open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vidurio Latvijos žemuma

**Vidurio Latvijos žemuma** () yra Latvijoje, tarp Alūksnės ir Vidžemės aukštumų, Rygos įlankos ir Rytų Kuršo aukštumos. Vidurio Latvijos žemuma yra Šiaurės Latvijos žemumos tęsinys. Tai didžiausias gamtinis Latvijos regionas, užimantis 20,64 % šalies teritorijos.

Reljefas lyguminis, vietomis kalvotas (aukštis iki ~100 m), banguotas. Paviršiuje kvartero nuogulos, pajūryje kopos. Skirstoma į Vidurio Gaujos dubumą, Šiaurės rytų Vidžemės pakilumą, Vidžemės pakraštį, Vidurio Latvijos, Rygos smėlėtąją ir Žiemgalos lygumas.

## Šaltiniai
Prancūzijos Aukštutinė Volta

**Aukštutinė Volta** (pr. *Haute-Volta*) buvo Prancūzijos kolonija, Prancūzijos Vakarų Afrikos dalis. Ji egzistavo dviem atskirais laikotarpiais: 1919-1932 ir 1947-1958 m.

Aukštutinės Voltos pavadinimas rodo, kad šalyje yra Voltos upės aukštupys.

## Istorija

Iki XIX a. pabaigos Aukštutinėje Voltoje dominavo mosių, kurie kaip manoma į šią teritoriją atsikraustė iš šiaurinės Ganos, valstybės. Kelis amžius mosiai buvo valstiečių ir karių tauta, sugebėjusi apginti savo religiją ir socialinę struktūrą nuo šiaurės vakaruose gyvenusių musulmonų bandymų jėga primesti islamą. 

1896 m. regione pasirodžius prancūzams mosių pasipriešinimas buvo palaužtas užėmus jų sostinę Uagadugu. Teritorijos prijungtos prie Dramblio Kaulo Kranto kolonijos.

1919 m. kovo 1 d. provincija sukurta iš dalies teritorijų įėjusių į Aukštutinio Senegalo ir Nigerio bei Dramblio Kaulo Kranto kolonijas. 1932 m. rugsėjo 5 d. kolonija buvo panaikinta, jos dalis prijungiant prie Dramblio Kaulo Kranto, Prancūzijos Sudano ir Nigerio.

1937 m. atkurta kaip administracinis vienetas, vadintas Aukštutiniu Krantu. Po Antrojo pasaulinio karo mosiai atnaujino spaudimą sukurti atskirą teritorinį vienetą. 1947 m. rugsėjo 4 d. kolonija buvo atkurta Prancūzijos Sąjungos sudėtyje su savo buvusiomis sienomis. Prancūzijos užjūrio teritorijų sąrangos peržiūra prasidėjo 1956 m. liepos 23 d., priėmus Pagrindinį Įstatymą (*Loi Cadre*). Po šio įstatymo priėmimo Prancūzijos parlamentas 1957 m. pradžioje patvirtino pertvarkymus, kuriais atskiroms teritorijoms buvo suteiktos savivaldos teisės. 
1958 m. gruodžio 11 d. Aukštutinė Volta buvo reorganizuota į savivaldžią koloniją Aukštutinės Voltos Respubliką, priklausiusią Prancūzijos Bendrijai, o 1960 m. rugpjūčio 5 d. tapo nepriklausoma. 

1984 m. rugpjūčio 4 d. šalies pavadinimas buvo pakeistas į Burkina Fasą.
## Išnašos
Šiaurės gambitas

**Šiaurės gambitas** – šachmatų debiutas, kurio ėjimai:
**<br />1. e4 e5<br />2. d4 ed<br />3. c3 dc<br />4. Rc4 cb<br />5. Rxb2**

Debiutas pavadintas šiaurės gambitu todėl, kad jį populiarino šiaurės šalių šachmatininkai (ypač Danijos ir Švedijos).

Kai centrinis gambitas priimamas ėjimu **3…dc**, baltieji turi du populiariausius atsakymus: žaisti Aleksandro Aliochino rekomenduotą **4. Žxc3** arba žaisti Lindheno tęsinį **4. Rc4**, kuris veda į šiaurės gambitą. Būtent Lindhenas panaudojo šiaurės gambitą nugalėdamas būsimąjį pasaulio čempioną V. Šteinicą 1864-aisiais Londone.

Po ėjimo **4. Rc4**, kuriuo baltieji pasiūlo kirsti antrąjį pėstininką, juodieji paprastai priima auką ir žaidimas tęsiamas **4…cb 5. Rxb2**.

Po **5. Rxb2** juodieji gali gintis keliais būdais:
* 5…Rb4+
* 5…d6
* 5…d5
* 5…Ve7

Ėjimas **5…Rb4+** pradeda labai sudėtingą neišbalansuotą žaidimą. Po ėjimo **5…d6** baltieji gali tęsti **6. Vb3** arba **6. f4**.

Populiariausias ėjimas yra **5…d5** (Šlechterio gynyba). Juo juodieji grąžina vieną pėstininką su idėja patogiu metu grąžinti ir antrąjį.

Baltieji paprastai tęsia **6. Rxd5** (**6. ed** yra silpnesnis, nes teisingai žaidžiant juodieji išlaikys pėstininko persvarą ir gaus patenkinamą poziciją) **6…Žf6 7. Rxf7+ Kxf7 8. Vxd8 Rb4+ 9. Vd2 Rxd2 10. Žxd2 c5**. Dauguma teoretikų poziciją laiko lygia, bet kai kurie mano, kad juodųjų pranašumas valdovės sparne gali būti naudingas endšpilyje.

Vietoj **7. Rxf7+** žinomas ir **7. Žc3** nebandant susigrąžinti pėstininko, bet vystant figūras.
No Boundaries

**„No Boundaries“** – 2009 m. TV šou „American Idol“ 8-ojo sezono nugalėtojo singlas.
Daina buvo parašyta „American Idol“ teisėjos Kara’os DioGuardi su Cathy Dennis ir Mitch Allan. Tai pirmasis nugalėtojo Kris Allen ir 2-ąją vietą užėmusio Adam Lambert singlas.

Kris Allen ir Adam Lambert dainą pirmąkart atliko gegužės 19 d. paskutinėje „American Idol“ 8-ojo sezono laidoje. Abiejų dainininkų dainos versijos buvo išleistos į prekybą 2009 m. gegužės 20 d.

Tai antrasis „American Idol“ nugalėtojo singlas išleistas užėmusiųjų 1-ąją ir 2-ąją vietas. Pirmasis singlas buvo „Inside Your Heaven“, išleistas 4-ojo sezono nugalėtojos Carrie Underwood ir 2-os vietos laimėtojo Bo Bice.

## Singlo turinys
**No Boundaries – Single** (Kris Allen versija)
# „No Boundaries“: 3:30
**No Boundaries – Single** (Adam Lambert versija)
# „No Boundaries“: 3:48

## Išleidimo istorija
**Abi versijos**

## Pozicijos
**Kris Allen**

**Adam Lambert**

## Šaltiniai
Time for Miracles

**„Time for Miracles“** – antrasis amerikiečių dainininko Adam Lambert singlas, išleistas 2009 m. spalio 16 d. per Amazon.com. Daina nėra pagrindinis singlas iš jo debiutinio albumo. Ji sukurta filmo „2012“ garso takeliui. 2009 m. spalio 17 d. pasirodė pilna dainos versija svetainėje YouTube, o spalio 20 d. buvo išleista skaitmeniniam parsisiuntimui.

## Kritikų atsiliepimai
Prieš išleidžiant „Time for Miracles“, singlas jau susilaukė teigiamų atsiliepimų.

Brian Harold May iš Queen turėjo galimybę išklausyti visą dainą ir liaupsino ją kaip „tikrai pritrenkiančią“ bei gyrė Lamberto vokalą, sakydamas, kad „Adam’o balsas pasiekia jausmingumą, gilumą, brandą ir stulbinantį diapazoną bei jėgą, kuri privers išsižioti“.

