietuvių rašytojas ir vertėjas, politikas;
*Julius Šmulkštys (1930-2010), politologas, JAV profesorius, Prezidento patarėjas, JAV lietuvių bendruomenės veikėjas;
*Juozas Šmulkštys (1866-1931), Romos katalikų kunigas, knygnešys.

;Šmulkštytė
* Marijona Šmulkštytė (1893–1972), skulptorė, vienuolė kazimierietė.
Kabardos-Balkarijos herbas

**Kabardos-Balkarijos herbas** – oficialus Kabardos-Balkarijos respublikos simbolis, patvirtintas 1994 m. liepos 21 d.

Herbo skydas prancūziškas/rusiškas, skyde auksinis erelis pusiau išskleistais sparnais, dešinėn pasukta galva, mėlynomis akimis raudoname lauke. Ant erelio krūtinės – mažas perkirstas skydas, kurio viršutiniame žydrame lauke baltas dviviršūnis kalnas (Elbrusas), apatiniame žaliame lauke – auksinis trilapis pailgais lapeliais.

## Nuorodos
* Закон Кабардино-Балкарской Республики о государственном гербе Кабардино-Балкарской Республики
* Закон Кабардино-Балкарской Республики о внесении изменений в закон о государственном гербе Кабардино-Балкарской Республики
Juozas Bridžius

**Juozas Bridžius** (1870 m. birželio 4 d. Sūduvoje – 1938 m. Kampiškiuose) – Romos katalikų kunigas, draudžiamos lietuviškos spaudos platintojas.

## Biografija
Mokėsi Seinų kunigų seminarijoje, priklausė slaptam lietuviškumą puoseliejusiam klerikų būreliui ir platino lietuvišką spaudą. 1894 m. liepos 1 d. įšventintas kunigu. Vikaravo šiose bažnyčiose: 1894-98 m. Vanevo Švenčiausios Mergelės Marijos, 1898–1901 m. Vištyčio Švč. Trejybės, 1903-05 m. Žemosios Panemunės Šv. Vincento Pauliečio, 1905-07 m. Keturvalakių Švč. Mergelės Marijos Gimimo, 1907-10 m. Kapčiamiesčio Dievo Apvaizdos. Kapčiamiestyje 1907 m. vasario 4 d. buvo įsteigtas Žiburio draugijos skyrius, atidaryta biblioteka, kuriai kurį laiką vadovavo pats kunigas.

1910 m. paskirtas nedidelės Kampiškių parapinės bažnyčios klebonu, kurioje pastoracinį darbą dirbo iki pat mirties.

## Šaltiniai
* Vištyčio krašto knygnešiai ir daraktoriai. Juozo Bridžiaus biografija
Čekijos himnas

**Kde domov můj?** () yra dabartinis Čekijos himnas. Muzikos autorius Frantisek Skroup, žodžių Josef Kajetán Tyl. Daina „Kur mano namai“ yra dalis komedijos *Fidlovačka aneb Žádný hněv a žádná rvačka* (Fidlovačka, arba jokio pykčio, jokių peštynių).

Pirmą kartą vaidinimas atliktas Prahos teatre 1834 m. gruodžio 21 dieną. Savo pirminėje versijoje daina turėjo du posmus. Daina greitai išpopuliarėjo tarp čekų ir tapo simboliu tautos, norinčios išlaikyti savo tautinį tapatumą Habsburgų imperijoje.

Greitai po Čekoslovakijos sukūrimo 1918 metais, pirmasis dainos posmas tapo čekiška himno dalimi, po kurio sekė Slovakų dainos *Nad Tatrou sa blýska* pirmasis posmas. Čekoslovakijos padalinimas 1992 m. padalino ir himną. Slovakijos himnas buvo praplėstas dar vienu posmeliu, tuo tarpu Čekijos himnas taip ir liko vieno posmo.

## Žodžiai

## Vertimas

Kur namai mano, kur namai mano?
Vanduo riaumoja virš pievų,
Pušys šnabžda virš uolų,
Sode žiedai spindi,
Rojus žemėje džiugina akis!
Tai nuostabi žemė,
Čekų žemė, namai mano,
Čekų žemė, namai mano!


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Čekijos himno garso įrašas (vokalinė versija), žodžių vertimas į lietuvių kalbą – tinklalapis Himnai.lt
* Valstybiniai simboliai – Čekijos užsienio reikalų ministerijos puslapis apie valstybės simbolius.
* Himno versijos – solo, chorinė, orkestrinė versijos
Indrė Jakubaitytė

**Indrė Jakubaitytė** (g. 1976 m. sausio 24 d.) – Lietuvos ieties metikė. Asmeninį rekordą pasiekė 2007 m. Kaune. Atstovavo Lietuvai 2007 m. Pasaulio lengvosios atletikos čempionate.

