open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FIFA

**Fédération Internationale de Football Association** (), dažniausiai žinoma akronimu **FIFA** – tarptautinė futbolo, salės futbolo ir paplūdimio futbolo valdančioji organizacija. Jos narės yra 211 nacionalinės asociacijos (Jungtines Tautas sudaro 193 valstybės narės). FIFA būstinė yra Ciuriche (Šveicarija), o federacijos prezidentas nuo 2016 m. – Gianni Infantino. FIFA atsakinga už svarbiausių tarptautinių futbolo turnyrų (pagrindinis iš jų – pasaulio čempionatas) organizavimą.

FIFA buvo sukurta 1904 m. kaip organizacija, turėjusi prižiūrėti Belgijos, Danijos, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų, Ispanijos, Švedijos ir Šveicarijos futbolo asociacijų veiklą. Šiuo metu FIFA priklauso 209 nacionalinės asociacijos, kurios kiekviena privalo priklausyti vienai iš šešių pasaulio futbolo konfederacijų.

Nors FIFA futbolo taisyklių nekuria (tuo rūpinasi Tarptautinė futbolo asociacijų valdyba), ji yra atsakinga už futbolo renginių ir varžybų rengimą bei jų reklamavimą. Pastaroji veikla generuoja FIFA pajamas iš reklamos. 2022 m. organizacijos pajamos sudarė 5,8 milijardo JAV dolerių.

Pastaruoju metu tarptautiniai žurnalistai tyrėjai bei teisėtvarkos institucijos apkaltino FIFA narius, kai kurių konfederacijų buvusius vadovus bei FIFA vykdomasis komiteto narius sukčiavimu, reketu ir pinigų plovimu, kai viešai buvo iškeltos 2015 m. FIFA korupcijos bylos.

Nuo 1930 m. kas ketveri metai FIFA organizuoja pasaulio vyrų, nuo 1991 m. ir pasaulio moterų čempionatus.

Lietuva įstojo į FIFA 1923 m., 1944 m. jos narystė buvo suspenduota, 1991 m. atkurta.

## Struktūra

* AFC – Azija
* CAF – Afrika
* CONMEBOL – Pietų Amerika
* CONCACAF – Šiaurės Amerika, Centrinė Amerika ir Karibų jūros šalys
* OFC – Okeanija
* UEFA – Europa

## Nuorodos

* UEFA-COEFFICIENTS.COM – FIFA World Ranking, Champions League and Europa League statistics
* Oficiali svetainė

## Pastabos

## Šaltiniai
Geltė

**Geltė** (*Serratula*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas iš lotynų k. žodžio *serra* – pjūklas; augalo lapai pjūkliškais kraštais.

Šios genties augalai ilgą laiką buvo vertinami tekstilės pramonėje kaip dažiniai augalai. Gentyje yra apie 70 rūšių, Lietuvoje auga viena rūšis – dažinė geltė (*Serratula tinctoria*).
Margainis

**Margainis** (*Silybum*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų monotipinė gentis, išplitusi Viduržemio pajūryje, Pietų ir Centrinėje Europoje.

Lietuvoje gana retai darželiuose auginamas, kartais sulaukėję auga panamėse, daržuose – tikrasis margainis (*Silybum marianum*).
Pienė

**Pienė** (*Sonchus*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso įvairiametės žolės su pieniškomis sultimis. Graižai vidutinio dydžio arba stambūs, pavieniai arba dažniau po keletą susitelkę į skėtiškas šluoteles. Žiedai geltoni ar šviesiai geltoni.

Gentyje apie 70 rūšių, paplitusių Eurazijoje ir Afrikoje. Yra sunkiai išnaikinamų piktžolių. Lietuvoje auga 4 rūšys:

* Dirvinė pienė (*Sonchus arvensis*). **Pav.**
* Šiurkščioji pienė (*Sonchus asper*)
* Daržinė pienė (*Sonchus oleraceus*)
* Pelkinė pienė (*Sonchus palusris*)
Mobutu Sese Seko

**Mobutu Sese Seko Nkuku wa za Banga** (*Mobutu Sese Seko*; tikrasis vardas – **Jozef Desirė Mobutu**; 1930 m. spalio 14 d. – 1997 m. rugsėjo 7 d.) – Zairo prezidentas nuo 1965 iki 1997 metų.

Vardo gauto nuo gimimo atsisakė kaip kolonializmo palikimo; jis ir kitiems zairiečiams uždraudė naudoti europietiškus vardus, išpopuliarėjusius per kolonializmą. Tiesioginis jo pasirinkto vardo vertimas „Visagalis karys, dėl ištvermės ir nepalaužiamo pergalės troškimo užkariaujantis žemę po žemės ir po savęs paliekantis ugnį“.

Nacionalizavo visų nezairiečių turtą, tarp jų ne tik buvusių kolonistų palikuonių, bet ir neturtingų imigrantų. Valdė šalį nuo 1965 iki 1997 ir yra vienas ilgiausiai valdžiusių XX amžiaus diktatorių. 1960 su savo rėmėjais nuvertė premjerą Patrisą Lumumbą, prezidentu tapo Kasavubus, tačiau Mobutu 1965 m. jį nuvertė. Valdymo metu kaltintas korupcija, neva Šveicarijos bankuose turėjo iki 4 milijardų JAV dolerių, dėl to jo valdymas kartais pravardžiuojamas „kleptokratija“. Vis dėlto jam pavyko išlaikyti savo didžiulę šalį, turinčią daugybę tautų ir kalbų bei vietinių interesų, vientisą; ką padaryti yra sunku dabartiniams Zairo, perkrikštyto Kongo DR, vadovams. Mobutu buvo nuverstas 1997 m. ir mirė greitai po to tremtyje Maroke.
Rykštenė

**Rykštenė** (*Solidago*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas iš lotynų k. žodžių *solidus* – 'tvirtas, patvarus' su priesaga *-ago*.

Gentyje apie 150 rūšių, daugiausia paplitusios Šiaurės Amerikoje, taip pat Europoje. Lietuvoje savaime auga paprastoji rykštenė (*Solidago virgaurea*, **pav.**) bei iš Šiaurės Amerikos kilusios ir apleistuose laukuose išplitusios kanadinė rykštenė (*Solidago canadensis*) ir didžioji rykštenė (*Solidago gigantea*). 


Solidago virgaurea09.jpg|Paprastoji rykštenė (*Solidago virgaurea*)
Solidago canadensis 20050815 248.jpg|Kanadinė rykštenė (*Solidago canadensis*)
Žalioji rupūžė

* *Bufo viridis* Laurenti, 1768
* *Pseudepidalea viridis* Frost et al., 2006

**Žalioji rupūžė** (*Bufotes viridis*) – beuodegių varliagyvių (*Anura*) būrio, rupūžių (*Bufonidae*) šeimos varliagyvių rūšis.

Kūno ilgis tarp snukio ir išeinamosios angos 48-120 mm. Patinėliai dažniausiai iki 80 mm, patelės – iki 90 mm. Oda rauplėta. Kūno viršus šviesiai pilkas, išmargintas rudai žaliomis, kartais susiliejančiomis į dryželius dėmėmis. Pilvas balkšvas su smulkiomis tamsiomis dėmelėmis.

Patelės deda nuo 1000 iki 30000 kiaušinių. Buožgalviai išauga iki 50 mm, dar prieš metamorfozę matomos charakteringos žalios dėmės.

Gyvena soduose, daržuose, parkuose, laukuose. Mėgsta sausesnius biotopus. Lietuvoje aptinkama visur, bet dažnesnė pietvakariniuose ir vidurio Lietuvos rajonuose. Nuo 2007 metų rūšis įrašyta į Lietuvos raudonosios knygos 4 (I) kategoriją.


European Green Toad.jpg|
Bufo viridis.jpg|
Bufo viridis (Lukasz Lukasik).jpg|


## Taip pat skaitykite
* Lietuvos varliagyvių sąrašas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* shutterstock.com / European green toad (Bufo viridis) mating call (Vaizdo medžiagoje žalioji rupužė ir jų ‘kurkimas’ poravimosi laikotarpiu)
Tikrosios rupūžės

**Tikrosios rupūžės** (*Bufo*) – beuodegių varliagyvių (*Anura*) būrio, rupūžių (*Bufonidae*) šeimos varliagyvių gentis.

## Išvaizda
Kresnos, trumpom kojom, vyzdys horizontalus. Oda stora ir karpota, joje yra liaukų, išskiriančių nuodingą skystį, atgrąsantį plėšrūnus.

