Didžioji pocūgė

* *Abies menziesii* Mirb., 1825

**Didžioji pocūgė** (*Pseudotsuga menziesii*) – pušūnų (*Pinophyta*) skyriaus, pušinių (*Pinaceae*) šeimos, pocūgių (*Pseudotsuga*) genties visžalių, vienanamių medžių rūšis.

## Paplitimas
Didžioji pocūgė savaime paplitusi plačioje Šiaurės Amerikos vakaruose: nuo vidurio Britų Kolumbijos (Kanada) šiaurėje, iki šiaurės vakarinių Meksikos valstijų, o rytuose iki vidurio Kolorado (JAV).

Didžiosios pocūgės introdukuotos Čilėje, Argentinoje, Naujojoje Zelandijoje, taip pat Europoje – nuo Ispanijos iki Suomijos, įskaitant ir Lietuvą.

### Augavietės
Savaiminio paplitimo kraštuose auga kalnuotuose regionuose, nuo jūros lygio iki 3050 m aukščio altitudėse.

### Didžiosios pocūgės Lietuvoje
Lietuvoje introdukuota melsvoji pocūgė (*Pseudotsuga menziesii var. glauca*), kuri pakankamai gerai auga Lietuvos klimato sąlygomis. Šie medžiai buvo užveisti dvarų parkuose ir egzempliorių iki šiol išlikę Užugirio dvare (Ukmergės raj.), Užutrakio dvaro parke (Trakų raj.), Vilniaus Botanikos sodo Vingio parko skyriuje, Sapiegų rūmų parke Vilniuje ir kitur. Skaičiuojama, kad Lietuvoje pocūgių medynai užima apie 5 ha, daugiausia Alytaus apskrityje.

## Rūšies varietetai
Išskiriami du didžiosios pocūgės varietetai, nors botaninėje literatūroje pasitaiko šaltinių, kur išskiriamas ir trečiasis didžiosios pocūgė varietetas – meksikinė pocūgė (*Pseudotsuga menziesii subsp. lindleyana*):.
* **[[Pseudotsuga menziesii var. glauca|''Pseudotsuga menziesii'' var. ''glauca'']]** (Mirb.) Franco 1950 – **[[Melsvoji pocūgė]]** savaime auga Uoliniuose kalnuose bei šiaurės Meksikos kalnuose.
* **[[Pseudotsuga menziesii var. menziesii|''Pseudotsuga menziesii'' var. ''menziesii'']]**  – **[[Pakrantinė pocūgė]]** savaime auga palei Didyjį vandenyną šiaurėje nuo pietinių Pakrantės kalnų iki šiaurinės Kalifornijos valstijos (Britų Kolumbijoje, Vašingtone, Oregone, Kalifornijoje).

## Matmenys
Didžiosios pocūgės ''Pseudotsuga menziesii'' var. ''menziesii'' varietetas šalia visžalės sekvojos ir karališkojo eukalipto yra aukščiausiai augantis medis. Pakrantinių pocūgių varieteto savaiminio paplitimo arealo brandžiuose miškuose aukštis siekia daugiau kaip 60-75 m. Jų kamienai iki 1,5–2 m skersmens. Aukščiausios „Diornerio pocūgės“ aukštis **99,76** m, kamieno skersmuo **3,35 m**. Ji auga *East Fork Brummit Creek*, *Coos* apygardoje, Oregono valstijoje. Su storiausio, 4,85 m skersmens kamienu didžioji pocūgė „Queets Fir“ auga *Queets* upės slėnyje, *Olympic National Park*, Vašingtono valstijoje, JAV. Pagal paskutinius tyrimus teigiama, kad jos gali išaugti maksimaliai nuo **130 iki 145** metrų aukščio, bet į dar aukštesnes medžio lajas jau nutrūktų vandens gavimas.
* 1897 metais buvo pranešta, kad JAV Vašingtono valstijos, *Whatcom* apygardos *Loop* fermoje, buvo nukirsta **142** m aukščio ir 480 metų senumo didžioji pocūgė.
* 1902 metais 'Lynn Valley' (šiauriau Vankuverio), Kanadoje esančioje Britų Kolumbijoje, buvo nupjauta didžioji pocūgė **126** m aukščio ir 4,3 m skersmens.
* Taip vadinama *Mineral Tree* buvo **119,78** m aukščio ir turėjo 4,57 m kamieno skersmenį.
* Senuose dokumentuose yra užfiksuotų ir daugiau 100–120 m aukščio ir 4,5–6 metrų skersmens kamienais šios rūšies medžių. Palyginimui, dabar aukščiausias žinomas medis visžalė sekvoja siekia 115,62 m aukštį.

## Požymiai
Visžalis medis. Didžiosios pocūgės laja kūgiška, siaura, šakota. Kamienas ilgas ir tiesus. Spygliai 15-30 cm ilgio, apie 1-1,5 mm storio, gelsvai žali. Moteriški kankorėžiai 4-10 cm ilgio, 3-3,5 cm pločio, vyriški – gelsvai žali, 2-3 cm ilgio. Sėklos 5-6 mm ilgio, subręsta per 12 mėnesių. Didžiosios pocūgės sulaukusios 12 – 15 metų amžiaus brandina kankorėžius

## Amžius
Didžiosios pocūgės gyvena daugiau kaip 500 metų. Nustatant amžių pakrantinių pocūgių varieteto augimo vietose, 650 metų amžius pasitaiko gana neretai. Vankuverio saloje žiemos metu siautėjant viesului ir išvertus pakrantinę pocūgę, iš kelmo rievių skaičiaus buvo nustatytas to medžio amžius: 1350 metų (*Stoltmann 1987 m.*). Pagal kelmo rieves kituose šaltiniuose nurodoma kita, 1307 metų amžiaus turėjusi didžioji pocūgė. Visi šie seniausi medžiai yra pakrantinės pocūgės varietetas

## Atsparumas
Didžioji pocūgė priskiriama **4**-**6** atšiaurumo zonoms, bet gali augti ir **7** atšiaurumo zonoje, tik reikalinga papildoma priežiūra karštu ir sausringu metų laikotarpiu.

## Panaudojimas
Didžioji pocūgė vertinama dėl savo kokybiškos medienos, sodinama daugelyje šalių kaip dekoratyvinis augalas.

## Simbolika
Didžioji pocūgė yra pavaizduota Kaskadijos subregiono ar valstybės įkūrimo šalininkų judėjimo vėliavoje.

## Taip pat skaitykite
* Pasaulio išskirtiniai medžiai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* sodasirdarzas.lt / Pocūgė
* plantsoftheworldonline.org / ''Pseudotsuga menziesii'' (Mirb.) Franco | *[[Anglų kalba|Anglų k.]]*
* fs.fed.us / SPECIES: Pseudotsuga menziesii var. menziesii | *Anglų k.*
* pinetum.org / Arboretum de Villardebelle: Michael P.FRANKΙS CONE COLLECTION: Pseudotsuga | *Anglų k.*
* humboldt.edu / Pseudotsuga menziesii  | *Anglų k.*
* youtube.com / Climbing Big Lonely Doug, Canada’s 2nd Largest Douglas-fir Tree | Drone Video – Climbing Big Lonely Doug: Round 2 | Big Lonely Doug (Canada’s second tallest Douglas Fir) | *Anglų k.*

## Galerija

Pseudotsuga menziesii var. glauca young female cone - Keila.jpg|Melsvosios pocūgės moteriškos lyties 3 cm ilgio jaunas kankorėžėlis
Pseudotsuga menziesii MHNT.BOT.52.4.jpg|Kankorėžiai ir sėklos
Pseudotsuga menziesii 7971.JPG|Auganti Venačio kalnuose (Vašingtono valstijos Kitito apygarda)
Pseudotsuga glauca forest.jpg|Melsvųjų pocūgių miškas Kolorade (JAV)
Pseudotsuga menziesii MHNT.BOT.2010.6.77.jpg|Didžiosios pocūgės medienos pavyzdys