## Sezono geriausi pasiekimai

## Nuorodos
* Jakubaitytė IAFF tinklalapyje
Graikijos himnas

**Ὕμνος εἰς τὴν Ἐλευθερίαν** (*"Ýmnos eis tīn Eleutherían"*, lietuviškai *"Himnas Laisvei"*) poema parašyta 1823 metais Zakinte Dionyso Solomos. Poemoje 158 posmai, bet tik du pirmi posmeliai sudaro himną.  

1828 metais, Solomos daugas Nicholas Mantzaros sukūrė poemai muziką tautinių melodijų pagrindų, keturių vyrų chorui. Poema dažnai būdavo atliekama tautinių švenčiu metu.

Norint padaryti himno muziką labiau įprastą šio žanro kūriniams 1861 metais Mantzarosas buvo paprašytas sukurti maršo tempo muziką. 1864 himnas su nauja muzika patvirtintas oficialiai. Netrukus jis tapo ir Kipro respublikos himnu. Pagal 1960 rugpjūčio 6 dienos Kipro konstituciją Graikijos himnas atliekamas esant Kipro graikų prezidentui, o Turkijos himnas esant Kipro turkų vice-prezidentui. Tačiau šios praktikos atsisakyta, kai turkai pasitraukė iš bendros vyriausybės 1963 metais. *Himnas Laisvei* taip pat buvo ir karališkasis Graikijos himnas nuo 1864 m.

## Žodžiai

## Nuorodos

Himno vertimas į lietuvių kalbą ir vokalinis įrašas - Tinklalapis himnai.lt

## Šaltiniai



## Melodijos
* Graikijos prezidento tinklalapis  su himno žodžiais ir muzika
Kalmukijos herbas

**Kalmukijos herbas** – oficialus Kalmukijos respublikos simbolis, patvirtintas 1996 m. birželio 11 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas apvalus, auksinis su žydru bordiūru, kurio viduryje eina mėlynas nacionalinis ornamentas *zeg* ir kurio išorinis kraštas plati mėlyna linija. Skydo centre raudono *Ulana zala* (vėduokliškas galvos apdangalas) ir balto *[[chadakas|chadako]]* juoda išvirkščiąja puse atvaizdai.

Skydo viršuje apvalus žydras skydelis su siauru mėlynu apvadu, kurio centre senovinis simbolis *Derben Oirat* (keturi persipynę žiedai raudonais viduriais). Maždaug 1/6 skydelio išskišęs virš pagrindinio skydo viršaus.
Ant apatinio skydo krašto užklotas dviem eilėmis puslankiu išdėstytų baltų lotoso vainiklapių. Apatinės eilės vainiklapiai išsikiša už apatinio skydo krašto.

### Herbo elementų interpretavimas
* *Ulan zala* – tradicinis vėduokliškas kalmukų (oiratų) galvos dangalo papuošalas, simbolizuoja šventąjį lotosą ir dvasinį žmogaus išsilaisvinimą.
* *Chadakas* – ilgas plonas šalikas, svetingumo ir dragiškumo simbolis. Vienas iš budizmo simbolių.
* *Derben-oiratas* – simbolizuoja keturių genčių, sudariusių kalmukų tautą, sąjungą.

## Nuorodos
* Закон Республики Калмыкия о государственных символах Республики Калмыкия
* Государственные символы России. Республика Калмыкия – Хальмг Тангч
Baku salynas

**Baku salynas** – salų grupė išsidėsčiusi Baku įlankoje šalia Baku. Salas supantis vanduo yra seklus. Salynas apsuptas kitomis salomis. Dauguma salų turi ir azerbaidžanietiškus ir rusiškus pavadinimus. Salyną sudaro 11 salų, viena iš jų nutolusi nuo grupės.

2011 m. pradėtos dirbtinių Khazar salų naujam miestui statybos.

## Ekologija
Baku salyno augmenija ir gyvūnija buvo labai pažeista dėl naftos gręžinių taršos, švyturių ir dujų gavybos įrenginių. Dėl taršos salose išnyko kaspiniai ruoniai. Sumažėjo eršketinių žuvų populiacija. 
Rudagalvės kryklės, sidabriniai kirai ir ausuotieji kragai persikėlė į kitas vietoves. Visame salyne pastatytas tik vienas vandens valymo įrenginys.
Ingušijos herbas

**Ingušijos herbas** – oficialus Ingušijos respublikos simbolis, patvirtintas 1994 m. rugpjūčio 26 d.

## Herbo aprašas
Herbas antspaudo tipo. Herbo skydas apvalus žydras, baltu bordiūru, bordiūro išorinis kraštas su auksine juostele. Skydo apatinėje pusėje auksinis erelis išskėtęs sparnus, pasisukęs į dešinę, stovi ant juodos žemės. Virš erelio skydo centre auksinis keturkampis bokštas juodu stogu ir juodais langais. Už bokšto du balti kalnai, kurių viršūnės abipus bokšto. Viršutinėje skydo dalyje auksinė saulė su septyniais auksiniais spinduliais. Viršutinis saulės disko trečdalis slepiasi po bordiūru.
Apačioje virš bordiūro apvalus baltas skydelis siauru žaliu apvadėliu su raudonu triskelionu (raudonas apskritimas su trimis prieš laikrodžio rodyklę lenktomis atkarpomis). Virš apatinės bordiūro dalies vidinio krašto abipus skydelio puslankiu eina auksinis ornamentas ir virš jo – Ingušijos vėliavos spalvų (žalia, balta, žalia) juostelė.
Bordiūre užrašai: viršuje , apačioje – .

### Herbo elementų interpretavimas
* *Erelis išskėstais sparnais* – taurumo ir vyriškumo, išminties ir ištikimumo simbolis.
* *Bokštas* – simbolizuoja senovinę, bet jauną Ingušiją.
* *Du kalnai* – dešinysis Kazbekas, kairysis – Stalo kalnas.
* Skydelyje *soliarinis ženklas* – amžinas Saulės ir Žemės judėjimas, visa ko sąryšis ir begališkumas.

Spalvos:
* Balta – sumanymų ir veiksmų tyrumas, būdingas Ingušijos liaudžiai.
* Žydra – dangaus spalva.
* Žalia – gamta, Ingušijos žemės derlingumas ir dosnumas, taip pat – islamas.
* Raudona – daugelį amžių trukusi ingušų kova dėl išgyvenimo.
* Auksinė – Saulės, teikiančios gamtai ir žmogui gyvybę, spalva

Herbo kūrėjas – dailininkas R. Eldijevas (*Р. А. Эльдиев*).

## Nuorodos
* Закон Республики Ингушетия о государственном гербе Республики Ингушетия
Šiaurės Makedonijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Makedonija|Makedonijos]] gyventojus**.

**Gyventojų skaičius: **2 066 718 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.:* 19,2 %
* *15-64 m.:* 69,4 %
* *65 m. ir vyresni:* 11,4 % (2009 m. apsk.)
 
**Amžiaus [[mediana]]:**
* *bendra:* 35,1 m.
* *vyrų:* 34,1 m.
* *moterų:* 36,2 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,262 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:**11,97 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 8,83 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -0,52 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 9,01 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 74,68 m.
* *vyrų:* 72,18 m.
* *moterų:* 77,38 m. (2009 apsk.) 

**Vyresnių nei 15 metų žmonių raštingumas:**
* *bendras:* 96,1 %
* *vyrų:* 98,2 %
* *moterų:* 94,1 % (2002 m. surašymas)

**Miestuose gyvenančių žmonių dalis:** 67 % (2008 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,08 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,02 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1,02 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,77 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* vienas vyras vienai moteriai (2009 apsk.)

## Šaltiniai
* CŽV pasaulio faktų knyga: Makedonija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
* Sąrašas:Makedonijos miestai
Gruzijos himnas

**Tavisupleba** (, ) yra dabartinis Gruzijos himnas. Himnas kartu su kitais šalies atributais (vėliava ir herbu) buvo patvirtinti 2004 m. Naujieji šalies simboliai buvo priimti po nesmurtinės Rožių revoliucijos, kurios metu nuversta ankstesnė Gruzijos valdžia.

Himno muzika paimta iš gruziniškų operų *Abesalom da Eteri* („Abesalomas ir Eterė“) ir *Daisi* („Sutema“) sukurtų kompozitoriaus Zakaria Paliashvili (, 1871–1933), melodiją į himną adaptavo Ioseb Kechakmadze (). Žodžių autorius David Magradze ().

## Žodžiai

## Nuorodos
* Gruzijos himno garso įrašas (vokalinė versija), žodžiai su vertimu į lietuvių kalbą – Tinklalapis Himnai.lt
* Gruzijos parlamento svetainė  su himno žodžiais
* Gruzijos prezidento svetainė  su himno žodžiais ir muzika
Namibijos regionai

**[[Namibija]]** skirstoma į 14 **regionų**:

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Namibia: Division (Citypopulation.de)
* Regions of Namibia (Statoids.com)
Dagestano herbas

**Dagestano herbas** – oficialus Dagestano respublikos simbolis, priimtas 1994 m. spalio 24 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas apvalus, sidabrinis; skydo centre – auksinis sparnus pakėlęs, atgal žvelgiantis erelis, krūtine į heraldinę kairiąją (atvirkščią) pusę. Virš erelio galvos – auksinis saulės diskas su spiraliniu apvadu. Skydo apačioje taurės pavidalo auksinis ir baltas komponentas, kurio apačią sudaro penkiakampis skydelis su spaudžiamomis rankomis, viršutinę dalį – trys eilės jūros bangu, lyguma ir snieguotos kalnų viršūnės. Abipus kalnų vidiniu skydo kraštu eina žalia juosta su užrašu  ('Dagestano respublika'). Viršutinis skydo kraštas – siaura auksinė juostelė, apatinis kraštas uždengtas ornamentiškai iškarpytomis juostomis, dešinė mėlyna, kairė – raudona, šių juostų apatinis kraštas išsikišo už apatinio skydo krašto.