## Paplitimas pasaulyje
Tikrosios rupužės paplitusios Eurazijos, įskaitant Japoniją vidutinio klimato juostose ir į pietus iki Šiaurės Afrikos, Artimųjų Rytų, šiaurės rytinio Mianmaro ir šiaurinio Vietnamo.

## Paplitimas Lietuvoje
Lietuvoje gyvena viena rūšis:
* Pilkoji rupūžė (*Bufo bufo*)

## Rūšys
Pasaulyje aptikta 16 rūšių:
# *[[Bufo ailaoanus]]* Kou, 1984
# *[[Bufo aspinius]]* (Rao and Yang, 1994)
# *[[Bufo bankorensis]]* Barbour, 1908
# *[[Bufo bufo]]* (Linnaeus, 1758) - Pilkoji rupūžė;
# *[[Bufo cryptotympanicus]]* Liu and Hu, 1962
# *[[Bufo eichwaldi]]* Litvinchuk, Borkin, Skorinov, and Rosanov, 2008
# *[[Bufo gargarizans]]* Cantor, 1842
# *[[Bufo japonicus]]* Temminck and Schlegel, 1838
# *[[Bufo luchunnicus]]* (Yang and Rao, 2008)
# *[[Bufo menglianus]]* (Yang, 2008)
# *[[Bufo spinosus]]* Daudin, 1803
# *[[Bufo stejnegeri]]* Schmidt, 1931
# *[[Bufo torrenticola]]* Matsui, 1976
# *[[Bufo tuberculatus]]* Zarevskij, 1926
# *[[Bufo tuberospinius]]* (Yang, Liu, and Rao, 1996)
# *[[Bufo verrucosissimus]]* (Pallas, 1814)

## Šaltiniai
Organas

**Organas** – ypatingas organizmo sandaros vienetas, sudarytas iš įvairių audinių ir atliekantis tam tikras funkcijas.

Organai gali būti:
* analoginiai – skiriasi kilme, bet yra panašios sandaros, nes atlieka panašias funkcijas (pvz., drugio ir paukščio sparnai);
* homologiniai – jie yra tos pačios kilmės, tačiau atlieka skirtingas funkcijas, pavyzdžiui, žmogaus ranka, šuns galūnė, ruonio plaukmuo, šikšnosparnio sparnas;
* rudimentiniai – praradę savo funkcijas, bet išlikę ir suaugusiuose gyvūnuose. Paprastai jie išlieka kaip užuomazgos (pvz., žmogaus ausų raumenų likučiai, trečias vokas, stuburgalis ir kt.);
* provizoriniai – laikini organai, per kuriuos palaikomas ryšys tarp gemalo ir aplinkos, pvz., trynio maišelis, placenta.
Kloaka

**Kloaka** () – kai kurių stuburinių gyvūnų tiesios žarnos praplatėjusi galinė dalis, į kurią atsiveria šlapimo ir lytiniai latakai. Kloaką turi kloakiniai žvėrys (*Monotremata*), paukščiai, ropliai, varliagyviai, rykliai, rajos, dvikvapės žuvys.

## Šaltiniai
Nendrinė rupūžė

* *Bufo calamita



*'Nendrinė rupūžė*' (*Epidalea calamita*) – [[beuodegiai varliagyviai|beuodegių varliagyvių]] (*Anura*) būrio, [[rupūžės|rupūžių]] (*Bufonidae*) šeimos [[Varliagyviai|varliagyvių]] [[rūšis]].



Kūno ilgis 40-65 mm. Kūno viršus žalsvai rusvas. Išilgai nugaros eina balta ar šviesiai gelsva juostelė. [[Oda]] rauplėta. Nugara ir šonai išmarginti stambiomis žalsvai rudomis ir smulkiomis rusvomis su juodais apvadais dėmėmis. Pilvas šviesus su smulkiomis tamsiomis dėmelėmis. Jaunikliai šviesesni už suaugusius, jų kūno pigmentacija mažiau kontrastinga. Užpakalinių kojų pirštus jungianti plaukiojamoji plėvė niesiekia pusės IV (ilgojo) piršto

Gyvena smėlio kopose, pušynuose, smėlingose vietose. 

Apie jos paplitimą [[Lietuva|Lietuvoje]] trūksta duomenų, reta, įrašyta į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonosios knygos]] 5 (Rs) kategoriją.

<gallery mode="packed">
Bufo_calamita_(Marek_Szczepanek).jpg|Nendrinė rupūžė
Bufo calamita 2006-08-15.jpg|Nendrinė rupūžė
EpidaleaCalamitaYoung.JPG|Nendrinės rupūžės jauniklis
</gallery>

== Taip pat skaityti ==
* [[Sąrašas:Lietuvos varliagyviai|Lietuvos varliagyvių sąrašas]]

== Šaltiniai ==


== Nuorodos ==
* amphibiaweb.org / [https://amphibiaweb.org/cgi/amphib_query?where-genus=Epidalea&where-species=calamita *Epidalea calamita*] Natterjack Toad
* amphibiansoftheworld.amnh.org / [https://amphibiansoftheworld.amnh.org/Amphibia/Anura/Bufonidae/Epidalea/Epidalea-calamita *Epidalea calamita* (Laurenti, 1768)]
* gbif.org / [https://www.gbif.org/species/2422507 *Epidalea calamita'' (Laurenti, 1768)]
* Nendrinė rupūžė
Uodegotieji varliagyviai

* *Urodela* Latreille, 1825

**Uodegotieji varliagyviai** (*Caudata*) – varliagyvių (*Amphibia*) klasės būrys.

Liemuo nežymiai pereina į uodegą. Liemens ilgis be uodegos daugiau kaip 3 kartus didesnis už plotį. Kojos trumpos. Akys mažos. Vidurinė ausis redukuota ir nėra būgninės ertmės ir membranos. Dantys smulkūs ir aštrūs, jų yra ne tik ant žandikaulių, bet ir ant gomurikaulio.

Sausumoje nevikrūs, juda lėtai, kūną stumdami į priekį užpakalinėmis kojomis. Plaukia vingiuodami liemenį ir uodegą. Kiaušinių apvaisinimas vidinis: patinas išleidžia į vandenį drebučių pavidalo spermos maišelį (**spermatoforą**), kuri patelė suima kloakos kraštais ir įsitraukia į kloaką. Kai kurie pusiau gyvavedžiai.

## Gyvųjų varliagyvių sistematika
Uodegotųjų varliagyvių (*Caudata*) būryje išskiriami 3 pobūriai. 2021 m. spalio 23 d. duomenimis, pasaulyje egzistuoja 10 šeimų, 68 gentys, 766 rūšys, kurios sudaro 9% visų varliagyvių rūšinės įvairovės.
* **Pobūris: ''[[Cryptobranchoidea]]'' <small>Dunn, 1922</small>**
** Šeima: *[[Cryptobranchidae]]* Fitzinger, 1826 – Slaptažiauniniai;
** Šeima: *[[Hynobiidae]]* Cope, 1859 – Kampadantiniai;
* **Pobūris: ''[[Salamandroidea]]'' <small>Fitzinger, 1826</small>**
** Šeima: *[[Ambystomatidae]]* Gray, 1850 – Ambistominiai;
** Šeima: *[[Amphiumidae]]* Gray, 1825 – Amfiuminiai;
** Šeima: *[[Dicamptodontidae]]* Frost et al. 2006
** Šeima: *[[Plethodontidae]]* Gray, 1850 – Beplautės salamandros
** Šeima: *[[Proteidae]]* Gray, 1825 – Protėjai;
** Šeima: *[[Rhyacotritonidae]]* Tihen, 1958 – Upokšninės salamandros;
** Šeima: *[[Salamandridae]]* Goldfuss, 1820 – Tikrosios salamandros;
* **Pobūris: ''[[Sirenoidea]]***
** Šeima: *Sirenidae* <small>Gray, 1825</small> – [[Sirenėliniai]];

== Išmirusių varliagyvių sistematika ==
* Šeima: [[Išnykimas|†]] *Batrachosauroididae* <small>Auffenberg, 1958</small> (*Salamandroidea* pobūris)

== Uodeguotieji varliagyviai Lietuvoje ==
[[Lietuva|Lietuvoje]] aptinkamos dvi rūšys:
* [[Paprastasis tritonas]] (*Lissotriton vulgaris*)
* [[Skiauterėtasis tritonas]] (*Triturus cristatus''). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonosios knygos 4 (I) kategoriją.

