open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Butkiškė (Kražiai)

**Butkiškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Kražių. Į rytus nuo kaimo teka Kuprė. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butniūnai (Širvėna)

**Butniūnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Kratiškių, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo teka Juodupė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Butniūnai (Pakruojis)

**Butniūnai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Vaškų, prie Plonės upės. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

1950–1963 m. buvo Butniūnų apylinkės centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Butniūnuose 1908 m. vasario 11 d. gimė ekonomistas, biomedicinos mokslų daktaras Kazimieras Jasiūnas.

## Šaltiniai
Byčiai

**Byčiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Kupiškio, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Šiauriniu pakraščiu teka Lėvuo, šiaurės rytuose – Kupa. Į vakarus driekiasi Kiškio miškas, kuriame nuo 1959 m. vykdavo rajono dainų šventės.

## Istorija

Iki XVII a. vadintas ***Varkaliais***, pirmą sykį paminėtas 1603 m. Kupiškio seniūnijos inventoriuje. Nuo 1690 m. Kupiškio bažnyčios metrikų knygoje minimas nauju pavadinimu. Nuo XIX a. priklausė Noriūnų dvarui, 1861–1915 m. – Ukmergės apskrities Subačiaus valsčiaus Liutynės seniūnijai. 1919–1950 m. priklausė Kupiškio valsčiaus Puponių seniūnijai ir apylinkei.

1949 m. birželio 4 d. įkurtas „Valstiečių ateities“ kolūkis, po metų sujungtas su gretimu kolūkiu ir vadintas „Laukų spartuoliu“. Netrukus prijungti „Paryžiaus komunos“ ir Noriūnių kolūkiai, tačiau 1958 m. padalintas ir atskirtas Byčių kolūkis. Prie jo 1962 m. vėl prijungtas Noriūnų kolūkis, 1975 m. – Aukštaičių. 9-ame dešimtmetyje buvo vienas stipriausių kolūkių. 1991 m. vietoj jo įkurta Byčių žemės ūkio bendrovė.

## Gyventojai

Šaltinis: 

## Šaltiniai
Cipariai

**Cipariai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Žemaičių Naumiesčio, prie kelio . Seniūnaitijos centras.

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čiurlionys I

**Čiurlionys I ** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, ties šiauriniais ir vakariniais Krokialaukio miestelio pakraščiais. Piečiau kaimo telkšo Krokialaukio tvenkinys. Pro kaimą eina kelias .

Greta yra įsikūrę ir kaimai Čiurlionys II (rytuose) bei Čiurlionys III (vakaruose).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Čiūteliai

**Čiūteliai ** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Saugų, prie kelio  ir Klaipėdos–Šilutės geležinkelio.

## Istorija

Nuo 1928 m. iki Antrojo pasaulinio karo pabaigos Čiūtelių dvarą valdė Vyties Kryžiaus kavalierius generolas Leonas Radus-Zenkavičius.

2012 m. Čiūteliuose įrengtas tuo metu didžiausias pramoninių vėjo jėgainių parkas Lietuvoje – Čiūtelių vėjo jėgainių parkas. Parke buvo įrengta 17 vėjo turbinų, kurių kiekviena turi po 2,3 MW galios generatorių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dabužiai I

**Dabužiai I** (arba tiesiog ***Dabužiai***) – kaimas Anykščių rajono savivaldybės pietvakariuose. Seniūnaitijos centras. Kaime stovi mūrinė Dabužių Kristaus Žengimo į dangų bažnyčia (pastatyta 1935 m.), bendruomenės namai, paštas (LT-29024). Prateka Susiena. Netoliese įsikūrę ir Dabužiai II bei Dabužių viensėdis. Vakaruose plyti Dabužių miškas, kuriame stūkso respublikinis gamtos paminklas – Barboros akmuo.

## Etimologija

Spėjama, kad kaimo vardas – dvarininkinis vietovardis, kilęs nuo XVI a. vietos dvarininkų Dabužinskių pavardės. Tačiau įmanoma, kad vietovardis buvo pirminis, o dvarininkai pasirinkę jį pagal vietovę.

## Istorija

Nuo XVI a. minimas Dabužių dvaras. Apie 1800 m. pastatyta koplyčia. 1921–2010 m. veikė mokykla, 1989 m. pervadinta Konstantino Sirvydo mokykla. Tarpukariu pastatyta Dabužių bažnyčia. 2010 m. mokykla uždaryta.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Konstantinas Sirvydas (1758?–1631) – vienas lietuvių raštijos pradininkų, kilęs iš Dabužių apylinkių valstiečių šeimos.
* Vladas Vildžiūnas (1932–2013) – Lietuvos skulptorius, fotografas, visuomenės veikėjas.

## Galerija

Dabužiai, bendruomenės centras.JPG|Bendruomenės centras
Dabužiai, ženklas.JPG|Riboženklis
Vaizdas:Dabužiai, gatvė.JPG|Gatvė
Vaizdas:Dabužiai, buv. mokykla.JPG|Apleista mokykla, 2013 m.
Vaizdas:Dabužių tvenkinys.JPG|Dabužių tvenkinys
Dabužiai.JPG|Dabužių reginys


## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Dagiai (Pasvalys)

**Dagiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 8,5 km į šiaurės vakarus nuo Saločių, juosiamas Mūšos, Latvijos pasienyje. Yra biblioteka.

## Gyventojai

## Nuorodos
* Dagių biblioteka 

## Šaltiniai
Dailidės

**Dailidės ** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybės pietvakariuose, 5 km į rytus nuo Eišiškių, prie kelio , 2 km nuo sienos su Baltarusija. Seniūnaitijos centras. Šiauriau ir į rytus nuo kaimo teka Verseka. Atsišakoja kelias . Veikė Dailidžių mokykla-daugiafunkcis centras. Yra koplytėlė.

## Istorija
XIX a. pab. Dailidės buvo valstybinis kaimas Lydos apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dailučiai

**Dailučiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Virbalio, prie plento . Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Dailučiai įsikūrė po I pasaulinio karo, kai buvo padalintas Versnupių dvaras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Algimantas Sakalauskas – vienas iš žymiausių Lietuvos tautodailininkų, medžio skulptorių, darančių skulptūras net ir motoriniu pjūklu.

## Šaltiniai
Dainiai

**Dainiai ** (arba ***Dainiai I***) – kaimas pietinėje Jurbarko rajono savivaldybės dalyje, Jurbarko priemiestis, 1 km į šiaurės vakarus nuo Jurbarko, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Veikia kiaulininkystės, mėsos gaminių bendrovė „Dainiai“, Dainių kaimo bendruomenė „Prie užtvankos“.

## Geografija

Vakaruose palei kaimą teka užtvenkta Mituva, yra Jurbarkų tvenkinys. Šalia gyvenvietės yra Dainių durpynas.

