open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kerdalenai

**Kerdalenai** (iš  – „ylų širdis“) arba ***skicvišai*** (sav. *Schitsu’umsh* – 'čionykščiai žmonės') – indėnų sališų (vidinių) tauta, gyvenanti JAV, Aidaho valstijoje. Populiacija – apie 2000 žmonių. Gimtoji kerdalenų kalba praktiškai išnykusi, vartoja anglų kalbą.

Kerdalenai gyveno tarp Klark Forko, Klirvoterio ir Spokano upių (Kolumbijos baseinas) bei Pond Orėjaus ežero. Jų gyvenamos vietos telkėsi apie Ker d’Aleno ežerą šiaurės Aidahe. Skirstėsi į 3 grupes. 1842 m. jų žemėse pradėjo veikti jėzuitų misija. 1858 m. dalyvavo kare prieš amerikiečius. 1873 m. kerdalenai buvo priversti palikti daugumą savo žemių ir iškelti į Ker d’Aleno rezervaciją šiaurės Aidahe (šalia tokio pat vardo miesto).

Dabar verčiasi miško ir žemės ūkiu, statyba, žemės nuoma.

## Šaltiniai
TV3 Group

**TV3 Group** (buv. **All Media Baltics**) – 2017 m. įsteigta žiniasklaidos grupė, priklausanti „Providence Equity“ JAV privataus kapitalo fondams.

## Istorija
2017 m. „Bitė Group“ įsigijo Estijos bendrovę „Viasat“, „TV3 grupę“, valdančią televizijos kanalus „TV3“, „TV6“, „TV8“, taip pat radijo stotį „Power Hit Radio“, ir kitus prekės ženklus Baltijos šalyse iš Švedijos žiniasklaidos koncerno „Modern Times Group“. „MTG Baltics“ filialas tapo „All Media Baltics“.

2019 m. gruodį „All Media Baltics“ Baltijos šalyse pakeitė pavadinimą į „TV3 Group“ bei pristatė internetinės televizijos ir filmų, serialų nuomos platformą „Go3“. Taip pat buvo atnaujintas „TV3“ televizijos bei kitų grupei priklausančių prekės ženklų įvaizdis. Palydovinės televezijos paslaugų platforma tapo „Home3“ (anksčiau „Viasat“). 2020 m. Latvijoje buvo nutrauktas „Latvijas Neatkarīgā Televīzija“ kanalo rodymas. Vietoje jo atsirado „TV3 Life“, „TV3 Mini“ kanalai.

2022 m. vasario mėn., prasidėjus Rusijos invazijai į Ukrainą, „Go3“ ir  „Home3“ sustabdė Rusijos TV kanalų („TVCi“, „NTV Mir“, „PBK“, „REN TV“, „RTVi“, „CTC“, „Ohota&Rybalka“ ir „MirTV“) retransliaciją. Vietoje jų pasiūlė „Current Time“ ir kitus kanalus. Nuo 2022 m. birželio 1 d. Lietuvoje pradėtas retransliuoti TV kanalas rusų kalba „TV3 Plus”.

2023 m. sausį grupė buvo susitarusi dėl M-1 radijo įsigijimo, tačiau Lietuvos konkurencijos taryba nedavė leidimo užbaigtį sandorį ir įvykdyti tolimesnę sektoriaus konsolidaciją.

2023 m. vykdytos reorganizacijos visoje grupėje. Visos buvusios Estijos kompanijos, orientuotos į vidaus rinką, sujungtos į naują vienetą „All Media Eesti“. Estijoje atskirta liko regione Go3 internetinę platformą operuojanti įmonė „TV Play Baltics“. 2023 m. birželio 19 d. „Bitė Lietuva“ paskelbė, kad reorganizuos „Bitės grupę“ atskirdama medijos įmones į nepriklausomą vienetą, o pati sukonsoliduodama telekomunikacijų verslo dalį įskaitant „Mezon“. Medijų įmonių Lietuvoje valdymui įsteigta nauja holdinginė įmonė UAB „All Media Group“.

2024 m. grupės medijų portfelį sudaro šios įmonės: Estijoje – TV Play Baltics ir All Media Eesti; Latvijoje – All Media Latvia ir Star FM; Lietuvoje – All Media Lithuania, All Media Radijas ir All Media Digital, taipogi jų holdinginės įmonės. Patronuojančia grupės įmone tapo Liuksemburge registruota bendrovė PLT VII International S.a r.l., priklausanti Kaimanų salose registruotoms Providence Equity Partners įmonėms.

2023 m. rugpjūčio 8 d. „TV3 Sport“ kanalai pervadinti į „Go3 Sport“, o „TV3 Film“ pervadino į „Go3 Films“. 2024 m. vasarį TV3 perėmė iš regiono pasitraukusios Viaplay įsigytas sporto transliacijų teises visose trijose Baltijos šalyse.

2025 m. gruodžio 17 d. buvo paskelbta, kad UAB „All Media Radijas“ įsigijo Lietuvos radijo stotį „EXTRA FM“, o 2026 m. kovo 3 d. radijo stotis buvo pervadinta į „Radio 3“.

## TV kanalai
### Rodomi kanalai

### Anksčiau rodyti, tačiau dabar neberodomi kanalai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* TV3 grupės produktai
MG Baltic Media

**MG Baltic Media** – 2007 m. įsteigta žiniasklaidos bendrovė, priklausanti „MG Baltic“ Lietuvos bendrovei. 

## Istorija

2003 m. LNK televiziją įsigijo koncernas „MG Baltic“. Tais pačiais metais įkurtas TV1.

2006 m. koncernas įkūrė „Alfa.lt“ žiniasklaidos portalą.

2007 m. suformuota „MG Baltic Media“ sudaryta iš „Laisvas ir nepriklausomas kanalas“ bei „Alfa media“. Tais pačiais metais imta transliuoti Info TV ir Liuks!.

2013 m. BTV prijungta prie LNK grupės.

2017 m. UAB „Naujienų centras“ parduota „Alfa media“.

## LNK grupė

## Šaltiniai
Craig Ferguson

**Kreigas Fergiusonas** (*Craig Ferguson*; g. 1962 m. gegužės 17 d. Springberne, Glazge, Škotijoje) – škotų–amerikiečių televizijos laidų vedėjas, komikas, rašytojas ir aktorius. Televizijoje vedė tokias laidas kaip žaidimų šou „Celebrity Name Game“ (2014–2017), už ką jam buvo įteikti du „Daytime Emmy“ apdovanojimai, „Join or Die with Craig Ferguson“ (2016) ir CBS kanalo vėlyvo vakaro šou „The Late Late Show with Craig Ferguson“ (2005–2014).

K.Fergiusonas nusifilmavo trijuose filmuose, vieną jų režisavo, taip pat įgarsino personažus kelete animacinių filmų. Yra parašęs dvi knygas, romaną „Between the Bridge and the River“ ir autobiografiją „American on Purpose“ apie tai, kaip jis tapo amerikiečiu. 2008 m. jam suteikta Jungtinių Valstijų pilietybė.

## Biografija
K. Fergiusonas karjerą pradėjo XX a. 9-ojo deš. pradžioje grodamas būgnais pankroko grupėje „The Bastards from Hell“ (vėliau „The Dreamboys“) kartu su Peter Capaldi. 1980–1982 m. grupė reguliariai koncertavo Glazgo mieste. Pirmuosius žingsnius kaip scenos komikas jis žengė 1985 m. pasivadinęs „Bing Hitler“ pseudonimu. Proveržis jo karjeroje įvyko po jo parodijuotojo škotų patrioto veikėjo pasirodymo 1986 m. Edinburgo festivalyje „Fringe“. Netrukus po to sekė pirmieji televizijos ir teatro pasiūlymai. 1993 m. vedė laidą apie archeologiją „Dirt Detective“, kurios metu keliavo po Škotijos vietoves, kaip antai Skara Brėjus ir Peislio abatija. Sekančio dešimtmečio pradžioje jo sveikata pablogėjo dėl perdėto narkotikų vartojimo ir alkoholizmo, dėl ko jis buvo priverstas imtis gydytis, o pasveikus 1992 m. emigravo į Jungtines Valstijas.

Po ilgos pertraukos sėkmė jį vėl aplankė 1996 m., kai jis gavo Nigel Wick vaidmenį situacijų komedijoje „Drew Carey Show“, kurioje vaidino iki 2003 m. 2005 m. jam buvo patikėta vesti vėlyvo vakaro šou „The Late Late Show“, pasitraukus Craig Kilborn. CBS jį išsirinko kaip vieną iš keturių potencialių kandidatų, kurių kiti buvo D. L. Hughley, Damien Fahey ir Michael Ian Black. 2007 m. sezone „The Late Late Show“ vidutiniškai žiūrėta 2 mln. žiūrovų, palyginimui „Late Night with Conan O'Brien“ auditorijos skaičius siekė 2,5 mln. 2008 m. balandį „The Late Late Show with Craig Ferguson“ žiūrovų skaičiumi (1,88 mln.) sezone perkopė Conan O'Brien vedamą laidą (1,77 m. žiūrovų) pirmą kartą nuo tada, kai šios abi laidos pradėtos rodyti panašiu laiku. 2009 m. Fergiusonas vedė dvi specialias laidas be žiūrovų, kurių metu kalbinti Stephen Fry ir Desmond Tutu. Serija su arkivyskupu Tutu vedėjui pelnė „Peabody“ apdovanojimą. 2014 m. balandį, prabėgus 10-čiai metų, jis pranešė, kad paliks „Late Late Show“. Paskutinė „Late Late Show with Craig Ferguson“ laida eteryje pasirodė gruodžio 19 d. Laidos svečias buvo Jay Leno.

## Bibliografija
* 
* 

## Išnašos

## Nuorodos
*
TV26

**TV26** – Lietuvos televizijos kanalas, transliavęs 1992–1993 m. Vilniuje.Pagrindinis kanalo tikslas buvo pranešti apie Lietuvos Respublikos Vyriausybės politiką ekonomikos klausimais, informuoti apie privatizavimą.
## Istorija

Kanalą valdžiusi Valstybinė ekonominių ir komercinių televizijos laidų direkcija buvo sukurta 1991 m. gruodį. Ši direkcija buvo pavaldi Lietuvos Respublikos Vyriausybei. Direkcija 1992 m. birželį pertvarkyta į ne pelno siekančią organizaciją „Informacija Lietuvai“. Pastarosios organizacijos steigėjais buvo Lietuvos Respublikos Vyriausybė, Kęstutis Makaitis, JAV lietuvių bendruomenė ir Kanados lietuvių bendruomenė.

Kanalas bandomąsias transliacijas ėmė transliuoti 26 kanalu 1992 m. rugsėjį, o nuo spalio ėmė transliuoti ir nuolatinę programą.

1993 m. vasarą televizija buvo panaikinta, o jos techninė įranga, patalpos perduotos Lietuvos radijui ir televizijai, Lietuvos Respublikos ryšių ir informatikos bei Lietuvos Respublikos statybos ir urbanistikos ministerijoms.

## Šaltiniai
David Letterman

**Deividas Maiklas Letermanas** (*David Michael Letterman*; g. 1947 m. balandžio 12 d. Indianapolyje, Indianoje, JAV) – amerikiečių televizijos laidų vedėjas, komikas, rašytojas ir prodiuseris. Vėlyvo vakaro pokalbių laidas eteryje vedė 33 metus (ilgiausiai JAV televizijos istorijoje), pradedant 1982 m. vasario 1 d. NBC eteryje pasirodžiusia „Late Night with David Letterman“ ir užbaigiant 2015 m. gegužės 20 d. pasibaigusia CBS rodyta „Late Show with David Letterman“. 

D. Letermanas taip pat yra televizijos ir kino prodiuseris. Jo įkurta kompanija „Worldwide Pants“ sukūrė jo laidas, taip pat „The Late Late Show with Craig Ferguson“, keletą kitų prime-time komedijų, kurių sėkmingiausia „Everybody Loves Raymond“.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Nippon Budokan

**Nippon Budokan** () – daugiafunkcė sporto arena Tokijuje, Japonijoje. Pastatyta specialiai 1964 m. vasaros olimpinių žaidynių dziudo kovoms.

## Istorija
1964 m. spalio 3 d. arena oficialiai atidaryta. 1964 m. vasaros olimpinių žaidynių metu arenoje vyko dziudo varžybos.

1966 m. arenoje įvyko pirmasis muzikos koncertas - pasirodė The Beatles. 1967 m. arenoje vyko pasaulio moterų tinklinio čempionatas.

2020 m. arenoje vyks 2020 m. vasaros olimpinių žaidynių dziudo ir karatė varžybos.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Tokijo tarptautinis parodų centras

**Tokijo tarptautinis parodų centras** () – parodų ir konvencijų centras Tokijuje, Japonijoje.

## Istorija
Centro statybos užbaigtos dar 1996 m., bet oficialus atidarymas įvyko 1997 m. Pastatytas vietoje senojo Tokijo savivaldybės pastato.

2020 m. centre vyks 2020 m. vasaros olimpinių žaidynių sunkiosios atletikos varžybos.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Baltas (Kaišiadorių r.)

**Baltas** – ežeras Lietuvoje, Kaišiadorių rajone, 5 km į šiaurės rytus nuo Palomenės, Gegužinės miške. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,41 km, plotis – iki 0,22 km. Altitudė 76,2 m. Krantai aukštoki, tik rytinis ir pietrytinis žemi ir užpelkėję. Ežeras nenutekantis, priklauso Neprėkštos upelio baseinui (Lomenos intakas).

## Šaltiniai
Bedugnis (Kaišiadorių r.)

**Bedugnis** – ežeras Lietuvoje, Kaišiadorių rajone, 5 km į šiaurę nuo Palomenės, Gegužinės miške. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,51 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 76,1 m. Krantai neaukšti, rytinis krantas žemas, ištisai apaugę medžiais. Į pietryčius už 0,13 km telkšo Kovinės ežeras. Bedugnio ežeras nenutekantis, priklauso Lomenos baseinui.

## Šaltiniai
Velando jachtklubas

**Velando jachtklubas** () – upių uostas ir sportinių burlaivių jachtklubas Spoldinge, Jungtinėje Karalystėje. Daugiausiai naudojama sportui ir kruizinei laivybai.

## Istorija
Įkurtas XX a. 6-oje dešimtmečio pradžioje. 

Nuo 2012 m. Velando jachtklubas yra įgaliotasis RYA sertifikavimo centras (1-3 lygio sertifikavimas). Vykdomi saugaus buriavimo kursai, motorlaivių naudojimo pamokos.

## Sportas
Jachtklubas organizuoja sportines regatas kiekvieną sekmadienį nuo liepos iki gruodžio.

Velando jachtklube naudojamos magno, optimist, graduate, europe, topper, enterprise klases burvaltės, bei olimpinė burlaivių klasė - Laser. Taip pat vyksta motorlaivių užsiėmimai.


Velando jachtklubas.jpg|Burvalčių saugojimo aikštelė


## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Aistė Diržiūtė

**Aistė Diržiūtė-Rimkė** (g. 1991 m. spalio 18 d. Vilkaviškyje) – Lietuvos aktorė, žurnalistė.

## Biografija
Tėvas – Lietuvos ritinio sporto federacijos prezidentas, motina – dailės mokytoja. Turi vyresnį brolį.

1998–2010 m. mokėsi Vilkaviškio „Aušros“ gimnazijoje. 1998–2005 m. Vilkaviškio muzikos mokykloje lankė fortepijono klasę. Įstojo į Vilniaus Juozo Tallat-Kelpšos konservatoriją, tačiau iš jos išėjo po trijų dienų. 2010–2011 m. Vilniaus kolegijoje studijavo pramoginį scenos meną, 2011–2015 m. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje – vaidybą (kurso vadovai Velta Anužienė ir Vytautas Anužis). Studijuodama pasirodė keliose reklamose, gavo mažus vaidmenis serialuose.

2015 m. filmui „Sangailės vasara“ pasirodžius Tarptautiniame Berlyno filmų festivalyje, aktorę pastebėjo kino kritikai. Tapo pirmąja lietuvių aktore, pavadinta viena iš Europos Krintančių žvaigždžių (su Maisie Williams ir Moe Dunford). 2015 m. „Kino pavasaryje“ už vaidmenį filme „Sangailės vasara“ išrinkta geriausia aktore. Nominuota Sidabrinės gervės ir KINFO apdovanojimams.

2015 m. gegužę tapo „Body Talk“ moterų drabužių kolekcijos veidu.

2016 m. vaidino Igno Miškinio režisuotoje „Karalių pamainoje“ ir Gabrielės Urbonaitės režisuotame trumpametražiame filme „Atgal“. Abu filmai parodyti „Kino pavasaryje“.

2022 m. vedė kultūros laidą LRT radijuje. Nuo 2023 m. liepos mėn. portalo lrt.lt kultūros žurnalistė.

Feministė, LGBT šalininkė. 2024 m. birželio 1 d. Lavyse susituokė su grafikos dizaineriu Mantu Rimkumi.

## Filmografija

## Šaltiniai
Tokijo metropoliniai sporto rūmai

**Tokijo metropoliniai sporto rūmai** () – daugiafunkcė sporto arena Tokijuje, Japonijoje. Pastatyta specialiai 1954 m. pasaulio imtynių čempionatui.

## Istorija
Arenos statybų darbai pradėti 1952 m., o 1954 m. pilnai užbaigti.  1964 m. vasaros olimpinių žaidynių metu arenoje vyko gimnastikos varžybos.

2007 m. arenoje vyko pasaulio dailiojo čiuožimo čempionatas. 2010 m. pasaulio moterų tinklinio čempionato kovos. 2011 m. surengtas pasaulio sportinės gimnastikos čempionatas.

2020 m. arenoje vyks 2020 m. vasaros olimpinių žaidynių stalo teniso varžybos.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Jojogi nacionalinė gimnazija

**Jojogi nacionalinė gimnazija** () – daugiafunkcė sporto arena Tokijuje, Japonijoje. Pastatyta specialiai 1964 m. vasaros olimpinėms ir parolimpinėms žaidynėms.

## Istorija
Arenos statybų darbai pradėti 1963 m. vasarį, o 1964 m. spalį pilnai užbaigti.  1964 m. vasaros olimpinėms pastatytame komplekse vyko krepšinio varžybos didžiojoje salėje, bei plaukimo ir šuolių į vandenį varžybos mažojoje salėje.

1971 m. arenoje vyko Azijos krepšinio čempionatas. 1998 m. ir 2006 m. pasaulio vyrų tinklinio čempionato finalinių varžybų vieta.

2020 m. arenoje vyks 2020 m. vasaros olimpinių žaidynių rankinio varžybos.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Justinas Krisiūnas

**Justinas Krisiūnas** (g. 1982 m. rugsėjo 22 d. Rokiškyje) – Lietuvos kino ir teatro režisierius, scenaristas, prodiuseris.

## Biografija

J. Krisiūnas 2001 m. baigė Rokiškio „Romuvos“ gimnaziją, 2008 m. įgijo bakalauro ir magistro laipsnius Klaipėdos universitete, Teatro režisūros specialybę. 2006–2013 m. dirbo „Rokiškio jaunimo teatro“ vadovu. Nuo 2012 m. pradėjo kurti vaidybinius kino filmus ir režisuoti televizijos serialus.

## Apdovanojimai
* 2020 m. Sidabrinė gervė nominacija už 2019 metų geriausią ilgametražį vaidybinį filmą „Širdys“
* 2016 m. „KINFO apdovanojimuose“ vaidybinis filmas „Dėdė, Rokas ir Nida“ žiūrovų išrinktas metų vaidybiniu filmu  

## Filmografija
* 2025 m. „Laimingos žvaigždės“, vaidybinis filmas, Lietuva, režisierius 
* 2021 m. „Vyras už pinigus“, vaidybinis filmas, Lietuva, režisierius 
* 2019 m. „Pasmerkti. Pajūrio džiazas“, vaidybinis filmas, Lietuva, pirmas režisieriaus asistentas
* 2019 m. „City by the River“, vaidybinis filmas, Latvija / Lietuva, lokacijų vadybininkas
* 2018 m. „Širdys“, vaidybinis filmas, režisierius, prodiuseris, scenaristas
* 2015 m. „Dėdė, Rokas ir Nida“, vaidybinis filmas, režisierius, prodiuseris, scenaristas („KINFO apdovanojimuose“ žiūrovų išrinktas „metų vaidybiniu filmu“, 2016 m.)
* 2015 m. „The Heritage of Love“, vaidybinis filmas, Rusija, lokacijų vadybininkas
* 2014 m. „Pasmerkti“, Lietuva, serialas, režisierius
* 2014 m. „Moterys meluoja geriau“, Lietuva, serialas, režisierius
* 2013 m. „Emigrantai“, vaidybinis filmas, režisierius, prodiuseris, scenaristas („KINFO apdovanojimuoses“ žiūrovų išrinktas „metų filmo“ nominacijoje, 2014 m.)
* 2013 m. „Kriminalistai“, Lietuva, serialas, režisierius
* 2013 m. „Nepatyręs“, Lietuva, vaidybinis filmas, prodiuserio asistentas
* 2021 m. „Vyras už pinigus“, Lietuva, vaidybinis filmas
* 2025 m. „Laimingos žvaigždės“, vaidybinis filmas, Lietuva, režisierius

## Darbai teatre

* 2017 m. Ivan Menchell, „Kapinių klubas“ (Rokiškio liaudies teatras)
* 2012 m. Justinas Krisiūnas, „Emigrantai“ (Rokiškio jaunimo teatras)
* 2011 m. Justinas Krisiūnas, „Pokeris“ (Rokiškio jaunimo teatras)
* 2010 m. Leonidas Jacinevičius, „Dangus neturi išrinktųjų“ (Rokiškio jaunimo teatras)
* 2009 m. Džanis Rodaris, „Čipolinas“ (Rokiškio jaunimo teatras)
* 2008 m. L. Klemkaitė, „Žaidimas be taisyklių“ (Rokiškio jaunimo teatras)
* 2008 m. Jonas Vaitkus, „Literatūros pamokos“ (Rokiškio jaunimo teatras)
* 2007 m. Justinas Krisiūnas, „Liftas“ (Rokiškio jaunimo teatras)
* 2006 m. Ž. P Sartre, „Užsklęstos durys“ (Rokiškio liaudies teatras)
* 2004 m. Tomas Arūnas Rudokas, „Džiazas už dyką“ (Rokiškio liaudies teatras)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Vis dar galvoju, kada gi galėsiu pasakyti, kad esu režisierius“
* IMDb profilis
* „Šiame filme labai daug manęs“
* Apie dėdę, Roką ir Nidą
* „Kūriau filmą, o užkūriau karštą ir deginančią košę“
Pasaulio rankinio čempionatas

**Pasaulio vyrų rankinio čempionatas** – geriausių pasaulio vyrų rankinio nacionalinių komandų varžybos, kurias rengia tarptautinė rankinio federacija. Prancūzija yra daugiausiai kartų čempionatą laimėjusi šalis.

## Čempionatai

## Medalių lentelė

## Nuorodos
* IHF oficiali svetainė
1997 m. pasaulio rankinio čempionatas

**1997 m. pasaulio rankinio čempionatas** () – 15-asis pasaulio rankinio čempionatas, kuris vyko 1997 m. gegužės 16 - birželio 1 dienomis Japonijoje. Tai pirmasis pasaulio čempionatas surengtas ne Europoje. Antrą kartą istorijoje laimėjo Rusijos rinktinė. Varžybos vyko trijuose miestuose: Kumamote, Jamagoje ir Jatsušire.

Čempionate pirmą kartą dalyvavo Lietuvos rinktinė.

## Kvalifikacija

## Grupių varžybos
### A grupė











### B grupė

### C grupė

### D grupė

## Atkrentamosios varžybos

## Galutinė rikiuotė

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#	
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Šaltiniai
Ratlankstis (upė)

**Ratlankstis** (arba ***Ratlankis***) – upelis Lietuvoje, Kėdainių rajone, Truskavos seniūnijoje; Linkavos dešinysis intakas (Nevėžio baseinas). Prasideda Vaiškonių miške, prie buvusio Šnipiškio kaimo (3,5 km į šiaurę nuo Vaiškonių). Teka daugiausia į šiaurės vakarus dirbamais laukais. Įteka į Linkavą 29,9 km nuo jos žiočių, 1 km į vakarus nuo Pauslajo.

Intakas – Orojus (kairysis).

Visa upelio vaga ištiesinta. Šalia jo stovi buvusio Daugėliškio kaimo statiniai (šalia anksčiau būta ir Ratlanksčio kaimo), taip pat įsikūręs Pauslajys.

Upėvardis *Rãtlankstis* kilęs nuo žodžių *ratas* bei *lankstyti* ir, matyt, mena ratais išsilanksčiusią upės vagą.

## Šaltiniai
Lampedūza

**Lampedūza** (it. *Lampedusa*) – didžiausia Pelagų salyno sala Viduržemio jūroje, priklausanti Italijai. 

Sala priklauso Sicilijos Agridžento provincijai kartu su mažesnėmis salomis Linoza ir Lampione. Lampedūzos sala yra piečiausias Italijos taškas ir piečiausia sala. Tunisas yra artimesnis saloms nei pati Italija – nuo Afrikos sala nutolusi 113 km, tuo tarpu iki Sicilijos yra 205 km. 176 km į rytus nuo salos yra Malta.

Lampedūzos plotas yra šiek tiek daugiau nei 20 km², joje gyvena apie 6 000 gyventojų. Pagrindinė gyventojų veikla yra žūklė, žemės ūkis ir turizmas.

Su žemynine Italija galima susisiekti laivais, taip pat vyksta reguliarūs skrydžiai į Sicilijos miestus iš Lampedūzos oro uosto. Vasaros sezonu vykdomi skrydžiai ir į kitus Italijos miestus.

Nuo XXI a. sala tapo vienu iš pagrindinių imigrantų į Europą kelių iš Afrikos. Apie šią krizę saloje buvo filmuojamas 2016 m. filmas „Ugnis jūroje“ (*Fuocoammare*), laimėjęs Auksinio lokio apdovanojimą.

## Šaltiniai
Madūra

**Madūra** () – sala Malajų salyne, Indonezijoje, netoli šiaurės rytinių Javos krantų (nuo jos skiria siauras Madūros sąsiauris). Plotas – 4078 km². Madūros paviršius kalvotas, iškyla iki 471 m (Tembuku k.). Auga lapus metančių medžių atogrąžų miškai, krūmynai.

Saloje gyvena 3,63 mln. žmonių. Dauguma gyventojų – madūriečiai. Verčiamasi žemės ūkiu (ryžių, kukurūzų, tabako pasėliai), žvejyba, naftos ir gamtinių dujų gavyba, kasama druska. Administraciškai Madūra priklauso Rytų Javos provincijai, saloje yra 4 jos regencijos. Svarbiausi miestai: Sampangas, Sumenepas, Bankalanas, Pamekasanas.

Nuo 2009 m. Javą ir Madūrą jungia 5,4 km ilgio Suramadu tiltas.


COLLECTIE TROPENMUSEUM Zoutwinning TMnr 60052172.jpg|Druskos kasyba Madūroje 1948 m.
MASJID AL ISLAMIYAH - panoramio.jpg|Mečetė Bandunge
Birunya Kolam di Bukit Jaddih.jpg|Bukit Džadiho klinčių karjeras
Sawah dan Lontar - panoramio.jpg|Miškai ir sudoroti pasėliai Pamekasano regencijoje


## Šaltiniai
Lampedūzos oro uostas

**Lampedūzos oro uostas** (, IATA: **LMP**, ICAO: **LICD**) – vienintelis oro uostas Lampedūzos saloje, Pelagų salyne. Oro uostas yra keli šimtai metrų nuo miesto centro ir didžiausio turistų srauto sulaukia vasaros viduryje. 

## Skrydžiai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus oro uosto tinklalapis
Cresas

**Cresas** () – Kroatijai priklausanti sala, esanti Adrijos jūros šiaurėje, Kvarnerio įlankoje, į rytus nuo Istrijos pusiasalio. Plotas 404 km². Salos ilgis 68 km, plotis 2–12 km. Šiaurinė Creso dalis kalnuota ir kalvota, iškyla iki 638 m (Goricės k.), ten yra karstinių paviršiaus formų, tuo tarpu pietinę salos dalį užima lyguma. Salos vidurinėje dalyje telkšo gėlavandenis Vranos ežeras. Veši Viduržemio jūros tipo krūmynai.

Crese 2011 m. gyveno 3079 žmonės. Sala patenka į Primorjės–Kalnų Kotaro apskritį. Didžiausia gyvenvietė – Cresas (2,8 tūkst. gyv.). Verčiamasi turizmu, žvejyba, avininkyste, auginami vynmedžiai, alyvmedžiai, daržovės, apdorojamos vaistažolės. Salą su Rijeka jungia keltas, o Osoro miestelyje Creso ir gretimą Lošinio salą jungia tiltas.

Cresas senoviniuose šaltiniuose minimas kaip , , . Graikiškas pavadinimas, iš kurio kilo ir dabartinis vardas, reiškia „dykrą“. Kroatai saloje įsikūrė VII–IX a.

## Galerija

Vodice-Cres1.jpg|Vodicės kaimas Crese
Vransko jez. na otoku Cresu.jpg|Vranos ežeras
Osor veduta.jpg|Osoro bažnyčia
Merag1.jpg|Karstinis darinys ties Meragu


## Šaltiniai
Mijakodžima

**Mijakodžima**, arba **Mijako sala** (, mij. ミャーク (mjaaku), oki. なーく (naaku)) – didžiausia ir labiausiai apgyvendinta sala tarp Okinavos prefektūroje esančių Mijako salų. Mijakodžima administruojama kaip Mijakodžimos miesto dalis, o pastarajam priklauso dar 5 apgyvendintos salos.

Saloje nuo seno vartojama vietinė, mijakų, kalba.

## Geografija
Mijako sala įsikūrusi beveik pusiaukelėje tarp Okinavos pagrindinės salos (300 km) ir Taipėjaus Taivane (400 km atstumu). Sala yra 158,70 km² ploto ir yra ketvirta pagal dydį Okinavos prefektūroje. Sala trikampės formos ir sudaryta iš riūkiūietiškų klinčių. Mijakodžimoje neretos sausros, būna taifūnų. Rytiniame krante esantis iškyšulys yra laikomas vaizdingiausia vietove saloje ir yra įtrauktas į nacionalinį Japonijos vaizdingųjų vietų registrą. Kitos turistus pritraukiančios vietos – Maehamos ir Painagamos paplūdimiai, Vokiečių kultūros centras ir vaizdai nuo Irabu salos. Netoliese esančios Irabu, Ikemos, Kurimos salos yra sujungtos tiltais.

## Klimatas
Salos vyrauja pereinamasis klimatas tarp pusiaujinio ir drėgno subtropinio. Būdingos karštos, drėgnos vasaros ir labai švelnios žiemos. Vėsiausias mėnuo – sausis (vidutinė temperatūra 18 laipsnių celsijaus), karščiausias – liepa (vidutinė temperatūra 28,7 celsijaus). Krituliai gausūs ištisus metus, o daugiausiai jų iškrenta rugpjūtį, mažiausiai – liepą ir sausį.

## Kultūra
Saloje paplitęs išskirtinis festivalis, Paantu, švenčiamas senojo (mėnulio) kalendoriaus devintąjį mėnesį. Trys vyrai, apsidengę žolėmis, lapais ir išsitepę purvu vaikšto aplink miestelį besisvaidydami purvais ant žmonių, automobilių ir namų. Tikima, kad Paantu metu išpurvintiesiems seksis visus metus.

Mijako taip pat turi išskirtinę sobos rūšį.

## Ekonomika
Saloje auginamos cukranendrės, iš kurių vėliau gaminamas rudasis cukrus. Be žemdirbystės sala daug įplaukų gauna iš turizmo. Saloje veikia Mijako oro uostas.

## Nuorodos

* Mijakodžimos internetinė svetainė (japonų k.)
Korčula

**Korčula** () – Kroatijai priklausanti sala Adrijos jūroje, Dalmatijos pakrantėje, siauru sąsiauriu atskirta nuo Pelješaco pusiasalio. Plotas 268 km². Salos ilgis 47 km, didžiausias plotis 8 km. Korčulos paviršius kalnuotas, iškyla iki 568 m (Klupcos k.). Gausu karstinių darinių (~150 urvų). Salą sudaro klintis, dolomitas, smiltainis. Veši Viduržemio jūros tipo augalija (kiparisai, lauramedžiai, makija), pušynai.

Korčuloje 2011 m. gyveno 15 522 žmonės. Tai antra pagal žmonių skaičių Kroatijos sala (po Krko). Administraciškai priklauso Dubrovnikų–Neretvos apskričiai. Verčiamasi turizmu, žvejyba ir žuvies perdirbimu, avininkyste, auginami vynmedžiai, alyvmedžiai, fikusai, daržovės, citrusiniai vaisiai. Didžiausios gyvenvietės: Korčula (2856 gyv.), Račiščė (432), Blatas (3570), Vela Luka (4130).

VI a. pr. m. e. graikai saloje įkūrė „Juodosios Kerkyros“ () koloniją. Po ilyrų karų salą užėmė Romos imperija (sala vadinta ). Venecijiečių valdymo laikais vadinta .

## Galerija

Krajolici Korčula04545.JPG|Korčulos kraštovaizdis
Korčula 2009 - panoramio (30).jpg|Korčulos miestas
Vela-Luka1065.JPG|Vela Luka
Korčula i Perna 20131117 150852.jpg|Kraštovaizdis Lumbardos apylinkėse


## Šaltiniai
Dėdė, Rokas ir Nida

**Dėdė, Rokas ir Nida** – lietuvių filmas, kurį režisavo Justinas Krisiūnas. Premjera Lietuvoje įvyko 2015 m. rugsėjo 25 d.

2016 m. „KINFO apdovanojimuose“ žiūrovų išrinktas „metų vaidybiniu filmu“.

## Siužetas

Filmas žiūrovus nukels į nuostabią, šiltą ir šviesią vasarą Nidoje. Šiame nepaprasto grožio Lietuvos miestelyje gyvena Gintaras (vaidina Arūnas Storpirštis). Ne taip seniai jis buvo vienas geriausių buriuotojų Baltijos šalyse, bet po nelaimingo atsitikimo atsiribojo ne tik nuo jūros ir buriavimo, bet ir nuo paties savęs. Tačiau nusistovėjęs ir ramus Gintaro gyvenimas netrunka apsiversti aukštyn kojom. Gintaro brolis paprašo vasarai priimti sūnėną Roką (akordeonistas Martynas Levickis) – tėvas tikisi, kad atostogos Nidoje pas seniai matytą dėdę sugrąžins maištaujantį jaunuolį į doros kelią. Dar keliaudamas į Nidą Rokas sutinka savo gyvenimo meilę (Justė Zinkevičiūtė), o atvykęs pamilsta dar kartą – jachtas. Dabar didžiausia jo svajonė – dalyvauti regatoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
2019 m. pasaulio rankinio čempionatas

**2019 m. pasaulio rankinio čempionatas** – 26-asis pasaulio rankinio čempionatas, kuris vyko 2019 m. sausio 10 - sausio 27 dienomis Danijoje ir Vokietijoje. Tai pirmasis pasaulio čempionatas, kuris vyko dviejuose šalyse. 

## Rengėjų rinkimas
Oficialiose varžybose dėl teisės surengti 2019 m. pasaulio čempionatą varžėsi trys pasiūlymai:
* ** / **
*  / 
* 

2013 m. spalio 28 d. teisė rengti čempionatą atiteko jungtinei Vokietijos ir Danijos rengėjų grupei.

## Arenos




## Kvalifikacija

## Grupių varžybos
### A grupė

----

----

----

----

----

### B grupė

----

----

----

----

### C grupė

----

----

----

----

----

### D grupė

----

----

----

----

## Antras turas
### 1 grupė

----

----

----

### 2 grupė

----

----

----

## Klasifikacinės varžybos

### 21-24 vietos

### 17-20 vietos

### 13-16 vietos

### 7-8 vietos

### 5-6 vietos

### Finalas

## Galutinė rikiuotė

## Rezultatyviausi žaidėjai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Tarptautinė Vestfalijos taikos premija

**Tarptautinė Vestfalijos taikos premija** () – tarptautinis apdovanojimas, kurį skiria Vokietijos Miunsterio mieste įsikūrusi visuomeninė organizacija „Wirtschaftliche Gesellschaft für Westfalen und Lippe e. V.“ ().

Kas dvejus metus šia premija apdovanojami pavieniai asmenys, organizacijos ar valstybių veikėjai už pastangas stiprinant Europos vienybę ir taiką pasaulyje. Jos suteikimas primena 1648 m. vokiečių miestuose Miunsteryje ir Osnabriuke pasiektą Vestfalijos taiką. Premijos dydis (100 000 eurų) vienodai padalijamas tarp dviejų apdovanojamųjų grupių: suaugusiųjų ir jaunimo.

## Laureatai
* 1998 m.: Čekijos prezidentas Václav Havel ir Ispanijos jaunimo organizacija „Gesto por la Paz“]
* 2000 m.: buv. Vokietijos federalinis kancleris Helmut Kohl ir dvi gimnazijos (*Ekola* Vroclave (Lenkija) bei *Konrado* Zoste (Vokietija))
* 2002 m.: Šveicarijos teisininkė Carla Del Ponte ir Vokietijos palalbos vaikams organizacija „Schüler Helfen Leben“
* 2004 m.: Vokietijos dirigentas Kurt Masur ir „Sternsinger“ (per Kalėdas pasireiškianti vaikų draugija)
* 2006 m.: buv. Prancūzijos prezidentas Valéry Giscard d'Estaing ir Vokietijos socialinės rūpybos organizacijoje „Von Bodelschwinghsche Stiftungen Bethel“ dirbęs jaunimas
* 2008 m.: buv. Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius Kofi Annan ir jaunųjų maltiečių „Libano projektas“
* 2010 m.: Izraelio dirigentas ir pianistas Daniel Barenboim bei Vokietijos jaunimo „West-Eastern Divan Orchestra“
* 2012 m.: buv. Vokietijos federalinis kancleris Helmut Schmidt ir Vokietijos pagalbos vaikams draugija „Children for a better World“
* 2014 m.: Tarptautinės kosminės stoties įgula ir Vokietijos kariškių kapų priežiūros organizacija
* 2016 m.: Jordanijos karalius Abdullah II. bin al-Hussein ir Vokietijos taikos sąjūdis „Aktion Sühnezeichen Friedensdienste“
* 2018 m.: Estija, Latvija ir Lietuva bei Skautų organizacija

## Šaltiniai
* ''Wirtschaftliche Gesellschaft für Westfalen und Lippe e. V.'' inf.
Kunaširas

**Kunaširas** (, , ain. クナシㇼ = *Kunasir*) – Rusijai priklausanti sala Kurilų salyne, toliausiai pietuose esanti salyno sala. Nemuro sąsiauriu atskirta nuo Hokaido salos (Japonija). Plotas – 1490 km².

Salos ilgis 123 km, didžiausias plotis 30 km. Kranto linijos ilgis – 343 km. Paviršius kalnuotas, gausu veikiančių ugnikalnių (Tiatios, Mendelejevo, Golovnino, Rurujo) ir karštųjų versmių (Goriačij Pliažo, Dobryj Kliučo ir kt.). Aukščiausia vieta – Tiatios ugnikalnis (1819 m). Saloje auga mišrieji ir lapuočių miškai, pomiškyje – lianos, paparčiai, Kurilų bambukai). Dalis Kunaširo kartu su aplinkinėmis salelėmis paskelbta Kurilų rezervatu (įkurtas 1984 m.).

2007 m. Kunašire gyveno ~8000 gyventojų (beveik visi – Južno Kurilsko gyvenvietėje). Sala administraciškai priklauso Sachalino sričiai, Južno Kurilsko rajonui. Verčiamasi daugiausia žvejyba ir žuvies perdirbimu, vystoma gyvulininkystė. Veikia šiluminė jėgainė. Yra oro uostas.

Saloje nuo seno gyveno ainai. XVIII a. kolonizaciją pradėjo Rusija ir Japonija. 1855 m. Kunaširas oficialiai pripažintas Japonijos valda, bet per antrąjį pasaulinį karą užimtas Raudonosios armijos. Japonija Kunaširą ir kelias kitas pietų Kurilų salas tebelaiko savo valda.


Вулкан Руруй (с Южно-Курильска).jpg|Rurujo ugnikalnis
Кунашир10.jpg|Kunaširo miškas
Yuzhno-Kurilsk central square.jpg|Južno Kurilskas
Мыс Столбчатый. Базальтовые столбы.jpg|Bazalto dariniai Stolbčatyj kyšulyje


## Šaltiniai
Urupas

**Urupas** gali reikšti:
* Urupas – upė Rusijoje, Šiaurės Kaukaze;
* Urupas – gyvenvietė Rusijoje, Karačiajų Čerkesijoje;
* Urupas – sala Rusijoje, Kuriluose.
Urupas (sala)

**Urupas** (, , ain. ウルㇷ゚ = *Urup*) – Rusijai priklausanti sala Kurilų salyne. Yra salyno pietuose, Frizo sąsiauriu atskirta nuo Itrupo, o Urupo sąsiauriu – nuo Juodųjų Brolių salų. Plotas – 1427 km².

Salos ilgis 116 km, plotis iki 20 km. Kranto linijos ilgis – 277 km. Paviršius kalnuotas, susidaro iš 25, papėdėmis susiglaudusių ugnikalnių; iš jų – vienas veikiantis (Bergo ugnikalnis, 1040 m). Aukščiausia vieta – 1426 m (Vysokajos k.). Yra krioklių, ežerų. Pietinė dalis lygi, išraižyta įlankų ir užutėkių. Aplink gausu kekurų. Saloje auga mišrieji miškai su lianomis, Kurilų bambukais.

Urupe nuolatinių gyventojų nėra. Veikia du švyturiai. Yra pora apleistų gyvenviečių. Kasamas auksas. Faktiškai sala priklauso Sachalino sričiai, Kurilų rajonui.

Saloje nuo seno gyveno ainai. XVIII a. kolonizaciją pradėjo Rusija ir Japonija. 1855 m. Iturupas oficialiai pripažintas Japonijos valda, bet per antrąjį pasaulinį karą užimtas Raudonosios armijos.

## Šaltiniai
Tytuvėnų jaunimo mokykla

**Kelmės rajono Tytuvėnų jaunimo mokykla** – buvusi pagrindinės mokyklos tipo jaunimo mokykla, veikusi Budraičių kaime (Tytuvėnų apylinkių sen.) Kelmės rajone. Mokykla įsikūrusi Kelmės profesinio rengimo centro Tytuvėnų skyriaus (Budraičių km.) patalpose. Mokykloje vykdytas pagrindinis ugdymas ir neformalus švietimas. Mokymas vyko lietuvių kalba. Kodas 195220912. Steigėjas – Kelmės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1994 m. rugsėjo 1 d. Tytuvėnų žemės ūkio mokyklos bazėje buvo įsteigtos Tytuvėnų jaunimo 9 ir 10 klasės. Mokykla įkurta 1995 m. vasario 1 d. Nuo pat įkūrimo direktore dirbo Danutė Buivydienė.

2006–2007 mokslo metais mokykloje mokėsi 65 mokiniai. Specialusis ugdymas buvo skirtas 17 mokinių. 2007–2008 mokslo metais  mokėsi 63 mokiniai. Specialusis ugdymas buvo skirtas 18 mokinių. 2019 m. mokykla uždaryta.

## Mokyklos veikla

Jaunimo mokykloje dauguma mokinių yra iš socialiai apleistos aplinkos, dėl elgesio problemų ar dėl įvairių kitų specifinių pažinimo sutrikimų nepritapę pagrindinėse dieninėse mokyklose ar gimnazijų klasėse. Mokykloje mokymo procesas yra labiau individualizuotas, klasėse nedidelis mokinių skaičius. Kiekvieną rudenį į mokyklą ateina apie 20 naujų mokinių, kuriems adaptaciniu laikotarpiu skiriamas ypatingas dėmesys ir pagalba. Siekiama jiems sudaryti sąlygas prasmingai saviraiškai, siūlyti ir taikyti skirtingus mokymo būdus ir metodus. 

Mokykloje vykdoma pagrindinio ugdymo švietimo programa, komplektuojamos  6, 7, 8, 9, 10 klasės. Baigę dešimt klasių, mokiniai įgyja pagrindinį išsilavinimą. 8-10 klasėse vykdomas ikiprofesinis mokymas „Kaimo turizmo organizavimo pradmenys“.  Mokiniai yra mokomi svečių priėmimo, maisto ruošos, raštvedybos, kompiuterinio raštingumo, ekonominio raštingumo ir verslumo ugdymo.

Mokykloje yra bendrabutis, kuriame kasmet gyvena apie 30 mokinių, dėl įvairių priežasčių nusprendusių pakeisti gyvenamąją aplinką ir save, atvykstančių iš kaimyninių seniūnijų ir rajonų. Visiems jiems teikiamas nemokamas maitinimas. Mokiniams mokykloje ir bendrabutyje adaptuotis, spręsti įvairias problemas, mokymosi spragas, pasirinkti tolesnį gyvenimo kelią padeda socialinė pedagogė, specialioji pedagogė, bendrabučio auklėtoja, klasių auklėtojai. 

Baigę mokyklą, kasmet apie 80-85 proc. mokinių tęsia mokymąsi profesinėse mokyklose, kolegijose. Mokykloje veikia savivaldos institucijos: mokyklos taryba, mokytojų taryba, mokinių taryba.

2016 m. duomenimis, mokykloje dirbo 17 pedagoginių darbuotojų, buvo sukomplektuotos 4 klasės: 7–8 klasė – 10 mokinių, 9 klasė – 12 mokinių, 10a klasė – 9 mokiniai, 10b klasė – 9 mokiniai.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė 
* Tytuvėnų jaunimo mokykla (''aikos.smm.lt'')
* Jaunimo mokyklos (jaunimo mokyklų koncepcijos įgyvendinimas)
Tibro sala

**Tibro sala** () – vienintelė sala Romoje, Tibro upėje. Sala yra pailgos formos, 270 m ilgio ir 67 m pločio. Nuo antikos laikų sala sujungta su abiem upės pusėmis tiltais. 

Saloje yra Bonifratrų valdoma 1585 m. įkurta Fatebenefratelio ligoninė ir X a. pastatyta Apaštalo Baltramiejaus bazilika.

Salą jungia du tiltai – Fabricijaus ir Čestijaus tiltai. Fabricijaus tiltas yra vienintelis ir seniausias Romoje originaliai išlikęs tiltas. Jis pastatytas 62 m. p. m. e. Iš rytinės pusės tiltas jungia Marso lauką su sala. Čestijaus tiltas pastatytas apie 62-27 m. p. m. e. Tačiau iki šiol išliko tik keletas originalių dalių po to, kai jis buvo sugriautas XIX a.

Pasak legendos, po visų nekenčiamo senovės Romos karaliaus Lucijaus Tarkvinijaus Išdidžiojo valdymo romėnai jo kūną įmetė į Tibrą. Jo kūnas nusėdo dugne, o aplink jį pradėjo kauptis purvas. Tokiu būdu susidarė sala.

Antikos laikais sala buvo apleista ir čia rinkosi tik neigiamos reputacijos ir sergantys asmenys. Viskas pasikeitė saloje pastačius baziliką. III a. p. m. e. čia buvo  pastatyta Asklepijaus, medicinos ir gydymo dievo, šventykla.

Šiais laikais vasaros metu saloje vyksta kino festivalis.

## Šaltiniai
Šikotanas

**Šikotanas** (, , ain. シコタン = *Sikotan*) – Rusijai priklausanti sala Kurilų salyno pietuose, Mažųjų Kurilų gūbryje. Pietų Kurilų sąsiauriu šiaurės vakaruose atskirta nuo Kunaširo ir Iturupo, Španbergo sąsiauriu – nuo Polonskio salos ir Oskolkų salelių. Plotas – 252 km².

Salos ilgis 27 km, plotis 5–13 km. Aukščiausia vieta – Šikotano kalnas (412 m). Paviršius kalvotas, yra užgesusių ugnikalnių. Pietinis krantas smarkiai išgraužtas erozijos. Veši tankūs bambukynai, kalvose – aukštažolės pievos, brūzgynai, eglės, beržai, maumedžiai.

2010 m. Šikotane gyveno 2820 gyventojų. Pagrindinės gyvenvietės – Malokurilskojė (1873 gyv.) ir Krabozavodskojė (947). Sala administraciškai priklauso Sachalino sričiai, Pietų Kurilų rajonui. Verčiamasi daugiausia žvejyba ir žuvies perdirbimu, veikia elektrinė, ligoninė, hidrofizikos observatorija. Svarbus pasienio kontrolės postas. Su sala susisiekiama sraigtasparniais ir laivais.

Saloje nuo seno gyveno ainai. XVIII a. kolonizaciją pradėjo Rusija ir Japonija. 1855 m. Šikotanas oficialiai pripažintas Japonijos valda, bet per antrąjį pasaulinį karą užimtas Raudonosios armijos. Japonija Šikotaną ir kelias kitas pietų Kurilų salas tebelaiko savo valda.


WW - Shikotan.png|Šikotano palydovinė nuotrauka
Шикотан3.jpg|Salos krantas
Малокурильское, o.Шикотан.png|Malokurilskojė


## Šaltiniai
FK Proleter Novi Sad

**Novi Sado „Proleter“** – Serbijos futbolo klubas iš Novi Sado.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1951 m. 2008–2009 m. sezone laimėjo Serbijos Vojvodina lygą ir pakilo į Serbijos Pirmą lygą. Devynerius metus jie praleido Serbijos Pirmoje lygoje, kol 2017–2018 m. tapo pirmos lygos nugalėtojais ir pirmą kartą klubo istorijoje buvo perkelti į Serbijos Superlygą. Debiutuodami aukščiausioje lygoje jie užėmė aštuntą vietą. Per šį laikotarpį klubas penkis kartus pateko į Serbijos taurės aštuntfinalį.

2021–2022 m. sezone rungtyniavo Superlygoje, kurioje po pirmojo etapo buvo keturiolikti; tačiau silpnųjų komandų grupėje liko paskutiniai ir po sezono buvo perkelti į žemesnį divizioną.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta žalia apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
Linoza

**Linoza** (it. *Linosa*) – viena iš trijų Pelagų salyno salų Viduržemio jūroje, priklausanti Italijai. Netoliese yra didžiausia salyno sala Lampedūza ir negyvenama sala Lampionė. Visos šios salos priklauso Sicilijos Agridžento provincijai.

Sala gyvenama, turinti apie 400 gyventojų. 

Vulkaninės salos plotas sudaro  5,45 km². Labiausiai matomas salos objektas yra 195 m aukščio Vulkano kalnas.

Pūnų karų metu romėnai saloje buvo įkūrę bazę; iki šiol dar yra išlikusių karo pėdsakų. Napoleono karų metu britai svarstė šią salą kartu su Pantelerija ir Lampedūza įsigyti taip palengvinant tiekimą į Maltą, tačiau šio plano buvo atsisakyta po 1812 m. skaičiavimų ir išvadų.

Iki pat 1843 m. sala buvo negyvenama, kol Sicilijų karalius Ferdinandas II įsakė salą apgyvendinti. Pirmieji kolonistai čia atsikraustė 1845 m. balandžio 25 d.

## Šaltiniai
FK Dinamo Vranje

**Vranjės „Dinamo“** – Serbijos futbolo klubas iš Vranjės.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1951 m.

## Pasiekimai
; Pirma lyga (II pakopa)
:  **Nugalėtojai (1):** 2017–2018 m.

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia geltona apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Facebook paskyra
* srbijasport.net
* SOCCERWAY
* futbol24.com
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
FK Sinđelić

**FK Sinđelić** – Serbijos futbolo klubas iš Belgrado.

## Pasiekimai
; Pirma lyga (II pakopa)
* šeštoji vieta: 2014–2015, 2015–2016, 2017–2018 m.

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
FK Teleoptik

**Belgrado „Teleoptik“** – Serbijos futbolo klubas iš Belgrado.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1952 m.

## Pasiekimai
* Pirmoje lygoje 6 vieta (2009/2010 m.)

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose rungtyniauja mėlyna apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
FK Budućnost Dobanovci

**„Budućnost“** – Serbijos futbolo klubas iš Dobanovcų (Belgrado priemiesčio).

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1920 m.

## Pasiekimai
; Pirma lyga (D2)
: 8 vieta 2020–2021 m.

## Sezonai

|}

## Emblema

Vaizdas:FK Budućnost Dobanovci emblema.png|
Vaizdas:FK Budućnost Dobanovci logo.png|


## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Pastaruoju metu žaidė Macron firmos apranga.
* Namuose žaidė balta raudona apranga. 
* Namuose – mėlyna balta apranga. 

## Sudėtis
* Transfermarkt svetainėje.
* Soccerway svetainėje

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali klubo svetainė] 
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
FK Radnički Pirot

**Piroto „Radnički“** – Serbijos futbolo klubas iš Piroto.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1945 m.

## Pasiekimai
* **[[Pirma lyga (Serbija)|Pirma lyga]] D2:** 
: 6 vieta (2016/2017 m.)

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Srbijasport (apie klubą)
* FK Radnički Pirot footlive.com
Lampionė

**Lampionė** – viena iš trijų Pelagų salyno salų Viduržemio jūroje, priklausanti Italijai. Tai yra mažiausia, kalvota ir negyvenama Pelagų salyno sala, kitos dvi yra gyvenamos – Linoza ir Lampedūza. Visos trys salos priklauso Sicilijos Agridžento provincijai.

Lampionės sala yra 200 m ilgio ir 180 m pločio. Vienintelis statinys saloje yra švyturys. 

Pasak legendos, sala buvo akmuo, nukritęs iš kiklopo Polifemo rankų.

## Šaltiniai
Genujos tarptautinis oro uostas

**Genujos oro uostas** (, IATA: **GOA**, ICAO: **LIMJ**, taip pat vadinamas **Kristoforo Kolumbo** vardu) – tarptautinis oro uostas apie 5 km nuo Genujos. Tai yra svarbiausias oro uostas Ligūrijos regione.

2017 m. oro uostas aptarnavo 1 249 374 keleivius ir buvo 23-ias pagal šį rodiklį Italijoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus oro uosto tinklalapis
Iturupas

**Iturupas** (, , ain. エﾂﾟヲロプシㇼ = *Etuworop-sir*) – Rusijai priklausanti sala Kurilų salyne (didžiausia Kurilų sala). Yra salyno pietuose, Frizo sąsiauriu atskirta nuo Urupo, o Jekaterinos sąsiauriu – nuo Kunaširo. Plotas – 3174 km².

Salos ilgis 200 km, plotis 7–27 km. Kranto linijos ilgis – 582 km. Krantai aukšti, statūs, daug įlankų (Kurilų, Prostoro). Paviršius kalnuotas, gausu veikiančių ugnikalnių (20: Kudriavas, Stokapas, Bogdanas Chmelnickis, Ivanas Rūstusis, Atsonupuris, Berutarubė ir kt.). Aukščiausia vieta – Stokapo ugnikalnis (1634 m). Vulkaninius masyvus skiria žemumos. Gausu krioklių (aukščiausias – Ilja Muromecas, 141 m). Pietvakariuose auga mišrieji miškai su lianomis, Kurilų bambukais, vidurinėje dalyje yra maumedynų.

2018 m. Iturupe gyveno 6409 gyventojai. Pagrindinės gyvenvietės – Kurilskas (1607 gyv.), Goriačije Kliučiai (2025), Gornojė (1757), Reidovas (921). Sala administraciškai priklauso Sachalino sričiai, Kurilų rajonui. Verčiamasi daugiausia žvejyba ir žuvies perdirbimu, vystoma gyvulininkystė. Yra oro uostas, cunamių prognozės stotis.

Saloje nuo seno gyveno ainai. XVIII a. kolonizaciją pradėjo Rusija ir Japonija. 1855 m. Iturupas oficialiai pripažintas Japonijos valda, bet per antrąjį pasaulinį karą užimtas Raudonosios armijos. Japonija Iturupą ir kelias kitas pietų Kurilų salas tebelaiko savo valda.


Остров Итуруп. Вулкан Баранского.jpg|Baranskio ugnikalnis
Итуруп10.jpg|Kurilskas 1981 m.
Итуруп7.jpg|Bazaltinės atodangos
Остров итуруп.jpg|Iturupo augmenija


## Šaltiniai
FK TSC

**TSC „Bačka Topola“** – Serbijos futbolo klubas iš Bačka Topolos.

## Istorija
Klubos ištakos siekia 1913 m., kai Bačka Topolos, tuometinėje Austrijoje-Vengrijoje, „Topolyai Sport Club“ vardu įkūrė vengras Ištvanas Benišas. 

Po Pirmojo pasaulinio karo Bačka Topolos miestas tapo Serbų, kroatų ir slovėnų karalystės, 1929 m. tapusios Jugoslavija, dalimi, o klubas buvo pervadintas į „Jugoslovenski Atletski Klub“. 

Antrojo pasaulinio karo metais klubas spėjo kelis sezonus sužaisti Vengrijos antrojoje lygoje, kurioje 1942 m. liko antras.

Po Antrojo pasaulinio karo miestas tapo Jugoslavijos dalimi, buvo pervadintas į vengriškąjį „Egyseg“. Klubas taip vadinosi iki pat 1974 m., kuomet jis tapo „FK AIK Bačka Topola“. 

Ilgus metus miesto komanda žaidė Suboticos regioninėje arba Serbijos lygoje (trečiasis Jugoslavijos divizionas).

Nuo 1980 m. rungtyniavo Jugoslavijos Antroje lygoje, kurioje praleido 5 metus. 

1992-1993 m. sezone „Bačka Topola“ buvo pasiekusi Jugoslavijos taurės aštuntfinalį.

2003 m. klubas turėjo finansinių sunkumų ir buvo paliktos tik jaunimo komandos.

2005 m. susijungė su šalia Bačka Topolos esančio Bajšos miesto „FK Bajša“ klubu ir tapo „FK Bačka Topola“. Rungtyniavo Vojvodinos šiaurės lygoje.

Prasidėjus investicijoms iš Vengrijos, 2013 m. klubas pervadintas į „TSC Bačka Topola“ (Topolyai Sport Club).

2017 m. perkeltas į Serbijos Pirmą lygą (antra pakopa); o 2018–2019 m. tapo Pirmos lygos nugalėtojais ir iškovojo teisę žaisti Serbijos Superlygoje.

2019–2020 m. debiutavo Superlygoje, o sezonas buvo įspūdingas. Debiutantai iškovojo aukštą ketvirtą vietą. Iki paskutiniojo turo buvo šansų tapti prizininkais, tačiau jų viltys žlugo paskutiniame ture. Novi Sado „Vojvodina“ ir „Bačka Topola“ turėjo po lygiai taškų, tačiau paskutinėse sezono rungtynėse „Vojvodina“ laimėjo prieš Belgrado „Partizan“ 1-0, o „Bačka Topola“ pralaimėjo Nišo „Radnički“ 1-3 ir liko be madalių.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia mėlyna apranga su baltos spalvos žymenimis. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
FK ČSK Čelarevo

**Čelarevo ČSK (FK „ČSK-Pivara“)** – Serbijos futbolo klubas iš Čelarevo.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1925 m. Rungtyniavo Serijos Pirmojoje lygoje, bet joje ilgam įsitvirtinti nesugebėjo. 2009–2010 m. sezone Pirmoje lygoje liko septyniolikti ir iškrito į žemesnį divizioną. Nuo 2010–2011 m. žaidė trečios pakopos pirmenybėse. 2015–2016 m. sezone vėl rungtyniavo Pirmoje lygoje ir iškovojo trečią vietą. 2016–2017 m. sezone liko dvylikti, o 2017–2018 m. sezone užėmė penkioliktą vietą ir iškrito į žemesnį divizioną. 2018–2019 m. sezone liko trylikti trečioje pakopoje ir iškrito į ketvirtą.

## Pasiekimai
; Pirma lyga (II pakopa)
:  Trečioji vieta (1): 2015–2016 m.

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta juoda apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Prva Liga svetainėje
* Srbijafudbal.com (apie klubą, sudėtis)
FK Temnic 1924 Varvarin

**Varvarino „Temnic“** – Serbijos futbolo klubas iš Varvarino.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1924 m. 2013/2014 m. sezone žaidė V-os pakopos pirmenybėse. Po to sekė staigus kilimas. 

2017/2018 m. žaidė Pirmoje lygoje (antra pakopa), bet liko 14 iš 16 dalyvių ir iškrito į žemesnį divizioną.

## Pasiekimai
* Pirmoje lygoje 14 vieta (2017/2018 m.).
* Trečios pakopos pirmenybių nugalėtojai „Rytų“ grupėje (2016/2017 m.).

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta raudona apranga. 

## Sudėtis
* Pateikta srbijafudbal.com svetainėje.
* Pateikta soccerway svetainėje.
* Pateikta transfermarket svetainėje

## Treneriai
*  Dovedan Veljko 
*  Dragan Djordjevic (nuo 2018 m. vasario 1 d. iki dabar) 

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Prva Liga svetainėje