## Šaltiniai

* terminai.vlkk.lt / Uodegotieji varliagyviai  (Caudata)
Tikrosios salamandros

**Tikrosios salamandros** (*Salamandridae*) – uodegotųjų varliagyvių (*Caudata*) būrio šeima.

Tikrųjų salamandrų šeimos rūšys paplitusios Eurazijoje ir Šiaurės Amerikoje.

Turi gerai išsivysčiusias galūnes. Apvaisinimas vidinis.

## Gentys
Šeimoje išskiriami 3 pošeimiai ir 21 gentis ir priskaičiuojamos 128 rūšys:
* **Pošeimis: ''[[Pleurodelinae]]'' <small>Tschudi, 1838</small>** (111 rūšių)
** Gentis: *[[Calotriton]]* Gray, 1858 – Pirėniniai tritonai (2 rūšys)
** Gentis: *[[Cynops]]* Tschudi, 1838 – Azijiniai tritonai (9 rūšys)
** Gentis: *[[Echinotriton]]* Nussbaum and Brodie, 1982 – Aligatoriniai tritonai (3 rūšys)
** Gentis: *[[Euproctus]]* Gené, 1839 – Kalniniai tritonai (2 rūšys)
** Gentis: *[[Ichthyosaura]]* Sonnini de Manoncourt and Latreille, 1802 – Alpiniai tritonai (1 rūšis)
** Gentis: *[[Laotriton]]* Dubois and Raffaëlli, 2009 (1 rūšis)
** Gentis: *[[Lissotriton]]* Bell, 1839 – Europiniai tritonai (10 rūšių)
** Gentis: *[[Neurergus]]* Cope, 1862 – Kurdistaniniai tritonai (5 rūšys)
** Gentis: *[[Notophthalmus]]* Rafinesque, 1820 – Dėmėtieji tritonai (3 rūšys)
** Gentis: *[[Ommatotriton]]* Gray, 1850 – Juostuotieji tritonai (3 rūšys)
** Gentis: *[[Pachytriton]]* Boulenger, 1878 – Trumpakojai tritonai (10 rūšių)
** Gentis: *[[Paramesotriton]]* Chang, 1935 – Karpotieji tritonai (14 rūšių)
** Gentis: *[[Pleurodeles]]* Michahelles, 1830 – Dygiašoniai tritonai (3 rūšys)
** Gentis: *[[Taricha (varliagyviai)|Taricha]]* Gray, 1850 – Šiurkštieji tritonai (4 rūšys)
** Gentis: *[[Triturus]]* Rafinesque, 1815 – Skiauterėtieji tritonai (9 rūšys)
** Gentis: *[[Tylototriton]]* Anderson, 1871 – Krokodiliniai tritonai (32 rūšys)
* **Pošeimis: ''[[Salamandrinae]]'' <small>Goldfuss, 1820</small>** (15 rūšių)
** Gentis: *[[Chioglossa]]* Bocage, 1864 – Auksadryžės salamandros (1 rūšis)
** Gentis: *[[Lyciasalamandra]]* Veith and Steinfartz, 2004 – Likinės salamandros (7 rūšys)
** Gentis: *[[Mertensiella]]* Wolterstorff, 1925 – Kaukazinės salamandros (1 rūšis)
** Gentis: *[[Salamandra]]* Garsault, 1764 – Paprastosios salamandros (6 rūšys)
* **Pošeimis: ''[[Salamandrininae]]'' <small>Fitzinger, 1843</small>** (2 rūšys)
** Gentis: *[[Salamandrina]]* Fitzinger, 1826 – Salamandrinos (2 rūšys)

## Salamandriniai Lietuvoje
Lietuvoje aptinkamos dviejų genčių dvi rūšys:
* Paprastasis tritonas (*Lissotriton vulgaris*)
* Skiauterėtasis tritonas (*Triturus cristatus*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonosios knygos 4 (I) kategoriją.

## Šaltiniai

* terminai.vlkk.lt / Tikrosios salamandros  (Salamandridae)
Ambistominiai

**Ambistominiai**  (*Ambystomatidae*) – uodeguotųjų varliagyvių (*Urodela*) šeima.

Tai vidutinio dydžio gyvūnai su skersai išvagotais šonais. Suaugėliai neturi išorinių žiaunų. Kiaušinių apvaisinimas vidinis. Gyvena dažniausiai sausumoje. Šeimoje yra apie 30 rūšių. Paplitusios Šiaurės ir Centrinėje Amerikoje.

*Aksolotlis (*Ambystoma mexicanum*)
Paprastoji medvarlė

**Paprastoji medvarlė**, **europinė medvarlė**, **medvarlė** (*Hyla arborea*) – medvarlinių (*Hylidae*) šeimos varliagyvis. Kūnas 3-4,5 (5) cm, svoris 3,5-7 g. Gyvena netoli vandens krūmuose ir medžiuose tarp lapų. Aktyvi prieblandoje. Minta vabzdžiais bei kitais bestuburiais.

Lietuvoje labai reta rūšis, nes Lietuva yra šiaurinėje jos paplitimo dalyje, tad daugiau natūraliai paplitusi pietinėje šalies dalyje, kur žinomos kelios nerštavietės. Gyvena Nemuno baseino upelių slėniuose. Aptinkamos pamiškėse, krūmuotose pievose, sodybose. Neršia nedidelėse kūdrose.

Saugoma Berno konvencijos – II kategorija. Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Paprastoji medvarlė

## Taip pat skaityti
* Lietuvos varliagyvių sąrašas

## Galerija

Vaizdas:Pool_in_Meadow.jpg|Paprastųjų medvarlių gyvenamas biotopas prie Elbės
Vaizdas:Kiesgrube.jpg|Gausinant paprastųjų medvarlių populiaciją, joms pritaikomi vandens apsemti žvyro karjerai
Vaizdas:HylaArboreaOnArctium.jpg|Paprastosios medvarlės ant varnalėšos lapo
Toksikologija

**Toksikologija** – medicinos šaka, tirianti nuodus, jų ypatybes, nuodų ir gyvų organizmų tarpusavio sąveiką.

Yra žinomos šios toksikologijos šakos:
* bendroji
* klinikinė
* pramonės
* maisto
* ekologinė
* karinė
* teismo
* pašarų
Paprastasis tritonas

* *Triturus vulgaris* Linnaeus, 1758

**Paprastasis tritonas** (*Lissotriton vulgaris*) – uodegotųjų varliagyvių (*Urodela*) būrio, tikrųjų salamandrų (*Salamandridae*) šeimos varliagyvių rūšis. 

Brandaus amžiaus patinėlio kūno ilgis 9–11 cm, patelių ilgis 8–9,5 cm. Svoris: 0,9-5,2 g. Oda lygi arba smulkiai grūdėta. Patinų kūno paviršius rudas, patelių pilkai rudas su juodomis dėmėmis. Pilvas gelsvai baltas, tik veisimosi metu patinų oranžinis, juodai dėmėtas. Tuoktuvių metu patinams ant nugaros išauga didelė skiauterė vingiuotu kraštu, o uodegos šonuose būna mėlynai perlamutrinės spalvos juostos. Patelės didesnės už patinus.

Pavasarį ir vasaros pradžioje gyvena sekliuose stovinčiuose vandens telkiniuose, liepos mėnesį išeina į sausumą. Žiemoja po lapais, akmenimis, pūvančiais kelmais. Kiaušinius suvynioja į povandeninių augalų lapus ir prilipina tarp sulenkto lapo pusių.

Lietuvoje dažnas, vietomis labai gausus.

Subręsta po 2-3 metų, išgyvena iki 14 metų.

## Taip pat skaityti
* Lietuvos varliagyviai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Paprastasis tritonas (Triturus vulgaris), lietuvių k.
Medvarlinės

**Medvarlinės** (*Hylidae*) – beuodegių varliagyvių (*Anura*) šeima.  Pirštų galai išsiplėtę į lipnius diskus, todėl gali judėti lygiu vertikaliu paviršiumi.

Dauguma gyvena medžiuose. Šeimoje apie 39 gentys ir 800-1000 rūšių, palitusios daugiausia Pietų ir Centrinėje Amerikoje. 

Lietuvoje aptikta viena rūšis – medvarlė (*Hyla arborea*), kuri įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Sistematika
*Pošeimis. *Pelodryadinae* 
**Vandenkaupės (*Cyclorana*) 
**Australinės kvaksės (*Litoria*) 
**Tinklaakės (*Nyctimystes*) ??? 
*Pošeimis. *Phyllomedusinae* 
**Ryškiaakės kvaksės (*Agalychnis*) 
***[[Cruziohyla]]* 
***[[Hylomantis]]* 
**Storosios kvaksės (*Pachymedusa*) 
***[[Phasmahyla]]* 
***[[Phrynomedusa]]* 
**Beždžionvarlės (*Phyllomedusa*)
*Pošeimis. *Hemiphractinae* 
***[[Cryptobatrachus]]* 
**Flectonotus 
**Sterblėvarlės (*Gastrotheca*) 
**Hemiphractus 
**Stefanijos (*Stefania*)
*Pošeimis. *Hylinae* 
**Svirplinės kvaksės (*Acris*) 
**Anotheca 
**Aparasphenodon 
**Aplastodiscus 
**Argenteohyla 
**Bokermannohyla 
**Bromeliohyla 
**Charadrahyla 
**Corythomantis 
**Dendropsophus 
**Duellmanohyla 
**Ecnomiohyla 
**Exerodonta 
**Tikrosios medvarlės (*Hyla*) 
**Hyloscirtus 
**Hypsiboas 
**Isthmohyla 
**Itapotihyla 
**Lysapsus 
**Megastomatohyla 
**Myersiohyla 
**Nyctimantis 
**Osteocephalus
**Vest Indijos kvaksės (*Osteopilus*) 
**Phyllodytes 
**Šalmagalvės kvaksės (*Plectrohyla*) 
**Pelkinės kvaksės (*Pseudacris*) 
**Pseudis 
**Liaukingosios kvaksės (*Ptychohyla*) 
**Scarthyla 
**Scinax 
**Smilisca 
**Sphaenorhynchus 
**Tepuihyla 
**Tlalocohyla 
**Trachycephalus 
**Šalmuotosios kvaksės (*Triprion*) 
**Xenohyla
Ledai

**Valgomieji ledai** – iš pieno produktų (pieno, grietinės, grietinėlės) pagamintas ir sušaldytas saldus desertas. Ledais vadinami ir šaldytų sulčių desertai.

## Istorija
Yra kelios legendos apie ledų atsiradimą. Pagal vieną iš jų, Markas Polas pamatė ledus kelionėje po Kiniją ir receptą parsivežė į Italiją, vėliau receptas pervežtas į Prancūziją K. Mediči vestuvėms (1533). Tačiau nėra jokių legendą patvirtinančių įrodymų. Manoma, kad tai galėjo sukurti ledų gamintojai XIX amžiuje. Labai tikėtina, kad ledai iš tiesų atrasti Kinijoje, bet nežinoma kada jie atsirado Vakarų pasaulyje.

Yra žinoma, kad įvairūs šaldyti gaminiai vartoti labai seniai. Pvz., Neronas (37-68 m.) įsakė iš kalnų atvežti ledo ir sumaišyti jį su vaisiais. Taip pat žinoma, kad Šang provincijos (Kinija) imperatorius Tangas (618–907) žinojo ledo ir pieno maišymo metodą. Tikėtina, kad žmonės, gyvenę ten, kur būna sniego, labai seniai maišė sniegą su medumi ar kitais natūraliais saldikliais.

Šiuolaikiniai vakarietiški ledai tikriausiai pradėti gaminti XVII amžiaus pradžioje JAV, kur idėją iš Prancūzijos atvežė Bendžaminas Franklinas, pirmą ledų gaminimo įmonę nusipirko Džordžas Vašingtonas, o išpopuliarino Tomas Džefersonas, įtraukęs receptą į savo receptų knygą.

## Gaminimas
Ledai gaminami iš pieno produktų sumaišant juos su saldikliais ir įvairiais priedais. Šaldant masė maišoma, kad susidarantys ledų kristalai būtų kuo mažesni. Šiais laikais tai daroma specialiomis mašinomis, kurios ir šaldo, ir maišo ledų masę. Tradiciškai ledai atšaldomi dedant indą į ledo ir druskos mišinį, kur druska verčia ledą keisti formą (tirpti), tokiu būdu pašalinama daug šiluminės energijos iš šaldomų ledų.

## Rūšys
* eskimo
* plombyras (iš prancūzų vietovės *Plombières – les-Bains*)
* šerbetas ir kt.


Image:Italian ice cream.jpg
Image:Strawberry ice cream.jpg
Image:Ice Cream dessert 01.jpg
Image:RaspberrySherbet.jpg
Image:Cherryicecream.jpg
Image:StrawberryIce.jpg
Image:Glasstrut, Tip Top.jpg
Image:Magnum (Ice cream).jpg
Livonijos kronika

**Livonijos kronikomis** vadinama:

* Eiliuotoji Livonijos kronika, XII-XII a. a.
* Henriko Latvio kronika, XIII a.
* Vartbergės kronika, XIV a.
Augalinis aliejus

**Augalinis aliejus** – aliejaus rūšis, gaunama iš įvairių aliejinių augalų. Jis naudojamas kulinarijoje (salotoms pagardinti, kepimui, gaminant margariną). Kai kurių rūšių aliejai taip pat populiarūs chemijos pramonėje, naudojami gaminant kosmetiką, higienos priemones (muilą, šampūną), naudojami kaip biokuras.

Pasaulinė augalinio aliejaus gamyba 2012 m. siekė beveik 158 mln. tonų. Didžiausią dalį sudarė alyvpalmių aliejus (32 %), sojų aliejus (27 %) ir rapsų aliejus (15 %).

## Panaudotas aliejus
Kepime panaudotas aliejus gali būti surenkamas ir pakartotinai panaudojamas kaip biologinis kuras, gyvūnų maistas ar žaliava gumai, muilui gaminti. Pilant tiesiai į kanalizaciją, toks aliejus gali užkimšti vamzdžius todėl patariama supliti į nereikalingą indą ir išmesti atskirai. Patekę mažesni kiekiai gali būti sugaudomi kanalizacijoje įrengomis riebalų gaudyklėmis.

## Rūšys

Tarp dažniausiai maistui naudojamų augalinių aliejų yra:
* saulėgrąžų aliejus;
* kukurūzų aliejus;
* alyvuogių aliejus;
* rapsų aliejus;
* sojų aliejus;
* alyvpalmių aliejus.

## Šaltiniai
Rykliai

* *Pleurotremata*
* *Selachii*

**Rykliai** (*Selachomorpha*) – kremzlinių žuvų (*Chondrichthyes*) klasės antbūris.

Jų skeletas sudarytas ne iš kaulo, bet iš kremzlės. Pasaulyje suskaičiuojama daugiau nei 500 ryklių rūšių, o patys rykliai atsirado daugiau nei prieš 350 milijonų metų. Didžioji dauguma ryklių yra plėšrūs. Rykliams būdinga labai gera uoslė, jie taip pat gerai jaučia vibraciją vandenyje.

Ryklių dydis ir išvaizda labai skiriasi. Tarp išlikusių didžiausias ryklys yra bangininis ryklys, kuris yra ir didžiausia žuvis.

Daug ryklių rūšių yra nykstančios, bet kai kurios tebegaudomos maistui arba sportinės žūklės metu.

Žvejyboje sugautam rykliui reikia tuoj pat nudirti odą – kitu atveju jo mėsa bus sugadinta. Pasirodo, tam, kad išlaikytų aplinkos vandens ir savo paties druskingumo balansą, ryklys išskiria šlapimą pro savo odą.

## Sistematika
Išlikę iki mūsų dienų ryklių būriai:
* **Būrys**: *Carcharhiniformes* Compagno, 1977 – Katrykliai;
* **Būrys**: *Heterodontiformes* L. S. Berg, 1940 – Įvairiadančiai rykliai;
* **Būrys**: *Hexanchiformes* F. de Buen, 1926 – Daugiažiauniai rykliai;
* **Būrys**: *Lamniformes* L. S. Berg, 1958 – Tikrosios rykliažuvės;
* **Būrys**: *Orectolobiformes* Applegate, 1972 – Ūsuotieji rykliai;
* **Būrys**: *Pristiophoriformes* L. S. Berg, 1958 – Pjūklarykliai;
* **Būrys**: *Squaliformes* Goodrich, 1909 – Dygliarykliai;
* **Būrys**: *Squatiniformes* F. de Buen, 1926 – Plokščiakūniai rykliai;

Išnykę ryklių būriai, identifikuoti iš fosilijų:
* **Būrys**: † *Cladoselachiformes* Dean, 1909;
* **Būrys**: † *Hybodontiformes* Owen, 1846;
* **Būrys**: † *Symmoriida* Zangerl, 1981 sin. *Symmoriiformes*;
* **Būrys**: † *Xenacantiformes* Fritsch, 1889 sin. *Xenacanthida* Glikman, 1964;

## Šaltiniai
Psichodelinis rokas

**Psichodelinis rokas** (, „psichinis kliedesys“) – roko srovė, įkvėpta psichodelinių narkotikų – meskalino, psilocibino ir LSD vartojimo sukeltų pojūčių. Tai svaiginanti muzika, pasižyminti ilgais garsų srautais, nesuprantamais tekstais ir elektroniniais efektais. Klausytojams dažnai mėginama perteikti narkotikų sukeliamus pojūčius.

Psichodelinį roką grojo ankstyvieji Pink Floyd. The Beatles ir The Rolling Stones išleido keletą psichodelinio roko albumų. The Doors ir Jimi Hendrix padėjo išpopuliarinti psichodelinio roko atmainą „rūgštujį“ roką (angl. acid rock). Daugelis muzikantų, kūrusių psichodelinę muziką, 8-tojo dešimtmečio pradžioje pakeitė stilių ir pradėjo kurti progresyvujį roką (pvz., Pink Floyd). Psichodelikos epochos pradžia laikomas grupės The 13th Floor Elevators albumas *The Psychedelic Sounds of the 13th Floor Elevators*.

Grupės The Beatles dainos **L**ucy in the **S**ky with **D**iamonds pavadinimo pirmosios raidės sudaro narkotiko LSD pavadinimą. Ši daina – puikus **psichodelinio roko** pavyzdys. Manoma, kad The Beatles vartojo šį narkotiką kurdami dainą, bet jie patys tai griežtai neigia.

Gerai žinomą psichodelinę muziką atliko ir olandų grupė Shocking Blue.
Branduolys (OS)

**Operacinės sistemos branduolys** () – operacinės sistemos dalis, suteikianti vykdomų programų bei kitų sistemos dalių darbui reikalingus resursus. Branduolys kai kada atlieka ir daugiau funkcijų.

## Galimos branduolio funkcijos
* Atminties suteikimas
* procesoriaus Išteklių suteikimas
* Virtualios atminties suteikimas.
* Procesų paleidimas
* Aparatinės įrangos abstrakcija
* Procesų tarpusavio komunikacija
* Sisteminių funkcijų sąsajos funkcijos
* Vartotojų teisių kontrolė

## Branduolių klasifikacija
Operacinių sistemų branduoliai dažniausiai klasifikuojami, remiantis tuo, kiek daug funkcijų jie atlieka. Pagrindinės branduolių rūšys:
* Statinis branduolys, atliekantis daugumą OS funkcijų
* Mikrobranduolys (), atliekantis tik atminties ir procesų kontrolę bei procesų tarpusavio komunikaciją
* Generatyvinis branduolys, veikiantis, kaip statinis, tačiau generuojamas iš įvairių modulių OS paleidimo metu.

## Taip pat skaitykite
* GNU Hurd
* Linux branduolys
Salvador Allende

**Salvadoras Aljendė** (*Salvador Allende*; 1908 m. birželio 26 d. Valparaisas, Čilė – 1973 m. rugsėjo 11 d. Santjagas, Čilė) – Čilės politikas, socialistas, Čilės prezidentas nuo 1970 iki 1973 m. Savo prezidentavimo metu įvedė visuotinę sveikatos apsaugos sistemą, reformavo švietimo sistemą, bandė sustiprinti ekonomikos valstybinę kontrolę. Mirė 1973 m. per A. Pinočeto įvykdytą pučą. Mirties priežastys neaiškios – pagal vieną versiją jis nusižudė, pagal kitą – buvo nužudytas Pinočeto šalininkų.
Stipinpelekės žuvys

**Stipinpelekės žuvys** (*Actinopterygii*) – kaulinių žuvų (*Osteichthyes*) klasė. Šiai klasei priklauso didžioji dauguma žinomų, neišmirusių žuvų rūšių. Jos yra dominuojantys stuburiniai vandens gyvūnai, sudarantys apie pusę visų žinomų stuburinių rūšių. Iš viso apie 20-27 tūkst. rūšių, gyvenančių tiek gėlame, tiek jūros vandenyje. Klasei priklauso didžiausios kada nors gyvenusios žuvys (Leedsichthys), dabar išnykusios.

## Sistematika
* **Poklasis. Chondrostei**
** Būrys. Daugiapelekės (*Polypteriformes*)
** Būrys. Eršketžuvės (*Acipenseriformes*) 
* **Poklasis. Neopterygii** 
** **Infraklasė. Holostei**
*** Būrys. Kaimanžuvės (*Lepisosteiformes*)
*** Būrys. Dumblažuvės (*Amiiformes*)
** **Infraklasė. Teleostei**
*** **Antbūris. Osteoglossomorpha**
**** Būrys. Kaulaliežuvės (*Osteoglossiformes*)
**** Būrys. Mėnulakės (*Hiodontiformes*)
*** **Antbūris. Elopomorpha**
**** Būrys. Tarpūnžuvės (*Elopiformes*)
**** Būrys. Ašakingosios silkžuvės (*Albuliformes*)
**** Būrys. Dyglianugarės (*Notacanthiformes*)
**** Būrys. Unguriažuvės (*Anguilliformes*) 
**** Būrys. Pelikanžuvės (*Saccopharyngiformes*)
*** **Antbūris. Clupeomorpha**
**** Būrys. Silkiažuvės (*Clupeiformes*) 
*** **Antbūris. Ostariophysi**
**** Būrys. Arkliagalvės, sin. gonorinchinės (*Gonorynchiformes*) 
**** Būrys. Karpžuvės (*Cypriniformes*) 
**** Būrys. Characidai, lašišakarpiai (*Characiformes*) 
**** Būrys. Elektražuvės (*Gymnotiformes*)
**** Būrys. Šamažuvės (*Siluriformes*) 
*** **Antbūris. Protacanthopterygii**
**** Būrys. Lašišažuvės (*Salmoniformes*) 
**** Būrys. Lydekžuvės (*Esociformes*) 
**** Būrys. Stintžuvės (*Osmeriformes*)
*** **Antbūris. Sternopterygii**
**** Būrys. Šamauodegžuvės (*Ateleopodiformes*)
**** Būrys. Švietenžuvės (*Stomiiformes*)
*** **Antbūris. Cyclosquamata**
**** Būrys. Gelmiažuvės (*Aulopiformes*)
*** **Antbūris. Scopelomorpha**
**** Būrys. Žibintžuvės (*Myctophiformes*)
*** **Antbūris. Lampridiomorpha**
**** Būrys. Vėduokliažuvės (*Lampriformes*)
*** **Antbūris. Polymyxiomorpha**
**** Būrys. Barbudos (*Polymixiiformes*)
*** **Antbūris. Paracanthopterygii**
**** Būrys. Lašišinės ešeržuvės (*Percopsiformes*)
**** Būrys. Varliažuvės (*Batrachoidiformes*)
**** Būrys. Velniažuvės (*Lophiiformes*)
**** Būrys. Menkiažuvės (*Gadiformes*) 
**** Būrys. Brotulės (*Ophidiiformes*)
*** **Antbūris. Acanthopterygii**
**** Būrys. Kefalžuvės (*Mugiliformes*)
**** Būrys. Aterinžuvės (*Atheriniformes*)
**** Būrys. Vėjažuvės (*Beloniformes*) 
**** Būrys. Banginžuvės (*Cetomimiformes*)
**** Būrys. Dančiakarpiai, sin. dančiakarpinės žuvys (*Cyprinodontiformes*)
**** Būrys. Gelminiai beriksai (*Stephanoberyciformes*)
**** Būrys. Beriksažuvės (*Beryciformes*)
**** Būrys. Saulėžuvės (*Zeiformes*)
**** Būrys. Dygliažuvės (*Gasterosteiformes*) 
**** Būrys. Adatžuvės (*Syngnathiformes*)
**** Būrys. Suaugtažiaunės (*Synbranchiformes*)
**** Būrys. Pūsliažuvės (*Tetraodontiformes*)
**** Būrys. Plekšniažuvės (*Pleuronectiformes*) 
**** Būrys. Skorpenžuvės (*Scorpaeniformes*) 
**** Būrys. Ešeržuvės (*Perciformes*) 

## Nuorodos
* Įvadas apie stipinpelekes žuvis (angliškai)
Paprastoji raudė

**Paprastoji raudė** arba ***raudė, žiežulė*** (*Scardinius erythrophthalmus*) – karpžuvių žuvis, priklausanti karpinių (*Cyprinidae*) šeimai.

Kūnas plokščias, aukštas. Nugara rudai žalsva, šonai gelsvos ar auksinės spalvos, blizgantys. Akys oranžinės su raudona dėme viršutinėje dalyje. Žvynai stambūs. Pelekai raudoni, tik nugarinis ties pamatu tamsiai pilkas.

Šių žuvų mailius blizga sidabriškai, dydis: 1-2 cm. Raudės užauga iki 51,0 cm ilgio ir iki 2,1 kg svorio, bet dažniausiai aptinkamos 20–30 cm ilgio ir 250–300 g svorio. Išgyvena iki 19 metų. Raudės neršia gegužės–birželio mėnesiais, ant vandens augalų.

Gėlavandenė žuvis paplitusi ežeruose ir lėtos tėkmės upėse, Kuršių mariose. Mėgsta seklias, užžėlusias vietas. Lietuvos vandenyse labai dažna.

Raudžių mailius minta planktonu, suaugusios žuvys – dumbliais, vandens augalais, vabzdžiais, bestuburiais.

## Taip pat skaityti
* Lietuvos žuvys

## Nuorodos
* fishbase.org / ''Scardinius erythrophthalmus'' (Linnaeus, 1758), *[[Anglų kalba|anglų k.]]*


Image:ScardiniusErythropthalus1Year.JPG|
Image:Scardinius_erythrophthalmus_in_aquarium.JPG|
Image:Scardinius_erythropthalmus_2009_G1.jpg|


## Šaltiniai
Atlantinė lašiša

**Atlantinė lašiša**, arba **lašiša** (*Salmo salar*) – lašišažuvių žuvis, priklausanti lašišinių (*Salmonidae*) šeimai.

Paplitusi Šiaurės Atlante ir gretimuose Ledjūrio rajonuose iki Karos jūros imtinai – Baltijos, Baltosios ir Barenco jūrų baseinuose. Lietuvoje – Baltijos jūroje, Kuršių mariose, Nemune iki Kauno hidroelektrinės, Nemuno ir Neries intakuose – Minijoje, Veivirže, Jūroje, Šešuvyje, Dubysoje, Žeimenoje, Šventojoje (pajūrio). Lietuvoje lašišos iki savo nerštaviečių gali nukeliauti virš 500 kilometrų. Saugomos Bartuvos, Minijos, Šventosios ir Žeimenos ichtiologiniuose draustiniuose.

Lietuvoje kaip ir Baltijos jūros regione lašišų populiacija buvo stipriai paveikta intensyvios žvejybos, mažėjančių nerštaviečių plotų ir didėjančio užterštumo. Dėl to 1981 m. lašišos buvo įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Nuo 1998 m. prasidėjusi lašišų atkūrimo programa padėjo populiacijai atsistatyti. O 2018 m., atnaujinus Lietuvos raudonąją knygą, ši rūšis buvo pripažinta atkurta ir dėl to iš naujo nebeįtraukta.

Kūnas verpstės formos, iš šonų kiek suplotas. Galva nedidelė. Nugara melsva, šonai sidabriški, pilvas baltas. Kūno šonai su pusmėnulio formos dėmelėmis. Užauga iki 1,5 m ilgio ir 45 kg masės.

Suaugusios atlantinės lašišos gyvena jūroje, neršia vandeningose, šaltiniuotose upėse bei upeliuose, kuriuose jaunikliai išbūna 2–3 metus. Upėse išsiritusios lašišos maitinasi daugiausia įvairiomis lervomis, skraidančiais vabzdžiais, netyčia nukritusiais į vandenį. 10–15 cm lašišaitės migruoja į jūrą, kur maitinasi bestuburiais, vėžiagyviais, o vėliau ir žuvimis. Migracijos metu dalis rituolių žūva dėl plėšrūnų poveikio: žuvis gaudančių paukščių (kormoranų, dančiasnapių), plėšrių žuvų antpuolių (lydekų, salačių, ešerių ar kitų rūšių). 

Subręsta 4–5 metų, būdamos 40–45 cm. Neršto metu patamsėja, apatinis žandas užsiriečia į viršų. Neršia spalio–lapkričio mėnesiais gimtųjų upių rėvose, sraunumose. Neršdamos ir plaukdamos link nerštaviečių nesimaitina. Po neršto grįžta į jūrą. Per gyvenimą neršia 2–3 iki 4 kartų. Vislumas – iki 25 tūkst. ikrelių. Oranžinius ikrus užkasa nuvalytu žvyru, smulkiu gargždu, kurie vystosi apie 4 mėnesius. 

Kovo–balandžio mėnesiais iš jų išsirita 17–20 mm ilgio jaunikliai. Jiems kiek paaugus ant šonų atsiranda pailgos tamsios dėmės, tarp jų – mažesni juodi ir raudoni taškeliai. Šios žymės pranyksta, kai žuvis pasiekia 10–15 cm ilgį. Šią stadiją pasiekusi lašiša vadinama rituoliu.


File:Atlantic salmon redd.jpg|Mailius
File:Atlantic salmon parr.jpg|Jaunikliai
File:Salmo salar smolts.jpg|Rituoliai


## Išnašos
Lauko tranzistorius

**Lauko tranzistorius** – trijų elektrodų puslaidininkis prietaisas, kuriame srovę kuria pagrindiniai krūvininkai, veikiami išilginio elektrinio lauko, o srovės stiprumas valdomas skersiniu elektriniu lauku, kurį sukuria įtampa, prijungta prie valdymo elektrodo.

Atsižvelgiant į konstrukcinius ypatumus, visus lauko tranzistorius galima suskirstyti į dvi grupes:
# lauko tranzistoriai su *pn* sandūromis (kanaliniai arba vienpoliai tranzistoriai);
# lauko tranzistoriai su izoliuota užtūra (MDP arba MOP tranzistoriai).

Kanalo srovės stipris priklauso nuo įtampos Us, prijungtos tarp santakos (D) ir ištakos (S), apkrovos varžos ir puslaidininkinės plokštelės tarp santakos ir ištakos varžos. Kai Us ir Ra yra pastovios, kanalo srovė Is (santakos srovė) priklauso tik nuo kanalo skerspjūvio efektyviojo ploto. Šaltinis Eui sukuria užtūroje (G) neigiamą įtampą, o dėl to padidėja pn sandūros storis ir sumažėja srovei laidaus kanalo skerspjūvio plotas. Mažėjant kanalo skerspjūviui, didėja varža tarp ištakos ir santakos ir silpnėja srovė Is. Sumažėjus užtūros įtampai, sumažėja kanalo varža ir sustiprėja srovė Is. Nuosekliai prie Eui prijungus stiprinamos kintamosios įtampos šaltinį Uin, kanalo srovę galima keisti įėjimo įtampos kitimo dėsniu. Santakos srovė, tekėdama apkrovos rezistoriumi Ra, sukuria jame įtampos kritimą, kuris kinta Uin dėsniu. Tinkamai parinkus Ra, galima pasiekti, kad padidėtų išėjimo įtampos amplitudė, lyginant su įėjimo įtampos amplitude, t. y. sustiprinti signalą. Lauko tranzistoriai su izoliuota užtūra yra šitokios struktūros: metalas – dielektrikas (oksidas) – puslaidininkis. Todėl dažnai jie vadinami MDP, arba MOP, tranzistoriais.
Didysis Vilniaus Seimas

**Didysis Vilniaus Seimas** – 1905 m. gruodžio 4 – gruodžio 5 d. vykęs lietuvių atstovų susirinkimas Vilniuje, suformulavęs politinės Lietuvos autonomijos reikalavimą.

Prasidėjus 1905 m. įvykiams socialdemokratai ir demokratai iškėlė idėją sušaukti visų politinių jėgų pasitarimą. Petras Vileišis šia idėja pasidalino su Jonu Basanavičiumi, kurio iniciatyva spalio 19 d. „Vilniaus žinių“ redakcijoje sušauktas pasitarimas išrinko 15 žmonių suvažiavimo organizavimo komitetą. 1905 m. lapkričio 11 d. „Vilniaus žiniose“ buvo paskelbtas J. Basanavičiaus parašytas atsišaukimas ir visoje Lietuvoje buvo pradėti rinkti atstovai į suvažiavimą.

Organizacinis komitetas neparengė tikslių atstovų rinkimų nuostatų, tad jie buvo renkami pagal valsčių nusistatytą tvarką. 1905 m. gruodžio 4-5 d. Vilniaus Miesto salėje susirinko apie 2000 lietuvių atstovų iš visos Lietuvos, Ukrainos, Latvijos, Lenkijos ir kitų šalių. Daugiausia buvo valstiečių, bet dalyvavo ir dvasininkai, dvarininkai bei inteligentai.

Suvažiavimo išvakarėse Pagirių geležinkelio klube buvo organizuotas vaidinimas su Miko Petrausko choru, po jo įvyko socialdemokratų mitingas, iš kurio išėjo kunigai ir dešinieji.

Didžiajame Vilniaus Seime pasireiškė ir išryškėjo visos pagrindinės lietuvių politinės srovės. Jau veikiančių partijų buvo dvi: Lietuvos socialdemokratų partija ir Lietuvos demokratų partija, tačiau Seime pradėjo organizuotis ir krikščionys demokratai ir tautiniai demokratai.

Pirmąją Seimo dieną socialdemokratai pareikalavo rinkti kolektyvinį prezidiumą, o ne iš J. Basanavičiaus pasiūlytų savų žmonių. Po dviejų valandų diskusijų į prezidiumą buvo išrinkti nepartinis J. Basanavičius, krikščionis demokratas Pranciškus Būčys, demokratas Antanas Smetona, ūkininkų atstovas karininkas Juozas Stankūnas ir socialdemokratas S. Kairys, praktiškai ir vedęs beveik visus posėdžius. Sekretoriais buvo išrinkti Juozas Gabrys-Paršaitis, Liudas Gira ir Jonas Kriaučiūnas. Posėdžiuose kalbėjo Andrius Domaševičius, Vladas Sirutavičius, Aleksandras Birinčikas, S. Kairys. Seimas suformulavo pagrindinius lietuvių reikalavimus caro valdžiai, iš kurių svarbiausias buvo autonomijos su seimu Vilniuje reikalavimas.

Antrąją posėdžio dieną didžiąją suvažiavusiųjų delegatų sudėtį sudarę valstiečiai paskelbė nutarimą, kuriame pranešė apie Valstiečių sąjungos įkūrimą. Nutarimo tekstas buvo įteiktas seimo prezidiumui ir išspausdintas pirmajame „Lietuvos ūkininko“ numeryje. Valstiečių sąjungos, kaip ir Didžiojo Vilniaus Seimo nutarimų svarbiausias akcentas buvo politinės Lietuvos autonomijos su Seimu Vilniuje reikalavimas. Rusijos imperija buvo skelbiama didžiausiu lietuvių tautos priešu, prieš kurį reikia jungtis su kitomis imperijos pavergtomis tautomis. Taip pat reikalauta vartoti lietuvių kalbą valsčiuose ir mokyklose. Ekonominių reikalavimų Seimo nutarimuose nebuvo keliama.

## Nutarimai

Kai kurie seimo nutarimai:

## Nuorodos

* http://www.lietuvos.org/istorija/vasario_16/ 
* http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_show?p_r=1002&p_k=1
Margasis upėtakis

**Margasis upėtakis** (*Salmo trutta fario*) – lašišažuvių (*Salmoniformes*) būrio, lašišinių (*Salmonidae*) šeimos žuvis. Pasižymi polimorfiškumu, tačiau genetiškai nesiskiria nuo šlakio. Geba prisitaikyti prie įvairios aplinkos.

Margojo upėtakio ilgis siekia 30–45 cm, svoris – 0,3–1 kg (retesniais atvejais iki 3,5 kg, tvenkiniuose išauga iki 1 m, gali sverti iki 10–12 kg). Kūnas verpstiškas. Nugara alyvinės spalvos su tamsiais ruožais. Šonai žalsvai gelsvi, išmarginti juodomis, raudonomis, oranžinėmis, žalsvomis dėmėmis. Pilvas pilkšvas. Žvynai smulkūs.

Nemigruojanti, gėlavandenė žuvis. Gyvena Lietuvos švariuose šaltiniuotuose upeliuose ir upėse. Lietuvoje reti, jų neršto vietos saugomos. Veisiasi Merkyje, Žeimenoje, Neryje ir jų intakuose. Tai polimorfinė rūšis. Patekę į jūrą prisitaiko išgyventi joje. Margieji upėtakiai natūraliai yra paplitę Europos ir Sibiro palearktinės zonos dalyse, taip pat šaltavandenėse Viduržemio jūros baseino upėse. Tačiau mėgėjiškos ir verslinės žuvininkystės tikslais aklimatizuoti visuose žemynuose išskyrus Antarktidą.

## Išnašos
Lašišinės

**Lašišinės** (*Salmonidae*) – žuvų šeima. Gėlavandenės ir praeivės žuvys. Paplitusios Šiaurės pusrutulyje. Šeima skirstoma į tris pošeimius: **tikrosios lašišos** (*Salmoninae*), **kiršlinės** (*Thymallinae*; kai kurie sistematikai išskiria į atskirą kiršlinių (*Thymallidae*) šeimą ir **sykinės** (*Coregoninae*). Sykinės nuo tikrųjų lašišų skiriasi šviesesne ir sidabriška kūno spalva, kaukolės sandara, mažesnėmis žiotimis, stambesniais ir lengviau iškrintančiais žvynais.

Lietuvoje yra apie 180 upių, kuriose aptinkami upėtakiai, apie 15 upių, kuriose aptinkamos lašišos ir apie 30 upių, kuriose šiuo metu gyvena kiršliai.

## Lietuvos lašišinės žuvys:
* Atlantinė lašiša (*Salmo salar*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Upėtakis (*Salmo trutta*):
** Šlakis (*Salmo trutta trutta*)
** Margasis upėtakis (*Salmo trutta fario*)
* Vaivorykštinis upėtakis (*Oncorhynchus mykiss*)
* Nerka (*Oncorhynchus nerka*)  
* Arktinis šalvis (*Salvelinus alpinus*)  
* Amerikinė palija (*Salvelinus fontinalis*)  
* Taimenis (*Hucho*)  
* Kiršlys (*Thymallus thymallus*) 
* Sykas (*Coregonus lavaretus*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Seliava (*Coregonus albula*) 
* Čyras (*Coregonus nasus*) 
* Peledė (*Coregonus peled*) 
* Muksunas (*Coregonus muksun*)

## Klasifikacija
Šeimoje yra 11 genčių ir apie 190 rūšių
* Pošeimis. Coregoninae
** Sykai (*Coregonus*)
** Apvalieji sykai (*Prosopium*)
** Baltosios lašišos (*Stenodus*)
* Pošeimis. Thymallinae
** Kiršliai (*Thymallus*)  
* Pošeimis. Salmoninae
** Lenokai (*Brachymystax*)
** Upinės lašišos (*Hucho*)
** Rytinės lašišos (*Oncorhynchus*)
** *[[Parahucho]]*
** Paprastosios lašišos (*Salmo*) 
** Palijos (*Salvelinus*)
** *[[Salvethymus]]*

## Išnašos
Virtualioji atmintis

**Virtualioji atmintis** () – tai šiuolaikiniuose kompiuteriuose populiarus pagrindės atminties padidinimo būdas: operatyvioji atmintis ir dalis išorinės atminties (*swap sritis*) naudojama kaip viena sistema. Šiuo atveju duomenys, esantys operatyviojoje atmintyje gali būti kuriam laikui išsaugomi išoriniame įrenginyje tam, kad efektyviau būtų panaudota turima fizinė atmintis. Vėliau, esant reikalui, duomenys iš išorinio įrenginio perkeliami atgal į operatyviąją atmintį. (Linux operacinėje sistemoje tam dažnai naudojami netgi atskiri disko skirsniai, kuriuos galima sistemai dirbant įjungti ir išjungti tam skirtomis komandomis). Valdydamos atmintį, operacinės sistemos naudoja šiuos metodus:
;Swapping: į išorinį įrenginį perkeliama tam tikra, logines ribas turinti atminties zona, pvz., procesas ar jo loginė dalis (pvz., funkcija). Toks metodas dažniau naudojamas primityviose OS, pvz., DOS arba realizuojamas paskirose programose. Gana panašiai veikia dinaminės bibliotekos, kurios į atmintį įrašomos tik tam laikui, kol naudojamos.
;Puslapiavimas (paging): atmintis sudalijama nedideliais vienodo dydžio puslapiais. Toks metodas leidžia paprasčiau organizuoti procesų valdymą, supaprastina operacinės sistemos atliekamą atminties tvarkymą, pavyzdžiui, loginio atminties adreso perskaičiavimą į fizinį. Šis metodas gali reikalauti specifinių, atminties kontrolę palaikančių procesorių.  Ankstesniais laikais buvo naudojamas panašus atminties valdymo būdas – segmentavimas. Nuo puslapiavimo jis skiriasi tuo, kad atmintis sudalijama į sąlyginai didelius atminties blokus (nebūtinai vienodo dydžio), ir viename segmente gali būti ne daugiau nei vienas procesas, o pačių procesų paskirstymas daugiau nei viename segmente problematiškas. Šiuo atveju supaprastinamas atminties valdymas, tačiau atmintis išnaudojama neefektyviai.
Atmintis

**Atmintis** – gautos informacijos įsiminimas, laikymas ir atsiminimas, būdingas biologinėms sistemoms (pvz., gyvūnams bei žmonėms), taip pat kai kurioms techninėms sistemoms.

Nauja informacija patenka į smegenis per jusles (pavyzdžiui, per akis, ausis), užfiksuojama trumpalaikėje atmintyje. Pasak Gagne (1985), trumpalaikė atmintis – *vieta, kur vyksta [[sąmonė|sąmoningas]] protinis darbas*. Aplinkos dalis ir protinė veikla, kuri tam tikru momentu yra įsisąmoninama, vad. trumpalaike arba veikiančiąja atmintimi. Joje esanti informacija gali būti greitai pamiršta, jei nėra užfiksuojama ilgalaikėje atmintyje.

Norint informaciją išlaikyti, ją reikia užkoduoti. Nors ji išlieka ilgalaikėje atmintyje visam gyvenimui, jos negalima bet kada atgaminti. Ilgalaikėje atmintyje saugomą informaciją reikia „sugrąžinti“ į trumpalaikę atmintį ir tik po to ja galima pasinaudoti. Pasak Gagne ir White (1978), ilgalaikėje atmintyje saugoma 4 tipų informacija: *verbaliosios žinios* (konstatuojamosios žinios), *intelektiniai įgūdžiai* (procedūrinės žinios – kaip atlikti intelektines užduotis, pvz., parašyti sakinį) ir *vaizdinai ir epizodai* (informacijos ir prisiminimų apie tam tikrus įvykius, kuriuose dalyvauta, atvaizdavimas).

Norint išmokti, svarbu susisteminti medžiagą, naujas žinias integruoti į esamą žinių visumą, susikurti užuominų, asociacijų, padedančių sugrąžinti informaciją iš jų ilgalaikės atminties į trumpalaikę atmintį. Įgijus naujos informacijos, kognityviosios (pažininės) struktūros kinta, jos pagrindžia sekančias (naujas) pažinines struktūras.

## Šaltiniai
Čeliuskino kyšulys

**Čeliuskino kyšulys** () – Taimyro pusiasalio šiaurinis galas. Čia šiauriausias Azijos žemyno taškas.

Kyšulį 1742 m., Didžiosios Šiaurės ekspedicijos metu, atrado ir aprašė Semionas Čeliuskinas. Iš pradžių vadintas *Šiaurės rytų* kyšuliu, 1842 m. Rusijos geografų draugija pavadino kyšulį atradėjo vardu. 1932 m. kyšulyje įkurta poliarinė stotis.

## Išnašos
Raguotinės

**Raguotinės** (*Balistidae*) – pūsliažuvių (*Tetraodontiformes*) šeima. Kūnas aukštas, plokščiais šonais. Tarp akių labai kietas atlenkiamas dyglys. Už jo paprastai būna dar du maži dygliai. Iš poros pilvinių pelekų liko tik po vieną kietą dyglį, bet ir tie dažnai būna suaugę į vieną. Dantys nesuaugę. Žuviena nuodinga.

Šeimoje 12 genčių, 40 rūšių.
## Gentys

*Sealio raguotės (*Abalistes*)
*Dryžosios raguotės (*Balistapus*)
*Paprastosios raguotės (*Balistes*)
*Dėmėtosios raguotės (*Balistoides*)
*Vandenynų raguotės (*Canthidermis*)
*Šiurkščiosios raguotės (*Melichthys*)
*Raudondantės raguotės (*Odonus*)
*Netikrosios raguotės (*Pseudobalistes*)
*Augalėdės raguotės (*Rhinecanthus*)
*Įvairiaspalvės raguotės (*Sufflamen*)
*Tamsiosios raguotės (*Xanthichthys*) 
*Juodosios raguotės (*Xenobalistes*)


Image:Orange-lined Triggerfish.jpg|Geltondryžė raguotė (*Balistapus undulatus*)
Image:Black triggerfish.jpg|Juodoji šiurkščioji raguotė (*Melichthys niger*)
Image:Redtoothed triggerfish.jpg|Raudondantė raguotė (*Odonus niger*)
Image:Psfus u0.gif|Rudataškė raguotė (*Pseudobalistes fuscus*) 
Image:Balistes capriscus.jpg|Pilkoji raguotė (*Balistes capriscus*)
Image:Riesen Drückerfisch.jpg|Geltongalvė raguotė (*Balistoides viridescens*)
Image:Picasso.triggerfish.arp.jpg|Šviesioji raguotė (*Rhinecanthus aculeatus*)
Image:Sufflamen chrysopterum.jpg|Auksapelekė raguotė (*Sufflamen chrysopterum*)
Piajaus kyšulys

**Piajaus kyšulys** (**Piajis**, , ) – kyšulys Malakos pusiasalio pietuose, Malaizijoje, prie Džohoro sąsiaurio, į vakarus nuo Singapūro. Piajaus kyšulyje yra piečiausias Azijos taškas.

## Išnašos
Dežniovo kyšulys

**Dežniovo kyšulys** () – kyšulys Čiukčių pusiasalyje, prie Beringo sąsiaurio, ryčiausias Azijos žemyno taškas.

Kalnuotas (iki 741 m), stačiais skardžiais leidžiasi jūron.

Pirmieji kyšulį apiplaukė S. Dežniovas ir F. A. Popovas 1648 metais. Dežniovo vardą kyšulys gavo XIX a. pabaigoje (jį 1879 m. suteikė A. Nordenšeldo ekspedicija). Stovi paminklas Semionui Dežniovui.

## Šaltiniai
Wig Wam

**Wig Wam** – norvegų roko grupė.

## Moto
Grupės moto – „Rock'n'Roll is the new schläger“.

## Dalyvavimas Eurovizijoje
Eurovizijos dainų konkurse 2005 m. grupė Wig Wam atstovavo Norvegijai, laimėjusi Norvegijos atrankos turą *Melodi Grand Prix*. Wig Wam Kijeve užemė 9-ą vietą. Grupė atliko dainą *„In My Dreams“* (autorius – Wig Wam gitaristas *Teeny*).

## Diskografija

### Albumai
* 2004 – 667.. The Neighbour of the Beast
* 2005 – Hard to Be a Rock 'n' Roller
* 2006 – Wig Wamania
* 2007 – Live In Tokyo
* 2010 – Non Stop Rock’n’Roll
* 2012 – Wall Street
* 2021 – Never Say Die
* 2023 – Out of the Dark

### Singlai
* 2004 – Crazy Things
* 2004 – Hard to Be a Rock’n’Roller
* 2004 – I Turn to You
* 2005 – In My Dreams
* 2005 – Bless the Night
* 2005 – It’s Hard to Be a Nisseman
* 2006 – Gonna Get You Someday
* 2006 – Bygone Zone
* 2006 – Daredevil Heat
* 2007 – At the End of the Day
* 2010 – Do Ya Wanna Taste It
* 2012 – Wall Street
Etumbis

**Etumbis** (*Etoumbi*) – miestas Vakarų Kuvetės (*Cuvette-Ouest*) regione, šiaurės vakarų Konge. Gyventojai daugiausia verčiasi medžiokle aplinkiniuose miškuose.

Etumbyje pastaruoju metu kilo kelios ebolos epidemijos, kurias kaip manoma sukėlė laukinių gyvūnų iš aplinkinių miškų mėsos vartojimas. 2003 m. epidemijos metu mirė 120 žmonių. Prasidėjus 2005 m. gegužės mėnesio epidemijai miestui paskelbtas karantinas.

## Nuorodos

* Congo's Ebola town is sealed off, BBC, May 20 2005 
* Multimap: Etoumbi žemėlapis