### Herbo elementų interpretavimas
Dagestano herbas atspindi politinę ir istorinę bei kultūrinę daugiau kaip 30 giminingų etnosų vienybę.

* *Erelis* reiškia valdžią, viršenybę, valstybinį įžvalgumą. Dagestano tautos erelį laiko labiausiai gerbiamu gyvūnu, kuris įkūnija nepriklausomybę ir laisvę, vyriškumą ir narsą, išdidumą ir patvarumą, ištvermę. Jis simbolizuoja geriausias nacionalines dagestaniečių savybes – nacionalinį išdidumą, atvirumą, svetingumą. Erelis simbolizuoja tiek valstybinę, tiek liaudies valdžią.
* Skydelis su *rankos paspaudimo ženklu* – išreiškia atvirumą, svetingumą, šilumą, paramą.
* *Saulė* – gyvenimas, gyvybės šaltinis, gyvybinė jėga, šviesa, turtingumas, vaisingumas ir gausa. Atspindi Dagestano klestėjimą.
* *Auksinė spalva* pabrėžia valdžią ir valstybingumą.

## Nuorodos
* Закон (#25) О Государственном Гербе Республики Дагестан
* Государственные символы России. Республика Дагестан
Baškirijos herbas

**Baškirijos herbas** – oficialus Baškirijos respublikos simbolis, patvirtintas 1999 m. liepos 6 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas apvalus, sidabrinis, su tamsiai auksiniu bordiūru, kurio vidinis kraštas išpjaustytas nacionaliniu ornamentu. Skydo centre pavaizduotas auksinis Salavato Julajevo paminklas, už kurio teka šviesiai auksinė saulė su spinduliais. Skydo apačioje, ant paminklo postamento užklotas baltas apvalus skydelis su žaliu kurajaus skėtiniu žiedynu. Apatines skydo ir skydelio dalis dengia Baškirijos vėliavos spalvų (mėlyna, balta, žalia) kaspinas su užrašu  ('Baškirija').

Salavatas Julajevas – nacionalinis baškirų didvyris, liaudies poetas, apdainavęs baškirų karžygių žygius, gimtąją gamtą. Jo kūryba, persunkta kova prieš bet kokią priespaudą, būdavo perduodama iš lūpų į lūpas. Herbe pateiktas paminklas suvokiamas kaip apibendrintas džigito kario, kovotojo už laisvę ir teisingumą, vaizdinys, simbolizuojantis Baškirijos tautų draugystę ir vienybę.

Kurajus – baškirų stambių skėtinių augalų (vaistinės šventagaršvės, barščių) pavadinimas.

Herbo kūrėjas – Fazletdinas Islachovas (*Фазлетдин Фаррахович Ислахов*).

## Nuorodos
* Закон Республики Башкортостан о государственной символике Республики Башкортостан
Mis Pasaulis 1998

**Mis Pasaulis 1998** – 48 konkurso Mis Pasaulis ceremonija, vykusi Seišeliuose. Konkurso nugalėtoja tapo Linor Abargil iš Izraelio. 

## Rezultatai

### Regionų nugalėtojos
***Afrika:** Kerishnie Naicker (PAR) 
***Amerika:** Daniella Campos (Čilė)
***Azija ir Okeanija:** Lina Teoh (Malaizija)
***Karibai:** Christine Straw (Jamaika)
***Europa:** Linor Abargil (Izraelis)

## Dalyvės

****' - Wendy Sanchez
****' - Maria Manuela Cortez de Lemos João
****' - Natalia Elisa González
****' - Judelca Shahira Briceno
****' - Sarah-Jane Camille St. Clair
****' - Sabine Lindorfer
****' - LeTeasha Henrietta Ingraham
****' - Tanja Dexters
****' - Bianca Bauer Añez
****' - Samra Tojaga
****' - Earthen Pinkinyana Mbulawa
****' - Adriana Luci de Souza Reis
****' - Virginia Olen Rubiane
****' - Polina Petkova
****' - Leanne Baird
****' - Gemma Marie McLaughlin
****' - Daniella Campos
****' - Chen Yi-Ju
****' - Mónica Marcela Cuartas Jimenez
****' - María Luisa Ureña Salazar
****' - Lejla Sehović
****' - Jeameane Veronica Colastica
****' - Chrysanthi Michael
****' - Alena Šeredová
****' - Sharmin Arelis Díaz Costo
****' - Vanessa Natania Graf Alvear
****' - Ly Jürgenson
****' - Maaret Saija Nousiainen 
****' - Véronique Caloc
****' - Sandra Ahrabian
****' - Efia Owusuaa Marfo
****' - Melanie Soiza
****' - Katia Margaritoglou
****' - Glenda Iracema Cifuentes Ruiz
****' - Nerena Ruinemans
****' - Jessie Chiu Chui-Yi
****' - Eva Horvath
****' - Annie Thomas
****' - Vivienne Doyle
****' - **Linor Abargil**
****' - Maria Conchetta Travaglini
****' - Christine Renee Straw
****' - Rie Mochizuki

****' - Anna Kirpota
****' - Kim Kun-woo
****' - Clemence Achkar
****' - Olivia Precious Cooper
****' - Kristina Pakarnaitė
****' - Lina Teoh
****' - Rebecca Camilleri
****' - Oona Sujaya Fulena
****' - Vilma Zamora
****' - Jyoti Pradhan
****' - Tanya Hayward
****' - Claudia Patricia Alaniz Hernandez
****' - Temitayo Osobu
****' - Henriette Dankersten
****' - Lorena del Carmen Zagía Miro
****' - Perla Carolina Benítez Gonzales
****' - Mariana Larrabure de Orbegoso
****' - Rachel Muyot Soriano
****' - Izabela Opechowska
****' - Marcia Vasconcelos
****' - Antonia Alfonso Pagan
****' - Tatiana Makrouchina
****' - Myrtille Charlotte Brookson
****' - Alvina Antoinette Grand d'Court   
****' - Grace Chay
****' - Karolina Cicatkova
****' - Mihaela (Miša) Novak
****' - Kerishnie Naicker
****' - Rocio Jiménez Fernandéz
****' - Cindy Stanckoczi
****' - Jessica Almenäs
****' - Sonja Grandjean
****' - Basila Kalubha Mwanukuzi
****' - Jeanette Marie La Caillie
****' - Buket Saygi
****' - Nataliya Nadtochey
****' - Emmalene McLoughlin
****' - Shauna Gambill
****' - Maria Desiree Fernández Mautone
****' - Veronica Schneider 
****' - Jelena Jakovljević
****' - Chisala Chibesa
****' - Annette Kambarami

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
*Rezultatai
Adygėjos herbas

**Adygėjos herbas** – oficialus Adygėjos respublikos simbolis, patvirtintas 1994 m. kovo 24 d.

## Herbo aprašas
Adygėjos herbas antspaudo tipo. Skydas apvalus, perskeltas kiek žemiau vidurio, viršutinis laukas žydras su juodu bordiūru, apatinis laukas vaizduoja suartą lauką, virš kurio – geltona ir žalia juostelės, su platesniu baltu bordiūru.

Viršutinio lauko centre sidabrinis raitelis ant piestu pakilusio sparnuoto žirgo su deglu rankoje, kurio liepsna raudona. Raitelis atsisukęs į heraldiškai atvirkščią pusę. Už raitelio tolumoje juodi ir žalsvi kalnai, už kurių teka saulė su 12 ilgų spindulių, kurių galuose auksinės penkiakampės žvaigždutės. Juodame bordiūre baltomis raidėmis užrašai  ir  ('Adygėjos respublika'), kuriuos skiria raudona penkiakampė žvaigždė.

Apatinio lauko apačioje sidabrinis stalas su duona ir druskine, lauko bordiūro dešinėje pusėje yra dvi auksinės kviečių varpos ir dvi auksinės kukurūzų burbuolės su žaliais lapais, kairėje pusėje – žali klevo ir ąžuolo lapai bei auksinės gilės. Bordiūro apačioje, po stalu, yra jaučio galva anfas su ilgais lentais ragais, abipus galvos raidės *РФ* ('Rusijos Federacija' santrumpa).

### Herbo elementų paaiškinimai
* *Raitelis* – nartų epo herojus *Sausrykjas* () ant ugninio skraidančio žirgo. Rankoje – liepsnojantis deglas, kurį karžygys pagrobė žmonėms iš dievų. Raitelio skrydis simbolizuoja jaunos respublikos skrydį į ateitį ir į pažangą.
* *Suartas laukas*, *stalas su duona ir druskine* – apatiniame bordiūre esančios varpos ir burbuolės bei buliaus galva simbolizuoja respublikos turtingumą, sukurtą liaudies darbu.
* *Kalnų*, *arimų* atvaizdas, klevo ir ąžuolo lapai nurodo respublikos geografinius ir gamtinius bruožus – kad respublika yra šiauriniuose Kaukazo šlaituose bei derlinguose Pakubanės lygumoje bei Kubanės ir Labos slėniuose, kad turi daug miškų.
* Viršuje esanti penkiakampė žvaigždė įkūnija daugiataučių Adygėjos gyventojų vienybę ir brolybę.

## Nuorodos
* Закон Республики Адыгея (#90) О государственных символах Республики Адыгея
Erykah Badu

**Erykah Badu** (tikrasis vardas **Erica Abi Wright**, gimusi 1971 m. vasario 26 d.) yra amerikiečių soul, r'n'b ir hip-hopo muzikos atlikėja ir dainų autorė. Ji viena iš muzikantų, kurių dėka neo soul, arba nu-soul (soul muzikos subžanras) iškilo į komercinį pasisekimą 90-ųjų pabaigoje. Erykah dažnai vadinama „pirmąja neo-soul dama“ arba „neo-soul karaliene“.

