open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dėmėtoji pelėda

**Dėmėtoji pelėda** (*Strix occidentalis*) – tikrųjų pelėdų (*Strigidae*) šeimos plėšrusis paukštis, paplitęs vakarinėje Šiaurės Amerikos dalyje.

## Aprašymas
Paukštis 43 cm dydžio, atstumas tarp išskėstų sparnų – 115 cm, svoris apie 600 g. Paukštis aktyvus dieną, maitinasi daugiausia smulkiais žinduoliais ir paukščiais.

## Dauginimasis
Vietoje lizdų dėmėtoji pelėda naudoja tuščiavidurius medžius, apleistus sakalinių paukščių lizdus arba plyšius uolose. Lizdai sukami 12-60 m aukštyje. Kiaušinio dydis – 5 cm, spalva balta, su neryškiomis dėmėmis. Kiaušinius peri patelė, kai tuo metu patinėlis ieško maisto.

## Porūšiai
Išskiriami trys porūšiai: *S. o. occidentalis, S. o. caurina ir S. o. lucida*.
Ulsteinvikas

**Ulsteinvikas** – miestas vakarų Norvegijoje. Savivaldybės centras, uostas. Išvystyta laivybos pramonė, yra laivų statykla.

## Sportas
* IL Hødd – futbolo klubas;
* „Nye Høddvoll“ futbolo stadionas, talpinantis daugiau nei 4 tūkst. žiūrovų.

## Galerija

File:Ulsteinvik001.jpg|
File:Ulsteinvik_I.jpg|
File:Ulsteinvik.jpg|
File:Ulstein_Verft_from_air_.jpg|miniatyr|
File:Ulsteinvik_seaside_view_2012_Sjoborg_1.jpg|
File:Ulsteinvik I.jpg|thumb|
File:Ulstein kyrkje crop.jpg|


## Nuorodos
*Ulstein Group 
*Sjøborg Theatre
*IL Hødd - Major local multi-sport club
*Fjord1 - operators of local and regional bus services
*Listing of bus routes that operate from or through Ulsteinvik
Hionefosas

**Hionefosas** – miestas pietų Norvegijoje. Geležinkelio stotis. Išvystyta popieriaus pramonė. Yra kraštotyros muziejus, Riterių dvaras.

2022 m. sausio 1 d. mieste gyveno 16 547 žmonės.

## Istorija

1852 m. suteiktos miesto teisės. 2010 m. visiškai sudegė bažnyčia.

## Sportas
* Hønefoss BK (futbolas)

## Šaltiniai
Rovigo provincija

**Rovigo provincija** () – Italijos provincija Veneto regione. Provincijos sostinė – Rovigas. Šiaurėje provincija ribojasi su Veronos, Paduvos ir Venecijos provincijomis, pietuose su Feraros, vakaruose su Mantujos provincija, o rytuose yra Adrijos jūra. Provincijos plotas 1789 km², gyvena 227 tūkst. žmonių (2024 m.). Kraštovaizdis yra lyguma nuo -2 iki 15 m virš jūros lygio.

## Komunos
Provincijoje yra 50 savivaldybių (komunų). Didžiausios iš jų:

## Šaltiniai
Guru

**Guru** ( – 'sunkus, svarus, reikšmingas') – indiškoje tradicijoje (hinduizme, sikhizme, tantriniame budizme, lamaizme, džainizme) dvasinis mokytojas, dvasinis vedlys, išminčius. Vėliau vakaruose žodžiu „guru“ imti vadinti įvairių (ne tik dvasinių) sričių žinovai, mokytojai, autoritetai.

## Hinduizmas

Hinduizme pabrėžiama, kad kiekvieno žmogaus tikslas turėtų būti atrasti savąjį guru, kuris paskatintų dvasiniam tobulėjimui. Apie tai rašoma indų tekste „Bhagavadgytoje“, kur Krišna pasakoja Ardžunai, kad nubudęs guru perteikia tikrąją tiesą savo mokiniams. Indijoje guru įprastai gyvena su savo mokiniais vienuolyne, vadinamame ašramu arba gurukule (mokykloje). Vėliau mokiniai guru žinią skleidžia aplinkiniams žmonėms. Teigiama, kad mokinys gyvendamas ir mokydamasis pas guru gali pasiekti mokšą – išsivadavimą iš karmos rato.

Guru tradicijos išlikusios iki šių laikų tokiose hinduizmo dvasinėse kryptyse kaip vedanta, tantra ir bhaktė. Guru laikomas turįs šventų galių, ypač įtakingi gurūs laikomi šventaisiais, daugelio kartų įkvėpimo šaltiniu po jo mirties.

Plačiai žinomi hinduizmo guru yra Šankara, Čaitanja Mahaprabhu, Ramakrišna, Šri Šri Ravi Šankaras, Satja Sai Baba, Bhaktivedanta Svamis ir daug kitų.

## Budizmas

Daugumoje budizmo krypčių dvasiniai mokytojai yra gerbiami ir vertinami, bet guru nelaikomi (hinduizmo prasme). Tačiau Tibeto budizme guru turi labai didelę svarbą, teigiama, kad jis yra būtinas dvasiniam tobulėjimui. Ypač iškilūs guru laikomi bodhisatvomis.

## Sikhizmas

Sikhizme guru turi labai didelę reikšmę. Yra išskiriama 10 guru, kurių mokymais ir remiasi sikhai.

## Džainizmas

Džainizme guru laikomas viena iš trijų pagrindinių kategorijų (*tattva*) kartu su dharma bei dieviškumu (*deva*).

## Šaltiniai
Vičencos provincija

**Vičencos provincija** () – Italijos provincija Veneto regione. Provincijos sostinė – Vičenca. Provincijos plotas 2723 km², gyvena 854 tūkst. žmonių (2024 m.). Provincijoje yra 121 savivaldybė (komunos). Svarbiausios yra Basano del Grapa, Montečio Madžiorė, Tori di Kvartesolas, Kijas, Noventa Vičentina, Tjenė, Marostika, Lonigas, Arcinjanas ir Valdanjas.

Rytinė ir pietinė provincijos dalis yra derlingoje Po žemumoje, kurią vagoja Bakiljonės, Tezino slėniai. Visą šiaurinę dalį užima Alpių kalnai.

## Didžiausios savivaldybės

## Šaltiniai

## Nuorodos
Vičencos provincijos oficialus puslapis (italų k.)
Haugesiundas

**Haugesiundas** – miestas pietvakarių Norvegijoje. Savivaldybės centras. Oro uostas. Išvystyta žvejyba. Yra rotušė, universitetinė kolegija. 37 000 gyv.

## Sportas
### Futbolas
* FK Haugesund
* SK Haugar Haugesund
* SK Vard Haugesund
Gnieznas

**Gnieznas** () – miestas vakarų Lenkijoje, 50 km į rytus nuo Poznanės. Išvystyta odos, avalynės, maisto, siuvimo, mašinų pramonė. Gotikinė Švč. Mergelės Marijos katedra (XIV–XV a.) su Gniezno vartais (1170 m.; bronza).

## Istorija
Slavai šiose apylinkėse gyveno jau VIII–IX a. X a. Gnieznas tapo pirmąja Lenkijos sostine, čia nuo 1000 m. reziduoja Gniezno arkivyskupas, Lenkijos primas, anksčiau vyriausias senatorius Abiejų Tautų Respublikos senate. 1768–1793 m. miestas buvo vaivadijos centras. Po Antrojo ATR padalijimo 1793 m. atiteko Prūsijos karalystei.

## Išnašos
Kongsvingeris

**Kongsvingeris** – miestas pietryčių Norvegijoje, 110 km nuo Oslo, abipus Glomos upės. Savivaldybės centras. Išlikusi XVII a. tvirtovė, Norvegijos policijos universitetinė kolegija, nacionalinis moterų muziejus.

## Istorija

1669 m. įkurti įtvirtinimai. Miesto teisės įgytos 1854 m.

## Sportas
* Kongsvinger IL – futbolo klubas;

## Išnašos
Žurnalistikos enciklopedija

**Žurnalistikos enciklopedija** – pirmoji specializuota žiniasklaidos enciklopedija lietuvių kalba, kurioje aprašomi Lietuvoje ir užsienio lietuvių leisti laikraščiai ir žurnalai, jų leidėjų, redaktorių ir bendradarbių biogramos, pateikiami žiniasklaidos ir leidybos terminai.

## Istorija
Žurnalistikos enciklopedija parengta Lietuvos žurnalistų sąjungos iniciatyva. Leidėjai Vilniaus universiteto Komunikacijos fakulteto Žurnalistikos institutas ir Lietuvos žurnalistikos centras. Rėmėjai Šiaurės žurnalistikos centras, Atviros Lietuvos fondas, Lietuvos kultūros ministerija, Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija, dienraštis „Lietuvos rytas“, radijo stotis „M-1“. Leidykla „Pradai“, spaudė AB „Vilspa“ spaustuvė. 

## Apimtis
Žurnalistikos enciklopedijos apimtis - 606 psl., iš jų 587 psl. enciklopedinio teksto, apimančio apie 6000 straipsnių. Tiražas 3000 egz.

## Redakcija
### Redakcinė kolegija
Laimonas Tapinas (pirmininkas), Juozas Baušys, Jonas Bulota, Pranas Damijonaitis, Rimgaudas Eilunavičius, Gediminas Ilgūnas, Virgilijus Juodakis, Edmundas Juškys, Bronius Raguotis, Domijonas Šniukas, Skirmantas Valiulis. 

### Sudarytojai
*Genovaitė Burneikienė, mokslo darbuotoja,
* Dalia Dirvonaitė, mokslo asistentė,
*Leidinio vyriausiasis redaktorius Juozapas Vytas Urbonas, vyresnysis mokslo darbuotojas, humanitarinių mokslų daktaras, docentas.
 
### Straipsnių autoriai
Valdas Bartasevičius, vyresn. asistentas, Juozas Baušys, žurnalistas, Laura Buivydaitė, žurnalistė, Genovaitė Burneikienė, mokslo darbuotoja, Dalia Dirvonaitė, mokslo asistentė, Rimgaudas Eilunavičius, žurnalistas, Danutė Jonušienė, mokslo asistentė, Virgilijus Juodakis, docentas, Rytis Juozapavičius, asistentas, Virginija Krivickienė, asistentė, Gediminas Kulikauskas, inžinierius, Gitana Lapinskaitė, žurnalistė, Marius Lukošiūnas, docentas, Aleksandras Matonis, žurnalistas, Algimantas Mockus, kino opcratorius, Audronė Nugaraitė, docentė, Džiugas Paršonis, asistentas, Žygintas Pečiulis, docentas, Genovaitė Raguotienė, docentė, Bronius Raguotis, docentas, Danguolė Skarbalienė, asistentė, Domijonas Šniukas, žurnalistas, Stasys Štikelis, žurnalistas, Laimonas Tapinas, docentas, Juozapas Vytas Urbonas, docentas, Andrius Vaišnys, vyresn. asistentas, Skirmantas Valiulis, vyresn. asistentas, Liubomiras Viktoras Žeimantas, docentas, Stasys Žvirgždas, fotomenininkas. 

## Šaltiniai
Fredas Abekas

**Fredas Abekas** (tikr. *Motiejus Akelaitis*; 1889 m. Piliakalniai, Marijampolės apskritis – 1946 m. balandžio 11 d. Čikaga) – Lietuvos žurnalistas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas, spaudos darbuotojas.

## Biografija
1911 m. su tėvais atvyko į JAV. 1917–1918 m. laikinai gyveno Japonijoje, Aliaskoje, 1920–1930 m. – Niujorke, nuo 1930 m. – Čikagoje.

Dalyvavo Amerikos lietuvių darbininkų literatūrinės draugijos veikloje. 1923–1930 m. dienraščio „Laisvė“, 1930–1946 m. dienraščio „Vilnis“ redakcijų bendradarbis. 1935 m. dalyvavo Pasaulio lietuvių kongrese Kaune. 

## Bibliografija
* *Lietuva 1935 metais: Darbininkų ir valstiečių kovos prieš Antano Smetonos diktaturą, ir Lietuvių Kongresas Kaune*, Čikaga: "Vilnis", 1935 m.

## Šaltiniai
Julius Abraitis

**Julius Abraitis** (1890 m. gruodžio 14 d. Barsukinė, Šunskų valsčius, Marijampolės apskritis – 1987 m. JAV) – gydytojas, spaudos darbuotojas.

## Biografija
1911 m. baigė Marijampolės gimnaziją, 1911–1917 m. mokėsi Maskvos universiteto Teisės bei Medicinos fakultetuose. 1920 m. studijavo Berlyne ir Leipcige.

1917–1918 m. Lietuvos kariuomenės gydytojas, 1918–1920 m. Alytaus apskrities gydytojas. 1921–1922 m. Sveikatos departamento medicinos skyriaus viršininkas, departamento vicedirektorius, nuo 1922 m. pab. – vyr. pulko gydytojas. 1947 m. atvyko į JAV, dirbo gydytoju.

Nuo 1910 m. bendradarbiavo laikraštyje „Lietuvos žinios“. 1912 m. redagavo savaitraštį „Lietuvos ūkininkas“, 1912–1914 m. dirbo žurnalo „Aušrinė“ redakcijoje; rašė į laikraštį „Santara“. 

## Šaltiniai
Petras Abromaitis

**Petras Abromaitis** (1854 m. lapkričio 26 d. Saltininkų kaime, Krosnos valsčiuje – 1911 m. vasario 17 d. Šenandoa, JAV) – Lietuvos kunigas, spaudos darbuotojas.

## Biografija
Baigė Seinų kunigų seminariją, kunigavo Punske. 1887 m. išvyko į Jungtines Amerikos Valstijas.

Aktyviai dalyvavo JAV lietuvių kultūriniame gyvenime, rūpinosi lietuviškų parapijų steigimu. Su A. Miluku ir J. Žilinsku 1894–1896 m. leido laikraštį „Garsas Amerikos lietuvių“, kartu su kitais organizavo Lietuvių katalikų spaudos bendriją, kuri 1903 m. iš kunigo V. Varnagirio perėmė savaitraštį „Žvaigždė“.

## Šaltiniai
Antanas Adomaitis (1949)

**Antanas Adomaitis** (g. 1949 m. sausio 3 d. Klišiuose, Jurbarko apskritis) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1973 m. baigė Vilniaus universiteto Istorijos fakulteto žurnalistikos specialybę.

1966–1993 m. Joniškio rajono laikraščio „Sidabrė“ (iki 1990 m. – „Tarybinis balsas“) redakcijos literatūrinis darbuotojas, skyriaus vedėjas, atsakingasis sekretorius, 1988–1993 m. – redaktorius. Nuo 1994 m. dienraščio „Šiaulių kraštas“ Joniškio redakcijos redaktorius.

Daugiausia rašo teisėtvarkos klausimais. 

## Bibliografija
* Vagos lygumoje, apybraižų rinkinys, 1977 m.
* Bariūnų kolūkis, informacinis leidinys, 1981 m.
* Joniškio rajonas, informacinis leidinys, 1988 m.
* „Pergalės“ kolūkis, informacinis leidinys, 1988 m.

## Šaltiniai
Vilniaus kredito unija

**Vilniaus kredito unija** – kooperatiniais pagrindais sukurta kredito įstaiga, kuri teikia įvairias finansų paslaugas savo nariams.

## Istorija
* Vilniaus kredito unijos istorija prasidėjo 1997 m., kai nukentėję nuo nepatikimų komercinių bankų indėlininkai nutarė susivienyti ir įsteigti savo finansinę įstaigą – kredito uniją.
* 1997 m. rugsėjo 12 d. buvo pasirašyta kredito unijos steigimo sutartis, o 1998 m. vasario 19 d. kredito unija buvo įregistruota VĮ Registrų centre. Tuo metu kredito unijos pavadinimas buvo "Vilties kelias", kuris vėliau, unijai augant, buvo pakeistas į skambesnį – "Vilniaus kredito unija". Vilniaus kredito unijos pradininkas yra Jonas Uselis.

## Nuorodos
* Vilniaus kredito unijos oficiali svetainė
Tabvemasana

**Tabvemasana** () − kalnas Melanezijoje, Espiritu Santos saloje, Vanuatu. Aukščiausia Vanuatu vieta, 1877 m.

## Nuorodos
* Tabvemasanos kalnas  (anglų k.)
Aidai – dienos informacija

**Aidai – dienos informacija** – radijo žinių ir vietos kronikos biuletenis, leistas rotatoriumi 1945–1947 m. Miunchene.

Redaktoriai: Vytautas Juozas Bieliauskas, Jonas Pauperas, B. Vyliaudas. Išėjo apie 300 numerių.

## Šaltiniai
Aidas (Voterberis)

**Aidas** – JAV lietuvių mėnesinis literatūros žurnalas, leistas 1911 m. kovo – 1912 m. vasario mėn. Voterberyje. Leido ir redagavo Kazimieras Lukošius. 

## Šaltiniai
Kobuko slėnio nacionalinis parkas

**Kobuko slėnio nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas JAV, šiaurės Aliaskoje, į šiaurę nuo poliarinio rato. Įkurtas 1980 m. ir užima 6757 km² plotą.

Parką supa Voringo ir Berdo kalnai, o per jį teka Kobuko upė. Už 121 km į rytus driekiasi Čiukčių jūros pakrantė, o už 51 km plyti Arkties Vartų nacionalinis parkas.

Slėnis yra svarbus šiaurinių elnių migracijos kelias. Vietiniai gyventojai inupikai juos medžioja, kai šie kerta Kobuko upę.
Aidas (Vilnius)

**Aidas** – Vilniaus krašto lietuvių laikraštis, leistas 1938–1939 m. Vilniuje.

## Istorija
Nr. 1 išėjo 1938 m. balandžio 29 d. vietoje laikraščio „Vilniaus rytojus“. Leistas du kartus, nuo 1938 m. spalio 3 d. – tris kartus per savaitę. Spausdino spaustuvė „Ruch“ Vilniuje. Išleisti 192 numeriai.

Informavo apie Lietuvos ir pasaulio įvykius, svarstė Vilniaus krašto kultūros, švietimo, socialinius klausimus, spausdino lietuvių rašytojų kūrinius, skleidė lietuvybės idėjas. Lenkų valdžia konfiskuodavo atskirus numerius, kuriuos redakcija pakartotinai išleisdavo be uždraustų tekstų, su tuščiomis skiltimis.

Nuo 1938 m. spalio 13 d. spausdintas „Aido“ puslapis „Kultūrinės žinios“, kuris nuo 1939 m. sausio ėjo kas savaitę. Nuo 1938 m. gegužės 3 d. leistas savaitinis priedas ūkininkams „Ukininkas“, nuo 1938 m. gegužės 6 d. – iliustruotas priedas vaikams „Varpelis“.

Leidėjas ir redaktorius Liudvikas Cicėnas, nuo 1939 m. sausio mėn. – Vincas Budrevičius. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Aidas“. E-paveldas.lt
Aidas Lietuvos darbininkų gyvenimo

**Aidas Lietuvos darbininkų gyvenimo** – Lietuvos socialdemokratų partijos laikraštis, leistas 1899 m. kaip laikraščio „Echo Życia Robotniczego“ II serija. 

## Istorija
Pirmąjį numerį lenkiškai sudarė Alfonsas Moravskis, į lietuvių kalbą išvertė Kazys Grinius. Planuota spausdinti slaptoje spaustuvėje Vilniuje, tačiau, ją susekus, spausdintas Martyno Jankaus spaustuvėje Bitėnuose. Paskutinis Nr. 2-3 išėjo tik lietuvių kalba. 

## Šaltiniai
Klarko ežero nacionalinis parkas

**Klarko ežero nacionalinis parkas ir draustinis** () – nacionalinis parkas JAV, pietvakarių Aliaskoje. Įkurtas 1980 m., užima 16 308 km² teritoriją.

Parkas yra Aliaskos pusiasalyje, į pietryčius nuo Ankoridžo. Centrinis jo objektas – Klarko ežeras. Teritoriją supa Aleutų kalnagūbris, iškilę veikiantys Ilamnos ir Redauto ugnikalniai. Vandenyno pakrantėje auga drėgnieji miškai, o kalnuose plyti tundra su daugybe turkio spalvos ežerėlių.

## Galerija

Image:Lake Clark National Park.jpg|Klarko ežeras
Image:MountRedoubt.jpg|Redauto ugnikalnis
Image:Lake clark map.png|Parko žemėlapis
Pauliaus Širvio literatūrinė premija

**Pauliaus Širvio literatūrinė premija** inicijuota 1995 m. minint poeto Pauliaus Širvio 75-ąsias gimimo metines ir teikiama kas dveji metai. Nuo 2008 m. jubiliejinė Pauliaus Širvio premija teikiama kas penkerius metus poeto gimimo dieną − rugsėjo 6-ąją. 

1995 m. Pauliaus Širvio premiją inicijavo Zarasų rajono savivaldybės viešoji biblioteka poeto atminimui saugoti ir teikė ją kas dveji metai. Nuo 2005 m. šia premija rūpinasi Zarasų rajono savivaldybės taryba, įsteigusi specialią rajono kultūros ir meno premijų vertinimo komisiją. 

Kandidatams jubiliejinei Pauliaus Širvio premijai taikomi šie atrankos kriterijai, apibrėžti premijavimo nuostatuose: pastarųjų penkerių metų poetinė kūryba, jos reikšmingumas Lietuvos poezijoje, meistriškumas poetinėmis priemonėmis aukštinti gamtos grožį bei žmogaus prigimtį, Zarasų krašto populiarinimas savo kūryba bei kūrybine veikla.

## Premijos laureatai
* 1995 m. Marcelijus Martinaitis už lyrikos albumą *„Atmintys“*
* 1997 m. Vytautas Skripka  už eilėraščių knygą *„Vigilijos“*
* 2000 m. Stasys Jonauskas už eilėraščių knygą *„Širdis plaka delčią“*
* 2003 m. Onė Baliukonė už poezijos rinktinę *„Akmuva“*
* 2005 m. Feliksas Jakubauskas už eilėraščių knygą *„Tarp klūpančių medžių“*
* 2007 m. Rimgaudas Valentinas Graibus už eilėraščių knygą *„Meilės temperatūra“*
* 2010 m. Juozas Erlickas už knygą *„Mano meilė stikliniais kaliošais“*
* 2015 m. Antanas A. Jonynas už poezijos rinkinį *„Kambarys“*
* 2020 m. Jurgita Jasponytė-Burokienė už meistriškumą poetine kūryba išreikšti meilę gimtajam kraštui, lietuvių poezijos tęstinumą ir folklorinį savitumą
* 2025 m. Marius Burokas už poezijos knygą *„Seismografas“*

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Literatūrinė Pauliaus Širvio premija
Aidas (JAV)

**Aidas** – JAV lietuvių darbininkų laikraštis, ėjęs 1923–1930 m.

## Istorija
Leido Amerikos darbininkų apšvietos draugija. Iki 1928 m. ėjo Klyvlende, 1928–1930 m. – Detroite.

Redagavo J. Baltrušaitis (1923–1927 m.), L. Urbonas (1927–1930 m.) 

## Šaltiniai
Antrinė rinka

**Antrinė rinka** – finansų rinka, kurioje prekiaujama anksčiau viešai išplatintais vertybiniais popieriais ir finansinėmis priemonėmis - akcijomis, obligacijomis, opcionais ir ateities sandoriais. Antrinės rinkos sąvoka minima tais atvejais, kai norima apibūdinti naudotų prekių, turto ar alternatyvaus produktų panaudojimo rinkas, kurioje klientų atromos taškas yra antrinė rinka. Pavyzdžiui, javai buvo tradiciškai naudojami maisto bei pašarų gamyboje, bet antrinė javų rinka išsiplėtojo į etanolio gamybą. Antrinės rinkos sąvoka taip pat apibūdina hipotekos sandorius, kuriuos parduoda bankai instituciniams investuotojams, tokiems kaip Fannie Mae ir Freddie Mac.

Pirminio viešo pasiūlymo metu vertybiniai popieriai bei finansinės priemonės išplatinami pirminėje rinkoje. Investuotojai įsigyja šiuos vertybinius popierius tiesiogiai iš emitento - įmonės pasiūliusios akcijas. ar vyriausybės išleidusios iždo obligacijas. Po pirminio viešo pasiūlymo investuotojai gali įsigyti šiuos vertybinius popierius iš kitų investuotojų antrinėje rinkoje.

