Vigdís Finnbogadóttir

**Vigdís Finnbogadóttir** (g. 1930 m. balandžio 15 d.) – Islandijos politikė, nuo 1980 iki 1996 m. ėjusi Islandijos prezidentės pareigas. Tai pirmoji Islandijos prezidentė moteris ir pirmoji moteris – valstybės vadovė, išrinkta demokratiškai. Šiuo metu buvusi prezidentė politikoje nedalyvauja.

## Ankstyvieji gyvenimo metai ir karjera
Vigdís gimė 1930 m. balandžio 15 d. Reikjavike. Jos tėvas Finnbogi Rútur Þorvaldsson buvo civilinis inžinierius, o motina Sigríður Eiríksdóttir – slaugytoja, vadovavusi nacionalinei slaugytojų asociacijai. Kitais 1931 metais gimė jos jaunesnysis brolis Þorvaldur, kuris neišgyveno iki pilnametystės, nes nuskendo Hreðavatn ežere. 1949 m. Vigdís įstojo į Grenoblio universitetą, vėliau perėjo į Sorboną. Studijavo anglų ir prancūzų literatūrą, ypatingą dėmesį skirdama dramos kūriniams. 1953 m. baigė studijas.

1954 m. ištekėjo. Tais pačiais metais ji pradėjo aktorės karjerą ir įkūrė teatro trupę. Taip pat vertė keletą prancūzų pjesių. 1957 m. ji įstojo į Kopenhagos universitetą, kur  studijavo teatro istoriją. 1963 m. ji išsiskyrė. Vigdís dalyvavo 1960-ųjų ir 1970-ųjų antimilitaristiniuose mitinguose, protestuodama prieš Jungtinių Valstijų karinę buvimą Islandijoje. 1972 m. Vigdís įvaikino dukrą.

Nuo 1972 m. Vigdís vedė prancūzų kalbos pamokas televizijoje RÚV, todėl tapo žinoma visoje šalyje. Tais pačiais metais ji buvo paskirta Reikjaviko teatro trupės meno vadove. 1976 m. ji tapo Šiaurės šalių kultūros reikalų patariamojo komiteto nare, o 1978 m. – šios organizacijos pirmininke.  Ji ėjo visas šias pareigas iki 1980 m., kai tapo Islandijos prezidente. Anksčiau ji dirbo prancūzų kalbos mokytoja keliuose koledžuose, įskaitant Islandijos universitetą, o vasaromis – gide Islandijos turizmo biure. Vėliau tapo Islandijos turizmo biuro vadove.

## Prezidentavimas (1980–1996)
Dalyvavo 1980 m. prezidento rinkimuose. Per savo rinkiminę kampaniją jos antimilitarinė pozicija ir prieštaravimas Jungtinių Valstijų buvimui Islandijoje sukėlė įtarimus, kad ji simpatizuoja komunizmui. Vigdís kandidatavo į prezidentus, norėdama įrodyti, kad moterys gali vadovauti politinėms kampanijoms, ir nesitikėjo laimėti. Nepaisant to, 1980 m. birželio 29 d. Vigdís laimėjo rinkimus. Balsai pasiskirstė tarp keturių kandidatų, o ji laimėjo, surinkusi 33,6 % balsų. Vigdís buvo pirmoji moteris, demokratiškai išrinkta valstybės vadove bet kurioje šalyje, ir 1980 m. rugpjūčio 1 d. ji pradėjo eiti Islandijos ketvirtosios prezidentės pareigas. Po jos išrinkimo moterų skaičius Althinge žymiai padidėjo.

Vigdís buvo perrinkta be konkurencijos 1984 m. prezidento rinkimuose. Ji vadovavo 1986 m. spalio 11–12 d. Reikjaviko viršūnių susitikimui tarp JAV prezidento Ronaldo Reagano ir TSRS prezidento Michailo Gorbačiovo, kuris buvo laikomas šalių santykių pagerėjimo ir Šaltojo karo pabaigos priežastimi. 1988 m. prezidento rinkimuose Vigdís laimėjo surinkusi 92,7 % balsų.1992 m. ji vėl buvo perrinkta be konkurencijos.

Sprendimas, kurį Vigdís laikė *sunkiausiu epizodu* savo karjeroje, buvo priimtas 1994 m. per diskusijas dėl prisijungimo prie Europos ekonominės erdvės. Islandijoje buvo stipri opozicija Europos integracijai, tačiau Vigdís rėmė Europos Sąjungą ir Europos integraciją bei atsisakė pasinaudoti prezidento veto teise, kad užblokuotų Islandijos prisijungimą prie Europos ekonominės erdvės. Vigdís nusprendė nebebalsuoti penktajai prezidentės kadencijai, ir jos kadencija baigėsi 1996 m. rugpjūčio mėn. Ji dirbo 16 metų. Iki šiol ji yra ilgiausiai dirbusi moteris, išrinkta valstybės vadove per visą istoriją.

## Po prezidentavimo
1996 m. Vigdís tapo Moterų pasaulio lyderių tarybos () steigimo pirmininke, o nuo 1997 iki 2001 m. buvo Pasaulinės mokslo žinių ir technologijų etikos komisijos pirmininkė. Nuo 1998 m. Vigdís yra UNESCO geros valios ambasadorė kalbų srityje. Ji taip pat yra *Fondation Chirac* komiteto garbės narė, *Madrido klubo* narė.

## Šaltiniai

|-