## Istorija

Manoma, kad kaimo apylinkėse 1009 m. kovo 7 d. arkivyskupas Šv. Brunonas Kverfurtietis pakrikštijo Meškininkų pilies valdovą Netimerą ir 300 jo pavaldinių. Šiam įvykiui paminėti kaime pastatytas monumentas.

Dainių gyvenvietė minima nuo 1561 m. Tada kaime buvo 14 kiemų.

1987 m. knygnešio J. Tamošaičio name įkurtas istorijos muziejus.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė Jonas Macaitis, leksikografas.

## Šaltiniai
Dainiai II

**Dainiai II ** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Girdžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čivyliai

**Čivyliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje. Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka. Kaime telkšo nedidelis tvenkinys, o toliau šiaurėje – Margėnų žuvininkystės tvenkinių kompleksas. Praeina Jūžintų–Lašų kelias, atsišakoja keliai į Radišius, Minkūnus.

## Istorija

Tarybiniais metais Čivyliai priklausė Jūžintų apylinkei, buvo Rokiškio žuvininkystės ūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

Čivylių bendruomenė jungia 80 proc. kaimo gyventojų.

## Šaltiniai
Dapkūniškiai

**Dapkūniškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, prie kelių  ir . Seniūnaitijos centras. Veikia Balninkų mokyklos pradinio ugdymo skyrius, biblioteka.

## Istorija

1654 m. Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje užrašytas Vilijočių kaime gyvenantis Jonas Dabkūnas, kurio asmenvardį neabejotinai galima sieti su Dapkūniškių kaimo vardu, atsiradusiu XVII a., galbūt po 1655–1660 m. nelaimių: karo ir maro. 1657 m. Alantos krikšto metrikų knygoje minimi **Dapkūniškiai**, 1658 m. – **Dapkūnai**.

Libertavos (Dapkūniškių) dvaras kadaise priklausė Prušinskams.

XX a. viduryje buvo Dapkūniškių apylinkės centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kęstutis Jucevičius, teisininkas, FNTT vadovas

## Šaltiniai
Darginiai

**Darginiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Kriukų, 13 km į rytus nuo Joniškio. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daržininkai (Vilkaviškis)

**Daržininkai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, Šešupės kairiajame krante, 4 km į pietryčius nuo Kudirkos Naumiesčio, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra Žaliosios mokyklos skyrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daugidonys

**Daugidonys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Kalesninkų, 7 km į vakarus nuo Eišiškių, 0,8 km nuo sienos su Baltarusija. Seniūnaitijos centras.

Kaime telkšo Daugidonių tvenkinys, toliau pietuose Purvėnų tvenkinys. Į vakarus nuo kaimo steigtas Šarkučių geomorfologinis draustinis. Pro kaimą eina plentas , atsišakoja vieškelis į Krivilius.

## Istorija
XIX a. pab. Daugidonys buvo valstybinis kaimas Lydos apskrityje.

1954–1963 m. – Nevainianų apylinkės centras.

Iki XXI a. pr. veikė biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daugirdiškės

**Daugirdiškės ** – kaimas Elektrėnų savivaldybės pietuose, 6 km į pietryčius nuo Semeliškių. Seniūnaitijos centras. Stovi didelis Šv. Jono Nepomuko koplytstulpis su statula (XIX–XX a. pr.), vietinių vadinamas šv. Jono Nepomuko koplyčia. Šalia telkšo Monis (Daugirdiškių ežeras), kurio saloje yra dvaro rūmų liekanos. Prancūzkalnyje palaidoti 1812 m. kare žuvę prancūzų kariai. Pietvakarinė dalis kaimo yra Trakų rajone.

Pietine dalimi eina plentas , ties kaimu atsišakoja .

## Etimologija

Apie 1545 m. Gerkiškių dvaras ir kaimas atiteko Razmui Daugirdui ir pradėtas vadinti Daugirdiškėmis.

## Istorija

XVI a. pradžioje ežero saloje buvo Gerkiškių dvaras, o pakrantėje – kaimas. Priklausė Zavišų giminei. Apie 1545 m. dvaras ir kaimas atiteko R. Daugirdui ir pradėtas vadinti Daugirdiškėmis (iki tol vadinosi ***Gerkiškiais***). Vėliau priklausė Karengoms, Grotusams, Rostovskiams. 1733–1736 m. priklausė Riomeriams, kurie saloje pastatydino rūmus. XIX a. pab. Daugirdiškių kaimas ir dvaras pateko į Trakų apskrities Semeliškių valsčių. 1850 m. dvaras apėmė 3 palivarkus, 13 kaimų, 17 užusienių, 6267 dešimtines žemės. 1865 m. atiteko Juozapui Tiškevičiui. Jis įrengė spirito varyklą.

1924 m. Daugirdiškių dvaras išparceliuotas. LTSR laikais – Lenino kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė Daugirdiškių mokykla (įkurta kaip pradinė 1910 m., vėliau aštuonmetė, XXI a. pr. – Semeliškių mokyklos skyrius), biblioteka, poilsio namai „Trakai“ (nuo 1973 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daujotai

**Daujotai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, į rytus nuo Skuodo.

## Istorija

Kaimas įkurtas 1925 m. išparceliavus Šarkės dvarą. 1927 m. pavadinti Daujotais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daunorai

**Daunorai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Meškuičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daumėnai

**Daumėnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje į pietus nuo Pabiržės, piečiau kelio , prie Tatulos upės.

## Istorija

Sovietmečiu buvo pagalbinė Kirdonių kolūkio gyvenvietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaimo kapinėse palaidoti poetai Julius Anusavičius (1825–1907), Paulius Drevinis (1919–1990) ir Ansgaras Juozapas Rožėnas (1808–1838).

## Šaltiniai
Deglėnai

**Deglėnai ** (arba ***Daglėnai***) – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 13 km į pietus nuo Joniškėlio. Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka, paštas (LT-39016), medicinos punktas, įsikūrusi kaimo bendruomenė.

## Istorija

XVIII–XIX a. Deglėnų dvaras „Ožogi“, Pušaloto parapijoje, priklausė Zaluskiams. Zaluskiai šį dvarą ir žemes nuomojo kitoms giminėms, tarp jų bajorams Tomaševskiams. Deglėnai iki 1922 m. priklausė Karpių giminės Joniškėlio dvarui.

1934 m. įsteigta pradžios mokykla, nuo 1950 m. septynmetė, aštuonmetė, 1986–1999 m. Deglėnų pagrindinė mokykla. 1948 m. įsteigta biblioteka, ji įsikūrė tremtinio Petro Činčiaus name, nuo 1962 m. persikėlė į vienkiemyje buvusį kitų tremtinių – Tamošiūnų medinį namą (po gaisro likę tik griuvėsiai), nuo 1967 m. biblioteka veikė daugiabučiame mūriniame name, o nuo 1999 m., uždarius pagrindinę mokyklą, perkelta į jos patalpas. Nuo 2005 m. bibliotekoje veikia Viešosios interneto prieigos taškas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Vaidotas Butkevičius, pedagogas, tautodailininkas.
* Alfonsas Mikulskis, dirigentas, kompozitorius, kultūros veikėjas.
* Antanas Vengris, teatrologas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Deglėnų bendruomenės svetainė
Butrimiškiai

**Butrimiškiai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Alytaus centro. Prateka Rudės upelis, kaime telkšo Butrimiškių tvenkinys, tolėliau – ežeras Kavalys. Butrimiškių paštas yra gretimame Genių kaime. Pro kaimą eina kelias , taip pat keliai į Kaniūkus, Miklusėnus. Gretimame Sabališkių miške įsteigtas Sabališkės pedologinis draustinis.

## Istorija

TSRS metais Butrimiškiai buvo Luksnėnų sodininkystės tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė ryšių skyrius, biblioteka, girininkija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Didsodė

**Didsodė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Juodupės. Seniūnaitijos centras. Į šiaurę nuo kaimo teka Vyžuona, pietuose dunkso Apūniškio miškas. Yra biblioteka. Pro kaimą eina vieškelis .

## Istorija

XIX a. pab. kaimo laukuose dar buvo apardytas pilkapis su akmenų vainiku.

LTSR metais buvo „Tikruoju keliu“ kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės
Kaime gimė žinomas vyskupas Antanas Deksnys.

## Galerija

Didsodė, Lithuania - panoramio (10).jpg|Darželis
Didsodė, Lithuania - panoramio (7).jpg|Kaimo gatvė
Didsodė, Lithuania - panoramio (13).jpg|Gyvenamieji namai


## Šaltiniai
Didysis Palūkstis

**Didysis Palūkstis** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Varnių, šalia kelio , pietrytinėje Lūksto ežero pakrantėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Didieji Baušiai

**Didieji Baušiai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Šalčininkų prie Šalčios upės ir kelio . Kaimo šiaurėje – Ažubalės pedologinis draustinis. Baušių seniūnaitijos centras.

Į šiaurės rytus yra ir Mažieji Baušiai.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Boleslav Daškevič, inžinierius, Šalčininkų rajono politinis ir visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Didieji Lygainiai

**Didieji Lygainiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Mažųjų Lygainių. Lygainių seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Didžioji Kuosinė

**Didžioji Kuosinė ** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje. Veikia Šumsko mokyklos skyrius. Kaimas išsidėstęs Kuosinės geomorfologinio draustinio teritorijoje. Per jį teka Kuosinės upelis.

## Gyventojai

## Galerija

Didzioji Kuosine 2018.jpg|Kaimo sodyba žiemą
Didžioji Kuosinė, Lithuania - panoramio (1).jpg|D. Kuosinės kryžius
Didžioji Kuosinė, Lithuania - panoramio (4).jpg|Koplytėlė


## Šaltiniai
Didžiosios Zariškės

**Didžiosios Zariškės** (arba ***Didžioji Zariškė***) – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Ąžuolų Būdos, prie kelio . Kaime stovi Ąžuolų Būdos Šv. Antano Paduviečio bažnyčia.

## Istorija

Kaime per II pasaulinį karą veikė NKVD būstinė. Ji 1944 m. vasarą buvo įsikūrusi ištremtų į Sibirą Degučių šeimos namuose. Rūsį naudojo kaip areštinę, kurioje buvo kalinami žmonės, įtariami pasipriešinimu sovietinei valdžiai. Rūsio sienose išlikę autentiškų parašų, kuriuos paliko čia kalėję žmonės. Iki šių dienų iš sodybos pastatų išliko tik rūsys. Prie įvažiavimo į sodybvietę pastatyta informacinė lenta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Didžiosios Kabiškės

**Didžiosios Kabiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Nemenčinės, 24 km į šiaurės rytus nuo Vilniaus. Seniūnaitijos centras. Yra Kabiškių pradinė mokykla, vaikų darželis, biblioteka, Kabiškių paštas (LT-15016).

## Istorija

Gyvenvietė 1950–1992 m. buvo Ždanovo (vėliau pervadinto į „Vostok“) kolūkio centras. Ją pastatė 1975–1980 m. vienas didžiausių LTSR gyvulininkystės kompleksas „Neris“, kuris buvo beveik nepriklausomas – turėjo savo valdžią, taisykles ir pan. Pats kompleksas nuolat keitėsi naujausiomis gyvulininkystės technologijomis su Vokietijos Frankfurtu prie Maino. „Neris“ beveik nedalyvavo tiek Ždanovo kolūkio, tiek pačios gyvenvietės gyvenime ir vystyme.

Miestelio valdžios, o ypač Zenono Kulešo pastangomis miestelis tapo vienu iš parodomojo LTSR miestelio sukūrimo konkurso laimėtoju. Dėl gyvenvietės statymo kovojo geriausios statybinės kompanijos. Miestelis turėjo išaugti į gyvenvietę, turinčią gražų išplanavimą, mokyklą, stadioną, žaidimo aikšteles, prekybos, maitinimo centrus ir pan. Miestelio vystymasis sustojo Lietuvai atgavus nepriklausomybę. Vėliau gyvenvietė pervadinta į Didžiąsias Kabiškes.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Didžiosios Sėlos

**Didžiosios Sėlos** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Šalčininkų, prie Rūdninkų girios. Sėlų seniūnaitijos centras. Yra biblioteka. Praeina plentas . Yra lentpjūvė.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Vilniaus apskrities Šalčininkų valsčiui, Karalinavo apylinkei. Buvo Gumbių dvaro valda (seniau priklausė Tišeckiams, nuo 1864 m. Ivanovams).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Didžiosios Zubiškės

**Didžiosios Zubiškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kalesninkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dietkauščizna

**Dietkauščizna** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybės rytuose, 8 km į vakarus nuo Tverečiaus, netoli Lietuvos ir Baltarusijos valstybės sienos, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1955 m.), kaimo bendruomenė ir ūkininkų bendrija (įsteigta 2000 m.). Už 1 km į šiaurę teka Dysna, šiauriau telkšo Dietkauščiznos tvenkinys ir Lukošiškės ežeras.

## Etimologija
Vietovardis šaltiniuose minimas nuo 1719 m. Pavadinimas kildinamas iš pavardžių . Dar plg. vietovė *Dzietkowo* Dysnos apskrityje.

## Istorija

Anksčiau buvo palivarkas (1795 m. valdė įgaliotinis Juozas Mokšeckis). Lenkų okupacijos metais 1921–1926 m. veikė lietuviška mokykla. Sovietmečiu veikė paštas, kultūros namai, XXI a. pr. – medicinos punktas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Šiame kaime gimė lietuviškos spaudos lenkų okupacijos metais platintojas, lietuvybės puoselėtojas, kraštotyrininkas Antanas Bielinis (1918–).

