open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Malinua

**Malinua** (*Mechelaar*, *malinois*) – vienas iš keturių belgų aviganio tipų. Malinua savo gavo vardą pagal miesto pavadinimą *Malines*.

Šie šunys turi stiprią sveikatą. Genetinės ligos retos, pasitaiko rečiau nei tarp kitų aviganių, bet galimas keletas paveldimų ligų (pvz.sąnarių displazija, epilepsija). Galimos kai kurios akių ligos.

## Fizinės savybės
Trumpaplaukis, elnio rudumo spalvos, snukis juodas.

## Charakteris
Labai prieraišus šuo, mėgsta šeimininko dėmesį. Energingas, judrus, nuovokus. 

Lengvai dresuojamas dėl didelio noro įtikti šeimininkui. Nekenčia šiurkštaus elgesio su juo, bet treniruojant tinkamais metodais elgiasi labai gerai. Šuniukai turėtų būti auginami namų aplinkoje ir dažnai vedami į jiems nepažįstamas vietas apsižvalgyti, pabendrauti su skirtingais žmonėmis skirtingose situacijose. Malinua turėtų būti savimi pasitikintis, nebijoti nepažįstamų žmonių.

Malinua labai tinka šunų vikrumo varžyboms, gali ganyti, atlikti paieškos, gelbėjimo darbus, dalyvauti paklusnumo varžybose. Tai puikūs policijos, armijos šunys, tinka apsaugai.

## Nuorodos
*http://www.malinois.lt (liet.)
*http://www.malinois.com (ang.)
*http://www.belgians.com  (ang.)
Santjago del Esteras

**Santjago del Esteras** () arba **Estero Santjagas** – miestas Argentinos šiaurinėje dalyje, Santjago del Estero provincijos administracinis centras. Miestas išsidėstęs provincijos vakaruose, prie Dulsės upės, 1042 km į šiaurės vakarus nuo Buenos Airių.

## Istorija
Santjago del Esteras – seniausias Argentinos miestas, įkurtas ispanų ir išlikęs iki šių dienų. Ilgus amžius miesto apylinkėse gyveno indėnų gentys. 1543 m. teritorijas aplankė pirmoji europiečių ekspedija, atvykusi iš Čilės. 1553 m. liepos 25 d. (nors kai kurie istorikai mano, kad 1550 m.) ispanų konkistadoras donas Fransiskas de Agirė įkūrė *Santiago del Estero del Nuevo Maestrazgo* miestą. La Platos Vicekaralystės laikais Santjago del Esteras buvo Tukumano vyskupijos centru. Vėliau tapo pavaldus Saltai ir Kordobai.

## Sportas
* Central Córdoba de Santiago del Estero – futbolo klubas; rungtyniavo pajėgiausioje šalies futbolo lygoje.

## Turizmas

Nors tai seniausias šalies miestas, išlikę vos keletas kolonijinės architektūros pastatų: 1570 m. pastatyta *Nuestra Señora del Cármen* katedra, kelios kitos bažnyčios ir koplyčios. Vertingi eksponatai saugomi istorijos, archeologijos muziejuose. Santjago del Esteras – vienas iš šiaurės Argentinos folkloro centrų.

## Ekonomika ir švietimas
Medienos apdirbimo, maisto, odos, tekstilės pramonė. Svarbaus žemės ūkio rajono centras. Yra du universitetai: Nacionalinis Santjago del Estero (įkurtas 1973 m.) ir Katalikų (1960 m.).

## Susisiekimas
Santjago del Esteras – svarbus provincijos transporto mazgas. Keliai į Tukumaną, Rosariją, Chuchujų, Kordobą, Katamarką. Taip pat geležinkeliai į Tukumaną, Rosariją, Kordobą. 6 km į šiaurę nuo miesto yra *Mal Paso* oro uostas, iš kurio vyksta skrydžiai į Tukumaną ir Buenos Aires.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali savivaldybės svetainė 
* Provincijos svetainės skiltis
* Santjago del Estero universitetas
Santjago del Estero-La Bandos aglomeracija

**Santjago del Estero – La Bandos aglomeracija** (isp.* Santiago del Estero – La Banda*) – miestų aglomeracija Argentinoje, Santjago del Estero provincijos vakaruose, abipus Dulsės upės. Dažnai vadinama tiesiog ***Didžiuoju Santjago del Esteru*** (). Iš viso aglomeracijoje gyvena 328,0 tūkst. gyventojų.

Sudaro:
* Santjago del Esteras – 230,6 tūkst. gyventojų (2001 m.)
* La Banda – 95,2
* El Sanchonas – 2,2
Ambargastos druskožemiai

**Ambargastos druskožemiai** () – druskožemis Argentinoje, Santjago del Estero provincijos pietvakariuose, taip pat nedidelė dalis Kordobos provincijoje, į šiaurės rytus nuo *[[Didieji druskožemiai (vidurio Argentina)|Salinas Grandes]]*. Rytuose remiasi į Ambargastos kalnagūbrį. Šiaurėje pereina į Namby ir Saladiljo upių sudarytus pelkynus. Druskų gavyba.

## Nuorodos
* http://www.tutiempo.net/Tierra/Argentina/Salinas-de-Ambargasta-AR001542.html
Vidmantas Kapučinskas

**Vidmantas Kapučinskas** (g. 1951 m. kovo 5 d. Joniškyje) – Lietuvos ir Panevėžio miesto savivaldybės kultūros, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1983 m. baigė Lietuvos valstybinę konservatoriją, muzikos dėstytojas, dirigentas.

Panevėžio muzikinio teatro įkūrėjas ir direktorius, nuo 1991 m. Panevėžio kamerinio orkestro vadovas ir vyr. dirigentas.

Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio skyriaus narys, 2006 m. skyriaus pirmininko pavaduotojas. 2007 m. (mandato atsisakė) ir 2011 m. Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys,  mandato neteko dėl pareigų, nesuderinamų su savivaldybės tarybos nario pareigomis.

Tarptautinio jaunųjų pianistų ir stygininkų festivalio – konkurso „Mes skrendam“, vasaros muzikos festivalio „Ant Katedros laiptų“, Atgimimo, Vilties, Jaunystės, Meilės, ir Muzikos festivalio „Laisvės pavasaris“ organizatorius.

Sutuoktinė Asta, vaikai Justina, Vytautas.

## Šaltiniai
Thanė

**Thanė** (arba **Thana**) – miestas vakarų Indijoje, Maharaštros valstijoje, į šiaurę nuo Mumbajaus. 1,49 mln. gyventojų (2005). Išvystyta elektrotechnikos, chemijos, naftos, tekstilės pramonė.
Egzocitozė

**Egzocitozė** – procesas, kurio metu su ląstelės plazmine membrana susilieja vakuolės, pakrautos tam tikromis medžiagomis. Susiliejimo metu vakuolių viduje buvusios medžiagos atsiduria užląstelinėje erdvėje, o vakuolės membrana tampa plazminės membranos (išorinės membranos) dalimi. Tokiu būdu ląstelė per membraną į aplinką išskiria, pvz., dideles biomolekules. Vienaląsčiai organizmai taip šalina nereikalingas medžiagas, tuo tarpu daugialąsčiuose egzocitozė atlieka ir reguliavimo funkcijas.

## Egzocitozė ir endocitozė
Egzocitozė yra reiškinys, savo mechanizmu priešingas endocitozei. Neretai egzocitozė yra sujungta su endocitoze į bendrą sistemą. Kai kurios ląstelės endocitoziškai paima medžiagas vienoje ląstelės pusėje, o po to egzocitoziškai išskiria kitoje pusėje. Šis reiškinys vadinamas **transcitoze**, tai vienas būdų, kaip kapiliarų sienelių ląstelės permeta medžiagas per kapiliarų sieneles. 
Kitas toks sujungimas – egzocitoziškai išskiriant medžiagas į aplinką transportinių vakuolių membranos įsijungia į ląstelės plazminę membraną, ir šios paviršius didėja. Todėl egzocitozę lydi „tuščioji“ endocitozė – plazminė membrana išlinksta vidun ir sudaro plokščias tuščias vakuoles (kuriose yra šiek tiek tarpląstelinio skysčio), kurios grįžta prie Goldžio komplekso pasikrauti naujų krovinių.

## Aprašymas
Egzocitozė reikalinga baltymų (enzimų, antikūnių) sekrecijai, neuromediatorių išskyrimui, ir kitiems vidiniams procesams.

Vykstant egzocitozei dažniausiai Goldžio aparate susidariusios pūslelės susilieja su plazmine membrana, ir jose pernešama medžiaga išskiriama ląstelės išorėn. Kaip pavyzdys gali būti insulinas, kurį taip sekretuoja jį gaminančios ląstelės.
Pūslelės membrana tampa plazminės membranos dalimi. Todėl egzocitozė gali padėti ląstelei ir augti: kai pūslelė susilieja su plazmine membrana, ši padidėja, nepriklausomai nuo to, ar tuo metu vyksta sekrecija.
Alvydas Vaicekauskas

**Alvydas Vaicekauskas** (g. 1957 m. birželio 13 d. Kedonyse, Alytaus rajonas) – Lietuvos ir Prienų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1980 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas.

1997 m. ūkininkas. 2000–2003 m. Pakuonio seniūnijos seniūnas. 2003–2007 m. Prienų rajono savivaldybės administracijos direktorius. 2007–2011 m. ir nuo 2015 m. Prienų rajono savivaldybės meras, Lietuvos savivaldybių asociacijos tarybos narys.

2000 m. ir nuo 2007 m. Prienų rajono savivaldybės tarybos narys.

1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Prienų rajono skyriaus narys, skyriaus tarybos narys, nuo 2006 m. skyriaus pirmininko pirmasis pavaduotojas.

Sutuoktinė Audronė, vaikai Audvydas, Simona.

## Šaltiniai
1036 Ganimedas

**Ganimedas** – asteroidas nr. 1036, priklausantis Amūro asteroidų grupei.

## Duomenys ir atradimas
Ganimedas atrastas 1924 m. spalio 23 d. vokiečių astronomo W. Baade.

Asteroido skersmuo siekia apie 35 km; perihelyje nuo Saulės nutolęs 1,23 av, o afelyje – 4,09 av. 1998 m. Aresibo radijo teleskopu atlikti stebėjimai parodė, kad 1036 Ganimedas yra beveik sferinės formos. Tai didžiausias artimas Žemei asteroidas.

## Išnašos
Eugenijus Majauskas

**Eugenijus Germanas Majauskas** (1938 m. rugsėjo 7 d. – 2016 m. gegužės 29 d.) – Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

Baigė Rokiškio Juozo Tumo-Vaižganto vidurinę mokyklą. 1969 m. baigė Kauno politechnikumą (statybininkas).

1990–1992 m. Rokiškio miesto meras. Vėliau įkūrė individualiąją medžio apdirbimo įmonę, buvo jos savininkas. Buvo renkamas į Rokiškio rajono savivaldybės tarybą.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Rokiškio rajono skyriaus narys, 2005 m. skyriaus prezidiumo narys.

Laisvalaikį skyrė medžio drožybai (jo darbų yra Rokiškio ir Žiobiškio bažnyčiose, Kalneliškių koplyčioje). Žmona Gražina, vaikai Eugenijus, Diana.

## Šaltiniai
Campbell klanas

**Campbell [[Škotijos klanai|klanas]]** – vienas didžiausių ir galingiausių Škotijos kalniečių klanų.

## Istorija
Campbellų kilmė nėra tiksliai žinoma; teigiama, jog pavardė kilo iš prancūziškų žodžių *de Campo Bello*, tačiau yra ir kitų teorijų, tarp jų idėja, jog pavardė kilo iš gėlų kalbos žodžių *cam beul*, reiškiančių „iškreiptą burną“. Ginčas dėl pavardės – dalis platesnių nesutarimų dėl klano kilmės tarp Britanijos keltų kilmės šalininkų ir teigiančiųjų, jog klanas kilo iš Airijos. Tačiau palyginus nauja genetinės geneologijos sritis teigia, jog Campbellai kilę iš tų pačių protėvių, kaip ir jų seni priešai iš Argylo.

Campbellų vardas gimė XIII a. pab. Argyle, Leno grafo pasekėjų tarpe – Campbellai valdė žemes Kintaire, o žymus karvedys Cailean Mór (Kolinas Didysis) 1380 m. buvo įšventintas į riterius ir įsikūrė Loch Awe. Kolino Didžiojo vyresnysis brolis įsikūrė Stračure ir suformavo seniausią Campbellų klano šaką. Kolino šeima tvirtai palaikė Robertą Briusą, o už tai jiems buvo atlyginta žemėmis, titulais ir sėkmingomis vedybomis.

Pirmasis lordas Campbellas titulą gavo 1445 m. XV a. Campbellai įgijo itin svarbų vaidmenį; Colinas Campbellas 1457 m. buvo paskelbtas Argylo grafu, o vėliau tapo Lorno baronu bei gavo žemių Knapdeile, kas rodė, jog Argylai Škotijoje turėjo didždiulės galios. Bėgant šimtmečiams įvairūs Campbellų klano vadai, tarp jų Archibaldas Campbellas, Penktasis Argylo grafas, Archibaldas Campbellas, Pirmasis Argylo markizas ir Johnas Cambellas, Antrasis Argylo kunigaikštis, suvaidino svarbius vaidmenis Škotijos ir visos Britanijos istorijoje.

## Septos

## Nuorodos

* Campbell klano Šiaurės Amerikos tinklalapis
Kalista (palydovas)

**Kalista** – antras pagal dydį Jupiterio palydovas (ir trečias pagal dydį palydovas Saulės sistemoje). Jis tik šiek tiek mažesnis už Merkurijų.

Kalista ilgai buvo laikoma neaktyviu mėnuliu, kurio krateriais nusėtame paviršiuje mažai kas vyksta – nematyti nei aktyvių ugnikalnių, nei tektoninių plokščių judėjimo. Bet 1990 m. Galileo erdvėlaivis nustatė, jog po paviršiumi gali būti sūrus vandenynas, taigi ši vieta potencialiai galėtų tikti gyvybei.

## Paviršius ir sandara

Kalistos paviršius yra ledinis su daugybe smūginių kraterių. Tai vienas labiausiai Saulės sistemoje krateriais išvarpytų paviršių, labai senas (apie 4 milijardų metų senumo). Tai, kad krateriai per tiek laiko neišnyko, rodo labai menką geologinį aktyvumą. Kalista atrodo tarsi aptaškyta baltais taškais – manoma, jog tai apledėjusios kalnų viršūnės.

Manoma, kad po ~250 km storio ledo pluta gali būti sūrus vandenynas, dar giliau – uolienų ir ledo mišinys. Dabar manoma, jog vandenynas slypi giliau, nei anksčiau galvota, o gal jo net ir visai nėra. Jei visgi yra, jis liečiasi su uolėtu paviršiumi, taip sudarydamas geresnes sąlygas gyvybei atsirasti.

Kalista turi silpną magnetinį lauką. 1999 m. *Galileo* aptiko labai retą anglies dioksido atmosferą. Šiuo metu manoma, jog joje gali būti ir šiek tiek vandenilio bei deguonies. *Galileo* taip pat aptiko aktyvią jonosferą.

## Tyrinėjimai
1610 m. atrado italų astronomas Galilėjas Galilėjus. Tyrinėjo kosminiai aparatai Voyager 1 ir Voyager 2 bei Galileo.

## Šaltiniai
Joana Bartaškienė

**Joana Bartaškienė** (g. 1950 m. vasario 9 d. Kaune) – Lietuvos sporto, politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija

1957–1965 m. mokėsi Kauno Juozo Aleksonio vidurinėje mokykloje, 1968 m. baigė Kauno 24-ąją vidurinę mokyklą. 1972 m. baigė Lietuvos kūno kultūros institutą.

1969 m. Kauno gimnastikos mokyklos trenerė choreografė, 1972 m. gimnastikos trenerė, 1976 m. Lietuvos veterinarijos akademijos sporto katedros vyr. dėstytoja, nuo 1995 m. aerobikos klubo „Joana“ prezidentė ir vyr. trenerė. Kauno pedagogų kvalifikacijos centro dėstytoja.

1959–1970 m. daugkartinė Lietuvos gimnastikos čempionė, TSRS sporto meistrė, 1980 m. pirmoji Lietuvoje pradėjo propaguoti aerobiką, nusipelniusi Lietuvos trenerė. Lietuvos moterų sporto asociacijos tarybos narė, 2004 m. viceprezidentė.

Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Kauno skyriaus narė.

Sutuoktinis Albinas, vaikai Artūras, Martynas.

## Išnašos
Opuncija

**Opuncija** (*Opuntia*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis.

Auga JAV vakarinėje ir pietvakarinėje dalyje, didesnėje Meksikos dalyje.

Gentyje yra apie 250 rūšių:
* Laibadyglė opuncija (*Opuntia aciculata*)
* Balzganoji opuncija (*Opuntia albicans*)
* Bedyglė opuncija (*Opuntia anacantha*)
* Grasioji opuncija (*Opuntia aurantiaca*)
* Melsvoji opuncija (*Opuntia azurea*)
* Padrikoji opuncija (*Opuntia basilaris*)
* Ritininė opuncija (*Opuntia borinquensis*)
* Širdžiasėklė opuncija (*Opuntia cardiosperma*)
* Blyškioji opuncija (*Opuntia chlorotica*)
* Glotnioji opuncija (*Opuntia cochenillifera*)
* Storoji opuncija (*Opuntia crassa*)
* Salyninė opuncija (*Opuntia curassavica*)
* Gulsčioji opuncija (*Opuntia decumbens*)
* Argentininė opuncija (*Opuntia delaetiana*)
* Dilenijaus opuncija (*Opuntia dillenii*)
* Ežinė opuncija (*Opuntia echios*)
* Aukštoji opuncija (*Opuntia elata*)
* Išlakioji opuncija (*Opuntia elatior*)
* Stambiavaisė opuncija (*Opuntia engelmannii*)
* Figavaisė opuncija (*Opuntia ficus-indica*)
* Trapioji opuncija (*Opuntia fragilis*)
* Šeriuotoji opuncija (*Opuntia gosseliniana*)
* Šliaužiančioji opuncija (*Opuntia humifusa*)
* Pilkoji opuncija (*Opuntia hyptiacantha*)
* Medelinė opuncija (*Opuntia imbricata*)
* Putlioji opuncija (*Opuntia larreyi*)
* Siauroji opuncija (*Opuntia lanceolata*)
* Iečiadyglė opuncija (*Opuntia leptocaulis*)
* Baltašerė opuncija (*Opuntia leucotricha*)
* Juodadyglė opuncija (*Opuntia macrocentra*)
* Storašaknė opuncija (*Opuntia macrorhiza*)
* Stambiadyglė opuncija (*Opuntia megacantha*)
* Stambiasėklė opuncija (*Opuntia megasperma*)
* Trumpašerė opuncija (*Opuntia microdasys*)
* Paragvajinė opuncija (*Opuntia mieckleyi*)
* Šakotoji opuncija (*Opuntia monacantha*)
* Kalninė opuncija (*Opuntia phaeacantha*)
* Plaukuotoji opuncija (*Opuntia pilifera*)
* Uolinė opuncija (*Opuntia polyacantha*)
* Ilgažiedė opuncija (*Opuntia pottsii*)
* Karpotoji opuncija (*Opuntia puberula*)
* Stambiažiedė opuncija (*Opuntia rastrera*)
* Rėplioji opuncija (*Opuntia repens*)
* Didžioji opuncija (*Opuntia robusta*)
* Lazdelinė opuncija (*Opuntia salmiana*)
* Žvaigždėtoji opuncija (*Opuntia scheeri*)
* Persikinė opuncija (*Opuntia schickendantzii*)
* Juosvavaisė opuncija (*Opuntia schumannii*)
* Žvakidinė opuncija (*Opuntia spinulifera*)
* Raudonžiedė opuncija (*Opuntia stenopetala*)
* Suktadyglė opuncija (*Opuntia streptacantha*)
* Stačioji opuncija (*Opuntia stricta*)
* Gelsvoji opuncija (*Opuntia sulphurea*)
* Trumpaplaukė opuncija (*Opuntia tomentosa*)
* Tridyglė opuncija (*Opuntia triacanthos*)
* Vyšninė opuncija (*Opuntia tuna*)
* Banguotoji opuncija (*Opuntia undulata*)
* Dribioji opuncija (*Opuntia ×vaseyi*)
* Švelnioji opuncija (*Opuntia velutina*)
ir kt.
Rebutija

**Rebutija**, **rebucija** (*Rebutia*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso koloniškos formos, maži, su spalvingais žiedais kaktusai.

Paplitusi Bolivijoje, Peru ir Argentinoje.

Gentyje yra apie 41 rūšis:
* Vainikuotoji rebutija (*Rebutia albiareolata*)
* *[[Rebutia arenacea]]*
* Rausvažiedė rebutija (*Rebutia aureiflora*)
* *[[Rebutia canigueralii]]*
* *[[Rebutia fabrisii]]*
* *[[Rebutia fiebrigii]]*
* Aušrinė rebutija (*Rebutia heliosa*)
* Atžalinė rebutija (*Rebutia huasiensis*)
* Žvaigždėtoji rebutija (*Rebutia marsoneri*)
* *[[Rebutia mentosa]]*
* Spalvingoji rebutija (*Rebutia mixticolor*)
* Mažoji rebutija (*Rebutia minuscula*)
* Vilnotoji rebutija (*Rebutia muscula*)
* *[[Rebutia narvaecensis]]*
* Geltonžiedė rebutija (*Rebutia neocumingii*)
* Kupstinė rebutija (*Rebutia perplexa*)
* *[[Rebutia pseudodeminuta]]*
* Nykštukinė rebutija (*Rebutia pygmaea*)
* *[[Rebutia spegazziniana]]*
* *[[Rebutia steinbachii]]*
* Šteinmano rebutija (*Rebutia steinmannii*)
ir kt.
Matukana

**Matukana** (*Matucana*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso rutuliškos išvaizdos kaktusai.

Paplitusi Peru.
Gentyje yra apie 20 rūšių:
*Rausvoji matukana (*Matucana aurantiaca*)
*Geltonžiedė matukana (*Matucana aureiflora*)
*Baltoji matukana (*Matucana comacephala*)
*Dailioji matukana (*Matucana formosa*)
*Krūminė matukana (*Matucana fruticosa*]]
*Strėliadyglė matukana (*Matucana hastifera*)
*Juosvadyglė matukana (*Matucana haynei*) 
*Rožinė matukana (*Matucana huagalensis*)
*Vilnotoji matukana (*Matucana intertexta*)
*Stambiažiedė matukana (*Matucana krahnii*)
*Plikoji matukana (*Matucana madisoniorum*)
*Tankiadyglė matukana (*Matucana myriacantha*)
*Akmenyninė matukana (*Matucana oreodoxa*)
*Plačiabriaunė matukana (*Matucana paucicostata*)
*Vislioji matukana (*Matucana polzii*)
*Melsvoji matukana (*Matucana pujupatii*)
*Ilgažiedė matukana (*Matucana ritteri*)
*Gumburuotoji matukana (*Matucana tuberculata*)
*Gelsvoji matukana (*Matucana weberbaueri*)


File:Matucana polzii 2.JPG|*Matucana polzii*
File:Matucana madisoniorum 12.JPG|*Matucana madisoniorum*
Nuogulis

**Nuogulis** (*Gymnocalycium*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso 4-15 cm dydžio rutuliškos išvaizdos kaktusai su ryškiais žiedais.

Auga Argentinoje, Urugvajuje, Paragvajuje, pietų Bolivijoje ir Brazilijoje.

Gentyje yra apie 70 rūšių:
*Andrėjaus nuogulis (*Gymnocalycium andreae*)
*Brucho nuogulis (*Gymnocalycium bruchii*)
*Žalsvažiedis nuogulis (*Gymnocalycium calochlorum*)
*Lenktadyglis nuogulis (*Gymnocalycium cardenasianum*)
*Trumpažiedis nuogulis (*Gymnocalycium chuetzianum*)
*Tikrasis nuogulis (*Gymnocalycium denudatum*)
*Storadyglis nuogulis (*Gymnocalycium kurtzianum*)
*Gausiažiedis nuogulis (*Gymnocalycium ochoterenai*)
*Plačiažiedis nuogulis (*Gymnocalycium pflanzii*)
*Ropinis nuogulis (*Gymnocalycium ragonesei*)
*Lankinis nuogulis (*Gymnocalycium saglionis*)
*Spegacinio nuogulis (*Gymnocalycium spegazzinii*)
*Valničeko nuogulis (*Gymnocalycium valnicekianum*)
ir kt.

## Nuorodos
*The genus ''Gymnocalycium''
Simbolis

**Simbolis** ( ~ 'sumesti kartu') – daiktinis, vaizdinis ar garsinis ženklas turintis tradicinę reikšmę ir perteikiantis kokią nors sąvoką ar idėją.

Simbolio reikšmė konkrečiu atveju priklauso nuo konteksto ir disciplinos: gali būti nagrinėjama psichologinė, sisteminė, politinė, literatūrinė, matematinė, fizikinė ir kt. reikšmės.

Žiūrint iš psichologinės ir filosofinės pusės, visos sąvokos gamtoje yra simbolinės, o jų išreiškimai – simboliški žmogaus darbo produktai, kurie yra alegoriniai simbolinei reikšmei. Simboliu taip pat vadinamas krikščionių tikėjimo išpažinimas, jo turinys, išreikštas keliais esminiais posakiais.

Žvelgiant iš sisteminės pusės, simbolis yra bendravimo, pranešimo ženklas: tai būdas grafiškai, raštu, gestais ar balsu perteikti abstraktesnę sąvoką, savybę ar žinutę.

## Simbolis ar ženklas?
Neretai žodžiai „simbolis“ ir „ženklas“ naudojami kaip sinonimai, tačiau tarp jų yra esminis skirtumas: ženklas idėją vaizduoja pakankamai tiesiogiai ir akivaizdžiai, o simbolis turi gilesnę prasmę, gerokai turtingesnis asociacijomis sąlygotomis kultūros, konteksto, istorijos ar konkrečios asmenybės.
K. G. Jungas nurodo, kad *„ženklas yra visuomet mažiau nei idėja, kurią jis žymi, tuo tarpu simbolis visuomet išreiškia kažką daugiau, nei jo akivaizdi ir tiesioginė reikšmė“*.

## Simbolių panaudojimas
Simboliai naudojami beveik visur aplinkui – jų galime pamatyti eidami gatve, sutikti literatūros šaltiniuose, kasdienėje kalboje ir t. t. Dažniausiai net nepastebima, kad tai, ką naudojame yra simbolis. Pvz., žodžiai tam tikra prasme yra simboliai. Matematikoje taip pat naudojami simboliai – +, = ir kt.
Simbolinę reikšmę įgavę beveik visi daiktai aplinkui: nuo saulės iki paprasto darbo stalo.

## Simbolis senovės graikų kultūroje
Žodis *simbolis* kilo iš dviejų graikiškų žodžių šaknų: *σύμ-* (*sym-* 'kartu') + *βολή* (*bol*'e**' 'metimas').
Pirmą kartą panaudotas homeriškame himne, skirtame Hermiui. Jame Hermis, pamatęs vėžlį, ištaria *συμβολον ηδη μοι* 'džiaugsmo simbolis man'.

Paprastai aiškinama, kad tai buvęs techninis žodis, reiškiantis atminimo šukę: savo svečiui namų šeimininkas duodavo vadinamąją *tessera hospitalis* – jis perlauždavo šukę perpus, vieną dalį pasilikdavo sau, o kitą atiduodavo svečiui, idant jo palikuonis, vėl apsilankęs šiuose namuose, būtų atpažintas sudėjus į vieną šukės puseles. Tačiau bendrai šis žodis numano santykį tarp dalies ir visumos, pilnatvės. Antikiniuose tekstuose simboliu vadinamas kažkoks savaiminis esinys, nesusijęs su jokiu simbolizuojamu objektu arba apskritai nieko nesimbolizuojantis. Apie simbolį kaip apie priešingų tikrovės dėmenų junginį bei sintezę, o ne paprasčiausią emblemą, klasikinės antikos laikais kalba tik orfikų ir pitagorikų tekstai. Panašią simbolio sampratą probėgšmiais mini Aischilas, Euripidas, Aristotelis ir Empedoklis. Panašu, kad antikiniuose tekstuose daug kur kaip sinonimas simboliui vartojamas žodis *sēma* („ženklas“).

## Citatos
„Mitologiniuose paveiksluose kalba simboliai, kurių esmės negalima perteikti jokia kita kalba“. (Filosofas Karlas Jaspersas ).

## Išnašos
Himalija (palydovas)

**Himalija** (*Himalia*) – penktas pagal dydį Jupiterio palydovas. Jo dydis siekia tik penkis procentus ketvirtojo pagal dydį, Europos.

## Atradimas ir tyrimai
Himaliją atrado Charles Dillon Perrine 1904 m. Liko observatorijoje (priklausančioje Kalifornijos Universitetui, San Jose) 0,9 metro reflektoriumi.

2000 m. gruodžio 19 d. palydovą nufotografavo link Saturno skriejęs erdvėlaivis Cassini-Huygens. Tačiau iš 4,4 mln. km atstumo daryta mažos raiškos nuotrauka nedavė jokių žinių apie Himalijos paviršių.

## Pavadinimas
Šis palydovas pavadintas nimfos Himalijos, pagimdžiusios Dzeusui 3 sūnus, vardu.

## Himalijos grupė
Tai didžiausias palydovas Himalijos palydovų grupėje, pavadintoje tuo pačiu vardu. Šios grupės palydovai turi panašias orbitas bei spalvines ypatybes, todėl greičiausiai taip pat ir bendrą praeitį. Manoma, jog grupė atsirado suirus Jupiterio pagautam asteroidui.

## Šaltiniai
Jaustukas

**Jaustukas** () – nekaitoma nesavarankiška kalbos dalis, žodžiai, rodantys žmogaus emocines reakcijas, valios aktus ar paskatas.

## Jaustukai lietuvių kalboje
Jaustukai skirstomi į pirminius, kurie dažniausiai sudaryti iš balsio (*à*, *ã*), dvibalsio (*ói*, *ái*) arba keleto balsių ir priebalsių junginio (*ajajái*, *hm*), ir antrinius, išsaugančius sąsają su reikšminiais žodžiais (*Diẽ!* < *Diẽve!* *žiū̃* < *žiūrė́k*, *dė̃kui* < *dėkóju* ir kiti).

Jaustukai – daugiareikšmiai, konkreti jų reikšmė priklauso nuo konteksto, plg. jaustuko *àk* reikšmes sakiniuose *Ak, koks svaiginantis, nesulaikomas šitas gyvenimo šokis!* (susižavėjimas, nuostaba) ir *Ak tai tu taip! – sušuko jisai ir kaip iešmu durtas pašoko iš vietos* (pasipiktinimas).

Į jaustukų kategoriją įeina sustabarėjusios mandagumo formulės (*lãbas, sudiẽ, ãčiū*), gyvulių bei paukščių šaukiamieji ir varomieji garsažodžiai (*nõ, štìš, šiū̃* ir kita).

## Jaustukai pasaulio kalbose
Jaustukai įvairiose kultūrose gali turėti labai skirtingą formą ir reikšmę. Pavyzdžiui, angliški jaustukai *gee* ir *wow* neturi tiesioginių atitikmenų lenkų kalboje, o artimiausio lenkų kalbos jaustuko *fu* (pasibjaurėjimo jaustukas) atitikmuo anglų kalboje yra skirtingai skambantis *yuck!* Keikimasis (negatyvių emocijų raiška), kaip žinoma, priklauso nuo kalbos ir būna spalvingas. Kita vertus, šnekėjimosi reakcijas išreiškiantys jaustukai gali būti panašesni skirtingose kalbose. Pavyzdžiui, žodis *a?*, vartojamas nesuvokiant, ką kitas ką tik pasakė, yra nepaprastai panašus 31 kalboje visame pasaulyje, todėl atsiranda teiginių, kad tai gali būti universalus žodis. Panašūs pastebėjimai buvo išsakyti dėl jaustukų *o!* (apytiksliai reiškia 'matau, suprantu') ir *mmm / m-hm* (reiškia 'kalbėk toliau, klausausi tavęs').

Visose kalbose jaustukai neretai turi kitoms kalbos dalims nebūdingą skiemens struktūrą. Pavyzdžiui, jaustukai *brrr* ir *ššš!* sudaryti tik iš priebalsių, nors beveik visose kalbose žodžių skiemenys privalo turėti bent vieną į balsį panašų elementą. Kai kurių jaustukų, pavyzdžiui, *tfu!* (pasišlykštėjimas) ir *hm* (abejonė, įspėjimas, nepritarimas; dėmesio atkreipimas) užrašymas raidėmis tėra simbolinis, nes iš tiesų jų „tarimas“ panašus į spjūvį ar atsikrenkštimą. Dalies jaustukų fonetinis išskirtinumas buvo viena iš priežasčių juos laikyti nepriklausančiais kalbos sistemai.

## Išnašos
State of War

**State of War** – realaus laiko strategijos kompiuterinis žaidimas. Žaidimą sukūrė kompanija „Cypron Studios“, 2001 m. išleido kompanija „Crystal Interactive“.
                                    
## Veiksmas
Žaidimas vyksta 2020 m. ir apima visą pasaulį. Žaidimo tikslas - pereiti 22 misijas ir taip visiškai nugalėti priešininkus. Kiekvienoje misijoje bazės sujungtos su „Overmind“. Žaidėjo tikslas – užkariauti kiekvieną Beho-Sunns bazę. Jungtinės Septynių Kontinentų Federacijos sąjungininkų gamyklos ir daliniai pažymėti mėlyna spalva, tuo tarpu Beho-Sunns daliniai pažymėti žaliai. Misijos „išmėtytos“ visame pasaulyje – pradedant Rusija, baigiant Australija, pradedant dykumomis ir miškais, baigiant bežoliais laukais ir sniegynais.

## Žaidimo dalys
Žaidimo yra dvi dalys – ***State of War*** (2001 m.) ir ***State of War Warmonger*** (2002 m.). Antroji žaidimo dalis − gerokai sunkesnė už pirmąją, tačiau turinti nepakankamai lygių.
Haliucinacija

**Haliucinacija** ( 'kliedesys') – nesamų dalykų jutimas. Haliucinacija gali apimti visus pojūčius, įskaitant tokius, kaip laiko suvokimą, ar tik dalį jų. Haliucinacija gali būti įtikinama, tikroviška arba atvirkščiai – žmogus gali suvokti, jog jis yra tam tikroje laikinoje kelių valandų būsenoje (tarkim, kai savo sprendimu pavartojo haliucinogeninių medžiagų). Haliucinacija gali būti maloni arba nemaloni. Žmogus gali jausti, kad su juo lytiškai santykiaujama, iš kitos pusės, jis gali patirti, kad yra žudomas, gali iškilti įvairūs įvykiai religiniais motyvais, pavyzdžiui, kelionė į pragarą.

Nemaloni arba netikėta haliucinacija gali sukelti baimės priepuolį, peraugantį į visišką paniką. Silpnos psichikos žmonėms arba žmonėms, linkusiems į psichikos sutrikimus, tai gali turėti ilgalaikių liekamųjų pasekmių.

## Haliucinacijų tipai
Gali atrodyti, kad viskas vyksta galvoje ar organizmo viduje. Per regos haliucinacijas gali atsirasti neįprastų, nelogiškų sugebėjimų, pavyzdžiui, vienu metu matomas visas perimetras aplink save. Per klausos haliucinacijas gali būti girdimi šūvių, sprogimų ar bet kokie kiti garsai. Gali būti girdimi ir balsai, kurie patarinėja, įsakinėja ar tiesiog pasakoja, kas vyksta. Per uoslės ar skonio haliucinacijas galima jausti neįprastus skonius, kvapus. Nemalonių haliucinacijų atveju gali atrodyti, kad maistas užnuodytas. Per lytėjimo haliucinacijas jaučiamas lietimasis prie įvairių daiktų. Dažnai viską lydi nepaprastai sulėtėjęs laikas – sekundės trunka minutes.

## Taip pat skaitykite
* Ateivių grobimai
* Haliucinogenai
* Iliuzija
* Pomirtiniai įspūdžiai
* Psichozė
* Sąmoningas sapnavimas
* Sapnas
* Simuliuojama realybė
* Šizofrenija
* Miego paralyžius

## Išnašos
Barometras

**Barometras** – prietaisas, matuojantis atmosferos slėgį. Dažniausiai naudojamas meteorologijoje, rečiau – technologiniuose matavimuose.

Pirmąjį gyvsidabrio barometrą 1643 m. sukūrė italų fizikas ir matematikas Evangelista Torricelli (1608–1647).

## Barometrų klasifikacija
Šiuo metu žinoma keliolika skirtingu principu veikiančių barometrų tipų, dažniausias naudojamų barometrų skirstymas:
* Skystiniai (gyvsidabrio) barometrus;
* Deformaciniai (aneroidai);
* Termobarometrai (hipsotermometrai).

## Skysčio barometrai
Skysčio barometrais slėgis matuojamas pagal skysčio (kartais – dujų) lygio susisiekiančiuose induose priklausomybę nuo atmosferos slėgio. Skysčio barometrą išrado E. Toričelis, 1643 m. sukūręs Toričelio vamzdelį ir patvirtinęs savo mokytojo Galilėjaus teoriją apie atmosferos slėgio egzistavimą.

Skysčio barometruose dažniausiai naudojamas gyvsidabris: dėl didelio gyvsidabrio tankio, jo stulpelio, atsveriančio atmosferos slėgį barometre, aukštis neviršija 1 metro (naudojant kitus skysčius stulpelio aukštis paprastai viršija 10 m). Todėl skysčio barometrai dažnai vadinami gyvsidabrio barometrais. Pagal konstrukcinius ypatumus skiriamos trys tradicinių gyvsidabrio barometrų kategorijos:
# puodeliniai barometrai;
# sifoniniai barometrai;
# sifoniniai-puodeliniai barometrai.

Anksčiausiai sukurti ir iki šiol dažniausiai meteorologiniuose matavimuose naudojami puodeliniai skysčio barometrai. Dirbant su skysčio barometrais būtina atsižvelgti į tai, kad gyvsidabrio stulpelio aukštis juose priklauso ne tik nuo atmosferos slėgio, bet ir nuo aplinkos temperatūros, prietaiso aukščio virš jūros lygio ir vietovės geografinės platumos. Norint sužinoti realųjį slėgį, įvedamos nuo šių rodiklių priklausančios pataisos.

## Deformaciniai barometrai
Šių barometrų veikimo principas pagrįstas tamprių kietų kūnų deformacijos dydžio priklausomybe nuo juos veikiančio slėgio jėgos. Labiausiai paplitę deformaciniai barometrai, kurių daviklis – vakuuminė membraninė dėžutė (sudaryta iš dviejų spyruokliuojančios medžiagos membranų suvirintais kraštais). Deformacinio barometro principas naudojamas ir nuolat slėgio pokyčius registruojančiuose prietaisuose – barografuose.

## Termobarometrai

Termobarometrų veikimo principas pagrįstas skysčio (dažniausiai – vandens) virimo temperatūros priklausomybe nuo atmosferos slėgio (esant aukštesniam slėgiui virimas prasideda aukštesnėje, o esant žemesniam – žemesnėje temperatūroje). Naudojami retai.

## Slėgio matavimo vienetai ir perskaičiavimas į jūros lygį
Dauguma barometrų matuoja atmosferos slėgį hektopaskaliais (hPa). Kai kurie prietaisai pateikia duomenis gyvsidabrio stulpelio mm.

Bet kokiu barometru išmatavus atmosferos slėgį, jį būtina perskaičiuoti jūros lygiui (kitaip gauti rezultatai bus nepalyginami tarpusavyje).

## Barografas
Barografas – laivavedyboje naudojamas prietaisas, nuolatos automatiškai užrašantis atmosferos slėgį.

## Šaltiniai
Chabad Lubavitč

**Chabad Lubavitč** (taip pat **Chabad**, **Habad** arba **Lubavit**č) – tai viena didžiausių Hasidinio judaizmo judėjimo krypčių bei pats didžiausias pasaulyje ortodoksų judėjimas. Manoma, kad pasaulyje yra apie 200 000 šio ortodoksinio judaizmo krypties pasekėjų. Judėjimo pavadinimas kilo iš baltarusiško žodžio * Любавичи, (Liubaviči) * reiškiančio „broliškos meilės miestas“.

XVIII a. pabaigoje šį ortodoksinį – fundamentalistinį judėjimą įkūrė Abiejų Tautų Respublikos rabinas Šneuris Zalmanas. Nuo įkūrimo Chabad Lubavitč vadovavo 7 lyderiai arba Rebbe. Paskutinis, Menachem Mendelis Schneersonas (1902-1994) buvo septintasis judėjimo lyderis, o Menachem Mendeliui rabinas Josefas Izaokas Schneersohnas (1880-1950) buvo uošvis.

## Chabad Lubavitč dvasiniai lyderiai

# Rabinas Šneuris Zalmanas (1745–1812) Chabad Lubavitč įkūrėjas.
# Rabinas Dovberis Schneuris (1773–1827), Šneurio Zalmano sūnus.
# Rabinas Menachemas Mendelis Schneersohnas 1789–1866,Šneurio Zalmano anūkas.
# Rabinas Šmuelis Schneersohnas (1834–1882), Menachemo Mendelio Schneersohno sūnus.
# Rabinas Šolomas Dovberis Schneersohnas (1860–1920),Šmuelio Schneersohno sūnus.
# Rabinas Josefas Izaokas Schneersohnas (1880–1950), Šolomo Dovberio vienitelis sūnus.
# Rabinas Menachem Mendelis Schneersonas (1902–1994).

## Nuorodos
* Chabad Lubavitč organizacija
Jokūbas VI

**Jokūbas VI**, Škotijos karalius nuo 1567 m. ir **Jokūbas I**, Anglijos karalius nuo 1603 m. (, **Džeimsas Stiuartas**; 1566 m. birželio 19 d. – 1625 m. kovo 27 d.) – Škotijos, Anglijos ir Airijos karalius, pirmasis pasivadinęs Didžiosios Britanijos karaliumi. Nuo 1567 m. liepos 24 d. jis valdė Škotiją **Jokūbo VI** vardu. Po 1603 m. kovo 24 d. įvykusios Karūnų sąjungos jis **Jokūbo I** vardu tapo ir Anglijos bei Airijos valdovu. Jis buvo pirmasis Stiuartų kilmės Anglijos monarchas, įžengęs į sostą po paskutiniosios Tiudorų valdovės Elžbietos I, nepalikusios paveldėtojo, mirties.

Škotijoje Jokūbas VI buvo sėkmingas valdovas, tačiau to negalima pasakyti apie Angliją. Jis nesugebėjo suvaldyti priešiškai nusiteikusio parlamento, o Bendruomenių rūmų atsisakymas paremti didesnių mokesčių projektą pakirto karališkąjį iždą. Jo palankumas politiniam absoliutizmui, nesugebėjimas tvarkyti karalystės iždo ir nepopuliarių favoritų palaikymas paruošė dirvą Anglijos pilietiniam karui, kurio metu Jokūbo I sūnus ir įpėdinis Karolis I buvo nuteistas, ir jam įvykdyta mirties bausmė. Kita vertus, Džeimso valdymo metu Anglijos ir Škotijos karalystėse vyravo stabilumas.

Kaip ir Alfredas Didysis, Jokūbas I laikomas vienu intelektualiausių ir labiausiai apsiskaičiusių asmenų, kada nors užėmusių Anglijos ar Škotijos sostą. Jo valdymo metu dauguma aspektų tęsėsi Elžbietos laikų Anglijos kultūros klestėjimas; vystėsi mokslas, literatūra ir menas, kūrė Frensis Beikonas, Viljamas Šekspyras ir kiti.

## Šeima
### Santuoka ir vaikai

* (1589) Ana Danė, Danijos ir Norvegijos karaliaus Frederiko II duktė.
# Henrikas Stiuart, Velso princas (1594–1612)
# Elžbieta Stiuart (1596–1662), ištekėjo (1613) už Pfalco kurfiursto Frydricho V, (Hanoverio dinastijos pradininkė)
# Margarita (1598–1600)
# Karolis I (1600–1649), Anglijos ir Škotijos karalius (nuo 1625 m.)
# Robertas, Kintairo hercogas (1602–1602)
# Marija (1605–1607)
# Sofija (1606–1606)

## Nuorodos

## Galerija
Kabliuotoji mamiliarija

**Kabliuotoji mamiliarija** (*Mammillaria bombycina*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas.  Stiebai auga grupelėmis ir yra iki 20 cm aukščio bei 8 cm skersmens. Iš kiekvienos areolės auga iki 40 sidabriškų, blizgančių kraštinių dyglių ir iki 4 centrinių dyglių. Kraštiniai dygliai yra 0,5-1 cm ilgio, švelnūs ir žvilgantys, o iš centrinių dyglių vienas yra iki 2,5 cm ilgio, su lenktu galu ir nukreiptas nuo stiebo. Žiedai rožiniai, apie 1,5 cm skersmens.

Auga Meksikos centrinėje dalyje. Auginamas ir kaktusininkų kolekcijose, tačiau nėra tokia dažna rūšis.

## Nuorodos
*''Mammillaria bombycina'' 
*''Mammillaria bombycina''
Pailgoji mamiliarija

**Pailgoji mamiliarija** (*Mammillaria elongata*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas. Stiebai išsilenkę, auga grupelėmis ir yra iki 15 cm ilgio bei apie 3 cm skersmens. Iš areolių auga kraštiniai, gelsvos spalvos dygliai. Žiedai geltoni, apie 1,5 cm skersmens.

Auga Meksikoje uolėtose vietovėse. Tai viena iš dažniausiai auginamų mamiliarijų rūšių kaktusininkų ir gėlininkų kolekcijose.

## Nuorodos
* Mammillaria elongata – Golden Star Cactus 
* ''Mammillaria elongata'' 
* Mammillaria elongata ssp echinaria 
* Mammillaria elongata ssp elongata
Elžbieta I

**Elžbieta I** (kartais ji vadinama **Karaliene Mergele**, nes niekada nebuvo ištekėjusi, **Gloriana** arba **Gerąja karaliene Bese**, 1533 m. rugsėjo 7 d. – 1603 m. kovo 24 d.) buvo Anglijos, Prancūzijos (tik nominaliai) ir Airijos karalienė nuo 1558 m. lapkričio 17 d. iki mirties.

## Biografija
Elžbieta I buvo penktoji ir paskutinė valdovė, priklausiusi Tiudorų dinastijai (Henrikas VII, Henrikas VIII, jos netikras brolis Eduardas VI ir netikra sesuo Marija I). 45 jos valdymo metai pasižymėjo Anglijos galios ir pasaulinės įtakos kilimu bei smarkiais religiniais nesutarimais šalies viduje. Popiežiui Pijui V 1570 m. ekskomunikavus Elžbietą I, Anglijoje sustiprėjo katalikų persekiojimas.

Elžbietos valdymo metu suklestėjo literatūra (Viljamas Šekspyras, Kristoferis Marlou ir Benas Džonsonas), Frensis Dreikas tapo pirmuoju kapitonu, apiplaukusiu pasaulį. Nors Magelano ekspedicija pasaulį apiplaukė anksčiau, tačiau pats Magelanas mirė kelionei dar nesibaigus. Valdant Elžbietai Frensis Beikonas išdėstė filosofines ir politines idėjas, o Šiaurės Amerikoje vyko kolonizacija, vadovaujama Valterio Reilio ir Hamfrio Džilberto.

Elžbieta buvo karštakošė valdovė, kartais susidurdavusi su sunkumais priimant sprendimus. Jos moto buvo *video et taceo* („matau ir tyliu“). Šis bruožas, turint galvoje jos patarėjų nekantrumą, dažnai gelbėdavo Elžbietą nuo nesėkmingų politinių ir santuokinių sąjungų. Kaip ir tėvas Henrikas VIII, ji buvo rašytoja ir poetė. Ji įsteigė keletą garsių organizacijų, tarp kurių – 1592 m. Dublino Trejybės koledžą (jo oficialus pavadinimas yra Elžbietos Šventosios ir Nedalijamos Trejybės koledžas prie Dublino) ir 1600 m. Britų Rytų Indijos kompaniją.

## Nuorodos


Bust of "Good Queen Bess" in Charter Walk - geograph.org.uk - 1100997.jpg |Biustas Elžbietai I
Dvyndyglė mamiliarija

**Dvyndyglė mamiliarija**, arba **dvyninė mamiliarija** (*Mammillaria geminispina*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas. Stiebas iki 20 cm aukščio ir apie 8 cm skersmens. Iš areolės auga balti dygliai, be to yra du centriniai dygliai. Žiedai violetiškai raudoni.

Auga dideliais kupstais ant klintinių uolų Meksikoje.

## Nuorodos
* ''Mammillaria geminispina ssp geminispina'' 
* ''Mammillaria geminispina ssp leucocentra''
Fallout

**Fallout** – atvirojo pasaulio kompiuterinis žaidimas vaidmenimis (RPG) DOS ir Windows platformoms.

## Žaidimo priešistorė
Žaidime iškeliama mintis, kad XXI amžiuje (tiksliau 2077 metais) kils branduolinis karas, per valandą nušluosiantis viską, bet per kitą šimtmetį viskas pamažu atgims.

Tik pasaulis niekada nebebus toks, koks buvęs. Visi žmonijos likučiai išsimėtę giliai po žeme įrengtuose milžiniškuose bunkeriuose – slėptuvėse. Joks žmogus nėra matęs saulės šviesos. Visi gimsta ir miršta po masyviomis metalinėmis durimis, kurių nevalia atidaryti, nes lauke tyko greita mirtis. Vienuose bunkeriuose esantys žmonės nieko nežino apie kitus ir ar kitos slėptuvės dar išvis veikia.

## Žaidimo pradžia
Žaidimas prasideda 2161. Staiga sutrinka numeriu 13 pažymėtos slėptuvės pagrindinė vandens pompa ir lieka tik 150 dienų, kol išseks vandens atsargos. Slėptuvės valdytojas sudeda į žaidėją paskutinę visų viltį išlikti. Jis išsiunčiamas rytų kryptimi surasti kitą slėptuvę, pažymėta numeriu 15, ir gauti detales, kurios būtinai reikalingos pompai sutaisyti.

Žaidėjas jau pirmą minutę išėjęs lauk prie durų randa lavoną, iš kurio paima peilį, pistoletą su nedideliu kiekiu šovinių, signalinę raketą ir truputėlį medikamentų. Tuoj pat susikaunama su milžiniškomis mutavusiomis žiurkėmis ir išeinama į dienos šviesą.

Jis net nenutuokia, kad vietoj begalinės radiacijos išdegintos dykynės, kurios tikėjosi, netrukus susidurs su tuo, ko nesapnavo net savo baisiausiame košmare. Mutantai, gigantai skorpionai, visur siautėjantys plėšikai, žmonės, kurie dar gyvi, bet nuo radiacijos virtę į zombius, daktarai, kurie už gydymą ima akies mokestį ir žmonių gentys, mėginančios išlikti – auginančios dvigalves karves, bet prarandančios po tris narius per naktį. Lyg to būtų maža, keliaujantys prekeiviai pasakoja legendas apie „Death Claw“, prieš kurį būriai kovotojų iki dantų ginkluoti automatiniais ginklais neatsilaiko, o kurie išgyvena kautynes – išprotėja. O artimiausios trys slėptuvės seniai ir visiškai sunaikintos. Galiausiai egzistuoja sekta, norinti paversti visus žmones sužvėrėjusiais mutantais ir Plieno Brolija, siekianti atkurti technologijas.

## Nuorodos
* Perėjimo patarimai
* Vienas populiariausių „Fallout“ fanų puslapių
PHARE

**PHARE** – Europos Sąjungos ekonominės pagalbos programa, kuri finansuoja ekonomines ir socialines reformas Centrinėje ir Rytų Europoje, padeda šio regiono šalims kurti rinkos ekonomiką, paremtą laisva privataus sektoriaus iniciatyva.

1989 m. įkurta organizacija pavadinta *Poland and Hungary; aid for economic restructuring* ir buvo skirta koordinuoti 24 industrinių šalių pagalbą besiformuojančioms Lenkijos ir Vengrijos demokratijoms.

Iš pradžių programa apėmė tik Lenkiją ir Vengriją. Tačiau jau nuo 1990 m. prie programos prisijungė Bulgarija, Čekoslovakija, o vėliau Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Rumunija, Lietuva, Latvija, Estija, Slovėnija ir Kroatija. 2000 m. PHARE programoje dalyvavo jau 17 Europos šalių.

2007 m. sausio mėn. PHARE ir kitos Bendrijos programos (PHARE CBC, ISPA, SAPARD, CARDS ir Turkijai skirta finansinė priemonė), skirtos potencialioms šalims kandidatėms, buvo pakeistos į Pasirengimo narystei pagalbos priemonę ().

## Tikslai
PHARE programa siekia tokių tikslų:
* Visuomeninės administracijos ir įstaigų stiprinimas, kad jos galėtų efektyviai funkcionuoti Europos Sąjungoje.
* Europos Sąjungos susiliejimo didelių įstatymų perkėlimas ir perėjimo periodų poreikių mažinimas.
* Ekonominės ir socialinės sanglaudos perkėlimas.

## Lėšų paskirstymas
2003 m. PHARE programai buvo skirta 1.703 milijardų eurų, iš kurių 1.223 milijardai buvo skirti vietinėms programoms. Didžiausią paramą gavo Lenkija, kuri 1990–2003 m. gavo apie 3,9 mlrd eurų.

(*Skirtos lėšos milijonais eurų*)

## Lietuvos atvejis
Lietuvai per nacionalinę PHARE programą kasmet buvo skiriama apie 42 mln. eurų, kurie buvo paskirstyti taip:
* institucijų plėtrai ir susijusioms investicijoms – apie 60 proc.;
* ekonominei ir socialinei sanglaudai – apie 30 proc.;
* bendradarbiavimas abipus sienos – apie 6 proc.;
* dalyvavimas Bendrijų programose – iki 10 proc.

## Taip pat skaitykite
* SAPARD
* Europos Sąjungos plėtra
* Europos Sąjungos struktūrinių fondų parama
* Europos socialinis fondas
* Europos Sąjunga

## Šaltiniai ir išnašos

## Nuorodos
* Phare Programme, Summaries of EU legislation (anglų k.)
* The European Union Phare Programme (anglų k.)
* The PHARE Programme and the enlargement of the European Union, European Parliament (anglų k.)
Pieno milteliai

**Pieno milteliai** – tirpūs milteliai, gaunami išdžiovinus pasterizuotą karvės pieną.

Milteliai ištirpinami šiltame vandenyje ir taip gaunamas gėrimas, išlaikantis visas šviežiame piene esančias vertingas medžiagas. Dabar gaminami gerai tirpstantys pieno milteliai.

Pieno milteliai gaminami dėl žymiai ilgesnio galiojimo laiko nei įprasto pieno.

## Pieno miltelių gamyba
Pieno miltelių gamyba susideda iš tokių operacijų:
# Priėmimas, valymas, aušinimas;
# Normalizavimas ir pasterizavimas;
# Homogenizavimas;
# Kondensavimas;
# Džiovinimas.

Pradinės pieno miltelių gamybos technologijos analogiškos pieno konservų gamybos technologijoms.

Džiovinant purškimo būdu, pienas pasterizuojamas 72-75 °C temperatūra be išlaikymo, o taikant kontakto (plėvinį) būdą, – 63-65 °C 30 min. Normalizuotas ir pasterizuotas pienas patenka į vakuumo aparatą. Toliau karštas (55-60 °C) iki 43-48 % sausųjų medžiagų kiekio sutirštintas pienas homogenizuojamas 10-18 mPa slėgiu. Homogenizuotas pienas, ne žemesnės kaip 40 °C temperatūros, teka į džiovinimo įrenginį.

Purškimu džiovinamas pienas išpurškiamas į cilindro formos bokštą, kuriame dideliu greičiu judėdamas patenka į 140-180 °C oro srovę. Kontakto metu greitai garuojant pieno lašeliuose esančiai drėgmei, purškimo zonoje temperatūra nebūna didelė – iki 60-70 °C. Taip džiovinamo pieno baltymai iš dalies denatūruoja ir koaguliuoja. Išdžiūvusios dalelės nusėda bokšto apatinėje dalyje ir iš ten nuolat surenkamos. Išdžiovinti pieno milteliai surenkami ir fasuojami.

## Panaudojimas
Pieno milteliai naudojami vaikiško maisto gamyboje. Nuriebinto pieno milteliai - kulinarijoje, konditerijoje. Dažnai naudojami kepant duoną, batonus, kaip rišamamoji medžiaga mėsos gaminiams.

Prekiaujama įv. gėrimais, pagamintais ir iš pieno miltelių. Prekės etiketėje turi būti nurodyta, kad šio produkto sudėtyje yra pieno milteliai.
  
## Taip pat skaitykite
* Pienas
* Kondensuotas pienas
* Pieno produktai
Kalbos dalis

**Kalbos dalis** – gramatinė kategorija, skiriama referencijos ir funkcijų pagrindu.

Lietuvių kalboje yra 11 kalbos dalių: daiktavardis, būdvardis, skaitvardis, įvardis, prieveiksmis, veiksmažodis, prielinksnis, jungtukas, dalelytė, jaustukas ir ištiktukas.

## Kalbos dalių sąrašas

### Kaitomosios
* Daiktavardis (*kas? ko? kam? ką? kuo? kur? kame?*) – turi giminę, skaičių, linksnį. Pvz., *vakaras*, *dangus*.
* Būdvardis (*koks? kokia? kokie? kokios?*) – turi giminę, skaičių, linksnį, laipsnį. Pvz., vns. *gražus, graži*;  dgs. *gražūs, gražios*.
* Veiksmažodis (*ką veikia? ką veikė? ką veiks? ką veikdavo? ką veiktų? ką veikti?*) – turi skaičių, laiką, asmenį, rūšį, nuosaką (tiesioginė, tariamoji, liepiamoji) pvz., vns. *einu, eini*, (jis, ji) *eina*; dgs. *einame, einate,* (jie, jos) *eina*.
**Dalyvis – rūšis (veikiamoji ar neveikiamoji), giminė, skaičius, linksnis, laikas, pvz., *einąs*, *aimanuojančio*, *užrakintą*.
** Pusdalyvis – žodis baigiasi galūnėmis *-damas*, *-dama*. Turi giminę ir skaičių. Pvz., *bėgdamas*, *verkdama*.
** Reikiamybės dalyvis – kaitomas gimine, skaičiumi, linksniu (*rašytinas,-a; būtinas, -a*). 
** Padalyvis – turi laiką, pvz., *bėgant*, *bėgus*, *bėgdavus*, *bėgsiant*. Gali turėti sangrąžinę formą.
** Būdinys – nekaitomas veiksmažodinis prieveiksmis, pvz., *augte*, *bėgte*, *šauktinai*.
* Įvardis – turi giminę, skaičių, linksnį. Pvz., *jis*, *ji*, *visas*, *kiekvienas*, *koks*.
* Skaitvardis – turi poskyrius (kiekiniai, kelintiniai, kuopiniai, dauginiai). Pvz., *vienas, du, trys ; pirma(s), antra(s), trečia(s)*. Turi giminę, linksnį, kai kurie – skaičių (*vienas* – *vieni*, *šimtas* – *šimtai* ir kt.).
* Prieveiksmis – kai kurie gali būti kaitomi laipsniais, atsako į klausimus *kaip? kur? kada? kodėl?* (pvz., *švariai*, *puikiai*, *blogai*).

### Nekaitomosios
* Prielinksnis – eina šalia linksnių. Pvz., *prie kalno*, *į kalną*, *ant kalno*, *per kalną*, *su kalnu*.
* Jungtukas – pvz., *ir*, *kad*, *o*, *nes*.
* Dalelytė – pvz., *antai, ar, argi, bene, bent, beveik, dar, gal, gi, jau, juk, kažin, kuone, kone, ne, nebe, nei, nė, nebent, net, pat, štai, tarsi, tartum, tegu, tik, tiktai, vėl, vien, vis, vos*. Dalelytėmis taip pat gali būti žodžiai: *bet, ir, ypač, lyg, per* ir kt.
* Jaustukas – pvz., *oi! ai!*
* Ištiktukas – pvz., *triokšt, bumbt, mygt, pokšt*.

## Nuorodos
* 
*