Išgirdęs tik dainos ištrauką „Entertainment Weekly“ kritikas Michael Slezak teigė, kad daina „skamba tarsi turinti potencialo tapti didžiuliu hitu“.

## Pozicijos

## Šaltiniai
Gurmanas

**Gurmanas** ( „smaguriautojas ir vynų žinovas”) – išskirtinės kokybės ar rinktinių maisto produktų, valgių, delikatesų bei gėrimų mėgėjas ir žinovas; smaguriautojas.

## Termino kilmė
Terminas apytikriai XVIII a. po Europą paplito iš prancūzų kalbos žodžio „Gourmet“ („smaguriautojas ir vynų žinovas“), kuris atitinkamai kildinamas iš senosios prancūzų kalbos žodžio „Gormet“ („vyno pardavėjo padėjėjas“).
Beje, vokiečiai iki šiol naudoja iš prancūzų pasiskolintą kitą prancūzišką žodį „gourmet“ ir sako, kad žodis „Gourmand“ yra netikslus, nes pradinė jo reikšmė esanti „tas, kuris daug ir gerai valgo“ (rajūnas).

Pagal etimologiją galima numanyti, kad geriausiais gurmanais pagal nutylėjimą laikomi prancūzai. Nors pats terminas yra daugiau sutartinis, visiškai tikslaus ir visuotinai priimto apibrėžimo nėra.

## Perkeltinė reikšmė
Terminas be kulinarijos dar naudojamas ir kitose srityse. Gurmanais šnekamojoje kalboje dažnai vadinami bet kurios srities rinktinių produktų mėgėjai ir žinovai: kelionių, knygų, muzikos ir kt.

## Gurmanų restoranų vertinimas
Nuo 1900 m. Prancūzijoje, o vėliau ir dar dviejose dešimtyse šalių, gurmanams leidžiamas kelionių gidas „Guide Michelin“ klasifikuoja viešbučius ir restoranus. Idėja kilo broliams Andre ir Eduardui Michelinams – padangų koncerno savininkams – jie norėjo paskatinti keliavimą automobiliais. Gurmanams pirmiausia rūpi nuo 1926 m. šio gido kasmet skiriami įvertinimai geriausiems restoranams, pažymimi 1-3 žvaigždutėmis. Pagal šį gidą daugiausia geriausių restoranų turintis miestas yra Tokijuje (8 restoranams suteiktos 3 žvaigždutės), o visoje Prancūzijoje 3 žvaigždučių restoranai yra 26, o Šveicarijoje tik 2.
Antrasis gurmanams autoritetingiausias leidinys – Prancūzijoje leidžiamas restoranų įvertinimo katalogas „Gault Millau“.

## Nuorodos

* Apie gurmanų mėgstamus pagrindinius delikatesus
IP-5

**IP-5** – tai ankstyvųjų pašarinių žirnių veislė. Išvesta Vengrijoje. Augalų vidutinis aukštis 150 cm. Žiedai dideli, raudonai violetiniai. Grūdai vidutinio didumo (1000 sėklų masė ~200 g), geltonai rudi su tamsiais taškeliais. Žaliajam pašarui užauga per 35–51 d., sėkla pribręsta per 78–102 d. Ankštys vidutiniškai eižėjasi. Veislių tyrimo punktuose 1988 m. IP-5 žaliosios masės vidutinis derlius 322 cnt/ha, sėklos 20 cnt/ha. Grūduose yra 23 % baltymų, žaliojoje masėje – 17,6 %. Sėkla subręsta vienodai. Veislė linkusi išgulti, ją žeidžia (labiau už "Rainius") askochitozė, antraknozė. Lietuvoje rajonuota 1989 m.
Dina

**Dina**, **K-29216** () – tai ankstyva vasarinių miežių veislė. Sukurta Rusijoje, Šiaurės vakarų žemdirbystės institute atrankos būdu iš sukryžmintų etiopiškos K-20436 ir norvegiškos Domen veislių augalų. Vegetacija trunka 75 dienas. 

Selekcijoje naudojama kaip greitą derėjimą ir atsparumą ligoms sąlygojančių genų šaltinis. Ląstelės gali augti *in vitro*, tai įmanoma daugeliui veislių bet ne visoms.

Grūdai stambūs (1000 grūdų masė 39,1–52,7 g). Dina veislės miežiai užauga aukšti (72–98 cm), atsparūs išgulimui. Derlingumas ~50 cnt/ha. Veislė neblogai dera įvairiuose dirvožemiuose. 1992 m. rajonuota Lietuvoje.

## Šaltiniai
Agluona (Latvija)

**Agluona** (, ) – miestelis rytinėje Latvijoje, Latgaloje, tarp Agluonos ir Cirišo ežerų, 10 km nuo Agluonos geležinkelio stoties, 40 km į šiaurės rytus nuo Daugpilio. Stovi bazilika – didžiausia katalikų šventovė Latvijoje. Yra paminklas karaliui Mindaugui ir karalienei Mortai (2015).

## Istorija
Spėjama, kad Agluonoje tikriausiai buvo nužudytas Lietuvos karalius Mindaugas. Už paaukotas lėšas 2015 m. rugsėjo 22 d. čia atidengtas paminklas – Mindaugas su latgalių kilmės žmona Morta ir jų vaikais primena bendras lietuvių ir latvių šaknis (skulptorius Vidmantas Gylikis, architektai Jonas Anuškevičius ir Vytenis Izokaitis). 1699 m. pastatyta bažnyčia. Jai sudegus 1768–1780 m. pastatyta mūrinė barokinė Agluonos bazilika su dviem 60 m aukščio bokštais. 

Iki XIX a. pradžios Agluonos apylinkėse buvo lietuviškai kalbančių kaimų, išliko lietuvių kilmės vietovardžių. 1700 m. čia įsteigtas dominikonų vienuolynas 1891 m. nustojo gyvuoti. Rusijos valdymo metais Agluonoje apsigyvendavo ir daugelis lietuvių kunigų, grįžusių iš tremties be teisės gyventi Lietuvoje. 1920–1924 m. čia buvo Rygos katalikų arkivyskupo būstinė ir katalikų kunigų seminarija. 1993 m. Agluonoje lankėsi popiežius Jonas Paulius II.

## Žymūs žmonės
* 1892 m. Tuminiškių palivarke 2,5 km nuo Agluonos gimė Steponas Kolupaila.

## Šaltiniai
Grafo spalvinimas

**Grafo spalvinimas** arba **grafo dažymas** – grupė grafų teorija uždavinių, kuriuose siekiama grafo elementams priskirti spalvas taip, kad būtų tenkinamos tam tikros sąlygos (paprastai – kad gretimi grafo elementai turėtų skirtingas spalvas). Iš tokių uždavinių dažniausiai naudojamas viršūnių spalvinimas, kai kiekvienai viršūnei priskiriama spalva taip, kad gretimos viršūnės turėtų skirtingas spalvas, kiek rečiau – briaunų spalvinimas, kai spalvos priskiriamos briaunoms.

## Taikymas
Grafo spalvinimo uždavinys iškyla daugelyje praktinių sričių, tokių kaip sporto tvarkaraščio sudarymas, sėdimų vietų planų kūrimas, egzaminų ir taksi tvarkaraščių kūrimas bei Sudoku galvosūkių sprendimas.

## Šaltiniai

## Literatūra
*
Tai, kas svarbiausia

**Tai, kas svarbiausia** () – 1998 m. drama apie moterį, priverstą paaukoti savo karjerą, kad galėtų rūpintis nuo vėžio mirštančia motina.