Čia veikia finansiniai tarpininkai - brokeriai (finansų makleriai) ir dileriai, nusistovi kotiruojama kaina ir užtikrinamas vertybinių popierių likvidumas. Ši rinka suformuoja vertybinių popierių kainą, kuria gali būti išplatinti to paties emitento vertybiniai popieriai pirminėje rinkoje. Jei nesutampa pirkėjo ir pardavėjo norai, vertybiniai popieriai nekotiruojami. Lietuvoje antrinė rinka yra NASDAQ OMX grupei priklausanti Vilniaus vertybinių popierių birža (VVPB).

## Taip pat skaitykite
* Pirminė rinka
* Tretinė rinka
* Ketvirtinė rinka
Atmintukas

**Flash atmintis** arba **atmintukas** () – išliekamąją atmintį turintis duomenų saugojimo integrinis grandynas, kuriame esantys duomenys gali būti elektriškai ištrinti, įrašyti ir nuskaityti; atmintinės rūšis. *Flash* atminties integriniai grandynai dažniausiai naudojami atminties kortelėse, USB atmintukuose, MP3 grotuvuose ir SSD diskuose informacijai saugoti.

Pirmą kartą „Flash“ atmintis pritaikyta XX a. 9-ojo dešimtmečio viduryje.

## Savybės
Pagrindinės savybės:
* Išliekamoji atmintis – nereikia energijos įrašytos informacijos palaikymui.
* Maža duomenų nuskaitymo trukmė.
* Didesnis atsparumas smūgiams palyginti su kietaisiais diskais.
* Supakavus į kortelę įgyjamas atsparumas spaudimui ir vandens poveikiui.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kompiuterių atminties revoliucija  („Iliustruotasis mokslas“, 2010 m.)
Vrangelio ir Šv. Elijo nacionalinis parkas

**Vrangelio ir Šv. Elijo nacionalinis parkas ir draustinis** () – nacionalinis parkas JAV, pietryčių Aliaskoje, Kanados pasienyje. Įkurtas 1980 m., užima 53 321 km² plotą. 1979 m. paskelbtas UNESCO pasaulio paveldo objektu kartu su gretimais nacionaliniais parkais (Kluano, Ledynų įlankos, Tatšenšini-Alseko).

Pagrindinis parko objektas – Šv. Elijo kalnas (antras pagal dydį tiek JAV, tiek Kanadoje). Taip pat parke yra didžiausias Šiaurės Amerikoje Baglio ledlaukis. Gausu ledynų, upių, iškilęs aktyvus Vrangelio ugnikalnis. Yra istorinis paminklas – Kenekoto vario kasyklos.

Parke būdingi įvairūs kraštovaizdžiai: drėgnieji pakrančių spygliuočių miškai, tundros plotai, ledynai. Gausu grizlių, šiaurinių elnių, Dalio avinų ir kt. gyvūnų.

## Galerija

Image:Wrangells3.jpg|Tundra ir kalnai
Image:Wrangells1.jpg|Sanfordo kalnas
Image:WRST Cloudy Glacier.jpg|Kalnų ledynas
file:Kennecott Alaska.jpg|Buvusi Kenekoto kalnakasių gyvenvietė
AIDS kronika

**AIDS kronika** – Lietuvos AIDS profilaktikos centro mėnesinis laikraštis, leistas 1989–1994 m. Vilniuje.

## Istorija
Nagrinėjo AIDS, narkomanijos, prostitucijos, homoseksualumo, abortų, venerinių ligų ir jų profilaktikos klausimus.

Tiražas 1989 m. – 10 000 egz., 1994 m. – 5000 egz. 

## Redaktoriai
* R. Šimkus – 1989–1991 m.
* Artūras Butkevičius – 1991–1994 m.
* Žilvinas Pekarskas – 1994 m.

## Šaltiniai
Aistuva

**Aistuva** – *[[laikraštis]] ukmergiškiams*, leistas 1989–1994 m. Ukmergėje.

## Istorija
Iki 1992 m. ėjo kaip Ukmergės sąjūdžio leidinys. Įsteigė ir leido Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio Ukmergės rajono taryba.

Tiražas 1989 m. – 2200 egz., 1994 m. – 1000 egz.

## Redaktoriai
* Paulius Skuodis – 1989–1992 m.
* Loreta Jastramskienė ir kt. (redakcinė kolegija) – 1992–1993 m.
* Vytautas Laugalys – 1994 m.

## Šaltiniai
Aistros (žurnalas)

**Aistros** – spalvotas, gausiai iliustruotas žurnalas, leistas 1931–1932 m. Kaune.

## Istorija
Vienas iš bulvarinės spaudos leidinių. Spausdino pramoginio, erotinio pobūdžio lektūrą bei pikantiškas istorijas iš Lietuvos ir pasaulio įžymybių gyvenimo.

Spausdino „Typolit“ spaustuvė Kaune. Išleisti 6 numeriai.

Leidėjas-redaktorius Eduardas Streikas. 

## Šaltiniai

	
## Nuorodos
* „Aistros“. E-paveldas.lt
Šv. Elijo kalnas

**Šv. Elijo kalnas** (, ) – Šiaurės Amerikos Kordiljerų viršukalnė, esanti Šv. Elijo kalnuose. Stūkso ties JAV (Aliaska) ir Kanados (Jukonas) siena. Aukštis – 5489 m. Tai antras pagal aukštį abiejų šalių kalnas (JAV nusileidžia Makinliui, o Kanadoje – Logano kalnui). Kalnas patenka į Vrangelio-Šv. Elijo bei Kluano nacionalinius parkus (UNESCO objektas).
 
Tlinkitų kalba kalnas vadinamas *Yaas'éit’aa Shaa*, tai reiškia „kalnas už Ledynų įlankos“. Pirmasis europietis, išvydęs kalną buvo rusų jūrų keliautojas Vitus Beringas (1714 m. liepos 16 d.). Nėra žinoma, ar Beringas suteikė kalnui kokį vardą. Manoma, kad XVIII a. kartografai kalno pavadinimą parinko pagal Šv. Elijo kyšulį, kurį pranašo Elijo dieną (liepos 20 d.) atrado ir taip pavadino Beringas.

Pirmasis į kalną įkopė italų alpinistas, princas Luigi Amadeo di Savoia (1897 m. liepos 31 d.).

## Šaltiniai
Aitvaras (laikraštis)

**Aitvaras** – projektuotas leisti pirmasis lietuviškas laikraštis, turėjęs pasirodyti 1857 m. sausio 1 d. Lietuvoje. 

## Istorija
Laikraščio sumanytojas Laurynas Ivinskis 1856 m. sudarė šio laikraščio programą (*Parodymas žinių kurios bus įdėtos ing žinovą ūkiškų dalykų po vardu Aitvaras*). Leidinys turėjo būti savaitinis, skirtas kaimo žmonėms. Programa susidėjo iš 9 punktų. Buvo numatyta spausdinti žinias iš įvairių žemės ūkio, sveikatos, gamtos mokslų, istorijos, religijos ir kitų sričių. 

L. Ivinskis parengė nebaigtą rašyti redakcinį straipsnį *„Kuomi buvo ir kuomi žada būti Aitvaras“*. Laikraštis negavo caro valdžios leidimo ir nepasirodė. 

## Šaltiniai
Bauskas

**Bauskas** (arba ***Bauska***) – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, dabar Ventos miesto dalis. Kaimą mena Bausko gatvė Ventoje, prasidedanti prie seniūnijos pastato.

## Istorija

Ankstyvuoju sovietmečiu buvo darbininkų gyvenvietė. 1966 m. gruodžio 30 d. su Purviais II sujungta į naują Ventos gyvenvietę.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bažnytgiris

**Bažnytgiris** – buvęs kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 12 km į šiaurės rytus nuo Griškabūdžio.

## Istorija

Kaimas įsikūrė XVIII a. pabaigoje miško, kuris buvo iškirstas Griškabūdžio bažnyčiai statyti, vietoje. Panaikintas 1987 m. kovo 25 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aitvaras (žurnalas)

**Aitvaras** – satyros žurnalas, leistas 1927–1928 m. Kaune.

## Istorija
Nr. 1 išėjo 1927 m. gegužės 15 m. Iš pradžių ėjo kartą per mėnesį, o nuo Nr. 6 – kas dvi savaites. 1928 m. Nr. 5 pavadintas „Naujas aitvaras“, 1928 m. Nr. 7 – „Pavasario aitvaras“, 1928 m. Nr. 10 – „Parodos aitvaras“.

Spausdino Š. Neimano spaustuvė Kaune. Išleista 20 numerių.

Spausdino satyrinius kūrinius, karikatūras, draugiškus šaržus. Bendradarbiavo Jonas Jonynas, Liudas Truikys, Albinas Valentinas, Stepas Žukas ir kt.

Leidėjas-redaktorius Jonas Juozas Burba. 

## Šaltiniai
Aleksander Tammert

**Aleksander Tammert** (g. 1973 m. vasario 2 d. Tartu) – Estijos lengvaatletis, kuris specializuojasi disko metime. 2004 m. vasaros olimpinių žaidynių bronzos prizininkas.

## Biografija
Aleksander Tammert labiau žinomas tapo po 2004 m. Atėnų olimpiados, kuomet sportininkas liko ketvirtas, bet paaiškėjus jog nugalėtojas Robertas Fazekašas vartojo negalimus preparatus, Tamertas pelnė bronzos medalį Estijos rinktinei. 2006 m. Europos čempionate pelnė bronzos medalį.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
*Aleksander Tammert IAAF svetainėje
Aitvaras (savaitraštis)

**Aitvaras** – savaitraštis moksleiviams, ėjęs nuo 1989 m. spalio 18 d. iki 1994 m. pab. Vilniuje.

## Istorija
Leistas vietoj 1946–1989 m. leisto laikraščio „Lietuvos pionierius“. 1989–1990 m. ėjo kaip *Lietuvos vaikų laikraštis*. Nuo 1991 m. leido UAB „Respublika“.

Tiražas 1989 m. – 133 900 egz., 1994 m. – 7700 egz.

## Redaktoriai
* Laimutė Drazdauskaitė – 1989–1994 m.
* J. Kriščiūnas – 1994 m. 

## Šaltiniai
Svertinis išpirkimas

**Svertinis išpirkimas** () – sandoris, sudaromas tada, kai investuotojas, dažniausiai finansinis rėmėjas (privataus kapitalo investicijų įmonė) įsigyja bendrovės kontrolinį akcijų paketą pasitelkdama skolintus pinigus, finansinį svertą.

Svertinio išpirkimo atveju skolinamasi lėšų iš banko ar paskolų kapitalo rinkos dalyvių. Svari įmonės įsigijimo kainos dalis padengiama skolintomis lėšomis, tokiu būdu investicija tampa svertinė (). Įsigytos įmonės turtas yra panaudojamas kaip užstatas už pasiskolintą kapitalą. Tai ganėtinai rizikinga investavimo taktika. Tiek smulkios, tiek stambios bendrovės, priklausančios įvairioms pramonės šakoms, yra svertinio išpirkimo sandorių „taikinys“.

## Vadovybės vykdomas išpirkimo sandoris
Vadovybės vykdomas išpirkimo sandoris () – sandoris, kurio metu įmonių vadovai iš esamų savininkų įsigyja visas bendrovės akcijas arba kontrolinį paketą.

## Taip pat skaitykite
* Privatusis kapitalas
* Susijungimai ir įsigijimai
* Investicinė bankininkystė
Ferdinandas Vrangelis

**Ferdinandas Vrangelis** (, ; 1796 m. gruodžio 29 d. – 1870 m. gegužės 25 d.) – Rusijos jūrininkas, keliautojas, Arkties tyrinėtojas, admirolas.

## Biografija
Gimė Pskove, Baltijos vokiečių šeimoje. Jo tėvas Peteris Vrangelis buvo artilerijos majoras, o senelis – aukštas valdininkas Petro I rūmuose.

1815 m. Peterburge įstojo į jūrų kadetų korpusą. Gavo gardemarino laipsnį, tarnavo Revelyje, vėliau Baltijos laivyne. 1817–1819 m. kaip mičmanas dalyvavo Vasilijaus Golovino ekspedicijoje aplink pasaulį. Vrangelis gavo leitenanto laipsnį ir 1820–1824 m. surengė ekspediciją tyrinėti šiaurės rytines Sibiro pakrantes. Aprašė pakrantę nuo Kolymos žiočių iki Koliučino užutėkio, įtraukė į žemėlapį Lokių salas. Gavo kapitono-leitenanto laipsnį ir 1824–1827 m. surengė ekspediciją aplink pasaulį. 1829 m. paskirtas pagrindiniu Rusų Amerikos valdytoju. 1830–1835 m. gyveno Aliaskoje, dalyvavo šiaurės vakarinės Šiaurės Amerikos pakrantės tyrinėjimuose. Sitkoje įkūrė magnetinę-meteorologinę observatoriją. 1836 m. pro Meksiką nuplaukė iki Rusijos ir trečią kartą apiplaukė pasaulį.

1840–1847 m. buvo Rusijos-Amerikos kompanijos direktorius, 1847–1849 m. dirbo Jūrų ministerijoje. 1849 m. tapo viceadmirolu ir išėjo į atsargą. Aktyviai bendradarbiavo su Peterburgo mokslų akademija, tapo Rusijos geografų draugijos nariu.

Prasidėjus Krymo karui grįžo iš atsargos, tapo Jūrų ministru. 1857 m. Vrangelis tapo admirolu, Valstybinės tarybos nariu.

1864 m. vėl išėjo į atsargą, persikėlė į Estiją, gyveno Roelos kaime, vedė meteorologinę apskaitą. Mirė 1870 m. Tartu, palaidotas Viru-Jagupio kaimo kapinaitėse.

Ferdinando Vrangelio garbei pavadinta daug objektų Arktyje: Vrangelio sala – Rusijoje; Vrangelio sala, Vrangelis (miestas), Vrangelio kyšulys, Vrangelio kalnas, Vrangelio kalnai, Vrangelio ir Šv. Elijo nacionalinis parkas – Aliaskoje.

## Šaltiniai
Belvederio dvaras

**Belvederio dvaras** – romantizmo stiliaus dvaras Belvederyje (Jurbarko rajono savivaldybė). Respublikinės reikšmės architektūrinė, urbanistinė vertybė.

Išlikusi XIX a. vidurio romantizmo stiliui būdinga dvaro sodyba: rūmai, svirnas, koplyčia–mauzoliejus ir parkas. Rūmuose meistriškai interpretuotas toskaniškųjų vilų stilius: jie asimetriškos struktūros, santūrių neorenesanso formų. Svirno su įvažiavimo arka ir mediniu balkonėliu bei koplyčios–mauzoliejaus fasaduose derinti smailiaarkiai langai ir klasicistiniai piliastrai, traukos. Yra parkas.

## Istorija
Dvarą iš Tiškevičių apie 1820 m. nusipirko Kleopas Burba. Jam 1830 m. ant aukšto Nemuno kranto pastačius rūmus (prancūzų architekto projektas) su bokšteliu, iš kurio matyti gražus vaizdas, todėl dvaras pavadintas Belvederiu ( – „gražu žiūrėti“).

1860 m. rūmai remontuoti.

1880 m. dvaro savininkas K. Burba ketino statyti cukraus fabriką, o jo sukurtos bendrovės nariu buvo ir vyskupas Motiejus Valančius. Sumanymas buvo nerealus, o už dalyvavimą 1863 m. sukilime pats K. Burba sušaudytas.

XX a. pradžioje dvarą valdė O. Burbaitės-Puzinienės palikuonys.

Tarpukariu dvaras išparduotas dalimis. Dvaro rūmuose 1921–1926 m. veikė žemesnioji žemės ūkio mokykla, 1926–1961 m. pienininkystės ir gyvulininkystės mokykla, 1961–1969 m. žemės ūkio technikumas, iki 1971 m. bitininkystės ir sodininkystės meistrų mokykla.

