open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kampinis dažnis

**Kampinis dažnis** ω (anksčiau vartotas terminas **ciklinis dažnis**) – sukimosi greičio išraiška. Kampinis dažnis taip pat savo dydžiu yra lygus kampinio greičio (kuris yra vektorinis dydis) moduliui.

SI sistemoje, kampinis dažnis matuojamas radianais per sekundę, su dimensija s−1.

Vienas pilnas apsisukimas atitinka 2π radianų:

\omega = {{2 \pi} \over T} = {2 \pi f} = \frac {v} {r} ,

kur
: *ω* yra kampinis dažnis arba greitis matuojamas radianais per sekundę,
: *T* yra periodas (matuojamas sekundėmis),
: *f* yra dažnis (matuojamas hercais),
: *v* yra liestinis (tangentinis) taško greitis apie sukimosi ašį (matuojamas metrais/sekundę),
: *r* yra sukimosi apskritimo spindulys (matuojamas metrais).

Taigi, kampinis dažnis yra tiesiog kartotinis įprastiniam dažniui. Jis dažnai naudojamas fizikoje, kadangi tai leidžia išvengti perteklinio \pi rašinėjimo.

Pavyzdžiui, įcentrinis pagreitis a gali būti užrašytas:
: a = - \omega^2  r \; 

Naudodami "įprastinį" dažnį tą pačią formulę užrašytume:
:  a = - 4  \pi^2  f^2  r\; 

Diferencialinė kampinio dažnio išraiška (spindulio posūkio kampo išvestinė laiko atžvilgiu):
:  \omega = \frac{d\theta}{dt}  

## Kampinis greitis

Kampinio greičio, kaip vektorinio dydžio, kryptis nustatoma pagal dešiniojo sraigto taisyklę. Liestinis greitis yra lygus kampinio greičio ir spindulio vektorinei sandaugai:

:  \overrightarrow {v} = \overrightarrow {\omega} \times \overrightarrow {r}
Endriejavo pagrindinė mokykla

**Klaipėdos rajono Endriejavo pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Endriejave (Klaipėdos raj.), Mokyklos g. 21, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191788789.

Filialas – Endriejavo vidurinės mokyklos Žadeikių skyrius.

Nuo XIX a. pradžios veikė parapinė mokykla, kurią 1808 m. lankė 21, 1853 m. – 34 mokiniai. Mokykla po 1863 m. sukilimo uždaryta, bet 1865 m. įsteigta valdinė pradžios mokykla. Nuo 1948 m. mokykla tapo septynmete, 1955 m. vidurine, 2005 m. – pagrindine mokykla.

## Istorija

1808 m. Endriejave įsteigta parapinė mokykla, 1865 m. valdinė pradinė mokykla. Ji savo patalpų neturėjo, nuomodavo iš privačių asmenų. Mokinius mokė vienas mokytojas, buvo 4 skyriai. Po Pirmojo pasaulinio karo mokyklai pastatė medinį dviejų aukštų pastatą. Mokiniams buvo skirtos 5 klasės, salė. Tame pačiame pastate gyveno ir mokytojai. 1944 m. atsitraukiant vokiečių kariuomenei pastatas buvo susprogdintas. 1948–1956 m. veikė septynmetė, nuo 1956 m. vidurinė. 1958 m. mokyklą baigė pirmoji abiturientų laida. 2004 m. spalio 1 d. prijungtos Žadeikių ir Rudgalvių pradinės mokyklos. O nuo 2015 metų mokykla tapo pagrindine mokykla.

## Direktoriai
* 1962–1992 m. Antanas Žemgulis
* 2004–2011 m. Julius Gindulis
* nuo 2011 m. Vilma Straukaitė-Ugintienė

## Žymūs mokiniai
* Pranas Piaulokas (1945–2008), kino ir teatro aktorius
* Augustas Uktveris (g. 1956), žurnalistas, redaktorius

## Literatūra
* Endriejavo mokykla laiko vingiuose (sud. Antanas Žemgulis, Laima Kazragienė, Eugenija Selskienė). – Kaunas: Judex, 2006. – 119 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-581-89-5

## Nuorodos

* Mokyklos tinklalapis
Valentīns Lobaņovs

**Valentīns Lobaņovs** (*Valentinas Lobaniovas*, g. 1971 m. spalio 23 d.) – Latvijos futbolininkas.

## Karjera
Karjerą pradėjo Rygos Skonto, kur su pertraukomis žaidė ir vėliau, taip pat Rusijos ir Ukrainos klubuose. 2005 m. Lobaniovas grįžo į Latviją, šįkart į klubą FK Venta, bet, kai klubas bankrutavo, jis perėjo į FK Jūrmala. Pasibaigus 2006–2007 m. sezonui V. Lobaniovas paskelbė apie karjeros pabaigą. Per savo karjerą Valentinas Lobaniovas yra tapęs devynis kartus Latvijos čempionu, taip pat penkis kartus laimėjo Latvijos taurę.

Latvijos rinktinėje Lobaniovas debiutavo 1994 m. rugsėjį rungtynėse prieš Airiją. Rinktinėje jis žaidė iki 2005 m. ir sužaidė joje 58 rungtynes bei įmušė 1 įvartį. 2004 m. vasarą Valentinas Lobaniovas su Latvijos rinktine dalyvavo Europos čempionato finaliniame turnyre Portugalijoje.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas – 9 (1992–1996, 1998, 2000, 2001, 2003 m.)
* Latvijos taurės laimėtojas – 5 (1992, 1995, 1998, 2000, 2001 m.)
* Geriausias Latvijos čempionato saugas – 1 (2003 m.)

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Kampinis greitis

**Kampinis greitis** – vektorinis dydis, kurio skaitinė reikšmė lygi kūno posūkio apie ašį kampo išvestinei laiko atžvilgiu. Žymimas simboliu **** (graikų raidė omega). SI vienetas radianas per sekundę (rad/s), o technikoje dažnai naudojamas sūkių skaičius per minutę arba sekundę.

Su kampiniu greičiu susijęs fizikinis dydis – kampinis dažnis, kuris yra lygus kampinio greičio moduliui: \omega=\|\boldsymbol{\omega}\|

## Šaltiniai
Atleistinis

**Atleistinis** – buvęs vergas, kuriam šeimininkas suteikė laisvę. Paprastai šis terminas naudojamas kalbant apie senovės Romą.

Buvęs šeimininkas išlaikydavo tam tikrą nedidelę valdžią savo buvusiam vergui.

Neturėdamas pavardės, atleistinis paprastai prisiimdavo savo buvusio šeiminiko (patrono) pavardę. Taip pat, jis gaudavo ribotą Romos pilietybę, tačiau vaikai jau būdavo pilnateisiais Romos piliečiais.

Taip pat atleistiniais laikyti ir žmonės, laisvę atgavę pagal imperatoriaus Klaudijaus priimtą įstatymą: jei vergas sunkiai suserga ir šeimininkas jį palieka, pasveikęs vergas atgauna laisvę (žinoma, jei apskritai pasveiksta, nes taip vykdavo tik ypač sunkių ligų atveju).
Jungtinės Karalystės vėliava

**[[Jungtinė Karalystė|Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės]] [[vėliava]]** (*Union Flag*, *Union Jack*) − simetriškas raudonas kryžius su baltu apvadu tamsiai mėlyname fone su raudonai baltu Andriaus kryžiumi. Vėliavos pločio ir ilgio santykis yra 3:5 (karo laivams – 1:2). Oficiali šalies vėliava nuo 1801 m. sausio 1 d.

Ši vėliava simbolizuoja administracinę visų į Jungtinę Karalystę susijungusių šalių – Škotijos, Anglijos, Airijos (nuo 1921 m. Šiaurės Airijos) – sąjungą.

## Istorija

Anglijos vėliava − Šv. Jurgio kryžius − buvo pradėta naudoti 1194 m., karaliaus Ričardo I laikais, kai Anglija, Škotija, Velsas ir Airija buvo nepriklausomos šalys.

