open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žaislinių meškiukų desantas

**Žaislinių meškiukų desantas** – akcija, kurios metu 2012 m. liepos 4 d. iš Lietuvos Pociūnų aerodromo slapta pakilęs lėktuvas su pliušiniais meškiukais įskridęs į Baltarusiją išmėtė šiuos meškiukus su atsišaukimais prieš žodžio laisvės suvaržymus. Šios akcijos vykdytojai švedų reklamos agentūra „Studio Total“. Apie 800 meškiukų buvo mėtomi iš lėktuvo šalia Ivenčiaus miestelio ir viename iš Minsko priemiesčių.

## Istorija

Akcijos simbolika susijusi su anksčiau Baltarusijoje vykusiomis protesto akcijomis. 2012 m. vasarį vykdant pilietinę akciją „Sakyk tiesą!“ Minske buvo organizuotas „žaislų protestas“: Nepriklausomybės aikštėje buvo išrikiuoti pliušiniai žaislai su protesto plakatais, tada žaislus konfiskavo milicija.

Baltarusijos valdžia neigė skrydžio faktą, tačiau buvo suimtas žurnalistas Antonas Suriapinas, kurios fotografavo iš lėktuvo išmestus meškiukus ir įdėjo jų nuotraukas į tinklalapį Belarusian News Photos.

Praėjus savaitei po meškiukų desanto Baltarusijos specialiosios tarnybos pranešė apie agentūrinio tinklo, „šnipinėjusio Lietuvai“, suardymą. Lietuva neigė, kad toks tinklas apskritai egzistavo, ir vadino Baltarusijos specialiųjų tarnybų pareiškimą absurdišku. Nors Baltarusija neigė šnipų išaiškinimo sąsają su „žaislinių meškiukų desantu“, manoma, kad tai buvo kerštas Lietuvai už tokią akciją.

## Nuorodos

* Belarus attacked by Teddy Bears 
* Belarusian president admits teddy bear bombing
* „Meškiukų“ reiso pilotas: „Nenurimsime, kol Baltarusija nebus laisva“ 
* Meškiukus Baltarusijoje numetusi Švedijos lakūnė tvirtina, kad baltarusiai akcijoje nedalyvavo

## Šaltiniai
Patricia Kraus

**Patricia Kraus** (g. 1964 m. sausio 4 d. Milane) – ispanų dainininkė.

Patricia yra Ispanijos tenoro Alfredo Kraus dukra, muzikinę karjerą pradėjo nuo devynerių metų.

1987 metais transliuotojo TVE išrinkta atstovauti Ispanijai „1987 m. Eurovizijoje“. Jame su daina „No estás solo“ atlikėja užėmė 19 vietą, surinkusi 10 taškų. Tais pačiais metais ji išleido debiutinį albumą „Patricia Kraus“. Patricia taip pat išleido du albumus su būgnininku Daniel Assante ir du albumus kartu su grupe „Waxbeat“.

## Diskografija
* *Patricia Kraus* (1987)
* *De animales y selva* (1989)
* *El eco de tu voz* (1991)
* *Bateria y Voz en dos Movimientos* (1996) – su Daniel Assante
* *Atlanterra* (1998) – su Daniel Assante
* *I Amm* (1998)
* *Lava’s Lamp* (2000) – su Waxbeat
* *Go Outside and Play* (2003) – su Waxbeat
* *Alma* (2007)
* *Vintage fun club* (2009)
* *Retrocollection* (2011)
* *Divazz* (2013)

## Nuorodos
* Atlikėjos tinklalapis 

|-
Kainajai

**Kainajai** (), *Kraujo gentis* () – indėnų tauta (pirmoji tauta), gyvenanti Pietų Albertoje (Kanada). 2005 m. buvo 7437 kainajai.

Žodis *Akáínaa* reiškia 'daug vadų' (iš *aká* 'daug' + *nínaa* 'vadas'), o *Káína* reiškia 'daugelio vadų tauta'. Buvę kainajų priešai lygumų kri juos vadino *Miko-Ew* 'sutepti krauju', t. y., 'kraugeriški, žiaurūs'. Iš šio pavadinimo kilo dar vienas pavadinimas  'kraujo gentis'. 

Kainajų kalba priklauso algonkinų kalbų grupei. Ji artima siksikų ir pikanių kalboms. Kainajai priklauso *Juodakojų konfederacijai*, kurią sudaro:
* *[[Siksikai]]*,
* *Kainajai*,
* *[[Šiauriniai pikaniai]]* (*Aapátohsipikáni*),
* *[[Pietiniai pikaniai]]* (*Aamsskáápipikani*), kitaip *Montanos juodakojai*.

Laikais, kai buvo pasirašinėjamos tokios sutartys, kaip 7-oji sutartis (), kainajai gyveno prie Oldmano, Belio (*Belly*) ir Šventosios Marijos () upių, į vakarus nuo Letbridžo (Alberta).
Kainajų rezervatas *[[Blood 148]]* dabar yra didžiausias Kanadoje (3852 gyventojai, plotas 1414,03&nbsp;km². Rezervatas yra maždaug 200 km į pietus nuo Kalgario, (Alberta). 

2013 m. gruodį oficialiai kainajų buvo 11 791 žmogus.


Image:Immagine-Catlin1.jpg|*Stu-mick-o-súcks* ('Bizono Nugaros Taukai'), Kainajų vadas (1832 m.)
Image:Chief of the Blood indians War chief of the Piekann indians and Koutani indian 0079v.jpg|Kainajų vadas, pikanių karo vadas ir indėnas koutanis
Image:Edward S. Curtis Collection People 079.jpg|Kainajis *Stsimaki* ('Nenorintis Būti Moterimi')
Image:Apio-mita White Dog - Blood.jpg|Kainajis *Apio-mita* ('Baltasis Šuo')
Image:Niukskai-Stamik Three Bulls Blood.jpg|Kainajis *Niukskai-Stamik* ('Trys Buliai') 
Image:Kaistosinikyi Kill-for-nothing Blood.jpg|Kainajis *Kaistosinikyi* ('Užmušk Veltui') 
Image:Atso Tohkomi Call-on-all-sides Blood.jpg|Kainajis *Atso Tohkomi* ('Kviesk iš Visų Pusių') 
Image:1-Astanighkyi Come-singing - Blood.jpg|Kainajis *Astanighkyi* ('Eik Dainuodamas') 
Image:1-Makoyepuk Wolf-child - Blood.jpg|Kainajis *Makoyepuk* ('Vilko Vaikas') 
Image:2-Makoyepuk Wolf-child Blood.jpg|Kainajis *Makoyepuk* ('Vilko Vaikas') 
Image:A-blood-horseman.jpg|Kainajis raitelis 


## Nuorodos
Laisvamanė (filmas)

**Laisvamanė** () – 1969 m. Italijoje sukurta komiška drama.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Catherine Spaak – Margarita / Mimi
* Jean-Louis Trintignant – daktaras Karlas de Marčis
* Gigi Proietti – Sandro Maldinis
* Luigi Pistilli – Oto Frankas / misteris X
* Renzo Montagnani – Fabricijus
* Fabienne Dali – Klaudija
* Nora Ricci – Mimi motina

## Turinys

Mimi, jauna našlė, po vyro laidotuvių netikėtai sužino, kad šis mieste turėjo slaptus apartamentus ir nuolat ją apgaudinėjo. Nusivylusi, jog šis savo fantazijas mėgino įgyvendinti ne su ja, Mimi pradeda domėtis erotika, o vyro apartamentus naudoti susitikimams su vyrais, kol galiausiai sutinka žmogų, galintį ir norintį būti kartu su ja...
Stefan Löfven

**Šelas Stefanas Liovenas** (; g. 1957 m. liepos 21 d. Stokholme) – švedų politikas, profsąjungų veikėjas, Švedijos socialdemokratų partijos pirmininkas (nuo 2012 m. sausio mėn.). 2014 m. spalio 3 d. paskirtas Švedijos ministru pirmininku.

## Biografija
Kai Stefanas Liovenas buvo 9 mėn. amžiaus, jį vieniša mama atidavė į vaikų namus, nes negalėjo išlaikyti dvynių berniukų. Vėliau jį auginti paėmė kita šeima. 1976–1977 m. atliko karinę tarnybą Švedijos oro pajėgose. Po gimnazijos baigęs kursus dirbo suvirintoju gamykloje Ernšioldsvike. Buvo įstojęs į Umeo socialinių mokslų institutą, bet po pusantrų metų buvo pašalintas.

Dirbdamas gamykloje aktyviai dalyvavo profsąjungų veikloje. 1995 m. tapo Švedijos metalistų sąjungos ombudsmenu, 2001 m. išrinktas šios sąjungos vicepirmininku, o 2005 m. – atkurtos metalurgų profsąjungos *IF Metall* pirmininku.

2006 m. Stefanas Liovenas išrinktas Švedijos socialdemokratų partijos vykdomojo komiteto nariu, o 2012 m. sausio mėn. – šios partijos pirmininku. Prioritetine sritimi paskelbė partijos pramoninę ir inovacijų politiką.

2014 m. Europos Parlamento rinkimuose jo vadovaujama partija surinko 24,19 % rinkėjų balsų ir iškovojo penkis mandatus iš 20-ties (vienu mažiau, nei turėjo). 2014 m. rugsėjo 14 d. vykusiuose Riksdago (Švedijos parlamento) rinkimuose socialdemokratai nugalėjo, gavę 1 932 711 balsų (31 %) ir iškovojo 113 iš 349 mandatų (vienu daugiau, nei 2010 m. rinkimuose). Kartu su Žaliųjų partija suformuotos vyriausybės vadovu Stefanas Liovenas paskirtas spalio 2 d.

2021 m. birželio 21 d. S. Lioveno vadovaujama mažumos vyriausybė parlamente pralaimėjo balsavimą dėl pasitikėjimo.

Netrukus po paskyrimo, spalio 21 d. Stefanas Liovenas lankėsi Lietuvoje.

## Nuorodos
* Švedijos vyriausybės tinklapis 

## Šaltiniai
Naujamiesčio akmuo

**Naujamiesčio akmuo** – masyvus riedulys, pripažintas valstybiniu valstybiniu gamtos paveldo objektu, esantis Panevėžio rajone, šalia Naujamiesčio miestelio (pervažiavus tiltą per Nevėžį) esančiame Naujamiesčio kaime. 

Riedulys stūkso atvirame lauke, netoli miško, apie 1 km atstumu nuo kaimo gatvės.  Pasiekiamas pravažiavus gyvenvietę, prieš buvusias fermas pasukus į pietryčius lauko keliuku pro du ryšių bokštus. Prie akmens pastatytas naujas betoninis stulpas paminkliniu įrašu. Aplink akmenį driekiasi dirbami laukai. 

Lietuvos Respublikos Aplinkos apsaugos departamento paskelbtas saugomu 1992 m. kovo 23 d. įsakymu Nr. 30.

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Naujamiesčio apylinkių gamtiniai objektai
Turekas

**Turekas** () – miestas vidurio Lenkijoje, priklauso Didžiosios Lenkijos vaivadijai. Apskrities ir valsčiaus centras.

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1136 m. Tuo metu priklausęs Gniezno arkivyskupui. 1341 m. suteiktos miesto teisės.

XIX a. buvo miestas, nuo 1867 m. Kališo gubernijos Tureko apskrities centras. Nuo 1918 m. tapo Antrosios Lenkijos Respublikos dalimi. Buvo okupuotas Vermachto ir aneksuotas Trečiojo Reicho. 1945 m. tapo Lenkijos Liaudies Respublikos dalimi. 1975–1998 m. buvo Konino vaivadijoje.

## Galerija

JHHChurch Turek PioM.jpg|Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia
Turek SP1.jpg|Pradinė mokykla
Turek-kosciol-ewangelicki2014-01.jpg|Evangelikų bažnyčia
Turek-uklad-urbanistyczny2014-01.jpg|Miesto panorama


## Šaltiniai
Aukštelkų ąžuolas

**Aukštelkų ąžuolas** – išskirtinio amžiaus ir matmenų ąžuolas, augantis Aukštelkų kaime, Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Radviliškio. Valstybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas.

Ąžuolas paskelbtas saugomu Gamtos apsaugos komiteto prie Lietuvos TSR Ministrų Tarybos 1960 m. rugsėjo 1 d. įsakymu Nr. 165.

## Duomenys

* Medžio rūšis – paprastasis ąžuolas (*Quercus robur L.*)
* Aukštis – 21 m
* Kamieno apimtis – 4,60 m (1,3 m aukštyje)

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
Austakynės ąžuolas

**Austakynės ąžuolas** – išskirtinio amžiaus ir išvaizdos ąžuolas, augantis Pasvalio rajone (Joniškėlio apylinkių sen.), Austakynės kaime. Pasiekiamas iš Joniškėlio, pavažiavus nuo Linkuvos gatvės vakarų kryptimi apie 0,8 km.

Ąžuolas informaciniu ženklu nepažymėtas, stūkso atvirame dirbamame lauke, šalia kelio. Kiek toliau auga mažesnis ąžuolas. Paskelbtas savivaldybės saugomu botaniniu gamtos paveldo objektu 1990 m.

## Duomenys

* Medžio rūšis – paprastasis ąžuolas (*Quercus robur L.*)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – yra 4,75 m
* Aukštis – 16 m
* Lajos plotis – 18 m
* Amžius – neskelbiama

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
Girelės ąžuolas

**Girelės ąžuolas** – išskirtinio amžiaus ir išvaizdos ąžuolas, augantis Pasvalio rajone, Biržų miškų urėdijos Joniškėlio girininkijos (56 kv., 5 skl.) teritorijoje, Girelės miške. Medis stūkso apie 3,5 km į vakarus nuo Joniškėlio, pasiekiamas pasukus iš kelio  į šiaurės rytus, pavažiavus apie 0,8 km.

Ąžuolas auga šalikelėje, aptvertas, informaciniu ženklu nepažymėtas. Paskelbtas savivaldybės saugomu botaniniu gamtos paveldo objektu 1990 m.

## Duomenys

* Medžio rūšis – paprastasis ąžuolas (*Quercus robur L.*)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – yra 5,20 m
* Aukštis – 18 m
* Lajos plotis – 18 m

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
Nauradų akmuo

**Nauradų akmuo** – masyvus riedulys, pripažintas valstybiniu valstybiniu gamtos paveldo objektu, esantis Panevėžio rajone, Smilgių seniūnijoje, šalia Nauradų kaimo, 200 m į vakarus nuo kelio . 

Objektas pritaikytas lankymui: kelyje pastatyta rodyklė, nutiestas privažiavimo kelias, prie akmens įrengta automobilių sustojimo vieta, paminklą žymintis betoninis stulpas. Iš Panevėžio iki pat Nauradų driekiasi dviračių takas. 2013 m. didelė riedulio dalis buvo atkasta. Anksčiau virš žemės kyšojo tik viršūnė. Kad akmenį supančioje duobėje nesikauptų vanduo, nuvestas drenažas į žemiau bėgantį upelį.

Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerijos paskelbtas saugomu 2007 m. birželio 21 d. įsakymu Nr. D1-352.

## Duomenys

Akmens struktūra: migmatizuotas granito gneisas su pegmatitinėmis gyslomis. Vietomis padūlėjęs, apskaldytas.

* Aukštis: 2,40 m
* Ilgis: 7,10 m
* Plotis: 5,00 m
* Perimetras: 19,50 m


Nauradų akmuo.jpg|Akmuo žiemą
Nauradų akmuo 2.JPG|Akmuo pavasarį


## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Naujamiesčio apylinkių gamtiniai objektai
Prudnikas

**Prudnikas** (; ) – miestas Opolės vaivadijoje, pietų Lenkijoje. Istoriniame Aukštutinės Silezijos regione. Prudniko apskrities administracinis centras. 22 256 gyventojai (2011 m. duomenys).

Per miestą teka Prudnikas (Osoblogos kairysis intakas).

## Istorija
1255–1259 m., dabartinio miesto teritorijoje buvo įkurti keli kaimai bei upės pakrantėje pastatyta gotikinė *Wogendrossel* pilis. 1279 m., Prudnikui buvo suteiktos miesto teisės.

## Miestų partnerystė
*  Northeimas
*  Bohumynas
*  Nadvirnos
*  Krnovas
*  San Giustinas

## Galerija

Prudnik Castle.jpg|*Wogendrossel* pilis XVII a.
Prudnik. Ratusz4.JPG|Rotušė
Blood 148

**Blood 148** – indėnų rezervatas Albertoje (Kanada), kuriame gyvena kainajai. Rezervatas buvo įkurtas pagal 7-ąją sutartį. Rezervatas yra *Stand Off* vietovėje (Alberta), palei Albertos plentą Nr.2 ir Belio upę (*Belly River*).

Tai didžiausias pagal plotą Kanados indėnų rezervatas (1413,87 km²), antras pagal gyventojų skaičių. 

## Nuorodos
Karma (daina)

**„Karma“** – singlas, išleistas 1999 m. hiphopo grupės „Black Eyed Peas“, iš jų debiutinio albumų „Behind the Front“. Keletas dainos eilučių yra iš Blondie dainos „One Way Or Another“. Kim Hill nedainuoja šios dainos, tačiau pasirodė šios dainos vaizdo klipe.

## Vaizdo klipas
Klipas buvo nufilmuotas 1998 m. Klipe will.i.am atsidūręs ligoninėje dėl sužeisto peties ir ieško daktaro. Will beieškodamas daktaro mato, kaip žmogus pasikelia nuo invalido vežimėlio ir pasmaugia kitą ligonį. Kim Hill pastumia will.i.am eidama gelbėti ligonį. Kol will.i.am repuoja, Apl.de.ap stumia jau mirusį ligonį, o Taboo su kauke žiūri. Kai wil.i.am jau trečiąsyk grįžta kur pradėjo, pasileidžia bėgti iš ligoninės, tačiau jis negali ištrūkti. Taboo tada sako will.i.am, „You can’t run away“, tada plikas vyras dainuoja „One Way Or Another“ su Taboo. Will pargriūna, ir vaizdo klipas pasibaigia, kai seselės užlipa ant will.i.am.

## Singlo dainos

### Vinilinė plokštelė
**Pusė A**
# „Karma“ (LP versija) – 4:27
# „Karma“ (Švari versija) – 4:27
# „Karma“ (Instrumentinė) – 4:27
# „Karma“ (A Cappella) 4:26
**Pusė B**
# „One Way“ (Karma remiksas) – 4:28
# „One Way“ (Instrumentinė) – 4:28
# „One Way“ (A Cappella) – 2:58
# „Karma“ (Gyvai) – 3:16

### CD Singlas
# „Karma“ (LP versija) – 4:27
# „One Way“ (Karma remiksas) – 4:28
# „Karma“ (Gyvai) – 3:16
# „Karma“ (Švari versija) – 4:7

## Šaltiniai
Kundročių akmuo

**Kundročių akmuo** – masyvus riedulys, valstybės saugomas gamtos paminklas, esantis Pakruojo miškų urėdijos Pakruojo girininkijos (345 kv., 2 skl.) teritorijoje, Kundročių kaime, apie 3 km į pietvakarius nuo Pakruojo.

Riedulys kelio nuorodomis nepažymėtas, pasiekiamas iš kelio  pasukus per Kundročių gyvenvietę, dar pavažiavus apie 1 km pietų kryptimi atviru lauku einančiu grunto keliu ir praėjus apie 0,3 km į rytus per dirbamą lauką link miško. Orientyras – priešais akmenį, tik lauke, šalia miško, stovintis nedidelis medžiotojų bokštelis. 

Didžioji akmens dalis, akivaizdu, dengiama žemės. Riedulio apimtys: 4,9x4,9x1,5 m.

Objekto paskelbimo saugomu teisės aktas: Lietuvos TSR Valstybinio gamtos apsaugos komiteto 1987 m. kovo 3 d. įsakymas Nr. 22.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
Algebrinė lygtis

Matematikoje **algebrinė**, arba **polinominė**, **lygtis** – lygtis, kurios forma yra
:P = Q,
kur *P* ir *Q* – polinomai, kurių koeficientai yra kuriam nors lauke, dažniausiai – racionaliųjų skaičių. Paprastai lygtys būna *vienmatės*, t. y., jos turi tik vieną kintamąjį. Kitavertus, polinominė lygtis gali turėti kelis kintamuosius; tokiu atveju ji laikoma *daugiamate* ir vadinama ne *algebrine*, o *polinomine lygtimi*.

Pavyzdžiui,
:x^5-3x+1=0 
yra algebrinė lygtis su sveikaisiais koeficientais, o
:y^4+\frac{xy}{2}=\frac{x^3}{3}-xy^2+y^2-\frac{1}{7}
yra daugiamatė polinominė lygtis su racionaliaisiais koeficientais.

Kai kurios, tačiau ne visos, polinominės lygtys su racionaliaisiais koeficientais turi sprendinį, kuris yra algebrinė išraiška su baigtiniu matematinių operacijų skaičiumi, naudojant tik lygtyje esančius koeficientus. Ši taisyklė gali būti pritaikoma pirmojo, antrojo, trečiojo arba ketvirtojo laipsnio lygtims; penktojo laipsnio ir aukštesnėms lygtims ši taisyklė gali būti pritaikoma tik kai kurioms lygtims.

## Istorija
1824 m. norvegų matematikas Nilsas Henrikas Abelis įrodė, kad aukštesnio negu ketvirtojo laipsnio algebrinės lygties šaknų bendruoju atveju negalima išreikšti lygties koeficientais atliekant su jais baigtinį skaičių algebrinių veiksmų.

## Taip pat skaitykite
* Kvadratinė lygtis

## Šaltiniai
Skavina

**Skavina** () – miestas pietų Lenkijoje, netoli Krokuvos. Nuo 1999 m. priklauso Mažosios Lenkijos vaivadijai. 1975–1998 m. buvo Krokuvos vaivadijoje. Per miestą teka Skavinka (dešinysis Vyslos intakas).

Žymiausias miesto pastatas yra XVI a. renesanso rūmai, statyti Paweł Korytko. Manoma, kad miesto pavadinimas yra kilęs nuo Skavinkos upelio.

## Istorija
XIII a. dabartinio miesto teritorijoje buvo 3 kaimai: *Babice Nowe*, *Babice Stare* ir *Pisary*, priklausę Tynieco benediktinų abatijai. 1364 m. gegužės 22 d. karalius Kazimieras III Didysis Skavinai suteikė Magdeburgo teises. Po kelerių metų pastatyta Šventosios Dvasios bažnyčia. Miestelis turėjo gynybinę sieną ir pilį. 1509 m. sudegė, bet buvo greitai atstatytas. Sunaikintas po Švedų tvano. Po 1772 m. Abiejų Tautų Respublikos padalijimo tapo Galicijos (Austrijos provincijos) dalimi. XIX a. antroje pusėje tapo svarbus geležinkelio mazgas. Būta 3 geležinkelio linijų: į Krokuvą, Beskidų Suchą ir Osvencimą.