## Diskografija

#### Studijiniai albumai
* 1997 – *[[Baduizm]]*
* 2000 – *[[Mama's Gun]]*
* 2003 – *Worldwide Underground*
* 2008 – *New Amerykah Part One (4th World War)*
* 2010 – *New Amerykah Part Two (Return of the Ankh)*

#### Gyvi albumai

* 1997 – *Live*

***Mixtape***

* 2015 – *Feel Better World! ... Love, Ms. Badu* (su įvairiais atlikėjais)
* 2015 – *But You Caint Use My Phone* 

## Apdovanojimai
Badu yra laimėjusi 4 Grammy apdovanojimus, nominuota 19-kai.

## Nuorodos
*
Hamza El Dinas

**Hamza El Dinas** (1929 m. liepos 10 d. – 2006 m. gegužės 22 d.) – Nubijos kompozitorius, vokalistas, udo ir taro muzikantas.

Hamza El Dinas gimė nedideliame Toškos kaimelyje pietų Egipte, netoli Vadi Halfos. Tapo elektros inžinieriumi, dirbo Kaire Egipto valstybinių geležinkelių bendrovėje, tačiau metė inžinieriaus karjerą ir pradėjo studijuoti muziką Kairo universitete. Taip pat studijavo Šv. Sesilės nacionalinėje akademijoje Romoje, Ibrahimo Faiško muzikos institute, Karaliaus Fuado Artimųjų Rytų muzikos institute. Keliavo po Egiptą ir užrašinėjo liaudies dainas. Pats atlikinėjo įvairias dainas ir atkreipė Grateful Dead, Bob Dylan, Joan Baez dėmesį į savo kūrybą, todėl gavo leidybinį kontraktą ir išvyko į JAV. Gimtasis Hamza El Dino kaimelis Toška buvo užlietas Nasero tvenkinio.

Po pasirodymo 1964 m. Niuporto liaudies muzikos festivalyje Hamza El Dinas išledo pirmuosius du savo albumus. Gyvendamas JAV dėstė etnomuzikologiją įvairiuose JAV universitetuose. Išvykęs į Japoniją mokėsi groti biva. 1999 m. išleido savo paskutinį albumą *A Wish*.

Hamza El Dinas mirė dėl tulžies pūslės operacijos komplikacijų 2006 m. gegužės 22 d. Berklio ligoninėje, Kalifornijoje.

## Diskografija
* 1964 – *Newport Folk Festival 1964. Evening Concerts, Vol. 2*. "Desse Barama [Peace]"
* 1964 – *Music of Nubia*
* 1965 – *Al Oud*
* 1971 – *Escalay: The Water Wheel*
* 1978 – *Eclipse*
* 1982 – *A Song of the Nile*
* 1990 – *Journey*
* 1990 – *Nubiana Suite: Live in Tokyo*
* 1992 – *Pieces of Africa*. "Escalay: The Water Wheel" with Kronos Quartet
* 1995 – *Lily of the Nile*
* 1996 – *Available Sound: Darius*
* 1996 – *Muwashshah*
* 1999 – *A Wish*

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
*
Povilas Butkevičius (1987)

**Povilas Butkevičius** (g. 1987 m. rugsėjo 26 d.) – buvęs Lietuvos krepšininkas.

Lietuvos nacionalinės jaunimo rinktinės (iki 20-ies m.) lyderis 2007 m., tapęs geriausiu kovotoju dėl atšokusių kamuolių Europos čempionate, žaidžia Lietuvos krepšinio lygoje. Įpusėjus 2008/2009 m. sezonui perėjo į Kauno „Žalgirį“.

2010 m. rugpjūčio 17 d. iki sezono pabaigos buvo paskolintas Prienų "Rūdupio" klubui. 2011 m. rugpjūčio 11 d. vėl išnuomotas Prienų klubui.

2014 m. liepos pradžioje sudarė 1+1 sutartį su Italijos Kazale Monferato "Novipiu" klubu.

2017 m. balandžio pabaigoje nusprendė pabaigti profesionalo karjerą, dėl jį kankinančių traumų.

## Pasiekimai
* Estijos lygos čempionas (2007 m.)
* SEB BBL Iššūkio taurės čempionas (2008 m.)
* LSKL čempionas (2009 m.)
* SEB BBL vicečempionas (2009 m.)
* LKL vicečempionas (2009, 2010 m.)
* SEB BBL čempionas (2010 m.)
* NKL bronzos laimėtojas (2017 m.)

## Šaltiniai
Artūras Milaknis

**Artūras Milaknis** (g. 1986 m. birželio 16 d.) – Lietuvos krepšininkas ir treneris. Atakuojančio stiliaus žaidėjas, galintis rungtyniauti dvejose pozicijose. Ilgametis Kauno „Žalgirio“ narys.

2025 m. spalio 20 d. prisijungė prie Jonavos „Jonava“ klubo trenerių štabo.

## Karjera
2012 m. sausio 5 d. pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Prienų „Rūdupio“ klubu.

2013 m. liepos pabaigoje pasirašė 2+1 sutartį su Kauno „Žalgirio“ klubu. 2015 m. liepos pradžioje pasirašė dviejų metų sutartį su Kazanės „Uniks“ klubu. 2016 m. rugpjūčio pradžioje sugrįžo į Kauno „Žalgirį“ ir pasirašė trejų metų sutartį. 2020 m. vasarą pratęsė savo kontraktą Kauno ekipoje dar dviems metams. 2022 m. persikėlė į turkų klubą Bursos „Tofaş“.

2024 m. gegužės pabaigoje oficialiai patvirtino baigiantis profesionalo karjerą. 2025 m. dirbo Kėdainių „Nevėžio“ sporto direktoriumi, vėliau tapo „Jonavos“ trenerio asistentu.

## Pasiekimai
* LKL čempionas (2007, 2008, 2010, 2011, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021 m.)
* LKF taurės laimėtojas (2008 m.)
* SEB BBL čempionas (2008 m.)
* 2018 m. Eurolygos trečia vieta
* LKL trečia vieta (2012, 2022 m.)
* 2015 m. Europos krepšinio čempionato sidabro medalio laimėtojas
* 2017, 2018, 2020, 2021, 2022 m. Karaliaus Mindaugo taurės čempionas

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Šaltiniai
Azerbaidžaniečiai

**Azerbaidžaniečiai** () – etninė grupė, daugiausiai gyvenanti Azerbaidžane ir šiaurės Irane. Azerbaidžaniečiai yra daugiausiai sunitai ir šiitai. Kalba tiurkų kalbų grupei priklausančia azerbaidžaniečių kalba.

## Istorija
Senovės azerbaidžaniečiai šnekėjo senovės azerbaidžaniečių kalba, kuri priklausė indoiranėnų kalbų grupei. XI a. tiurkų etninės grupės pradėjo keliauti Kaukazo link. Tiurkų invazija į Azerbaidžano teritoriją padarė didelę įtaką dabartiniams azerbaidžaniečiams, jų kalbai, kultūrai ir religijai.
Vytenis Čižauskas

**Vytenis Čižauskas** (g. 1992 m. rugsėjo 16 d.) – Lietuvos krepšininkas.

2011 m. sausio 18 d. iki sezono pabaigos buvo paskolintas Kėdainių „Nevėžio“ klubui. 2012 m. rugpjūčio 22 d. iki sezono pabaigos išnuomotas Ispanijos Valjadolido „Blancos de Rueda“ klubui.

2024 m. pasirašė mėnesio trukmės sutartį su Šiaulių „Šiaulių-Casino Admiral“ klubu. 2025 m. vasario 4 d. paliko komandą. 2025 m. kovo pabaigoje pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Mažeikių „M Basket“ klubu.

## Pasiekimai

* Europos jaunučių olimpinio festivalio Belgrade aukso medalio laimėtojas (2007 m.)
* Europos jaunučių olimpinio festivalio Belgrade naudingiausias žaidėjas (2007 m.)
* Europos jaunučių čempionato aukso medalio laimėtojas (2008 m.)
* Europos jaunių čempionas (2010 m.)
* Pasaulio jaunimo čempionas (2011 m.)
* NKL čempionas (2008 m.)
* SEB BBL vicečempionas (2009 m.)
* LKL vicečempionas (2009 m.)
* LKL čempionas (2014 m.)
* BBL čempionas (2017 m.)

## Išnašos

## Nuorodos

* Basketnews.lt puslapis apie žaidėją
Apšerono pusiasalis

**Apšerono pusiasalis** () – pusiasalis vakarų Azerbaidžane, išsikiša į Kaspijos jūrą. Ilgis iki 60 km, plotis iki 30 km. Rytuose pusiasalis užsibaigia Šacho nerija. Ši nerija ir aplinkinės kopos įtrauktos į Apšerono nacionalinį parką. Būdinga banguota lyguma (aukštis iki 165 m) su purvo sopkomis, nenuotakiais duburiais, užpildytais druskožemiais arba druskingais ežerais. Gausūs naftos ir dujų telkiniai, vyksta intensyvi gavyba. Vyrauja efemerinių augalų pusdykumė su žiemą vegetuojančiomis žolėmis. Yra vynuogynų, moliūginių augalų pasėlių.

Apšerono pusiasalis tankiai apgyvendintas. Jame įsikūrusi šalies sostinė Baku su priemiesčiais (Sumgajitas, Chirdlanas, Sabunčis ir kt.). Šiaurinėje pakrantėje įsikūrę kurortai (Buzovna, Bilgjachas, Mardakjanas, Piršaga ir kt.). Ties pietine pakrante statomos dirbtinės Khazar salos.

## Šaltiniai
Chakasijos herbas

**Chakasijos herbas** – oficialus Chakasijos respublikos simbolis, patvirtintas 2006 m. gruodžio 20 d.

Herbo skydas apvalus, apvestas plona auksine linija, sidabriniame lauke raudonas žaliu kontūru vidinis amazonių skydas su sidabriniu einančiu saugančiu sparnuotu irbiu, nupieštu auksinėmis linijomis. Virš amazonių skydo – auksinis soliarinis ženklas (roundelis, apsuptas dviem koncentriniais apskritimais, išorinis – su įžambiu kryžiumi išsidėsčiusiais trumpais trikampiais spinduliais), kurio išorinis kontūras apvestas plona žalia linija. Skydo šonuose amazonių skydą apgobia dvi raudonos beržo šakelės žaliais lapais. Po amazonių skydu žalias išlenktas kaspinas, apvestas plona auksine linija, su simetrišku auksiniu chakasų ornamentu.

## Nuorodos
* Закон Республики Хакасия О государственном гербе Республики Хакасия
Mentonas

**Mentonas** () – miestas Prancūzijoje, Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regione, Pajūrio Alpių departamente. Miestelio centre yra pliažas šunims.

## Geografija
Mentonas įsikūręs už 8 kilometrų nuo Monako, 20 kilometrų nuo Nicos, 2 kilometrų nuo Italijos sienos, prie Viduržemio jūros. 

## Gyventojų skaičius

## Galerija

Vaizdas:Menton vue de mer.jpg
Vaizdas:Menton Old Town and Harbour.jpg
Vaizdas:Menton-ruelle-pittoresque.jpg
Vaizdas:Menton-toitures.jpg


## Nuorodos
* http://www.jardin-menton.fr/ 
* http://photoenligne.free.fr/AlpesMaritimes2/Menton/AMenton.html
Kęstutis Pempė

**Kęstutis Pempė** (g. 1949 m. birželio 3 d. Kaune) – Lietuvos architektas.

## Biografija
1967 m. baigė Kauno 8-ąją vidurinę mokyklą (dab. Kauno Santaros gimnazija) ir įstojo į Kauno politechnikos instituto (dab. Kauno technologijos universitetas) Statybos fakulteto Architektūros katedrą. Nuo 1970 m. tęsė mokslus Vilniaus inžineriniame statybos institute (dab. Vilniaus Gedimino technikos universitetas).

1972 m. pradėjo dirbti Miestų statybos projektavimo institute Vilniuje. Ten užėmė vyriausiojo architekto, grupės vadovo, projektų vyriausiojo architekto pareigas. 1976 m. ėmė dirbti Vilniaus inžineriniame statybos institute, kur iki 1982 m. dėstė architektūrinį projektavimą. Nuo 1989 m. dirba Vilniaus dailės akademijos Architektūros katedros dėstytoju, turi docento laipsnį. 1992 m. pradėjo dirbti UAB „Jungtinės architektų dirbtuvės“ projektų vadovu bei UAB „Vilniaus architektūros studija“ direktoriumi ir valdybos pirmininku.

K. Pempė yra Lietuvos architektų sąjungos (LAS) narys, Vilniaus skyriaus pirmininkas, LAS Architektūros ir urbanistikos ekspertų tarybos narys, Aplinkos ministerijos urbanistikos ir architektūros ekspertas, Aplinkos ministerijos visuomeninis patarėjas, Europos architektų tarybos (UIA) LAS atstovas, Vyriausybinės triukšmo prevencijos komisijos narys.

## Darbai
* Visuomeninis prekybinis centras Šeškinėje, Vilniuje
* Alytaus Švč. M. Marijos Krikščionių Pagalbos bažnyčia
* Kelių policijos pastatas Vilniuje
* Lietuvos kankinių bažnyčia Domeikavoje
* Verslo centras ir viešbutis "Centrum" Vilniuje
* Mitsubishi automobilių salonas Vilniuje
* Miesto centro dešiniajame Neries krante detalusis sklypo planas
* „Kredyt bank SA“ pastato rekonstrukcija
* Dubingių Šv. Jurgio bažnyčia
* Grigiškių Šv. Dvasios bažnyčia (su kitais)

## Įvertinimai
* Lietuvos Respublikos Vyriausybės meno premijos laureatas, 1997 m.
* Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatas, 1999 m.
* 2020 m. Lietuvos architektų rūmų garbės ženklas „Lietuvos architektų žiedas“
Murovdagas

**Murovdagas** arba **Mravas** (, ) – aukščiausias Mažojo Kaukazo kalnagūbris. Driekiasi Kalnų Karabacho teritorijoje. Ilgis 70 km. Aukštis iki 3724 m (Gamyšo kalnas). Sudarytas iš juros, kreidos ir paleogeno uolienų.

Šiaurės vakariniame šlaite yra keletas vaizdingų ežerų, tarp jų – Giojgiolis. Kalnagūbrį dengia eglių ir kėnių miškai. Į pietus nuo Murovdago plyti Karabacho kalnynas.



Вагуас2.jpg
Murov mountain in Azerbaijan-Caucasus3.jpg
Murov mountain in Azerbaijan-Caucasus.jpg
Murov mountain in Azerbaijan-Caucasus5.jpg



## Šaltiniai