## Aktoriai
* Meryl Streep – Kate Gulden
* Renée Zellweger – Ellen Gulden
* William Hurt – George Gulden
* Tom Everett Scott – Brian Gulden
* Lauren Graham – Jules
* Nicky Katt – Jordan Belzer
* James Eckhouse – District Attorney

## Nuorodos
*
Alsa (reikšmės)

**Alsa** gali reikšti:
* Alsa – kairysis Šešuvies intakas.
* Alsa – upė Lietuvoje; Mituvos dešinysis intakas.
* Alsa – vasarinių miežių veislė.
* Alsa – ankstyva rudeninė kriaušių veislė.
Viršūnių spalvinimas

**Viršūnių spalvinimas** () - grafo spalvinimo variantas, kai grafo viršūnėms priskiriamos spalvos taip, kad gretimos viršūnės turėtų skirtingas spalvas.

## Chromatinis skaičius
Mažiausias skaičius spalvų, kuriomis galima nudažyti grafo viršūnes, vadinamas grafo chromatiniu skaičiumi.

Esama įvairių grafo chromatinio skaičiaus įverčių. Pavyzdžiui, keturių spalvų teorema teigia, kad plokščiojo grafo chromatinis skaičius neviršija keturių.

## Algoritmai
Bendru atveju patikrinti, ar *n* viršūnių turintis grafas gali būti nudažytas *k* spalvų galima peržiūrint visus derinius iš *n* elementų po *k* (kiekvienai viršūnei priskiriama viena iš *k* spalvų). Ieškant chromatinio skaičiaus tokius patikrinimus reikia atlikti *k* reikšmėms nuo 1 iki *n*, tad algoritmo laikinis sudėtingumas yra O((n+1)!).

Kadangi tikslus algoritmas yra lėtas, paprastai naudojami euristiniai algoritmai.

## Šaltiniai
Hedelfinger

**Hedelfinger** – trešnių veislė, išvesta Vokietijoje. Lietuvoje daug kur auginama. Vaismedis auga vešliai, sudaro vidutinio tankumo, platų piramidišką vainiką, žiemą pakankamai ištvermingas, derėti pradeda 4–5 metais po pasodinimo, dera gausiai ir pastoviai. Žydi gana anksti. Veislė kryžmadulkė. Vaisiai prinoksta apie liepos vidurį, beveik vienu metu, vienodo dydžio, dideli (4–5 g), labai skanūs, transportabilūs, apvaliai širdiški, iš šonų paplokšti. Odelė tamsiai raudona, visiškai prinokusių vaisių beveik juoda. Minkštimas purpurinės spalvos, kremzliškas, sultingas, saldus. Sultys raudonos. Kauliukas didokas (0,4 g), lengvai atsiskiria nuo minkštimo. Vaisiai vartojami švieži ir perdirbti. Veislė pakankamai atspari ligoms.
Satyajit Ray

**Satjadžitas Rėjus** (; g. 1921 m. gegužės 2 d. Kalkutoje – m. 1992 m. balandžio 22 d., ten pat) – vienas iškiliausių Indijos kino režisierių; taip pat scenaristas, vaikų rašytojas, kompozitorius.

## Biografija
Gimė žymaus bengalų rašytojo Sukumaro Rėjaus šeimoje. Buvo vienintelis vaikas šeimoje. Kai jam buvo vos dveji metai, mirė tėvas. Mokėsi Kalkutos vyriausybinę berniukų gimnazijoje. Studijavo Kalkutos universiteto Prezidento koledže ekonomiką. Atsidėjo kino režisieriaus darbui po pažinties su prancūzų režisieriumi Žanu Renuaru bei Londone peržiūrėjęs Vitorijo de Sikos filmą „Dviračių vagys“ (1948 m.). Tokie Rėjaus filmai kaip „Kelio dainos“ (1955 m.), „Nenugalėtas“ (1956 m.), „Muzikinis kambarys“ (1958 m.), „Apu pasaulis“ (1959 m.), „Čarulata“ (1964 m.), „Šachmatų žaidėjai“ (1977 m.) išgarsino ne tik patį režisierių, bet ir visą Indijos kiną vakarų pasaulyje.

Už savo filmus Rėjus buvo apdovanotas įvairiais laimėjimais, nominuotas Oskarui. Jis tapo Prancūzijos garbės legiono kavalieriumi, Amerikos kinematografinio meno ir mokslo premijos laureatu.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Seton M. Portrait of a director: Satyajit Ray. Bloomington: Indiana UP, 1971
* Rangoonwalla F. Satyajit Ray’s art. Delhi: Clarion, 1980.
* Nyce B. Satyajit Ray: a study of his films. New York: Praeger, 1988
* Robinson A. Satyajit Ray: The Inner Eye. Berkeley: University of California Press, 1989.
* Cooper D. The cinema of Satyajit Ray: between tradition and modernity. Cambridge; New York: Cambridge UP, 2000
* Ganguly S. Satyajit Ray: In search of the modern. Lanham: Scarecrow Press, 2000
* Ishaghpour Y. Satyajit Ray: l’Orient et l’Occident. Paris: Différence, 2002
* Satyajit Ray: Texte zum Werk, zur Person, zu den Filmen. Berlin: Freunde der Deutschen Kinemathek, 2003
* Majumdar G. Satyajit Ray: creating classics. New Delhi: Rupa & Co., 2003.
Britų Indija

**Britų Indija** () – Britanijos kolonijinei imperijai pavaldi feodalinė valstybė Pietų Azijoje. Apėmė dabartinę Indiją, Pakistaną, Bangladešą, Mianmarą, egzistavo nuo 1858 m. iki 1947 m. Koloniją sudarė tiek tiesioginės valdos, tiek vasalinės kunigaikštystės. Turėjo dalinę autonomiją ir buvo vienintelė kolonija, kuri priklausė Tautų Lygai (vėliau JTO), savarankiškai dalyvavo Olimpinėse žaidynėse.

Anksčiau buvo Britų Rytų Indijos kompanijos valda, tačiau po Sipajų sukilimo 1857–1858 m. kompanija panaikinta ir sudaryta kolonija, valdoma Anglijos monarcho per generalgubernatorių. Nors vietiniai indų monarchai turėjo dalinę savivaldą, tačiau Anglijos monarchas buvo vyriausias kolonijos valdovas (nuo 1876 m. karalienė Viktorija buvo tituluojama Indijos imperatore). 1935 m. Indijai suteikta autonomija. 1942 m. Mahatma Gandis pradėjo pilietinio nepaklusnumo kampaniją, dėl kurios britai buvo priversti Indijai suteikti visišką nepriklausomybę. 1947 m. kolonija subyrėjo į Indijos sąjungą (iš jos susidarė Indija), Pakistano dominiją (iš jos susidarė Pakistanas ir Bangladešas) bei Britų Birmą (iš jos susidarė Mianmaras).
Kometa (reikšmės)

**Kometa** gali reikšti:

* Kometa – mažas kosminis kūnas, skriejantis aplink Saulę ir bent kartais parodantis komą (kometos skraistę) arba uodegą dėl Saulės poveikio kometos branduoliui, kuris yra mažas kūnas sudarytas iš uolienos, dulkių ir ledo.
* Kometa – slyvų veislė.
Believe

**Believe** gali būti:
* Believe (albumas) – 23-iasis amerikiečių dainininkės ir aktorės Cher studijinis albumas.
* Believe (Cher daina) – Grammy laimėjęs singlas iš Cher albumo Believe.
* Believe (Justin Bieber albumas) – 3-iasis kanadiečių atlikėjo Justin Bieber studijinis albumas.
* Believe (kvepalai) – amerikiečių dainininkės Britney Spears vardiniai kvepalai.
Siligas

**Siligas** () – miestelis ir komuna Italijoje, Sardinijoje, Sasario provincijoje, 450 m aukštyje virš jūros lygio.

## Šaltiniai
Mamma Mia!

**Mamma Mia!** (dar kitaip vad. ***Mamma Mia! The Movie***) – 2008 m. miuziklas, iš spektaklio paverstas filmu. Paremtas pop grupės ABBA dainomis. Meryl Streep vaidina vienišą motiną Donna Sheridan. Pierce Brosnan, Colin Firth ir Stellan Skarsgård vaidina tris galimus Donos dukters Sophie (Amanda Seyfried) tėvus.