Antrosios Lenkijos Respublikos metu priklausė Krokuvos vaivadijai. 1939 m. rugsėjo 6 d. į miestą įžengė pirmosios Vermachto ginkluotosios pajėgos. Vokiečių okupacija truko iki 1945 m. sausio 23 d. Valdant komunistams, tapo svarbiu sunkiosios pramonės centru. 1954 m. atidaryta Skavinos aliuminio lydykla (1981 m. uždaryta dėl taršos). 1961 m. atidaryta Skavinos jėgainė.

## Galerija

Elektrowia Skawina.JPG|Skavinos jėgainė
Skawina-mostek na starej Skawince.jpg|Skavinkos upė
Pomerūnas

**Pomerūnas** () – upė Gajanoje, esanti tarp Orinoko ir Esekvibo. 

Apie upę nuo seno gyveno aravakai. 

XVII a. prie šios upės olandai įkūrė Pomerono koloniją, kurią vėliau sunaikino prancūzų korsarai.
Sophia Vossou

**Sophia Vossou** (; g. 1961 m. gruodžio 5 d. Patrai) – graikų dainininkė, radijo ir televizijos laidų vedėja. Nuo 1972 m. atlikėja gyvena Atėnuose.

## Biografija

Sophia Vossou gimė 1961 metais Patruose. Užaugo Atėnuose, kur ji studijavo muziką. 1984 metais dalyvavo dainų konkurse Salonikuose, kur ji užėmė pirmąją vietą. Po sėkmingo dalyvavimo, Sophia pradėjo dainuoti naktiniuose klubuose, o netrukus išleido debiutinį pop/roko stiliaus albumą „Sophia“. Nuo 1990-ųjų vidurio atlikėja pradėjo dainuoti liaudies muzikos stiliaus kūrinius. Naujausias jos albumas „San alitissa“ išleistas 2002 metais, tačiau komercinės sėkmės nesulaukė.

### Radijas ir televizija
Be muzikinės karjeros, Sophia taip pat yra populiari radijuje ir televizijoje. Atlikėja buvo žinoma kaip labai populiarios kanale Mega Channel rodytos ryto laidos vedėja, o 2006-aisiais talentų šou „Dream Show“ ji buvo viena komisijos narių.

### Eurovizijos dainų konkursas 1991
1991 metais Sophia su Andreas Mikroutsikos buvo Graikijos atstovai 1991 m. „Eurovizijos“ konkurse. Jame pasirodę su daina „I Anixi“ (), su 36 taškais užėmė 13 vietą tarp 22 dalyvių. Singlas tapo sėkmingu Graikijoje bei tapo platininiu.

## Diskografija
* *Me hilies strofes* (1987)
* *Erotas keravnovolos* (1988)
* *Ektos Edras* (1989)
* *Ta 28 moy xronia* (1990)
* *Kali Akroasi* (1994)
* *Ola edo tha meinoun* (1994)
* *Na me proseheis* (1996)
* *Tha eimai edo* (2000)
* *San alitissa* (2002)

## Nuorodos
* Biografija  (graikų k.)

|-
Andrejus Kobiakovas

**Andrejus Kobiakovas** (, g. 1960 m. lapkričio 21 d. Maskvoje) – baltarusių ekonomistas, politikas. Baltarusijos ministras pirmininkas (2014-2018).

## Biografija
1983 m. baigė Maskvos S.Ordžonikidzės aviacijos institutą (inžinierius-mechanikas), 1991 m. – Baltarusijos V.Kuibyševo liaudies ūkio institutą (ekonomistas) bei BKP politologijos ir socialinės vadybos institutą (socialinių-politinių disciplinų dėstytojas).

Dirbo gamyboje, partiniuose organuose. 1995 m. paskirtas Baltarusijos prezidento administracijos kontrolės tarnybos viršininko pavaduotoju, vėliau vadovavo Baltarusijos valstybiniam lengvosios pramonės koncernui. 1998 m. tapo Baltarusijos valstybės kontrolės komiteto pirmininku.

2000 m. pradėjo dirbti Baltarusijos ministro pirmininko pavaduotoju (2002–2003 m. kartu buvo ir ekonomikos ministras). 2010 m. gruodžio mėn. paskirtas Baltarusijos prezidento A.Lukašenkos administracijos vadovo pavaduotoju.

2011 m. lapkričio mėn. paskirtas Baltarusijos ambasadoriumi Rusijoje bei Baltarusijos nuolatiniu atstovu Eurazijos Sąjungos organizacijoje.

2012 m. rugpjūčio mėn. A.Kobiakovas paskirtas prezidento administracijos vadovu. Rusijoje kilus ekonominei krizei, smarkiai pablogėjo ir Baltarusijos ekonomikos padėtis. 2014 m. gruodžio 27 d. A.Lukašenka atleido ministrą pirmininką M.Miasnikovičių, kelis ministrus bei regionų gubernatorius, Nacionalinio banko valdybos pirmininkę. A.Kobiakovas paskirtas Baltarusijos ministru pirmininku.

## Šaltiniai

|-
Nacionalinė pažangos partija

**Nacionalinė pažangos partija** () – liberali Suomijos politinė partija, gyvavusi 1918–1951 m. Partija įkurta 1918 m. gruodžio 8 d. pasibaigus šalyje vykusiam pilietiniam karui. Į jos sudėtį įėjo respublikos valdymo formą palaikiusios Jaunųjų suomių partijos (*Nuorsuomalainen Puolue*) dauguma ir Suomių partijos (*Suomalainen Puolue*) mažuma. Kitą dieną šių partijų monarchijos šalininkai įkūrė Nacionalinę koaliciją.

Nacionalinei pažangos partijai priklausė pirmasis Suomijos prezidentas Kaarlo Juho Ståhlberg ir penktasis – Risto Ryti.

Partija iširo, kai dauguma jos narių prisijungė prie Suomijos liaudies partijos (*Suomen Kansanpuolue*), o likusioji prie Suomijos liberalų lygos (*Vapaamielisten Liitto*).

## Šaltiniai
Nusikaltimų zona

**Nusikaltimų zona** () – 1997 m. JAV sukurtas veiksmo filmas.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Harvey Keitel – Rojus Yganas
* Stephen Dorf – Skipas
* Timothy Hutton – Ly Yganas
* Famke Janssen – Reičel Montana
* Wade Dominguez – Žoržė Montana
* Lucy Liu – Keti Rouz

## Turinys

Rojus Yganas, karjerą baigęs vagis, susigundo jaunesniojo brolio Ly pasiūlymu dalyvauti juvelyrinės parduotuvės apiplėšime. Gauja, kurią sudaro broliai Yganai, karštakošis vairuotojas Skipas ir lygtinai nuteistas Žoržė Montana, sėkmingai įgyvendina planą, tačiau, pradėjus dalintis grobį, Skipas pakelia ginklą prieš kitus. Ly ir Žoržė žūna, o Rojui pavyksta pasprukti.

Norėdamas atkeršyti už brolio mirtį, Rojus ir Žoržė našlė Reičel imasi medžioti Skipą, kuris kreipiasi pagalbos ir apsaugos į nusikaltėlių sindikatą...
Suomijos susirinkimas

**Suomijos susirinkimas** – atstovaujamoji Suomijos Didžiosios kunigaikštystės įstatymų leidybos institucija, veikusi nuo 1809 iki 1906 m. Rinkdavosi keturių luomų atstovai: bajorai, dvasininkai, miestiečiai ir valstiečiai. Pagal 1869 m. įvestą tvarką visų luomų nariai posėdžiaudavo atskirai. Norint, kad imperatorius patvirtintų įstatymą, jam turėjo pritarti 3 iš 4 luomų.

Šios institucijos pagrindu 1906 m. įkurtas Suomijos parlamentas – Eduskunta.
Sochačevas

**Sochãčevas**  () – miestas vidurio Lenkijoje. Sochačevo apskrities administracinis centras. 37 374 gyventojai (2011 m. duomenys). Sochačeve yra siaurojo geležinkelio muziejus.

## Istorija

Pirmą kartą paminėtas 1138 m. dokumente, kai Lenkijos kunigaikštis Boleslovas III Kreivaburnis mirė vietiniame benediktinų vienuolyne. Iki 1221 m. Sochačevas buvo svarbus administracinis centras. XIII a. pirmoje pusėje pradėtos statyti dvi bažnyčios. 1257 m. užbaigtos ir pašventintos Plocko vyskupo.

Iki 1368 m. turėjo miesto teises (tiksli miesto teisių suteikimo data nėra žinoma). 1476 m. vasario 4 d. aneksuotas Lenkijos karalystės. 1478 m. baigtos statyti dar dvi bažnyčios. 1487 m. pastatyta ligoninė. 1461, 1506, 1539, 1590, 1618 ir 1644 m. miestas buvo sudegintas.

1570 m. turėjo 3 000 gyventojų. Sochačeve buvo medinė gynybinė siena, medinis tiltas per Bzurą. 1590 m. liepos mėn. gaisro metu sudegė trečdalis miestelio. Po Švedų tvano, 1661 m., miestelyje liko 13 gyvenamų pastatų. 1793 m. buvo okupuotas Prūsijos karalystės.

XIX a. buvo Varšuvos gubernijos Sochačevo apskrities centras.

Nuo 1999 m. priklauso Mazovijos vaivadijai. 1975–1998 m. buvo Skernevicų vaivadijoje.

## Šaltiniai
Sėdintis Jautis

**Sėdintis Jautis** (, lak. *Tȟatȟáŋka Íyotake* – „Bizonas, sėdintis ant žemės“; g. 1831 m. – m. 1890 m. gruodžio 15 d.) buvo indėnų lakotų genties hukpapų šventikas ir vadas, vadovavęs pasipriešinimui prieš JAV pajėgas.

Vaikystėje buvo vadinimas Lėtuoju (*Slon-he*) dėl savo nerangaus būdo. Būdamas keturiolikos atliko ku ritualą įsiveržęs pas lakotų priešus indėnus krou. Už šį nuopelną tėvas jam skyrė savo vardą Sėdintis Jautis. Jis tapo garsiu kariu.

Sėdintis Jautis vadovavo indėnams, besipriešinusiems perkėlimui į rezervacijas. 1876 m. birželio 25 d. jo vadovaujamos jungtinės sijų ir šajenų pajėgos Litl Bighorno mūšyje (dab. Montana) nukovė generolą Džordžą Kasterį ir jo kavaleriją. Tai buvo viena didžiausių indėnų pergalių kovoje prieš baltuosius.

Sėdintis Jautis tapo įkvėpimu daugeliui sijų karių, jis aktyviai tęsė priešinimąsi amerikiečių vykdytai kolonizacijai, nesąžiningų sutarčių sudarymui ir buvo laikomas vyriausiuoju lakotų vadu. Po 1876 m. JAV pradėjo nuožmiai persekioti nepaklusnius indėnus, todėl Sėdinčio Jaučio grupė patraukė į šiaurę (dab. Kanadą), bet 1881 m. jis buvo suimtas ir pasodintas į Rendelo forto kalėjimą.

1883 m. buvo išleistas, pasisakė prieš rezervacijų žemių pardavinėjimą. 1885 m. dalyvavo įvairiose viešose kampanijose, pvz., Buffalo Bill „Wild West“ pasirodymuose. Tarp sijų paplitus Vaiduoklių šokio kultui, amerikiečiai ėmė nerimauti dėl gresiančio sukilimo, todėl nusprendė suimti įtakingus vadus, visų pirma, Sėdintį Jautį. Vykstant sulaikymui įvyko susišaudymas, kurio metu pareigūnas Red Tomahawk nušovė Sėdintį Jautį. Vado palaikai nugabenti į Fort Jetsą ir palaidoti. 1953 m. lakotai palaikus atkasė ir perlaidojo Mobridže, Pietų Dakotoje. Ten jam stovi paminklas.

Sėdintis Jautis tapo indėnų vado ir besipriešinančiojo Amerikos užkariavimui simboliu, todėl apie jį sukurta daug Holivudo filmų (*Bury My Heart at Wounded Knee*, *Buffalo Bill and the Indians, or Sitting Bull’s History Lesson*, *Annie Get Your Gun* ir kt.).
Didžioji upė (Misūris)

**Didžioji upė** (, lak. *Čhaŋšúška Wakpá*) – upė Jungtinių Amerikos Valstijų šiaurėje, Pietų Dakotos šiaurės vakaruose; Misūrio dešinysis intakas. Prasideda šiaurine ir pietine atšakomis Didžiosios upės nacionalinėse laukymėse. Teka į rytus pro Stačiosios Uolos indėnų rezervaciją. Įteka į Misūrį (Ovahio ežerą), 16 km į šiaurės vakarus nuo Mobridžo. Paskutinieji 25 km užlieti Ovahio patvankos.

XIX a. Didžiosios upės pakrantėse gyveno indėnai lakotai. Netoli jos gimė, o vėliau buvo nužudytas žymus lakotų vadas Sėdintis Jautis.

## Šaltiniai
Irbenė

**Irbenė** () – apleista gyvenvietė Latvijos šiaurės vakaruose. 1971 m. TSRS įkūrus slaptą radiolokacijos centrą „Звезда“ (XX a. paskutiniame dešimtmetyje perimtas Ventspilio tarptautinio radioastronomijos centro), šalia įkurta gyvenvietė karininkams ir jų šeimoms. Gyvenvietėje veikė mokykla, parduotuvė, sporto ir koncertų salės. Į Irbenę patekti buvo galima tik su specialiais leidimais. Pasitraukus Tarybinei armijai, 1993 m. gyvenvietė ištuštėjo ir tapo apleista.

## Šaltiniai
Suomijos senatas

**Suomijos senatas** () – Suomijos Didžiosios Kunigaikštystės (1816–1917) ir Suomijos Respublikos (1917–1918) vykdomosios valdžios institucija, atlikusi Ministrų kabineto ir Aukščiausiojo teismo funkcijas. Senatui vadovavo Rusijos imperatoriaus paskirtas generalgubernatorius. Senatas buvo padalintas į Ekonominį ir Teisminį skyrius. Pirmuoju Senato pirmininku buvo Pehr Evind Svinhufvud.

Po Rusijos imperijos Vasario revoliucijos Ekonominio skyriaus pirmininko pavaduotojas tapo Senato pirmininku. 1918 m. Suomijai jau atkūrus nepriklausomybę Ekonominis skyrius pavirto į Ministrų kabinetą, o Teisminis – į Aukščiausiąjį teismą. Senato pirmininkas tapo ministru pirmininku, o senatoriai – ministrais.
Sremas

**Sremas** (; ) – miestas vidurio Lenkijoje. Sremo apskrities administracinis centras. Nuo 1999 m. priklauso Didžiosios Lenkijos vaivadijai. 1975–1998 m. buvo Poznanės vaivadijoje. Per miestą teka Varta. Nutolęs 45 km į pietus nuo Poznanės.

Svarbus pramonės centras. Veikia metalurgijos, baldų, transporto, tekstilės, langų ir durų bei maisto perdirbimo gamyklos.

## Istorija
Įkurtas X a. 1253 m. suteiktos savivaldybių teisės. Valdant Boleslovui Narsiajam, gyvenvietė turėjo gynybinę sieną. XIV a. tapo karališkuoju miesteliu.

Po Pirmojo pasaulinio karo tapo Antrosios Lenkijos Respublikos dalis.

## Galerija

Śrem wieża.jpg|Vandens bokštas
Śrem ławka drogowskaz.JPG|Turgaus aikštė
Śrem-LO1.jpg|Vidurinė mokykla


## Šaltiniai
Šaka (Aisė)

**Šaka** arba ***Šakos upelis*** – upelis Lietuvoje, Klaipėdos ir Šilutės rajonuose; Aisės dešinysis intakas (Minijos baseinas). Prasideda 1 km į rytus nuo Agluonėnų, teka pietryčių kryptimi greta Ažpurvių miško. Įteka į Aisę 3,8 km nuo jos žiočių, ties Diegliais.

Vokiškuose šaltiniuose minima kaip *Schack Fl., Szack Bach*. Upėvardis kilo nuo žodžio *šaka* („atsišakojimas“).

## Šaltiniai
Ignacy Łukasiewicz

**Janas Juzefas Ignacas Lukasevičius** (; 1822 m. kovo 8 d., Zadušnikuose, Austrijos imperijoje – 1882 m. sausio 7 Chorkuvkoje, Lenkijoje) – lenkų vaistininkas ir naftos pramonės pionierius. Pastatė 1856 m. pirmą naftos perdirbimo gamyklą pasaulyje. Žymiausi jo pasiekimai: žibalo iš naftos distiliacijos atradimas, modernios žibalinės lempos išradimas ir pirmas pasaulyje pastatytas modernus naftos gręžinys (1854 m.).

I. Lukasevičius gimė Zadušnikuose, netoli Meleco. 1836 m. padėjo tėvams dirbdamas vaistininko asistentu. 1853 m. Jan Zeh, kartu su bendradarbiu I. Lukasevičiumi, pirmieji distiliavo žibalą iš naftos. 1853 m. liepos 31 d. I. Lukasevičius dovanojo žibalinę lempą medicinos operacinei apšviesti. Ta data laikoma šiuolaikinės naftos pramonės pradžia.
Šošonai

**Šošonai** – Amerikos indėnų genčių grupė, kurią galima padalyti į tris dalis:

* Rytų šošonai: Vajomingas, šiaurės Koloradas ir Montana,
* Šiaurės šošonai: rytų Aidahas, vakarų Vajomingas ir šiaurės rytų Juta,
* Vakarų šošonai: Oregonas, Aidahas, Juta.

Tradiciškai jie kalba šošonų kalba, kuri yra numių kalbų dalimi, kurios priklauso jutų-actekų kalbų šeimai. Šiandien šošonų kalbą naudoja apie 5000 žmonių.  

## Pavadinimas
Genties pavadinimas yra kilęs nuo šošonų žodžio „*sosoni*“, kuris reiškia aukštai augančią žolę. Kai kurios kaimyninės gentys vadino šošonus „*Žolės namų žmonės*“, nes jų tradiciniai namai buvo pastatyti iš *sosoni* žolės. Be to, kaimyninės gentys ir pirmieji amerikiečiai kartais vadino šošonus 'indėnai gyvatės' ().


File:Shoshoni tipis.jpg|Šošonų stovykla *Wind River* kalnuose, Vajomingas, 1870 m.
File:Rabbit-Tail.jpg|Šošonų genties narys
File:Native Americans from Southeastern Idaho, Lemhi. Chief. Tindoor - NARA - 519297.jpg|Šošonų genties vyriausiasis vadas ir jo žmona, 1897 m.
Beadedmoccasins.jpg|mokasinai


## Šaltiniai
Vongrovecas

**Vongrovecas** () – miestas Didžiosios Lenkijos vaivadijoje, šiaurės vakarų Lenkijoje, 60 km nuo Poznanės, 40 km nuo Gniezno ir 70 km nuo Bydgoščiaus.

Svarbus susisiekimo mazgas. Išvystyta mašinų, maisto perdirbimo ir baldų gamyba. Turizmo centras. Mieste yra keli viešbučiai.

## Istorija
Dabartinio miesto teritorijoje gyvenvietę, vadintą *Prostynie*, įkūrė vienuoliai. Rašytiniuose šaltiniuose, kaip Vongrovecas, pirmą kartą paminėtas 1381 m. Tais pačiais metais suteiktos miesto teisės. XV ir XVI a. buvo svarbus prekybos ir gamybos (daugiausia tekstilės) centras. 1656 m., Švedų tvano metu, sudegintas Karolio Gustavo pajėgų. Po 1793 m. Abiejų Tautų Respublikos padalijimo atiteko Prūsijos karalystei. 1807 m. perduotas valdyti Varšuvos kunigaikštystei.

## Šaltiniai
Tommy Nilsson

**Erik Tommy Nilsson** (g. 1960 m. kovo 11 d. Stokholme) – švedų roko dainininkas ir kompozitorius.

## Karjera

8-tojo dešimtmečio pabaigoje atlikėjas buvo švedų sunkiojo metalo grupės „Horizont“ dainininkas. Grupė išleido du albumus, tačiau prancūzų prodiuseris Yves Accary susisiekė su Nilsson ir pasiūlė pasirašyti sutartį su prancūzų įrašų kompanija. Atlikėjas Prancūzijoje išpopuliarėjo 1981 metais su daina „No Way No How“, buvo parduota apie vieną milijoną kopijų, o to paties pavadinimo albumas – 200 000 kopijų. Albume „No Way No How“ vyrauja disko muzika ir baladės. Kitas jo albumas „Tommy Nilsson“ buvo išleistas 1982 metais, jį sudarė Tommy Nilsson ir Alex R Contanstinos sukurtos dainos. Tai buvo roko stiliaus albumas, įrašytas Stokholme ir Los Andžele, tačiau sėkmės nesulaukė.

1985 metais atlikėjas buvo glam metal grupės „Easy Action“ narys, kartu išleido du albumus. 1986 metais grupė galiausiai iširo ir Nilsson pradėjo solinę karjerą. 1989 metais jis atstovavo Švedijai 1989 m. „Eurovizijos“ dainų konkurse, atlikęs baladę „En dag“ užėmė ketvirtą vietą, iš viso surinkęs 110 taškų. Kūriniai „Allt som jag känner“ (su Tone Norum) (1987), „Öppna din dörr“ (1994), „Dina färger var blå“ (1996) ir „Amelia“ (2005) Švedijoje tapo hitais, o 1988 m. pelnė geriausio Švedijos dainininko apdovanojimą.

2001 metais dainų rinkinys „En samling 1981–2001“ Švedijoje tapo platininiu. 2007 metais Nilsson dalyvavo Švedijos nacionalinėje „Eurovizijos“ dainų konkurso atrankoje, tačiau su daina „Jag tror på människan“ finale užėmė paskutinę vietą.

## Diskografija

### Albumai
* 1982 – Tommy Nilsson
* 1988 – It!
* 1990 – Follow the Road
* 1994 – En kvinnas man
* 1996 – Så nära
* 1999 – Fri att vara här
* 2005 – Tiden före nu
* 2010 – I år är julen min
* 2013 – Stay Straight on the Current Road

### Singlai
* 1981 – In The Mean Meantimes / No Way No How
* 1981 – Radio Me
* 1987 – Allt som jag känner (su Tone Norum)
* 1987 – My Summer With You (su Tone Norum)
* 1988 – Miss My Love
* 1988 – Maybe We’re About To Fall In Love
* 1989 – En dag
* 1989 – Time (su Zemya Hamilton)
* 1990 – Too Many Expectations
* 1990 – Looking Through the Eyes of a Child
* 1990 – Don’t Walk Away
* 1991 – Long Lasting Love
* 1994 – Öppna din dörr
* 1994 – En kvinnas man
* 1994 – Lämnar du mig
* 1994 – Marianne
* 1996 – Dina färger var blå
* 1996 – Om jag är den du vill ha
* 1996 – Å så nära
* 1996 – Du är för mig
* 1999 – Här är jag nu
* 1999 – Din skugga på mitt täcke
* 2001 – När du är här
* 2002 – Nu är tid att leva (su Åsa Jinder)
* 2005 – Amelia
* 2005 – Allt ditt hjärta är
* 2006 – Vi brann
* 2007 – Jag tror på människan

## Nuorodos

* Oficiali svetainė 

|-
Unity (TKS modulis)

**„Unity“** modulis arba kitaip **„Unity Node“** buvo pirmasis Tarptautinės kosminės stoties (TKS) komponentas, sukurtas JAV. Šį mazgą sukūrė kompanija „Boeing“. Projektavimas bei statyba kainavo apie 300 mln. JAV dolerių. Tai buvo pirmasis iš trijų jungiamųjų TKS mazgų (kiti du – „Harmony“ ir „Tranquility“).