2005 m. pabaigoje dvaras privatizuotas – jį už 1,2 mln. litų įsigijo verslininkas Stanislovas Lapeika, vėliau VšĮ „Belvedrio dvaras“ jį pardavė vilniečiui verslininkui Arvydui Kvietkauskui. Tačiau dvaro renovacija taip ir nebuvo pradėta. Belvederio dvaras įtrauktas į labiausiai niokojamų Lietuvos dvarų sąrašą.

## Parkas
Parkas (7 ha) išsidėstęs banguotame reljefe; vingiuoti takai apsodinti vietiniais ir introdukuotais medžiais. Nuo Nemuno pakrante einančio kelio rūmų link kyla laiptai (buvo 372 pakopos).



Image:Belvederio dvaro rumai2014.JPG|Dvaro rūmai
Image:Belvederio dvaro oficina2014.JPG|Oficina
Image:Belvederio dvaro interjeras2014.JPG|Dvaro rūmų interjeras 
Image:Belvederio dvaro interjero detales2014.JPG|Dvaro rūmų interjero detalė
Image:Belvederio dvaro interjeras(IIIaukstas)2014.JPG|Dvaro rūmų interjeras
Image:Belvederio dvaro kokliai2014.JPG|Dvaro rūmų kokliai pažymėti „S. Zalberio koklių ir keramikos dirbinių dirbtuvės“, kuri buvo įsikūrusi Kaune, Vilijampolėje, ženklu.
Image:Belvederio dvaro rumu krosnis2014.JPG|Dvaro rūmų krosnis
Image:Belvederio dvaro rumu interjeras2 2014.JPG|Dvaro rūmų laiptai
Image:Belvederio dvaro rumu interjeras3 2014.JPG|Dvaro rūmų interjeras
Image:Belvederio dvaro rumu interjeras3.JPG|Dvaro rūmų laiptų turėklai
Belvederis, lenta.JPG|Atminimo lenta



## Šaltiniai

## Nuorodos

* Dvaras
* Belvederio dvaro sodyba (Kultūros vertybių registras)
* Privatizavęs asmuo
* Panemunės perlu vadinamas dvaras virsta vampyrų buveine
Trevizo provincija

**Trevizo provincija** () – Italijos provincija Veneto regione. Provincijos sostinė – Trevizas. Provincijos plotas 2477 km², o gyvena 878 tūkst. gyventojų (2024 m.).

## Komunos
Trevizo provincijoje yra 95 savivaldybių (komunų). Didžiausios pagal gyventojų skaičių:



## Šaltiniai

## Nuorodos
* Provincia di Treviso oficialus puslapis (italų k.)
Akiračiai (mėnraštis)

**Akiračiai** – JAV lietuvių *atviro žodžio [[mėnraštis]]*, ėjęs 1968 m. liepos iki 2005 m. sausio Čikagoje, o nuo 2005 m. – Lietuvoje.

## Leidinys
Leidžia Santaros-Šviesos federacija. Rašo politikos, ekonomikos, kultūros, lietuvių literatūros bei kalbos temomis, skelbia Lietuvos ir išeivijos spaudos apžvalgas, recenzijas, interviu, poleminius straipsnius, laiškus. Bendradarbiauja Lietuvos ir lietuvių išeivijos žurnalistai, politikai, mokslo, kultūros veikėjai. Kasmet išeina po 10 numerių.

Spausdino Morkūno spaustuvė.

## Redaktorių kolegija
Redaktorių kolegijos nariais yra buvę: Donatas Bielskus, Karolis Drunga, Raimundas Mieželis, Liūtas Mockūnas, Zenonas Rekašius, Tomas Remeikis, Alfredas Erichas Senas, Julius Šmulkštys, Tomas Venclova, Vytautas Zalatorius, Henrikas Žemelis, Vaidas Repečka.

## Bendradarbiai
Algirdas Titus Antanaitis, Zita Čepaitė, Leonardas Dambriūnas, Vytautas Aleksandras Jonynas, Vytautas Kavolis, Violeta Kelertienė, Gražutė Šlapelytė-Sirutienė, Rimvydas Šliažas, Vincas Trumpa.

## Nuorodos
* Mėnraščio istorija 
* Mindaugas Tamošaitis. Aktualios XX amžiaus Lietuvos istorijos temos mėnraštyje „Akiračiai“ 1988-1995 m. 
* „Akiračių“ skaitmeninis archyvas spauda.org

## Šaltiniai
Katancaro provincija

**Katancaro provincija** (it. *Provincia di Catanzaro*) – Italijos provincija Kalabrijos regione. Katancaras yra provincijos ir regiono sostinė.
Akiratis (mėnraštis)

**Akiratis** – Lietuvos kurčiųjų draugijos centro valdybos laikraštis, leidžiamas nuo 1989 m. sausio 31 d. Vilniuje. 

## Leidinys
Išeina kartą per mėnesį. Rašo kurčiųjų gyvenimo ir darbo klausimais. Tiražas 1989 m. – 3000 egz., 1997 m. – 400 egz., 2011 m. - 1000 egz., 2019-2020 m. 800 egz., 2021-2022 m. 600 egz.

## Redaktoriai

* Alfredas Šimkus – 1989–2002 m.
* Genė Karklienė – 2002-2019 m.
* Nijolė Krasniauskienė nuo 2020 m.

## Šaltiniai
Akis (savaitraštis)

**Akis** – visuomenės, kultūros ir politikos savaitraštis, leistas 1931–1932 m. Kaune.

## Istorija
Nr. 1 išėjo 1931 m. gegužės 23 d. Daugiausia rašyta politikos klausimais. Leido Lietuvių tautininkų sąjunga. Oficialus leidėjas ir redaktorius Liudas Balvočius. Spausdino Vilniaus spaustuvė Kaune. Išėjo 20 numerių. 

## Šaltiniai
Akiratis (Varingtonas)

**Akiratis** – Didžiosios Britanijos lietuvių rotatoriumi spausdintas leidinys, leistas 1950 m. Niu Varingtone. Įsteigė Kazimieras Barėnas. Leidėjas ir redaktorius P. Klezas. 

## Šaltiniai
Čirčikas (upė)

**Čirčikas** (, ) – upė Uzbekistane, Taškento srityje; Syrdarjos dešinysis intakas. Susidaro sutekėjus Čatkalo ir Pskemo upėms, prasidedančioms vakarų Tianšanyje. Teka pietvakarių kryptimi, pirmuosius 30 km kanjonu, vėliau lyguma. Įteka į Syrdarją netoli Činazo.

Didžiausias intakas – Ugamas.

Pačiame aukštupyje upė patvenkta, susidaręs Čarvako tvenkinys. Upės vanduo naudojamas drėkinimui, įrengta nutekamųjų kanalų sistema. Čirčiko slėnyje įsikūrę miestai yra Gazalkentas, Čirčikas ir Taškentas.

## Šaltiniai
Akcentai

**Akcentai** – iliustruotas pramoginis savaitraštis, nuo 1990 m. spalio iki 1997 m. leistas Kaune.

## Istorija
Steigėjas ir leidėjas Jurgis Buitkus, individuali leidybos įmonė „Akcentai“. Tiražas 1990 m. – 25 000 egz., 1996 m. – 7600 egz. Leido įvairius neperiodinius priedus, 1994–1997 m. – mėnesinį priedą „Atšvaitai“.  Abiejų apimtis 4 spaudos lankai. Tiražas 1994 m. – 9500 egz., 1996 m. – 3700 egz. 

## Redaktoriai
* Jurgis Buitkus – 1990–1991 m.
* Juzefa Buitkuvienė, J. Radzevičienė – 1991–1997 m.

## Šaltiniai
Čirčikas

**Čirčikas** – miestas rytų Uzbekistane, Taškento srityje, 25 km į šiaurės rytus nuo Taškento, Čirčiko upės dešiniajame krante. Pro miestą eina Taškento-Chodžikento plentas ir geležinkelis.

Vystomas spalvotosios metalurgijos, chemijos pramonės įrangos gamybos, žemės ūkio mašinų gamybos, elektrotechnikos, chemijos (sieros, azoto rūgščių, mineralinių trąšų), avalynės, siuvimo, statybinių medžiagų, maisto pramonė.

Veikia chemijos pramonės projektavimo institutas, Šv. Jurgio cerkvė (pastatyta 1901 m.), mečetė, karinė bazė.

## Istorija

Čirčikas įkurtas 1935 m., sujungus kelias gyvenvietes, išaugusias statant Čirčiko-Bozsujaus hidroelektrinių kaskadą. Iki 1956 m. Čirčikas su visu Bostanlyko rajonu priklausė Kazachstanui, bet vėliau perduotas Uzbekistanui.

## Šaltiniai
Haldenas

**Haldenas** – miestas pietryčių Norvegijoje, prie Tistos žiočių, netoli sienos su Švedija. Išvystyta elektronikos, informacinių technologijų pramonė, yra 2 branduoliniai reaktoriai. Miestas garsėja kaip gamtą tausojantis. Veikia energetikos technologijų institutas, Estfoldo universitetinė kolegija. Išlikusi Fredriksteno tvirtovė.

## Sportas
* Kvik Halden FK (futbolo klubas)
* Haldeno miesto stadionas (talpa 4 tūkst. sėdimų vietų)
Lilestriomas

**Lilestriomas** – miestas pietryčių Norvegijoje, už 22 kilometrų nuo Oslo. Lilestriome yra Geležinkelio stotis, karinis oro uostas, tarptautinių parodų kompleksas, čia veikia ir keli mokslo institutai.

## Sportas
* Lillestrøm SK (sporto klubas); vyrų futbolo ekipa yra žaidusi elito serijoje; daugkartiniai šalies čempionai.
* LSK (moterys); moterų futbolo ekipa; daugkartinės šalies čempionės;

## Stadionai
* „Oroseno“ stadionas () talpina 11,5 tūkst. žiūrovų; jame namų rungtynes žaidžia Lillestrøm SK futbolininkai;
* Namų rungtynes LSK moterų ekipa žaidžia LSK halėje (manieže); šis stadionas talpina 1,5 tūkst. žiūrovų. 500 vietų yra sėdimos.

## Šaltiniai

## Nuorodos

*Norwegian Defense Research Establishment
*Airport train, "Flytoget"
*Lillestrøm torv 
*Lillstrøm Sportsclub, LSK 
*Lillestrøm cultural centre 
*VisitLillestrom.no
Mjondalenas

**Mjondalenas** – miestelis pietų Norvegijoje, 11 km į vakarus nuo Drameno, prie Dramenselvos upės.

## Sportas
* Mjøndalen IF – futbolo klubas;
* Consto Arena, talpinanti 4,2 tūkst. žiūrovų.

## Galerija

Mjøndalen Railway Station TRS 061106 003.jpg|Stotis
10-01 Mjøndalsbrua.jpg|Tiltas
Mjøndalen kirke.jpg|bažnyčia
Buskerud 2013 018.JPG|Pastatai


## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali komunos svetatinė
* Picture and map of Mjøndalen 
* Portåsen svetainė (oficiali)
Moldė

**Moldė** – miestas pietinėje Norvegijoje, Rumsdalio pusiasalyje. Apskrities centras. Uostas.

## Istorija

Moldė viduramžiais kūrėsi kaip prekybos centras. 1742 m. suteiktos miesto teisės. XIX a. tapo tekstilės ir aprangos pramonės bei turizmo centru.

## Sportas
* Molde FK – futbolo klubas; vyrų pagrindinė komanda;
* Molde FK (moterys) – klubo moterų futbolo komanda;

## Galerija

File:Molde_P9250493.JPG
File:Molde_Kirche.jpg
File:Molde_im_Februar_2005.jpg


## Nuorodos
* Municipal fact sheet from Statistics Norway
* Tourist information
* Molde University college
* Molde International Jazz Festival 
* Romsdals Budstikke
* Molde F.K.
* VS Molde Futsal 
* Molde and the Molde Panorama
* Armin Burkhart vaizdai
Šienas (Norvegija)

**Skien** – miestas pietų Norvegijoje, Grenlando regione, šalia Pošgriūno. Geležinkelio stotis, oro uostas. Išvystyta energetikos pramonė. Veikia Telemark muziejus.

## Žymūs žmonės

Šiene gimė rašytojas Henrikas Ibsenas (1828–1906). Čia 1958 m. įkurtas jo muziejus.

## Sportas
* Odd Grenland BK (futbolas)

## Galerija

File:Henrik_Ibsen_Museum.jpg
File:Rv36GunnarKnudsensVeg.jpg
File:Frogner_hovedgård_-_Skien_(1).jpg
File:KirkenKapitelberget.jpg
File:Skien_Kirke_(tvillingetårn).jpg
File:Skien_videregående_skole_-_Brekkeby.jpg


## Nuorodos
*Municipal fact sheet from Statistics Norway
*komunos svetainė 
*Municipal website 
*Municipal website
Čiukčiagiro ežeras

**Čiukčiagiro ežeras** () – gėlavandenis ežeras Rusijoje, Chabarovsko krašte, Amgūnės baseine, į pietus nuo Polinos Osipenko vardo kaimo (*Село имени Полины Осипенко*). Ežeras seklus (gylis iki 6 m), kranto linija labai vingiuota. Šiauriniai krantai žemi, pelkėti. Daug uolingų, miškais apaugusių salų (didžiausios – Džalu ir Godbaniki), taip pat yra plaukiojančių salelių.

Iš Čiukčiagiro ežero išteka Amgūnės intakas Oldžinkanas (Olginas). Ežeras būna užšalęs nuo spalio pabaigos ar lapkričio pradžios iki gegužės.

Šiaurės rytiniame krante yra Čiukčiagiro gyvenvietė.

## Šaltiniai
Hortenas

**Hortenas** – miestas pietų Norvegijoje, įsikūręs pusiasalyje. Savivaldybės centras.

Uostas, keltai į Mosą, geležinkelio stotis. Yra karališkasis Norvegijos jūrų muziejus, Norvegijos fotografijos muziejus, automobilių muziejus, karinė jūrų bazė.

## Sportas
* FK Ørn-Horten (futbolas)
* SK Falk (futbolas)
Sandefjordas

**Sandefjordas** – miestas pietų Norvegijoje. Savivaldybės centras. Uostas, oro uostas. Išvystyta maisto pramonė.

## Sportas
* Sandefjord Fotball (futbolas)

## Galerija

File:Bytunet2.JPG|Miesto centras
File:Hauker%C3%B8d_Skolekorps_2016.jpg|Konstitucijos dienos šventė
File:Knattholmen_leirsted.jpg|*Knattholmen Campground*
File:T%C3%B8nsberg_t%C3%B8nne.jpg|*Tønsberg Barrel
File:Joachim_Frich_Sandefjord.jpg|1848
File:Sandefjord_kirke1.JPG|Bažnyčia
File:Sandefjord_innseiling_IMG_6023.jpg|Pajūryje
File:Annual_report_of_the_Board_of_Regents_of_the_Smithsonian_Institution_(1891)_(17813080994).jpg|1891 m.
File:GransBryggeri2.jpg|Alaus darykla
File:Sandefjord_-_building_10.jpg|Tipiškas namas mieste
File:Konferansesenter1.jpg|Uostas
File:Sandefjord Muzeum Wielorybnictwa 3.jpg|*Hvalfangstmuseet''


## Nuorodos

*Municipal fact sheet from Statistics Norway
*Miesto komunos svetainė 
*Whaling Museum
*Sandefjord Public Library 
*The local history society "Gamle Sandefjord" - "Old Sandefjord" 
*A local history society dedicated to the erstwhile municipality of Sandar - Sandar Historielag i Sandefjord 
*A biographical dictionary of the population of the town of Sandefjord in 1801, in Norwegian
*A blog-format collection of potted biographies of people in Sandefjord who turn up in the sources as of 1762 as well as occasional articles based on that material, mostly in Norwegian.
Sarpsborgas

**Sarpsborgas** – miestas pietryčių Norvegijoje, šalia Fredrikstado. Savivaldybės centras. Išvystyta gėrimų pramonė.

## Vardas
Skandinavų laikais šis miestas buvo vadinamas Borg (liet. pilis).

## Istorija

Miestas buvo įkurtas Borgo pavadinimu vikingų karaliaus Olav Haraldsson 1016 metais. Miestas buvo sudegintas Švedijos okupantų 1567 m. ir sugriautas per Septynerių metų Šiaurės karą. Atstatytas miestelis nugrimzdo į upę 1702 kartu su purvo nuošliauža. Borg vėl buvo atkurtas ir susikūrė kaip atskiras miestas 1839, jis buvo atskirtas nuo Tune ir tapo atskira savivaldybe. Gyventojų skaičius nuolat auga, o 2005 metų vasarą jis pasiekė 50 000 gyventojų.

## Sportas
### Futbolas
* Sarpsborg 08 FF
* Sarpsborg FK, buvęs futbolo klubas

## Galerija

File:Marktplatz-Sarpsborg.jpg
File:Gaagate_Sarpsborg_1.JPG
File:Sarpsborg_Museumspark_Borgarsyssel.JPG
File:Rathaus-Sarpsborg.jpg
File:Sarpsborg,Hafslund_Hovedgård(Herrenhaus)_2.jpg
File:Sarpsborg_Kirche_(2).JPG
Mosas

**Mosas** – miestas pietryčių Norvegijoje. Uostas, oro uostas. Išvystyta popieriaus, metalo, tekstilės pramonė.

## Sportas
* Moss FK – futbolo klubas;

## Galerija

File:Moss Haffnergaarden 1790s.jpg| *Haffnergaarden*  
File:Moss Folkets Hus01.JPG|  
File:Konvensjonsgården, Moss, kulturminneid 86061, 2015-08-16, DSC 2991.jpg|  *Konvensjonsgården*  
File:Chrystiegården, Moss, 2015-07-03, DSC 2698.JPG| *Chrystiegården* 
File:Moss kirke, Moss kommune, Østfold.jpg | Bažnyčia
File:Hotell Refsnes Gods.jpg| Hotel Refsnes Gods


## Nuorodos
* Municipal fact sheetStatistics Norway
* Moso komunos svetainė 
* Municipal website 
* Moss meteorites
* Mossby.no 
* "Moss Avis" 
* Short historical summary of Moss 
* Norwegian Lady statue
Akis už akį (laikraštis)

**Akis už akį** – pramoginis mėnesinis laikraštis, leistas 1995–1996 m. Kaune.

## Istorija
Rašė apie nusikaltimus, katastrofas, nelaimes, kriminalines naujienas iš Lietuvos ir pasaulio. Steigėja ir leidėja UAB „Laikraštis Vasaris“. Redaktorius Povilas Gončaras. Tiražas 20 000 egz. 

## Šaltiniai
Čumyšas

**Čumyšas** () – upė Rusijoje, Kemerovo srityje ir Altajaus krašte; Obės dešinysis intakas. Išteka iš Salairo kalvagūbrio dvejomis ištakomis – Kara Čumyšu ir Tom Čumyšu. Aukštupyje teka į pietus, vaga slenkstėta. Vėliau teka šiaurės vakarų, vakarų kryptimi per Bijos-Čumyšo aukštumą, kur upės tėkmė gan lėta, o vaga labai vingiuota. Žemupyje skaidosi į dvi atšakas, įteka į Obę 88 km į vakarus nuo Barnaulo.

Didžiausi intakai:
* kairieji – Sara Čumyšas, Jama, Taraba, Kaškargaicha;
* dešinieji – Uksunajus, Sungajus, Alambajus, Kamenka, Talmenka.

Upė laivybai tinkama 196 km nuo žiočių ruože (iki Zacharovo prieplaukos). Prie Čumyšo įsikūręs Zarinsko miestas.
 

## Šaltiniai
Achemos žinios

**Achemos žinios** – Jonavos akcinės bendrovės „Achema“ savaitraštis, ėjęs nuo 1973 m. kovo 28 d. iki 1997 m.

## Istorija
Iki 1992 m. vadinosi „Chemikas“, valstybinės įmonės „Azotas“ laikraštis, 1992–1993 m. – „Naujienos“. 1993 m. šiam leidiniui tapus Jonavos laikraščiu miestui ir kaimui, pradėjo eiti Naujienų savaitinis priedas „Azoto naujienos“, nuo 1994 m. gegužės – valstybinės įmonės „Azotas“ savaitraštis. Nuo 1994 m. rugsėjo vadinasi „Achemos žinios“.

Tiražas 1994 m. – 1000 egz., 1997 m. – 400 egz.

## Redaktoriai
* Romualdas Kemerzūnas – 1973–1996 m.
* A. Skopas – 1996–1997 m.
* Jonas Bružas – 1996–1997 m.
* Angelė Kučiauskaitė – 1997 m.

## Šaltiniai
Adomas (žurnalas)

**Adomas** – iliustruotas žurnalas, 1991–1994 m. ėjęs Vilniuje.

## Istorija
Leido UAB „Politika“ kas pusmetį. Rašė apie žmonių tarpusavio santykius, žmonių ir aplinkos sąveiką. Tiražas 1991 m. – 20 000 egz., 1994 m. – 5000 egz.

Redaktorė Audronė Guigaitė. 

## Šaltiniai
Audronė Guigaitė

**Audronė Guigaitė** (g. 1955 m. balandžio 22 d. Šiškiniuose, Ignalinos rajonas) – Lietuvos žurnalistė, redaktorė, aktorė.

## Biografija
1973 m. baigė Utenos T. Tilvyčio vidurinę mokyklą, 1978 m. – Vilniaus universiteto Istorijos fakultete – žurnalistikos specialybę. Studijų metais – Vilniaus universiteto Kiemo teatro aktorė.

1977–1990 m. žurnalo „Jaunimo gretos“ redakcijos skyriaus vedėja, nuo 1990 m. – leidyklos „Politika“ redaktorė, žurnalo „Adomas“ vyr. redaktorė. 1994–2000 m. – leidyklos „Pašekšta“ direktorė. Valstybinės darbo inspekcijos Inspektavimo organizavimo, priežiūros ir informavimo skyriaus vyriausioji specialistė.

Dirbdama žurnale „Jaunimo gretos“, daugiausia rašė apie kultūros, teatro žmones, savamokslius tautodailininkus. Leidykloje „Pašekšta“ pradėjo leisti knygų seriją „Moterų laimė“. Per Vilniaus televiziją 1996 m. rengė ir vedė laidą „Vyras, moteris ir meilė“. 

## Bibliografija
* Vilniaus universiteto kiemo teatras, su kitais, 1988 m.
* Pilnatis, eilėraščių rinkinys, 1995 m.

## Šaltiniai
Šampleinas

**Šampleinas** (, ) – ežeras Šiaurės Amerikoje, JAV (Vermontas ir Niujorkas) bei Kanadoje (Kvebekas). Ežeras telkšo siauriame ir giliame tektoniniame lūžyje, kurio ilgis šiaurės-pietų kryptimi 180 km, plotis iki 19 km. Ežero gylis siekia 122 m. Šis lūžis su ežeru yra Šampleino slėnyje, įsiterpusiame tarp Žaliųjų ir Adirondako kalnų. Kranto linija labai vingiuota (ilgis 945 km), gausu salų (virš 80: Grand Aislas, Nort Hyrou, Aisl La Motė ir kt.).

Į Šampleino ežerą suteka daug gan neilgų upių, o išteka Rišeljė upė (Šv. Lauryno upės intakas). Ežeras Šampleino kanalu sujungtas su Hadsono upe.

Dalis ežero įeina į Adirondako parką. Svarbiausi miestai prie Šampleino yra Berlingtonas ir Platsburgas.

## Šaltiniai
Aklųjų dalia

**Aklųjų dalia** – Lietuvos akliesiems globoti draugijos iliustruotas tęstinis leidinys, ėjęs 1932–1939 m. Kaune.

## Istorija
Leidinyje nagrinėtos aklųjų švietimo, gydymo, globojimo ir bendravimo problemos, spausdinti gydytojų patarimai, pasakojimai apie aklųjų gyvenimą, literatūros kūrinėliai. Spausdino „Typolit“ bei E. Norkienės spaustuvės Kaune.

Bendradarbiavo Petras Avižonis, Pranas Daunys, Kazys Grinius, J. Ignatavičius, Vladas Kviklys, P. Maldeikis, J. Marcinkus, P. Šeštakauskas, Jonas Gudaitis-Vabalas. 

## Redaktoriai
* Albinas Briedis – 1932 m.
* Daumantas Čibas – 1934 m., 1939 m.
* Marija Nemeikšaitė – 1933 m., 1937 m.

## Šaltiniai