Tilžė

**Tilžė** (; nuo 1946 m. ***Sovetskas***, ) – miestas Rusijoje, Kaliningrado srityje, kairiajame Nemuno krante. Su Lietuvos Panemunės miestu Pagėgių savivaldybėje jungia Panemunės–Tilžės aplinkkelio tiltas, Karalienės Luizos tiltas ir Tilžės geležinkelio tiltas. Yra Tilžės geležinkelio stotis, geležinkelio mazgas, išvystyta trikotažo, avalynės, medienos pramonė.

Miesto rytinis pakraštys buvo vadinamas Tilžės Prūsais, pietinis – Kalkapiais, vakarinis iki Smalupės upelio – Stolbekiais.

## Etimologija

Miesto vardas kildinamas nuo žodžio *tilžti* („srūti vandeniu, būti vandenyje“). Tikėtina, kad šis vietovardis pirmiau suteiktas Tilželės upei (kairysis Nemuno intakas) ir pelkėtos, patilžusios vietovės. Užėjus sovietams, 1946 m. rugsėjo 7 d. Tilžė pervadinta *Sovetsku*.

## Istorija
XIII a. dabartinio miesto teritorijoje, Nemuno žemupyje stovėjo skalvių medinė Tilžės pilis. 1289 m., Vokiečių ordinas jos vietoje pastatė Skalvos pilį (*Schalauerburg*), kurią 1293 m. apgulė lietuvių kariai. 1406–1410 m. pastatyta mūrinė pilis. 1411 m. buvo apgulta Ramauto Valimantaičio vedamų žemaičių. Po Vokiečių ordino sekuliarizacijos, pilis buvo įtraukta į Prūsijos kunigaikštystės sudėtį ir 1552 m. jai suteiktos Kulmo miesto teisės. 1565 m. pastatyta renesansinė, 1755 m. – nauja rotušė. 1805 m. pilies rūmuose atidarytas popieriaus fabrikas, po 1876 m. gaisro nugriautas, jų vietoje pastatytas kalkių fabrikas. 1807 m. Nemune, šalia miesto, ant plūduriuojančio plausto, pasirašyta Tilžės taika. XIX a. nutiestas Karaliaučiaus–Tilžės geležinkelis ir Klaipėdos–Tilžės geležinkelis.

Tilžės miestiečių evangelikų liuteronų bažnyčioje (pastatyta po 1525 m.) apie 1536 m. įvestos lietuviškos pamaldos (pamokslus sakė J. Tartyla ir kiti). Ją nugriovus 1610 m. pastatyta vadinamoji Vokiečių bažnyčia (), arba Miesto bažnyčia (). Paskutinį kartą lietuviškos pamaldos joje įvyko 1944 m. pabaigoje artėjant frontui. Tilžės Lietuvių bažnyčia, arba Kaimo bažnyčia (), veikė nuo 1757 m. iki 1945 m.

XIX a. Spaudos draudimo metais Tilžėje buvo spausdinama lietuviška literatūra, iš kur knygnešiai ją nešdavo į rusų valdytą Lietuvos dalį (Tilžę tuo metu valdė Vokietija). 1896 m. balandžio 1 d. Tilžės miestas buvo atskirtas iš Tilžės apskrities ir įgijo atskiros apskrities teises. 1918 m. lapkričio 30 d. mieste, Mažosios Lietuvos Tautinės Tarybos narių buvo priimtas Tilžės aktas, reikalaujantis prijungti Mažąją Lietuvą prie Lietuvos valstybės.

1939 m. prie Tilžės prijungta dešiniajame Nemuno krante esanti Panemunė. 1944 m. rudenį Tilžė subombarduota. Nukentėjusi katalikų bažnyčia 1983 m. spalį susprogdinta.

1989 m. Tilžėje įkurta Tilžės miesto Vydūno lietuvių kultūros draugija, 1996 m. atkurta Lietuvių kultūros draugija Birutė, kuri 1998–2012 m. miesto lietuviams leido laikraštį „Naujoji aušra“. 1998 m. Tilžės katalikų parapijoje įsteigta lietuviška sekmadieninė mokykla (nuo 2000 m. veikusi Kristaus Prisikėlimo bažnyčioje). Nuo XX a. 10-to dešimtmečio Tilžės 3-ojoje pagrindinėje mokykloje veikia lietuvių kalbos ir etnokultūros fakultatyvas, vaikų darželyje „Rodničok“ – lietuviška grupė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vydūnas (1868–1953), 1892 m. atsikraustęs į Tilžę ir pragyvenęs iki 1944 m. spalio 2 d., kai persikėlė į Naujuosius Kuršius ir iš ten 1945 m. evakavosi Vokietijon.
* Ludwig Karl James Aegidi, politikas ir publicistas
* Paul Gotthilf Reinhold Baumgarten, architektas
* Sabine Bethmann, aktorė
* Johannes Bobrowski, rašytojas
* Carl Brinkmann, sociologas
* Ernst Cohn-Wiener, meno istorikas
* Klaus Endruweit, nacių gydytojas
* Hans von Felgenhauer, karo rašytojas
* Edgar Froese, muzikinės grupės „Tangerine Dream“ įkūrėjas
* John Kay, muzikinės roko grupės „Steppenwolf“ (Stepių vilkas) muzikantas
* Armin Müller-Stahl, Vokietijos ir JAV kino aktorius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* Miesto istorija 
* Miesto puslapiai 
* Советск (Prussia39.ru)
* Vytautas Kutkevičius. Juoda pilnatis virš Tilžės: istorinis romanas. – Šakiai: Medvetas, 2006. – 103 p.: iliustr. – ISBN 9955-469-33-1