open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
GŠ-30-1

**GŠ-30-1** () – vienvamzdė aviacinė 30 mm automatinė patranka. Skirta naudoti naikintuvuose (MiG-29, Su-27, Su-30, Su-33, Su-35), fronto bombonešiuose (Su-34), vertikalaus kilimo lėktuvuose (Jak-41, Jak-141).

Pavadinimas *ГШ-30-1* iššifruojamas kaip *Грязева – Шипунова 30 мм, один ствол* 'Griazevo ir Šipunovo, 30 mm, 1 vamzdis'. Gamyklinis indeksas – TKB-687 (). KOP indeksas – 9-A-4071K.

Patranka sukurta KBP (Tula, Rusija), vadovaujant V. Griazevui ir A. Šipunovui. Į ginkluotę priimta XX a. 9-ojo dešimtmečio pradžioje. Patrankas gamina IžMašas.

## Konstrukcija
Patranka vienvamzdė, šoviniai tiekiami iš juostos, kuri gali būti paduodama iš abiejų pusių. Juosta išardoma, iš plieninių grandžių 9-N-623 (). Naudojami šoviniai:
* 9-А-4002 – su skeveldriniais – ardomaisiais – padegamaisiais sviediniais
* 9-А-4511 – su šarvamušiais – trasuojamaisiais sviediniais.
Sviediniai tinka naudoti prieš lengvai šarvuotus ir nešarvuotus antžeminius, antvandeninius ir oro taikinius.

GŠ-30-1 – pirmoji tarybinė aviacinė patranka su vandeniniu aušinimu. Patrankos aušinimo sistemoje būna 700 cm³ vandens. Šaudant vanduo, tekantis spirališku vamzdžio apvalkalo kanalu, išgaruoja, o garai pašalinami.

Ugnies valdymas – elektrinis, naudoja 27 V įtampos srovės šaltinį. Šoviniai turi elektrines padegimo kapsules. Automatika veikia naudodama vamzdžio atatrankos energiją. Neiššovę šoviniai iššaunami specialiu degtuvu 9-EM-623, kuris sviedžia pirmyn specialų daužiklį, kuris pramuša tūtelę ir padega parako užtaisą ir taip iššauna šovinį.

Patranka gali būti įtaisyta tiek nejudamai, tiek judamai.

Patranka yra lengviausia pasaulyje savo klasėje.
Šiaurės Korėjos branduolinė programa

**[[Šiaurės Korėja]]** tikina turinti branduolinių ginklų ir CŽV tvirtina ją turint didelį cheminių ginklų arsenalą. Š. Korėja buvo Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties narė, tačiau iš jos pasitraukė 2003 m., teigdama taip padariusi dėl to, kad JAV sulaužė 1994 m. susitarimą, kuriuo buvo numatyta normalizuoti abišalius santykius, limituoti Š. Korėjos branduolines ambicijas ir susilaukti pagalbos iš JAV.

2006 m. spalio 9 d. Šiaurės Korėjos vyriausybė paskelbė pirmąkart sėkmingai atlikusi savo branduolinį bandymą. Tiek JAV, tiek Japonijos seismologai tuomet aptiko 4,2 balo stiprumo žemės drebėjimą.

Šiaurės Korėja yra atlikusi 3 raketinius bandymus 1993, 1998 ir 2006 m.
Safri Duo

**Safri Duo** – perkusininkų duetas iš Danijos, kurį sudaro Uffe Savery (g. 1966 m. balandžio 5 d.) ir Morten Friisas (g. 1968 m. rugpjūčio 21 d.). 

## Istorija
Grupės nariai susitiko 1977 m. Karališkoje Danijos muzikos konservatorijoje. Tuomet jie sugalvojo suburti grupę, kurią pavadino Safri Duo. Pavadinimas sudarytas iš jų pavardžių pirmųjų skiemenų. Nuo tada jie pradėjo savo perkusinius pasirodymus įvairiuose šalies festivaliuose.

2000 m. jie susipažino su prodiuseriumi Michael Parsbergu ir su jo pagalba Safri Duo išleido naują singlą "The Bongo Song". Šis singlas labai išpopuliarėjo pasaulio klubuose ir Safri Duo tapo žinoma grupė muzikos pasaulyje. Netrukus singlas pasirodė MTV kanale, o metų pabaigoje jis buvo geriausiai parduodamas singlas Europoje. Taip pat ši daina pasižųmėjo tuo, kad buvo atlikta per 2000 m. Olimpines žaidynes Sidnėjuje. 

2002 m. Safri Duo išleido naują albumą "Episode II". Iš šio albumo net trys dainos buvo išleistos singlo pavidalu: "Played-A-Live", "Samb Adagiob" ir "Baya Baya". 

2003 m. grupė išleido "3.0" albumą. Šiame albume kelias vokalo partijas atliko vokalistas Clark Andersonas. Šis albumas taip pat susilaukė didelės sėkmės, tad kitais metais išėjo naujas albumas "Safri Duo 3.5 - International Version", kuriame buvo kelios naujos dainos bei ankstesnio albumo dainų perdarytos versijos. 

Planuojama, kad 11-tas grupės albumas "Origins" bus išleistas 2008 m. lapkričio 17 d.

## Diskografija

## Nuorodos
* Oficiali grupės svetainė
Rotušė (IRT Leksingtono aveniu linija)

**Rotušė** (), dar žinoma kaip **Rotušės kilpa** () yra dabar nebenaudojama Niujorko metropiteno keleivių stotelė.

„Rotušė“ buvo pradinis pirmosios metropoliteno linijos pietinis terminalas, kurį 1904 metais pastatė Interborough Rapid Transit Company (IRT). Linija vadinosi „Pagrindine Manhatano linija“, šiandien esanti IRT Leksingtono aveniu linijos dalimi. Stotelė buvo atidaryta 1904 metų spalio 27 diena ir turėjo būti naujojo metro parodomąja dalimi. Stotelė yra neįprastai elegantiška ir unikali tarp kitų IRT linijos stotelių. Stotelės interjerui papuošti buvo naudojamos Gustavino plytelės, spalvoti stiklai bei žalvariniai šviestuvai.

Aptarnauti keleivius stotelė nustojo 1945 metų gruodžio 31 d., pastaruoju metu stotelė naudojama kaip apsisukimo kilpa 6 maršruto traukiniams. 2004 metais metropoliteno sistemos šimtmečio proga buvo restauruotas vienas iš stotelės įėjimų, nuo to laiko po stotelę rengiamos ekskursijos.
Giesmių giesmė

**Giesmių giesmė** arba Saliamono giesmė (, , *ὃ ἐστι Σαλώμων*, ) – viena Senojo Testamento dalių, eiliuotas  tekstas apie meilę. 

Manoma, kad tai lyrinių, tikriausiai vestuvinių dainų ciklas apie mylimojo ir mylimosios santykius. Jis vadinamas *Jaunikiu*, *Karaliumi* arba *Saliamonu*. Ji – *Sulamita* arba *Sulamiete*. Giesmė sukurta apie IX-III a. pr. m. e. Krikščionys giesmę aiškina kaip Dievo ir jo išrinktosios tautos (žydų) meilės alegoriją.

Autorystė tradiciškai priskiriama karaliui Saliamonui.

## Nuorodos
* Giesmių giesmė
Viljahermosa

**Viljahermosa** () – miestas pietryčių Meksikoje, Grichalvos upės pakrantėje. Tabasko valstijos sostinė. Svarbus naftos perdirbimo pramonės centras. Yra keletas universitetų.

## Istorija

Viljahermosa įkurta 1596 m. ispanų konkistadorų. 1826 m. gavo miesto statusą. 2007 m. spalį – lapkritį miestą nusiaubė potvynis, tūkstančius gyventojų palikęs be pastogės.

## Šaltiniai
Bruklino tiltas-Rotušė (IRT Leksingtono aveniu linija)

**Bruklino tiltas-Rotušė** () yra Niujorko metropoliteno stotelė, esanti Leksingtono aveniu linijos dalimi. Stotelė yra Manhatane, Bruklino tilto pabaigoje, ji visą parą aptarnauja 4 ir 6 maršruto traukinius, 5 maršruto traukiniai stotelėje stoja iki pat vėlyvo vakaro. Stotelė kartu su visa Niujorko metropoliteno sistema buvo atidaryta 1904 metų spalio 27 diena.

Bruklino tiltas-Rotušė yra galutinė 6 maršruto traukinio stotelė pietų pusėje, po jos traukinys apsisuka Rotušės kilpoje ir grįžta atgal į šiaurę. Netoliese stotelės yra sankryža, kuri esant reikalui leidžia vietiniams traukinams toliau į pietus važiuoti greitųjų traukinių bėgiais. Po to, kai 1945 metais buvo uždaryta Rotušės stotelė, Bruklino tiltas-Rotušė tapo piečiausia Leksingtono aveniu linijos stotele.
Petronėlė Česnulevičiūtė

**Petronėlė Česnulevičiūtė** (1925 m. vasario 23 d. Perlojoje, Alytaus apskritis – 2011 m. gegužės 11 d. Vilniuje, palaidota Perlojoje) – Lietuvos literatūros tyrinėtoja, dramaturgė.

## Biografija
Mokėsi Utenos, Biržų ir Alytaus gimnazijose. 1943–1945 m. dirbo Perlojos mokykloje. 1945–1949 m. studijavo Vilniaus pedagoginio instituto Lietuvių kalbos ir literatūros fakultete ir LSSR dramos teatro studijoje. 1949–1953 m. dėstė Šiaulių mokytojų institute. 1953–1963 m. dirbo Lietuvių kalbos ir literatūros institute. 1959 m. filologijos mokslų kandidatė. 1963–1988 m. dėstė Vilniaus universitete.

## Įvertinimas
* 1975 m. LSSR nusipelniusi dėstytoja.
* 2008 m. Perlojos garbės pilietė 

## Bibliografija
* Kaltininkai, pjesė, 1959 m.
* Vienas epizodas, pjesė, 1959 m.
* Jų pirmoji diena, pjesė, 1961 m.
* Lazdynų Pelėdos kūryba, studija, 1962 m.
* Giesmė apie Strazdą, TV pjesė, 1963 m.
* O debesys plaukia ir plaukia, pjesė, 1964 m.
* V. Krėvė. Rinktiniai raštai, rengėja, 3 t. 1982 m.
* Šimtas teatro mįslių. – Vilnius: Vaga, 1974. – 374 p., 2 leid. 1985 m.
* Vincas Krėvė, knyga moksleiviams. – Kaunas: Šviesa, 1976. – 117 p., 2 leid. 1982 m.
* Dramos pasaulis: knyga mokyklai. – Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjunga, 1996. – 213 p.
* Daugiaveidis dramos gyvenimas teatre. – Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjunga, 1998. – 158 p.
* Kovojanti Perloja, dokumentika, 1998 m. – 215 p.
* Perloja, 1378–1923. – Vilnius: Arx Baltica, 2008. – 215 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-39-014-5

## Literatūra
* *Istorijoje ir auditorijoje*: literatūros tyrinėtojos, pedagogės, dramaturgės Petronėlės Česnulevičiūtės devyniasdešimtmečiui. Sudarė Viktorija Daujotytė ir Kęstutis Urba. Vilniaus universiteto leidykla, 2015.

## Šaltiniai
Vytautas Česonis

**Vytautas Česonis** (1929 m. kovo 29 d. Žikaronyse, Kietaviškių valsčiuje – 2014 m. liepos 28 d. Kaune) – Lietuvos inžinierius elektrotechnikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.

## Biogragija
1936–1939 m. mokėsi Kazokiškių pradinėje mokykloje, 1939–1941 m. – Kaišiadorių pradinėje mokykloje, 1947 m. baigė Kauno 1-ąją suaugusiųjų gimnaziją. 1952 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1963–1966 m. studijavo KPI elektros mašinų katedros aspirantūroje, technikos mokslų kandidatas. 1983 m. technikos mokslų daktaras.

1952–1957 m. Rygos „Latgiprogorstroj“ inžinierius, grupės vadovas, 1957–1958 m. Vilniaus „Litgiprogorstroj“ projektavimo instituto vyr. projektų inžinierius, 1958–1960 m. Vilniaus elektros skaitiklių gamyklos gamybos viršininkas, vyr. inžinieriaus pavaduotojas. 1960–1967 m. dirbo Specialiajame konstruktorių biure prie gamyklos „Elfa“, biuro viršininkas. 1967–1975 m. Kauno politechnikos instituto Vilniaus filialo (nuo 1969 m. Vilniaus inžinerinis statybos institutas dėstytojas, Elektrotechnikos katedros vedėjas. 1975–1994 m. dirbo Elektros mašinų mokslo tyrimų institute. 1987–1990 m. Kauno politechnikos instituto dėstytojas, nuo 1989 m. profesorius. Nuo 1994 m. Vilniaus elektrotechnikos centro mokslinis redaktorius.

## Mokslinė veikla
Svarbiausi darbai iš elektros mašinų teorijos ir skaičiavimo problemų. Sukūrė elektros variklių buitiniams prietaisams. 64 išradimų autorius. 1976-1990 m. žurnalo „Elektrotechnika“ (Maskva) redakcinės kolegijos narys.

## Šaltiniai
Vorto gatvė (IRT Leksingtono aveniu linija)

**Vorto gatvė** () yra dabar nebenaudojama Niujorko metropiteno keleivių stotelė, buvusi Leksingtono aveniu linijos dalimi. Dėl Bruklino tilto-Rotušės stotelės platformos ilginimo darbų, stotelė buvo uždaryta 1962 metų rugsėjo 1 diena. Nuo 1962 iki 1995 metų Bruklino tilto-Rotušės stotelės ant platfomos esančiuose ženkluose buvo vadinama Bruklino tilto-Vorto gatvės stotele.

Stotelė yra po šaligatviu, vakarinėje Folio skvero dalyje. Kai buvo planuojama statyti Federal Plaza Building pastatą, paaiškėjo jog dėl po žeme esančios stotelės, pastatas negalėjo būti statomas prie pat Folio skvero, todėl, pastatas buvo pastatytas toliau nuo gatvės. Virš stotelės buvo pastatyta pastato aikštė ir fontanas.
Vytautas Čibiras

**Jurgis Vytautas Čibiras** (1936 m. sausio 17 d. Vilniuje  – 2009 m. gruodžio 23 d. Vilniuje) – Lietuvos režisierius.

## Biografija
1961 m. baigė A. Lunačiarskio teatro meno institutą Maskvoje.

1961–1966 m. Lietuvos akademinio dramos teatro, 1966–1975 m. Jaunimo teatro, 1975–1978 m. Kauno akademinio dramos teatro režisierius. 1978–1995 m. Lietuvos televizijos vyr. režisierius. Nuo 1962 m. (su pertraukomis) Lietuvos konservatorijos (nuo 1992 m. Lietuvos muzikos akademija) dėstytojas, nuo 1988 m. docentas.

## Svarbesni spektakliai
* Nazimas Hikmetas. Visų užmirštas, 1960 m.
* Frydrichas Diurenmatas. Damos vizitas, 1966 m.
* Džekas Osbornas. Atsigręžk rūstybėje, ,1967 m.
* Moljeras. Skapeno klastos, 1969 m.
* Juozas Grušas. Švitrigaila, 1975 m.
* Eduardas Olbis. Kas bijo Virdžinijos Vulf?, 1978 m.

## Šaltiniai
Kazimieras Čibiras

**Kazimieras Čibiras** (nuo 1942 m. slapyvardis *Casimiro Verax*, 1911 m. birželio 5 d. Kūjiškė, Daugėliškio valsčius – 1974 m. rugpjūčio 11 d. Montevidėjas) – Lietuvos žurnalistas, visuomenės veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Vilniaus mokytojų seminarijoje, bendradarbiavo lietuvių spaudoje. Iš Lenkijos valdomo Vilniaus krašto persikėlė į Lietuvą. 1930–1934 m. Marijampolėje dirbo marijonų savaitraščio „Šaltinis“ redakcijoje, 1933–1934 m. redaktorius. 1936–1940 m. Kauno Kristaus Prisikėlimo bažnyčios Statybos komiteto reikalų vedėjas.

1941 m. pasitraukė iš Lietuvos. 1942 m. Buenos Airėse prie Lietuvos pasiuntinybės Pietų Amerikoje pradėjo informacijos bei propagandos darbą. 1947 m. Bostone vienas iš „Darbininko“ redaktorių. Nuo 1948 m. spaudos atašė Lietuvos pasiuntinybėje Urugvajuje, taip pat dirbo Lietuvai išlaisvinti centre Montevidėjuje. 1961–1967 m. redagavo Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto „Eltos biuletenį“ ispanų kalba, 1971–1974 m. – neperiodinį biuletenį „La Voz Lituana“ ir jį platino per kitų šalių atstovybes. Jo iniciatyva 1960 m. Buenos Airėse įvyko pirmasis Pietų Amerikos lietuvių suvažiavimas. Dalyvavo Argentinos ir Urugvajaus lietuvių radijo valandėlėse, bendradarbiavo Lietuvių enciklopedijoje, 1957–1966 m. žurnale „The Baltic Review“ ispanų kalba.

Nuo 1942 m. Pietų Amerikos dienraščiuose ir kituose periodiniuose leidiniuose „El Pueblo“ Buenos Airėse, „El Dia“ Montevidėjuje, „La Religion“ Karakase paskelbė daugiau, kaip 300 straipsnių, daugiausia apie Lietuvos sovietinę okupaciją, pasipriešinimą.

## Bibliografija
* Arkivyskupas Jurgis Matulevičius, 1933 m.
* Gyvenimo menininkė, apie M. Pečkauskaitę-Šatrijos Raganą, 1937 m.
* Lietuva kryžminėje ugnyje (*Lituania entre fuego entzado*), 1944 m.
* Europa ar Čingischanas? – Lietuva ir SSRS (*Europa o Genghis Khan? – Lituania y la URSS*) 1945 m.
* Dešimtis kančios metų (*Diez Anos de martirio*) 1950 m.
* Genocido imperija – deportacijos ir vergovė sovietų pasaulyje (*El imperio del genocidio – Las deportaciones y la esclavitud en el mundo soviético*), 1954 m.
* Lietuva, kas ji buvo, kas ji yra (*Lituania, le que fue, lo que es*) 1955 m.
* La agresion y el colonialismo sovieticos en Lituania, 1961 m.

## Šaltiniai
Kristupas Čibiras

**Kristupas Čibiras** (1888 m. gruodžio 14 d. Radeikiškė, Daugėliškio valsčius – 1942 m. kovo 24 d. Vilnius) – Lietuvos kunigas, teologas, Vilniaus krašto visuomenės veikėjas, lietuvybės puoselėtojas. Žuvo sovietų kariuomenei bombarduojant Vilnių. Palaidotas Vilniaus Rasų kapinėse, netoli Jono Basanavičiaus kapo.

## Biografija

1911 m. baigė Vilniaus kunigų seminariją, 1914 m. įšventintas kunigu, 1915 m. baigė Sankt Peterburgo dvasinę akademiją.

Nuo 1915 m. Šv. Petro ir Povilo bažnyčios vikaras, nuo 1924 m. Šv. Mikalojaus bažnyčios klebonas Vilniuje. Dirbo mokytoju lietuvių gimnazijose, mokytojų seminarijose. Dalyvavo Vilniaus krašto lietuvių draugijų veikloje, gynė Vilniaus krašto lietuvių teises, buvo lenkų valdžios persekiojamas, kalintas. 1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis. Nuo 1924 buvo lietuviškos Šv. Mikalojaus parapijos klebonas. Kunigo K. Čibiro pastangomis ši bažnyčia tapo Vilniaus dvasinio atgimimo centru. K. Čibiras aktyviai bendradarbiavo „Aušros“ dienraštyje, spausdindamas straipsnius A. Radeikos slapyvardžiu.Nuo 1920 m. sausio 8 d. su pertraukomis iki 1921 m. liepos 6 d. K. Čibiras dirbo dienraščio „Vilniaus garsas“ redaktoriumi ir leidėju. 1924–1926 m. Laikinojo Vilniaus lietuvių komiteto vicepirmininkas. 1933–1938 m. „Ryto“ draugijos pirmininkas. 1927 m., uždarius Vilniaus mokytojų seminariją, kurį laiką iš Vilniaus važinėdavo mokytojauti į Švenčionių lietuvių gimnaziją. 1928 m. Vilniaus apygardos švietimo kuratorija leido vėl grįžti į Vilniaus Vytauto Didžiojo gimnaziją dėstyti humanitarinių disciplinų. Iki 1934 m. čia dėstė liturgiją, logiką, psichologiją, dogmatiką, Bažnyčios istoriją. 

## Bibliografija
* Doros objektyvumas, 1919 m.;
* Dogmatika, 1922 m.;
* Liturgika, 1922 m., 1947 m. Vokietijoje.
* Kristupas Čibiras, Marcelinas Šikšnys, Rapolas Mackevičius, Vincas Budrevičius, „Kunigas Petras Kraujelis“, 1937.

## Įamžinimas

* 1942 m. Kristupo Čibiro atminimui Vilniuje, ant Šv. Mikalojaus bažnyčios sienos (Šv. Mikalojaus g. 4), buvo atidengta balto marmuro memorialinė lenta (skulptorius Rapolas Jakimavičius). Lentoje iškaltas kunigo bareljefas ir įrašas: „Kunigas Krištapas Čibiras Teologijos magistras, nuo 1924 m. Šv. Mikalojaus bažnyčios klebonas, su dideliu pasiaukojimu visą savo gyvenimą dirbo Bažnyčios ir Tautos gerovei, žuvo prie darbo stalo bombarduojant Vilnių. 1883 XII 14 d. – 1942 III 23 d.“;
* Sovietmečiu norėta prie K. Čibiro kapo pastatyti paminklą – granitinę Šv. Kristupo (Kristoforo) skulptūrą, kurią 1948 m. sukūrė skulptorius Antanas Kmieliauskas. Tačiau nepavykus gauti leidimo, 1957–1959 m., tuometinio Šv. Mikalojaus parapijos Vilniuje klebono Česlovo Krivaičio lėšomis, skulptūra buvo pastatyta Vilniaus Šv. Mikalojaus bažnyčios šventoriuje. Skulptūra vaizduoja Vilniaus miesto globėją, per patvinusią upę nešantį vaikelį. Paminklas skiriamas K. Čibiro atminimui ir visų, kurie gelbėjo lietuvišką Vilnių;
* 1991 m. Vilniuje, Naujosios Vilnios seniūnijoje, Kristupo Čibiro vardu buvo pavadinta gatvė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rasų kapinės inventorizacija. Kardinolo Stefano Višinskio universitetas
Povilas Čibiras

**Povilas Čibiras** (1913 m. birželio 30 d. Ceikiškė, Švenčionių apskritis – 2003 m. kovo 17 d. Vilnius) – Lietuvos gydytojas infekcionistas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras. Palaidotas Vilniaus Antakalnio kapinėse.