## Istorija

Po to, kai 1998 m. lapkričio 20 d. Rusijos raketa nešėja „Proton-K“ iškėlė į orbitą rusų gamybos JAV priklausantį modulį „Zaria“, 1998 m. gruodžio 4 d. startavo daugkartinio naudojimo JAV erdvėlaivis „Space Shuttle Endeavour“ nešdamas „Unity“ modulį su dviem prisijungimo adapteriais (). 1998 m. gruodžio 6 d. misijos „STS-88“ komanda „pagavo“ modulį „Zaria“ ir sujungė jį su moduliu „Unity“. Šie du moduliai niekada nebuvo tame pačiame Žemės pusrutulyje, tačiau buvo puikiai sujungti kosmose. Gruodžio 13 d., sekmadienį „Space Shuttle Endeavour“ atsijungė nuo naujosios Tarptautinės kosminės stoties (TKS) ir sėkmingai grįžo į Žemę.

## Konstrukcija

„Unity“ – tai 5,49 m ilgio ir 4,27 m diametro cilindras. Svarbiausi šio modulio darbiniai įrenginiai – 6 CBM tipo jungimosi mazgai ( 'vieningas švartavimosi mechanizmas'). Šie mazgai buvo panaudoti toliau statant TKS, prie jų prijungiant naujus modulius. Prie galinio mazgo (žiūrint TKS judėjimo kryptimi) buvo prijungtas pirmasis TKS modulis „Zaria“.

„Unity“ tiesiogiai negalėjo prisijungti prie modulio „Zaria“: amerikietiški CBM tipo mazgai buvo nesuderinami su rusiškuoju АПАС mazgu. Prie „Unity“ tiesiogiai prisijungti negalėjo ir „Shuttle“: jo jungiamajame skyriuje taip pat sumontuotas tas pats rusiškas АПАС. Todėl prie priekinio ir galinio „Unity“ jungties mazgo buvo prijungti 2 hermetiški nupjautinio kūgio formos prisijungimo adapteriai PMA (). Prie PMA-1 buvo prijungtas modulis „Zaria“, o prie PMA-2 – „Shuttle“. Adapteriuose buvo sumontuoti modulio „Unity“ valdymo ir kontrolės kompiuteriai. Pradiniame TKS kūrimo etape šie kompiuteriai taip pat buvo skirti duomenų, garso bei vaizdo perdavimui. Jie papildė modulio „Zaria“ rusiškas ryšio sistemas. „Unity“ ilgis su dviem PMA adapteriais 10,98 m, o masė apie 11 500 kg.

„Unity“ modulyje sumontuotos svarbiausios stoties komunikacijų linijos: 216 skirtingi dujų bei skysčių vamzdynai, 121 vidinis bei išorinis elektros energijos bei duomenų perdavimo kabelis. Šiems kabeliams sunaudota daugiau kaip 9600 m vielos. Čia taip pat yra vidaus atmosferos parametrų reguliavimo sistemos bei gyvybės palaikymo sistemos tinklai. „Unity“ sudaro daugiau nei 50 000 mechaninių dalių.

### Techniniai duomenys

* Ilgis – 5,49 m
* Skersmuo – 4,27 m
* Masė – 11 895 kg
* Paleidimo data – 1998 m. gruodžio 4 d.

## Nuorodas
* Oficialus NASA tinklalapis
* Oficialus J. Gagarino kosmonautų ruošimo centro tinklalapis
Hradec Kralovės rajonas

**Hradec Kralovės rajonas** () – vienas iš penkių Hradec Kralovės krašto rajonų. Administracinis centras – Hradec Kralovė, esantis krašto pietuose. 163 159 gyventojai (2016 m. duomenys).

## Svarbesnės gyvenvietės
Žemiau yra pateikiami didžiausi rajono miestai ir miesteliai:
* Chlumecas prie Cidlinos
* Hradec Kralovė
* Nechanicės
* Novy Bidžovas
* Smiržicė
* Tršebechovicės prie Orebo
Petrašiūnų tiltas

**Petrašiūnų tiltas** – buvusio siaurojo geležinkelio tiltas Petrašiūnuose (Klovainių sen.), Pakruojo rajone, nutiestas per Mūšos upę kelyje . Greta jo, pasroviui, ant praplatintų atramų įrengtas šiuolaikinis tiltas automobilių eismui.

Tiltas pastatytas 1937 m., priklauso siaurojo geležinkelio kompleksui, yra regioninis technikos paminklas, 1996 m. įrašytas į Kultūros paveldo registrą. Greta automobilių tilto išlikusi geležinkelio tilto dalis nenaudojama ir yra užtverta, stūkso neveikiančioje siauruko atšakoje, vedančioje nuo Petrašiūnų geležinkelio stoties į Linkuvą. Siauruko stotis stovi už 0,6 km į pietvakarius nuo tilto, joje pristatoma vietinio siauruko muziejinė ekspozicija.

## Konstrukcija

Tilto tūrinė erdvinė kompozicija: plieninių sijų, 6 tarpatramių, vienkelis tiltas. Tilto ilgis – 74,2 m, 6 angos po 10,7 m. Automobilių tilto plotis – 7,0 m, su vienu 1,5 m pločio šalitilčiu pėstiesiems, geležinkelio tilto plotis – 4,4 m. Buvusi važiuojamoji kelio dalis rytų pusėje neišlikusi. 1957 m. tiltas išplatintas iki automobilių tilto. Geležinkelio tilto perdangos plieninės, automobilių tilto – gelžbetoninės.

Tilto konstrukcijas laiko 2 kranto betoninės atramos-ramtai ir 5 vidurinės betoninės atramos-taurai, kurie remiasi į gelžbetoninius pamatus. Geležinkelio tilto atramos sublokuotos su naujo, pristatyto automobilių tilto atramomis. Geležinkelio pusėje senosios atramos su lytlaužomis. Panaudotos plieninės dvitėjinės sijos. Inžinerinė įranga - atraminiai plieniniai guoliai. Ant geležinkelio tilto pakloti mediniai pabėgiai su medinėmis tvirtinimo sijomis (išlikę tik jų fragmentai). Senosios betoninės atramos padengtos tašyto granito blokais.

## Tilto būklė

2025 m. rugsėjo mėn. apribotas eismas tiltu dėl paaiškėjusios pažaidos įtemptojo gelžbetonio perdangos plokštėje. Ant tilto leidžiama judėti viena eismo juosta.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Tiltas per Mūšą Pakruojo–Linkuvos kelio nr. 151 8,5 km (Petrašiūnų tiltas)  (Henriko Kebeikio kolekcija, 31-34 nuotraukos)
Rimšonių geležinkelio tiltas

**Rimšonių geležinkelio tiltas** – nenaudojamas siaurojo geležinkelio tiltas Rimšonių kaime, apie 1 km į rytus nuo Petrašiūnų (Klovainių sen.), Pakruojo rajone. Nutiestas per Daugyvenės upę siauruko atšakoje, vedančioje iš Petrašiūnų geležinkelio stoties į Joniškėlį. Greta jo, už 120 m į žemupio pusę, matomas automobilių tiltas kelyje .

Tiltas yra regioninės reikšmės technikos paminklas, 2009 m. įrašytas į Kultūros paveldo registrą. Yra siaurojo geležinkelio komplekso dalis. Nenaudojamas tiltas avarinės būklės. Jis užtvertas, nelikę apsauginių turėklų, kelio sankasoje išlikusius bėgius slepia vešli žolė, krūmokšniai.

