Reakcijos laikas sporte

**Reakcijos laikas sporte** – tai laikotarpis tarp stimulo (regimojo, girdimojo ar lytėjimo) gavimo ir motorinės reakcijos pradžios. Jis yra svarbus sportiniame kontekste, nes daro įtaką veiksmų greičiui, sprendimų priėmimui ir bendram sportininko rezultatui .

## Istorija ir tyrimai
Reakcijos laiko tyrimai prasidėjo XIX a. pradžioje, kai fiziologai, tarp jų ir Hermann von Helmholtz, pirmą kartą parodė, kad nervinių impulsų perdavimas turi baigtinę trukmę. Tobulėjant neurofiziologijos mokslui, reakcijos analizė tapo tikslesnė ir geriau suprantama .

## Fiziologiniai reakcijos mechanizmai
Reakcijos laikas susideda iš kelių neurofiziologinių etapų:
# Stimulo detekcija – sensorinių receptorių aktyvacija.
# Informacijos apdorojimas – signalų interpretacija smegenų žievėje.
# Motorinė aktyvacija – impulsų perdavimas motoriniais neuronais.
# Raumenų susitraukimas – judesio inicijavimas.

Signalų perdavimo greitis nervų sistemoje siekia apie 50–120 m/s , tačiau bendrą reakcijos laiką lemia ir centrinės nervų sistemos sprendimo laikas.

## Reakcijos rūšys
Sporte reakcijos laikas skirstomas į:
* paprastąją reakciją – atsakas į vieną stimulą,
* sudėtingąją reakciją – kai reikia pasirinkti iš kelių galimų atsakų,
* anticipacinę reakciją – kai sportininkas prognozuoja įvykius iš ankstinių judesio užuominų.

## Reakcijos reikšmė skirtingose sporto šakose
Reakcijos laikas yra kritiškas šiose sporto šakose:
* Sprintas – 100 m bėgime sportininko reakcijos laikas starto šūviui negali būti greitesnis nei 0,100 s .
* Futbolas – vartininkų reakcija į smūgį paprastai yra ~0,200–0,300 s.
* Kovos menai – reakcijos greitis lemia gebėjimą kontratakuoti ar išvengti smūgio.
* Tenisas – reakcija dažnai paremta anticipacija ir vizualinių signalų interpretacija.
* Automobilių sportas – reakcijos greitis lemia saugumą ir situacijos kontrolę dideliu greičiu.

Šiuolaikinėse treniruotėse taikomi įvairūs metodai, tokie kaip vizualinių stimulų testai (pvz., „FitLight“, „BlazePod“), sprendimų priėmimo pratimai ir judesių reakcijos treniruotės.

## Reakcijos laiką lemiantys veiksniai
Reakcijos laiką veikia:
* nervų sistemos laidumo greitis,
* raumenų tonusas,
* dėmesio koncentracija,
* nuovargis ir CNS apkrova,
* miego kokybė,
* genetika,
* patirtis ir treniruočių adaptacija,
* psichologiniai veiksniai: stresas, susijaudinimas ir optimali veikimo būsena.

Miego stoka gali sulėtinti reakciją iki 20–30 % . Patyrusių sportininkų reakcija dažnai trumpesnė dėl efektyvesnio sensorinio–motorinio informacijos apdorojimo .

## Reakcijos treniravimo metodai
Reakcijos laikas gali būti gerinamas naudojant:
* regimųjų stimulų treniruotes,
* psichomotorinius testus,
* koordinacijos pratimus,
* situacijų imitacijos treniruotes,
* start–stop pratimus,
* kognityvinius žaidimus,
* meditaciją ir dėmesio sutelkimo pratimus.

## Matavimo metodai
Reakcijos laikas matuojamas naudojant:
* starto blokus su slėgio sensoriais,
* kompiuterinius testus,
* optinius sensorius,
* laboratorinius psichomotorinius matavimus,
* mobiliąsias programėles.

## Reikšmė sportiniam rezultatui
Net 0,05 s skirtumas gali turėti reikšmingos įtakos varžybų rezultatui . Elitinio sporto atveju reakcijos laikas yra vienas iš veiksnių, nulemiančių galutinį rezultatą.

## Taip pat skaityti
* Nervų sistema
* Reakcija
* Smegenų žievė
* Lengvoji atletika

## Išnašos


## Šaltiniai
* Schmidt, R.A., & Lee, T.D. (2019). „Motor Learning and Performance“.
* Magill, R.A. (2020). „Motor Learning and Control“.
* Williams, A.M., & Ford, P.R. (2021). „Expertise and expert performance in sport“.
* World Athletics reakcijos protokolai.
* Smith, J. (2023). „Reaction time analysis in elite athletes“. Journal of Sports Neuroscience.
* Zhang, L. (2024). „Age-related differences in neuromotor reaction“. Sports Physiology Review.