## Šaltiniai
Dirkintai

**Dirkintai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Šilalės, abipus Traukšlio upelį. Tai Šilalės priemiestinė gyvenvietė, kuri jau XIX a. pradžioje priklausė Šilalės dvarui. Dešiniajame Traukšlio upelio krante stovi 1930 metais statyta medinė Dirkintų koplytėlė, jos viduje yra Jono Nepomuko statula.

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose minimi nuo 1779 metų. Anksčiau paminėti tik asmenvardžiai nuo kurių galėjo kilti kaimo pavadinimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dievogala (Alšėnai)

**Dievogala** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Mastaičių, kairiajame Dievogalos upelio krante. Įsikūręs žirgynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dobilija

**Dobilija** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Piliuonos, prie Redimisčio ištakų. Šalia kaimo yra Dobilijos ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dovainiai

**Dovainiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Platelių. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Draudeliai

**Draudeliai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietus nuo Pašvitinio, prie Juodupio. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Drąseikiai (Kaunas)

**Drąseikiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Lapių, prie kelio , dešiniajame Neries krante. Kolektyvinių sodų masyvas, prie Neries – molio ir žvyro karjeras. Į vakarus nuo Drąseikių suformuotas Lapių geomorfologinis draustinis, piečiau auga Šančių miškas. Pro gyvenvietę į Nerį teka Girdažė ir Margupis.

Gamtos paminklai: Drąseikių atodanga, didžiausias Lietuvos upių akmuo Gaidelis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Drobūkščiai (Telšiai)

**Drobūkščiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Varnių, Varnių regioniniame parke, į vakarus nuo Lūksto ežero kranto ir pelkės. Pro kaimą eina kelias . Aptiktas kapinynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Družai

**Družai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Širvintų, Širvintos dešiniajame krante. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka. Pro kaimą eina kelias , tolėliau rytuose – greitkelis .

## Istorija

Kaimas istoriniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1795 m. 2002 m. kaime įkurta Družų kaimo bendruomenė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dubėnai

**Dubėnai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 8 km į pietvakarius nuo Šaukėnų, prie kelio į Vaiguvą. Telkšo Dubėnų ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Duliai

**Duliai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, į pietus nuo Antalieptės, prie Šiekšelės ir Sėliupio upelių. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dvariškiai (Šilalė)

**Dvariškiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Upynos, faktiškai Upynos miestelio dalis. Šalia yra Svystkalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dvariūkai

**Dvariūkai** (arba ***Dvariukai***) – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Linkuvos, Mūšos pakrantėje. Yra Dvariūkų užtvanka (telkšo Dvariukų tvenkinys). Seniūnaitijos centras. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dvarviečiai

**Dvarviečiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, prie kelio , 3 km į pietryčius nuo Laukuvos. Pro kaimą teka Viksvė. Yra molio telkinys. 1995 m. kaime pašventintos Laukuvos naujosios kapinės. 2010 m. pastatyta Dvarviečių koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eglesiai

**Eglesiai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybės pietuose, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1967 m.). Pietiniu pakraščiu teka Eglesys. Buvęs Medemrodės dvaro palivarkas. Maždaug nuo 1820 m. valdė Karlas Johanas Frydrichas fon Medemas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eidintai

**Eidintai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, prie Batakių GS. Gyvenvietės rytuose teka Ančia – dešinysis Šešuvies intakas. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eimučiai

:: *Apie kaimą Jurbarko rajone žr. [[Eimučiai (Jurbarkas)]]*.

**Eimučiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, prie kelio Kairiai–Degučiai, 3 km į pietus nuo Degučių. Veikia žemės ūkio bendrovė „Eimučiai“, susikūrusi Žadžiūnų kolūkio padalinio pagrindu, priklausanti UAB „Agrovaldymo grupė“. Kaimas tiesioginiu autobusų maršrutu susietas su Šiauliais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ežaičiai

**Ežaičiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietus nuo Vėžaičių, 4,5 km į pietryčius nuo Gargždų, prie Skinijos upelio.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės
* Ežaičiuose gimė Lietuvos menotyrininkė Nijolė Lukšionytė-Tolvaišienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Ežaičiuose naujakuriai atrado rojų
Ferma (Panevėžys)

**Ferma** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Raguvos, prie kelio . Seniūnaitijos centras. 

## Istorija

XIX a. Raguvos palivarko kaime įsikūrė sentikiai, priklausę Raguvos parapijai. 1877 m. pastatyta Raguvos Dievo Motinos Gimimo cerkvė. Kaime yra Raguvos sūrių gamykla.

1928 m. per Nevėžį pastatytas gelžbetoninis Raguvos tiltas.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Tadas Adomonis (1910–1987), dailėtyrininkas, meno istorikas, prozininkas.

## Šaltiniai
Ferma (Viekšniai)

**Ferma** – buvęs kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, dabar šiaurės vakarinė Viekšnių miesto dalis.

## Istorija

Kaimas prie Viekšnių prijungtas 2018 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Gabriliava

**Gabriliava** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Žaslių, prie Vilniaus–Kauno geležinkelio. Seniūnaitijos centras. Prateka Prakusa (Ilgių ežero intakas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gačioniai

**Gačioniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, prie kelio , 7 km į rytus nuo Rozalimo, prie Mažupės. Seniūnaitijos centras. Yra paštas (LT-83007).

## Istorija

Kaime buvo pilkapių su akmeniniais vainikais. Kaimas pradėjo kurtis XVIII a. pradžioje. 1921 m. išskirstytas į vienkiemius. 1950–1993 m. tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė. 1955 m. įkurtas paštas, biblioteka, 1964 m. įsteigtas felčerių ir akušerių punktas, nuo 1989 m. medicinos punktas. Nuo 1993 m. veikia žemės ūkio bendrovė (vadovas Egidijus Norkus), auginami linai, rapsai, grūdiniai augalai.

1921 m. Tirkšlionių kaime įkurta pradžios mokykla, nuo 1949 m. pagrindinė, 1964 m. perkelta į Gačionius, nuo 2006 m. Klovainių pagrindinės mokyklos skyrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gaidūnai

**Gaidūnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Mickūnų, tarp Mickūnų miestelio ir Mickūnų GS gyvenvietės prie geležinkelio Vilnius–Turmantas. Svarbiausios gatvės – Gaidūnų, Užupio.

## Istorija
Gaidūnų kaimas XIX a. pab. pateko į Vilniaus apskrities Mickūnų valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gailiai

**Gailiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 11 km į pietryčius nuo Kelmės, į rytus nuo plento Kelmė–Raseiniai. Seniūnaitijos centras. Yra Gailių pagrindinė mokykla, paštas (LT-86014).

## Geografija

Gailių šiauriniu pakraščiu teka Dubysos intakas Dratvuo, pietiniame pakraštyje yra Gyžežerio ežeras.

## Istorija

Į šiaurę nuo kaimo yra I tūkstantmečio I pusės Gaučiškės piliakalnis. 1924 m. įkurta pradžios mokykla, nuo 1988 m. Gailių pagrindinė mokykla. 1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1954 m. įsteigta biblioteka.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gailiakiemis

**Gailiakiemis** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 8 km nuo Butrimonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gaižėnai

**Gaižėnai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Ringaudų. Šalia kaimo yra Gaižėnų tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Garuckai

**Garuckai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, prie plento , 0,2 km į rytus nuo Ramygalos. Per kaimą teka Upytė. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

1934 m. Garuckai išsiskirstė į vienkiemius. Kaimo šiaurės vakariniame pakraštyje yra Lietuvos partizanų kapai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gedintės

**Gedintės** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kuršėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gediškiai

**Gediškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurę nuo Obelių, 2 km nuo Latvijos sienos. Praeina vieškelis . Yra Lukštų mokyklos skyrius, biblioteka (įkurta 1958 m.).

## Istorija

Tarpukariu šalia Gediškių kaimo buvo viensėdis (1923 m. – 12 gyv.).

LTSR metais buvo Kairelių kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė felčerių ir akušerių punktas, pradinė mokykla (1915 m. įsteigta), biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gegiedžiai

**Gegiedžiai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Linkuvos, prie kelio . Į rytus nuo kaimo pradeda tekėti Viršytis.

## Istorija

XIX a. pradžioje Pašvitinio parapijos metrikų knygose vadinamas miesteliu (*Aula Giegiedzie*), pagal XIX a. pabaigos žemėlapius turėjo 89 sodybas.

Pavadinimas greičiausiai kilęs iš žemes valdžiusių (o tikriausiai ir gyvenvietę įkūrusių) Žemaitijos bajorų *Giegiecki* (kai kada *Giegiedzki*), kurių tėvonija spėjama buvusi netoliese buvusiame Gegiedždvario dvare (rašytiniuose šaltiniuose – *Territorio Giegiedzie*).

## Gyventojai

## Galerija

Gegiedžiai, ženklas.JPG|Ūkis. Riboženklis kelyje  
Gegiedžiai, buv. parduotuvė.JPG|Buvusi parduotuvė
Gegiedžiai, melioratorių akmuo.JPG|Melioratorių akmuo, 1975 m.
Gegiedžiai, malūnas.JPG|Vėjo malūno liekanos


## Šaltiniai
Geisiškės

**Geisiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Dūkštų, 6 km į pietryčius nuo Kernavės, šalia kelio . Yra seniūnaitija. Veikia Vilniaus rajono šeimos ir vaiko gerovės centras. Stovi Geisiškių Šv. kankinio Jurgio Nugalėtojo cerkvė (nuo 1865 metų). Šiaurės vakariniame pakraštyje telkšo Aliejūnų ežeras, į pietvakarius nuo kaimo teka Neris.

## Istorija
Iki XXI a. pr. kaime veikė mokykla, paštas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Geisteriškiai (Keturvalakiai)

**Geisteriškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Keturvalakių, prie kelio . Per kaimą teka Rausvė. 10 km į vakarus yra Geisteriškiai (Bartninkai).

## Istorija

Per nacių okupaciją kaime buvo įsikūrusi slapta pasipriešinimo vokiečiams organizacija. Veikia Keturvalakių žemės ūkio bendrovė, yra ambulatorija. Susikūrė Geisteriškių kaimo bendruomenė.

XXI a. pr. didžioji dalis kaimo priskirta Keturvalakiams.

## Gyventojai

Per pirmąjį Lietuvos visuotinį gyventojų 1923 metų surašymą Geisteriškių kaime buvo 55 ūkiai.

;Žymūs žmonės
Kaime gimė:
* Juozas Tysliava, lietuvių poetas, žurnalistas, leidėjas.

## Šaltiniai
Gėlūnai

**Gėlūnai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Tetėnų, prie Šalčios–Tetėnų miškų. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

XIX a. pab. pateko į Trakų apskrities Valkininkų valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Galgiai

**Galgiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, prie rytinės Vilniaus miesto ribos (vakarinė kaimo dalis prijungta prie miesto). 3 seniūnaitijos. Veikia lietuviškas Lavoriškių pagrindinės mokyklos Galgių skyrius, Kairėnų biblioteka. Galgius aptarnauja VVT – 18 nr. autobusas (Galgių, Vakario st.).

## Istorija
Tarpukariu kaimas pateko į Vilniaus-Trakų apskrities Mickūnų valsčių.

Kaime yra Vilniaus universiteto botanikos sodas. 1950–1995 m. kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Galmenai

**Galmenai** – buvęs kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km nuo Tauragės ir Norkaičių. Kaimo teritorijoje yra nebeksploatuojamas žvyro karjeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gervėnupis

**Gervėnupis** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Samylų, Dubravos miškuose, šalia Kauno marių kranto. Kolektyvinių sodų masyvas. Miške saugomi medžiai Dubravos dvyniai.

## Istorija

Statant Kauno HE, Gervėnupiui buvo priskirtas vienas neužsemtas Senųjų Dvareliškių kiemas.

## Gyventojai

## Galerija

Gervėnupis, ženklas.JPG|Įvažiavimas į Gervėnupį
Gervėnupis, parduotuvė.JPG|Parduotuvė
Gervėnupis, sodai.JPG|Sodybos vandens bokštelis


## Šaltiniai
Gilaičiai

:: *Apoie kaimą Plungės rajone žr. [[Gilaičiai (Plungė)]]*.

**Gilaičiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Kužių. Gilaičių vakariniu pakraščiu teka Ventos intakas Vėkė, toliau į šiaurę Ringuvos intakas Amalė. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Gilaičių apylinkėse būta kelių V a. – XV a. senovinių gyvenviečių. Išlikęs Gilaičių senkapis. Iki 1930 m. kaimas vadintas *Ryškiškėmis*. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. 1971 m. įsteigta biblioteka, 1974 m. kultūros namai, 1984 m. medicinos punktas. 1964 m. įsteigta pradžios mokykla, nuo 2006 m. Kužių mokyklos skyrius. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gineitiškės

**Gineitiškės** (arba ***Naujosios Gineitiškės***) – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, prie Vilniaus šiaurės vakarinės ribos. Senoji, vakarinė kaimo dalis prijungta prie Vilniaus miesto. Naujosios Gineitiškės išsidėsčiusios į vakarus nuo Vakarinio aplinkkelio, šiaurėje ribojasi su Tarande, pietuose – su bevardžiu ežeru, vakaruose – su Senosiomis Gineitiškėmis. Būdingos nausėdijos.

Gineitiškes aptarnauja 32 maršruto autobusas (st. Naujosios Gineitiškės).

## Istorija

Gineitiškės minimos 1500 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gintarai (Ukmergė)

**Gintarai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje vakaruose, 1 km į šiaurės vakarus nuo Deltuvos. Vakariniu kaimo pakraščiu teka Armona.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Gintaruose 1935 m. sausio 20 d. gimė grafikas, plakatistas, kaligrafijos meistras, lietuviškosios kaligrafijos mokyklos kūrėjas Albertas Gurskas.

## Šaltiniai
Gergždeliai

**Gergždeliai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Kuršėnų, tarp plento  ir geležinkelio Šiauliai–Mažeikiai. Per kaimą teka Ringuvos intakas Gergždas. Seniūnaitijos centras. Veikia Gergždelių kaimo moterų draugija „Darna“, Gergždelių kaimo bendruomenė. Kaimo pietvakarių dalyje yra kultūros paminklas Gergždelių senosios kapinės (kultūros paminklo unikalus Nr. 4603).

## Istorija

1847 m. Gergždelių dvare prancūzų archeologas Frederikas Diubua de Monperė aptiko iš akmenų sukrautą rūselį, kuriame buvo rasti sulenkti žmogaus griaučiai. Toks laidojimas priskiriamas prie ankstyvesnės bronzos gadynės laidojimų. 

1950–1993 m. kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Iki 1999 m. veikė medicinos punktas, biblioteka. 1972 m. įsteigta pradžios mokykla, nuo 2001 m. Kuršėnų Stasio Anglickio pagrindinės mokyklos Gergždelių pradinio ugdymo skyrius, 2006 m. panaikinta.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Jonas Novogreckis (1962–), kūno kultūros, sporto, politinis ir visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Gintaučiai

:: *Apie kaimą Telšių rajone žr. [[Gintaučiai (Telšiai)]]*.

**Gintaučiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Žaiginio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girminiai

**Girminiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Ignalinos, tarp Ilgio, Žiežulinio ir Šiekščio ežerų. Seniūnaitijos centras. Keliai į Ignaliną, Ažušilę, Žvirbliškę.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš dvikamienio asmenvardžio **Girmi̇̀nis, Gi̇̀rminas*.

## Istorija
XIX a. pab. buvo valstybinis kaimas Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girdvainiai

:: *Apie kaimą Raseinių rajone žr. [[Girdvainai (Raseiniai)]]*.

**Girdvainiai ** – kaimas Rietavo savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Rietavo, piečiau kelio . Kaime teka upė Vedega (Letauso intakas). Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka.

## Gyventojai


Vaizdas:Girdvainiai002.jpg |Vaizdas iš viršaus


## Šaltiniai
Girininkai (Kaunas)

**Girininkai** – kaimas Kauno rajono savivaldybės pietinėje dalyje, 8 km į pietus nuo Rokų. Yra Girininkų pagrindinė mokykla, molio karjeras. Per kaimą teka Girmuonio ir Moteros upeliai.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Čia gimė pedagogas ir visuomenės veikėjas Juozas Kairiūkštis bei jaunausias jo brolis, vidaus ir nervų ligų gydytojas daktaras Povilas Kairiūkštis; Lietuvos knygnešiai Kazys Aglinskas ir Petras Varkala.

## Šaltiniai
Girvainiai

**Girvainiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Laukuvos, piečiau . Pro kaimą teka Viksvė.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Glaudžiai

**Glaudžiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Plungės, prie kelio Plungė–Žarėnai, prie Kirkšnoupio. Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka.

## Istorija

Iki 1944–1948 m. administracinės reformos kaimas buvo vadinamas ***Pakirkšnoju***. 1944–1948 m. Pakirkšnojo apylinkės centras. 1950 m. įsteigtas medicinos punktas, pradžios mokykla, dab. Plungės Senamiesčio vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyrius. 1975 m. pastatyti kultūros namai, biblioteka. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gobergiškė

**Gobergiškė** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Gargždų, šalia Dauparų. Seniūnaitijos centras. Kaimas įsikūręs tarp greitkelio  ir kelio . Veikia Minijos mokyklos skyrius, Dauparų biblioteka.

## Etimologija
Vietovardis kilęs iš asmenvardžio *Goberis, Gobergis*, perdarytas iš vardo *Gabrielius*. 1763 m. kaime gyvenęs šatulininkas *Gabriel Pauga*, kuris kitame dokumente jau užrašomas kaip *Gobergis Pauga*.

## Istorija
Šlapšilės apylinkės dėl pelkėtos žemės buvo ilgai neapgyventos. 1785 m. Gobergiškė minima kaip laisvai paveldimas kaimas. 1903 m. kaimiškasis Gobergiškės dvaras buvo Mertinaičio nuosavybė. XX a. pradžioje dvaras vertėsi gyvulininkyste ir pienininkyste.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gojus (Jašiūnai)

**Gojus** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietus nuo Jašiūnų. Seniūnaitijos centras. Yra sentikių Gojaus Šv. Nikolajaus Stebukladario cerkvė (nuo 1937 metų) ir kapinės (nuo XIX a. pabaigos). Telkšo Gojaus I tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gojaus sentikiai
Gražioniai

**Gražioniai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, už 0,5 km į vakarus nuo Aukštelkų, prie kelio . Yra biblioteka.

Į pietus nuo kaimo yra Kalnelio Gražioniai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražjūris

**Gražjūris** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Kvėdarnos, prie kelio . Kaimas išsidėstęs kairiajame Jūros krante ties Pajūralio tiltu, pietiniu jo pakraščiu prateka kairysis Jūros upės intakas Geniotalis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Griciai

**Griciai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 15 km į šiaurę nuo Veliuonos (seniūnijos centras), 4 km į vakarus nuo Juodaičių. Yra biblioteka, koplyčia.

## Istorija

Iki ~1995 metų veikė Želmenų pradinė mokykla (1–4 klasės), direktorius Mykolas Aksomaitis, mokytoja Vilma Karosienė. Vėliau mokykla buvo uždaryta, moksleiviai perkelti į Juodaičių vidurinę mokyklą arba Gausantiškių pagrindinę mokyklą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Didžiosios tilapijos

**Didžiosios tilapijos** (*Sarotherodon*) – daugiaspalvių ešeržuvių (*Cichlidae*) šeimos žuvų gentis, kuriai priklauso Afrikos endeminės žuvys, gyvenačios gėlame, sūrokame ir druskingame vandenyje.

## Rūšys
Genčiai priklauso 13 rūšių:
**[[Sarotherodon caroli]]*  	  
**[[Sarotherodon caudomarginatus]]* 
**[[Sarotherodon galilaeus]]*  
*Juodapelekė tilapija (*Sarotherodon linnellii*) 
**[[Sarotherodon lohbergeri]]*  
**[[Sarotherodon melanotheron]]* 
**[[Sarotherodon mvogoi]]*   
**[[Sarotherodon occidentalis]]*   
*Kululu (*Sarotherodon steinbachi*) 
**[[Sarotherodon tournieri]]*   

## Šaltiniai
Griežpelkiai I

**Griežpelkiai I** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Lauksargių, prie kelio . Griežpelkių seniūnaitijos centras.

## Istorija

Iki II pasaulinio karo buvo per 40 įvairaus dydžio sodybų, mokykla, Griežpelkių geležinkelio stotis, nemaža plytinė vakarų gale. Apie 2000 m. dar veikė Griežpelkių pradinė mokykla, vėliau uždaryta.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Grigaičiai

**Grigaičiai** – miestelis Vilniaus rajono savivaldybėje, prie Vilniaus rytinio pakraščio (Naujosios Vilnios). Seniūnaitijos centras. Vakarinė Grigaičių dalis prijungta prie Vilniaus miesto. Veikia pradinė mokykla, kurioje dėstoma lenkų ir rusų kalbomis, biblioteka, kultūros centras.

Praeina krašto kelias  ir yra šiauriau kelio , į kaimą važiuoja miesto visuomeninis transportas (14, 31, 58 autobusai).

## Istorija

XIX a. buvo valstybinis kaimas Vilniaus apskrityje.

2025 m. suteiktas miestelio statusas.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Grigaičiuose gimė:
* Tadeuš Andžejevski, istorikas, žurnalistas, politinis veikėjas.

## Šaltiniai
Grikiapeliai

**Grikiapeliai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, prie Uosintos upelio (Jaros intakas). Seniūnaitijos centras. Aptiktas I–IV a. pilkapynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Grimzdai

**Grimzdai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, į vakarus nuo kelio , kairiajame Jūros krante, prie Gvelbės ištakų. Seniūnaitijos centras. Kaime yra gamtos paminklas – Grimzdų šaltinis, jo debitas 18 l/s. Šalia saugomas Grimzdų uosis. Aukščiausias kaimo taškas – 101,8 m. Dešiniajame Jūros krante stovi Drungeliškės koplyčia.

## Gyventojai


Grimzdai, akmuo.JPG|Akmuo su įkūrimo data „1596“
GrimzdųŠaltinis.JPG|Grimzdų šaltinis


## Šaltiniai
Grimziai

**Grimziai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, greta kelio , 3 km nuo Lupikų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gulbės (Šilalė)

**Gulbės** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Bilionių, kairiajame Viksvės upelio krante, apie 1 km nuo kelio . Seniūnaitijos centras.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Irena Petkutė (1932–1953), rezistentė, poetė.
* Norbertas Vėlius (1938–1996), religijotyrininkas ir baltų mitologijos rinkėjas.

## Šaltiniai
Gulbinai (Biržai)

**Gulbinai** – kaimas Biržų rajono savivaldybės vakaruose, 2 km į pietus nuo Kirdonių, prie Upytės upelio ir Pasvalio–Biržų geležinkelio. Seniūnaitijos centras. Yra Gulbinų pradinė mokykla.

## Istorija

XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje kaimas buvo valsčiaus centras. 1921–1922 m. pro kaimą nutiestas siaurasis geležinkelis, įrengta stotis (nebeveikia nuo 1996 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Gulbiniškiai (Marijampolė)

**Gulbiniškiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Marijampolės, šalia kelio . Pietinė kaimo dalis priklauso Kalvarijos savivaldybei.

## Etimologija

Gulbio gyvenvietė įsikūrė Sūduvoje. Senojoje lietuvių mitologijoje ir kalboje „gulbis“ reiškė atgimimą, atkūrimą. Šis žodis davė pavadinimą ir kaimui.

## Istorija

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Gulbiniškiuose gimė politinis ir visuomenės veikėjas, Steigiamojo Seimo narys Jonas Matulevičius (1869–1955).

## Šaltiniai
Gumbakiai

**Gumbakiai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Papilės, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gustonys

**Gustonys** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, į pietus nuo kelio , 6 km į šiaurę nuo Naujamiesčio, prie geležinkelio Radviliškis–Daugpilis. Seniūnaitijos centras. Yra Gustonių geležinkelio stotis, biblioteka, medicinos punktas. Per kaimą teka Šuojos intakas Alkupis. Į šiaurę nuo kaimo plyti Gustonių-Jakubonių miškai, Panevėžio miškų urėdija. Veikia žemės ūkio bendrovė.

## Istorija

Į pietus nuo kaimo yra I tūkstantmečio – II tūkstantmečio pradžios Papušių piliakalnis.

1808 m. vasario 29 d. dvaro savininkas Ignotas Karpis testamentu paleido iš baudžiavos Gustonių dvaro baudžiauninkus. Po jo mirties dvarą valdė giminaitis Eustachijus Karolis Karpis. 1922 m. vykdant žemės reformą, Karpių dvarai buvo išparceliuoti.

1905 m. įkurta pradžios mokykla, 1953–1979 m. septynmetė, aštuonmetė, dab. Smilgių mokyklos skyrius. 1910 m. Gustonys išskirstyti į vienkiemius. 1950–1995 m. buvo kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
Kaime gimė:
* Zenonas Bačelis, inžinierius, Brazilijos lietuvių visuomenės veikėjas
* Antanas Niedvaras (1893–1937), Lietuvos komunistinio judėjimo veikėjas, spaudos darbuotojas

## Galerija

Gustonys, stotis.JPG|Gustonių stotis
Gustonys, daugiabučiai.JPG|Daugiabučiai Stoties g.
Gustoniečių kryžius, 1933.JPG|Gustoniečių kryžius, 1933 m.
Gustonys, daugiafunkcis centras, biblioteka.JPG|Daugiafunkcis centras, biblioteka
Gustonys. Lenta mokytojams Kriaučiūnams.JPG|Atminimo lenta mokytojams Kriaučiūnams


## Šaltiniai
Gyvakarai

**Gyvakarai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Salamiesčio, Pyvesos kairiajame krante. Seniūnaitijos centras. Stūkso Gyvakarų akmuo (su „velnio pėda“; architektūros paminklas). Praeina kelias .

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Gyvakaruose gimė istorikas prof. Bronius Dundulis ir dailininkas keramikas Algirdas Laucius.

## Šaltiniai
Ibutoniai

**Ibutoniai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybės pietvakariuose, 8 km nuo Krekenavos. Kaimo vakariniu pakraščiu teka Liaudė. Pro kaimą eina Miegėnų–Žibartonių kelias. Ibutoniuose stovi 1863 m. padirbtas V. Svirskio koplytstulpis ir kryžius (dailės paminklas). Nemažai senovinės architektūros pastatų.

## Istorija

Kaime rasta III–IV a. antkaklė kūginiais galais, XVII a. monetų.

|}

## Gyventojai

## Galerija

Ibutoniai2.JPG|V. Svirskio kryžius
Ibutoniai3.JPG|Senoviška gryčia


## Šaltiniai
Ilguočiai

:: *Apie kaimą Pakruojo rajone žr. [[Ilguočiai (Pakruojis)]]*.

**Ilguočiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Karčemų.

## Istorija

Pagal vieną iš hipotezių Ilguočių kaimo laukai galėjo būti 1236 m. rugsėjo 22 d. įvykusio Saulės mūšio vieta. 2016 m. kaimo laukuose rasti du kovos kirviai ir kovinis peilis.

1919 lapkričio mėn. kaimo apylinkėse vyko Lietuvos kariuomenės kovos su bermontininkais – Radviliškio kautynių dalis.

1923 m. buvo 21 ūkis (kiemas), kuriame gyveno 116 gyventojų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Iždonai

**Iždonai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Kaltinėnų, 1 km į šiaurę nuo automagistralės . Veikia Kaltinėnų vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyrius. Kaime įsikūrę įmonių, užsiimančios kelių priežiūra, filialai: VĮ „Automagistralė“ ir AB „Kauno tiltai“. Iždonų seniūnaitijos centras yra Kaušuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jadvygiškės

**Jadvygiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Kalino, 2 km į šiaurės rytus nuo Didžiosios Riešės, tuoj į pietus nuo Raudondvario. Greta eina plentas , telkšo Gulbinų tvenkinys, iš rytų siekia Verkių miškai.

## Istorija

2011 m. įkurta Trijų ežerų bendruomenė, kurioje savanoriškai susibūrusi Jadvygiškių, Kalino, Raudondvario ir aplinkinių kaimų gyventojų grupė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jakaičiai

**Jakaičiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Skirsnemunės, dešiniajame Imsrės krante, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jakutiškiai

**Jakutiškiai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 12 km į vakarus nuo Ukmergės, šalia kelio . Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Jakutiškiai minimi 1744 m. 1883 m. kaime susekta slapta lietuviška mokykla. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. 1912 m. įsteigta pradžios mokykla, 1950–1993 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, nuo 1993 m. Jakutiškių pagrindinė mokykla. 1954 m. įsteigta biblioteka.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Janaučiai

**Janaučiai ** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Kelmės, prie magistralinio kelio . Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jančiai

**Jančiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 4,5 km į vakarus nuo Lekėčių, prie Liekės upelio, Kazlų Rūdos miškų apsuptyje. Seniūnaitijos centras. Praeina plentas .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jančiūnai

:: *Apie kaimą Švenčionių rajone žr. [[Jančiūnai (Švenčionys)]]*.

**Jančiūnai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Butrimonių, prie kelio , netoli Lietuvos ir Baltarusijos valstybių sienos. Seniūnaitijos centras. Stūkso Jančiūnų akmuo.

## Istorija
XIX a. Jančiūnai buvo nedidelis šlėktų užusienis Lydos apskrityje.

1944 m. balandžio 29 d. Jančiūnų apylinkėse įvyko susirėmimas tarp armijos Krajovos (vad. Jano Bobino „Putino“) ir lietuvių policijos bataliono. Žuvo 3 lenkai ir 12 lietuvių (dar keliolika mirė Eišiškių ligoninėje).

1950–1963 m. buvo Jančiūnų apylinkės centras. 1950–1993 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. 1949 m. Janonyse įkurta pradžios mokykla, vėliau perkelta į Gudakampį, 1973 m. – į Jančiūnus (vėliau Butrimonių mokyklos skyrius), veikė biblioteka, vaikų darželis, medicinos punktas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jaučakiai

**Jaučakiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Vilkijos, prie kelio . Stūkso Jaučakių piliakalnis ir alkakalnis. Jaučakių miške yra žydų genocido aukų kapai.

## Istorija

Jaučakių kaime XIII–XIV a. stovėjo Paštuvos pilis (arba Vilkijos pilis, ant dabartinio piliakalnio), kuri įėjo į panemunių gynybinę sistemą ir buvo sunaikinta 1369 m. kryžiuočių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jazdauskiškiai

**Jazdauskiškiai** (arba ***Girkantė***) – kaimas Plungės rajono savivaldybės šiaurėje, 6 km nuo Žemaičių Kalvarijos. Stovi Sorų koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jiezno Kolonijos

**Jiezno Kolonijos** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, šiaurės vakariniame Jiezno pakraštyje, tarp kelių  ir . Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jonučiai

**Jonučiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Garliavos. Paribyje su Narsiečiais stovi paminklas Jonučių ir Narsiečių kaimams, pastatytas 1995 m. Anksčiau Jonučių kaimui priklausė Jonučių kapinės ir Jonučių mokykla, vėliau prijungtos prie Garliavos miesto. Į rytus už Garliavos yra kaimas Jonučiai II.

Yra paminklinis ansamblis 1948 m. rugpjūčio 10 d. žuvusiems 4 Tauro apygardos partizanams. Autoriai J. Petraitis ir A. Švirinas.

## Istorija

Apie 1797 m. Jonučiuose pastatyta Jonučių bažnyčia, įkurta parapija, kadangi Užnemunė tuo laiku priklausė Prūsijai ir teko tą vietą atskirti nuo Kauno parapijos, likusios rusų valdžioje. Aukštosios Fredos dvarininkas Juozas Godlevskis savo žemėje 1809 m. pastatė mūrinę Garliavos bažnyčią. 1826 m. rugpjūčio 15 d. įkurta ir Garliavos parapija, o Jonučiuose liko parapijos kapinės.

1950–1992 m. buvo Kauno tarybinio ūkio technikumo (dabar žemės ūkio bendrovė) centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Robertas Keturakis (1935–2021), poetas, rašytojas, vertėjas.

Jonučių kapinėse palaidoti:
* Vincas Adomėnas (1909–1986), prozininkas, dramaturgas, vertėjas.
* Juozas Jankauskas (1900–1967), tarpukario Lietuvos karininkas, pokario rezistentas.
* Drąsius Kedys (1972–2010), verslininkas.
* Audrius Šlekys (1975–2003), futbolininkas.
* Rokas Šliūpas, (1865–1959), gydytojas, varpininkas, tautosakininkas, visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Jotaučiai

**Jotaučiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Radeikių, prie kelio . XIX a. statyto dvaro sodyboje išliko raudonplyčiai rūmai (juose kultūros namai, parduotuvė), tvartai, kumetynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jovaišiškė

**Jovaišiškė** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, Plungės priemiestis. Prie kelio  ir rajono kelio Plungė-Varniai. Babrungo upės kairiajame krante. Seniūnaitijos centras. 2006 m. liepą Pekladuobės miškelyje pašventintas kryžius 1941 m. nužudytoms aukoms. 2007 m. liepos 28 d. pašventintas akmuo su užrašu apie II pasaulinio karo aukas.

## Istorija

1941 m. liepos 25 d. naciai be teismo sušaudė daug žmonių (manoma, kad kelias dešimtis, nors tiksliai nežinoma). Šaudė dviejose vietose: kaimo galulaukyje ir už senųjų Plungės kapinių tvoros.

## Gyventojai

## Šaltiniai