## Biografija
Brolis Leonas Čibiras. Mokėsi Švenčionių, vėliau Vilniaus Vytauto Didžiojo gimnazijoje. 1937 m. baigė Vilniaus universitetą. 1954 m. apgynė medicinos kandidato disertaciją. 1968 m. medicinos mokslų daktaras.

1938 m. Vilniaus Šv. Jokūbo ligoninės gydytojas stažuotojas. 1941 m. Sveikatos apsaugos liaudies komisariato vyr. epidemiologas. Nuo 1942 m. Vilniaus universiteto dėstytojas. 1943 m. uždarius universitetą Trakų ligoninės vidaus bei infekcinių ligų skyriaus vedėjas, pats atlikdavo daugelį laboratorinių tyrimų. 1944–1992 m. Vilniaus universiteto dėstytojas, 1947–1988 m. vadovavo Infekcinių ligų (kurį laiką vadinta Infekcinių ir vaikų ligų) katedrai. 1958 m. suteiktas docento vardas, nuo 1970 m. profesorius.

Vienas Vilnijos draugijos steigėjų. Puoselėjo lietuvybę Vilniaus krašte.

## Mokslinė veikla
Su kitais Lietuvoje pradėjo parazitologinius tyrimus. Pasiūlė ir įdiegė klinikoje metodų, kaip skubiai kraujuje nustatyti meningokokus. Paskelbė mokslinių straipsnių apie vidurių šiltinės, balantidiazės, amebiazės ir kt. infekcinių ligų diagnostiką.

## Bibliografija
* Gripas, 1958 m.
* Toksoplazmozė, 1962 m.
* Ligonių slaugymas, 1966 m.
* Infekcinės ligos, 1966–1978 m.
* Žarnyno infekcinės ligos, 1974 m.
* Ūminių žarnyno ligų ir parazitų invazijų diferencinė diagnostika, su kitais, 1985 m.
* Infekcinės ligos, 1989 m.
* Karščiavimų diferencinė diagnostika, abu su J. Ūsaičiu, 1991 m.
* Prancisiaus ir Nastės Čibirų šeimos atsiminimai. Poezija. Vertimai. Parengė Janina Žukienė. Vilnius, 2005 m.

## Įvertinimas
* 1966 m. suteiktas Lietuvos nusipelniusio gydytojo vardas;
* 1993 m. Karaliaus Mindaugo atminimo medalis už lietuvybės puoselėjimą Vilniaus krašte;
* 2014 m. birželio 30 d. Vilniuje, ant namo Kaštonų g. 4, kur gyveno gydytojas infekcionistas, Vilniaus krašto lietuvių visuomenės veikėjas, habil. dr., prof. Povilas Čibiras atidengta **memorialinė lenta****.**

## Šaltiniai
Chubsugulis

**Chubsugulis** (Chuvsgulas, ) – ežeras šiaurinėje Mongolijoje, tarpukalnių įduboje prie pietinių Sajanų šlaitų, 1645 m aukštyje virš jūros lygio. Ilgis 136 km, plotis iki 36,5 km.

Chubsugulio ežere sukaupta ~70 % Mongolijos gėlo vandens. Krantai daugiausia aukšti, skardingi. Ežere yra keletas salų. Užšąla nuo gruodžio iki gegužės. Laivuojamas. Iš Chubsugulio išteka Selengos intakas Egin Golas, jungdamas šį ežerą su Baikalu.

Ežero pavadinimas tuvių kalba reiškia 'mėlyno vandens ežeras'. Chubsugulis yra vienas seniausių ir švariausių pasaulio ežerų. Jo vanduo tinkamas vartojimui be jokio apdorojimo. Vandens skaidrumas vietomis siekia 18 m. Ežeras ir jo apylinkės paskelbtos nacionaliniu parku.

## Šaltiniai
Vác FC

**Vaco FC** – Vengrijos futbolo klubas iš Vaco.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1898 m. Kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.

## Emblema

Vaizdas:Dunakanyar-Vác FC.png|Dunakanyar-Vác FC
Vaizdas:Vác FC emblema.png|Vác FC


## Pasiekimai

* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Chara Nuras

**Chara Nuras** () – ežeras vakarų Mongolijoje, Didžiųjų ežerų dubumoje, 1132 m aukštyje virš jūros lygio. Išsidėstęs Chobdo ir Zabchano aimakuose. Krantai žemi, dykumingi. Užšąla nuo lapkričio iki balandžio. Protakomis jungiasi su Chara Us Nuro ir Durgen Nuro ežerais. Duoda ištakas Dzabchano upei.

## Šaltiniai
Irena Ona Čibirienė

**Irena Ona Čibirienė-Mikalauskaitė** (1922 m. lapkričio 14 d. Šiaulėnai, Šiaulių apskritis – 2010 m. spalio 16 d. Nemenčinė, Vilniaus rajono savivaldybė) – Lietuvos gydytoja oftalmologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.

## Biografija
Vyras Leonas Čibiras. 1948 m. baigė Vilniaus universitetą. 1962 m. Vilniaus universitete apgynė disertaciją „Toksoplazmozė kaip viena iš aklumo, silpnaregystės ir komplikuoto žvairumo priežasčių“, medicinos kandidatė. 1985 m. apgynė disertaciją „Hemodinamikos ir akies kraujagyslių struktūriniai-funkciniai pakitimai sergant reumatinėmis ligomis“, medicinos mokslų daktarė.

Nuo 1948 m. dirbo Vilniaus ir Kauno ligoninėse, Zoologijos ir parazitologijos institute, 1964–1990 m. – Eksperimentinės ir klinikinės medicinos institute, 1994–1995 m. – Vilniaus universiteto Bendrosios terapijos ir reumatologijos klinikoje.

Palaidota Sudervės kapinėse, Vilniuje.

## Mokslinė veikla
Kartu su kitais bendradarbiais išrado lazerinės šviesografijos metodą ankstyvajai sisteminės sklerodermijos diagnostikai. Patobulino reooftalmologijos metodą, skirtą akies dugno ir akies obuolio priekinio segmento kraujagyslėms fotografuoti. Pasiūlė įvairių sisteminių ir reumatinių ligų diferencinės diagnostikos būdų.

## Šaltiniai
Jonas Čičinskas

**Jonas Čičinskas** (g. 1941 m. balandžio 13 d. Kaune) – Lietuvos ekonomistas.

## Biografija
1963 m. baigė Vilniaus universitetą (VU). 1972 m. ekonomikos mokslų kandidatas, disertacija „Marksistinis-lenininis mokymas apie visuomeninę socialistinę nuosavybę ir jo smulkiaburžuazinių iškraipymų kritika“. 1988 m. ekonomikos mokslų daktaras. 1967–1995 m. VU dėstytojas. 1981–1983 m. ir 1985–1992 m. Politinės ekonomijos, 1993–1995 m. Tarptautinių ekonominių santykių katedros vedėjas, 1978 m. docentas, 1989 m. profesorius.

1995–1997 m. Lietuvos nuolatinės misijos prie Europos Sąjungos (ES) Briuselyje vadovas, ambasadorius. Nuo 1998 m. VU Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto Europos studijų katedros profesorius. 1991–1996 m. Lietuvos mokslo tarybos narys.

Paskelbė publikacijų privatizavimo, pereinamojo tipo ekonomikos raidos, Lietuvos užsienio prekybos bei integracijos į ES klausimais. Pirmojo lietuviško ekonomikos teorijos vadovėlio atsakingasis redaktorius ir vienas autorių. Mokslo žurnalų „Pinigų studijos“ ir „Inžinerinė ekonomika“ redkolegijos narys. Visuotinės lietuvių enciklopedijos redakcinės tarybos narys.

## Įvertinimas
* Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius 

## Bibliografija
* Visuomeninė nuosavybė: esmė, formos, raida, 1980 m.
* Išsivysčiusio socializmo ekonominės raidos bruožai, 1982 m., su kitais
* Nuosavybė socializmo ekonominių santykių sistemoje, 1986 m., rusų kalba
* Ekonomikos teorija, 2 d., 1990–1991 m.
* Lietuvos ūkis kelyje į rytdieną: ekonominės politikos komentarai. – Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2009. – 390 p. – ISBN 978-9955-33-421-7

## Šaltiniai

|-
Melsvoji stirnabudė

**Melsvoji stirnabudė** () – baltikinių (*Tricholomataceae*) šeimos, stirnabudžių (*Lepista*) genties grybų rūšis.

* **Augimo vieta**
Miškų pievos, aikštės, pamiškės, parkai, tarp žolių.
* **Augimo laikas**
Vasara, ruduo.
* **Pagrindiniai požymiai**
Vaisiakūniai pilkai melsvos spalvos.

Vaisiakūniai vidutinio dydžio, dideli. Kepurėlė 5–10 cm skersmens, kartais net iki 15 cm ir didesnė, pilkai violetinė, pilkai melsva. Lakšteliai tankūs, pilkai violetiniai, priaugtiniai. Kotas 5–8×1–2,5 cm, pilkai violetinis, ties pamatu baltai mūsuotas. Trama balsva, stora, sultinga, medienos kvapo, nekarti. Sporos 6–8×4–5 μm.

**Būdingi požymiai:** vaisiakūniai vos melsvos (nebūna ryškios) spalvos, mėgsta atviras vietas.

Auga pavieniui, grupelėmis. Valgoma, reta.

## Literatūra
**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 121 psl.
Raimondas Čiegis

**Raimondas Čiegis** (g. 1958 m. spalio 18 d. Kaune) – Lietuvos matematikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija
Brolis Remigijus Čiegis. 1982 m. baigė Vilniaus universiteto Matematikos fakultetą. 1993 m. habilituotas fizinių mokslų daktaras.

1982–2000 m. dirbo Matematikos ir informatikos institute, nuo 2000 m. Vilniaus Gedimino technikos universiteto Fundamentaliųjų mokslų fakulteto Matematinio modeliavimo katedros vedėjas, nuo 1994 m. profesorius.

## Mokslinė veikla
Svarbiausi darbai iš skaitinių metodų netiesinėms diferencinėms lygtims spręsti, lygiagrečiųjų algoritmų, matematinio modeliavimo. Sudarė ir ištyrė baigtinių skirtumų schemas, aproksimuojančias uždavinius su nelokaliomis kraštinėmis sąlygomis. Sukūrė bendrąją metodiką, pagrindžiančią daugelio netiesinių skirtuminių schemų konvergavimą. Sukūrė lygiagrečiuosius algoritmus, kurie taikomi tiesinių lygčių sistemoms spręsti, daugialypiams integralams skaičiuoti ir netiesiniams skysčių filtracijos uždaviniams spręsti.

## Įvertinimas
* 1995 m. Lietuvos mokslo premija;
* 2017 m. Lietuvos mokslo premija.

## Šaltiniai
Kanalo gatvė (Niujorko metropoliteno stotelė)

**Kanalo gatvė** ()  yra Niujorko metropoliteno stotelių kompleksas, esantis Manhatano kinų kvartale. Stotele dalinasi IRT Leksingtono prospektas, BMT Nasau gatvės bei BMT Brodvėjaus metropoliteno linijos. Kompleksą aptarnauja maršrutai:
* 6, J, N bei Q traukiniai dirbantys visą parą.
* R traukinys dirbantis iki vėlyvos nakties
* M ir W traukiniai dirbantys darbo dienomis
* Z traukinys dirbantis piko valandomis
* 4 traukinys dirbantis vėlyvomis naktimis

Kompleksas susideda iš keturių kadaise atskiromis buvusių stotelių, kurios yra sujungtos požeminiais koridoriais. Trys iš keturių stotelių yra išsidėsčiusios statmenai po Kanalo gatve, kirsdamos Brodvėjų (BMT Brodvėjaus linijos platformos), Lafajetės gatvę (IRT Leksingtono prospekto linijos platformos) bei Centro gatvę (BMT Nasau gatvės linijos platformos). Ketvirtosios BMT Brodvėjaus, Manhatano tilto linijos platforma eina lygiagrečiai su Kanalo gatve.

Kompleksas buvo pilnai renovuotas tarp 1999 ir 2004 metų. Brodvėjaus stotelė buvo restauruota taip kaip atrodė anksčiau, ji buvo papuošta naujomis mozaikomis su kiniškais simboliais, kuriose atspindėjo tai, jog stotelė yra kinų kvartale. Simboliai, esantys ant raudonų sienų, reiškia „pinigus“ ir „laimę“, o lentelė su užrašu „Kanalo gatvė“ yra su ideogramomis, ant kurių parašyta "China" ir "Town".

Kanalo gatvės komplekso stotelių gyliai:
* IRT Leksingtono prospekto linija - 20 pėdų gylyje
* BMT Nasau gatvės linija - 20 pėdų gylyje
* BMT Brodvėjaus linija, pagrindinė atšaka - 40 pėdų gylyje
* BMT Brodvėjaus linija, Manhatano tilto atšaka - 50 pėdų gylyje

## IRT Leksingtono prospekto linijos platformos

Kanalo gatvė, IRT Leksingtono prospekto linijos dalyje, turi keturias bėgių linas bei dvi šonines platformas. Dėl 1940-ųjų ir 1950-ųjų metų platformų ilginimo darbų, stotelė yra sudaryta iš dviejų skirsnių. Senoji stotelės dalis yra papuošta mozaikomis, naujesnioji 1950-ųjų metų dalis yra papuošta žalios spalvos plytelėmis. Stotelėje yra IND tipo Kanalo gatvę nurodančių užrašų, pakabinti nauji šviestuvai, neoriginali lentelė su stotelės pavadinimu bei "C" raidės mozaikos ant sienų.

## BMT Nasau gatvės linijos platformos

Kanalo gatvė, BMT Nasau gatvės linijos dalyje, turi tris bėgių linas bei dvi centre esančias platformas, tačiau tik vakarinė platfoma naudojama keleivių laipinimui.

## BMT Brodvėjaus linijos platformos

Kanalo gatvė, BRT Brodvėjaus linijos dalyje, turi keturias bėgių linas bei dvi šonines platformas.
Melsvakotė stirnabudė

**Melsvakotė stirnabudė** () – baltikinių (*Tricholomataceae*) šeimos, stirnabudžių (*Lepista*) genties grybų rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

* **Augimo vieta**
Žolėti miškai, pievos, pamiškės.
* **Augimo laikas**
Vasara, ruduo.
* **Pagrindiniai požymiai**
Kotas melsvas, violetinis.

Vaisiakūniai vidutinio dydžio, dideli. Kepurėlė 5–10 (15) cm skersmens, netaisyklingai paplokščia, matinė pilkšvai rusva, mėsinga. Lakšteliai tankūs, platūs, šviesiai pilki, priaugtiniai. Kotas 3–8 (10)×1–3 cm, kietas, plaušuotas, šviesiai violetinis, melsvas, pilkai melsvas, tvirtai suaugęs su substratu. Trama stora, balta, balsva, nemalonaus skonio ir kvapo. Sporos 6–8×4–5 μm.

**Būdingi požymiai:** atvirų, žolėtų krūmokšnių, ganyklų grybas, sporos dygliuotos.

Auga vasarą, rudenį, pavieniui, grupėmis. Valgomas, vertingas grybas. Saugomas.

## Literatūra
**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 122 psl.
Henrikas Čigriejus

**Henrikas Algis Čigriejus** (1933 m. kovo 6 d. Vidugiriuose, Saločių valsčius – 2016 m. liepos 1 d. Vilniuje) – Lietuvos rašytojas.

## Biografija
Baigė Saločių vidurinę mokyklą. 1958 m. baigė Vilniaus universitetą. Iki 2003 m. buvo Vilniaus kooperacijos kolegijos (iki 1991 m. Kooperacijos technikumas, iki 2000 m. Aukštesnioji kooperacijos mokykla) dėstytojas.

## Kūryba
Poezijoje kaimo gamtos ir buities vaizdais atskleidžiama būties vientisumo prasmė, lyrizmas derinamas su humoru ir tarmiško pašnekesio intonacijomis. Novelėse ryški nykstančios valstietiškos kultūros ir etikos tematika.

## Bibliografija
* Metų šviesos: eilėraščiai, Vilnius, Vaga, 1971.
* Nedylanti lauko delčia: eilėraščiai, Vilnius, Vaga, 1977.
* Dangus, rytas ir vakaras: eilėraščiai, Vilnius, Vaga, 1981.
* Rudenio žiedas: eilėraščiai, Vilnius, Vaga, 1985.
* Baltojo alksnio sodinimas: eilėraščiai, Vilnius, Vaga, 1988.
* Kaip žolės: eilėraščiai, Vilnius, Vaga, 1991.
* Po laiko juokas – vėlyva metūgė: eilėraščiai, Vilnius, Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 1994.
* Sugrįžusi upė: novelės, Vilnius, Amžius, 1996.
* Vieškeliukas pro dobilus: novelės, Vilnius, Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 1999.
* Ekvinokcijų žmonės: novelės, Vilnius, Vaga, 2003.
* Vieversiui ir kraujažolei: šimtas eilėraščių, Vilnius, Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2004.
* Varna braukia ašarą: novelės, Vilnius, Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2007.

**Vertimai iš rusų kalbos:**
* Z. Gulinskaja. Bedržichas Smetana, Vilnius, Vaga, 1975.
* Levas Kasilis. Ankstyvas rytas: apysaka, Vilnius, Vaga, 1984.
* Janis Jaunsudrabinis. Žalioji knyga: apsakymų romanas, Vilnius, Vyturys, 1990.

## Apdovanojimai
* 1978 m. S. Nėries kolūkio premija už eilėraščių rinkinį „Nedylanti lauko delčia“.
* 1990 m. Jotvingių premija.
* 1992 m. „Poezijos pavasaris“ laureatas.
* 1996 m. Petro Cvirkos literatūrinė premija už novelių knygą „Sugrįžusi upė“.
* 2001 m. Juozo Paukštelio premija už knygą „Vieškeliukas pro dobilus“.
* 2004 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės meno premija.
* 2005 m. Antano Miškinio premija už eilėraščių knygą „Vieversiui ir kraujažolei“.
* 2011 m. Literatūrinė „Varpų“ premija už epizodėlį iš nelabai dar senų laikų „Avelė“.

## Šaltiniai
101 m.

**101** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai

**Nedatuoti**
*Įvyko antrasis Tapių mūšis Transilvanijoje tarp Romos Imperijos ir Dakijos;
*Epiktetas parašė ir išleido kūrinį „*Pamokslai*“ (apytikslė data, daugelis šaltinių nurodo apie 108 m.)
*Tibeto budistai pristatė savo religiją Indonezijoje (apytikslė data).

### Gimtadieniai
**Nedatuoti**
* Herodotas Atikas, graikų retorikas. (m. 177 m.).

### Mirtys
**Nedatuoti**
* Kan Jingas, žymus Han dinastijos pasiuntinys.

## Nuorodos
Jonas Čygas

**Jonas Čygas** (1910 m. kovo 11 d. Jasiškiuose, Nemunėlio Radviliškio valsčius, Biržų apskritis – 1959 m. liepos 25 d. Kaune) – Lietuvos veterinarijos gydytojas parazitologas.

## Biografija
1928 m. baigė Biržų gimnaziją. 1929 m., gavęs LR žemės ūkio ministerijos stipendiją, išvyko studijuoti veterinarijos mokslų į Berlyno aukštąją veterinarijos mokyklą. 1929 m. perėjo į Vienos aukštąją veterinarijos mokyklą, 1935 m. ją baigė.

1936–1941 m. dirbo veterinarijos gydytoju Panevėžyje, Šiauliuose, Raseinių apskrityje. 1939 m. už antivalstybinę veiklą ištremtas iš Šiaulių. Prasidėjus karui evakavosi į Rusijos gilumą, dirbo Kirovo srities ūkio veterinarijos gydytoju. 1942–1943 m. 16-osios lietuviškosios divizijos 224 artilerijos pulko veterinarijos gydytojas.

1945–1947 m. mėsos ir pieno pramonės liaudies komisaras, ministras. 1947–1959 m. Lietuvos veterinarijos akademijos rektorius, Parazitologijos ir akušerijos katedros vedėjas, nuo 1948 m. docentas. 1956 m. biologijos mokslų kandidatas.

## Mokslinė veikla
Tyrė Lietuvos galvijų, avių ir kiaulių helmintus ir helmintozes. Nustatė, kad avių organizme parazituoja 25, kiaulių – 16, galvijų – 21 rūšies helmintai.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Jonas Čygas / Irena Čygaitė-Buožienė. – Kaunas: Tarptautinis studijų ir mokymo institutas, 2010. – 72 p. – ISBN 978-9986-692-07-2
105 m.

**105** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Įvykiai

**Nedatuoti**
* Kinijoje išrandamas popierius;
* Popiežiumi išrinktas Šventasis Aleksandras I (m. apie 115 m.), popiežiaus pareigas ėjo iki 115 m.

### Mirtys

**Nedatuota**

* Popiežius Šventasis Evaristas, penktasis popiežius, kuris valdė 97–105 metais.

## Nuorodos
107 m.

**107** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Mirtys

**Nedatuota**

* Apaštalas Simonas Kananietis, apaštalas, pasak Biblijos, vienas iš Jėzaus Kristaus mokinių.

## Nuorodos
110 m.

**110** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Tacianas, Asirijos mokslininkas, kuris studijavo Romoje ir buvo Justino Kankinio mokinys. Sudarė ankstyviausią Evangelijų rinkinį, vadinamą Diatessaron, kuris buvo plačiai naudojamas Sirijos bažnyčiose (m. 172 m.).

## Nuorodos
Ignas Česaitis

**Ignas Česaitis** (1893 m. vasario 1 d. Balbieriškis – 1961 m. sausio 8 d. Garliava, palaidotas Balbieriškyje) – Lietuvos kunigas, teologas. Teologijos daktaras.

## Biografija
Baigęs Marijampolės gimnaziją 1908–1913 m. studijavo Seinų kunigų seminarijoje, 1913–1919 m. – Fribūro universitete. 1913–1930 m. marijonas. 1915 m. įšventintas kunigu. 1919 m. teologijos daktaras

1919–1921 m. Marijampolės mergaičių gimnazijos ir mokytojų seminarijos kapelionas. 1921–1925 m. laikraščio „Draugas“ (Čikaga) redaktorius. 1925–1935 m. Vytauto Didžiojo universiteto Teologijos – filosofijos fakultete dėstė pastoracinę ir moralinę teologiją. 1936–1940 m. karo technikos štabo kapelionas. 1940–1958 m. Lapių klebonas.

1926–1928 m. Pavasarininkų ir 1926–1934 m. ateitininkų sendraugių centro valdybų narys. Žurnaluose „Soter“, „Tiesos kelias“, „Židinys“ ir kt. rašė apie etiką ir dorovę, pastoraciją ir katechizaciją, Tomo Akviniečio charakterologijos doktriną.

## Bibliografija
* Etinis individualizmas, 1918 m.
* Fortitudo praecipua characteris virtus, 1925 m.
* Religijos mokymo metodai, 1932 m.

## Šaltiniai
111 m.

**111** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Nuorodos
115 m.

**115** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai

**Nedatuoti**
* Popiežiumi išrinktas Šventasis Sikstas I (m. apie 126 arba 128 m.), popiežiaus pareigas ėjo iki 125 m.

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Pauzanijas, geografas ir keliautojas (m. 180 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Šventasis Aleksandras I, popiežius nuo apie 105 iki 115 m.
## Nuorodos
117 m.

**117** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Mirtys
* **[[Rugpjūčio 9]]** d. – Markas Ulpijus Nerva Trajanas, antras iš vadinamųjų Romos „penkių gerų imperatorių“. Jam valdant Romos teritorija buvo didžiausia per visą jos gyvavimo laiką (g. 53 m.).

**Nedatuota**

* Publijus, Romos imperijos rašytojas, istorikas, politinis veikėjas (g. 56 m.).

## Nuorodos
120 m.

**120** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Lukianas, graikų rašytojas, satyrikas (m. 180 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Mestrijus Plutarchas, graikų rašytojas, istorikas, biografas, eseistas ir filosofas (g. 46 m.).

## Nuorodos
121 m.

**121** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Balandžio 26]]** d. – Cezaris Markas Aurelijus Antoninas Augustas, Romos imperatorius nuo 161 m., karvedys, filosofas, stoicizmo atstovas (m. 180 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Cai Lunas, kinų eunuchas, laikomas popieriaus išradėju (g. 50 m.).

## Nuorodos
Chara Us Nuras

**Chara Us Nuras** () – ežeras vakarų Mongolijoje, Chobdo aimake, Didžiųjų ežerų dubumoje, 1157 m aukštyje virš jūros lygio. Ak Bašio sala (plotas 274 km²) dalina ežerą į dvi dalis. Krantai žemi, vietomis užpelkėję. Ežeras užšąla nuo lapkričio iki balandžio. Į Chara Us Nurą įteka Chobdo upė. Protaka jungiasi su Chara Nuro ežeru.

## Šaltiniai
125 m.

**125** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai

* Popiežiumi išrinktas Šventasis Telesforas (m. apie 137 m.), popiežiaus pareigas ėjo iki 136 m.

## Nuorodos
129 m.

**129** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Klaudijus Aelius Galenas, antikos medikas ir filosofas, garsėjęs savo mintimis apie mediciną ir jos taikymą. 34 m. buvo imperatoriaus Marko Aurelijaus ir jo sūnaus Komodos gydytojas (m. 200 m.).

## Nuorodos
130 m.

**130** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Gajus Avidijus Kasijus, Romos imperijos karvedys ir uzurpatorius, trumpai valdęs Egiptą ir Siriją (m. 175 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Gajus Svetonijus Trankvilas, romėnų istorikas ir biografas, labiausiai pagarsėjęs veikalu „Cezarių gyvenimas“ () (g. 69 m.).

## Nuorodos
131 m.

**131** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai
* Japoniją pradėjo valdyti legendinis imperatorius Seimu ir valdė iki 191 m.

## Nuorodos
133 m.

**133** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Nuorodos
126 m.

**126** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Rugpjūčio 1]]** d. – Publijus Helvijus Pertinakas, Romos imperatorius trumpą laiką-86 dienos (m. 193 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Domicija Longina, romėnų aristokratė, jauniausia romėnų generolo Gnėjus Domicijaus Korbulo ir Kasijos Longinos duktė (g. 53 m.).
* Šventasis Sikstas I, popiežius nuo 115 m. iki 125 m. Vadovavimo bažnyčiai laikotarpis sutapo su imperatoriaus Adriano valdymo (117-138) metais.
## Nuorodos
Pilkšvarudė stirnabudė

**Pilkšvarudė stirnabudė** (, sin. *Lepista panaeola*) – baltikinių (*Tricholomataceae*) šeimos, stirnabudžių (*Lepista*) genties grybų rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

* **Augimo vieta**
Miškų pievos, pamiškės, parkai, tarp žolių.
* **Augimo laikas**
Ruduo, retai vasara.
* **Pagrindiniai požymiai**
Kepurėlė, ypač jos pakraščiai, vandeningai dėmėti.

Vaisiakūniai dideli. Kepurėlė 5–12 (15) cm skersmens, netaisyklingai paplokščia, matinė, su vandeningomis dėmėmis ties pakraščiais, kurie kartais užsirietę į viršų, rusvos spalvos. Lakšteliai tankūs, ploni, neplatūs, pusiau nuaugtiniai. Kotas 3–6×1–2 cm, kietas, kepurėlės spalvos. Trama gelsvai rusva, silpno medienos kvapo, nekarti. Sporos 5–6,5×3,5–5 μm.

**Būdingi požymiai:** vaisiakūniai kreminės, rusvos spalvos, silpno medienos kvapo, dygsta pavieniui, grupėmis, atvirose, žolėtose vietose. Valgoma. Saugoma.

## Literatūra
**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 124 psl.
137 m.

**137** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 2]]** d. – Markas Didijus Salvijus Julianas Severas, Romos imperatorius (193 m. kovo 28 d. – birželio 1 d.). Jis užėmė sostą nupirkęs jį iš pretorijų sargybos, po to kai ji nužudė imperatorių Pertinaksą. Tai sukėlė 193–197 m. Romos pilietinį karą, kuriame jis pralaimėjo ir jo įpėdinis Septimijus Severas nuteisė Didijų Julianą mirties bausme (m. 193 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Šventasis Telesforas, VII popiežius nuo 125 (126?) iki 136 (138?) metų, kankinys. Vadovavimo bažnyčiai laikotarpis sutapo su Adriano ir turbūt Antonino Pijaus valdymu. Graikų kilmės.
## Nuorodos
135 m.

**135** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Irenėjus, katalikų Bažnyčios šventasis (m. 202 m.).

## Nuorodos
136 m.

**136** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai

* Popiežiumi išrinktas Šventasis Hyginas (m. apie 140 m.), popiežiaus pareigas ėjo iki 140 m.

## Nuorodos
Garankščiai

**Garankščiai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Višakio Rūdos, tarp Kazlų Rūdos miškų, prie Višakio ir jo intako Kvesupio. Praeina keliukas Kardokai–Kūjai.

## Istorija

XX a. viduryje kaime veikė Garankščių pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
138 m.

**138** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Mirtys
* **[[Liepos 10]]** d. – Publijus Elijus Trajanas Adrianas, šiuo metu plačiau žinomas tiesiog kaip **Adrianas** – Romos imperatorius iš Nervų dinastijos ir Elijų giminės nuo 117 m. iki mirties. Adrianas buvo trečiasis iš „*[[Penki gerieji imperatoriai|penkių gerųjų imperatorių]]*“ (g. 76 m.).

**Nedatuota**

* Epiktetas, romėnų filosofas, vėlyvojo stoicizmo ir eklektikos atstovas (g. 50 m.).
## Nuorodos
Sabališkė

**Sabališke** vadinami du kaimai Ignalinos rajone:

* Ignalinos seniūnijoje;
* Kazitiškio seniūnijoje.
Sabališkė (Ignalina)

**Sabališkė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Ignalinos, 0,5 km į pietvakarius nuo Kazokinės, prie plento . Pastatytas kryžius tremtiniams atminti.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžių *Sãbalas, Sabalis, Sabalỹs, Sabãlius* arba žodžio *sabalius* ʻsabalų medžiotojasʼ. Šaltiniuose kaimas minimas 1706 m.

## Istorija
XIX a. pab. Sabališkės kaimas buvo Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje, Kazokinės Bartkevičių valda. Apie 1866 m. kaime gyveno 50 katalikų ir 9 sentikiai.

Vėliau priklausė Linkmenų, Daugėliškio, Kaltanėnų valsčiui. Lenkmečiu 1920 m. veikė lietuviška mokykla (vėliau perkelta į Zuikų kaimą). 1929 m. įsteigtas Šv. Kazimiero draugijos skyrius. 1933 m. pastatytas apie 5 m aukščio cementinis paminklas. Sovietmečiu priklausė Zuikų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
140 m.

**140** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai

**Nedatuoti**
* Popiežiumi išrinktas Šventasis Pijus I (m. apie 154 m.), popiežiaus pareigas ėjo iki 155 m.

### Mirtys

**Nedatuota**

* Šventasis Hyginas, Romos popiežius nuo 136 (138?) iki 140 m.
## Nuorodos
146 m.

**146** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Balandžio 11]]** d. – Septimijus Severas, Senovės Romos generolas ir imperatorius nuo 193 m. balandžio 9 d. iki 211 m (m. 211 m.).

## Nuorodos
Daniūnai (Biržai)

**Daniūnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Pabiržės. Yra molio telkinys. Pietvakarinė kaimo dalis yra Pasvalio rajone.

## Gyventojai

## Šaltiniai
143 m.

**143** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai
* Romos imperijos pirmuoju konsulu tapo Gaius Bellicius Torquatus, o antruoju konsulu - Tiberius Claudius Atticus Herodes.

## Nuorodos
150 m.

**150** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Nuorodos
Paąžuolė (Biržai)

**Paąžuolė** – viensėdis Biržų rajono savivaldybės rytuose, 4 km į rytus nuo Papilio, prie kelio . Pakraščiu teka Rovėjos aukštupys, šalia dunkso Pariškių miškas. Yra žvyro telkinys.

1923 m. buvo du ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
154 m.

**154** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Mirtys

**Nedatuota**

* Šventasis Pijus I, popiežius nuo 140 m. iki 154. arba 155 m., kai kurių šaltinių duomenimis, pontifikato laikotarpis nuo 146 iki 161 m.
## Nuorodos
157 m.

**157** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

### Gimtadieniai
* Gordianas I – Romos imperatorius (m. 238 m.).

## Nuorodos
155 m.

**155** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai

* Popiežiumi išrinktas Šventasis Anicetas (m. apie 167 m.), popiežiaus pareigas ėjo iki 166 m.

## Nuorodos
156 m.

**156** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Mirtys

**Nedatuota**

* Polikarpas, Smirnos vyskupas, katalikų, Rytų ortodoksų, anglikonų ir liuteronų šventasis, priskiriamas prie apaštališkųjų tėvų. Buvo apaštalo Jono mokinys, jo paskirtas Smirnos vyskupu prieš 96 m. ištremiant jį į Patmos salą (g. 69 m.).

## Nuorodos
161 m.

**161** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Rugpjūčio 31]]** d. – Lucijus Aurelijus Komodas Antoninas, Romos imperatorius, Antoninų dinastijos atstovas, Marko Aurelijaus sūnus (m. 192 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Antoninas Pijus, imperatoriaus Adriano įsūnis, Romos imperatorius (g. 86 m.).

## Nuorodos
Kadarai

**Kadarai** – kaimas Biržų rajono savivaldybės pietuose, apie 7 km į pietvakarius nuo Papilio. Vakariau kaimo auga Kadarų miškas; stūkso akmuo su „velnio pėda“, yra žvyro telkinys. Prateka Kadaro upelis (Apaščios intakas).

1923 m. buvo 40 kiemų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kadaruose 1906 m. spalio 11 d. gimė botanikas, augalų fiziologas Jonas Dagys.

## Šaltiniai
Sandariškiai

**Sandariškiai** – viensėdis Biržų rajono savivaldybės šiaurėje, į rytus nuo Nemunėlio Radviliškio, pasienyje su Latvija. Gamtos paveldo objektas – Sandariškių ąžuolas.

## Etimologija

Pasak legendų, XVI a. viename mūšyje lietuvių kariuomenė sumušė švedus. Taip priversti pasitraukti šie paprašė taikos. Lietuviai sutiko ir pasiūlė taiką sudaryti neįprastu būdu – ne popieriuje pasirašyti, o pasodinti tris *sandoros* (taikos) ąžuolus. Lietuvių kariuomenės vadas, pasodinęs tris ąžuolo giles, pasakė: „Iš gilių išaugs galingi ąžuolai. Kol bent vienas lapas ant jų žaliuos, nedrįskite į mūsų žemę kelti kojos“. Ąžuolai išaugę, iškeroję. Ilgainiui du nudžiūvę, o vienas tebežaliuoja, kraštą nuo švedų saugo. Nuo tada, kai buvo sudaryta sandoros sutartis, vietovė ir ąžuolas gavę Sandariškių vardą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Petras Algirdas Čiočys

**Petras Algirdas Čiočys** (1931 m. rugsėjo 15 d. Pocelonyse, Alovės valsčiuje – 2021 m. vasario 4 d. Vilniuje) – Lietuvos teisėtyrininkas, socialinių mokslų daktaras, sporto veikėjas, rankinio tarptautinės kategorijos teisėjas.

## Biografija
1955 m. baigė Vilniaus universiteto Teisės fakultetą. 1978 m. teisės mokslų kandidatas.

1955–1986 m. dirbo Vidaus reikalų ministerijoje. 1978–1979 m. dėstė SSRS vidaus reikalų ministerijos akademijoje Maskvoje. 1986–2005 m. Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Darbo teisės katedros dėstytojas. 1995–2002 m. Lietuvos karo akademijoje tarptautinės humanitarinės teisės dėstytojas, nuo 1995 m. docentas. Teisės teorijos, darbo ir humanitarinės teisės vadovėlių autorius.

1957–1979 m. Lietuvos rankinio federacijos prezidiumo pirmininkas, nuo 1963 m. buvo rankinio tarptautinės kategorijos teisėjas, Europos rankinio federacijos teisėjas, inspektorius.

## Bibliografija
* Pasienio teisės pagrindai, 1998 m.
* Teisės pagrindai, 1999 m., 4 leid. 2008 m. ISBN 978-9955-528-16-6
* Tarptautinė humanitarinė teisė, Teisinės informacijos centras, 2002 m.
* Enciklopedinis karybos žodynas, su kitais, Lietuvos karo akademija, Vilnius, 2008 m., ISBN 978-9955-423-66-9
* Darbo teisė, vadovėlis, bendraautoris. Vilnius, Teisinės informacijos centras, 2008 m.

## Šaltiniai
160 m.

**160** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Marijus Maksimas, II a. pabaigos – III a. pradžios romėnų istorikas, rašęs lotyniškai.
* Tertulianas, žymiausias Vakarų Lotyniškosios bažnyčios apologetas ir polemikas. Jis gimė Kartaginoje (dabartinis Tunisas) ir tapo žymiu teisininku, gavusiu išsilavinimą ir graikų, ir lotynų kalbomis (m. 220 m.).

## Nuorodos