Pabradė

**Pabradė** – miestas Švenčionių rajono savivaldybėje, 38 km į pietvakarius nuo Švenčionių, prie Žeimenos ir Dubingos santakos. Pabradės seniūnijos centras. Stovi Pabradės Šv. Sergijaus Radonežiečio cerkvė (buvusi Šv. Juozapato bažnyčia, įrengta 1927 m.), Pabradės Švč. Mergelės Marijos Šeimų karalienės bažnyčia (pašventinta 2007 m.), Pabradės sentikių cerkvė, veikia 2 gimnazijos („Ryto“ ir „Žeimenos“), Pabradės meno mokykla, biblioteka, paštas, vaikų globos namai, Užsieniečių registracijos centras.

## Etimologija

Pabradė įsikūrusi abipus Žeimenos, toje vietoje, kur ši prasiveržia skersai priemolingos pakilumos, o iš dešinės į ją įteka Dubinga. Netoli miesto plyti smėlingos Žeimenos lygumos. Žeimena čia srauni, rėvinga, yra brastų. Spėjama, jog nuo žodžio *bradas* („brasta“) atsiradęs ir vietovės pavadinimas, pridedant priešdėlį *pa-*. Pro Pabradę ėjo keliai Vilnius–Švenčionys–Daugpilis ir Vilnius–Inturkė–Molėtai, ir kol nebuvo tilto, per Žeimeną buvo keliamasi brasta. Prie brastos buvo ir smuklė, kuri galėjo duoti pradžią visai gyvenvietei.

## Geografija

Miestas įsikūręs judrioje vietoje prie Vilniaus–Turmanto geležinkelio, yra Pabradės geležinkelio stotis. Per miestą eina krašto keliai  ir . Į šiaurę nuo miesto prasideda smėlingas Pabradės miškų masyvas, netoliese veikia Pabradės poligonas. Vietos miškingos, tinkamos poilsiui. Nuo Pabradės prasideda puikus vienos dienos maršrutas baidarėmis iki Santakos. Pro miestą teka Žeimena.

## Istorija

Vietovė rašytiniuose šaltiniuose minima nuo XV a. 2-osios pusės. Tada ji su nedideliu dvaru priklausė Nosilovskiams, vėliau Radviloms, Tyzenhauzams, Masalskiams, dar vėliau – Tiškevičiams. Ilgą laiką gyvenvietė priklausė dvarui. Manoma kad žemės, kur įsikūręs Pabradės miestas, priklausė Nalšiai, nalšėnams, kuri rašytiniuose šaltiniuose minima tarp 1229 ir 1298 m.

Iki XIX a. vidurio (kol buvo nutiestas Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkelis ir Pabradė tapo miestu) gyvenvietė buvo menka. Iš lėto augo prie Vilniaus–Daugpilio pašto kelio. Netoli miesto centro išliko buvusios smuklės (XVIII a.) pastatas. Senais laikais čia buvusi pašto arklių pakaitos stotis, užvažiuojamasis kiemas. XIX a. 2-ojoje pusėje įkūrus geležinkelio stotį, pradėjo augti miestelis. Dešiniajame Žeimenos krante buvusi dalis priklausė Vilniaus apskričiai, kairiajame – Švenčionių apskričiai. Dauguma gyventojų vertėsi miško ruošos ir plukdymo darbais. Buvo čia nedidelių įmonių: spirito varykla, elektrinė. 1916 m. Vokietijos kariuomenė nutiesė geležinkelio atšaką Pabradė–Lentupis.

1940 m. įkurta biblioteka. 1940 m. pradžioje Lietuvos vyriausybės sprendimu Pabradėje buvo įkurta priverčiamojo darbo stovykla, kurioje buvo kalinami komunistai. Tų pačių metų vasaros pabaigoje stovykla komunistinės valdžios uždaryta. II pasaulinio karo metu čia kalėjo nacizmo priešininkai, vyko masinės žydų žudynės.

1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu. Sovietmečiu 2-ojoje vidurinėje mokykloje įkurtas kraštotyros muziejus. 2003 m. įkurta sentikių parapija. 2006 m. patvirtintas Pabradės herbas.

|}

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis

### Žymūs žmonės
* Jonas Liniauskas (g. 1955 m.) – poetas.
* Gintaras Valiuškevičius (1966–2025) – hidrologas.
* Viktoras Meškauskas (g. 1970 m.) – lengvaatletis.
* Rasa Troup (g. 1977 m.) – bėgikė.

## Sportas
* SK Modulis Pabradė (sporto klubas, geriausiai žinomas dėl futbolo ekipos);
* Pabradės sportinio ėjimo klubas (sportinis ėjimas)

## Šaltiniai

## Literatūra
* Varniai, Dimitravas, Pabradė: koncentracijos ir priverčiamojo darbo stovyklos Lietuvoje 1927–1940 m. (sud. Modestas Kuodys). – V.: Versus aureus, 2007. – 208 p. – ISBN 978-9955-34-010-2

## Nuorodos
* 
* Miesteliai.lt 
* Pabradės miesto naujienų portalas 
* Pabradės sentikiai 
* „Švenčionių kraštas“  – Švenčionių rajono laikraštis