## Aktoriai
* Meryl Streep – Donna Sheridan, Sophie motina, viešbučio Villa Donna savininkė. Filmo pabaigoje Sam’o žmona.
* Amanda Seyfried – Sophie Sheridan, Donna’os dukra ir Sky sužadėtinė.
* Julie Walters – Rosie Mulligan, viena iš Donna’os geriausių draugių, netekėjusi rašytoja.
* Christine Baranski – Tanya, viena iš Donna’os geriausių draugių, turtinga, 3 kartus išsiskyrusi moteris.
* Pierce Brosnan – Sam Carmichael, Sophie galimas tėvas, Donos vyras, amerikiečių architektas.
* Colin Firth – Harry Bright, Sophie galimas tėvas ir britų bankininkas.
* Stellan Skarsgård – Bill Anderson, Sophie galimas tėvas, švedų jūrininkas ir rašytojas.
* Dominic Cooper – Sky, Sophie sužadėtinis, sukūrė viešbučio tinklalapį internete.
* Philip Michael – Pepper, Sky vyriausias pabrolys.
* Ashley Lilley – Ali, Sophie artima draugė ir viena iš pamergių.
* Rachel McDowall – Lisa, Sophie artima draugė ir viena iš pamergių.
* Benny Andersson – groja pianinu per „Dancing Queen".
* Björn Ulvaeus – graikų dievas.
* Rita Wilson – graikų deivė.
* Spencer Kayden – Agnes

## Dainos
Dainos, kurios buvo naudotos filme (17 iš jų yra garso takelių albume):
# „I Have a Dream“ – Sophie
# „Honey, Honey“ – Sophie, Ali, and Lisa
# „Money, Money, Money“ – Donna, Tanya, Rosie, and Greek Chorus
# „Mamma Mia“ – Donna, Sophie, Ali, Lisa, and Greek Chorus
# „Chiquitita“ – Rosie, Tanya, and Donna
# „Dancing Queen“ – Tanya, Rosie, Donna, Greek Chorus, and Company
# „Our Last Summer“ – Harry, Bill, Sam, Sophie, and Donna
# „Lay All Your Love on Me“ – Sky, Sophie, Sky’s Bachelor party friends.
# „Super Trouper“ – Donna, Tanya, and Rosie
# „Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)“ – Company
# „The Name of the Game“ – Sophie (ištrinta scena)
# „Voulez-Vous“ – visi
# „SOS“ – Sam, Donna, and Greek Chorus
# „Does Your Mother Know“ – Tanya, Pepper, Guys, and Girls
# „Slipping Through My Fingers“ – Donna and Sophie
# „The Winner Takes It All“ – Donna
# „I Do, I Do, I Do, I Do, I Do“ – Sam, Donna, and Company
# „When All Is Said and Done“ – Sam, Donna, and Company
# „Take a Chance on Me“ – Rosie, Bill, and Company
# "Mamma Mia! " – Company
# „I Have a Dream“ – Sophie and Company
# „Dancing Queen“ – Donna, Rosie, and Tanya
# „Waterloo“ – Donna, Rosie, Tanya, Sam, Bill, Harry, Sky, and Sophie
# „Thank You for the Music“ – Sophie.

## Apdovanojimai ir nominacijos

## Nuorodos
* 
* ''Mamma Mia!'' production notes
Joniškio valsčius

**Joniškio valsčius** yra buvęs dviejose Lietuvos vietose:

* rytinėje dalyje (centras – Joniškio miestelis);
* šiaurinėje dalyje (centras – Joniškio miestas).
Pranciškus Janulaitis

**Pranciškus Janulaitis** (1874 m. balandžio 28 d. Malavėnai, Šiaulių apskritis – 1952 m. Vladimiras) – Lietuvos kunigas, knygnešys.

## Biografija
Jauniausia 13 vaikų šeimoje, kurioje išgyveno broliai Kaliksas, Juozas, Petras, Jurgis, Augustinas, seserys Ona, Julija ir Veronika.

Baigė Kauno Žemaičių kunigų seminariją, įšventintas kunigu. Paskirtas Šeduvos Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčios vikaru įsitraukė į knygnešystę, pradėjo platinti draudžiamą lietuvišką spaudą. 1898-1902 m. Troškūnų Švč. Trejybės parapijos vikaras. 1900 m. prasidėjus L. Vaineikio bylai ir įkliuvus broliui Augustinui, buvo kratytas ir jo butas Troškūnuose, rastas kažkokio kunigo Stanislovo laiškas, kuriame prašoma atsiųsti dešimt egzempliorių laikraščio „Tėvynės Sargas“, rankraštį „Modus vivendi“ apie kovą už lietuvių kalbos teises. Vienas P. Janulaičio laiškas dėl bendradarbiavimo spaudoje buvo rastas ir pas brolį A. Janulaitį. Rusijos caro 1902 m. vasario 27 d. paliepimu už antivalstybinę veiklą metams ištremtas į Smolenską.

Grįžęs į Lietuvą dirbo įvairiose parapijose, 1924-1930 m. Betygalos Šv. Mikalojaus parapijos klebonas, statė naują šios parapijos bažnyčią, kuri konsekruota 1932 m. Betygaloje įveisė didžiulį sodą. Daug obelų tebeauga šlaite prie saugomo Mikalojaus Daukšos ąžuolo. Vėliau dirbo Kauno katedros kapitulos garbės kanauninku.

1946 m. ištremtas į Rusiją, kalintas Vladimiro kalėjime kartu su arkivyskupu Mečislovu Reiniu ir vyskupu Teofiliumi Matulioniu.

## Šaltiniai
Pjūklas 2

**Pjūklas 2** – 2005 m. JAV siaubo filmas. „Pjūklo“ filmų serijos antroji dalis, plėtojanti istoriją toliau nuo pirmos dalies. Filmo režisierius Darren Lynn Bousman, scenarijaus autorius Leigh Whannell, vaidina Donnie Wahlberg, Franky G, Glenn Plummer, Beverley Mitchell, Dina Meyer, Emmanuelle Vaugier, Erik Knudsen, Shawnee Smith ir Tobin Bell. 

Kita serijos dalis – „Pjūklas III“.

## Aktoriai
* Tobin Bell – John Kramer/Pjūklas (*Jigsaw*)
* Shawnee Smith – Jauna Amanda
* Donnie Wahlberg – Detektyvas Eric Matthews
* Erik Knudsen – Daniel Matthews
* Franky G – Xavier Chavez
* Glenn Plummer – Jonas Singer
* Emmanuelle Vaugier – Addison Corday
* Beverley Mitchell – Laura Hunter
* Tim Burd – Obi Tate
* Dina Meyer – Detektyvas Allison Kerry
* Lyriq Bent – Sergeant Daniel Rigg
* Noam Jenkins – Michael Marks
* Tony Nappo – Gus Colyard

## Išnašos
Joniškio valsčius (Šiauliai)

**Joniškio valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės Lietuvos teritorijoje. Centras – Joniškis.

## Istorija

Įkurtas XIX a. 2-ojoje pusėje Kauno gubernijoje. 1947 m. dalis valsčiaus perduota Ziniūnų valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Joniškio rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 6339 || 631 kiemas  || 7 seniūnijos || 60
|-
| 1923 m.  || 428 || 15 639 || 3376 || || 135 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 433 || 16896 || || 20 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 300 || || || 8 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Juozas Buožis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 15 639 žmonės:
* Lietuviai – 84,73% (13251);
* Žydai – 6,25% (978);
* Latviai – 6,24% (976);
* Rusai – 1,45% (227);
* Vokiečiai – 0,5% (78);
* Lenkai – 0,4% (63);
* Kiti – 0,42% (66).

### Žymūs žmonės

|-
| 1893 || Paudruvė || Juozas Bertulis, muzikas || 1969
|-
| 1894 || Slėpsniai || Povilas Norkūnas, komunistas || 1941
|-
| 1899 || Gasčiūnai || Pranas Vainauskas, teisininkas || 1994
|-
| 1902 || Giminėnai || Jonas Grinius, menotyrininkas || 1980
|-
| 1909 || Milvydžiai || Albinas Briedis, žurnalistas || 1941
|-
| 1909 || Poškai || Karolis Jackus, tapytojas || 1997
|-
| 1926 || Spirakiai || Jonina Lipskienė, kalbininkė ||
|-
| 1927 || Drąseikiai || Elena Gaputytė, skulptorė || 1991
|-
| 1932 || Laukaičiai || Alfonsas Algimantas Mitrikas, sociologas, ekonomistas ||
|-
| 1932 || Šimkūnai || Juozas Galkus, grafikas ||
|-
| 1933 || Drąsutaičiai || Povilas Mataitis, choro dirigentas || 2022
|-
| 1934 || Dargaičiai || Stanislovas Čepinskis, smuikininkas || 2014
|-
| 1936 || Vaineikiai || Simas Karaliūnas, kalbininkas || 2015
|-
| 1937 || Skribakiai || Vytautas Bareikis, fizikas || 1995
|-
| 1937 || Rubežninkai || Steponas Čiuberkis, agronomas ||
|-
| 1938 || Bariūnai || Algirdas Briedis, sporto gydytojas || 2022
|-
| 1939 || Medikuičiai || Jonas Vytautas Bruveris, muzikologas || 2023
|-
| 1943 || Vaineikiai || Bronius Karaliūnas, inžinierius ||
|-
| 1943 || Juodžiai || Algirdas Juozas Motuzas, agronomas ||
|}

## Šaltiniai
Artūras Driukas

**Artūras Driukas** (g. 1961 m. rugpjūčio 4 d. Švenčionėliuose, Švenčionių rajonas) – teisininkas, teisėjas, Lietuvos apeliacinio teismo Civilinių bylų skyriaus pirmininkas, MRU lektorius, civilprocesualistas, LR civilinio proceso kodekso rengėjas.

## Biografija
1983 m. Vilniaus universiteto Teisės fakultete baigė teisės studijas, įgijo teisininko kvalifikaciją.

Nuo 1983 m. spalio mėn. iki 1984 m. balandžio mėn. Kauno miesto juridinės konsultacijos stažuotojas, nuo 1984 m. gegužės mėn. iki 1994 m. gruodžio mėn. Druskininkų juridinės konsultacijos vedėjas, iki 1995 m. advokato A. Driuko biuro advokatas, nuo 1995 m. sausio mėn. iki 1996 m. spalio mėn. Druskininkų miesto apylinkės teismo teisėjas, nuo 1996 m. spalio mėn. iki 1999 m. kovo mėn. Lietuvos apeliacinio teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas, nuo 1999 m. kovo mėn. iki 2003 m. vasario mėn. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas, nuo 2003 m. vasario mėn. Lietuvos apeliacinio teismo Civilinių bylų skyriaus pirmininkas.

Nuo 2001 m. vasario mėn. Lietuvos teisės universiteto (dabar – MRU) Teisės fakulteto (MRU TF) Šeimos teisės ir civilinio proceso (vėliau – Civilinio proceso) katedros lektorius. Nuo 1999 m. Lietuvos teisėjų mokymo centro dėstytojas.

2002 m. Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso rengėjas, darbo grupės narys.

Iki 2010 metų pabaigos buvo Teisėjų etikos ir drausmės komisijos pirmininkas.

Nuo 2021 metų Balandžio 1 d. - Lietuvos Aukščiausiojo Teismo civilinių bylų skyriaus teisėjas

## Publikacijos
* Civilinio proceso kodekso komentaras. Artūras Driukas Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso komentaras. XXVII skyrius. Bylos dėl asmens paskelbimo mirusiu, pripažinimo nežinia kur esančiu bei šių bylų atnaujinimas // Justitia. Teisės mokslo ir praktikos žurnalas. 2005 m. Nr. 1.
* Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso komentaras. Artūras Driukas XXVIII skyrius. Bylos dėl fizinio asmens pripažinimo neveiksniu arba ribotai veiksniu ir nepilnamečio pripažinimo veiksniu (emancipuotu) // Justitia. Teisės mokslo ir praktikos žurnalas. 2005 m. Nr. 2.
* Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso komentaras (T.2) II dalis. Procesas pirmosios instancijos teisme III dalis. Teismų sprendimų ir nutarčių teisėtumo ir pagrįstumo kontrolės formos bei nagrinėjimo ypatumai. V. Nekrošius, E. Laužikas, K. Ramelis, V. Valančius, A. Driukas, Č. Jokūbauskas. 2005 m. p. 528.

## Šaltiniai
Vytas Milius

**Vytas Milius** (g. 1949 m. vasario 21 d. Maksimonyse, Varėnos rajonas) – teisininkas, buvęs Lietuvos apeliacinio teismo teisėjas ir šio teismo pirmininkas, šiuo metu Lietuvos Konstitucinio Teismo teisėjas.

## Biografija
1967 m. baigė Merkinės Vinco Krėvės vidurinę mokyklą, nuo 1972 m. iki 1977 m. rugpjūčio mėn. – teisės studijas Vilniaus universiteto Teisės fakultete, įgijo teisininko kvalifikaciją.

Nuo 1968 m. gegužės mėn. iki 1971 m. birželio mėn. atliko karinę tarnybą TSRS kariniame jūrų laivyne. Nuo 1968 m. sausio mėn. iki 1968 m. gegužės mėn. Kauno vilnonių audinių fabriko „Drobė" pameistrys, nuo 1971 m. rugsėjo mėn. iki 1972 m. rugpjūčio mėn. Alytaus šaldytuvų gamyklos šaltkalvis-elektrikas, nuo 1972 m. rugsėjo mėn. iki 1973 m. rugsėjo mėn. Vilniaus sporto rūmų elektrikas, nuo 1974 m. rugsėjo mėn. iki 1977 m. rugpjūčio mėn. VU Teisės fakulteto Kriminalistikos laboratorijos laborantas.

Nuo 1977 iki 1980 m. Šilutės rajono Tarybos vykdomojo komiteto Plano komisijos pirmininko pavaduotojas, nuo 1980 iki 1990 m. Šilutės rajono apylinkės teismo teisėjas, teismo pirmininkas, nuo 1990 iki 1992 m. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjas, nuo 1992 iki 1994 m. Druskininkų miesto apylinkės teismo pirmininkas, nuo 1995 iki 2010 m. Lietuvos apeliacinio teismo pirmininkas. 2010-2013 m. Lietuvos apeliacinio teismo teisėjas. Nuo 2013 metų Lietuvos Konstitucinio Teismo teisėjas.

Moka rusų, prancūzų, anglų kalbas.

## Šaltiniai

|-

|-
Laima Garnelienė

**Laima Garnelienė** (g. 1954 m. Marijampolėje) – teisininkė, teisėja, Lietuvos apeliacinio teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkė, teisėjų savivaldos veikėja.

## Biografija
1977 m. Vilniaus universiteto Teisės fakultete baigė teisės studijas, įgijo teisininkės kvalifikaciją.

Nuo 1977 m. iki 1981 m. Anykščių rajono žemės ūkio valdyba vyresnioji juriskonsultė, nuo 1981 m. iki 1986 m. Marijampolės tarprajoninės prokuratūros prokuroro padėjėja, nuo 1986 m. iki 1987 m. Marijampolės rajono „Tarybų Lietuvos“ kolūkio vyr. juriskonsultė, nuo 1987–1992 m. Marijampolės tarprajoninės prokuratūros prokuroro padėjėja.

Nuo 1992 m. iki 1995 m. Marijampolės rajono apylinkės teismo teisėja, nuo 1993 m. iki 1995 m. pirmininko pavaduotoja, nuo 1995 m. Lietuvos apeliacinio teismo teisėja, nuo 1999 m. Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininkė.

Nuo 2006 m. birželio mėn. iki 2010 m. lapkričio 29 d. Teisėjų tarybos pirmininkė Nuo 2010 m. lapkričio 29 d. Teisėjų tarybos sekretorė..

2010 metų birželio mėn. pretendavo į Lietuvos apeliacinio teismo pirmininko vietą. Pretendentų į teisėjus atrankos komisija L. Garnelienei skyrė pirmą vietą, tačiau LR prezidentė pasirinko Egidijų Žironą.

## Šaltiniai
Andrikis

;Andrikis
* Rimas Andrikis – advokatas, politikas.
;Andikienė
* Laima Liucija Andrikienė – politikė, Kovo 11 d. akto signatarė;

Pavardė paplitusi Raseinių rajone (Betygala, Raseiniai, Girkalnis). Kildinama iš pavardžių , ,  (visos jos iš vardo *Andrius* formų tomis kalbomis).

## Šaltiniai
Rimas Andrikis

**Rimas Andrikis** (g. 1950 m. gruodžio 7 d. Kaune) – teisininkas, politikas.

## Biografija
1977 m. baigė teisės studijas Vilniaus universiteto Teisės fakultete.

1975–1976 m. Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Kriminalistikos laboratorijos laborantas. 1976–1980 m. Vilniaus miesto Tarybų rajono teismo teisėjas. 1980–1992 m. Lietuvos SSR Aukščiausiojo Teismo, Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjas. 1992–1993 m. Lietuvos advokatų kolegijos advokatas.

1993–1995 m. Lietuvos Respublikos Prezidento patarėjas valstybės ir teisės klausimais. 1995–2016 m. ir nuo 2020 m. Vilniaus advokatų kontoros SPES advokatas.

2002–2008 m. Lietuvos advokatų tarybos pirmininkas.

2016–2020 m. Seimo narys.

## Šaltiniai

|-
Leonas Virginijus Papirtis

**Leonas Virginijus Papirtis** (g. 1949 m. spalio 24 d. Gargžduose) – teisininkas, baudžiamųjų bylų advokatas, advokatų savivaldos veikėjas, Lietuvos advokatūros tarybos pirmininkas (nuo 2008 m.), politinis veikėjas.

## Biografija
1967 m. baigė Varėnos vidurinę mokyklą, 1972 m. baigė teisės studijas Vilniaus universiteto Teisės fakultete. Nuo 1973 m. iki 1976 m. mokėsi Maskvos M. Lomonosovo universitete aspirantūroje. 1987 m. vasario 13 d. Maskvos M. Lomonosovo valstybinis universitete apgynė disertaciją tema „Teisė ir politika išvystytoje socialistinėje visuomenėje (ryšys ir sąveika)“, teisės mokslų kandidatas. Stažavosi Paryžiaus Sorbonos II universitete, Poitiers (Prancūzija) frankofonų teisės mokykloje, Romoje, Europos Tarybos institucijose (Briuselyje, Strasbūre, Paryžiuje), JAV Valstybės departamento organizuotuose kursuose (Vašingtonas).

Iki 1983 m. VU Teisės fakulteto asistentas, dėstytojas, vyr. dėstytojas, nuo 1984 m. iki 1990 m. Lietuvos
civilinės aviacijos valdybos juridinės tarnybos vadovas, nuo 1990 m. iki 1991 m. Lietuvos mokslų akademijos Filosofijos, sociologijos ir teisės instituto Teisės skyriaus vedėjas, nuo 1991 m. iki 1994 m. LR užsienio reikalų ministerijos skyriaus vedėjas, patarėjas, ministro pavaduotojas. Nuo 1995 m. advokatas (advokato L. V. Papirčio kontora). Tapo žinomas prancūzų atlikėjo Bertrand Cantat, nužudžiusio aktorę Marie Trintignant, byloje.

Nuo 2005 m. iki 2008 m. Lietuvos advokatūros Advokatų tarybos narys, nuo 2008 m. balandžio 18 d. Lietuvos advokatų tarybos pirmininkas (išrinktas 3 metų kadencijai). Lietuvos teisininkų draugijos valdybos narys. 1998 m. buvo iniciatyvinės grupės, atkūrusios Lietuvos teisininkų draugiją, narys, draugijos leidžiamo laikraščio „Justitia“ redakcinės kolegijos narys. Nuo 1988 m. iki 1990 m. – „Sąjūdžio“ iniciatyvinės grupės narys.

Yra kelių vadovėlių bendraautoris ir mokslinis redaktorius, teisinių žinynų redaktorius, straipsnių teisės teorijos ir civilistikos problematika autorius.

## Šaltiniai

|-
Mečys

**Mečys** – vyriškas vardas. Vardo Mečislovas trumpinys.

Vardadienis: sausio 1 d.

## Žmonės

* Mečys Chadaravičius (1902–1949) – Lietuvos teatro aktorius;
* Mečys Kareiva (1901–1944) – Lietuvos karinis veikėjas, chemikas, inžinierius technologas, pulkininkas;
* Mečys Laurinkus (g. 1951) – Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras;
* Mečys Markauskas (1890–1979) – teisininkas, politinis veikėjas;
Bazilijus

**Bazilijus** – vyriškas vardas, moteriška šio vardo forma Bazilė.

Vardadienis: sausio 2 d.

## Žmonės
* Bazilijus Cezarėjietis - (331–379 m.) – Cezarėjos Mazakos vyskupas Kapadokijoje, įtakingas teologas, Bažnyčios tėvas;
* Bazilijus I Makedonietis (812–886) – 867-886 m. Bizantijos imperatorius;
* Bazilijus II Bulgarmušis (958–1025) – 976-1025 m. Bizantijos imperatorius;
* Bazilijus Megas Komninas (m. 1340) – Komninų dinastijos dvyliktasis Trapezundo imperatorius, valdė 1332 – 1340 m.;
Mečislovas

**Mečislovas** – slavų kilmės sudėtinis vyriškas vardas, kur *miecz* reiškia „kalavijas“ ir *sław* – „šlovė“.

Vardadienis: sausio 1 d.

## Žmonės

* Audris Mečislovas Chadaravičius (1935–2008) – Lietuvos teatro ir kino aktorius;
* Mečislovas Apukas (g. 1962) – Lietuvos ir Kelmės rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Mečislovas Bulaka (1907–1994) – Lietuvos grafikas, scenografas;
* Mečislovas Daugiala (g. 1951) – Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Mečislovas Davainis-Silvestraitis (1849–1919) – poetas, publicistas, tautosakininkas, kultūrininkas, knygnešys. Palaidotas Rasų kapinėse;
* Mečislovas Gedvilas (1901–1981) – Lietuvos TSR partinis veikėjas;
* Mečislovas Jurevičius (1927–1999) – Lietuvos pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui veikėjas;
* Mečislovas Jučas (g. 1926) – istorikas, habilituotas istorijos mokslų daktaras;
* Mečislovas Kviklys (1902–1942) – Lietuvos pedagogas, visuomenės veikėjas;
* Mečislovas Kymantas (1920–1998) – pedagogas, dainininkas (tenoras), chorvedys;
* Mečislovas Leškys-Leškevičius (1911–1959) – pianistas, muzikos mokytojas, vargonininkas ir chorvedys;
* Mečislovas Litvinskis – lenkų kompozitorius ir muzikantas – multiinstrumentalistas;
* Mečislovas Mackevičius (1906–2003 m.) – teisininkas, JAV lietuvių visuomenės ir Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto veikėjas;
* Mečislovas Mariūnas (g. 1940) – Lietuvos inžinierius mechanikas, biomechanikos specialistas, habilituotas technologijos mokslų daktaras;
* Mečislovas Navickas (g. 1938) – choro dirigentas ir pedagogas;
* Mečislovas Ramanauskas (g. 1955) – Lietuvos ir Pagėgių savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Mečislovas Reinys (1884–1953) – katalikų dvasininkas, arkivyskupas, teologijos ir filosofijos profesorius, diplomatas, politikas, Lietuvos užsienio reikalų ministras, SSRS politinis kalinys, kankinys;
* Mečislovas Sangavičius (g. 1961) – Lietuvos ir Jonavos rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Mečislovas Treinys (1941–2008) – mokslininkas, ekonomistas, Lietuvos politinis ir visuomenės veikėjas;
* Mečislovas Vasiliauskas (1877–1957) – pedagogas, vadovėlių autorius, LTSR nusipelnęs mokytojas (1947 m.);
* Mečislovas Zasčiurinskas (g. 1946) – Lietuvos ekonomistas, politinis veikėjas, Seimo narys, buvęs LR socialinės apsaugos ir darbo viceministras;
* Mečislovas Švabas (g. 1942) – Lietuvos ir Šakių rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
Linkėjimai nuo bedugnės krašto

***Linkėjimai nuo bedugnės krašto*** () - 1990 m. amerikiečių komedija-drama, režisuota Mike Nichols. Scenarijus paremtas Carrie Fisher 1987 m. autobiografiniu romanu tuo pačiu pavadinimu.

## Aktoriai
* Meryl Streep - Suzanne Vale 
* Shirley MacLaine - Doris Mann 
* Dennis Quaid - Jack Faulkner 
* Gene Hackman - Lowell Kolchek 
* Richard Dreyfuss - Dr. Frankenthal 
* Rob Reiner - Joe Pierce 
* Mary Wickes - Grandma 
* Conrad Bain - Grandpa 
* Annette Bening - Evelyn Ames 
* Simon Callow - Simon Asquith 
* Gary Morton - Marty Wiener 
* CCH Pounder -  Julie Marsden 
* Barbara Garrick - Carol 
* Anthony Heald - George Lazan 
* Dana Ivey - Wardrobe Mistress 
* Oliver Platt - Neil Bleene

## Apdovanojimai ir nominacijos
* Oskaras - Geriausia aktorė (Meryl Streep, nominacija)
* Oskaras - Geriausia daina (Shel Silverstein, nominacija)
* BAFTA apdovanojimas - Geriausia aktorė (Shirley MacLaine, nominacija)
* BAFTA apdovanojimas - Geriausias adaptuotas scenarijus (Carrie Fisher, nominacija)
* BAFTA apdovanojimas - Geriausia filmo muzika (Carly Simon, nominacija)
* Auksinis Gaublys - Geriausia muzikinio arba komedijinio kino filmo aktorė (Meryl Streep, nominacija)
* Auksinis Gaublys - Geriausia kino filmo antro plano aktorė (Shirley MacLaine, nominacija)
* Auksinis Gaublys - Geriausia daina (Shel Silverstein, nominacija)
* American Comedy apdovanojimas - Juokingiausia kino filmo aktorė (Meryl Streep, **Laimėjo**)
* London Critics Circle Film apdovanojimas - Metų naujokė (Annette Bening, **Laimėjo**)

## Nuorodos
*
Stefanija

**Stefanija** – moteriškas vardas, vyriška šio vardo forma Stefanas.

Vardadienis: sausio 2 d.

## Žmonės

* Stefanija Gedmintienė (g. 1960) – Lietuvos profsąjungų ir politinė veikėja;
* Stefanija Gruodytė (1909–1991) – Lietuvos gydytoja infektologė, medicinos mokslų daktarė;
* Stefanija Čepulienė (g. 1926) – Lietuvos istorikė, habilituota humanitarinių mokslų daktarė;
* Stefanija Čerškutė (1930–2008) – Lietuvos architektė restauratorė;
* Vilgermina Stefanija Stonienė (g. 1949) – Lietuvos ir Akmenės rajono politinė bei visuomenės veikėja;
Grigalius

**Grigalius** – vyriškas vardas.

Vardadienis: sausio 2 d.

## Žmonės

* Grigalius Antanas Oginskis (1654–1709) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir Abiejų Tautų Respublikos karinis ir politinis veikėjas;
* Grigalius Astikas (1470–1518) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, valstybės veikėjas;
* Grigalius Chodkevičius (1505 m.–1572 m.) – Lietuvos didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas;
* Grigalius I (540–604) – Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 590 m. rugsėjo 3 d. iki mirties. Šventasis, šventė - rugsėjo 3 d., iki 1969 m. - kovo 12 d. Bažnyčios tėvas, nuo 1295 m. Bažnyčios mokytojas;
* Grigalius IV (m. 844) – Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 827 m. gruodžio mėn., Šventosios Romos imperijos imperatorius Liudvikas Pamaldusis jo išrinkimą patvirtino 828 m. kovo mėn;
* Grigalius V (972–999) – Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 996 m. gegužės 3 d. iki mirties;
* Grigalius VII (1020–1085) – Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1073 m. balandžio 22 d. iki mirties. Tikrasis vardas *Hildebrandas Bonizi* arba *Ildebrando Aldobrandeschi di Soana*;
* Grigalius VIII (m. 1187) – popiežius nuo 1187 m. spalio 25 d. iki mirties (57 dienas);
* Grigalius IX (1170–1241) – Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1227 m. kovo 21 d. iki mirties;
* Grigalius X (1210–1276) – Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1271 m. gruodžio 1 d. iki mirties, konsekruotas 1272 m. kovo 27 d. Nuo 1713 m. palaimintasis;
* Grigalius XI (1329–1378) – italų kanonistas, Romos katalikų bažnyčios popiežius (1370-1378);
* Grigalius XIII (1502–1585) – italų kanonistas, 226-asis Romos katalikų bažnyčios popiežius (1572 m. gegužės 13 d. -  1585 m.);
* Grigalius XV (1554-1623) - Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1621 m. vasario 9 d. iki mirties;
* Grigalius XVI (1765–1846) – Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1831 m. vasario 2 d. iki mirties;
Izidorius

**Izidorius** – graikų kilmės vyriškas vardas.

Vardadienis: sausio 2 d.

## Žmonės

* Izidorius Brensonas (1854–1928) – latvių medikas ir antropologas;
* Izidorius Butkevičius (1924–1982) – Lietuvos etnologas, etnografas, istorijos mokslų kandidatas;
* Izidorius Jonaitis (1909–1995) – Lietuvos ir Australijos lietuvių visuomenės veikėjas, inžinierius architektas;
* Izidorius Kisinas (1904–1958) – Lietuvos bibliotekininkas, bibliografas;
* Izidorius Kraunaitis (1899–1964) – Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas;
* Izidorius Tamošaitis (1889–1943) – lietuvių filosofas, visuomeninkas ir spaudos darbuotojas;
* Izidorius Vaičiulis (g. 1953) – pedagogas, Lietuvos ir Šilutės rajono visuomenės bei politinis veikėjas;
* Izidorius Vasyliūnas (1906–1982) – smuikininkas, pedagogas, vargonininkas, chorvedys;
* Izidorius Šimkus (g. 1949) – Lietuvos ir Kelmės rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Juozas Izidorius Dailidė (1876–1949) – Lietuvos pedagogas, filosofijos daktaras;
* Vėtrūnas Izidorius Balašaitis (g. 1941) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas;
Genovaitė

**Genovaitė** – moteriškas vardas.

Vardadienis: sausio 3 d.

## Žmonės

* Dalia Genovaitė Mažeikytė (g. 1943) – Lietuvos grafikė, tapytoja;
* Genovaitė Abromavičienė (g. 1946) – Lietuvos ir Širvintų rajono kultūros, visuomenės bei politinė veikėja;
* Genovaitė Babachinaitė (g. 1944) – kriminologė viktimologė;
* Genovaitė Balėnienė (g. 1934) – Lietuvos architektė;
* Genovaitė Dambrauskienė (g. 1940) – Lietuvos teisėtyrininkė, MRU profesorė;
* Genovaitė Damulienė (g. 1962) – Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja;
* Genovaitė Giedraitienė-Šidiškiūtė (g. 1912) – dainininkė (koloratūrinis sopranas), pianistė, vargonininkė, pedagogė;
* Genovaitė Jacėnaitė (g. 1933) – Lietuvos dailininkė keramikė;
* Genovaitė Jaseliūnienė-Veličkaitė (g. 1945) – pedagogė ir chorvedė;
* Genovaitė Jasinevičienė (g. 1936 m.) – Lietuvos inžinierė elektromechanikė, habilituota technologijos mokslų daktarė;
* Genovaitė Jasiulienė (g. 1928) – Lietuvos dailėtyrininkė, muziejininkė;
* Genovaitė Jokubauskienė-Šteimantaitė (g. 1940) – muzikos mokytoja ir choro dirigentė;
* Genovaitė Jusaitienė (g. 1929) – gydytoja, Lietuvos ir Pasvalio rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Genovaitė Karolina Meilūnienė (g. 1944) – Lietuvos ir Vilniaus miesto savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja;
* Genovaitė Kazokienė (g. 1924) – odontologė, menotyrininkė, Australijos lietuvių visuomenės veikėja, filosofijos daktarė;
* Genovaitė Kačiuškienė (g. 1954) – Lietuvos kalbininkė, humanitarinių mokslų daktarė;
* Genovaitė Kimbrienė (g. 1949) – Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja;
* Genovaitė Kumpienė-Leimontaitė (g. 1951) – choro dirigentė ir pedagogė;
* Genovaitė Maironienė-Gokaitė (g. 1941) – choro dirigentė ir pedagogė;
* Genovaitė Puzinienė (g. 1941) – Lietuvos ir Anykščių rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Genovaitė Randienė (g. 1923) – mokytoja, poetė, prozininkė;
* Genovaitė Repečkienė (g. 1943) – Lietuvos ir Anykščių rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Genovaitė Salagubienė – Lietuvos ir Trakų rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Genovaitė Sinskienė (g. 1958) – Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Genovaitė Tolkutė (1923–2008) – lietuvių teatro aktorė;
* Genovaitė Vasiliauskienė-Stanaitytė (g. 1921) – dainininkė (lyrinis sopranas) ir chorvedė;
* Genovaitė Četkauskaitė (g. 1925) – etnomuzikologė, humanitarinių mokslų daktarė;
* Genovaitė Četkauskienė-Vaišaitė (g. 1955) – chorvedė ir pedagogė;
* Genovaitė Žukauskienė (g. 1951 m.) – Lietuvos radiotechnikos inžinierė, muziejininkė, kraštotyrininkė;
* Janina Morkūnienė (*Genovaitė*, g. 1940) – Lietuvos etnologė, humanitarinių mokslų daktarė;
Vida (vardas)

**Vida** – moteriškas vardas, vyriška šio vardo forma Vidas.

Vardadienis: sausio 3 d.

## Žmonės

* Vaiva Mainelytė (*Vida*, g. 1948) – lietuvių teatro ir kino aktorė;
* Vanda Vida Mastavičienė – Lietuvos politinė veikėja;
* Vida Bandis – lietuvių vadybininkė;
* Vida Cesiūnaitė (g. 1958) – Lietuvos irkluotoja;
* Vida Garalienė (g. 1943) – Lietuvos biofizikė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė;
* Vida Gendvilienė (g. 1946) – Lietuvos biofizikė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė;
* Vida Giedrimienė (g. 1943) – Lietuvos ir Kretingos rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Vida Janulaitienė (g. 1954) – gydytoja, Lietuvos ir Radviliškio rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Vida Jokimienė (g. 1949) – provizorė, Lietuvos ir Jonavos rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Vida Kanapkienė (g. 1951) – Lietuvos ir Kretingos rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Vida Kanopienė (g. 1952) – Lietuvos sociologė, habilituota socialinių mokslų daktarė;
* Vida Kašėtienė (g. 1952) – gydytoja, Lietuvos politinė veikėja;
* Vida Kirvelienė (g. 1950) – Lietuvos biochemikė, fizinių mokslų daktarė, profesorė;
* Vida Kniūraitė (g. 1950) – Lietuvos istorikė, humanitarinių mokslų daktarė;
* Vida Krisiuvienė (g. 1958) – Lietuvos ir Druskininkų politinė bei visuomenės veikėja;
* Vida Kristina Valasenkienė (g. 1945) – gydytoja, Lietuvos politinė veikėja;
* Vida Krištolaitytė (g. 1939 m.) – Lietuvos tapytoja, grafikė;
* Vida Kulikauskienė (g. 1933) – Lietuvos etnologė, humanitarinių mokslų daktarė;
* Vida Kuzminskienė-Idzelytė (g. 1951) – choro dirigentė ir pedagogė;
* Vida Malmigienė (g. 1957) – auditorė, Lietuvos ir Varėnos rajono politinė veikėja;
* Vida Marija Čigriejienė (g. 1936) – gydytoja, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja;
* Vida Milda Klimienė (g. 1951) – gydytoja, Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja;
* Vida Mildažienė (g. 1956) – Lietuvos biochemikė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė;
* Vida Motiekaitytė (g. 1958) – Lietuvos biologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė;
* Vida Rimaitytė (g. 1944) – choro dirigentė ir muzikos mokytoja;
* Vida Stasiulionienė (g. 1954) – pedagogė, Lietuvos ir Utenos rajono profsąjungų ir politinė veikėja;
* Vida Stasiūnaitė (g. 1953) – inžinierė ekonomistė, Lietuvos visuomenės ir politinė veikėja;
* Vida Tamkevičienė (g. 1958) – gydytoja, Lietuvos ir Plungės rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Vida Zanišauskienė (g. 1945) – pedagogė, Lietuvos ir Pakruojo rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Vida Šulskytė-Beselienė (g. 1956) – Lietuvos krepšininkė;
Arimantas

**Arimantas** – vyriškas vardas, moteriška šio vardo forma Arimantė.

Vardadienis: sausio 4 d.

## Žmonės

* Arimantas Dumčius (g. 1940) – gydytojas, profesorius, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas;
* Arimantas Juvencijus Raškinis (g. 1944) – biofizikas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas;
* Edmundas Arimantas Arbas (1950–1995) – lietuvių neurobiologas, neuromokslų profesorius;
Benas

**Benas** – vyriškas vardas, moteriška šio vardo forma Benė.

Vardadienis: sausio 4 d.

## Žmonės

* Benas Alis (g. 1936) – artilerijos generolas, Tuniso politinis veikėjas, nuo 1987 m. Tuniso prezidentas;
* Benas Gudelis – lietuvių verslininkas, Mis Lietuva organizatorius;
* Benas Veikalas (g. 1983) – Lietuvos krepšininkas, rungtyniaujantis  Kėdainių „Nevėžio“ komandoje.  2002–2007 metais žaidė Metro valstijos universiteto komandoje, 2007 m. liepą pasirašė sutartį su Kėdainių „Nevėžiu“;
* Benas Šimkus (g. 1941) – Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
Benedikta

**Benedikta** – moteriškas vardas, vyriška šio vardo forma Benediktas.

Vardadienis: sausio 4 d.

## Žmonės

* Benedikta Dailydienė-Andriušytė (g. 1927) – muzikos mokytoja ir chorvedė;
* Benedikta Pučkytė (g. 1959) – muzikos mokytoja ir chorvedė;
* Ona Benedikta Kadytė (g. 1928) – Lietuvos zoologė, biomedicinos mokslų daktarė;