## Istorija

1944 m. tiltą buvo susprogdinę vokiečiai. 1951–1955 m. pastatytas dabartinis. Paskutiniai traukiniai čia pravažiavo 1984 m.

## Konstrukcija

Tiltas vienkelis, 3 tarpatramių, perdangoje – plieninės dvitėjinės kniedytos sijos. Perdanga remiasi ant atraminių plieninių guolių. Pamatai gelžbetoniniai. Ant jų įrengtos 2 kranto betoninės atramos-ramtai ir 2 vidurinės betoninės atramos-taurai. Bėgius laiko mediniai pabėgiai su medinėmis tvirtinimo sijomis.

## Šaltiniai
Pakruojo gaisrinė

**Pakruojo senoji gaisrinė** – valstybės saugomas istorijos paveldo objektas (), stovintis Pakruojo miesto centre, Laisvės a. 10. Į Kultūros paveldo registrą įtrauktas 2005 m. Šios gaisrinės pastato kopija pastatyta Lietuvos liaudies buities muziejuje, ekspozicijoje „Miestelis“. 

Originalus pastatas perstatytas. Šiandieninė Pakruojo priešgaisrinė tarnyba yra savivaldybės biudžetinė įstaiga, įsikūrusi L. Giros g. 3D.

## Istorija

XX a. pradžioje Pakruojo miestelyje suburta ugniagesių draugija. 1928 m. gausėjant gaisro gesinimo priemonėms buvo pastatyta gaisrininkų stoginė turimam inventoriui laikyti, patalpos budinčiajam. Taip pat buvo įrengta salė. Ugniagesių stoginės pastato salė anuomet naudota ir miestiečių reikmėms - šokiams, vaidinimams, nes į parapijos namus kitų religinių bendruomenių nariai neidavo, o čia galėdavo rinktis ir lietuviai, ir žydai, ir kitų tautybių žmonės.

Laikui einant keitėsi gaisrinės išplanavimas. Buvo nugriauta senoji gaisrinė, liko tik stoginė. Salė buvo pertvarkyta į garažą. 1995 m. stoginė buvo uždaryta, pastačius naują priešgaisrinį depą.

2008 m. rajono savivaldybė rengė senosios gaisrinės techninį projektą, siekiant pritaikyti ją visuomenės poreikiams. Planuota objektą atnaujinti ne tik iš išorės: pirmame aukšte įrengti rūbinę, tualetą, laiptinę į antrą aukštą, vieną darbo kabinetą ir apie 80 m² dydžio salę. Antrame aukšte buvo numatyta įkurti menų dirbtuves. 

2014 m. senoji gaisrinė stūksojo apleista.

## Architektūra

Ant pastato likęs užrašas „*Pakruojo ugniagesių draugijos stoginė*“. Statinio erdvinę struktūrą sudaro vieno aukšto pagrindinė dalis ir ant jos esantis dviejų tarpsnių bokštelis. Pagrindinę dalį sudaro vėlesniu laikotarpiu įrengtos gaisrininkų buitinės patalpos ir garažas. Buitinių patalpų dalies planinė struktūra suformuota vėlesniu laikotarpiu. Pakeista garažo galinė siena ir durys.

## Rekonstrukcija

2019 m. rudenį senoji gaisrinė pradėta rekonstruoti į kultūros paskirties pastatą, kartu sutvarkant Laisvės aikštę aplinkui statinį. Vykdomi kapitalinio remonto darbai  paveldosaugininkų bendruomenėje susilaukė prieštaringų vertinimų dėl autentiškumo išsaugojimo. Unikalus pastatas buvo nugriautas, palikus tik vieną autentišką sieną, be to, senųjų sienų vietoje buvo mūrijamos šiuolaikinės silikatinės plytos. 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Pakruojo rajono lankytini objektai. Pakruojo senoji gaisrinė 
* Šiaurės Lietuvos paveldas. Technikos vertybės
Joe Grech

**Joseph (Joe) Grech** (1934 m. vasario 9 d. Bormloje, Maltoje – 2024 m. gruodžio 30 d.) – Maltos dainininkas ir kompozitorius.

1960 metais su daina „Vola Uccellino“ tapo pirmojo Maltos dainų festivalio nugalėtoju. Šį konkursą antrąkart laimėjo 1967 metais, kartu duetu su Mary-Rose Darmanin atlikę kūrinį „Serenata“.

1971 metais Joe Grech buvo pirmasis Maltos atstovas „Eurovizijoje“. Tuomet tarptautinis dainų konkursas vyko Airijoje balandžio 3 dieną. Su maltiečių kalba atlikta daina „Marija I-Maltija“ jis surinko 52 taškus ir užėmė paskutinę – 18 vietą. 1971 m. Eurovizijoje balsai buvo skirstomi kitaip nei dabar: kiekviena šalis turėjo po du žiūri narius (vienas ne vyresnis nei 25 metų, kitas – daugiau negu 25 metų), kurie kiekvienos šalies pasirodymą vertino nuo 1 iki 5 balų. Anais metais dainų konkursą laimėjo kita mažoji valstybė – Monakas.

Atlikėjas buvo koncertavęs Anglijoje, Airijoje, Kanadoje, JAV, Italijoje ir Australijoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Daina ''Marija I-Maltija''

|-
Klovainių ąžuolas

**Klovainių ąžuolas** – ąžuolas, sunykęs valstybinis gamtos paveldo objektas, esantis Klovainiuose, Pakruojo rajone. Medis stūkso pietinėje miestelio dalyje, prie buvusio Klovainių dvaro sodybos gyvenamojo namo (daržo pusėje).

## Istorija

Objekto paskelbimo saugomu teisės aktas: Lietuvos TSR Valstybinio gamtos apsaugos komiteto 1960 m. rugsėjo 1 d. įsakymas Nr. 165.

2009 m. paminklinis medis buvo drastiškai apgenėtas –  nupjautos visos šakos, palikta tik kamieno dalis.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2015 m. sausio 9 d. įsakymu Nr. D1-19 (identifikacinis kodas Teisės aktų registre - 2015-00625) iš sąrašo išbrauktas sunykęs botaninis objektas – Klovainių ąžuolas.
  
## Duomenys

* Medžio rūšis – paprastasis ąžuolas (*Quercus robur L.*)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 4,80 m
* Aukštis – 31 m (iki nugenėjimo)
* Amžius – neskelbiama

## Taip pat skaitykite

* Storasis Klovainių ąžuolas

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
Storasis Klovainių ąžuolas

**Storasis Klovainių ąžuolas** –  saugomas valstybės gamtos paveldo objektas, esantis Klovainių miestelyje, Pakruojo rajone. Medis auga nedideliame parke,  šalia Klovainių bažnyčios, Pušaloto gatvėje (kelias ). Aptvertas, gatvėje pastatyta rodyklė. 

Ąžuolas lankomas, yra populiari kraštiečių susitikimų vieta, per Valstybės dieną miestelėnai ir svečiai renkasi prie jo giedoti Tautišką giesmę. Ąžuolas tebeauga: 1980-ųjų metų šaltiniuose randama parašyta, kad Klovainių ąžuolo aukštis siekė 28 metrus, o kamieno apimtis – beveik 6 metrus. Gamtininkai skaičiuoja, kad medžiui gali būti apie penkis šimtus metų. Pasakojama, kad ant jo šakų baudžiavos laikais kabėjęs varpas, kviesdavęs baudžiauninkus į darbą. 

Objekto paskelbimo saugomu teisės aktas: Lietuvos TSR Valstybinio gamtos apsaugos komiteto 1960 m. rugsėjo 1 d. įsakymas Nr. 165.

## Duomenys

* Medžio rūšis – paprastasis ąžuolas (*Quercus robur L.*)  
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 6,22 m
* Aukštis – 23,30 m 
* Amžius – ~500 metų

## Taip pat skaitykite

* Klovainių ąžuolas

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras