open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektrodas

**Elektrodas** (elektro… +  – kelias) – elektros laidininkas, jungiantis elektros srovę prie kito laidininko, puslaidininko, izoliatoriaus ar joninio laidininko. Elektrodas gali sukurti elektrinį lauką apie save, šiuo atveju srovė neteka.

## Elektrochemija
Elektrodu elektrochemijoje vadinamas laidininkas, panardintas į elektrolitą. Elektrodo paviršiuje vyksta cheminės reakcijos, kurių metu gaunama arba sunaudojama elektros energija. Priklausomai nuo elektros srovės krypties elektrodai vadinami anodu ir katodu.

### Pirminis elementas
Tai galvaninis elementas, kuriame cheminė energija verčiama elektrine. Šiame elemente vienas elektrodas tirpsta, sukurdamas elektrovarą. Pirminis elementas yra nepakraunamas, todėl elektrodų pavadinimai nekintami: anodas visada neigiamas, katodas – teigiamas.

### Antrinis elementas
Tai pakraunamas (antrinis) galvaninis elementas, kurio elektrodai naudojami ir pakraunant. Krovimo metu energija iš išorinio energijos šaltinio per elektrodus patenka į elementą ir ten virsta chemine energija.

### Elektrolizė
Elektrolizėje elektrodais vadinama tirpinamo metalo detalė ir detalė, ant kurios nusodinamas metalas.

## Elektronika

### Vakuuminėje elektronikoje
Visos elektroninės lempos, kineskopai turi elektrodus. Pagrindiniai elektrodai: katodas – neigiamas elektrodas, kuris spinduliuoja elektronus, anodas – teigiamas elektrodas, surenkantis elektronus, valdantieji elektrodai – tinkleliai, kreipiantieji, ekraniniai.

Vakuuminiuose fotoelementuose vienas elektrodas, veikiamas šviesos, generuoja elektronus, kuriuos surenka kitas elektrodas.

### Puslaidininkiniuose prietaisuose
Diodai turi du elektrodus: anodą ir katodą, tranzistoriai trys (ar daugiau): emiteris, kolektorius ir bazė ir t. t.

### Kondensatoriai
Kondensatorių plokštelės, esančios prie izoliatoriaus, vadinamos elektrodais.

## Elektrotechnika
### Suvirinimo elektrodai ir elektros lankai
Metaliniai suvirinimo strypeliai padengti apsauginių sluoksniu, vadinami elektrodais. Elektros lankas, degdamas tarp elektrodo ir virinamos detalės, išlydo metalą ir ištirpęs elektrodas užpildo virinimo siūlę.

## Medicina
Medicinoje elektrodai naudojami diagnostinėse procedūrose (elektrokardiografija, encefalografija) ir gydyme (elektrostimuliacija). Čia elektrodai naudojami nuskaityti organizmo elektros signalus arba elektros signalais paveikti patį organizmą.
Vilkiškis (Panevėžys)

**Vilkiškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Berčiūnų.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilko Miškas

**Vilko Miškas** – buvęs kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Janapolės, Pareškečio miškuose, pelkių apsuptyje. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilkokšnis (Trakai)

**Vilkokšnis** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Bagdononių, 4 km į pietryčius nuo Semeliškių. Vakariniu pakraščiu teka Strėva. Kaime stūkso Bagdononių piliakalnis. Praeina kelias .

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis Trakų apskrities Semeliškių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilkoliai

**Vilkoliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Suvainiškio.

## Istorija

XX a. tarpukariu ėjo siaurasis geležinkelis, prie jo trumpai veikė Vilkolių geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Kliauga (1896–1991), dailininkas primityvistas.

## Šaltiniai
Vilkonys (reikšmės)

**Vilkonimis** vadinamos gyvenvietės:

* Panevėžio rajone;
* Šalčininkų rajone:
** Vilkonys I,
** Vilkonys II.
Vilkpėdės seniūnija

**Vilkpėdės seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Vilniaus miesto savivaldybėje, į vakarus nuo miesto centro ties Vilkpėde.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi kairiajame Neries krante, ji užima 1080 ha plotą, šiaurinėje dalyje yra Vingio parkas. Pagrindinė gatvė – Savanorių prospektas. Praeina Vilniaus–Kauno geležinkelis.


Vilkpėdė, Vilnius, Lithuania - panoramio (2).jpg | Vilkpėdė
Stage in Vingis park Vilnius.JPG | Vingio parko estrada


## Istorija

|-
| 2001-04  || || 24 749 ||
|-
| 2011 m.  || || 21 346 ||
|-
| 2021 m.  || 11 || 19 325 ||
|}

## Seniūnai
* Mindaugas Kuncaitis
* Raimundas Rimašius, 2022 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* vilnius.lt / Vilkpėdės seniūnija
* vilnijosvartai.lt / Vilkpėdės seniūnija / Vilkpėdė
* vilnius21.lt / Vilkpėdės seniūnijos gatvės (Vilnius21.lt)
* Vilkpėdės seniūnija
Vilkuočiai

**Vilkuočiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Rimšės. 

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilniškės

**Vilniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Visalaukės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilnius (Kupiškis)

**Vilnius** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Kupiškio.

## Etimologija

Seniau kaimas vadintas ***Ažusieniai***, jame gyveno kampininkai – mažažemiai valstiečiai. Nesutikdami su Gindvilių ūkininkų sprendimu jiems skirti tiek mažai žemės, kampininkai grasino rašyti skundą ir pasiekti patį Vilnių. Besišaipant iš tokių jų ketinimų, kampininkai pradžioje buvo praminti vilniečiais, o vėliau ir jų kaimeliui prigijo ***Vilniaus*** pavadinimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilpišiai (Anykščiai)

**Vilpišiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Kavarsko. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilūnai (Trakai)

**Vilūnai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Aukštadvario. Kaimo turizmo „Tamaros sodyba“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilūniškės

**Vilūniškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 4 km nuo Balceriškių. XIX a. per jį ėjo, o dabar kaimas likęs dešinėje kelio  pusėje.

