open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Medsiurbiniai

**Medsiurbiniai** (*Meliphagidae*) – žvirblinių (*Passeriformes*) būrio paukščių šeima. Tai daugiausia nektaru ir vaisiais mintantys paukščiai, kurių būdingas šepetėlio formos liežuvis pritaikytas nektarui rinkti. Liežuviu nektaras laižomas iki 10 kartų per sekundę. 

Medsiurbiniai yra įvairaus dydžio, blankių spalvų, patinai ir patelės panašūs, tačiau kai kurių rūšių plunksnos yra ryškesnių spalvų ir patinai skiriasi nuo patelių. Kai kurių šios šeimos rūšių paukščių veidinė dalis beplunksnė, bet jiems auga ūsai.

Gyvena miškingose vietose, nedaugelis rūšių nutupia maitintis ant žemės. Dažnai migruoja ieškodami žydinčių medžių. 

Paplitę Papua Naujoje Gvinėjoje, Australijoje, Azijoje ir Ramiojo vandenyno salose. Žinomos 182 rūšys, priklausančios 42 gentims.

## Gentys
*Ašbijos (*Ashbyia*)
*Auksiniai medsiurbiai (*Xanthotis*)
*Baltakakčiai medupaukščiai (*Purnella*)
*Bugenvilio medsiurbiai (*Stresemannia*)
*Devynbalsiniai medčiulpiai‎ (*Ramsayornis*)
*Dryžieji medčiulpiai (*Lichenostomus*)
*Dryžieji medupaukščiai (*Phylidonyris*)
*Filemonai (*Philemon*)
*Geltonskruosčiai medupaukščiai (*Oreornis*)
*Grantielos (*Grantiella*)
*Ilgasnapiai medsiurbiai (*Melilestes*)
*Keršieji medsiurbiai (*Certhionyx*)
*Kokerelio lichmeros (*Trichodere*)
*Konopofilos (*Conopophila*)
*Lichmeros (*Lichmera*)
*Makgregorijos (*Macgregoria*)
*Manorinos (*Manorina*)
*Mao (*Gymnomyza*)
*Margieji medsiurbiai (*Acanthagenys*)
*Medsiurbiai varpininkai (*Anthornis*)
*Medšarkinės kielės (*Epthianura*)
*Melidekai (*Melidectes*)
*Melipotai (*Melipotes*)
*Mėlynveidžiai medsiurbiai (*Entomyzon*)
*Mizomelos (*Myzomela*)
*Raibanugariai medupaukščiai (*Plectorhyncha*)
*Sankristobaliniai medsiurbiai (*Meliarchus*)
*Smailiasnapiai medsiurbiai (*Acanthorhynchus*)
*Tiesiasnapiai medčiulpiai (*Timeliopsis*)
*Tikrieji medčiulpiai (*Meliphaga*)
*Tujai (*Prosthemadera*)
*Vainikuotieji medsiurbiai (*Melithreptus*)
*Žalieji medsiurbiai (*Glycichaera*)
*Žvynuotieji medsiurbiai (*Anthochaera*)
**[[Xanthomyzma]]*
Stiklas

**Stiklas** – vientisa amorfinė kieta medžiaga silicio dioksido (SiO2) pagrindu, paprastai gaminama labai greitai užšaldant tąsią išlydytą medžiagą, neleidžiant susidaryti įprastai kristalinei formai.
*Šis straipsnis yra apie kasdienėje buityje ir statyboje naudojamą stiklą.*

Grynas stiklas yra skaidri žmonių regimajam elektromagnetinių bangų spektrui (šviesai), sąlyginai tvirta, labai ilgaamžiška ir patvari medžiaga. Biologiškai ir chemiškai itin inertiškas − atsparus korozijai, vandens bei kitam aplinkos poveikiui ir daugeliui cheminių atakų, nereaguoja su maisto medžiagomis, labai aukštos elektrinės varžos.

Iš stiklo galima formuoti itin lygius, dujoms bei skysčiams nelaidžius paviršius.
Stiklas yra trapus, tačiau trapumas ir kitos fizikinės savybės gali būti keičiamos dedant atitinkamų priemaišų (chemiškai), laminuojat ar kitaip apdorojant paviršių, veikiant aukštoje temperatūroje. Tokiu būdu gaunamos kitos stiklo rūšys: spalvotas stiklas, krištolas, neperšaunamas stiklas, grūdintas stiklas, automobilių priekinis stiklas (), garso-izoliacinis stiklas, stiklo-keramika, pluoštinis stiklas, poliarizuotas stiklas, optinis stiklas.

Buitinis stiklas daugiausiai sudarytas iš silicio dioksido (SiO2), kaip ir kvarcas ar smėlis (polikristalinė forma). Gryno silicio dioksido virimo temperatūra yra labai aukšta − apie 2000 °C, todėl gaminant stiklą į smėlį įmaišoma sodos (natrio karbonatas, Na2CO3), kuri sumažina mišinio virimo temperatūrą iki 1000 °C. Soda padaro mišinį tirpų vandenyje, todėl dar įmaišoma kalcio oksido (CaO), atstatančio netirpumą.

Stiklas dar yra vadinamas „kietuoju skysčiu“: stiklo struktūra yra tik dalinai kristalinė – jo kristalai netaisyklingos formos, panašūs į vandens ledo būsenoje. Stiklas neturi ir griežtai apibrėžtos užšalimo temperatūros − jo kristalai gali pradėti migruoti vienas kito atžvilgiu ir nepasiekus lydymosi temperatūros.

Mokslininkai iki šiol ginčijasi, kas iš tiesų yra stiklas – superšaltas skystis, ar kristalas. Stiklas užima tarpinę poziciją tarp šių dviejų būsenų.

## Šaltiniai
Tarybų Sąjungos vėliava

**Tarybų Sąjungos vėliava** – raudonos spalvos stačiakampis audeklas, kurios kairiame viršutiniame kampe prie koto pavaizduoti aukso spalvos kūjis ir pjautuvas, virš jų – raudona penkiakampė žvaigždė aukso spalvos apsiuvu.

## Istorija
Sprendimas dėl pirmosios oficialios TSRS vėliavos buvo priimtas 1922 m. gruodyje vykusiame Pirmajame Tarybų suvažiavime. Jame buvo nutarta, kad „raudonoji vėliava iš partijos simbolio tapo valstybės simboliu, o aplink šią vėliavą į vieną valstybę, TSRS, susibūrė sovietinės respublikos“. 1922 m. gruodžio 30 d. suvažiavimas priėmė TSRS įkūrimo deklaraciją ir sutartį. Sutarties 22 straipsnis nurodo: „TSRS turi vėliavą, herbą ir valstybės antspaudą“.

Pirmosios vėliavos aprašymas pateiktas TSRS Konstitucijoje, priimtoje antroje TSRS Vykdomojo Komiteto sesijoje 1923 m. liepos 6 d. Pagal 71 straipsnį: „TSRS valstybinė vėliava iš raudonos spalvos lauko su valstybiniu herbu“. Tai buvo neįprastų 1 prie 4 proporcijų raudona vėliava su herbu centre. Tokia vėliava niekada nebuvo masiškai gaminta. Po keturių mėnesių ji buvo pakeista į raudoną vėliavą su sukryžiuotais kūju ir pjautuvu bei žvaigžde viršutiniame kairiajame kampe.

## Simbolika
Vėliavoje esantis kūjis simbolizavo TSRS pramonės darbuotojus, pjautuvas buvo skirtas žemės ūkio darbuotojams, o žvaigždė žymėjo Komunistų partiją.

## Literatūra

## Nuorodos
* flagspot.net ()
Gretiniai

Kombinatorikoje **gretiniai** – baigtinės objektų aibės, turinčios *n* elementų, junginius iš *k* (1 \leq k \leq n). Jeigu elementai junginyje nesikartoja ir elementų išdėstymo tvarka yra svarbi, t. y., sukeitus elementus vietomis, gaunamas naujas junginys.

Gretinių skaičius žymimas A^{k}_{n} (skaitoma „gretinys iš n elementų po k“) ir randamas pagal formulę:

A^{k}_{n} = n(n - 1)\cdot...\cdot(n - (k - 1)), kur 1 \leq k \leq n.

Gretinių skaičių patogu rasti ir pagal kitą formulę:

A^{k}_{n} = \frac{n!}{(n - k)!}, kur *n*! – skaičiaus *n* faktorialas.

Gretiniai, sudaryti iš visų duotosios baigtinės objektų aibės elementų, vadinami kėliniais.

## Kartotiniai gretiniai
Junginius iš *m* elementų, kai tuos elementus galime rinktis iš aibės, turinčios *n* elementų, nekreipdami dėmesio, kad elementas jau buvo pasirinktas, vadiname **kartotiniais gretiniais**.

Kartotinių gretinių skaičius žymimas \bar{A}^{m}_{n} ir randamas pagal formulę:

\bar{A}^{m}_{n} = n^{m}

## Šaltiniai
Dronginiai

**Dronginiai** (*Dicruridae*) – žvirblinių (*Passeriformes*) būrio paukščių šeima. Paukščiai juodos blizgančios spalvos, uodega ilga ir skelta. Snapas storas, truputį lenktas, su mažu kabliuku. Šnerves dažnai dengia tankios plunksnos.

Gyvena miškuose, sutinkami ir atvirose vietose. Vabzdžialesiai, tačiau dar minta driežais ir smulkiais paukščiais. Dažnai vaikosi kelis kartus už save didesnius plėšriuosius paukščius.

Žinomos 23 rūšys, paplitusios Afrikoje, Azijoje ir Australijoje.

## Gentys
*Papuasiniai drongai (*Chaetorhynchus*) 
*Drongai (*Dicrurus*)
Junginiai

**Junginiai** kombinatorikoje gaunami įvairiai jungiant tam tikros baigtinės aibės elementus. Junginio elementais vadinami daiktai, iš kurių sudaryti junginiai. Junginiai gali skirtis elementų skaičiumi, pačiais elementais bei elementų tvarka, kuri gali būti svarbi arba nesvarbi. 

Skiriamos trys pagrindinės junginių rūšys:

* Kėliniai
* Gretiniai
* Deriniai

Junginiai gali būti su pasikartojimais (kai kurie elementai junginiuose pasikartoja) ir be jų (visi junginio elementai yra skirtingi). Junginiai, kuriuose elementai gali kartotis, vadinami **kartotiniais junginiais**.

## Šaltiniai
Žmogaus organų sistemos

**Žmogaus organų sistemos**. Žmogaus ir daugumos gyvūnų pavieniai organai veikia kaip organų sistemos dalis. Organų sistemos struktūra ir funkcijos priklauso nuo organų, audinių, o tuo pačiu ir nuo jose esančių ląstelių struktūros ir funkcijų. Kiekviena organų sistema yra savaip išsidėsčiusi ir atlieka tam tikras funkcijas.
Deriniai

**Deriniai** kombinatorikoje – baigtinės objektų aibės, turinčios *n* elementų, junginius
iš *k* (1 \leq k \leq n) elementų. Jeigu elementai junginyje nesikartoja ir elementų išdėstymo tvarka nėra svarbi, t. y., sukeitus elementus vietomis, gaunamas tas pats junginys.

Derinių skaičius žymimas C^{k}_{n} ir randamas pagal formulę:

:C^{k}_{n} = \frac {n(n - 1)(n-2)\cdot...\cdot(n - (k - 1))}{k!}= \frac {A^k_n}{P_k}=\frac{n!}{k!(n-k)!}, kur 1 \leq k \leq n.
:Pavyzdžiui:
:C^{5}_{8} = \frac {8\cdot7\cdot6\cdot5\cdot4}{5!}= \frac {8\cdot7\cdot6\cdot5\cdot4}{5\cdot4\cdot3\cdot2\cdot1}=56, 

Ši formulė dažniausiai taikoma kai k ir n nedideli skaičiai.

Derinių skaičių patogu rasti ir pagal kitą formulę:

C^{k}_{n} = \frac {n!}{k!(n - k)!}, kur *n*! – skaičiaus *n* faktorialas.

Nesunku įsitikinti, kad derinių skaičius lygus gretinių iš *n* elementų po *k* elementų skaičiui padalintam iš kėlinių skaičiaus:
C^{k}_{n} = \frac {A^k_n}{P_k}.

Deriniams teisingos lygybės:
* C^{k}_{n} = C^{n-k}_{n}, kur 1 \leq k \leq n.
* C^{k}_{n} + C^{k+1}_{n} = C^{k+1}_{n+1}
Pagal paskutiniąją lygybę (dar vadinama **Paskalio taisykle**) yra sudaromas Paskalio trikampis, kuris naudojamas gauti dvinario a + b n-tojo laipsnio koeficientus.

## Šaltiniai
Kombinatorinė sudėties taisyklė

**Kombinatorinė sudėties taisyklė** – taikoma kombinatorikoje junginių skaičiui rasti.

Paprasčiausiems atvejams kombinatorinė sudėties taisyklė formuluojama taip:

Jeigu *vieną* elementą galima pasirinkti iš baigtinės aibės *A*, turinčios *m* elementų, arba *vieną* elementą iš baigtinės aibės *B*, turinčios *n* elementų ir abiejose aibėse nėra vienodų elementų, tai to elemento pasirinkimo galimybių yra *m* + *n*.

Bendresniu atveju kombinatorinė sudėties taisyklė skamba taip:

Jeigu vieną elementą galima pasirinkti iš aibės A_{1}, turinčios m_{1} elementų arba iš aibės A_{2}, turinčios m_{2} elementų, arba …, arba iš aibės A_{k}, turinčios m_{k} elementų ir visos tos aibės tarpusavio porose neturi bendrų elementų, tai to elemento pasirinkimo galimybių yra m_{1} + m_{2} + ... + m_{k}.

Kombinatorinė sudėties taisyklė siejama su jungtimi *arba*.

## Pavyzdys
Pavyzdžiui, pagal kombinatorinę sudėties taisyklę galima rasti, keliais būdais galima pasirinkti vieną vaisių iš 5 obuolių, 4 kriaušių ir 3 apelsinų, esančių lėkštėje.

Galima rinktis tik obuolį, *arba* tik kriaušę, *arba* tik apelsiną, todėl vieną vaisių galima pasirinkti 5 + 4 + 3 = 12 būdų.

## Šaltiniai
Kombinatorinė daugybos taisyklė

**Kombinatorinė daugybos taisyklė** – taikoma kombinatorikoje junginių skaičiui rasti.

Bendru atveju kombinatorinė daugybos taisyklė skamba taip:

Jeigu vieną elementą galima pasirinkti iš aibės A_{1}, turinčios m_{1} elementų ir vieną iš aibės A_{2}, turinčios m_{2} elementų, ir …, ir vieną iš aibės A_{k}, turinčios m_{k} elementų ir visos tos aibės tarpusavio porose neturi bendrų elementų, tai tų elementų pasirinkimo galimybių yra m_{1} \cdot m_{2} \cdot ... \cdot m_{k}.

Kombinatorinė daugybos taisyklė siejama su jungtimi *ir*.

Kombinatorinė daugybos taisyklė taikoma paprastiems kombinatorikos uždaviniams spręsti. Pagal ją galima rasti ir gretinių ir kėlinių ir derinių skaičių.

Sudėtiniams kombinatorikos uždaviniams, kuriuose yra jungtys *ir* bei *arba*, spręsti reikia abiejų taisyklių – daugybos ir sudėties.

## Pavyzdys
Pavyzdžiui, pagal kombinatorinę daugybos taisyklę galima rasti, keliais būdais galima sudaryti užrakto kodą, kai pirmasis simbolis yra raidė iš penkių galimų, o kiti trys simboliai – skaitmenys dešimtainėje sistemoje. T. y. paskutinius tris simbolius galima pasirinkti iš dešimties skirtingų skaitmenų/dešimčia skirtingų būdų.

Reikia rinktis *ir* pirmąjį *ir* antrąjį, *ir* trečiąjį *ir* ketvirtąjį simbolius. Juos atitinkamai galima pasirinkti 5, 10, 10 ir 10 būdų, todėl kodą galima sudaryti 5 · 10 · 10 · 10 = 5000 būdų.

## Šaltiniai
Palapinukiniai

**Palapinukiniai** (*Ptilonorhynchidae*) – žvirblinių (*Passeriformes*) būrio paukščių šeima. Šios šeimos patinai gerai žinomi dėl prašmatnių palapinių **(pav.)**, kurias jie stato patelėms privilioti. Tai sudėtingi statiniai, išpuošti ryškiaspalviais daiktais. Patinai tuokvietes papuošia plunksnomis, gėlėmis, lapais, žvirgždu, netgi rūbų sagomis ir spalvotomis plastiko ar popieriaus skiautėmis. Šie statiniai tokie sudėtingi, jog manoma kad ir gyvūnams gali būti būdingas menas.

Jie gyvena su viena ar daugiau patelių, o vėliau augina jauniklius.

Paplitę Naujojoje Gvinėjoje ir Australijoje. Dauguma rūšių gyvena drėgnuose miškuose, nors kai kurios pasirenka sausesnes vietas. Minta vaisiais, dar lesa lapus, žiedus, sėklas ir bestuburius. Žinoma 20 palapinukų rūšių.

## Šaltiniai
Tironiniai

**Tironiniai** (*Tyrannidae*) – žvirblinių (*Passeriformes*) būrio paukščių šeima. Gana didelė šeima, kuriai priklauso apie 430 rūšių. Abiejų lyčių paukščiai panašūs, tik kai kurioms rūšims būdinga spalvinga viršugalvio dėmė. Plunksnos pilkos ar gelsvai rusvos. Daugelis suka paprasčiausią puoduko formos lizdą, nedaug rūšių peri drevėse. Patelė deda 2 ar 3 kiaušinius, peri 14-20 dienų. Jaunikliai lizdą palieka po 14-23 dienų. 
 
Minta vabzdžiais, kai kurie gaudo varles ir driežus, o tropinės rūšys visą laiką lesa vaisius.

Gyvena Šiaurės ir Pietų Amerikoje, Galapagų salose, daugiausia rūšių sutinkama Centrinėje ir Pietų Amerikoje.

## Gentys
* Tironai nykštukai (*Ornithion*)
* Bebarzdžiai tironėliai (*Camptostoma*)
* *[[Myiopagis]]*
* Elenijos (*Elaenia*)
* *[[Serpophaga]]*
* *[[Mionectes]]*
* *[[Leptopogon]]*
* *[[Pseudotriccus]]*
* *[[Phylloscartes]]*
* *[[Phyllomyias]]*
* *[[Zimmerius]]*
* *[[Sublegatus]]*
* *[[Suiriri]]*
* *[[Mecocerculus]]*
* *[[Inezia]]*
* *[[Stigmatura]]*
* *[[Uromyias]]*
* *[[Anairetes]]*
* *[[Culicivora]]*
* Tačiurai (*Polystictus*)
* *[[Pseudocolopteryx]]*
* *[[Euscarthmus]]*
* *[[Myiornis]]*
* *[[Lophotriccus]]*
* *[[Oncostoma]]*
* *[[Poecilotriccus]]*
* *[[Hemitriccus]]*
* Todžiai (*Todirostrum*)
* *[[Corythopis]]*
* *[[Ramphotrigon]]*
* *[[Rhynchocyclus]]*
* *[[Tolmomyias]]*
* Plačiasnapiai (*Platyrinchus*)
* *[[Myiophobus]]*
* *[[Myiobius]]*
* *[[Lathrotriccus]]*
* *[[Aphanotriccus]]*
* *[[Xenotriccus]]*
* *[[Mitrephanes]]*
* Piviai (*Contopus*)
* Baltavokiai musėgaudžiai (*Empidonax*)
* Febiai (*Sayornis*)
* *[[Silvicultrix]]*
* *[[Ochthoeca]]*
* *[[Myiotheretes]]*
* *[[Xolmis]]*
* Medšarkiniai tironai (*Agriornis*)
* Urviniai tironai (*Muscisaxicola*)
* *[[Lessonia]]*
* Pelkiniai tironai (*Knipolegus*)
* Vandeniniai tironai (*Fluvicola*)
* Gaidžiauodegiai tironai (*Alectrurus*)
* *[[Gubernetes]]*
* *[[Satrapa]]*
* Ilgauodegiai tironai (*Colonia*)
* Karviniai tironai (*Machetornis*)
* *[[Muscipipra]]*
* *[[Attila]]*
* *[[Casiornis]]*
* *[[Sirystes]]*
* *[[Rhytipterna]]*
* Tironiniai musėgaudžiai (*Myiarchus*)
* *[[Deltarhynchus]]*
* Kiskadai (*Pitangus*)
* Laivasnapiai (*Megarynchus*)
* *[[Myiozetetes]]*
* *[[Conopias]]*
* *[[Myiodynastes]]*
* Tironai plėšikai (*Legatus*)
* *[[Phelpsia]]*
* *[[Empidonomus]]*
* *[[Griseotyrannus]]*
* *[[Tyrannopsis]]*
* Karališkieji tironai (*Tyrannus*)
* *[[Sapayoa]]*
* *[[Schiffornis]]*
* *[[Xenopsaris]]*
* *[[Tityra]]*
* Raudonieji tironai (*Pyrocephalus*)
Antisocialus asmenybės sutrikimas

**Antisocialus asmenybės sutrikimas** (kai kada įvardijamas **sociopatija,** klaidingas **[[psichopatija|psichopatijos]]** sinonimas) – asmenybės sutrikimas, pasireiškiantis antisocialiu elgesiu ir socialinių normų nepaisymu. 

Tokie žmonės ilgą laiką manipuliuoja kitais, juos išnaudoja, pažeidžia kitų asmenų teises, tačiau dėl to nejaučia jokio sąžinės graužimo. Kai kurie antisocialų asmenybės sutrikimą tapatina su psichopatija, tačiau esama ir tų, kurie psichopatiją išskiria kaip atskirą sunkesnį sutrikimą.

Asmenys, kuriems būdingas šis sutrikimas, neretai pažeidžia įstatymus, tampa nusikaltėliais. Tokie asmenys gali meluoti, smurtauti, elgtis impulsyviai, turėti problemų su alkoholio ar narkotikų vartojimu. Vyrams antisocialus asmenybės sutrikimas būdingas žymiai dažniau nei moterims (nustatomas atitinkamai 3 % vyrų ir 1 % moterų), psichopatijos nulemtas variantas dažnas tarp kalinių. Konservatyviais tyrimo duomenimis sutrikimo variantu pasižymi ~20 % kalinių vyrų. 

Kas konkrečiai šį sutrikimą sukelia, nėra žinoma, įtakos gali turėti genetiniai faktoriai, funkciniai pakitimai gali atsirasti smegenims vystantis. Socialinis ir kultūrinis aplinkos poveikis, ypač auklėjimo klaidos, tėvų nepriežiūra, bloga bendraamžių įtaka, vaikystėje patirta prievarta gali nulemti sutrikimo atsiradimą. Gali būti ir žmogaus negebėjimo prisitaikyti prie socialinės aplinkos padarinys. Dalis psichiatrų abejoja ar sutrikimas yra išgydomas, tačiau jo raiška sulaukus ~40 m. silpnėja. Nėra aišku, ar tai lemia savo blogio elgesio įsisąmoninimas, ar tai yra tiesiog brendimo pasekmė. Maištingo paauglių elgesio negalima laikyti sutrikimu, nebent toks elgesys reiškiasi keleriais metais anksčiau nei įprasta. Visgi pamokų praleidinėjimas, bėgimas iš namų, ankstyvi lytiniai santykiai (nesulaukus 16 m.) ir kitas nepaklusnus elgesys gali nurodyti sutrikimo apraiškas.

Amerikos psichiatrų asociacijos leidžiamame „Psichikos sutrikimų diagnostikos ir statistikos vadove“ (DSM) asocialaus tipo asmenybės sutrikimas apima psichopatijos nulemtą variantą. Pagal pastarąjį sutrikimo apibrėžimą, nors asmuo ir gali atitikti asocialaus tipo asmenybės kriterijus, labiausiai siejamus su antisocialiu elgesiu, bet pagrindiniai psichopatiją charakterizuojantys bruožai jam gali būti visai nebūdingi. Psichopatai, kaip manoma, sudaro tiktai nedidelę visų žmonių, kuriems nustatomas asocialaus tipo asmenybės sutrikimas, grupę.

Psichopatija, sociopatija dažnai romantizuojama literatūroje, kino filmuose, televizijos serialuose, tačiau pastarųjų asmenų charakterio anomalijų nauda paprastai būna trumpalaikė arba netikra. Jų gyvenimas būna lėkštas, jie negeba užmegzti nepaviršutiniškų santykių. Paprastai sutrikimas įtraukia tokį asmenį į lošimus, skolas, neretai jie atsiduria ir už grotų. Nepaisant to, dalis psichopatų sugeba iškilti į verslo, teisės, politikos pasaulio aukštumas. Psichopatai nejaučia baimės arba nerimo, kaltės jausmo, pasižymi empatijos, moralės stoka. Jų atlikti nusikaltimai būna itin žiaurūs, valdžios ir kontrolės troškimą pasiekia apžavėdami, manipuliuodami, įbaugindami arba žiauriai elgdamiesi.

## Išnašos
Vištiniai paukščiai

**Vištiniai paukščiai** (*Galliformes*) – paukščių (*Aves*) būrys.

Priklauso naudingiausi žmogui paukščiai. Kai kurios domestikuotos rūšys tapo svarbiu žmonijos maisto šaltiniu, tarp jų ypač plačiai auginami – naminės vištos (*Gallus gallus domesticus*), naminiai kalakutai (*Meleagris gallopavo domesticus*), o daug kitų rūšių – fazanai, kurapkos ir jerubės medžiojamos tiek maistui, tiek malonumui.

Daugumos vištinių paukščių kūnas stambus, galva maža, o sparnai trumpi ir apvalūs. Jų galingi krūtinės raumenys tinka greitam bėgimui, tačiau sunkaus kūno negali nešti ilgus atstumus. Trumpas snapas yra kiek lenktas, o storos ir stiprios kojos tinka kapstyti ir atkasti maistą. Daugeliui vištinių paukščių rūšių būdingi spalvotos odos lopai arba ilgos įspūdingos uodegos ir skiauterės.

Veiklūs dieną. Vandens vengia, savotiškai maudosi smėlyje ir dulkėse. Dauguma sėslūs, kartais klajokliniai, retai keliaujantys paukščiai. Monogamai ir poligamai – nesudaro pastovių porų. Kai kurių rūšių vištiniams būdingos tuoktuvės. Lizdą įsiruošia ant žemės. Deda 9–24 margus ar vienspalvius kiaušinius. Peri nuo 17 dienų iki 4 savaičių. Išveda vieną vadą. Jaunikliai viščiukiniai. Išsirita apaugę tankiais pūkais ir greit apleidžia lizdą. Suaugę šeriasi vieną kartą, kartais 2 ir net 4 kartus. Lytinis dimorfizmas dažniausiai gana ryškus – patinai gerokai didesni, ryškesnių spalvų. Minta daugiau augaliniu maistu, lesa vabzdžius, moliuskus.

Paplitę visame pasaulyje.

## Šeimos ir rūšys
Būryje išskiriamos 5 šeimos ir 302 rūšys:

* Šeima: *[[Cracidae]]* Rafinesque, 1815 – Kraksiniai;
* Šeima: *[[Megapodiidae]]* Lesson, 1831 – Didžiakojiniai;
* **Superšeima: ''[[Phasianoidea]]'' <small>[[Nicholas Aylward Vigors|Vigors]], 1825</small>**
** Šeima: *[[Numididae]]* Longchamps, 1842 – Patarškiniai;
** Šeima: *[[Odontophoridae]]* Gould, 1844 – Naujojo Pasaulio putpelės;
** Šeima: *[[Phasianidae]]* Horsfield, 1821 – Fazaniniai;

## Vištiniai paukščiai Lietuvoje
Lietuvoje natūraliai gyvena 6 rūšys, 1 rūšis introdukuota, 2 rūšys auginamos nelaisvėje:
Natūraliai Lietuvoje gyvenančios rūšys:
* Pilkoji kurapka (*Perdix perdix*)
* Paprastoji jerubė (*Tetrastes bonasia*)
* Paprastoji žvyrė (*Lagopus lagopus*); nuo 2003 m. Lietuvos raudonojoje knygoje priskirta prie išnykusių rūšių 0 (Ex) kategorijos.
* Eurazinis tetervinas (*Lyrurus tetrix*); rūšis rašyta į Lietuvos raudonąją knygą
* Vakarinis kurtinys (*Tetrao urogallus*); rūšis rašyta į Lietuvos raudonąją knygą
* Paprastoji putpelė (*Coturnix coturnix*); rūšis rašyta į Lietuvos raudonąją knygą

Introdukuotos Lietuvos gamtoje svetimžemės rūšys:
* Medžiojamasis fazanas (*Phasianus colchicus*); introdukuota.

Svetimžemės rūšys Lietuvoje auginamos nelaisvėje:
* Paprastasis povas (*Pavo cristatus*);
* Bankivinė višta (*Gallus gallus*);

## Naminiai vištiniai paukščiai Lietuvoje
* Naminis kalakutas (*Meleagris gallopavo domesticus*)
* Naminė višta (*Gallus gallus domesticus*)
* Naminė patarška (*Numida meleagris domestica*)

## Šaltiniai
Naujieji religiniai judėjimai

**Naujieji religiniai judėjimai** – bendrinis terminas, naudojamas apibrėžti konkrečioje socialinėje terpėje neįprastiems, naujiems, nuo tradicinių religinių organizacijų atskilusiems, iš kitų šalių atkeliavusiems ar pan. tikėjimams (toliau – NRJ). Tikėjimas, įprastas vienoje šalyje, kitoje šalyje gali būti neįprastas ir todėl laikomas NRJ, tad sąvoka yra labai sąlyginė. Neretai naujieji religiniai judėjimai vadinami sektomis. Nors sociologijos sektos sąvoka gali būti naudojama pakaitomis su naujųjų religinių judėjimų sąvoka, dėl neigiamų sektos sąvokos konotacijų termino sektos apibūdinant naujuosius religinius judėjimus siūloma vengti.

Vienos paskutiniųjų NRJ bangų vakarų pasaulyje kilo XIX a. viduryje (atsirado tokie judėjimai, kaip bahaizmas, Jehovos liudytojai, mormonai) bei – po II pasaulinio karo (munistai, scientologija, Ošo judėjimas). Alternatyvios bei bendruomeninės gyvensenos NRJ, rytų kilmės grupės išplito kartu su XX a. antrojoje pusėje išaugusiu kontrkultūros fenomenu (Krišnos sąmonės bendrija, jogos, budizmo grupės, naujojo amžiaus sąjūdis ir kt.

Pasaulyje skiriami naujieji religiniai judėjimai, atsiradę iš 5 pagrindinių pasaulio religijų (budizmo, hinduizmo, islamo, judaizmo ir krikščionybės). Naujiesiems religiniams judėjimams dažniausiai nepriskiriamos lokalios, vienai tautai būdingos ar tradicinės šamanistinės bendruomenės, tačiau jei pastarieji etniniai tikėjimai praktikuojami už tradicinio tikėjimo ribų jie tampa NRJ. Kiti, norėdami patirti egzotiškus ritualus, susijungti su dvasių pasauliu  vartoja tiek vietinėse šalyse, tiek Vakaruose enteogenus, dalyvauja ajahuaskos gėrimo ir kt. ritualuose. Lietuvoje Romuvos religija irgi įtraukiama į NRJ, nors jos tradicijos atkurtos iš vietinių etnokultūrinių šaltinių. Panašių bandymų atgaivinti senąsias ikikrikščioniškas tradicijas randama ir kitose šalyse (pvz., Dievturyba Latvijoje). Kiek didesnio tarptautinio susidomėjimo sulaukė Wicca tikėjimas.

## Išnašos
Žagarėlis

**Žagarėliai** (, ) – tradicinis lietuviškas kepinys. Ruošiama įvairiais būdais, tačiau paprastai tešla ruošiama iš miltų, kiaušinių, sviesto ir grietinės; kad žagarėliai būtų trapesni, pilamas spiritas arba actas, arba tešla ruošiama tik iš kiaušinių ir miltų. Išminkius labai kietą tešlą, iškočiojamas plonas lakštas, kuris supjaustomas juostelėmis. Šios įpjaunamos per vidurį, persukamos ir kepamos karštuose riebaluose (taukuose ar aliejuje). Pateikiami apibarstyti cukraus pudra.
Gerviniai paukščiai

**Gerviniai paukščiai** (*Gruiformes*) – paukščių (*Aves*) būrys.

Įvairi ir gana skirtingo gyvenimo būdo paukščių grupė, kurią jungia panaši vidinė gyvūnų sandara. Tai sausumos ir vandens telkinių paukščiai, kurių dauguma gyvena prie pelkių, pelkėse ir prie vandens. Dauguma monogamai. Jaunikliai viščiukiniai. Lizdas dažniausiai būna ant žemės, kartais medžiuose.

Šiame būryje labai skirtingo dydžio paukščiai, nuo 12 cm kūno ilgio ir 20 g vandeninių vištų (*Rallidae*) šeimos nedideli paukšteliai, iki 176 cm ūgio bei 15 kg gervių (*Gruidae*) šeimos didelės rūšys.

## Gervinių paukščių klasifikacija
Gervinių paukščių būryje 2 pobūriai, 6 šeimos, 2 pošeimiai, 52 gentys, 164 rūšys, kurių dalis išskirtos į porūšius.
**Pobūrys**: *Gruoidea* Vigors, 1825 – Tikrieji gerviniai;
**Šeima**: *Aramidae* Bonaparte, 1849 – Araminiai; 1 gentis, 1 rūšis.
**Šeima**: *Gruidae* Vigors, 1825 – Gervės; 2 pošeimiai, 6 gentys (dalis autorių išskiria keturias gentis), 15 rūšių.
**Šeima**: *Psophiidae* – Dūdiniai; 1 gentis, 3 rūšys.
**Pobūrys**: *Ralloidea* Rafinesque, 1815 – Vištagerviniai;
**Šeima**: *Heliornithidae* – Skiautėtakojiniai; 3 gentys, 3 rūšys.
**Šeima**: *Rallidae* – Vandeninės vištos; 39 gentys, 131 rūšys. Nuo 1500 m. šioje šeimoje išnyko 5 gentys ir 21 rūšis.
**Šeima**: *Sarothruridae* – Šluotauodegės; 2 gentys, 11 rūšių.

Anksčiau šiam būriui buvo priskirti kariaminiai (*Cariamidae*), sauliapaukščiai (*Eurypygidae*), eininiai (*Otididae*), kaguniniai (*Rhynochetidae*) paukščiai.

## Lietuvos gervinių paukščių rūšys
Lietuvoje savaime gyvena 7 rūšys, priklausančios 6 gentims ir 2 šeimoms:
**Šeima**: *Gruidae* – Gervės
* *Grus grus* – Pilkoji gervė;
**Šeima**: *Rallidae* – Vandeninės vištos
* *Crex crex* – Griežlė; rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* *Fulica atra* – Laukys;
* *Gallinula chloropus* – Nendrinė vištelė;
* *Porzana parva* – Plovinė vištelė; rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* *Porzana porzana* – Švygžda; rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* *Rallus aquaticus* – Ilgasnapė vištelė;

## Išnykusios gervinių paukščių šeimos
* †*[[Aptornithidae]]* Mantell, 1848
* †*[[Eogruidae]]* Wetmore, 1934
* †*[[Geranoididae]]*  Wetmore, 1933
* †*[[Parvigruidae]]* Mayr, 2005
* †*[[Songziidae]]* LianHai Hou, 1990

## Šaltiniai

## Nuorodos
* itis.gov / Gruiformes | *[[Anglų kalba|anglų k.]]*
* britannica.com / Gruiform | *anglų k.*
Irklakojiniai paukščiai

**Irklakojiniai paukščiai** (*Pelecaniformes*) – paukščių (Aves) būrys. Anksčiau tradiciškai priklaususos Anhingidae, Fregatidae, Phaethontidae, Phalacrocoracidae, Sulidae paukščių šeimos yra išbrauktos iš šio būrio sąrašų.

Šiame būryje vidutinio dydžio ir dideli paukščiai. Pagal morfologinius požymius, tai labai skirtingos išvaizdos paukščių šeimos. Monogamai, gyvena kolonijomis.

## Irklakojinių paukščių naujoji klasifikacija
Pasaulyje 5 šeimos, 38 gentys, 108 rūšys:
* **Šeima**: *Ardeidae* Leach, 1820 – Garniniai; 21 gentis, 64 rūšys
* **Šeima**: *Balaenicipitidae* Bonaparte, 1853 – Batasnapiniai; 1 gentis, 1 rūšis.
* **Šeima**: *Pelecanidae* Rafinesque, 1815 – Pelikaniniai; 1 gentis, 8 rūšys.
* **Šeima**: *Scopidae* Bonaparte, 1849 – Plaktukagalviniai; 1 gentis, 1 rūšis.
* **Šeima**: *Threskiornithidae* Richmond, 1917 – Ibiniai; 2 pošeimiai, 13 genčių, 34 rūšys

## Lietuvoje aptinkami irklakojiniai paukščiai
Lietuvoje aptinkama 3 šeimos, 13 rūšių:
**Garninių (''Ardeidae'') šeima**
* Pilkasis garnys (*Ardea cinerea*);
* Purpurinis garnys (*Ardea purpurea*);
* Didysis baublys (*Botaurus stellaris*); rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Ibiškasis garnys (*Bubulcus ibis*);
* Didysis baltasis garnys (*Egretta alba*);
* Mažasis baltasis garnys (*Egretta garzetta*);
* Mažasis baublys (*Ixobrychus minutus*); įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Naktikovas (*Nycticorax nycticorax*);
**Pelikaninių (''Pelecanidae'') šeima:**
* Garbanotasis pelikanas (*Pelecanus crispus*);
* Rožinis pelikanas (*Pelecanus onocrotalus*);
**Ibinių (''Threskiornithidae'') šeima:**
* Paprastoji girnovė (*Platalea leucorodina*);
* Rudasis ibis (*Plegadis falcinellus*);
* Šventasis ibis (*Threskiornis aethiopicus*);

## Irklakojinių paukščių tradicinė klasifikacija
Šios klasifikacijos atsisakyta. Pasaulyje 6 šeimos ir 57 rūšys:
* **Šeima**: *Anhingidae* Reichenbach, 1849 – Žalčiakakliniai; 4 rūšys.
* **Šeima**: *Fregatidae* Lacépède, 1799 – Fregatiniai; 1 gentis, 5 rūšys.
* **Šeima**: *Pelecanidae* Rafinesque, 1815 – Pelikaniniai; 1 gentis, 8 rūšys.
* **Šeima**: *Phaethontidae* Brandt, 1840 – Fajetoniniai; 1 gentis, 3 rūšys.
* **Šeima**: *Phalacrocoracidae* Reichenbach, 1850 – Kormoraniniai; 3 gentys, 41 rūšis.
* **Šeima**: *Sulidae* Reichenbach, 1849 – Padūkėliniai; 3 gentys, 10 rūšių.

Vieninteliai šių šeimų paukščiai, kurių visi 4 pirštai plėvėti, ir jie puikiai plaukioja. Daugumai rūšių būdingi platūs sparnai. Fregatos ir fajetonai didžiąją gyvenimo dalį praleidžia ore, o smigikai, kormoranai ir žalčiakakliai gali ilgai skrieti virš vandenyno. Visi šio būrio paukščiai minta žuvimis. Kai kurios rūšys grobį gaudo įspūdingai nerdamos iš didelio aukščio; jiems būdingos kai kurios ypatybės, apsaugančios nuo smūgio į vandenį skriejant dideliu greičiu.

## Galerija

Vaizdas:Plaleu.jpg|Girnovių (*Plataleinae*) pošeimio rūšis - paprastoji girnovė (*Platalea leucorodina*)
Vaizdas:450px-Shoebill-cropped.JPG|Batasnapinių šeimos rūšis - batasnapis (*Balaeniceps rex*)
Vaizdas:Ardea-cinerea-0525.jpg|Garninių šeimos rūšis - pilkasis garnys (*Ardea cinerea*) 


## Šaltiniai

## Nuorodos
* itis.gov / Pelecaniformes, *[[Anglų kalba|Anglų k.]]*
Sakaliniai paukščiai

* *[[Falconidae]]* Leach, 1820 – Sakaliniai
* † *[[Masillaraptoridae]]

*'Sakaliniai paukščiai** (''Falconiformes'') – aktyvių dieną [[Plėšrieji paukščiai|plėšriųjų paukščių]] [[būrys]].

== Apibūdinimas ==
Kūno ilgis tarp 14–65 cm. Būdingas tvirtas kūno sudėjimas ir plati krūtinė. Kojų ir krūtinės raumenys puikiai išvystyti, galva didelė ir apvali. Stipriai išvystytas [[rega|regėjimas]]. [[Snapas]] trumpas, prie galvos padengtas oda, lenktas ir tvirtas.

== Sakalinių paukščių būrio klasifikacija ==
Sakalinių paukščių (''Falconiformes'') būryje 2 šeimos – 1 gyvuojanti ir 1 išnykusi, bei 3 pošeimiai:
* ***[[Falconidae]]* Leach, 1820 – Sakalinių šeima***
** ''[[Caracarinae]]'' <small>d’Orbigny, 1837</small> – [[Karakaros|Karakarų]] pošeimis
** ''[[Falconinae]]'' <small>Leach, 1820</small> – [[Sakalai|Sakalų]] pošeimis
** ''[[Herpetotherinae]]'' <small>Lesson, 1843</small> pošeimis
* [[Išnykimas|†]] ***Masillaraptoridae* šeima*'
Dar tryjų išnykusių taksonų – †*[[Antarctoboenus]]*, †*[[Parvulivenator]]*, †*[[Stintonornis]]* šio būrio klasifikacijoje padėtis neaiški
 

## Lietuvos sakaliniai paukščiai
Lietuvoje aptinkamos **9** rūšys, kurios visos retos arba labai retos ir priklauso tikrųjų sakalų (*Falco*) genčiai:
* Medžioklinis sakalas (*Falco rusticolus*). Nereguliariai užskrendantis į Lietuvą. Joje žiemoja retai arba atsitiktinai. Šalyje neperi.
* Taurusis sakalas (*Falco cherrug*). Ypač retai užskrendantis į Lietuvą, joje neperi.
* Sakalas keleivis (*Falco peregrinus*). Įrašytas į Lietuvos raudonosios knygos 1(E) kategoriją. Reguliariai pastebimas per migracijas, žiemoja retai. Lietuvoje peri atsitiktinai.
* Eleonoros sakalas (*Falco eleonorae*). Ypač retai užskrendantis į Lietuvą, joje neperi.
* Eurazinis sketsakalis (*Falco subbuteo*). Įrašytas į Lietuvos raudonosios knygos 3(R) kategoriją. Reguliariai pastebimas per migracijas. Lietuvoje peri.
* Paprastasis pelėsakalis (*Falco tinnunculus*). Įrašytas į Lietuvos raudonosios knygos 2(V) kategoriją. Reguliariai pastebimas per migracijas ir žiemojimo metu. Lietuvoje peri.
* Stepinis pelėsakalis (*Falco naumanni*). Ypač retai užskrendantis į Lietuvą, joje neperi.
* Paprastasis startsakalis (*Falco columbarius*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonosios knygos 1(E) kategoriją. Reguliariai pastebimas per migracijas ir žiemojimo metu. Lietuvoje peri atsitiktinai.
* Raudonkojis sakalas (*Falco vespertinus*). Į Lietuvą užskrendantis paukštis, reguliariai pastebimas migracijų metu, joje neperi.

## Taip pat skaityti
* Pasaulio smulkiausių plėšriųjų paukščių rūšių sąrašas
* Lietuvos plėšriųjų paukščių sąrašas

## Šaltiniai
Papūginiai paukščiai

:  Papūginių paukščių savaiminis/natūralus paplitimas pasaulyje

**Papūginiai paukščiai** (*Psittaciformes*) – paukščių (*Aves*) būrys. Papūgos lengvai atskiriamos iš jų didelės galvos, trumpo kaklo ir stipriai riesto snapo. Jų plunksnos kietos, ryškiai žvilgančios, dažniausiai vyraujančios žalios spalvos, kuri slepia lapijoje, su kitų ryškių spalvų dėmėmis. Du kojų pirštai nukreipti į priekį, o du atgal – tokios kojos tinka laipioti medžiais. Lipant ar laikantis snapas dažnai naudojamas vietoj trečios kojos. Sparnai paprastai siauri ir nusmailėję, todėl papūgos gali greit ir manevringai skraidyti.

Gyvena daugumoje šiltų pasaulio vietų, ypač gausu atogrąžų miškuose. Gamtoje papūgos triukšmingos ir draugiškos. Labai nedaug papūgų migruoja, nors jos gali skraidyti gana toli ieškodamos maisto.

Jos nuo seno laikomos nelaisvėje dėl grožio, proto ir gebėjimo išmokti, tai ypač matyti iš žmogaus kalbos pamėgdžiojimo, įskaitant banguotąsias papūgėles (*Melopsittacus undulatus*).

Minta augaliniu maistu – sėklomis, riešutais, vaisiais, nektaru ir žiedais.

## Klasifikacija
Pasaulyje išskiriami 3 antšeimiai su maždaug 375 rūšimis:
* *Cacatuoidea* – Kakadu; 21 rūšis.
* *Psittacoidea* – Tikrosios papūgos; apie 350 rūšių.
* *Strigopoidea* – Naujosios Zelandijos papūgos; 4 rūšys.

## Papūginiai paukščiai Lietuvoje
Lietuvoje stebimi gana retai, o jų statusas priskiriamas prie invazinių paukščių rūšių. Dvi rūšys:
* Kramerio žieduotoji papūga (*Alexandrinus krameri*)
* Paprastoji kalita (* Myiopsitta monacha*)

## Šaltiniai
Smiltvištiniai

**Smiltvištiniai** (*Pteroclididae*) – **smiltvištinių paukščių** (*Pteroclidiformes*) būrio šeima.

Šie sudėtingais raštais išmarginti paukščiai gyvena sausoe Afrikos ir Azijos srityse. Daugiausia laiko jie praleidžia ant žemės, kur juos puikiai slepia rudos ar pilkos, taškuotos ar juostuotos plunksnos. 

Smiltvištės panašios į tetervinus ir į karvelius. Kaip ir tetervinų, jų galva maža, kūnas kresnas, kojos apžėlusios plunksnomis. Tačiau pakilusios į orą jos puikiai skrenda ilgais smailias sparnais, plasnodamos kaip karveliai. Šie paukščiai plunksnomis sugeria vandenį ir neša jaunikliams į lizdus, kurie paprastai būna toli nuo vandens šaltinių.

Šeimoje 2 gentys ir 16 rūšių. Lietuvoje buvo rasta viena rūšis – sadža (*Syrrhaptes paradoxus*).

* Syrrhaptes
** (*Syrrhaptes tibetanus*)
** (*Syrrhaptes paradoxus*)
* Pterpcles
** Baltapilvė smiltvištė (*Pterocles alchata*)
** (*Pterocles namaqua*)
** Rudapilvė smiltvištė (*Pterocles exustus*)
** Taškuotoji smiltvištė (*Pterocles senegallus*)
** Juodapilvė smiltvištė (*Pterocles orientalis*)
** Karūnuotoji smiltvištė (*Pterocles coronatus*)
** Geltongurklė smiltvištė (*Pterocles gutturalis*)
** (*Pterocles burchelli*)
** (*Pterocles personatus*)
** (*Pterocles decoratus*)
** Juostuotoji smiltvištė (*Pterocles lichtensteinii*)
** (*Pterocles bicinctus*)
** (*Pterocles indicus*)
** (*Pterocles quadricinctus*)
Natris

**Natris** – cheminis elementas, šarminis metalas, žymimas **Na**. Atominis skaičius – 11. Kambario temperatūroje – minkštas balkšvas metalas, ore iš lėto oksiduojasi, sudarydamas Natrio oksidą, pakaitintas – užsidega. Su vandeniu reaguoja, sudarydamas natrio šarmą (natrio hidroksidą), išskirdamas iš vandens vandenilį. Reakcijos metu išsiskiria daug šilumos, dėl to gali įvykti sprogimas. Panašias į natrio chemines savybes turi kalis. Labiausiai žinomas natrio junginys – natrio chloridas (valgomoji druska).

Natris naudojamas atominėse elektrinėse kaip šilumnešis, dėl šios priežasties branduolinio reaktoriaus paleidimas gali užtrukti 1 savaitę laiko, nes norint jį paleisti, natrį reikia tolygiai išlydyti.

## Pavadinimo kilmė

Natris būdavo aptinkamas šarminiuose junginiuose iš augalinių pelenų, kuriuose gausu šarminių medžiagų, todėl arabai ir hebrajai elementą pavadino vardu – *neter*.

## Natris organizme

Natris organizme reikalingas ląstelių osmosiniam slėgiui ir membranų pralaidumui palaikyti; veikia vandens balansą organizme; reguliuoja kraujo pH; stimuliuoja nervų veiklą.
Kalis

**Kalis** – cheminis elementas, šarminis metalas, žymimas **K**. Atominis skaičius – 19. Kambario temperatūroje – minkštas balkšvas metalas, ore iš lėto oksiduojasi, sudarydamas Kalio oksidą, pakaitintas – užsidega. Su vandeniu reaguoja, sudarydamas *kalio šarmą* (kalio hidroksidą), išskirdamas iš vandens vandenilį. Reakcijos metu išskirtos vandenilio dujos užsidega. Tada išsiskiria daug šilumos, dėl to gali įvykti sprogimas. Panašiomis į kalio chemines savybes pasižymi natris.

## Etimologija

Kalio junginiai anksčiau būdavo išgaunami šarminant jūros augalų ir medienos pelenus ( – iššarmintas, gautas šarminant).

## Izotopai
Dabar yra žinomi 24 kalio izotopai. 3 izotopai randami gamtoje. Dažniausias gamtoje yra 39K izotopas. Radioaktyvus natūralus 40K izotopas laikomas pagrindine gyvūnų ir augalų savaiminės mutacijos priežastimi.

## Kalis organizme
Kalis yra ląstelių protoplazmos sudedamoji dalis. Jis trukdo baltymams prisijungti vandenį ir gerina ląstelinių sienelių laidumą. Jis svarbus nervų ir raumenų ląstelių veiklai. Jei trūksta kalio, sutrinka nervų ir raumenų dirglumas, apetitas, virškinamojo trakto darbas, susilpnėja kraujagyslių tonusas, raumenys, sutrinka širdies darbas, atsiranda mieguistumas. Kalis yra natrio antagonistas, todėl maisto produktuose kalio ir natrio turi būti atitinkamu santykiu.
Kalis reikalingas ląstelių osmosiniam slėgiui ir vandens balansui palaikyti; pagerina augalų krūmijimąsį, sėklų daigumą, derlingumą; gyvūnų organizme skatina druskų išsiskyrimą iš organizmo, turi įtaką nervinių inpulsų perdavimui, raumenų susitraukimui, širdies ritmui.

## Panaudojimas
* JAV kalio chlorido injekcijos buvo naudojamos vykdyti mirties bausmei, kadangi jis tik sustabdo širdį, nepakenkdamas kitiems žmogaus organams.
* Daug kalio sunaudojama gaminant superoksidą KO2, kuris yra naudojamas povandeniniuose ir kosminiuose laivuose deguoniui regeneruoti, kaip ir kasyklose.

## Šaltiniai
Čikagos mokykla

**Čikagos mokykla** – laisvosios rinkos neoliberali ekonominė filosofija, ilgą laiką asocijuota su Čikagos universitetu. Susiformavo XX a. 3-ajame dešimtmetyje Jungtinėse Amerikos Valstijose. Žymiausi atstovai – Čikagos universiteto profesoriai M. Friedman, F. H. Knight, T. W. Schultz, G. J. Stigler.

Čikagos mokykla laikėsi požiūrio, kad ekonomikos teorija gali apsieiti be vertinimų, teigė, kad neoklasikinė kainų teorija tiksliai aprašo ekonominės sistemos veikimą, o išteklų paskirstymo problemą geriausiai išsprendžia laisvoji konkurencija. Jie atgaivino ir išplėtojo kiekybinę pinigų teoriją – monetarizmą. Pagal ją, ekonominį gyvenimą labiausiai reguliuoja pinigai, efektyviausiai – centrinio banko reakcija į pinigų paklausą. Čikagos mokyklos atstovai atsisakė požiūrio, kad pinigų apyvartos greitis pastovus. Funkcinį ryšį tarp pinigų apyvartos greičio ir pinigų paklausos nustatė remdamiesi 75 metų laikotarpio Jungtinių Amerikos Valstijų statistikos duomenimis; pinigų paklausai taikė bendrąją kainų teoriją. Iš pradžių jie neatsižvelgė į tai, kad pinigų politikos padariniai ateina vėliau nei numatyta prognozėse. Vėliau Čikagos mokyklos atstovai papildė teorijas teiginiais, kad pinigų kiekį reikėtų didinti palaipsniui ir po nedaug, riboti centrinių finansų įstaigų laisvę neleidžiant joms reaguoti staigiomis pinigų politikos reguliavimo priemonėmis.

## Istorija
Tuo metu, kai didžiojoje pasaulio dalyje keinsizmas buvo vertinama, kaip ortodoksiška, griežtai nustatyta ekonomikos valstybinio reguliavimo reguliavimo teorija, Čikagos filosofija buvo įvardinama kaip neįprastai ekstremistiška, t. y. linkstanti į kraštutines pažiūras ir priemones. Nuo 1970 m. ji buvo pradėta vis dažniau pradėta vadinti pagrindine ir vyraujančia, o Čikagoje išugdyti ekonomistai dažnai vaidindavo pagrindinį vaidmenį žiauriame infliacijos ir rinkos liberalizavimo procese, prašliuožusiame per pasaulį XX a. 9-ąjį ir 10-ąjį dešimtmečius.

Pagal 2003 m. duomenis, net 22 iš 49 Nobelio premijos laureatų ekonomikos srityje buvo Čikagos universiteto nariai, studentai ar tyrinėtojai. Su šia mokykla yra siejama taip vadinama Šoko terapija – ideologinė ir politinė totalaus kontroliavimo ūkio decentralizacijos schema, 1980–2010 m. pritaikyta daugelyje pasaulio kraštų, kurios esmė – gamybos objektų bei kitos nuosavybės privatizacija. Deja, šie pasaulinio masto pokyčiai davę impulsų ir permainų gamybai bei prekybai pavertė ekonominiais skurdžiais šimtus milijonų žmonių, kurie buvo nepasiruošę ir neparengti rinkos ekonomikai įvairiose pasaulio valstybėse. Kita vertus ir ši ekonomistų mokykla nesugebėjo pasiūlyti bei įgyvendinti tvaraus vystymosi ekonomikos modelio: pasaulį ir toliau krečia retesnės ar dažnesnės ekonominės krizės tiek atskiruose kraštuose, tiek ir visuose kontinentuose vienu metu. 2008–2009 m. pasaulio ekonomikos krizė parodė neoliberalių ekonomikų nestabilumą ir atnešė milžiniškus nuostolius.

## Šaltiniai
* *[https://www.vle.lt/Straipsnis/Cikagos-mokykla-104046 Čikagos mokykla]*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004
Doleris

**Doleris** – oficiali kai kurių šalių valiuta, žymima **$**. JAV doleris yra plačiausiai pasaulyje cirkuliuojanti valiuta.

## Istorija
Dolerio pavadinimas kilęs iš istorinių piniginių vienetų tolaras (Čekija), taleris (Vokietija) pavadinimų. „Talerio“ (*thaler*) pavadinimas istoriškai kilęs iš žodžio „Tal“, reiškiančio „slėnis“, siejamo su pinigų kalykla Joachimo slėnyje (*Joachimsthal*) Čekijoje (tuomet priklausiusiai Habsburgų imperijai).

## Naudojimas
Skirtingose šalyse naudojami doleriai:
* JAV doleris (USD) – naudojamas JAV, Puerto Rike, kitose šalyse
* Australijos doleris
* Barbadoso doleris
* Bahamų doleris
* Belizo doleris
* Bermudos doleris
* Brunėjaus doleris
* Kanados doleris
* Kaimanų salų doleris
* Rytų Karibų doleris
* Fidžio doleris
* Gajanos doleris
* Honkongo doleris
* Jamaikos doleris
* Liberijos doleris
* Namibijos doleris
* Naujosios Zelandijos doleris
* Singapūro doleris
* Saliamono salų doleris
* Surinamo doleris
* Naujasis Taivano doleris
* Trinidado ir Tobago doleris
* Zimbabvės doleris
Taip pat žr.:
* Tarptautinis doleris
* Dolerizacija
Lėliniai paukščiai

**Lėliniai paukščiai** (*Caprimulgiformes*) – paukščių (*Aves*) būrys. Vidutinio dydžio paukščiai. Snapas trumpas. Žiotys labai plačios, jų pakraščiai apaugę šereliais. Akys didelės. Kojos trumpos, pirštai silpni. Neryškių pilkšvų bei rusvų spalvų. Plunksnos minkštos. Sparnai ir uodega ilgi.

Veiklūs naktį ir sutemomis. Dieną tupi prigludę prie šakų ar žemės. Monogamai. Lizdą krauna tiesiog ant žemės. Deda 2 kiaušinius. Peri patinas ir patelė apie 17 dienų. Jaunikliai paukščiukiniai. Suaugę šeriasi vieną kartą. Minta beveik tik vabzdžiais.

Gyvena miškuose, stepėse, dykumose, kalnuose. Keliaujantys paukščiai. Paplitę daugiausia
tropikuose. Vidutinio klimato juostose aptinkama nedaug rūšių.

Būryje 5 šeimos, apie 110 rūšių:
* Guachariniai (*Steatornithidae*). Šeimoje vienintelė rūšis – guacharas (*Steatornis caripensis*).
* Varliaburniniai (*Podargidae*). Pasaulyje 2 gentys ir 13 rūšių.
* Ausuotieji lėliai (*Eurostodidae*). Anksčiau buvo priskiriami *Caprimilgidae* šeimai.
* Potiniai (*Nyctibiidae*). Žinomos 5 rūšys.
* Lėliniai (*Caprimulgidae*). Pasaulyje 78 rūšys.

Lietuvoje gyvena vienintelė rūšis:
* Lėlys (*Caprimulgus europaeus*)

* Uoksiniai lėliai (*Aegothelidae*). Šeima, kuri anksčiau buvo priskiriama lėliniams paukščiams, šiandien išskiriama į atskirą būrį *[[Aegotheliformes]]*.
Limfinė sistema

**Limfinė sistema** – žmogaus ir kitų stuburinių gyvūnų organų sistema, atliekanti organizmo apsaugines ir gyvybines funkcijas. Ji palaiko skysčių homeostazę audiniuose, užtikrina, kad į audinius pratekėję skysčiai bei makromolekulės (baltymai, lipidai ir kt.) būtų grąžinti atgal į kraujotaką. Ji taip pat plonosiose žarnose sugeria riebalus ir perneša juos į širdies ir kraujotakos sistemą.

## Limfinės sistemos sandara

Limfinę sistemą sudaro:
* limfa;
* įvairaus kalibro limfagyslės;
* limfiniai organai: limfmazgiai, limfiniai mazgeliai, migdolai, blužnis, užkrūčio liauka, limfoidinio audinio sankaupos.
* limfiniai kapiliarai
* limfiniai takai
* limfagyslės

## Limfinės sistemos funkcijos

Limfinės sistemos funkcijos ir reikšmė:
* Nudrenuoja audinių skysčio perteklių į kraują;
* Įsiurbia ir perneša į kraują kai kurias medžiagas – koloidinius baltymus, lipoidų emulsiją ir kt.
* Dalyvauja apsauginėse organizmo reakcijose prieš infekciją, formuoja imunitetą: gamina forminius elementus – limfocitus, kurie apsaugo ir naikina bakterijas bei kitokias organizmui kenksmingas medžiagas, šalina iš audinių kenksmingų dalelių ir medžiagų apykaitos liekanas;
* Limfagyslėmis gali plisti piktybinių navikų ląstelės ar infekcijos sukelėjai.

## Limfinės sistemos vystymasis žmogaus embrione

Žmogaus embrione limfinė sistema vystose iš mezenchimos. ~6 vystymosi savaitę joje atsiranda plyšiai, pripildyti skysčio. Ląstelės, apsupančios šiuos plyšius virsta endotelio ląstelėmis. Plyšiai tarpusavyje jungiasi. Susijungdami ir didėdami pirminiai limfiniai kapiliarai sudaro 6 limfinius maišus. Po to vietoj maišų susiformuoja limfagyslių rezginiai. O 3 mėnesį susiformuoja ir pagrindinės limfmazgių grupės. Kiti limfmazgiai išsivysto iš periferinių limfagyslių.

## Literatūra
* http://faculty.ccp.edu/faculty/wberman/bio110/lymphatic.html  
* ŽMOGAUS ANATOMIJA. II tomas / R. Stropus, V.Vaičekauskas, J. Tutkuvienė, N. Paužienė, D. H. Pauža, A. Dabužinskienė, V. Gedrimas, G.H. Schumacher. – Kaunas: Kauno medicinos universiteto leidykla, 2007 m.

## Nuorodos

* http://www.theodora.com
* http://medical-dictionary.thefreedictionary.com
* Limfinės sistemos veikimas (flash animacija)
Tarptautinė moters diena

**Tarptautinė moters diena**, Kovo 8-oji, kai kuriose šalyse (NVS ir kitose) tai valstybinė šventė. Lietuvoje kovo 8-oji – atmintina diena, švenčiama kaip Tarptautinė moterų solidarumo diena. Nuo 1975 m. Tarptautinė moters diena švenčiama Jungtinių Tautų Organizacijos.

## Istorija
Idėja švęsti tarptautinę moters dieną kilo XIX–XX amžių sandūroje, kai sparti industrializacija ir ekonominė plėtra kėlė masinius protestus prieš sunkias darbo sąlygas. Vienas tokių protestų vyko 1857 m. kovo 8 d. Niujorko tekstilės fabrike, kur moterys protestavo prieš ypač prastas darbo sąlygas ir mažus atlyginimus. Protestuotojas išvaikė policija.

Vėlesniais metais kovo 8 d. vykdavo protestai, vienas didesnių – 1908 metais, kai 15 000 moterų žygiavo Niujorko gatvėmis, reikalaudamos sutrumpintos darbo dienos, didesnio darbo užmokesčio ir rinkimų teisės. Kitų metų vasario 28 d. JAV buvo švenčiama pirmoji Tarptautinė moters diena.

Kitais metais minėdami Tarptautinę moters dieną daugiau nei milijonas žmonių Austrijoje, Danijoje, Vokietijoje ir Šveicarijoje dalyvavo mitinguose už moterų teisę dirbti, balsuoti, mokytis. Tais metais Tarptautinė moters diena minėta kovo 19 d.

Tarp įvairių istorinių minėjimų, primenančių kovo 8-ąją, reikia būtinai paminėti, kad ši diena susijusi ir su tragišku įvykiu. Nepraėjus nė savaitei po moters dienos minėjimo 1911 m. kovo 19-ąją, kovo 25 d. tragiškas gaisras Niujorko Triangle fabrike pasiglemžė daugiau nei 140 čia dirbusių moterų, daugiausia italių ir žydžių emigrančių, gyvybių. Kilus gaisrui, moterys negalėjo evakuotis iš devinto daugiaaukščio pastato aukšto – durys buvo užrakintos, kad jos negalėtų išeiti ir pasidaryti pertraukos. Šis baisus įvykis atkreipė dėmesį į moterų teises, darbo sąlygas ir įstatymus JAV.

Dabartinė moters diena pradėta švęsti po to, kai 1910 m. kovo 8 d. Kopenhagoje vykusioje tarptautinėje moterų konferencijoje aktyvi moterų teisių gynėja Klara Cetkin pasiūlė kasmet vieną dieną skirti dėmesio moters kovai už laisvę ir lygias teises. 1911 m. kovo 8 d. pirmą kartą Tarptautinė moters diena buvo minima Vokietijoje, Austrijoje, Danijoje, Šveicarijoje.

Ypač daug dėmesio šiai šventei buvo skiriama Sovietų Sąjungoje, kur po bolševikų revoliucijos feministinių pažiūrų Aleksandra Kolontaj įkalbėjo Vladimirą Leniną, kad ši diena būtų paskelbta valstybine švente. Visą Sovietų Sąjungos gyvavimo laikotarpį ši šventė pabrėžė dirbančios moters herojiškumą. Tą dieną buvo įprasta, kad vyrai teikia gėles moterims, tokia tradicija iki šiol liko Rusijoje ir kai kuriose kitose šalyse. Tik 1965 m. SSRS kovo 8 d. paskelbiama nedarbo diena.

## Išnašos