XVI a. pr. Velsas prisijungė prie Anglijos ir tapo jos provincija, valdoma Anglijos karaliaus. Šalis pagal salos pavadinimą buvo pradėta vadinti Didžiąja Britanija. 1606 m. karaliaus įsakymu Anglijos ir Škotijos vėliavos buvo sujungtos.

1707 m., pasirašius Škotijos ir Anglijos uniją, abi šalys tapo vieninga valstybe, turinčia vieną parlamentą. Šalis buvo pavadinta Jungtine Didžiosios Britanijos karalyste, o valstybinė vėliava pradėta vadinti Jungtine vėliava (*Union Flag*).

1801 m. į Škotijos ir Anglijos sąjungą įsiliejus Airijai, jos vėliava − Šv. Patriko kryžius − buvo įkomponuota į jau egzistavusią Jungtinę vėliavą.

XX a. pr., reikalaujant Admiralitetui, oficialiai buvo įteisintas antrasis vėliavos pavadinimas *Union Jack*, nes valstybės vėliava privalo kabėti kiekvieno laivo priekyje, o laive kabinama vėliavėlė tradiciškai vadinama „jack“.

## Taip pat skaitykite
Susijusios vėliavos:
* Mėlynoji vėliava (valstybinė Jungtinės Karalystės jūrų vėliava)	 
* Raudonoji vėliava (civilinė Jungtinės Karalystės jūrų vėliava)
* Baltoji vėliava (karinė Jungtinės Karalystės jūrų vėliava)	 	 
* Anglijos vėliava	 
* Šiaurės Airijos vėliava	 
* Škotijos vėliava
* Velso vėliava

## Nuorodos
* Jungtinės Karalystės vėliava 
* Jungtinės Karalystės Vėliavų institutas
* Šaltiniai:
** www.anglija.lt
Priekulės Ievos Simonaitytės gimnazija

**Klaipėdos rajono Priekulės Ievos Simonaitytės gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Priekulėje, Klaipėdos g. 20, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191791956. Pavadinta rašytojos Ievos Simonaitytės vardu.

Filialai:
* Priekulės Ievos Simonaitytės vidurinės mokyklos Venckų skyrius;
* Priekulės Ievos Simonaitytės vidurinės mokyklos Lankupių skyrius.

## Istorija

Priekulės parapinė mokykla jau veikė 1590 m. Mokykla 1878 m. tapo pasaulietine, jai išlaikyti karališkoji valdžia skyrė 3000 markių dotaciją. 1903–1919 m. mokytojavo tautosakininkas, vertėjas ir laikraščio „Keleivis“ redaktorius Vilhelmas Kučius. Prieš Antrąjį pasaulinį karą veikė lietuviška gimnazija. 1939 m. kovo 20 d. Vokietija užėmė Klaipėdos kraštą, uždaryta ir Priekulės lietuviškoji pradinė mokykla. Mokytojas S. Jankus gavo leidimą išvykti į Telšius, kur dirbo iki karo pabaigos.

1945 m. kovo 23 d. Priekulėje atkurta pradinė mokykla, į pirmą pamoką susirinko 16 moksleivių. 1945 m. mokyklą baigė 75 I-IV klasių mokiniai. Pirmas Priekulės progimnazijos mokytojų tarybos posėdis įvyko 1945 m. spalio 9 d., bet netrukus mokytojas S. Jankus paskirtas Priekulės valsčiaus Švietimo skyriaus vedėju. 1967 m. pastatytas 14 klasių priestatas, o 1977 m. 16 klasių priestatas su sporto sale ir valgykla.

2002 m. sudėti nauji plastikiniai langai, pastatyta nauja katilinė, kuri dujomis šildo mokyklą, sudėta nauja grindų danga, atnaujinta mokyklos sporto salė.

Nuo 1999 m. vyksta profiliavimas, yra du profiliai ir penkios pakraipos: kalbų ir lituanistinė, tiksliųjų mokslų, gamtos ir ekonominė, socialinių mokslų.

## Direktoriai
* 1945 m. Juozas Plečkaitis
* 1946 m. Vytautas Radkelis
* 1947 m. Jonas Dagelis
* 1949 m. Kazys Binginas
* 1951 m. Kazimieras Girčys
* 1959 m. Jonas Kavaliauskas
* 1967 m. Stasys Jonušis
* 1975 m. Irena Brazdeikienė
* 1985 m. Vytautas Klimašauskas
* 1986 m. Janina Rimkienė
* 1987 m. Gintaras Nemickas
* 2004 m. Antanas Alčauskis

## Žymūs mokytojai
* Romualda Dobranskienė, Klaipėdos universiteto profesorė;
* Edita Barauskienė, Ievos Simonaitytės premijos laureatė;

## Mokiniai
Mokykloje mokėsi habilituotas mokslų daktaras Domas Kaunas (14 laida), profesorius Helmutas Arnašius, dailininkas Linas Julijonas Jankus (11 laida), skulptorė Dalia Matulaitė (8 laida), skulptorius Jonas Meškelevičius (15 laida), poetė Paulyna Žemgulytė (8 laida), visuomenininkė, akademikė Milda Dugniūtė-Aušrienė, žirginio sporto meistrai: Edmundas Klimovas, Zigmas Šarka, Gediminas Bardauskas, Viktoras Mažeika, Pranas Milkintas, gydytojas, kraštotyrininkas, dr. Vilius Ašmys, foto žurnalistas Albinas Stubra ir kt.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Edo

**Edo** yra:

* senasis Tokijo pavadinimas – Edas;
* valdymo laikotarpis Japonijoje – Edo laikotarpis;
* istorinė valstybė Vakarų Afrikoje – dar vadinama Benino karalystė.
Isės žemė

**Isė** (伊勢国; *Ise no kuni*), dar vadinama **Seišiū** (勢州; *seishū*) – senoji Japonijos žemė, kurios vietoje dabar yra didžioji Mijės prefektūros dalis. Isė ribojosi su Igos, Kijo, Mino, Omio, Ovario, Šimos ir Jamato žemėmis.

Senoji žemės sostinė buvo įsikūrusi Sudzukoje.
Kretingos Simono Daukanto progimnazija

**Kretingos Simono Daukanto progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kretingoje, Palangos g. 25, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190284487. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Kretingos Simono Daukanto vidurinės mokyklos Dupulčių pradinio ugdymo skyrius (1995–2007 m.)

## Istorija
1967 m. rugsėjo 1 d. įsteigta Kretingos aštuonmetė mokykla. 1987 m. ji tapo nepilna vidurinė, 1989 m. perorganizuota į Kretingos 4-ąją vidurinę mokyklą. 1994 m. mokykla pavadinta istoriko Simono Daukanto (1793–1864) vardu. 2010 m. rugsėjo 1 d. Kretingos Simono Daukanto vidurinė mokykla pertvarkyta į pagrindinę mokyklą. 2015 d. rugsėjo 1 d. Kretingos Simono Daukanto pagrindinė mokykla reorganizuota į Kretingos Simono Daukanto progimnaziją.

## Direktoriai
* 1967–1989 m. Feliksas Lukauskas
* 1989–2000 m. Virginijus Domarkas
* 2000-2015  m. Adelė Jonauskienė
* nuo 2016 m. Sigita Jonaitienė

## Žymūs mokytojai
* Danutė Dunauskaitė, politinė bei visuomenės veikėja

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kietas riešutėlis 4.0

**Kietas riešutėlis 4.0** () – 2007 JAV veiksmo filmas. Tai ketvirtoji dalis filmų serijos apie policininką *[[John McClane]]*, kurį vaidina *[[Bruce Willis]]*. Filme nagrinėjama kibernetinio terorizmo grėsmė.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Bruce Willis – John McClane
* Timothy Olyphant – Thomas Gabriel
* Justin Long – Matt Farrell
* Maggie Q – Mai Lihn
* Cliff Curtis – Bowman
* Jonathan Sadowski – Trey
* Andrew Friedman – Casper
* Kevin Smith – Warlock
* Yorgo Constantine – Russo
* Cyril Raffaelli – Rand
* Chris Palermo – Del
* Mary Elizabeth Winstead – Lucy McClane
* Sung Kang – Raj
* Zeljko Ivanek – Molina
* Christina Chang – Taylor

## Siužetas

Šį kartą Džonui Makleinui (*John McClane*) tenka gelbėti JAV nuo kibernetinio teroristo, kuris įsibrauna į beveik visas JAV automatizuotas sistemas sukeldamas chaosą. Džonui Makleinui pavyksta jam sutrukdyti išgelbėjus likusį gyvą hakerį, kuris žino teroristo planą.
Darbėnų gimnazija

**Kretingos rajono Darbėnų gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Darbėnuose (Kretingos raj.), Laukžemės g. 9, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190283428. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
* Darbėnų gimnazijos ikimokyklinio ugdymo skyrius;
* Darbėnų gimnazijos Laukžemės pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
1865 m. Darbėnuose atidaryta parapijinė mokykla. 1920 m. bažnyčios špitolės pastate pradėjo veikti keturių skyrių pradžios mokykla. Apie 1926 m. mokykla dėl patalpų stokos persikėlė į Darbėnų dvaro patalpas. Dabar šis pastatas – gyvenamasis namas. Vėliau mokykla išsidėstė keliuose pastatuose: špitolės pastate „raudonoji mokykla“, dvaro pastate ir buvusios klebonijos pastate. 1945 m. rugsėjo 1 d. Darbėnų pradžios mokykla perorganizuota į progimnaziją. Tuo metu progimnazijoje dirbo 6 mokytojai.

1949–1950 m. Darbėnuose veikė septynmetė mokykla, 1950 m. atidaryta vidurinė mokykla, kurią lankė 478 mokiniai. 1954 m. išleista pirmoji abiturientų laida. 1964 m. Darbėnų vidurinė mokykla perėjo į naują erdvų, triaukštį pastatą. 1965 m. mokyklai suteiktas Jono Šimkaus (1906–1965) vardas. 1978 m. pastatytas mokyklos priestatas. 2002 m. vyko mokyklos pastato dalinė renovacija.

2004 m. prijungti Kumpikų, Lazdininkų, Šukės pradinio ugdymo ir ikimokyklinio ugdymo skyriai. 2006 m. gegužės 18 d. atidarytas mokyklos muziejus. 2007 m. uždarytas Lazdininkų pradinio ugdymo skyrius, 2008 m. uždaryti Kumpikų ir Šukės pradinio ugdymo skyriai. 2009 m. prijungtas Laukžemės pagrindinio ugdymo skyrius.

2010 m. rugsėjo 1 d. Darbėnų vidurinė mokykla reorganizuota į Darbėnų gimnaziją.

## Direktoriai
* 1926–1936 m. Mykolas Rauchas
* 1945 m. Alfonsas Knistautas
* 1945–1949 m. Simeonas Narkus
* 1949–1954 m. Jonas Česnauskas
*1949-1950m. Raminta Liebute
* Leontijus Kiliesa
* Algirdas Kecorius
* Ignas Viržintas
* 1963–1971 m. Vytautas Mizeras
* 1971–1987 m. Bronius Mažonis
* 1987–2009 m. Kazys Anužis
* nuo 2010 m. Sonata Litviniėnė

## Žymūs mokiniai

* Antanas Lankutis (1866-1953 m.), knygnešys, ūkininkas, bitininkas.
* Jūratė Sofija Laučiūtė, kalbininkė, humanitarinių mokslų daktarė, Kretingos rajono savivaldybės politikė.
* Antanas Savickas (1923-1949 m.), partizanas, Kardo rinktinės štabo žvalgybos skyriaus viršininkas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gimnazijos svetainė
Isė

Žodžio **Isė** (**Ise**) reikšmė geografijoje:
* Isė (Japonija) – miestas Mijės prefektūroje, Japonijoje;
* Isė (Nigerija) – miestas Nigerijoje;
* Isės žemė – senoji Japonijos žemė;
* Isės įlanka – įlanka prie Japonijos krantų;
* Isė (Anglija) – upė Nortamptonšyre, D. Britanijoje;
* Isės upelis – Alerio upės intakas Žemutinėje Saksonijoje, Vokietijoje.
Kartenos mokykla-daugiafunkcis centras

**Kretingos rajono Kartenos mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kartenoje (Kretingos rajonas), Mokyklos g. 16, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190283570.

Filialas: Kalniškių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
1897 m. įsteigta valdinė pradžios trejų metų mokykla. Po Pirmojo pasaulinio karo Kartenoje pradėjo veikti 4 skyrių pradinė mokykla, kurioje buvo 100 mokinių, o juos mokė 3 ar 4 lietuviai mokytojai. 1945 m. įkuriama Kartenos progimnazija. 1946 m. rudenį progimnazijos klasės perkeltos į suremontuotą 1897 m. pastatytą valsčiaus valdybai ir mokyklai namą. 1950 m. šalia senojo mokyklos pastato pastatytas pusantraaukštis pastatas, kuriame buvo sporto salė, biblioteka, direktoriaus butas. 1966 m. mokykla įsikūrė naujame pastate, nors liko naudojami ir senieji pastatai, kuriuose buvo valgykla, fizikos, biologijos, chemijos kabinetai, biblioteka. 1999 m. atidarytas renovuotas pagrindinis mokyklos pastatas.

## Direktoriai
* 1933 m. Antanas Dibisteris
* 1945 m. Antanas Urbonas
* 2002-2012 Jūratė Angelija Račkauskaitė
* 2012 m. Laima Mačernienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kretingos Marijono Daujoto progimnazija

**Kretingos Marijono Daujoto progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 303382953. Pavadinta miškininko Marijono Daujoto (1891–1975), kurio iniciatyva sutvirtintos ir apželdintos Lietuvos pajūrio smėlio kopos, vardu.

Adresas: Vilniaus g. 12, Kretinga.

## Istorija
1610 m. Kretingoje įkurta parapinė pradinė mokykla. XIX a. mokykla pertvarkyta į rusišką valdinę mokyklą. 1915 m. Pranciškonų vienuolyno gvardijonas tėvas Pranciškus Bizauskas senosios rusų mokyklos patalpose atidarė privačią vienuolyno išlaikomą lietuvišką pradinę mokyklą. 1918 m. vienuoliams pranciškonams sutikus vietoje privačios mokyklos buvo įkurta valstybinė Kretingos pradžios mokykla Nr. 1. 1937–1939 m. Vilniaus gatvės ir Šaulių (dab. Žemaitės) alėjos kampe pastatyti moderniai įrengti mūriniai rūmai (dab. senojo pastato kairysis korpusas), į kuriuos 1939 m. po Užgavėnių atostogų persikėlė mokykla. Jai vadovavo Stasys Juodikis.

Pokario metais Kretingos pradinė mokykla buvo didžiausia Lietuvoje, jai vadovavo Juozas Kazlauskas, vėliau – Petras Kaupas. 1960 m. pristatytas naujas priestatas (senojo pastato dešinysis korpusas). 1971 m. mokykla reorganizuota į Kretingos 2-ąją aštuonmetę mokyklą. 1976 m. baigtas statyti naujasis korpusas ir mokykla pertvarkyta į Kretingos 2-ąją vidurinę mokyklą. Mokyklai vadovavo Algirdas Kecorius. 1979 m. išleista pirmoji abiturientų laida.

Nuo 1992 m. mokyklai vadovavo Gerardas Trumpis. 1995 m. lapkričio 16 d. Kretingos mero potvarkiu Nr. 369 Kretingos 2-oji vidurinė mokykla pavadinta miškininko Marijono Daujoto vardu.

## Direktoriai
* Gerardas Trumpis
* Julius Gindulis
* Raimunda Viskontienė

## Mokytojai
* Jonas Stankus, archeologas

## Mokiniai
* Jonas Macijauskas (1941–1997), politinis ir visuomenės veikėjas, fotografas, kolekcininkas
* Rimantas Lazdynas (1951–2013), Šiaulių politinis bei visuomenės veikėjas, žurnalistas, Vikipedijos autorius
* Virginijus Domarkas (g. 1960 m.), pedagogas, Kretingos politinis veikėjas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Transformeriai (2007 filmas)

**Transformeriai** () – 2007 m. JAV mokslinės fantastikos veiksmo filmas. Filmą režisavo Michael Bay, scenarijų parašė Roberto Orci, Alex Kurtzman ir John Rogers. Jis paremtas „Transformerių“ franšize, tačiau nėra susijęs su ankstesniais kūriniais.

Filmo premjera įvyko 2007 m. birželio 10 d. Seule, o Lietuvoje buvo išleistas liepos 6 d. Po jo pasirodė tęsinys „Transformeriai: nugalėtųjų kerštas“ (2009 m.).

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Shia LaBeouf – Sam Witwicky
* Megan Fox – Mikaela Banes
* Josh Duhamel – kapitonas Lennox
* Tyrese Gibson – USAF techn. seržantas Epps
* Rachael Taylor – Maggie Madsen
* Anthony Anderson – Glen Whitmann
* Jon Voight – Defense Secretary John Keller
* John Turturro – Agentas Simmons
* Michael O’Neill – Tom Banachek
* Kevin Dunn – Ron Witwicky
* Peter Cullen – Optimus Prime (balsas)
* Julie White – Judy Witwicky
* Amaury Nolasco – ACWO Jorge Figueroa
* Mark Ryan – Bumblebee (balsas)
* Zack Ward – First Sergeant Donnelly

## Pajamos
Per pirmąją savaitę kinuose filmas spėjo uždirbti net 155,4 milijono JAV dolerių. Visame pasaulyje „Transformeriai“ buvo daugiausiai uždirbęs 2007 m. filmas (ne tęsinys) – 709,7 mln. dolerių.

## Tęsiniai
2007 m. gegužės 30 d. , kompanija „DreamWorks“ paskelbė apie du filmo tęsinius. Shia LaBeouf, Megan Fox ir Peter Cullen – aktoriai, turintys sutartis filmuotis filmo tęsiniuose. Antrasis filmas, pavadinimu „Transformeriai: nugalėtųjų kerštas“ pasirodė 2009 m. Trečiasis – „Transformeriai: tamsioji Mėnulio pusė“ – 2011 m.

2014 m. pasirodė „Transformeriai: išnykimo amžius“, o 2017 m. buvo išleistas paskutinis Michael Bay režisuotas „Transformerių“ filmas – „Transformeriai: paskutinis riteris“.

2018 m. išleistas naujas Travis Knight režisuotas filmas „Kamanė“, kuriame franšizė pakrypo nauja linkme. 2023 m. jis sulaukė tęsinio – „Transformeriai. Žvėrių atgimimas“.

## Išnašos
Vydmantų gimnazija

**Kretingos rajono Vydmantų gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vydmantuose (Kretingos raj.), Mokyklos g. 4, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190283613.

## Istorija
1930 m. LR švietimo ministro Konstantino Šakenio įsakymu atidaryta Virkštininkų pradžios mokykla. Vedėja paskirta mokytoja Bronė Zalovskienė.

1973 m. pastatyta nauja pradinė mokykla. 1987 m. pradėjo veikti devynmetė mokykla. Direktoriumi paskirtas Povilas Nekrašas. 1988 m. nepilnoji vidurinė mokykla perorganizuota į Vydmantų vidurinę mokyklą.

1991 m. išleista pirmoji abiturientų laida.

2001–2004 m. įvykdyta mokyklos renovacija: 2002 m. pradinių klasių mokiniai pradėjo mokytis naujame korpuse, tais pačiais metais pastatyta aktų salė.

2014 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota į Kretingos r. Vydmantų gimnaziją.

## Direktoriai
* Povilas Nekrašas
* 2012 m. Asta Burbienė
* 2017 m. Rasa Stonkuvienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Idzumio žemė

**Idzumis** (和泉国; *Izumi no-kuni*), dar vadinamas **Senšiū** (泉州; *senshū*) – senoji Japonijos žemė, kurios vietoje dabar yra pietvakarinė Osakos prefektūros dalis, neskaitant prefektūrai priklausančio Osakos miesto.
Kupiškio Povilo Matulionio progimnazija

**Kupiškio Povilo Matulionio progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kupiškyje, Jaunimo g. 2, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290043380.

## Istorija

1984 m. dėl perpildytos tuometinės Vlado Rekašiaus vidurinės mokyklos (dab. Kupiškio Lauryno Stuokos-Gucevičiaus gimnazija), miesto valdžia nusprendžia statyti naują, tipinę, antrąją vidurinę mokyklą laukuose, esančiuose Račiupėnų mikrorajone. 1986 m. liepą statybininkai mokyklą perduoda mokytojams. Kupiškio 2-oji vidurinė mokykla duris atvėrė 1986 m. rugsėjo 1-ąją. 1989–1990 m. m. svarbiausioms mokyklos problemoms spręsti buvo įkurta mokyklos Taryba. Pradėta dėstyti tikyba, pamokas vedė kunigas V. Liuima. Dešimtų klasių mokiniai jau gali rinktis humanitarinį ar gamtamokslinį profilius. 1991 m. su Taikos korpuso misija į mokyklą dėstyti anglų kalbą atvyko amerikietė Michelle Pirkl. 1996 m. mokyklai suteiktas žymaus kraštiečio, mokslininko, pedagogo, poeto, publicisto Povilo Matulionio (1860-1932) vardas.

2000 m. mokykla pradėjo profiliuotą mokymą. 2003 m. iš Kupiškio Lauryno Stuokos-Gucevičiaus gimnazijos perkeltos vakarinės pamaininės klasės. 2004 m. prijungta Virbališkių pagrindinė mokykla ir tapo Kupiškio Povilo Matulionio vidurinės mokyklos Virbališkių pradinio ugdymo skyriumi. 2007 m. perkeltos suaugusiųjų klasės iš Kupiškio Povilo Matulionio vidurinės mokyklos į Kupiškio technologijos ir verslo mokyklą. 2008 m. steigėjo sprendimu mokykla tapo pagrindine. 2009 m. uždarytas Kupiškio Povilo Matulionio pagrindinės mokyklos Virbališkių pradinio ugdymo skyrius. Likę mokiniai perkeliami į Kupiškio Povilo Matulionio pagrindinę mokyklą. 2011 m. gruodžio 1 d. Kupiškio rajono savivaldybės tarybos sprendimu mokyklos statusas pakeistas iš pagrindinės į progimnaziją.

Mokykla turi savo atributiką: uniformas, emblemą, vėliavą. Leidžiamas mokyklos laikraštis „Matulionietis“. Kasmet organizuojama Mokyklos bendruomenės savaitė.

2017 m. prijungta Kupiškio Kupos pradinė mokykla ir tapo Kupiškio Povilo Matulionio progimnazijos Kupos pradinio ugdymo skyriumi. 2019 m. uždarytas Kupiškio Povilo Matulionio progimnazijos Kupos pradinės mokyklos ugdymo skyrius. Prijungta Šepetos Almos Adamkienės pagrindinė mokykla ir tapo Kupiškio Povilo Matulionio progimnazijos skyriumi Šepetos Almos Adamkienės mokykla-daugiafunkciniu centru. 2020 m. prijungta Skapiškio pagrindinė mokykla.

## Direktoriai
* Rimvydas Latvys (nuo 2006 m.)
* Rimantas Jocius
* Stanislovas Rugaitis

## Žymūs mokytojai
* Skaistutė Paulauskienė, mokytoja metodininkė
* Irena Gasiūnienė, prancūzų kalbos mokytoja
* Aidas Mikėnas, 2007–2011 m. Kupiškio rajono savivaldybės mero pavaduotojas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Skapiškio pagrindinė mokykla

**Kupiškio rajono Skapiškio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Skapiškyje (Kupiškio raj.), Mokyklos g. 5, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190047634. Steigėjas – Kupiškio rajono savivaldybė. Dabar tai Kupiškio P. Matulionio progimnazijos skyrius.

## Istorija

1755 m. domininkonų vienuolyne įkurta pirmoji Skapiškyje pradinė mokykla. Mokyklos mokytojai buvo vienuoliai. Po 1831 m. sukilimo vienuolynas ir mokykla uždaryti. 1861 m. prie valsčiaus savivaldybės pastatytas pastatas mokyklai. Iki 1905 m. mokytojai buvo vien rusai ir dėstoma tik rusų kalba. Po spaudos draudimo panaikinimo dėstyta lietuvių ir rusų kalbomis.

1920 m. mokykla perkelta į buvusius vienuolyno rūmus. Buvo 4 skyriai, dirbo 4 mokytojai. 1922–1929 m. veikė progimnazija, 1923–1927 m. dvimečiai mokytojų kursai. Nuo 1934 m. pradinėje mokykloje buvo 6 skyriai. Veikė žydų pradinė mokykla, kuri 1938 m. sujungta su lietuvių mokykla.

1940 m. vėl įkurta progimnazija. Prasidėjus karui, 1941 m. ji uždaryta. 1942–1944 m. veikė amatų mokykla. 1944 m. atkurta progimnazija, kuri nuo 1950 m. vadinosi septynmete mokykla. 1952 m. įkurta vidurinė mokykla, 1957 m. išleista pirmoji abiturientų laida. 1964 m. pradėta statyti naują mokyklą. 1967 m. įvyko naujos mokyklos atidarymas. 1979 m. prie mokyklos pristatyti priestatai: sporto salė, valgykla.

2011 m. pakeistas mokyklos statusas iš vidurinės į pagrindinę. 2012 m. birželio 7 d. išleista pirmoji pagrindinės mokyklos dešimtokų abiturientų laida. Tuo metu mokykloje mokėsi 172 mokiniai. 2020 m. prijungta prie Kupiškio P. Matulionio progimnazijos kaip skyrius.

## Direktoriai
* 1925 - 1927 Jurgis Andziulis
* 1927–1929 m. Juozas Žilvitis
* 1940–1947 m. Vladas Merkevičius
* 1948–1949 m. Jonas Beleckas
* 1949–1950 m. Antanas Liška
* 1950–1951 m. Alfonsas Vepštas
* 1951–1956 m. Alfonsas Rimkus
* 1956–1962 m. Stasys Merkys
* 1962–1992 m. Jonas Kaušakys
* nuo 1992 m. Birutė Zaborskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Institute FC

**Londonderio „Institute“** – Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Londonderio.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1905 m. Apie 1980 m. klubas prisijungė Belfast YMCA.

Aukščiausioje lygoje debiutavo 2002–2003 m. sezone, tačiau ilgam joje įsitvirtinti nepavyko.

2009–2010 m. sezone tarp dvylikos NIFL Premiership ekipų liko paskutiniai. Dėl išlikimo kovojo pereinamosiose rungtynėse. 2010 m. gegužės 11 d. rungtynės prieš Donegal Celtic FC baigėsi lyugiosiomis (0–0), o 2010 m. gegužės 14 d. atsakomosiose rungtynėse Donegal Celtic FC šventė pergalę minimaliu rezultatu 1-0. Donegal Celtic FC nugalėjo bendru rezultatu 1–0 iš iškovojo teisę rungtyniauti Premjer divizione. Institute prarado vietą aukščiausioje lygoje.

Nuo 2010–2011 m. sezono rungtyniavo NIFL Championship. 2013–2014 m. tapo lygos nugalėtojais ir pateko į aukščiausią lygą.

2014–2015 m. sezone liko dvyliktoje vietoje NIFL Premiership ir po sezono buvo perkelti į žemesnę pakopą.

Nuo 2015–2016 m. sezono rungtyniavo NIFL Championship. 2017–2018 m. tapo lygos nugalėtojais ir pateko į aukščiausią lygą.

2018–2019 ir 2019–2020 m. sezonus praleido NIFL Premiership. 2019–2020 m. sezonas nutrauktas dėl pandemijos grėsmių. tuo metu ekipa buvo dvylikta (paskutinė) ir po sezono iškrito į žemesnį divizioną.

2020–2021 m. NIFL Championship nevyko  dėl pandemijos. Atsinaujino nuo sekančio (2021–2022 m.) sezono.

## Pasiekimai
* Šiaurės Airijos pirmojo diviziono čempionas (2007 m.)
* Šiaurės Airijos pirmojo diviziono 2 vieta (2002 m.)

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Spalvinė gama

## Emblema

Vaizdas:institute.png|
Vaizdas:Institute FC emblema.png|


## Apranga
;Sportinių aprangų gamos pokyčiai:

## Garsesni žaidėjai
*  Declan Devine
*  Darron Gibson
*  Paul Hegarty
*  Ivan Sproule

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė  
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Dimensija (reikšmės)

**Dimensija** gali reikšti:

* Erdvės matmenų skaičių matematikoje ir fizikoje;
* Matavimo vienetą (kaip matavimo vieneto sinonimas), žr. dar SI sistema.
Aštriosios Kirsnos mokykla

**Lazdijų rajono Aštriosios Kirsnos mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Dzūkuose (Lazdijų r.), Dzūkų g. 4, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190608672. Dabar tai Lazdijų Motiejaus Gustaičio gimnazijos skyrius.

## Istorija

1950 m. įkurta Aštriosios Kirsnos pradinė mokykla, nuo 1952 m. septynmetė mokykla. 1957 m. performuojama iš septynmetės į priaugančią vidurinę, veikė aštuonios klasės. 1958 m. mokykloje veikė devynios klasės, mokėsi 151 mokinys, dirbo 12 mokytojų. 1959 m. veikė jau dešimt klasių, 1960 m. vienuolika klasių, mokėsi 179 mokiniai. Mokyklą baigė pirmoji 17 abiturientų laida.

2000 m. birželio mėn. mokykla šventė savo 50-ties metų jubiliejų. Ta proga technologijų mokytoja Irma Maciulevičienė sukūrė mokyklos emblemą ir vėliavą. 2005 m. rugsėjo 1 d. atidaryta priešmokyklinio ugdymo grupė. Nuo 2008 m. rugsėjo 1 d. Lazdijų rajono savivaldybės Aštriosios Kirsnos pagrindine mokykla. 2020 m. prijungta prie Lazdijų Motiejaus Gustaičio gimnazijos kaip jos skyrius.

## Direktoriai
* 1952 m. Irena Šukienė
* 1955 m. Benediktas Šukys
* 1969 m. Irena Burdulienė
* 1989 m. Virginijus Golikas
* 1992 m. Irena Aleksonienė

## Šaltiniai
Seirijų Antano Žmuidzinavičiaus gimnazija

**Lazdijų rajono Seirijų Antano Žmuidzinavičiaus gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Seirijuose (Lazdijų raj.), Metelių g. 7, vykdanti vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190609240. Steigėjas Lazdijų rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
* Seirijų Antano Žmuidzinavičiaus vidurinės mokyklos Avižienių skyrius (iki 2008 m.)
* Seirijų Antano Žmuidzinavičiaus vidurinės mokyklos Seiliūnų skyrius (iki 2007 m.)
* Seirijų Antano Žmuidzinavičiaus vidurinės mokyklos Vainiūnų skyrius (iki 2007 m.)

## Istorija
1598 m. Ldk Jurgis Radvila įpareigojo kalvinų bažnyčios kantorių (giedojimo mokytoją) Seirijuose organizuoti pradžios mokyklą ir mokyti rašto dvaro ir sodžiaus vaikus. 1752 m. dokumentuose minimas evangelikų mokyklos mokytojas Aramovič, o 1726 m. – Dijež. 1820 m. evangelikų mokykla tapo parapijine – ją galėjo lankyti ir kitų tikybų vaikai, bet tėvai noriau leisdavo savo vaikus mokytis pas daraktorius. Nuo 1837 m. Seirijuose buvo dvi mokyklos – evangelikų ir katalikų. Iki 1905 m. jose mokyta tik rusų kalba.

1918–1940 m. Seirijuose veikė dvi, katalikų (lietuvių) ir žydų mokyklos. 1926–1938 m. veikė dar ir amatininkų mokykla. 1935 m. pastatyta nauja mūrinė 6 komplektų pradinė mokykla. 1944 m. rudenį įkurta progimnazija, kuri 1949 m. tapo gimnazija. 1955 m. buvusio Amatų mokyklos mašinų skyriaus vietoje pastatyta salė, 1965 m. pastatytas pirmasis, 1982 m. – antrasis priestatas su sporto salė. 1986 m. balandžio 26 d. mokytojų B. Ambrulevičiaus, G. Rimšienės ir A. Rimšos iniciatyva, talkinant mokytojams, įkurtas ir atidarytas dailininko Antano Žmuidzinavičiaus kambarys-muziejus. 1989 m. rugsėjo 16 d. mokyklos direktorės Irenos Šinkauskaitės pastangomis įrengtas ir mokyklos istorijos muziejus, mokyklai suteiktas Antano Žmuidzinavičiaus (1876–1966) vardas.

1996 m. mokytojų profesinė sąjunga kartu su mokiniais pradėjo leisti mokyklos laikraštį „Versmė“. Nuo 1998 m. mokykloje veikia Lazdijų meno mokyklos dailės ir muzikos filialai. Nuo 1999 m. veikia Lazdijų sporto mokyklos dziudo sekcija. 2005 m. akademikas Antanas Kudzys įsteigė Prano Kudzio vardo premiją gabiems mokiniams skatinti. 2008 m. Seirijų Antano Žmuidzinavičiaus vidurinė mokykla reorganizuota į gimnaziją.

## Direktoriai
* 1944–1947 m. Justas Bagdonas
* 1947–1950 m. Pranas Jakutis
* 1950–1953 m. Pranas Maceina
* 1953–1955 m. Mindaugas Unguraitis
* 1955–1957 m. Petras Labanauskas
* 1957–1961 m. Aldona Akelaitienė
* 1961–1963 m. Antanas Lipskas
* 1963–1978 m. Bronius Ambrulevičius
* 1978–1980 m. Aloyzas Petrauskas
* 1980–1982 m. Enrikas Balandis
* 1982–1989 m. Irena Šinkauskaitė
* 1989–1993 m. Leonora Kvedaravičienė
* 1993–1994 m. Albinas Rudzis
* 1994–2000 m. Egidijus Turčinavičius
* nuo 2000 m. Zita Ščerbetkienė

## Žymūs mokytojai
* Mindaugas Unguraitis, šachmatininkas, politinis veikėjas

## Žymūs mokiniai
* Danutė Aleksiūnienė, Seimo narė
* Antanas Kudzys, profesorius, akademikas
* Kęstas Miškinis, LKKA rektorius
* Sigitas Tamkevičius, Kauno arkivyskupas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Julijai

**Julijai** () – svarbi senovės Romos patricijų giminė, save kildinusi iš *[[Julas|Julo]]*, kuris savo ruožtu tapatinamas su Enėjo sūnumi Askanijumi ir per juos – iš Veneros. Julijų pavardė Romoje buvo ypač išplitusi, kadangi pagal paprotį ją pasiimdavo šios šeimos atleistiniai.

Žinomiausias Julijų giminės politinis veikėjas buvo Gajus Julijus Cezaris, taip pat su Julijais kraujo ar įsivaikinimo ryšiais buvo susijusi visa Julijų–Klaudijų imperatorių dinastija: Augustas, Tiberijus, Kaligula, Klaudijus, Neronas.

Kitos žinomesnės asmenybės:

* Imperatoriai
** Livija Druzila Augusta, imperatoriaus Augusto žmona, pirmoji moteris, kuriai suteiktas Augustos titulas.
** Markas Julijus Pilypas, Romos imperatorius Pilypas Arabas 244–249 m.
** Flavijus Julijus Valensas, Romos imperatorius 346–378 m., vadinamas *paskutiniuoju tikru romėnu*.
** Gajus Julijus Veras Maksiminas, Romos imperatorius Maksiminas I 235–238 m.
** Julijus Valerijus Majorianas, Vakarų Romos imperatorius 457–461 m.
** Julijus Nepas, Vakarų Romos imperatorius 474–475 m., dažnai laikomas *[[de jure]]* paskutiniuoju Romos imperatoriumi.
* Kiti
** Gnėjus Julijus Agrikola, Romos imperijos karvedys, užkariavęs Romai Britaniją.
** Gajus Julijus Civilis, Batavų maišto lyderis.
** Gajus Julijus Higinas, I a. rašytojas.
** Sekstas Julijus Frontinas, I a. rašytojas ir politikas.
** Gajus Julijus Alpinas Klasicianas, Britanijos valdytojas.
** Sekstas Julijus Afrikietis, III a. istorikas.

Mūsų laikais Julijus tapęs tiesiog vardu. Šiuo vardu buvo pasivadinę ir trys Romos katalikų bažnyčios popiežiai.


Livia statue.jpg|Livija Druzila, imperatorienė Augusta
Statue of Agricola at Bath.jpg|Gnėjus Julijus Agrikola
Fantastiškas ketvertas: Sidabrinio banglentininko iškilimas

**Fantastiškas ketvertas: Sidabrinio banglentininko iškilimas** () – 2007 m. JAV mokslinės fantastikos veiksmo filmas. Tai antroji dalis apie Fantastiškąjį ketvertą, šį kartą jie turi įveikti ne tik Viktorą fon Dūmą, bet ir ateivį Sidabrinį banglentininką bei jo keliamą grėsmę.

## Siužetas

Viskas atrodo sekasi Fantastiškajam ketvertui. Rydas yr Sju pagaliau tuokiasi ir dalykai atrodo nebegali būti geresni. Tačiau, kai paslaptingas Sidabrinis banglentininkas daužo daiktus, jie turi susidoroti su senu priešininku ir galingu planetą valgančiu *Gah Lak Tus*.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Ioan Gruffudd – Reed Richards
* Jessica Alba – Sue Storm
* Chris Evans – Johnny Storm
* Michael Chiklis – Ben Grimm
* Julian McMahon – Victor Von Doom
* Kerry Washington – Alicia Masters
* Andre Braugher – Generolas Hager
* Laurence Fishburne – Sidabrinio banglentininko balsas
* Doug Jones – Sidabrinis banglentininkas
* Beau Garrett – Kapitonas Frankie Raye

## Šaltiniai
Žibalas

**Žibalas** (, iš  'vaškas') – degusis angliavandenilinis skystis, gaunamas iš naftos, kaitinant ją 150–275 °C temperatūroje. Žibalą sudaro 12–15 eilės angliavandeniliai. Pirmą kartą žibalas buvo aprašytas Bagdade IX a. Žibalas naudojamas šildymui, apšvietimui, maisto gamyboje, transporte.

## Šaltiniai
Kuodaičiai

**Kuodaičiai** (arba **Kūdaičiai**) – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, prie magistralės . Šalia greitkelio įrengtas „Piligrimo užeiga“ tai pakelės kavinė, motelis, parkelis su tvenkiniu, veikia degalinė yra ir stovyklavietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kornelijai

**Kornelijai** () – viena iš svarbiausių senovės Romos patricijų giminių.

Pirmasis šios giminės narys konsulu tapo 485 m. pr. m. e., tačiau nuo III a. pr. m. e. ji jau turėjo didelę įtaką ir dėl konsulato nuolat varžėsi su Fabijais ir Valerijais. Beveik trečdalis visų Romos respublikos konsulų buvo kilę iš Kornelijų.

Kornelijų kilmės buvo ir Romos karvedys bei diktatorius Lucijus Kornelijus Sula Laimingasis, taip pat garsus Romos istorikas Tacitas. Iš moterų paminėtinos brolių Grakchų motina Kornelija Afrikietė (Scipiono Afrikiečio antroji duktė), Kornelija Metela – Pompėjaus žmona, Kornelija Cina Jaunesnioji – Cezario žmona, Julija Kornelija Paula – imperatorienė, imperatoriaus Heliogabalo žmona.

## Žinomiausios giminės atšakos

* Scipionai (Publijus Kornelijus Scipionas Vyresnysis ir jo sūnus Scipionas Afrikietis – Kartaginos nukariautojas)
* Dolabelos
* Lentulai
* Cinos (Lucijus Kornelijus Cina, keturiskart konsulas ir Cezario žmonos tėvas)


Image:Isis priest01 pushkin.jpg|Scipionas Afrikietis
Image:Gaius Cornelius Tacitus.jpg|Gajus Kornelijus Tacitas
Image:Halle CorneliaMotherOfTheCracchi.jpg|*[[Kornelija Afrikietė|Kornelija]], Grakchų motina*. 1779 m. Noël Hallé paveikslas
Alkestidė

**Alkestidė** (*Alcestis*) graikų mitologijoje – Jolko karaliaus Pelijo ir Anaksibijos arba Filomachės duktė, Admeto žmona. Admetas su Alkestide susilaukė sūnaus Eumelo, kuris dalyvavo Trojos kare, ir dukters Perimelės. Jos istoriją išpopuliarino Euripidas tragedijoje „Alkestidė“.

Pagal mitą, jos tėvas Pelijas pasakęs, kad tik tada duosiąs sutikimą Alkestidės ir Admeto vedyboms, jeigu Admetas vadelios karo vežimą traukiamą liūtų, šernų ir kitų laukinių gyvūnų. Per vestuves Admetas užmiršo paaukoti Artemidei, todėl užpykusi deivė pasiuntė į jaunavedžių guolį daugybę gyvačių, pranašaudama Admetui greitą mirtį. Pagal Euripido tragediją „Alkestidė“ mirtis grėsė Admetui po kelių laimingos santuokos metų. Niekas, net tėvai, nesutiko mirti vietoj sūnaus, todėl pasiaukojo jo žmona Alkestidė. Tačiau ją nuo mirties išgelbėjo ir sugrąžino Admetui Heraklis. Heraklis patykojo ir pagavo prie Alkestidės kapo atėjusi jos sielos paimti Tanatą. Šią versiją pasakoja Euripidas tragedijoje „Alkestidė“. Pagal vėlesnę Platono versiją pasakojama, kad Persefonė sužavėta santuokinių mielės grožio grąžino žmoną vyrui dar gražesnę, nei ji buvo prieš mirtį.
Justin Timberlake

**Džastinas Timberleikas** (*Justin Randall Timberlake*, *JT*; g. 1981 m. sausio 31 d. Memfyje, Tenesis, JAV), taip pat žinomas kaip **Džei Ti** – amerikiečių dainininkas, aktorius, pradėjęs karjerą „'N Sync“ grupėje. Žmona Jessica Biel.

2002 m. išleido debiutinį solo albumą „Justified“, parduotą 10 mln. kopijų tiražu visame pasaulyje. Antras Justin’o albumas „Future Sex/Love Sounds“ buvo išleistas 2006-taisiais.

2023 m. duomenimis, atlikėjas išleidęs penkis studijinius albumus, iš kurių naujausiasis, „Man of the Woods“, išleistas 2018 m. vasarį.

## Albumai
* *Justified* (2002)
* *[[Futuresex/Lovesounds]]* (2006)
* *[[The 20/20 Experience]]* (2013)
* *[[The 20/20 Experience – 2 of 2]]* (2013)
* *[[Man of the Woods]]* (2018)
* *[[Everything I Thought It Was]]* (2024)

## Singlai
* „Like I Love You“(feat. Clipse)
* „Cry Me a River“
* „Rock Your Body“
* „Please Don’t leave me“
* „I’m Lovin' It“
* „SexyBack“
* „My Love“ (feat. T.I.)
* „What Goes Around… Comes Around“
* „Summer Love“
* „LoveStoned“
* „Until the End of Time“ (with Beyoncé)
* „Suit & Tie“ (ft. Jay-Z)
* „Mirrors“
* „Tunnel Vision“
* „Can't Stop the Feeling“
* „Filthy“
* „Supplies“
* „Say Something“

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* MySpace.com profilis
* Džastinas Timberleikas − Internetinė filmų duomenų bazė
Evokatas

**Evokatas** (*lot. Evocatus*) – senovės Romos armijos karys, atitarnavęs skirtą laiką ir paleistas iš tarnybos, tačiau savanoriškai į ją grįžęs.

Romėnų kariuomenėje visada buvo nemažas skaičius evokatų, o karvedžiams pradėjus dažniau remtis savo legionais politinėje kovoje dėl įtakos ir suteikiant kariams vis daugiau lengvatų bei apdovanojimų – dar padidėjo.

Evokatams kariuomenėje nereikėjo dirbti įprastų rutininių darbų: tiesti kelių, fortifikuoti stovyklos ir panašiai, taip pat jie turėdavo aukštesnį laipsnį už kitus kareivius. Dažniausiai (bet ne visada) žemesnio nei centurionas laipsnio legionieriai, tapę evokatais, būdavo paaukštinami bent jau iki centuriono.

Už evokatus armijoje buvo atsakingas evokatų prefektas (*lot. Praefectus evocatorum*).
Legatas

: *Apie *'popiežiaus legatą** skaityti [[Popiežiaus legatas|čia]].''

**Legatas*' () – aukštos senovės [[Romėnų kariuomenė|Romos kariuomenės]] karvedžio pareigos. Legatais visada būdavo [[Romos senatas|senatoriai]], ir jie buvo viršesni už visus [[karo tribūnas|karo tribūnus]]. [[Pretorius|Pretorių]] ar aukštesnio laipsnio legatai galėdavo valdyti armiją savarankiškai, nepriklausomai nuo tos [[Romos provincijos|provincijos]] vietininko.

Tai buvo labai pelningos pareigos, kadangi [[Kampanija (karyba)|kampanijos]] pabaigoje legatai gaudavo didelę karo grobių dalį. Dėl šios priežasties į legatus savanoriškai eidavo daug senatorių ir [[Konsulas (Roma)|konsulų]]. Pagrindinės tarnybos buvusiems Romos valstybės tarnautojams buvo trys:
* *legatus legionis* suteikiama buvusiems [[Pretorius|pretoriams]] ir jų žinioje būdavo vienas iš elitinių Romos [[Legionas|legionų]]
* *legatus propraetor'' suteikiama buvusiems konsulams ir jų žinioje būdavo iki keturių legionų bei vienos iš provincijų valdytojo vieta su pretoriaus teisėmis.

Trečioji, retesnė, suteikiama buvusiems tribūnams ir jie savo žinioje turėdavo vieną legioną trims – ketveriems metams (bet norėdami galėdavo tarnauti ir ilgiau).

## Nuorodos
* Roman army (ang.)
Elijai

**Elijai** () – svarbi senovės Romos giminė, pasak Livijaus, kilusi iš plebėjų. Žymiausi jos atstovai yra imperatoriai Adrianas, Lucijus Verus ir Komodas, pretorijų sargybos prefektas ir imperatoriaus Tiberijaus dešinė ranka Lucijus Elijus Sejanas, imperatoriaus Klaudijaus žmona imperatorienė Elija Petina.

Garsus Adriano pastatytas tiltas Romoje giminės garbei vadinosi *Pons Aelia* (dab. – *[[Ponte Sant'Angelo]]*).

## Žymiausi nariai

* Publijus Elijus Petas, 337 m. pr. m. e. konsulas
* Gajus Elijus Petas, 286 m. pr. m. e. konsulas
* Publijus Elijus Petas, 201 m. pr. m. e. konsulas
* Sekstas Elijus Petas Katas, 198 m. pr. m. e. konsulas
* Publijus Elijus Ligas, 172 m. pr. m. e. konsulas
* Kvintas Elijus Petas, 167 m. pr. m. e. konsulas
* Kvintas Elijus Tuberas, 11 m. pr. m. e. konsulas
* Lucijus Elijus Lamia, 3 m. e. m. konsulas
* Sekstas Elijus Katas, 4 m. konsulas
* Elijus Katas, karininkas (tikėtina, kad tai yra tas pats Sekstas Elijus Katas)
* Lucijus Elijus Sejanas, Pretorijų prefektas ir imperatoriaus Tiberijaus padėjėjas, nužudytas už sąmokslą prieš imperatorių.
* Elija Petina, imperatoriaus Klaudijaus žmona
* Adrianas, Nervų dinastijos imperatorius.
* Lucijus Elijus Cezaris, 137 m. konsulas ir formalus Adriano paveldėtojas, tačiau taip ir netapęs imperatoriumi
* Komodas, Antoninų dinastijos imperatorius
* Lucijus Elijus Veras, Antoninų dinastijos imperatorius, valdęs kartu su Marku Aurelijumi
* Elijus Aristidas, retorikas
* Elijus Spartianas, istorikas.
* Elijus Donatas, gramatikas, IV a. parašęs lotynų kalbos gramatikos veikalą „*Ars grammatica*“.


Image:(Venice) Ancient Roman busts in the Museo archeologico nazionale - Colossal head of Hadrian.jpg|Publijus Elijus Trajanas Adrianas, Romos imperatorius
Image:Sestertius-Aelius-RIC 1057.jpg|Sestercija su Lucijumi Elijumi Cezariu
Image:Commodus Musei Capitolini MC1120.jpg|Komodas, Marko Aurelijaus sūnus ir Romos imperatorius
Image:Lucius verus.jpg|Lucijus Veras, Romos imperatorius, Marko Aurelijaus bendravaldis


## Šaltiniai
Šeštokų mokykla

**Lazdijų rajono Šeštokų mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šeštokuose (Lazdijų raj.), Lazdijų g. 4, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190609393. Filialas Lazdijų rajono savivaldybės Šeštokų vidurinės mokyklos Naujosios Kirsnos skyrius. Nuo 2015 metų Šeštokų mokyklos 11-12 klasės priklauso Lazdijų Motiejaus Gustaičio gimnazijai. 

## Istorija
Pirmoji mokykla Šeštokų geležinkelio stoties gyvenvietėje įkurta 1902 m. Tai buvo privati mokykla. Ją išlaikė tėvai, leidę mokytis savo vaikus. Mokėsi tik 5 mokinukai, todėl 1909 m. mokykla nustojo veikusi. Šeštokuose gyventojų skaičius vis didėjo, todėl reikėjo ir mokyklos. 1912 m. vėl atidaryta pradinė mokykla, kurioje visų dalykų buvo mokoma rusų kalba. Ši mokykla veikė tik dvejus metus, prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui, vokiečiai mokyklos duris užkalė, o mokinius ir mokytojus išvaikė. 

1921 m. buvusiame Delnicos dvare įsteigta lietuviška pradinė mokykla. Rugsėjo 1-ąją į mokyklą susirinko apie 20 mokinių. Juos mokė Jonas Šmulkštys. 1923 m. rudenį mokykla perkeliama į Rudnicko namus dabartinėje Sodų gatvėje (namas sudegęs). Vienoje klasėje tilpo visų 3 skyrių vaikai. Po vėlinių mokinukų padaugėdavo, ateidavo ir tie, kurie tarnavo ūkininkams, o kovo pabaigoje jie vėl išeidavo ganyti.

Apie 1926–1928 m. mokykla perkelta į kitas patalpas. Vieni vaikai mokėsi K. Miluko namuose, dabartinėje Lazdijų gatvėje. Juos, mažesniuosius, mokė J. Šmulkštys. O vyresnieji, 5-6 skyriaus vaikai, mokėsi Mažeikienės namuose, dabartinėje Kovo 11-osios gatvėje (namo jau nebėra). Jų mokytoja buvo Julija Avižienytė. Vėliau ji ištekėjo už viršaičio Stasio Slavėno. Šis pasirūpino, kad mokykla būtų perkelta į vienas patalpas geležinkeliui priklausančiame name dabartinėje Sodų gatvėje. Tada jau mokėsi apie 70-80 vaikų. Mokykla Šeštokuose veikė ir Antrojo pasaulinio karo metais.

1949 m. buvusioje klebonijoje atidaryta septynmetė mokykla, mokėsi apie 200 mokinių. 1952 m. Šeštokų mokykla tapo vidurine, o 1956 m. pavasarį mokykla išleido pirmąją 22 abiturientų laidą. 1966 m. mokykla pradėjo dirbti naujose patalpose. Įkuriami fizikos, chemijos kabinetai, dirbtuvės, šalia mokyklos – sporto aikštynas. 1973 m. mokykloje mokėsi 524 mokiniai – daugiausia per visą jos istoriją. Prijungus Mikniškių pradinės mokyklos skyrių ir Naujosios Kirsnos skyrių, jie likviduoti. 2006 m. likviduotas Mikniškių skyrius, 2007 m. – Naujos Kirsnos skyrius. Moksleiviai mokosi Šeštokų vidurinėje mokykloje. Mikniškių ir N. Kirsnos mokyklų pastatai atiduoti kaimo bendruomenėms.

## Direktoriai
* 1949 m. Čiginskas
* 1950 m. Stasys Ostachavičius
* 1951 m. Bronė Kuncaitė
* 1952 m. Sigismunda Tiganova
* 1954 m. Jonas Truska
* 1964 m. Genovaitė Savulienė
* 1987 m. Irena Meištienė
* 1993 m. Meilutė Januškevičienė
* 2018 m. Alma Burbaitė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Pompėjų giminė

**Pompėjų giminė** (*gens Pompeia*) – svarbi vėlyvosios Romos respublikos ir ankstyvosios Romos imperijos laikų giminė. Nors kilo iš plebėjų ir buvo labai nauja šeima, sugebėjo kuriam laikui tapti viena įtakingiausių Romos giminių. Jos įtaka nublanko Cezariui tapus diktatoriumi.

## Reikšmingesnės asmenybės

* Pompėjus Strabonas, Pompėjaus Didžiojo tėvas, kvestorius ir konsulas, pirmasis iš giminės patekęs į Romos elitą.
* Gnėjus Pompėjus Didysis, karvedys, politikas, triumviras ir vėliau Cezario priešas.
* Gnėjus Pompėjus Jaunesnysis, vyresnysis Pompėjaus Didžiojo sūnus, politikas ir karvedys. Kovojo prieš Cezarį, paimtas į nelaisvę buvo nubaustas mirties bausme už išdavystę.
* Sekstas Pompėjus, jaunesnysis Pompėjaus Didžiojo sūnus, karvedys, kovojęs prieš antrąjį triumviratą. Užgrobęs valdžią Sicilijoje vadovavo didžiuliam piratų laivynui. Du sykius jūrų mušiuose įveikė Augusto pajėgas, tačiau trečiąjį kartą pralaimėjo prieš Agripos vadovaujamą laivyną, pabėgo, buvo pagautas ir nužudytas be teismo.
* Pompėja Sula, antroji Cezario žmona
* Pompėja Plotina Augusta, imperatorienė, Trajano žmona.


Vaizdas:Pompei Magnus Antiquarium.jpg|Gnėjus Pompėjus Didysis
Image:Plotina - sestertius - RIC 0740.jpg|*[[Sestercija]]* su Pompėjos Plotinos atvaizdu
Image:Denarius Sextus Pompeius-Scilla.jpg|Seksto Pompėjaus atvaizdas ant denaro, skirto pažymėti pergalę prieš Oktaviano laivyną.


## Šaltiniai