## Istorija

Anksčiau šiaurės rytinė kaimo dalis vadinosi Vilūniškės I, pietvakarinė – Vilūniškės II.

Pagal 1766 m. iždo sąrašus kartu su Miciūnų kaimu sudarė nemiestietiškąją Miciūnų seniūniją (), kuri priklausė Trakų pavietui. Tuo metu juos valdė Petras ir Ona Petruševičiai ().

XVIII a. pabaigoje LDK ir Lenkijoje panaikinus Jėzuitų ordiną jo valdas – Vilūniškių palivarką (Trakų vaivadijoje) ir Mezdžičius, netoli nuo Lepelio miesto (Polocko vaivadijoje) – įsigijo Kazimieras Kolbas-Seleckis (). Jis buvo vedęs Liudviką Tomeševič, nuo 1777 m. lapkričio 11 d. iki 1792 m. ėjo Pinsko sargybinio pareigas. Mezdžičiai XIX a. pradžioje atiteko giminaičiui Jonui Kolbui, 1822 m. mirusiam Sankt-Peterburge.

Pagal revizinį 1811 m. sąrašą Vilūniškėse gyveno Jankauskai, Lukaševičiai, Micevičiai, Miškievičiai, Petrauskai, Neviadomskiai-Rimkevičiai, Gilevičiai, Mickevičiai, Ševareiko, Kazlauskai, Damulevičiai. Taip pat laisvieji valstiečiai Bogdanovičiai ir 1803 m. išvykę bajorai Mikulskiai. Palivarke gyveno Budnikas, Stankevičius (abu mirė 1805 m.) ir Kulbačevskis.

1850 m. du Vilūniškių palivarkai, buvę šalia Bražuolės upės, priklausė Zajančkauskams ().

## Gyventojai

## Šaltiniai

* 
* Kavinė „Žvejų namai“
Vilūniškės (reikšmės)

**Vilūniškėmis** vadinamos gyvenvietės:

* Elektrėnų savivaldybėje:
** Vilūniškės,
** Vilūniškės II;
* Trakų rajone.
Vilviškiai

**Vilviškiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Šimonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viltrakiai

**Viltrakiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Žvirgždaičių. Stūkso Viltrakių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viluiniai

**Viluiniai** – buvęs kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Skapiškio.

## Istorija

Pokariu – Viluinių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vincentava (Prienai)

**Vincentava** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Jiezno. Telkšo Verbliūdo ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vincentavas (Švenčionys)

**Vincentavas** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 16 km į rytus nuo Pabradės, 2 km į pietryčius nuo Zalavo, šalia Gudijos sienos. Į šiaurę nuo kaimo srūva Mera.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vinciapolis

**Vinciapolis** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Šalčininkų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vinciškė

**Vinciškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Vidiškių, šalia Vilniaus–Daugpilio geležinkelio. Pasiekiamas keliuku nuo Rimšėnų.

## Etimologija
Priesagos *-iškė* vedinys iš asmenvardžio *Vi̇̀nca, Vi̇̀ncas*.

## Istorija
XIX a. antroje pusėje minimas Vinciškių kaimas, XX a. pr. – Vinciškių dvaras (Davidsono valda) Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Sovietmečiu priklausė Vidiškių apylinkei.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Kaime gimė pasaulio ir olimpinis biatlono čempionas Algimantas Šalna [g. 1959 m.].

## Šaltiniai
Vindžiuliai

**Vindžiuliai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 6 km nuo Naujųjų Kietaviškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vingiriai

**Vingiriai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Naujojo Daugėliškio, 2 km į vakarus nuo Šiūlėnų, prie upelio.

## Etimologija
Pavadinimas galėtų būti iš asmenvardžio **Vingiris* ar panašaus, plg. pavardės *Vingirãvičius, Vingirẽvičius*. Greičiau galėtų būti iš vandenvardžio kilęs pavadinimas (plg. upės *Vingra, Vingerinė* ir kt.).

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių ir dvaro valdą, Izabelinės apylinkę.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Kačergiškės apylinkei.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Petras Panavas (1933–2024) – poetas, prozininkas.

## Šaltiniai
Vingrėnai

**Vingrėnai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Aštriosios Kirsnos. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Vinkšnabrastis

**Vinkšnabrastis** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Musninkų.

## Istorija

Tarpukariu Vinkšnabrastis pateko į Ukmergės apskrities Musninkų valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vinkšnėnai (Panevėžys)

**Vinkšnėnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Upytės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vinkšnynė

**Vinkšnynė** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Turgelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vindžiuliškės

**Vindžiuliškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Varkalių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vinkšnupiai (Kazlų Rūda)

**Vinkšnupiai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Jankų. Buvusi vakarinė kaimo dalis yra Šakių rajone.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vinkšnupiai (Šakiai)

**Vinkšnupiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Griškabūdžio, buvusi vakarinė Vinkšnupių kaimo Jankų seniūnijoje dalis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vinteliškė

**Vinteliškė** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Žarėnų, prie Žarnos upelio.

## Istorija

1592 m. minimas Vinteliškės dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vynupė

**Vynupė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, prie vakarinio Panevėžio pakraščio. Šalia eina , dunkso Berčiūnų miškas (Sanžilės kraštovaizdžio draustinis).

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Virkininkai

**Virkininkai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 12 km nuo Stakliškių. Stūkso Virkininkų piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Virmėnai

**Virmėnai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Nerimdaičių.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Virbeliškės

**Virbeliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Sudervės, Šilėnų miške, Neries regioniniame parke.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Virbiniai

**Virbiniai** – buvęs kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Pušaloto, prie Lėvens upės. Į vakarus nuo kaimo auga Toliūnų miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viršilai (Rokiškis)

**Viršilai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Panemunio, prie Vyžuonos upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viršilai (Skuodas)

**Viršilai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Aleksandrijos, netoli Latvijos sienos. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viršuliai

**Viršuliai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km ryčiau Jauniūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viršuliškės (Elektrėnai)

**Viršuliškės** – buvęs kaimas Elektrėnų savivaldybėje, netoli Kazokiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viršūniškės

**Viršūniškės** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Avižonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viršupis

**Viršupis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Naujojo Daugėliškio, 2,5 km į vakarus nuo Šiūlėnų, prie upelio (netoli jo santakos su Ringe).

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *vir̃šupis* ‘aukštupys’.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių ir dvaro valdą, Izabelinės apylinkę.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Kačergiškės apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Virsnis

**Virsnis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Karsakiškio, prie Radviliškio–Daugpilio geležinkelio (šalia nebeveikiančios Karsakiškio geležinkelio stotelės). Iš trijų pusių supa miškai (Gitėnų miškų masyvo šiaurinis pakraštys), vidury kaimo dunkso Karsakiškio miškelis. Teka Gieglaitis ir Pietupis.

XXI a. pradžioje prie Virsnio prijungta Karsakiškio geležinkelio stoties gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viršurodukis

**Viršurodukis** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Marcinkonių. Įsikūręs Dainavos girios apsuptyje, prie Viršurodukio upelio. Pasiekiamas keliukais nuo Margionių, Šunupio, Rodukos. Veikia kaimo turizmo sodyba „Dzūkijos uoga“. Į vakarus nuo kaimo yra Lietuvos partizanų kovos ir žūties vieta, atkurtas bunkeris.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas atsiradęs pagal vietovardį *[[Roduka]]*, nuo kurio Viršurodukis įsikūręs aukščiau (einant pagal Viršurodukio upelį – viršupyje).

## Istorija

XIX a. pabaigoje buvo užusienis Trakų apskrities Merkinės valsčiuje, Rodukos kaimo apylinkėje. Priklausė Merkinės dvarui.

Tarpukariu priklausė Lenkijai, šalia ėjo demarkacinė linija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Virvagaliai

**Virvagaliai** – buvęs kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Lukšių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viržintai

**Viržintai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Antkopčio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visbarai (Raseiniai)

**Visbarai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Girkalnio, piečiau greitkelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visdievai

**Visdievai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Obelių. Įsikūręs prie Kriaunos intako Sulpio, pietuose praeina geležinkelis į Daugpilį. Yra smėlio karjeras.

## Etimologija

XVIII a. pabaigoje minima čia augus seną šventa laikomą liepą ir kalną. Pasak vietinių gyventojų pasakojimų (užrašyti nuo 1935 m.) kaime kadaise buvusi šventykla Visiems dievams, nuo kurios ir kilęs kaimo pavadinimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visėtiškės

**Visėtiškės** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Svėdasų. Aptikta senovės gyvenvietė ir pilkapynas.

## Istorija

Iki XX a. vidurio kaime buvo keistas paprotys: šeimos sūnus tol negalėdavo vesti, kol nebuvo ištekintos visos dukterys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visalaukė (reikšmės)

**Visalauke** vadinamos gyvenvietės Vilniaus rajone Paberžės seniūnijoje:

* Visalaukė I,
* Visalaukė II,
* Visalaukė III,
* Visalaukė IV,
* Visalaukė (kaimelis).
Viržonai

**Viržonai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Krekenavos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visgaudžiai

**Visgaudžiai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Ylakių. Saugomas Visgaudžių akmuo Karstas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visgirdai (Trakai)

**Visgirdai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Ismonių, 5 km į šiaurės vakarus nuo Rūdiškių, prie kelio , tarp Rūdiškių miškų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visinčia (reikšmės)

**Visinčia** gali reikšti:

* Visinčia, upė Šalčininkų rajone;
* Visinčia (Pabarė), kaimas Šalčininkų rajone;
* Visinčia Šalčininkėliai, futbolo komanda.
Visinčia (Pabarė)

**Visinčia** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Pabarės, giliai Rūdninkų girioje, Šalčios dešiniajame krante, netoli jos santakos su Visinčios upe. Pasiekiamas miško keliu iš Žygmantiškių. Yra medinis tiltas per Visinčią, kuriuo galima pasiekti Ūtą.

## Istorija

XIX a. pab. buvo palivarkas Lydos apskrityje, Eišiškių valsčiuje, ir užusienis Trakų apskrities Valkininkų valsčiuje.

## Gyventojai

## Galerija

Visinčios kaimas.jpg|Visinčios kaimas (Karpičių sodyba prie Šalčios)
Tiltas Visinčios kaime.JPG|Tiltas per Visinčios upę
Visinčios upė Visinčios kaime.JPG|Visinčios upė šalia kaimo


## Šaltiniai
Vyskupiškiai

**Vyskupiškiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Veiviržėnų. Stūkso Vyskupiškių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visginai

**Visginai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 8 km į vakarus nuo Kruonio, dešiniajame Nemuno krante. Stūkso Visginų piliakalnis.

## Istorija

1812 m. ties Visgirdais per Nemuną persikėlė Napoleono kariuomenė, žygiavusi iš Kauno į Vilnių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Visginiai

**Visginiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Upynos. Per Virvytę nutiestas Ubiškės–Vainočių geležinkelio tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vispa (Švenčionys)

**Vispa** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 18 km į rytus nuo Pabradės, prie Baltasamanės pelkės šiaurinio pakraščio, raistėtuose miškuose. Praeina keliukas Pavoverė–Akolionija. Išlikusi sodyba.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Višakiškė

**Višakiškė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Antanavo, tarp Jūrės upės ir Kauno–Kybartų geležinkelio.

## Etimologija
Vietovardis kildinamas iš upės pavadinimo *[[Višakis|Vi̇̀šakis]]*.

## Istorija
XIX a. pab. Višakiškė pateko į Marijampolės apskrities Pilviškių valsčių ir parapiją.

Kazlų Rūdos apylinkės ir Sasnavos apylinkės Višakiškės kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku. XXI a. kaimas atkurtas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bronius Lazdynas

**Bronius Lazdynas** (g. 1925 m. lapkričio 2 d. Kirdonyse, Pabiržės valsčius) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius, rašytojas.

## Biografija
Mokėsi Pasvalio gimnazijoje, bet nebaigė, nes 1944 m. lapkričio mėn. paimtas į okupacinę TSRS kariuomenę, iki 1945 m. balandžio mėn. tarnavo mokomajame 44–ajame atsargos šaulių pulke Baltarusijos Vietrino mieste. Nuo 1945 m. balandžio 26–ojo atskirojo naikintojų prieštankinio diviziono pabūklininkas Vokietijoje, mūšiuose dėl Berlyno. 1945 m. birželio – rugpjūčio mėn. tarnavo okupacinėje kariuomenėje Kyfhauzerio mieste, vėliau Rusijoje – Klincuose ir Brianske, nuo 1946 m. gegužės mėn. Pabradėje, seržantų mokykloje, nuo 1947 m. gegužės – Vilniuje, 1950 m. kovo mėn. paleistas į atsargą. Nuo 1950 m. kovo mėn. LLKJS Biržų apskrities komiteto instruktorius, skyriaus vedėjas, nuo 1950 m. liepos mėn. Biržų rajoninio laikraščio „Biržiečių tarybinis žodis“ ir laikraščio „Raudonasis artojas“ literatūrinis darbuotojas, nuo 1951 m. sausio mėn. Šiaulių srities laikraščio „Raudonoji vėliava“ korespondentas, nuo 1951 m. gegužės 1 d. Parovėjos MTS laikraščio „Kolūkiečių draugas“ redaktorius. 1951 m. baigė Biržų suaugusių vidurinė mokyklą, 1952–1954 m. studijavo Vilniaus partinėje mokykloje, vėliau teisę Vilniaus universitete.
1954–1958 m. kovo mėn. Kretingos rajono laikraščio „Stalinietis“ redaktorius, atleistas po publikacijos apie Užgavėnių šventę Kretingoje. 1958–1959 m. „Valstiečių laikraščio“ korespondentas Klaipėdos zonai. 1959–1961 m. Palangos poilsio namų „Gintaras“ direktorius, vėliau Klaipėdos jūrų žvejybos laivyno plaukiojančios bazės „Tarybų Lietuva“, jai sudegus – plaukiojančios bazės „Primorskas“ darbuotojas, kartu laikraščių „Lietuvos žvejys“, „Tiesa“ korespondentas. Už nacionalizmo pasireiškimus pašalintas iš TSKP. Nuo 1967 m. Šiaulių, nuo 1974 m. Kaišiadorių statybos ir kitų organizacijų ekonomistas, normuotojas.

Parašė novelių, publicistikos straipsnių. Jo literatūrinę kūrybą spausdino „Literatūra ir menas“, „Dienovidis“, rajoniniai laikraščiai. 2006 m. išleido literatūrinių memuarų knygą „Gyvenimo mozaika“.
Višinskai

**Višinskai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 12 km nuo Šiaudinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vyšnialaukis

**Vyšnialaukis** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Musninkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vyšnialaukis (reikšmės)

**Vyšnialaukiu** vadinamos gyvenvietės:

* Jonavos rajone;
* Marijampolės savivaldybėje;
* Molėtų rajone;
* Širvintų rajone.
Vyšnialaukis (Marijampolė)

**Vyšnialaukis** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Padovinio.

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Tauro apygardos, Vytauto partizanų rinktinės Lietuvos partizanai. Jame Petro Adomaičio sodyboje buvo įrengtas štabo bunkeris.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vyšnialaukis (Molėtai)

**Vyšnialaukis** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Suginčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vyšniava

**Vyšniava** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kimbartiškės. 

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vyšniakalnis

**Vyšniakalnis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Šeimyniškių. Prie kelio  pastatyti trys betoniniai kryžiai su įrašais šioje vietoje 1945 m. birželį mūšyje su enkavedistais žuvusiems Lietuvos partizanams Jonui Slučkai-Žalgiriui (1921–1945), Jonui Binkiui-Biliniui (1924–1945) ir Jonui Bajorūnui-Deimantui (1919–1945). 2015 m. pavasarį atminimo vieta vandalų buvo suniokota, paminklas netrukus vėl atkurtas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Algirdas Blažys (1935–2021), Lietuvos ir Panevėžio miesto politinis bei visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Vištagerklis

**Vištagerklis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Juodupės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Višteliškis

**Višteliškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Karsakiškio, Žaliosios girios miškų masyvo apsuptyje, Žambo kairiajame krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vitalina

**Vitalina** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Švenčionėlių. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vytautiškė

**Vytautiškė** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Krosnos.

## Istorija

Pokario metais apylinkėse veikė Tauro apygardos, Vytauto partizanų rinktinės partizanai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Aldona Sabaitytė-Vilutienė (1931–2020), Lietuvos partizanų ryšininkė, kraštotyrininkė, visuomenės veikėja.

## Šaltiniai
Vytautiškės

**Vytautiškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Alytaus, prie kelio . Rytiniu kaimo pakraščiu teka Mikasa.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vytėnai (Ignalina)

**Vytėnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Tverečiaus, kairiajame pelkėto Birvėtos slėnio krante, giliai Vytėnų miške. Sunykęs.

## Etimologija
Greičiausiai neteisingai sunorminta forma, nes senieji užrašymai iš gyvosios kalbos paliudija formą *Vitė́nai*, kuri kilusi iš asmenvardžio *Vitė́nas*.

## Istorija
Vietovė minima nuo 1755 m.

XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui, pateko į Dysnos dvaro valdą.

1921 m. įsteigta lietuviška mokykla. Sovietmečiu priklausė Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vytėnai (Kaunas)

**Vytėnai** – Kauno miesto teritorija, esanti į šiaurę nuo miesto centro, prie magistralės . Vytėnų gyvenvietė ribojasi su Domeikava ir Sargėnais. Vytėnai yra laikomi prestižiniu Kauno priemiesčiu, juose yra vieni iš brangiausių priemiestinių Kauno kvartalų.

## Istorija

1940–1960 m. kaime nacionalizuotame Vytėnų dvare veikė Vytėnų sodininkystės ir daržininkystės bandymų stotis (1938–1940 m. veikusi Dotnuvoje), vėliau perkelta į Babtus.

Sovietmečiu Vytėnuose veikė I. Mičiurino sodininkystės-daržininkystės bandymų stotis, buvusi prie Neries kranto (didelis sodas su moksliniams bandymams skirtais pastatais ir patalpomis). XX a. 2-ojoje pusėje didžioji dalis kaimo prijungta prie Kauno. 2016 m. kaimas galutinai panaikintas.

## Gyventojai

## Galerija

Vytėnai prie Megos.JPG|Vytėnai prie „Megos“ prekybos centro
Vytėnai, Kaunas.JPG|Vytėnų g. ir Užnerio g. sankryža. Horizonte – Domeikavos Lietuvos kankinių bažnyčia


## Šaltiniai
Vitiniai

**Vitiniai** – kaimas šiauriniame vakariniame Klaipėdos rajono savivaldybės pakraštyje, 1 km į rytus nuo Kretingalės, prie Bonės ir Danės santakos. Iki kaimo ateina kelias Kretingalė–Vitiniai. Yra Vitinių evangelikų liuteronų kapinės.

## Etimologija

Pavadinimas kilo iš asmenvardžio *Vitinis* daugiskaitos. Rašytiniuose 1511‒1520 m. šaltiniuose rašomas .

## Istorija

Pirmąkart paminėtas 1540 m. Jį sudarė *Jhann Wyttolt* (Johano Vytauto) ūkis. 1736 m. minimos 4 šeimos. 1785 m. karališkasis kaimas buvo su 4 sodybomis (pateko į Įsruties apskrities Klemiškės valsčių). XX a. I pusėje prie kelio į Valėnus stovėjo Johano Kopūsto (*Johann Kapust*) vėjo malūnas. 1912 m. kaimas ribojosi su Šudabarzdžiais (''Schudebarsde''), Didžiaisiais Kuršiais (*Gross Kurschen*), Bajoriškąją Kretinga (''Adlig Deutsch Crottingen''), Kretingale (*Deutsch Crottingen*) ir Gausų (*Gaussen*) dvaru. 1922 m. stambiausias ūkininkas buvo Martynas Labrencas (*Martin Labrenz*), valdęs 103 ha ūkį.

Tikintieji priklausė Kretingalės evangelikų liuteronų parapijai. Dauguma gyventojų buvo lietuvninkai: *Annuszies* (Anužys), Apeikis, *Augstennis* (Aukstenis), *Bluszis* (Blužys), *Blyzia* (Blyžė), *Brusdeilins* (Bruzdeilynas), *Brusze* (Bružė), *Bruszis, Bruzzis* (Bružys), *Daugalies* (Daugalys), *Dauguls* (Daugulis), *Gelßinnis* (Gelžinis), *Jaguttis* (Jagutis), *Kalwis* (Kalvys), *Kapust* (Kopūstas), *Kruckis, Krukkis* (Krukis), Kurmis, *Lepe* (Liepienė), *Lukaszus* (Lukašius), *Lukoschus* (Lukošius), Pareigis, *Szweistris* (Šveistrys), *Truschis* (Triušys), *Tydeze* (Tidezienė). Vokiečių kilmės buvo *Matzeit* (Matceitas), *Waldmann* (Valdmanas).

## Gyventojai

## Šaltiniai

* Wittinnen, Genwiki
Vitiškės

**Vitiškėmis** vadinamos gyvenvietės Molėtų rajone:

* Giedraičių seniūnijoje,
* Inturkės seniūnijoje.
Vitiškės (Giedraičiai)

**Vitiškės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žalvarių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vytėnai (Rokiškis)

**Vytėnai** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kriaunų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vytinė (Širvintos)

**Vytinė** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Žemųjų Viesų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vitkaičiai (Radviliškis)

**Vitkaičiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Daugėlaičių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vitkiškė

**Vitkiškė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Antanavo, prie Jūrės upės ir žuvininkystės tvenkinių.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Vitkus|Vi̇̀tkus]]*.

## Istorija
XIX a. pab. Vitkiškės dvaras pateko į Marijampolės apskrities Antanavo valsčių, Pilviškių parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vitkiškės

**Vitkiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Lavoriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vitkuškis

**Vitkuškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vižaidai

:: *Apie kaimą Keturvalakių seniūnijoje žr. [[Vižaidai (Keturvalakiai)]]*.

**Vižaidai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Vilkaviškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vižaidai (Keturvalakiai)

**Vižaidai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, netoli Keturvalakių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vyžeičiai

**Vyžeičiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Obelių, prie kelio . Šiauriau kaimo nutiesta geležinkelio linija Radviliškis–Daugpilis, teka Skardupys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vyžuonėlės (Rokiškis)

**Vyžuonėlės** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Juodupės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vladiškiai

**Vladiškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Šunskų, prie Žvirgžduko upelio. Ties kaimu kertasi keliai  ir .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vladipolis

**Vladipolis** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kalvių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vladiškės

**Vladiškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Ažulaukės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Volungiai (Kelmė)

**Volungiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, prie kelio , 8 km nuo Pašilėnų. Per Ventą nutiestas Volungių tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Volungiai (Zarasai)

**Volungiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Antazavės. 

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Mykolas Abarius (1926–2022), inžinierius, visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Voniškės

**Voniškės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Žilinų, Žilinų miškų apsuptyje, prie Puodžių durpyno. Stūkso Voniškių piliakalnis.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas greičiausiai bus sutrumpėjusi forma iš **Ivoniškės* (dažnas gyvenvietės pavadinimas, sutinkamas visoje Lietuvoje). Šis būtų kilęs iš slaviško krikšto vardo *Ivanas*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Trakų apskrities Onuškio valsčių, Žilinų apylinkę. Buvo Zaidlerių Žilinų dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Volai

**Volai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Girkalnio, prie greitkelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voksa

:: *Apie viensėdį Sarių seniūnijoje žr. [[Voksa (Sariai)]]*.

**Voksa** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Vidutinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voriškė

**Voriškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Kražių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voseliūnai (Birštonas)

**Voseliūnai** – kaimas Birštono savivaldybėje, 4 km nuo Birštono Vienkiemio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vosgėliai (Anykščiai)

**Vosgėliai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Anykščių, tarp plento , Elmės upelio ir Ramuldavos miškų. Yra sunykusios kapinaitės, auga saugomas Jokūbėliškio ąžuolas.

## Istorija

Vosgėliai rašytiniuose šaltiniuose yra minimi 1729 m. (Burbiškio palivarkui priklausė ir Vosgėlių kaimas su 2 kiemais) 1923 m. kaime buvo 20 sodybų ir 99 gyventojai. Tarpukariu Vosgėliuose buvo žydo karčema.

## Gyventojai

## Žymūs žmonės
* Juozas Butėnas (1898 m.) – kariškis,
* Jurgis Kazlauskas (1914–1987) – tautodailininkas medžio drožėjas.

## Šaltiniai
Vosgučiai

**Vosgučiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Pandėlio, prie Pandėlio girios ir kelio link Kučgalio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vosyliškė

**Vosyliške** vadinamos gyvenvietės:

* Ignalinos rajone:
** Mielagėnų seniūnijoje,
** Naujojo Daugėliškio seniūnijoje;
* Lazdijų rajone.
Vosyliškė (Ignalina)

**Vosyliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Mielagėnų, 3,5 km į pietryčius nuo Paringio. Visiškai sunykęs.

## Etimologija
Priesagos *-išk-* vedinys iš asmenvardžio *Vosỹlius*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių ir dvaro valdą, Izabelinės apylinkę.

Sovietmečiu priklausė Dietkauščiznos, nuo 1979 m. Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vosyliškė (Lazdijai)

**Vosyliškė** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Aštriosios Kirsnos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vosyliškės (reikšmės)

**Vosyliškėmis** vadinamos gyvenvietės:

* Ignalinos rajone;
* Kaišiadorių rajone;
* vakarų Baltarusijoje.
Vosyliškės (Ignalina)

:: *Apie kaimą Tverečiaus seniūnijoje žr. [[Vosyliškė (Ignalina)]]*.

**Vosyliškės** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Gaidės, pasienyje su Baltarusija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vosyliškės (Kaišiadorys)

**Vosyliškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Rumšiškių, Ramšiškių miške, Pravienos dešiniajame krante. Šalia kaimo eina greitkelis , kitapus jo telkšo Paežeris.

## Istorija

XIX a. pab. buvo Vosyliškių palivarkas Rumšiškių valsčiuje, Daunoravičių valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vosiūnai (Švenčionys)

**Vosiūnai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Adutiškio. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vosiškės

**Vosiškės** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Antalieptės. Kaime yra senos, beveik jau sunaikintos kapinaitės.

## Istorija

1970 m. kaimą sunaikino vykdyta melioracija.

## Gyventojai

Iš kaimo kilęs Lietuvos kariuomenės majoras Silvestras Skimundris (1888–1969, Panevėžyje) ir pedagogas, poetas, Antalieptės himno žodžių autorius Petras Guntulis (1924–2001, Varėnoje).

## Šaltiniai

* Lietuvos kariuomenės karininkai (enciklopedinis leidinys), tomas VII, Vilnius, psl. 91.
* Lietuvos nepriklausomieji rašytojai (sudarytojas V. Indrašius), 1998, Vilnius, psl. 73-79.
Vošiškės

**Vošiškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Kašonių, prie Viekšnios upelio. Eina kelias Darsūniškin.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voveriai (Sintautai)

**Voveriai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Sintautų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Augustaitis (1895–1942), ūkininkas, Griškabūdžio valsčiaus viršaitis

## Šaltiniai
Voveriai (Šilutė)

**Voveriai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Gardamo. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voverynė

**Voverynė** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 15 km nuo Vyžuonų, 4 km į šiaurės rytus nuo Utenos. Kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voverynė (reikšmės)

**Voveryne** vadinamos gyvenvietės:

* Rokiškio rajone:
** Obelių seniūnijoje,
** Panemunėlio seniūnijoje;
* Utenos rajone:
** Sudeikių seniūnijoje,
** Užpalių seniūnijoje.
Voverynė (Panemunėlis)

**Voverynė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Panemunėlio kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voverys (reikšmės)

**Voverimis** vadinamos gyvenvietės:

## Baltarusija
* Voverys, agromiestelis Gardino srities Lydos rajone.

## Lietuva
* Voverys, kaimas Druskininkų savivaldybėje;
* Voverys, kaimas Varėnos rajone.
Voverinė

**Voverinė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Skaistgirių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voverys (Druskininkai)

**Voverys** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 12 km į šiaurės rytus nuo Leipalingio, 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Kibyšių, miške šalia Nemuno kranto.

## Etimologija
Kaimo vardas kilęs iš asmenvardžio *Vóveris* arba tiesiai nuo tokio pat gyvūno pavadinimo.

## Istorija
XIX a. pab. Voverių kaimas pateko į Seinų apskrities Kudrėnų valsčių, Liškiavos parapiją. Buvo Panemunio dvaro valda.

Po II pasaulinio karo kaimas padalintas, jo rytinė dalis teko Varėnos rajonui, o didžioji dalis – Lazdijų rajonui. 2000 m. ji teko naujai Druskininkų savivaldybei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voverys (Varėna)

**Voverys** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 12 km į vakarus nuo Merkinės, 5 km nuo Kibyšių; tai negyvenama šalia esančio Voverių kaimo Druskininkų savivaldybėje dalis. Šalia telkšo ežerėlis Dėlinis.

## Etimologija
Kaimo vardas kilęs iš asmenvardžio *Vóveris* arba tiesiai nuo tokio pat gyvūno pavadinimo.

## Istorija
XIX a. pab. Voverių kaimas pateko į Seinų apskrities Kudrėnų valsčių, Liškiavos parapiją. Buvo Panemunio dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voversys

**Voversys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Skiemonių.

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Vytauto apygardos, Liūto partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Vozbūniškės

**Vozbūniškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Kalesninkų, 0,5 km į pietus nuo Daugidonių, šalia sienos su Baltarusija. Pasieniu teka Prūdelio upelis, rytuose prasideda Purvėnų tvenkinys. Šalia kaimo praeina kelias Daugidonys–Kriviliai. Yra kapinaitės.

## Istorija
XIX a. pab. Vozbūniškės (Vaizbūniškės) buvo privatus palivarkas Lydos apskrityje, ~1880 m. jame gyveno 9 katalikai ir 4 žydai. Praėjo kelias Daugidoniai–Jančiai.

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 35 žmonės, iš kurių 29 buvo užrašyti lenkais ir 6 žydais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zabaka

**Zabaka** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Balceriškių, prie kelio . Yra Vievio girininkija (priklauso Kaišiadorių miškų urėdijai).

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Zabarauskai

:: *Apie viensėdį prie Ubiškių žr. [[Zabarauskai (Ubiškės)]]*.

**Zabarauskai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Aukštadvario, Paverknės miško pakraštyje, prie Verknės ir Strūzdos santakos. Praeina keliai  ir .

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas iš asmenvardžio *Zabarauskas, Zaboròvskis, Zaboras* ir pan. (< , , ).

## Istorija
XIX a. pab. buvo kaimas Trakų apskrities Aukštadvario valsčiuje, Vladislavos apylinkėje.

Tarpukariu lietuviškai minimas kaip ***Zabarauka***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zabarauskai (Ubiškės)

**Zabarauskai** – viensėdis Trakų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Ubiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zabelinė

**Zabelinė** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Noriūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vovos

**Vovos** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Miroslavo, prie Zembrės upelio.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Kalvarijos apskrities Alytaus valsčių, Miroslavo parapiją. Čia gyveno kilmingi šlėktos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zabieliškės

**Zabieliškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Milkūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zablatiškė (Švenčionys)

**Zablatiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Naujo Strūnaičio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zablatiškės

**Zablatiškėmis** vadinamos gyvenvietės:

* Kaišiadorių rajone;
* Zarasų rajone:
** Imbrado seniūnijoje,
** Zarasų seniūnijoje.
Zablatiškės (Imbradas)

**Zablatiškės** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Tirylių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gertuvė

**Gertuvė** (; ) – plokščias uždaromas butelis, skirtas nešiotis geriamą vandenį ar gėrimą, tvirtinamas ant juosmens diržo ar perpetės arba nešiojamas kišenėje. Šiais laikais gertuvės paprastai metalinės ar plastikinės, užsukamu dangteliu. Seniau buvo naudojamos odinės gertuvės ar pagamintos iš džiovintų moliūgų vaisių. Taip pat kartais naudojamos keraminės ar stiklinės gertuvės, tačiau rečiau, nes jos dūžta ir gerokai sunkesnės už gertuves iš kitų medžiagų.

Gertuvės labai dažnai nešiojamos audeklinėse įmautėse su kilpomis, kuriomis gertuvė tvirtinama prie diržo. Per petį nešiojamos gertuvės gali turėti tiesiai prie gertuvės tvirtinamą perpetinį dirželį.

Dangtelis dažnai grandinėle pritvirtinamas prie gertuvės, kad nepasimestų.
Kartais gertuvių dangteliai turi įtaisą su vožtuvėliu, leidžiantį gerti iš gertuvės neatsukant kamštelio. Tarybinė dujokaukė GP-7 () komplekte turėjo dangtelį, kuris leisdavo gerti iš standartinės karinės gertuvės nenusiimant dujokaukės.


File:Civil War Canteen.JPG|JAV Pilietinio karo laikų gertuvė
File:Ww2_wwII_plastic_US_canteen_U.S.jpg|Antrojo pasaulinio karo laikų plastikinės gertuvė (JAV)
File:M1956 Canteen 3.JPG|Plastikinė gertuvė su įmaute
File:Canteen 0001.jpg|Gertuvė su įmaute ir aliumininis katiliukas, nešiojamas užmautas ant gertuvės kaip gaubtas.


## Buteliai gertuvės
Kai kurie alkoholiniai gėrimai (pvz., brendis, degtinė ir pan.) kartais pilstomi į plokščius, neretai kiek išlenktus butelius, skirtus nešioti kišenėse.

## Taip pat skaitykite
* Kišeninė gertuvė

## Nuorodos

* Полевые фляги вермахта
Zablociai

:: *Apie kaimą Suvieko seniūnijoje žr. [[Zabločiai]]*.

**Zablociai** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Jasų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zabločiai

:: *Apie kaimą Dusetų seniūnijoje žr. [[Zablociai]]*.

**Zabločiai** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, miškelyje į šiaurės rytus Suvėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zablotė

**Zablotė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 14 km į pietryčius nuo Labanoro, 2 km į pietryčius nuo Lakajos kaimo, prie Lakajos upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voskonys

**Voskonys** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 14 km nuo Nemenčinės, prie Jusinės upės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zablatiškės (Zarasai)

**Zablatiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Avilių, netoli Auslo ežero.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liejimo forma

**Liejimo forma** – liejybos įtaisas metalo liejiniams lieti. 

## Formos

Liejimo forma turi tuštumą, pripildomą skysto metalo, kuris aušdamas ir kietėdamas įgyja reikiamą konfigūraciją, matmenis. Į ją dedami vienkartiniai, pagaminti iš kvarcinio smėlio su rišikliu ar sintetine derva, ar metaliniai gurgučiai vidaus tuštumoms ir gilioms įduboms liejinyje sudaryti. 

Liejimo forma būna:
* vienkartinė – panaudota vieną kartą suardoma,
* pusiau patvari – atlaiko iki 150 liejimų;
* patvari, naudojama daugkartiniam liejimui.

Dažniausiai naudojamos vienkartinės formos: formavimo mišinių (formavimas) ir kevalinė, sukepinama iš kaitrai atsparios medžiagos su termoreaktyviąja derva; tinka nedideliems tikslių ir glotnių paviršių liejiniams. Rečiau naudojamos pusiau patvarios liejimo formos, gaminamos iš keraminių ar plastikinių medžiagų. Patvariose formose daugiausia didelėmis serijomis ar masiškai liejama slegiant. Tai kokilė – metalinė forma, sudaryta iš dviejų ar daugiau pusformių, gali būti išardoma ir presavimo forma – metalinė forma, turinti vieną ar kelias formuojamąsias plokštumas, atitinkančias liejinio konfigūraciją; jungiama su šalta ar karšta presavimo kamera. 

## Šaltiniai
Zablūdava

**Zablūdava** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vyžuonų.

## Istorija

1647 m. Svėdasų dvaro dokumentuose minimas Zablūdavos klebonas, kas rodo kaime buvus parapiją ir tikriausiai bažnyčią.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zaborija

**Zaborija** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Naujojo Daugėliškio, 0,5 km į pietvakarius nuo Pamunės, prie Muno ežero. Likusi apleista sodyba.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš  'užimta teritorija',  'tvora; paėmimas'.

## Istorija

XX a. pr. Zaborijos užusienis įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį, Vidžių valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Vidžių valsčius).

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zacišė

**Zacišė** – viensėdis Elektrėnų savivaldybėje, 8 km nuo Kazokiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Začišiai

**Začišiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Ilgižių III.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zagurnai

**Zagurnai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Imbrado.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zagurtiškės

**Zagurtiškės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Toliejų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zaduoja

**Zaduoja** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, už 7 km nuo Antazavės, prie kelio .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zaizdrauka

**Zaizdrauka** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Dusmenų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zajai

**Zajai** – kaimas Birštono savivaldybėje, 12 km nuo Birštono Vienkiemio. Gamtos paminklas – Zajų ąžuolai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zajašiškės

**Zajašiškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Dieveniškių. Aplink kaimą auga Švedų (Zajašiškių) miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zajošiai

**Zajošiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Girėnų, prie Pankliškių miškų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zakariškės (Šalčininkai)

**Zakariškės** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Jašiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zakoriai

**Zakoriai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Puodžių. Yra fermų kompleksas.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas iš gudiškos arba sulietuvintos pavardės *Zãkaras, Zãcharas, 3ахаpья, 3ахаpий, 3ахаpей* ir pan.

## Istorija
XIX a. pab. Zakoriai (Zacharai) buvo šlėktų okolica Trakų apskrities Valkininkų parapijoje. 1850 m. žemes čia valdė Osiuskis, Tomkovičius, Balkovskis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zaliesius

**Zaliesius** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Tverečiaus, netoli Vytėnų pelkės. Sunykęs. Ties buvusiu kaimu jungiasi keliai  ir .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš  ʻvieta už miškoʼ.

## Istorija
XIX a. pab. buvo kolonija („iškeldinta gyvenvietė“), priklausiusi Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui, Erzvėto apylinkei, pateko į Dysnos dvaro valdą.

LTSR laikais priklausė Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Šiame kaime gimė gydytojas Juozas Spėčius (1913–1978).

## Šaltiniai
Zaliesnas

**Zaliesnas** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Imbrado.

## Istorija

Kaimas panaikintas 2022 m. sausio 19 d., jo teritorija (204,97 ha) priskirta Gubarių (45,90 ha) kaimui, Ilgių (51,51 ha) viensėdžiui, Novinkų (25,64 ha) ir Zagurnų (81,92 ha) kaimams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zalietiškiai

**Zalietiškiai** – viensėdis Kupiškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Subačiaus. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zaltarūnai

**Zaltarūnai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Kernavės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zamečkavas

**Zamečkavas** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Antavilių, Nemenčinės miško apsuptyje. Yra Zamečkavo skulptūrų parkas, sodininkų bendrija „Girios-7“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zamotiškis

**Zamotiškis** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Spitrėnų, esantis dešinėje kelio  atkarpos Utena–Zarasai pusėje. 

## Gyventojai

Gyventojų surašymų duomenys fiksuoja tokią gyventojų kaitą:
* 1853 m. – 17 gyventojų, gyveno Konstantino ir Antano Kučinskų šeimos
* 1897 m. – 37 gyventojai, 7 šeimos
* 2000 m. – 3 ūkiai (5 gyventojai), gyveno Romo Katino, Genovaitės Kučinskaitės (2 gyventojai), Sauliaus Kučinsko (2 gyventojai) šeimos.

## Šaltiniai
Zanavykai (Vilkaviškis)

**Zanavykai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kataučiznos, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zapijuvka

**Zapijuvka** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į rytus nuo Alantos. Pro kaimą teka Karkla. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zapalina

**Zapalina** – viensėdis Elektrėnų savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Kazokiškių, kairiajame Neries krante. Kaime stūkso Paalkių piliakalnis.

## Istorija

XIX a. minimas Zapalinos dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zarinkiškiai

**Zarinkiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Obelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zarkiškės

**Zarkiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Degučių, prie Kuojinio ežero, Gražutės regioninio parko teritorijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zasčenka

**Zasčenka** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Skriaudžių, pasiekiamas keliu . Pro kaimą teka Baubupis, rytų pusėje auga Pagraižio miškas. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zaslona

**Zaslona** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę Balbieriškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zasinas

**Zasinas** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žemųjų Viesų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zasinyčiai

**Zasinyčiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Alizavos. Išlikusi Zasinyčių dvaro sodyba.

## Etimologija

Žmonės pasakoja, kad turtingas Salamiesčio dvarininkas turėjo dvi dukras – Zosę ir Teklę. Vienai nupirko žemės ir pastatė sodybą (dabar čia Zasinyčių dvaras), o kitai skyrė dvarelį Tekliampolyje, kuris neišliko. Jei tai tiesa, tuomet Zasinyčiai – dvarininkinis vietovardis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zaslonė

**Zaslonė** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Naujųjų Kietaviškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zatišius

**Zatišiumi** vadinamos gyvenvietės:

* Ignalinos rajone;
* Vilniaus rajone:
** Nemenčinės seniūnijoje,
** Paberžės seniūnijoje,
** Rukainių seniūnijoje;
* Zarasų rajone.
Zatišius (Ignalina)

**Zatišius** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Ceikinių, tarp miškų. Yra senos kapinės. Šiaurėje praeina kelias , piečiau telkšo Paceikinės ežeras.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš  ‘užuovėja, rami (saugi) vieta; nuošalis, nuošali vieta’,  ‘nuošalys, rami vieta’.

## Istorija
XIX a. pab. buvo dvaras Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje. Buvo Konstantinovičių, vėliau Sveteckių valda. Dvarui priklausė Paceikinės užusienis.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai