open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stačioji korifanta

**Stačioji korifanta** (*Coryphantha erecta*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas. Stiebas cilindriškas, 30 cm aukščio ir 6-8 cm skermens, su gumburėliais. Ant kiekvieno gumburėlio viršaus yra 8-14 kraštinių ir 2-4 centriniai dygliai, kurie išauga iš kuokštelio, vadinamo areole. Žiedai šviesiai geltoni.

Auga Meksikoje, Hidalgo valstijoje. Dažnai augina ir kakusų mėgėjai.
Vislioji korifanta

**Vislioji korifanta** (*Coryphantha vivipara*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas. Stiebai rutuliški, sudarantys kupstus. Kiekvienas stiebas apie 5-15 cm aukščio ir 2-10 cm skermens. Iš areolių išauga iki 20 kraštinių ir 4 centriniai dygliai. Žiedai purpurinės spalvos. Vaisius – uoga. 

Auga Kanados pietinėje dalyje, JAV iki Teksaso.
Epitelanta

**Epitelanta** (*Epithelantha*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos rutuliškos formos augalų gentis. 

Gentyje dvi rūšys:
*Sagutinė epitelanta (*Epithelantha bokei*)
*Smulkioji epitelanta (*Epithelantha micromeris*)
Merlas (San Luisas)

**Merlas** () arba **Vilja de Merlas** (*Villa de Merlo*) – miestas Argentinoje, San Luiso provincijos šiaurės rytuose, Chunino departamente, Kordobos provincijos pasienyje, Komečingonų kalnagūbrio vakarinėje pašlaitėje.

Merlas garsėja kaip puikus klimatinis kurortas. Kalnagūbriai sudaro neįprastą regionui mikroklimatą: pakankamai drėgną, šiltą, nevėjuotą.

1794 m. Chuanas de Videla aplankė dabartines miesto apylinkes ir pamatęs, jog čia puiki vieta gyvenvietei, netrukus ją įkūrė. 1796 m. spalio 1 d. gyvenvietė užregistruota oficialiai.

Mieste galima išvysti istorinę Švč. Rožinio Dievo Motinos koplyčią, daugiau nei 1000 metų senumo krūmą, ilsėtis vandens gydyklose, kalnų sanatorijose. Organizuojama daug kitų pramogų: jodinėjimas, sportinė žūklė, kelionės po kalnus, kelionės dviračiais. Merle vyksta viena nacionalinė ir daug regioninių švenčių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Pirmasis Makedonijos karas

**Pirmajame Makedonijos kare** (215–205 m. pr. m. e.) kovojo Roma ir jos sąjungininkė (nuo 211 m. pr. m. e.) Etolijos lyga bei Pergamo valdovas Atalas I prieš Makedonijos karalių Filipą V. Tuo pačiu metu vyko Antrasis pūnų karas, kuriame Roma kovojo su Kartagina. Karo metu lemiamų susidūrimų nebuvo ir jis baigėsi nei vienai pusei nepasiekus aiškios persvaros.

Karo metu Makedonija nesėkmingai bandė užimti dalį Ilyrijos ir Graikijos. Manoma, kad smulkūs susidūrimai rytuose sutrukdė Makedonijai padėti Kartaginos generolui Hanibalui kovoje su Roma.

Karą formaliai baigė 205 m. pr. m. e. sudaryta taika.

## Demetrijus ragina kovoti su Roma
Romai kovojant su Kartagina, Makedonijos karaliui Filipui V pasitaikė galimybė pabandyti išplėsti savo valdžią į vakarus. Pasak Senovės Graikijos istoriko Polibijo, svarbiu faktoriumi Filipo sprendimui pasinaudoti šia galimybe buvo Demetrijaus iš Faroso įtaka.

Po Pirmojo Ilyrijos karo 229 m. pr. m. e. Demetrijus tapo didžiosios Ilyrijos pakrantės dalies valdovu, tačiau 219 m. pr. m. e., vykstant Antrajam Ilyrijos karui romėnai jį sumušė ir jis pabėgo ir buvo priimtas Filipo dvare.

Kovodamas su etoliečiais Filipas iš pasiuntinio sužinojo apie Hanibalo pergalę prie Trasimenės ežero 217 m. birželio mėnesį. Iš pradžių Filipas laišką parodęs tik Demetrijui. Galbūt tikėdamasis atgauti savo karalystę Demetrijus nedelsdamas patarė jaunam karaliui sudaryti taiką su etoliečiais ir nukreipti savo dėmesį į Ilyriją ir Italiją. Filipas buvo nesunkiai įtikintas pasirinkti tokį kelią ir iškart pradėjo derybas su etoliečiais. Susitikime su Etolijos lyderiais pakrantėje netoli Naupakto buvo sudaryta taikos sutartis.

## Filipas stato laivyną
217-216 m. žiemą Filipas praleido statydamas 100 laivų laivyną, ko pasak Polibijaus „iki tol nėra daręs nei vienas Makedonijos karalius“, ir mokydamas vyrus irkluoti. Makedonija greičiausiai neturėjo pakankamai resursų pastatyti ir išlaikyti tokį laivyną, kuris galėtų kovoti su Roma. Polibijas rašo, kad Filipas neturėjo vilties nugalėti romėnus jūroje, matyt dėl patirties ir pasiruošimo trūkumo.
Mecano

**Mecano** – XX a. devintojo dešimtmečio ispanų pop grupė. Populiarumo susilaukė ne tik Ispanijoje, bet ir Italijoje, Prancūzijoje, Lotynų Amerikoje. Sudaro: Ana Torroja (vokalas), Nacho Cano (sintezatorius, gitara, vokalas) ir José Maria Cano (sintezatorius, gitara, vokalas). Grupės gyvavimo pradžioje 1981–1986 m. grojo techno – pop muziką. Nuo 1986 m. pradėjo kurti muziką, kurioje buvo pop, roko, flamenko, tradicinių lotyniškų ritmų. Diskas *Entre Cielo y el Suelo* tapo grupės pervermu ir susilaukė teigiamų kritikų vertinimų. Mecano – ryškiausia dešimtmečio grupė Ispanijoje. Ją taip pat galima gretinti su kitomis šio periodo grupėmis – Duran Duran, Ultravox, Baccara ir kt. Mecano daina *Hijo de la luna* buvo išversta į italų ir prancūzų kalbas. Ją atliko Montserrat Caballé bei Sarah Brightman. Grupė iširo 1998 m.

## Diskografija
* 1982 *Mecano*;
* 1983 *¿Dónde está el país de las hadas?* („Kur yra fėjų šalis?“);
* 1984 *Ya viene el sol*;
* 1985 *Lo último de Mecano*;
* 1986 *Entre el cielo y el suelo* („Tarp žemės ir dangaus“);
* 1988 *Descanso dominical*;
* 1991 *Aidalai*;
* 1998 *Ana | Jose | Nacho*.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė;
* .
Galų karai

**Galų karai** () – Romos prokonsulo Julijaus Cezario vadovaujamos kovos prieš galų gentis, vykusios (58 m. pr. m. e. – 52 m. pr. m. e.). Šių karų metu romėnai užkariavo žemyne gyvenusias galų gentis, taip pat buvo išsilaipinę Britanijoje. Karų metu žuvo beveik pusė Galijos gyventojų keltų, iš viso apie 1 mln. žmonių (tarp jų 20 000 romėnų).

Užkariavęs Galiją, Cezaris tapo jos vietininku ir įgijo didelį legionų pasitikėjimą. Galijos romanizacija lėmė prancūzų tautos susiformavimą. Apie galų karus Julijus Cezaris parašė knygą „Užrašai apie Galų karą“ (*Commentari de Bello Gallico*).
Vachšas

**Vachšas** (, ) – upė Vidurinėje Azijoje; Kirgizijoje ir Tadžikistane; Amudarjos dešinioji ištaka. Ilgis 524 km (786 km su Kyzil Su). Prasideda pietų Kirgizijoje ***Kyzyl Su*** () pavadinimu. Teka į pietvakarius. Susiliejusi su Muksu vadinama ***Surchobu*** (). Žemiau santakos su Obichingou upe įgauna Vachšo pavadinimą. Toliau teka Vachšo slėniu, kur plačiai naudojama drėkinimui. Ties Afganistano siena susilieja su Pjandžu ir sudaro Amudarją.

Svarbiausi intakai – Muksu ir Obichingou (abu dešinieji).

Upės mityba pagrįsta kalnų ledynų tirpsmo vandeniu. Didelis vandens drumstumas (4,16&nbsp;kg/m³). Upės žemupys intensyviai naudojamas drėkinimui ir energetikai (Nureko, Golovnajos, Rogūno, Bajpazino HE).

Prie upės įsikūrę Nureko ir Kalininabado miestai.

## Šaltiniai
Vachšo slėnis

**Vachšo slėnis** () – slėnis Vidurinėje Azijoje, pietvakarių Tadžikistane, Vachšo upės žemupyje. Ilgis 110 km. Aukštis nuo 400 m iki 1200 m. Sudarytas daugiausia iš aliuvinių nuogulų. Naftos ir dujų telkiniai (Kičik Belis, Kyzyl Tumšukas). Drėkinamose žemėse – medvilnės pasėliai. Sodininkystė. Slėnyje Vachšo upė daugelyje vietų patvenkta. Svarbiausi miestai: Nurekas, Kalininabadas, Kurgantepa.

## Lietuviai
Po Antrojo pasaulinio karo slėnyje pradėtos išgauti naudingosios iškasenos. Darbams buvo pasitelkiami politiniai kaliniai ir tremtiniai. 1945 m. birželį į slėnį buvo atgabenta iki 2 tūkstančių Lietuvos gyventojų, daugiausia liuteronų, turinčių vokiškas pavardes ar giminių Vokietijoje. Tremtiniai dirbo vilnamedžių laukuose, kasė bei prižiūrėjo drėkinimo laukus, atliko kitus darbus. Apie 1955-1956 m. tremtiniai buvo reabilituoti. Dauguma jų grįžo gyventi į Lietuvą, kiti pasiliko gyventi Tadžikijoje.

## Šaltiniai
Nurekas

**Nurekas** () – miestas pietvakarių Tadžikijoje, 70 km į rytus nuo Dušanbės, Vachšo slėnyje, 882 m aukštyje, Vašcho upės kairiajame krante.

Miestas išaugo 1960 m. pradėjus Nureko HE statybas. Be hidroelektrinės dar yra gelžbetonio gamykla, siuvimo fabrikas, duonos kepykla. Netoli Nureko, 2200 m aukštyje yra Rusijos kosminių karinių pajėgų stebėjimo bazė.

## Šaltiniai
Nureko tvenkinys

**Nureko hidroelektrinės tvenkinys** yra vakarinėje Tadžikijoje, Vachšo upės slėnyje. Susidarė ties Nureko miestu pastatčius užtvanką. Statybos darbai truko nuo 1960 m. iki 1972 m. Plotas 98 km², tūris 10,5 km³, ilgis 70 km, plotis iki 1 km. Vandens lygiui didelę įtaką daro sezoniškumas. Lygio svyravimo amplitudė – net 53 m. Naudojamas drėkinimui.

Užtvankos aukštis – 304 m (antra aukščiausia pasaulyje). Galingumas – 3015 MW. Yra 9 elektrą generuojančios turbinos. Elektrinė pagamina net 98 % visos Tadžikistanui reikalingos elektros energijos (aukščiausias rodiklis pasaulyje).

## Taip pat skaitykite

* Roguno užtvanka
Vulkanologija

**Vulkanologija** – mokslas, tiriantis ugnikalnius, lavą, magmą ir su jais siejamus geologinius reiškinius – vulkanų susidarymo priežastis, jų struktūrų ir vystymosi dėsningumus. Vulkanologija nagrinėja lavos, išsiveržusių dujų, piroklastinės medžiagos sudėtį.

Pagrindiniai vulkanologijos uždaviniai – sukurti metodus, kurie padėtų prognozuoti ugnikalnių išsiveržimus ir taip išvengti stichinių nelaimių. Kai kurie vulkanologai taip pat nemažai dėmesio skiria ugnikalnių šilumos panaudojimo problemai. Vulkanologinių tyrimų rezultatai dažnai naudojami kitose geologijos mokslų srityse.

## Taip pat skaitykite
* Ugnikalnis
Henrikas Daktaras

**Henrikas Daktaras** (pravardės – *Henytė*, *Hena*, g. 1957 m. gruodžio 12 d.) – Lietuvos nusikaltėlis, nuteistas kalėti iki gyvos galvos.

Vadovavo 1978 m. Kaune įkurtai nusikalstamai grupuotei „Daktarai“. Jo byloje sukaupta apie 200 nusikaltimų, tarp jų – grasinimai nužudyti, turto prievartavimas, sprogdinimai, virš 30 nužudymų. Pirmąsyk įkalintas sulaukęs 19 m. H. Daktaras nuteistas už daugybę nusikaltimų: dėl turto prievartavimo, kūno sužalojimų, žmogžudysčių. Spėjama, kad jis nužudė savo pusbrolį, kitus nepaklususius gaujos narius. Žiniasklaidoje kartais vadinamas nusikalstamo pasaulio autoritetu.

## Teistumai
1997 m. vasario 13 d. Vilniaus apygardos teismas H. Daktarui skyrė 7,5 m. laisvės atėmimo bausmę. Ji skirta už tarpininkavimą išperkant vogtus automobilius ir grasinimus buvusiam bendrovės „Agora“ apsaugos vadovui (buvusiam Kriminalinės policijos biuro vadovo pavaduotojui) Jurijui Milevskiui, jeigu šis, liudydamas teisme, atpažins Darių Mačianską, kuris buvo pagrobęs jo automobilį.

2001 m. spalį H. Daktaras iš Vilniaus 2-osios griežto režimo pataisos darbų kolonijos paleistas į laisvę už gerą elgesį, atlikęs tris ketvirtadalius bausmės.

2008 m. gruodžio 20 d. pabėgo iš policijos apsupto vienkiemio Šilų kaime. Sodybą kratę pareigūnai tvirtino, kad joje ant sienų kabėjo Hitlerio ir Stalino paveikslai. 

2009 m. vasarį paskelbta H. Daktaro tarptautinė paieška. Rugsėjo 4 dieną Bulgarijos policijos spec. pajėgų sulaikytas netoli Varnos. Sulaikant H. Daktaras tyčia nualpo. Spalio 6 d. Varnos apeliacinis teismas paskelbė galutinį ir neskundžiamą sprendimą išduoti H. Daktarą Lietuvai. Spalio 9 d. H. Daktaras buvo parskraidintas į Lietuvą.

2013 m. birželio 14 d. Klaipėdos apygardos teismas nuteisė H. Daktarą kalėti iki gyvos galvos. Lietuvos Aukščiausiasis Teismas nuosprendį paliko nepakeistą. Pasak LAT, H. Daktaras nepripažįsta nusikaltimų (išskyrus disponavimą suklastotais dokumentais), todėl jam visiškai svetimas bendražmogiškų socialinių elgesio normų laikymasis, kritiškas savo elgesio vertinimas ir pagarba prigimtinei vertybei – žmogaus gyvybei.

2022 m. Lietuvos apeliacinis teismas atmetė H. Daktaro skundą dėl Kauno apygardos teismo nutarties, kuria nebuvo tenkintas Pravieniškių pataisos namų teikimas kalėjimą iki gyvos galvos pakeisti terminuota laisvės atėmimo bausme.

## Išnašos
Didysis guramis

**Didysis guramis**, arba **milžiniškasis guramis** (*Osphronemus goramy*) – guraminių (*Osphronemidae*) šeimos žuvis. Dydis – iki 60 cm. Kilęs iš Borneo, Javos ir Sumatros. Neretai auginamas akvariume, tačiau dėl savo dydžio jis turi būti gerai įrengtas ir filtruojamas. Dauginimosi metu patinas saugo ikrus ir mailių.
Melsvasis guramis

**Melsvasis guramis** (*Trichogaster trichopterus*) – guraminių (*Osphronemidae*) šeimos dažnai akvariumuose auginama žuvis. Dydis – iki 15 cm. Paplitęs Malaizijoje, Tailande, Indonezijoje ir gretimuose regionuose. Akvariumuose laikomos įvairios spalvinės formos.
Medspalvis guramis

**Medspalvis guramis** (*Trichogaster chuna*) – guraminių (*Osphronemidae*) šeimos žuvis, dažnai auginama akvariumuose. 

Dauginimosi metu patinas iš burbuliukų sulipdo tvirtą lizdą ir saugo ikrus bei išsiritusį mailių. 

## Paplitimas ir ekologija
Paplitęs šiaurės rytinėje Indostano dalyje, Bramaputros ir Gango žemupiuose ir deltose. Sutinkami Indijos Utar Pradešo, Biharo, Džarkando, Vakarų Bengalijos, Asamo valstijose ir Bangladeše. 

Iš negausių stebėjimų ne akvariumo sąlygose galima spręsti, kad gyvena sekliose upių pakrantėse ir užsemiamose vietose. Minta vabzdžiais, kuriuos surenka nuo vandens paviršiaus arba numuša išpučiama vandens srovele. 
## Dauginimasis
Dauginasi nuo rugpjūčio iki spalio mėnesio. Tuo metu vandens temperatūra yra tarp 26 ir 30&nbsp;°C.

## Požymiai

Dydis - 4-4,5 cm. Patelės šiek tiek didesnės už patinėlius. Pasitaiko įvairiausių spalvinių atmainų. Kūnas su neryškiomis juostelėmis. 

## Nuorodos
Daugiašalių investicijų garantijų agentūra

**Daugiašalių investicijų garantijų agentūra** (**DIGA**) – tarptautinė organizacija, vienijanti besivystančias šalis.

Organizacija įkurta 1988 m., jos įkūrimo tikslas – užsienio kompanijų investicijų skatinimas besivystančiose šalyse narėse (1999 m. jų buvo 152), apdraudžiant investicijas nuo nekomercinės rizikos bei padedant besivystančioms šalims kurti palankią teisinę ir ekonominę aplinką tiesioginėms užsienio investicijoms.

DIGA kapitalas sudaro daugiau kaip 1 mlrd. JAV dolerių.

## Nuorodos
Sutapimas

**Sutapimas** – bendrąja prasme, pastebimas kelių ar daugiau reiškinių ar aplinkybių atsitiktinis atitikimas, susiderinimas, nesant akivaizdaus priežastinio ryšio tarp jų.

Sutapimas taip pat yra loginė kategorija, kuria naudojamasi moksliniuose tyrimuose, kriminalistikoje, taip pat ir kitoje racionalioje žmonių veikloje analizuojant įvairius reiškinius bei įvykius. Sutapimas gali būti traktuojamas kaip pagrindas įvykių ar reiškinių sąryšiui. Kitaip tariant, sutapimas nėra sąryšio tarp reiškinių įrodymas, tačiau esant tarpusavyje susijusiems reiškiniams, sutapimų tikimybė didesnė.

Statistiniu požiūriu, sutapimai yra neišvengiami ir todėl nelaikomi reikšmingais. Vienas iš pavyzdžių yra *[[gimimo dienų paradoksas|Gimtadienių paradoksas]]*, kuris teigia, kad 23 žmonių grupėje, tikimybė, kad dviejų žmonių gimtadieniai bus tą pačią dieną, yra didesnė nei 50 %.

Ypatingai išsiskiriančiais sutapimais neretai naudojamasi siekiant įrodyti parapsichologinius sugebėjimus ar sąmokslo teorijas. Dėl panašių priežasčių, sutapimai taip pat gali būti kuriami dirbtinai, siekiant sukurti tam tikrą įtaigą.

Matematikoje naudojama *matematinio sutapimo* sąvoka, kai skirtingų skaičiavimų galutiniai rezultatai sutampa ar skiriasi labai nežymia dalimi, pavyzdžiui, e^\pi - \pi\approx 19,9990999  yra beveik lygu 20 arba \,111111111^2 = 12345678987654321 , tačiau nors tokių sutapimų yra daug, jie retai panaudojami kitaip nei vien tik įdomybės.

Optikoje sutapimu vadinamas atsitiktinis dviejų ar daugiau spindulių fokusavimasis viename taške.
Scottie Pippen

**Scottie Maurice Pippen** (g. 1965 m. rugsėjo 25 d. Hamburg, Arkanzasas) – buvęs NBA krepšininkas, šešis kartus NBA čempionas. Labiausiai įsimintinu krepšinio aikštelėje laikomas jo tandemas su Maiklu Džordanu Čikagos „Bulls“ komandoje. Krepšinio šlovės muziejaus narys.

## Biografija
Sportininkas gimė 1965 m. rugsėjo 25 d. dvylikos vaikų šeimoje. Pradėjo žaisti krepšinį Hamburgo vidurinėje mokykloje. Vėliau žaidė Centrinio Arkanzaso universiteto komandoje, kurioje itin pasižymėjo 1987 m., pelnydamas 23,6 taško ir atkovodamas 10 kamuolių per rungtynes. Tais pat metais vykusioje NBA naujokų biržoje jį aštuntuoju numeriu pašaukė Sietlo SuperSonics klubas ir iškart iškeitė į Čikagos „Bulls“ už vidurio puolėją O. Polynice.

S. Pippen žaidimas pagerėjo 1990/1991 m. NBA sezone. Tais pačiais metais jis pirmą kartą dalyvavo NBA Visų žvaigždžių rungtynėse. 1990/1991 m. NBA sezono metu, lapkričio 23 d. rungtynėse su Los Andželo „Clippers“ klubu, pasiekė pirmą karjeroje trigubą dublį. Šiame sezone jis iš viso pasiekė tris trigubus dublius, taip pat prisidėjo prie klubo pirmosios pergalės NBA čempionate. 1992 m. jis buvo Svajonių komandos, kuri laimėjo 1992 m. olimpinių žaidynių auksą Barselonoje, narys. Po ketverių metų Atlantoje vykusiose žaidynėse Pippenas vėl iškovojo olimpinį aukso medalį.

1996 m. Pippenas buvo įtrauktas NBA 50-mečio Visų laikų komandą. Čikagos „Bulls“ yra įamžinę jo marškinėlius su 33 numeriu United Center arenoje.

## Pasiekimai
* Per karjerą NBA iš viso atliko 17 trigubų dublių reguliariųjų sezonų metu ir 4 atkrintamųjų varžybų metu. Pagal šį rodiklį užima septintą vietą NBA.
* 1994/1995 m. NBA reguliariajame sezone, atstovaudamas Čikagos „Bulls“, pasiekė geriausią rezultatą komandoje penkiose kategorijose: pagal pelnytus taškus, atkovotus kamuolius, rezultatyvius perdavimus, blokuotus metimus ir perimtus kamuolius. Tai vienas iš keturių tokių pasiekimų visoje NBA istorijoje.
* Pirmauja visoje NBA pagal perimtus kamuolius atkrintamosiose varžybose ir užima penktą vietą pagal šį rodiklį reguliariuosiuose sezonuose.

## Apdovanojimai
* 1991–1993, 1996–1998 m. tapo NBA čempionu
* 1992, 1996 m. Olimpinis čempionas

## Šaltiniai
Vilkabrukiai

**Vilkabrukiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Vyžuonų. Pro kaimą teka Nasvė – dešinysis Šventosios intakas.

## Etimologija

Pasakojama, kad senovėje šiose vietose buvę daug vilkų. Nuo jų kraupaus staugimo visi pakraščiai skambėdavę. Todėl miškas ir kaimas pavadinti Vilkabrukiais.

## Istorija

1863 m. sukilimo metu gerai apsiginklavęs kazokų būrys Vilkabrukių miške užpuolė sukilėlių vado Červinskio-Savos būrį, kuris labai nukentėjo – gyvi liko vos 3 sukilėliai, tarp jų Sava, tačiau kitą dieną ir jis pateko kazokams į nelaisvę ir Užpaliuose buvo pakartas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nosvė

**Nosvė** (arba ***Nasvė***) – upė rytų Lietuvoje, Utenos ir Anykščių rajonuose; Šventosios dešinysis intakas. Ištakos yra tik 2,5 km nuo Šventosios, prie Norvaišių kaimo, tačiau upelis teka priešinga kryptimi lygiagrečiai Šetekšnos aukštupiams, teka per Noniškio ežerą ir tik aukščiau Vilučių, pasukęs į pietus, pradeda tekėti lygiagrečiai Šventajai. Dar vieną posūkį į vakarus Nosvė padaro, kai į ją įteka Upius. Pratekėjusi pietiniu Vilkabrukių kaimo pakraščiu, pasiekia Šventąją (138 km nuo žiočių) ties Šventupio kaimu.

Nosvės aukštupio tėkmės kryptis yra poledynmetyje vykusių Šventosios ir Nemunėlio baseinų perskirstymo atspindys. Kadaise Nemunėlio baseinui priklausęs Nosvės aukštupys stipriai užpelkėjo, todėl, melioruojant žemes, 6,5 km ilgio upelio atkarpa buvo ištiesinta. Toks pat likimas ištiko ir 9 km ilgio vidurupio ruožą aukščiau Upiaus žiočių. Tik žemupys išliko natūralus. Čia vaga giliau įsirėžusi (nuolydis apie 0,3 %).

## Etimologija

Upėvardį bandoma sieti su žodžiu *nosis*, nors ši etimologija gana neaiški.

## Šaltiniai
Chudžandas

**Chudžandas** () dar vadinamas **Chodžendu** – miestas Tadžikistano šiaurėje, Ferganos slėnyje, prie Syrdarjos upės. Sugdo provincijos administracinis centras. Tai antras pagal dydį ir svarbą šalies miestas. Šilko, medvilnės, konservų pramonė, metalų apdirbimas. Amatai (gaminiai iš šilko, kilimų gamyba). Yra institutas, teatras, muziejus. Botanikos sodas. Svarbiausi kultūriniai objektai – viduramžių citadelė ir XVII-XVIII a. šeicho Muslechedino mečetė ir mauzoliejus.

## Istorija

Pasak istorinių šaltinių, 329 m. pr. m. e. dabartinio Chudžando apylinkėse Aleksandras Makedonietis įkūrė graikų gyvenvietę „Tolimiausiąją Aleksandriją“. Tačiau nėra rasta jokių archeologinių radinių, patvirtinančių graikų gyvenvietės buvimą. Chudžantas netrukus tapo svarbiu punktu „Šilko kelyje“. Didžiąją savo istorijos dalį miestas priklausė Persijos imperijai. Iš čia kilo keli žymūs persų veikėjai. VIII a. Chodžandą sugriovė arabai. Miestas kelis amžius kentėjo nuo Aukso Ordos. 1866 m. miestas tapo Carinės Rusijos dalimi ir vadintas **Chodžentu**. 1924–1929 m. priklausė Uzbekistanui. 1939 m. spalio 27 d. Chodžentas Lenino garbei pavadintas **Leninabadu**. Originalus pavadinimas grąžintas 1992 m.

## Sportas
* FK Khujand futbolo klubas;
* „Eschatos“ FK futbolo klubas;
* Nepriklausomybės 20-mečio stadionas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Nuotraukos, žemėlapis, turistinė info
Makedonijos karai

**Makedonijos karai** arba **Makedonijos – Romos karai** vyko tarp Romos ir antigonidų Makedonijos karalystės III-II a. pr. m. e. Tuo metu Roma perėjo iš išorinio Graikijos sąjungininko iki visiško jos valdovo statuso.

* Pirmasis Makedonijos karas (215–205 m. pr. m. e.) – Makedonijos karalius Pilypas V tampa Hanibalo sąjungininku, Fenisės taikos sutartis pabaigia karą.
* Antrasis Makedonijos karas (200–196 m. pr. m. e.) – Kynoscefalų mūšis baigias Tempėjos taika, Pilypas išlaiko savo karalystę.
* Trečiasis Makedonijos karas (171–168 m. pr. m. e.) Pydnos mūšis (168 m. pr. m. e.), į nelaisvę patenka Makedonijos karalius Persėjas. Roma padalina Makedoniją į keturias satelitines respublikas.
* Ketvirtasis Makedonijos karas (150–148 m. pr. m. e.) Andrisko, teigusio, kad yra Persėjo sūnus, maištas ir greitas pralaimėjimas. Makedonija tampa Romos provincija.
Ferokaktusas

**Ferokaktusas** (*Ferocactus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos  augalų gentis. 

Rūšys:
* *[[Ferocactus alamosanus]]*
* Auksuotasis ferokaktusas (*Ferocactus chrysacanthus*)
* Ritininis ferokaktusas (*Ferocactus cylindraceus*)
* *[[Ferocactus diguetii]]*
* Piktasis ferokaktusas (*Ferocactus echidne*)
* Briaunotasis ferokaktusas (*Ferocactus emoryi*)
* Rusvasis ferokaktusas (*Ferocactus flavovirens*)
* *[[Ferocactus fordii]]*
* Melsvasis ferokaktusas (*Ferocactus glaucescens*)
* Grakštusis ferokaktusas (*Ferocactus gracilis*)
* Raudondyglis ferokaktusas (*Ferocactus hamatacanthus*)
* *[[Ferocactus herrerae]]*
* Adatinis ferokaktusas (*Ferocactus histrix*)
* Baltadyglis ferokaktusas (*Ferocactus johnstonianus*)
* Plačiadyglis ferokaktusas (*Ferocactus latispinus*)
* *[[Ferocactus macrodiscus]]*
* Rausvasis ferokaktusas (*Ferocactus peninsulae*)
* Šeriuotasis ferokaktusas (*Ferocactus pilosus*)
* *[[Ferocactus pottsi]]*
* *[[Ferocactus rectispinus]]* 
* Repenhageno ferokaktusas (*Ferocactus reppenhagenii*)
* Tvirtasis ferokaktusas (*Ferocactus robustus*)
* *[[Ferocactus santa-maria]]* 
* *[[Ferocactus schwarzii]]* 
* *[[Ferocactus stainesii]]*
* *[[Ferocactus townsendianus]]* 
* Žalsvasis ferokaktusas (*Ferocactus viridescens*)
* Storadyglis ferokaktusas (*Ferocactus wislizeni*)
Syrdarja

**Syrdarja** (, , , , ) – upė Vidurinėje Azijoje (Turkestane). Ilgis 2212 km (su Naryno ištakomis 3019&nbsp;km). Susidaro iš Ferganos slėnyje susiliejančių Naryno ir Karadarjos upių, kurios prasideda Kirgizijoje, Tian Šanio kalnuose. Prateka Ferganos slėnį (Uzbekistano ir Tadžikistano ter.). Iki Bekabado teka į pietvakarius; toliau suka į šiaurę ir šiaurės vakarus, teka Uzbekistano ir Kazachstano teritorijomis. Įteka į Aralo ežero šiaurinę dalį.

Šiauriniai krantai Ferganos slėnyje žemi. Prieš ištekėdama iš slėnio, Syrdarja kerta Farchado kalnus, sudaro slenksčius. Žemupyje vaga labai vingiuota. Maždaug už Kyzyl Ordos miesto upės vaga išdžiūsta ir Aralą pasiekia tik po liūčių. Seniau įtekėdama sudarė deltą.

Svarbiausi intakai: Čirčikas, Kelesas, Arysė, Sarysu (dešinieji).

Upės debitas aukštupyje 500 m³/s, ties santaka su Čirčiku 703 m³/s, ties žiotimis 446 m³/s (XX a. antroje pusėje). Patvinsta pavasarį-vasarą. Neša daug nešmenų. Laivyba nuo Bekabado.

Syrdarja ir jos intakai (bei daugybė kanalų) labai intensyviai naudojami drėkinimui (ypač medvilnės laukų), todėl džiūsta ne tik žemupys, bet ir Aralo ežeras. Taip pat upė patvenkta net keliais dideliais tvenkiniais: Kairakumo, Farchadų, Čardaros. Svarbiausi pakrančių miestai: Chudžandas (Tadžikija), Bekabadas (Uzbekija), Čardara, Kyzyl Orda, Kazalinskas (Kazachija).

## Šaltiniai
Leviratas

**Leviratas** ( – dieveris, vyro brolis) – santuokos paprotys, pagal kurį našlė privalo ištekėti už mirusio vyro brolio. 

## Paprotys
Leviratas būdingas matriarchatui kaip grupinės santuokos liekana, kai kada praktikuotas ir vyraujant patriarchatui. Leviratui išlikti, ypač Azijoje turėjo įtakos kalymo paprotys. Pagal jį nupirktoji žmona, tapusi našle, privalėjo tekėti už vyro brolio ar giminių, kad neišeitų iš šeimos – tai būtų turtinis nuostolis. Prūsų paprotį vesti brolio žmoną mini Christburgo taikos sutartis 1249 m.

Paplitęs Kalifornijos indėnų, Australijos aborigenų, Afrikos bantų ir kitose gentyse. Leviratas užtikrina susiformavusių socialinių ir ūkinių ryšių tęstinumą, suteikia tam tikrą socialinę apsaugą našlei ir jos vaikams. Jei jaunesnysis brolis jau vedęs, našlė tampa jo antrąja žmona.

Senovės žydų gentyse sūnus, pradėtas našlės ir buvusio vyro brolio, perimdavo mirusiojo vardą, vaidmenį ir tęsdavo giminę. Maorių gentyse našlę vedęs brolis perimdavo mirusiojo vardą. Šie papročiai laikomi matriarchalinių santykių liekana.

## Šaltiniai
Sororatas

**Sororatas** – santuokos forma, kuomet vyras susituokia (arba turi lytinių santykių) su savo žmonos seserimi, paprastai po to, kai žmona miršta arba paaiškėja kaip nevaisinga. Toks elgesys sustiprina ryšius tarp žmonos ir vyro giminių, suteikia galimybę giminėms susilaukti palikuonių.

Tokia praktika taikoma tarp eskimų šiaurės Aliaskoje, Kanadoje ir Grenlandijoje.
Lytiškai plintančios ligos

**Lytiškai plintančios ligos** (*LPL*; *Venerinės ligos* nuo romėnų deivės Veneros) – infekcinių ligų, plintančių per lytinius santykius, grupė. Dažniausiai užsikrečiama genitalinio kontakto metu (vaginalinio, oralinio, analinio sekso metu), labai retais atvejais – buitiniu kontaktiniu būdu per drėgnas plaušines, rankšluosčius, patalynę, pirties įrangą, klozetus.  

Užsikrėtusiesiems šiomis ligomis požymiai dažniausiai atsiranda po kelių ar net keliasdešimt dienų (šiuo inkubaciniu laikotarpiu žmogus jau gali užkrėsti kitus). Kartais liga neturi jokių aiškių požymių (slapta eiga). Pasitaiko, kad ligos požymiai išnyksta be gydymo, bet mikroorganizmai plinta organizme ir vėliau sukelia pavojingų negalavimų. Negydomos lytiškai plintančios ligos gali pažeisti kitus organus: gimdos kaklelį, gimdos gleivinę, kiaušintakius, sėklides, jų prielipus, prostatą, pilvaplėvę (prasideda dubens įvairių organų uždegimai).

Negydant LPL gali turėti šias komplikacijas:

* reiterio sindromas
* perihepatitas
* negimdinis nėštumas
* nevaisingumas

Laiku pradėjus gydytis (antibiotikais ar kitais vaistais) sergantieji dauguma šių ligų yra pagydomi.

2015 m. duomenimis pasaulyje pastarosiomis ligomis buvo užsikrėtę apie 1,1 mlrd. žmonių neskaitant ŽIV, AIDS. Numanoma, kad kas ketvirtas lytiškai aktyvus JAV gyventojas nuo 15 iki 55 m. amžiaus susirgs bent viena iš maždaug 25 lytiškai plintančių ligų per savo gyvenimą. Pastarųjų ligų paplitimas JAV yra didesnis nei kitose išsivysčiusiose šalyse, kuriose įprastas kontraceptinių priemonių vartojimas.

2022 m. Nacionalinio visuomenės sveikatos centro duomenimis  Lietuvoje užregistruota 252 naujų užsikrėtimo ŽIV infekcija atvejų, lyginant su metais prieš tai, rodikliai padidėjo du kartus. Beveik pusė naujų užsikrėtusių buvo užsienio šalių piliečiai. Tuo tarpu sergamumas sifiliu ir gonorėja pastaraisiais metais sumažėja ar išlieka panašus. Statistikos duomenimis didžioji dalis užsikrėtusiųjų prezervatyvais nesinaudojo arba naudojosi retai.

## Pagrindinės ligos

* venerinės ligos – gonorėja, venerinė granulioma, šankeris, sifilis;
* lyties organų ir šlapimtakių infekcijos, kurias sukelia infekciniai veiksniai – gardnereliozė, chlamidiozė, lytinių organų herpesas, mikoplazmozė, trichomonozė;
* AIDS;
* hepatitas B;
* lytinių organų karpos (kandilomos);
* kitos užkrečiamos odos ligos – niežai, pedikuliozė, utėlės.

## Plitimo veiksniai

* socialiniai-ekonominiai veiksniai – urbanizacija, migracija, turizmas;
* demografiniai pokyčiai – vidutinės gyvenimo trukmės ilgėjimas, ankstyvas lytinis gyvenimas;
* elgsenos veiksniai – tradicinių normų ir draudimų susilpnėjimas, moterų emancipacija;
* socialiniai-kultūriniai pokyčiai – tėvų įtakos vaikams sumažėjimas, požiūrio į lytines normas pokyčiai (atsitiktiniai lytiniai santykiai, lytinių santykių įvairovė), alkoholis, narkotikai, prostitucija;
* medicininiai veiksniai – ligų sukėlėjų atsparumo vaistams padidėjimas, savigyda, nepakankamas infekcinių židinių išaiškinimas.

## Išnašos
Eskobarija

**Eskobarija** (*Escobaria*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos  augalų gentis. Tai žemi, rutuliškos ar cilindriškos formos kaktusai, augantys nuo Kanados pietinės dalies iki šiaurinės Meksikos. Viena rūšis auga Kuboje. Pražysta pavasarį. Žiedai įvairiaspalviai, vaisiai beveik visada raudoni.

Gentyje yra apie 23 rūšys:
**[[Escobaria albicolumnaria]]* 
**[[Escobaria alversonii]]*
*Trapiadyglė eskobarija (*Escobaria asperispina*)
*Žiloji eskobarija (*Escobaria chaffeyi*)
**[[Escobaria chihuahuensis]]*
**[[Escobaria cubensis]]*
**[[Escobaria dasyacantha]]*
**[[Escobaria deserti]]*
**[[Escobaria duncanii]]* 
**[[Escobaria emskoetteriana]]*
*Žavioji eskobarija (*Escobaria grata*)
**[[Escobaria guadalupensis]]*
**[[Escobaria hesteri]]*
**[[Escobaria laredoi]]*
**[[Escobaria lloydii]]*
*Mažoji ekskobarija (*Escobaria minima*)
**[[Escobaria missouriensis]]* 
**[[Escobaria orcuttii]]*
**[[Escobaria organensis]]*
*Sonorinė eskobarija (*Escobaria robinsorum*)
**[[Escobaria sandbergii]]*
*Snedo eskobarija (*Escobaria sneedii*)
**[[Escobaria tuberculosa]]*
**[[Escobaria villardii]]*
**[[Escobaria vivipara]]* 
*Rudadyglė eskobarija (*Escobaria zilziana*)
Bochtaras

**Bochtaras** () – miestas pietvakarių Tadžikistane, į pietus nuo Dušanbės, Vachšo slėnyje. Chatlono provincijos administracinis centras. Per miestą eina Kulobo–Dušanbės siaurasis geležinkelis. Elektrotechnikos, chemijos (trąšų), tekstilės, maisto pramonė. Apylinkėse auginama medvilnė. Veikia Istorijos ir kraštotyros muziejus, teatras.

## Istorija
Miestas įkurtas XVII a. Sovietmečiu miestas vadintas **Kurgan Tiubė** (iš persų kalbos „Gorgano kalvos“ گرگان تپه). Netoli miesto yra VII a. budistų vienuolyno liekanos, piešiniai ant uolų ir molinių statulų, tarp kurių vaizduojamas gulintis Buda. 1944–1992 m. (su pertraukomis) buvo Kurgontepos srities centras.

Nepriklausomos Tadžikijos laikais pervadintas pagal tadžikišką tarimą į ***Kurgontepą*** (*Қурғонтеппа*).

2018 m. miestas pervadintas į Bochtarą.

## Šaltiniai
Vilnamedis

**Vilnamedis** (*Gossypium*) – dedešvinių (*Malvaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso vienametės ir daugiametės žolės, rečiau krūmai. Iš tų augalų gaunamas pluoštas arba pūkai vadinami **[[medvilnė|medvilne]]**, aliejus – vilnamedžio aliejus.

Gentyje yra apie 50 rūšių. Savaime auga Afrikoje, Amerikoje, Australijoje ir Azijoje, tropinėse ir subtropinėse srityse. Auginamos kelios kultūrinės rūšys:

* Žolinis vilnamedis (*Gossypium herbaceum*)
* Plaukuotasis vilnamedis (*Gossypium hirsutum*) – labiausiai auginama rūšis.
* Krūminis vilnamedis (*Gossypium arboreum*)
* Barbadosinis vilnamedis (*Gossypium barbadense*)

## Šaltiniai
Medvilnė

**Medvilnė** – augalinis pluoštas, gaunamas iš vilnamedžio (*Gossypium*) genties augalų sėklas gaubiančio audinio. Medvilnės pluoštas dažniausiai perdirbamas į siūlus, kurie tinkami minkštų, orui pralaidžių tekstilės audinių gamybai. Medvilninė apranga yra plačiausiai pasaulyje naudojama natūralaus pluošto apranga. Iš medvilnės taip pat gaminama vata.

Medvilnės šukavimo mašina buvo patentuota 1794 m. JAV.

## Produkcija
Pirmaujančios pagal medvilnės produkciją šalys:

## Šaltiniai
Ritininis ferokaktusas

**Ritininis ferokaktusas** (*Ferocactus cylindraceus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas. Stiebas iki 3 m aukščio, statinaitės formos. Dygliai įvairūs, gali išaugti net iki 20 cm ilgio. Žiedai geltoni, išsiskleidžia pavasarį.

Auga Kalifornijos pusiasalyje.
Melsvasis ferokaktusas

**Melsvasis ferokaktusas** (*Ferocactus glaucescens*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos  augalas. Stiebas rutuliškas, 70 cm aukščio. Stiebai suauga į grupes arba auga pavieniui. Žiedai geltoni.

Auga Meksikoje uolėtose vietose. Auginamas taip pat kaktusininkų kolekcijose. Dauginamas sėklomis.
Aralas

**Aralas** taip pat žinomas kaip **Aralskas** (, ) – miestas pietvakarinėje Kazachijos dalyje, Kyzylordos srityje. Mieste 2003 m. duomenimis gyveno 43000 žmonių.

Aralas iki 1960 m. buvo uostas prie Aralo jūros krantų, tačiau besitraukiant jūrai prarado savo funkciją. Iki Kokaralo užtvankos pastatymo 2005 m., atstumas iki jūros buvo apie 100 km. Tačiau atsistatant Aralo jūros lygiui šis atstumas sumažėjo iki 25 km.

## Išnašos
Šeriuotasis ferokaktusas

**Šeriuotasis ferokaktusas** (*Ferocactus pilosus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas, pasižymintis baltais plaukuotais dygliais ir gražia išvaizda. Stiebas statinaitės formos, užauga net iki 2 m aukščio ir 50 cm skersmens. Dygliai stori, raudoni. Žiedai geltoni ar oranžiški.

Auga Meksikoje. Rūšis dažnai auginama kaktusininkų kolekcijose.
Žalsvasis ferokaktusas

**Žalsvasis ferokaktusas** (*Ferocactus viridescens*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas. Stiebas statinaitės formos, iki 1 m aukščio ir 30 cm skersmens. Dygliai stori ir sumedėję, iki 15 cm ilgio. Žydi gelsvai žaliais žiedais. Pražysta po 10 metų.

Auga Kalifornijos pietvakarinėje dalyje, Meksikoje. Auginamas ir kaktusininkų kolekcijose.
Storadyglis ferokaktusas

**Storadyglis ferokaktusas** (*Ferocactus wislizeni*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas. Stiebas statinaitės formos, iki 2 m aukščio ir 80 cm skersmens. Ant stiebo briaunų išsidėsčiusios areolės, iš kurių auga iki 10 cm ilgio dygliai. Žiedai gelsvai oranžiniai. Vaisius ovalus, iki 5 cm ilgio.

Auga JAV Teksaso ir Arizonos valstijose, Meksikos šiaurinėje dalyje. Dažnai auginamas kaktusininkų kolekcijose.
Tvirtasis ferokaktusas

**Tvirtasis ferokaktusas** (*Ferocactus robustus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas. Stiebas su giliomis briaunomis, iki 1 m aukščio, auga kupstais. Žiedai geltoni, pražysta maždaug po 15 metų.

Auga Meksikos pietinėse srityse.
Piktasis ferokaktusas

**Piktasis ferokaktusas** (*Ferocactus echidne*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos  augalas. Stiebas cilindriškas, 50-60 cm skersmens, su maždaug 15 siaurų briaunų. Dygliai ploni, balsvi. Žiedas geltonas, apie 40 cm skersmens.

Auga Meksikoje, Tamaulipo valstijoje. Dažnai auginamas kaktusininkų kolekcijose ir oranžerijose.
Syrdarja (reikšmės)

**Syrdarja** yra keli vietovardžiai Vidurinėje Azijoje:
* Syrdarja – upė, kažkada įtekėjusi į Aralą;
* Syrdarja – miestas Uzbekijoje;
* Syrdarja – vilajetas Uzbekijoje.
Amudarja

**Amudarja** (, , , senovėje: *Oxus, Jayhun, Dgihun*) – upė Vidurinėje Azijoje. Ilgis 1415 km (su Piandžu 2540&nbsp;km). Prasideda Tadžikistano ir Afganistano pasienyje, susiliejus Vachšo ir Piandžo upėms, prasidedančioms Pamyre. Teka į vakarus ir šiaurės vakarus Uzbekijos-Afganistano, Turkmėnijos-Afganistano sienomis, toliau per Turkmėniją, dalį teritorijos Turkmėnijos-Uzbekijos siena ir likusią dalį per Uzbekiją. Seniau įtekėjo į Aralo ežerą ir sudarė deltą (dabar beveik nebepasiekia).

Upės baseiną galima skirstyti į dvi dalis: kalnų ir lygumų. Lyguminis baseinas driekiasi Karakumų ir Kyzylkumo dykumomis. Daug kur keičia vagą. Istoriniai šaltiniai mini, kad Amudarja tekėdavo į Kaspijos jūrą, arba ir į Kaspiją, ir į Aralą.

Didžiausi intakai: Kafirniganas, Surchandarja (dešinieji), Kundūzas (kairysis).

XX a. antrojoje pusėje upės debitas ties Kerkiu buvo apie 2000 m³/s (didžiausias – 9060 m³/s, minimalus – 420 m³/s). Pavasarį patvinsta. Vanduo pasižymi dideliu drumstumu (3,3&nbsp;kg/m³). Žemupys didžiąją metų dalį sausas (dėl to senka Aralo ežeras), o žiemą užšąla. Laivyba nuo Čardžou.

Labai intensyviai naudojama medvilnės laukų drėkinimui. Nuo Amudarjos atsišakoja Karakumų kanalas – drėkinantis visą pietų Turkmėnistaną. Amu Bucharos kanalas drėkina centrinį Uzbekistaną. Maitina Sarykamyšo ežerą. Svarbiausi pakrančių miestai: Termezas, Nukusas (Uzbekija), Kerkis, Čardžou (Turkmėnija).

## Šaltiniai
Ežinėlis

**Ežinėlis** (*Thelocactus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis.

Rūšys:
**[[Thelocactus argenteus]]* 
*Dvispalvis ežinėlis (*Thelocactus bicolor*) 
*Gumbuotasis ežinėlis (*Thelocactus conothelos*) 
**[[Thelocactus nidulans]]* 
**[[Thelocactus tulensis]]*
ir kt.
Vainikūnas

**Vainikūnas**, **karūnis** (*Melocactus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis. Stiebas rutuliškas.

Auga Pietų Amerikos šiaurinėje dalyje, Karibų jūros regione. Kai kurios rūšys auga išilgai Andų kalnyno iki Peru pietinės dalies. Didžiausias rūšių skaičius auga Brazilijos šiaurės rytinėje dalyje.

Gentyje yra apie 40 rūšių:
*Uolinis vainikūnas (*Melocactus broadwayi*) 
*Linėjaus vainikūnas (*Melocactus caroli-linnaei*)
*Kankorėžinis vainikūnas (*Melocactus conoideus*) 
*Kreivadyglis vainikūnas (*Melocactus curvispinus*)
*Šeriuotasis vainikūnas (*Melocactus deinacanthus*)
*Gauruotasis vainikūnas (*Melocactus glaucescens*)
*Dailusis vainikūnas (*Melocactus harlowii*)
*Paprastasis vainikūnas (*Melocactus intortus*)
*Smulkusis vainikūnas (*Melocactus matanzanus*)
*Ilgašeris vainikūnas (*Melocactus oreas*)
*Retadyglis vainikūnas (*Melocactus paucispinus*)
*Peruvinis vainikūnas (*Melocactus peruvianus*)
*Storasis vainikūnas (*Melocactus violaceus*) 
ir kt.
Rietavo savivaldybės taryba 2000–2003 m.

**[[Rietavo savivaldybės taryba]]** – Rietavo savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2000 m. kovo 19 d.

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

### Tarybos nariai

## Veikla
Rietavo savivaldybės meru išrinktas Antanas Černeckis.
INXS

**INXS** (tarimas angl. „In Excess“) – viena sėkmingiausių Australijos roko grupių nuo AC/DC laikų. Susikūrė 1977 m. Perte ir iš pradžių dainavo funkroką. Daug pasirodymų Michael Hutchence TV kanale MTV privedė iki to, kad ketvirtas grupės albumas – *The Swing* 1984 m. tapo bestseleriu Australijoje ir už jos ribų. Paskesni albumai – *Listen Like Thieves* 1985 m. ir *Kick* 1987 m. – parduotas milijoniniu tiražu JAV ir Europoje.

## Nariai
* Michael Hutchence (1960–1997 m.) – vokalas
* Andrew Farriss – gitara, klavišiniai ir armonikėlė
* Tim Farriss – gitara
* Jon Farriss – būgnai
* Garry Gary Beers – bosinė gitara
* Kirk Pengilly – saksofonas ir gitara
* J. D. Fortune (2005–2011 m.) – vokalas
*Ciaran Gribbin – vokalas

## Diskografija

### Studijiniai albumai
# 1980 – *INXS*
# 1981 – *Underneath the Colours*
# 1982 – *Shabooh Shoobah*
# 1984 – *The Swing*
# 1985 – *Listen Like Thieves*
# 1987 – *Kick*
# 1990 – *X *
# 1992 – *Welcome to Wherever You Are*
# 1993 – *Full Moon, Dirty Hearts*
# 1997 – *Elegantly Wasted*
# 2005 – *Switch



=== Albumai iš gyvai atliktų dainų ===
# [[1991]] – *Live Baby Live*
# [[2004]] – *INXS: Live At Barker Hangar*

=== Kompiliaciniai albumai ===
# [[1982]] – *INXSIVE*
# [[1994]] – *The Greatest Hits*
# [[2001]] – *Shine Like It Does: The Anthology 1979–1997
# 2002 – *Definitive INXS/The Best of INXS*
# 2002 – *The Years [[1979]]–[[1997]]*
# 2002 – *Stay Young [[1979]]–[[1982]]*
# 2004 – *INXS²: The Remixes*

### EP’ai
# 1983 – *Dekadance*
# 2004 – *Bang The Drum*

## Nuorodos

### Oficialios svetainės
* Oficiali svetainė 
* Oficiali Michael’o Hutchence’o svetainė 
* 
* Oficiali EP'ų svetainė  
* 

### Fanų svetainės
* HARDSTAR-INXS  
* INXS.PL Lenkų INXS svetainė  
* Prancūzų INXS svetainė 
* Michael’o Hutchence’o fan'ų forumas  
* fortune448.com
Versija

**Versija** – įvykio, reiškinio (pvz., nusikaltimo, atsitikimo, nelaimės) traktuotė, aiškinimas, kuriam būdintas atitinkamas kontekstas, faktų, požymių ar įkalčių siejimas į vieną visumą bei interpretavimas. Naudojama kriminalistikoje, žurnalistiniuose tyrimuose.

Vertinant versijos tikėtinumą yra taikomi tikimybių teorijos, neryškių aibių teorijos metodai.

## Matematikoje

Versija dar vadinamas ir eilinis, dažniausiai tarpinis programinės įrangos ar kitokio gaminio variantas.
Vindobona

**Vindobona** (galų kalba *windo*- „baltas“ ir *bona-* „pamatas“) – buvo romėnų karinė stovykla ir gyvenvietė dabartinėje Austrijos sostinės Vienos teritorijoje. Legionierių stovykla saugojo ir prižiūrėjo imperijos sieną ir kelius į Barbarikumą bei imperijos gilumą. XIII a. gyvenvietės vietovė įgavo naują pavadinimą – buvo pervadinta į *Berghof*, o dabar vadinama tiesiog *Alter Berghof* (Senasis Berghofas). Nors tankus šiuolaikinis užstatymas gerokai trukdė ištirti šią vietą, stovyklos kontūrus, taip pat kai kurių jos viduje esančių pastatų ar civilių gyvenviečių padėtį buvo galima neabejotinai nustatyti. Nuo 2021 m. matomos ir po žeme išlikusios senovinių pastatų liekanos yra Dunojaus kalnagūbrio, įtraukto į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą, dalis.

Apie 15 m. pr. m. e. Norikumo karalystė buvo įtraukta į Romos imperijos sudėtį. Nuo tada Dunojus žymėjo imperijos sieną, o romėnai Dunojaus pakrantėse statė įtvirtinimus ir gyvenvietes. Vindobona tapo vienu svarbiausių romėnų miestų ir legionierių stovyklaviečių (15–20 tūkst. gyventojų) Aukštutinėje Panonijoje, dėl palankios geografinės padėties tarp rytinio Alpių pakraščio ir Panonijos regiono bei senųjų Europos transporto ašių – pietų-šiaurės ašies palei Alpių pakraštį (Gintaro kelias) ir vakarų-rytų ašies palei Alpių papėdę bei Dunojaus vandens kelio. Pietiniame Dunojaus krante stovėjo civilinės gyvenvietės ir legionierių stovyklos. Upę buvo gana lengva perplaukti ties Vindobona, kur ji išsišakoja į daugybę vingiuotų ragų, o tarp jų vanduo išmeta žvyro salas.
Vaizdas:Vindobona Hoher Markt-97.JPG|alt=|Diskinė segė su upių dievo Danuvijaus atvaizdu, 150–250 m. e. m.
Vaizdas:Vindobona Hoher Markt-81.JPG|alt=|Marmurinės statulos liemuo, II–III a. Tikriausiai vaizdavęs imperatorių.
Vaizdas:Vindobona Hoher Markt-112.JPG|alt=|Bronzinės statulos pėdos fragmentas iš Vindobonos forumo, II–III a.
Vaizdas:Vindobona Hoher Markt-92.JPG|alt=|Marmurinė galva, rasta dvare, II–III m. e. a.
Vaizdas:Vindobona Hoher Markt-143.JPG|alt=|Fortūnos altorius, padovanotas legionierio (222–235 m.).
Vaizdas:Römische Terra Sigillata KHM Wien.JPG|alt=|Romėnų sigilata.


## Išnašos
Ahmadabadas

**Ahmadabadas** () – miestas vakarinėje Indijoje, Gudžarato valstijoje. Tai didžiausias valstijos miestas, buvusi jos sostinė, penktas pagal dydį Indijos miestas. Tai didžiausias medvilnės pramonės centras šalyje, akcijų birža antra pagal senumą Indijoje. Taip pat išvystyta metalo, chemijos pramonė, amatai.

Yra universitetas, Tin Darvazo triumfo vartai (XV a.), *Rani Sipri* mečetė su mauzoliejumi (baigta statyti 1514 m.).

## Istorija

Miestas įkurtas 1411 metais sultono Achmado Šacho.

## Šaltiniai
Radžastanas

**Radžasthanas** arba ***Radžastanas*** () – didžiausia plotu Indijos valstija (10,4% valstybės ploto). Pagal gyventojų skaičių tai aštunta pagal dydį Indijos valstija. Dauguma gyventojų – radžastaniečiai (tame tarpe ir radžputai).

Radžastano sostinė – Džaipuras, esantis rytinėje valstijos dalyje.

## Istorija

Indo slėnio civilizacija apėmė šiauriausią valstijos dalį (dabartinės Kalibangano ir Hanumangarcho apskritys). 35-405 m.e.m. Vakarų Indiją (tame tarpe ir Radžastaną) valdė Vakarų satrapai.

Valstija įkurta 1949 m. kovo 30 d., kai istorinis Radžputanos regionas (taip vadintas pagal jame dominavusią Radžputų dinastiją) buvo prijungtas prie Indijos dominijos. Kraštas, kuris anksčiau buvo padalintas tarp tarpusavyje kovojančių radžų valstybėlių, su savo klajokliais piemenimis, tvirtovėmis, senovinėmis tradicijomis išlieka Indijos tradicionalizmos ir konservatizmo bastionu. Valstijoje valdo Indijos Nacionalinis Kongresas.

## Geografija

Radžastanas yra Indijos vakaruose, ribojasi su Pakistanu (Sindo ir Pandžabo provincijos) bei Gudžarato, Madhja Pradešo, Utar Pradešo, Harjanos ir Pandžabo valstijomis.

Pagrindiniai geografiniai valstijos regionai yra Taro dykuma (arba Didžioji Indijos dykuma) ir Aravalio kalnagūbris, besitęsiantis daugiau nei 850 km iš valstijos pietvakarių į šiaurės rytus. Šiaurės rytinė valstijos dalis smėlėta ir sausringa. Didžiąją dalį šio regiono užima Taro dykuma, kuri tęsiasi ir Pakistano teritorijoje. Aravalio kalnagūbris nesustabdo Arabijos jūros musonų, nes tęsiasi paraleliai šiems vėjams. Dykumos apgyvendintos retai, didžiausias miestas čia – Binakeras. Erdvė tarp Taro dykumos ir Aravalio kalnagūbrio padengta dygiųjų krūmynų sąžalynais. Regione iškrenta mažiau nei 400 mm kritulių per metus, temperatūra vasarą gali siekti +45 °С, o žiemą nukristi žemiau 0 °С.

Žemės esančios į rytus ir pietryčius nuo Aravalio kalnagūbrio daugiausia derlingesnės ir mažiau sausringos. Šiame regione auga tropiniai plačialapiai miškai su akacijomis, tikmedžiais ir kt. medžiais. Kalvotas Vagado regionas yra pačiuose Radžastano pietuose, prie sienos su Gudžaratu. Tai drėgniausia ir miškingiausia valstijos dalis, pagrindiniai šios vietovės miestai – Udaipuras ir Čitorgarchas. Valstijos rytuose yra Mevato regionas, kuris ribojasi su Utar Pradešo ir Harjanos valstijomis. Čia yra Radžastano sostinė Džaipūras. Pietrytinė Radžastano dalis palaipsniui pereina į Dekano plokščiakalnį.

Radžastano rytuose ir pietryčiuose teka Gango baseino upės Banasas ir Čambalas.

Aukščiausias valstijos taškas – Abu kalnas (1722 m). Aravalio kalnynas valstiją padalina taip, kad 60 proc. jos yra į šiaurės vakarus, o 40 proc. į pietryčius nuo kalnyno.

## Religijos
* hinduizmas – 88,8 %
* islamas – 8,5 %
* sikhizmas – 1,4 %
* džainizmas – 1,2 %

## Didžiausi miestai
Didžiausi miestai pagal 2011 m. gyventojų surašymą:
* Džaipuras – 3 073 350 gyv.
* Džodpuras – 1 033 918 gyv.
* Kota – 1 001 365 gyv.
* Bikaneras – 647 804 gyv.
* Adžmeras – 542 580 gyv.
* Udaipuras – 451 735 gyv.

## Šaltiniai
Vebleno efektas

**Vebleno efektas** (**demonstracijos efektas**, **prestižo efektas**) – polinkis pirkti daugiau brangių prekių, augant jų kainoms; viena iš paklausos ir pasiūlos dėsnio anomalijų.

Turtingi žmonės, norėdami sudaryti įspūdį ir siekdami parodyti savo padėtį visuomenėje, perka prabangos daiktus. Pastebėtina, kad prabangos prekių vartojimas didėja, augant jų kainoms. Turtingi žmonės perka retus meno kūrinius, prabangius automobilius, dėvi garsių dizainerių drabužius ir kt. Ir priešingai, jeigu tokių prekių kaina pradeda kristi, paklausa mažėja, kadangi jų turėjimas neberodo aukšto visuomeninio statuso.

Toks pavadinimas atsirado iš sociologo Torsteino Vebleno darbo „Turtingiausios klasės teorija“, kur pateikiama teorija, kad žmonės perka brangius daiktus siekdami parodyti, kad juos turi.

## Taip pat skaitykite
* Snobo efektas
* Mėgdžiojimo efektas
* Gifeno paradoksas
* *[[I Am Rich]]*