open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaiškoniai

**Vaiškoniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Pagirių, 11 km į šiaurės rytus nuo Šėtos. Šalia Vaiškonių yra Šumeros aukštupys. Keliai į Pagirius, Sangailus, Joknius. Išlikę Vaiškonių dvaro statiniai.

## Istorija

1565 m. minimas Vaiškonių dvaras. XIX a. pab. Vaiškonius sudarė Belinskiams priklausęs palivarkas, Gintautams ir Romanovams priklausęs dvaras (Pagirių valsčius), taip pat Vaiškonių kaimas (Šėtos valsčius).

Tarybiniais metais priklausė Pagirių apylinkei, buvo Pagirių sodininkystės tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė. 1968 m. prie Vaiškonių prijungti Grobelkos ir Pagojų kaimai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Aleksandras Gintautas–Dzievalstovkis (1821–1889), dvasininkas, Mogiliavo arkivyskupas

## Šaltiniai
Šumera

**Šumera** – upė Kėdainių rajone; Obelies dešinysis intakas. Prasideda ties Dargužiais (rajono šiaurės rytuose), 14 km nuo Ramygalos, teka į pietvakarius. Įteka į Obelį 24 km nuo jos žiočių, ties Žemaisiais Kapliais, 4 km į vakarus nuo Šėtos.

Intakai: Juodupis, Ringa (abu kairieji).

Vidutinis nuolydis – 102 cm/km.

Upėvardis (dar žinomas kaip *Šiumera*) yra neaiškios etimologijos, sietinas su *šumas* („nuvirimas, putos, nuoviras“).

## Šaltiniai
Voluinės Volodarsko rajonas

**Chorošivo rajonas** () yra Žytomiro sryties viduryje, šiauriau nuo sostinės Žytomyro. Rajono plotas 0,9 km². Administracinis centras – Chorošivas.

## Pramonė ir ūkis
Chorošivo mieste nuo pat sovietmečio išgaunamas granitas. Nors jau ir šiame mieste didžiųjų kanjonų bei karjerų nėra dar šis verslas šiek tiek „kvepuoja“. Už 10 km nuo Chorošivo buvęs didžiausias karjeras šiandien yra ežeras. Važiuojant Keliu iš Žytomyro sutiksime ne mažiau nei 10 buvusių ir nors 5 esamus karjerus.

## Administracinis rajono suskirstimas
Chorošivo rajonas suskirstytas į šiuos kaimus:

* Грушки (Hrušky)
* Давидівка (Davydivka)
* Дашинка (Dašynka)
* Дворище (Dvoryšče)
* Добринь (Dobryn)
* Жовтнівка (Žovtnivka)
* Зубринка (Zubrynka)
* Іршанськ (Iršansk)
* Калинівка (Kalynivka)
* Краївщина (Krajivščyna)
* Кропивня (Kropyvnia)
* Небіж (Nebiž)
* Нова Борова (Nova Borova)
* Поромівка (Poromivka)
* Радичі (Radyči)
* Рижани (Ryžany)
* Сколобів (Skolobiv)
* Солодирі (Solodyri)
* Ставки (Stavky)
* Суховоля (Suchovolia)
* Топорище (Toporišče)
* Фасова (Fasova)
* Червоногранітне (Červonohranitne)
* Ягодинка (Jahodynka)

## Transportas
Svarbiu transportu Chorošivo rajonas pasigirti negali, tačiau per jį eina kelias iš Korostenio į Žytomyrą. Traukinių ir oro uostų rajone nėra, tačiau iš rajono sostinės vyksta autobusai į Paryžių, Londoną, Varšuvą bei kitus Europos miestus.

## Kultūra
Chorošive yra brangiųjų akmenų muziejus. Tarp eksponatų daugybė granito luitų, deimantų ir kitų brangiųjų akmenų.
Rudekšna

**Rudekšna** – upė vidurio Lietuvoje, daugiausia Kėdainių rajone; Obels dešinysis intakas (Nevėžio baseinas). Prasideda į rytus nuo Pagirių, Ukmergės rajono paribyje, prie Gružų miško. Teka į šiaurę, vėliau į pietvakarius, pro Pagirių miestelį, įteka į Obelį 42 km nuo jos žiočių, netoli Runeikių.

Intakas – Geležė (kairysis).

Visa Rudekšnos vaga ištiesinta. Prie upės įsikūrę: Trakai, Žižmiai, Mauliai, Pagiriai, Liliūnai, Runeikiai.

## Etimologija

Upėvardis kildinamas nuo žodžio *rudas* („spalvos pavadinimas“).

## Šaltiniai
Pernaravos–Šaravų miškai

**Pernaravos–Šaravų miškai** – miškų masyvas Lietuvoje, Kėdainių rajono pietvakariuose, 2 km į vakarus nuo Josvainių. Plotas 3570 ha (iš jų 3280 ha apaugę mišku). Sudaryti iš Šaravų, Svilių, Pernaravos, Juodgirio miškų. Priklauso Kėdainių miškų urėdijai, Josvainių, Ramučių girininkijoms. Mišku tekančios upės ir kanalai priklauso Šušvės (Liedas, Vikšrupis, Putnupys) ir Aluonos baseinams. Reljefas lygus. Būdingi velėniniai glėjiški sujaurėję, velėniniai karbonatiniai moliai ir priemoliai.

Medynų sudėtis:
* beržynai (45 %),
* eglynai (31 %),
* uosynai (8 %),
* drebulynai (7 %),
* juodalksnynai (7 %),
* ąžuolynai, baltalksnynai ir kt. (2 %).

Vidutinis medynų amžius 46 m.

Gyvena stambūs kanopiniai žvėrys (briedžiai, stirnos, elniai, šernai), lapės, usūriniai šunys, barsukai, kiškiai, kiaunės, voverės, vandens žinduoliai (bebrai, ondatros), stambieji paukščiai (jerubės, slankos, juodieji gandrai). Šaravų miške yra buvęs gamtos paveldo objektas – 2 m skersmens Šaravų ąžuolas.

Mišką kerta keliai  ir . Miškuose arba greta įsikūrę kaimai: Pavikšrupys, Sviliai, Sviliukai, Degimai, Rugėnai, Būdai, Graužiai, Skaistgiriai, Šaravai, Paaluonys, Vincentava, Kantrimas.


Vaizdas:SviliaiForest2.JPG|Svilių miškas
Vaizdas:SviliaiForest1.JPG|Miedienos paruošos
Vaizdas:Ąžuolas Sviliuose.JPG|Senas ąžuolas Pernaravos miško tankmėje
Vaizdas:Saravu azuolas3.jpg|Šaravų ąžuolas iki nuvirtimo
Šaravų miškas. Girinis.JPG|Skulptūra „Girinis“ Šaravų miške


## Šaltiniai
Lankesa

**Lankesa** – upė Vidurio Lietuvoje; Obelies kairysis intakas. Prasideda netoli Reniūnų kaimo (Ukmergės raj.). Teka į pietvakarius (Jonavos raj.), po santakos su Medukšna staiga pasuka į šiaurės vakarus. Įteka į Obelį (Kėdainių raj.) 17 km nuo jos žiočių, ties Valkaičiais.

Intakai:
* kairieji: Srautas, Petrašiunka, Juodynė, Medukšna;
* dešinieji: Garanklė, Gramas.

Vidutinis nuolydis – 89 cm/km. Didesnių potvynių metu, upė išsilieja iš krantų. Vasarą dažnai vietomis išdžiūsta, o žiemą įšąla iki dugno.

Gyvenvietės prie Lankesos: Gaižūnai, Pasraučiai, Martyniškis, Žeimių GS, Palankesiai, Žeimiai (Jonavos r.), Užkapiai, Vainiūnai, Stašaičiai (Kėdainių r.).

Vandenvardis kilęs nuo žodžio *[[lanka]]* („lygi, užliejama pieva prie vandens; klonis, slėnys“) arba *lankas, lankstas* („įlinkis, kreivė“).

## Nuotraukos


Vaizdas:Lankesa.jpg|Upė
Vaizdas:Lankesa1.jpg|Lankesa prie Martyniškio kaimo
Vaizdas:Lankesa3.jpg|Lankesa
Vaizdas:Lankesa4.jpg|Upės vaga
Vaizdas:Lankesa5.jpg|Tiltas
Vaizdas:Lankesa7.jpg|Upė
Vaizdas:Lankesa8.jpg|Lankesa teka daugiausia per lankas
Vaizdas:Lankesa9.jpg|Po tiltu
Vaizdas:Lankesa10.jpg|Upės slėnis
Lankesa už Pasraučių.JPG|Lankesos aukštupys už Pasraučių


## Šaltiniai
Sangailai

:: *Apie buvusį kaimą Rūdiškių mieste žr. [[Songailiškės]]*.

**Sangailai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Šėtos. Per kaimą eina kelias , šiauriniu pakraščiu teka Šumera. Šalia kaimo yra kultūrinis paminklas – Kapelių kapinynas, o į pietus nuo kaimo – Sangailų piliakalnis, išsidėstęs tarp šlapynių, šlaitai statūs, apie 8 m aukščio, aikštelė 28 m ilgio ir 25 m pločio. Tuoj už piliakalnio telkšo ežerėlis Sangailis.

Sangailių kaimas nuo 2019 m. turi savo kaimo bendruomenę.

## Istorija

Tarybiniais metais Sangailai priklausė Šėtos apylinkei, buvo Šėtos kolūkio pagalbinė gyvenvietė. 1968 m. prie Sangailų prijungtas Piliakalnio viensėdis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Raženis

**Raženis** (*Securigera*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos *Faboideae* pošeimio augalų gentis.

Rūšys:
* *Securigera securidaca*
* Dvispalvis raženis (*Securigera varia*)
Chamas

**Chamas** (Hamas) – biblinis veikėjas, antrasis Nojaus sūnus, jaunesnysis Semo (Šemo) ir vyresnysis Jafeto brolis. Minimas jo nepagarbus elgesys su tėvu; už jį Nojus prakeikė (Pr 9:25-27, tris kartus) būti vergu Kanaaną – vieną iš Chamo sūnų (Pr 10:6), laikomą kanaaniečių protėviu.

Žodis *chamas* tapo bendriniu daiktavardžiu, žyminčiu nejautrų ir brutalų žmogų, galintį viešai niekinti, įžeidinėti kitus žmones.

## Nuorodos
* 
*
Milvokio Bucks

**Milvokio „Bucks“** () – NBA Rytų konferencijos Vidurio pogrupio krepšinio komanda iš Milvokio, Viskonsino valstijos.

## Istorija

Komanda buvo įkurta 1968 m., kai Milvokis gavo vietą NBA lygoje. 1971 m. komanda tapo NBA čempione, o 1974 m. žaidė finale. 2013 m. komandą palikus lyderiams Brandon Jennings, Monta Ellis, bei daug kitų žaidėjų, Bucks sužaidė vieną prasčiausių sezonų NBA istorijoje. 2021 m. komanda iškovojo antrąjį NBA čempionų titulą – serijoje iki 4 pergalių rezultatu 4-2 įveikė Finikso „Suns“.

## Sezonai

NBA čempionais yra tapę 1971 ir 2021 metais.

## Žaidėjai

### Šlovės muziejaus nariai
* Kareem Abdul-Jabbar, pradėjo žaisti kaip Lew Alcindor (vardą pasikeitė atstovaudamas *„Bucks“* klubui)
* Dave Cowens
* Wayne Embry (kaip nusipelnęs klubui asmuo)
* Alex English
* Bob Lanier
* Moses Malone
* Oscar Robertson
* Julius Erving

### Įamžinti marškinėliai
*Milvokio „Bucks“* klubas yra įamžinęs garsiausių savo krepšininkų marškinėlius. Numeriai marškinėlių, kuriuos jie nešiojo, daugiau niekada nebus naudojami komandoje. Į šį sąrašą įeina:
* 1 Oscar Robertson, G, 1970-74
* 2 Junior Bridgeman, P, 1975-84 ir 1986-87
* 4 Sidney Moncrief, G, 1979-89
* 14 Jon McGlocklin, G, 1968-76
* 16 Bob Lanier, CP, 1980-84
* 32 Brian Winters, G, 1975-83
* 33 Kareem Abdul-Jabbar, CP, 1968-75

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali Milvokio „Bucks“ svetainė
Šukėnų ežeras

**Šukėnų ežeras** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 11 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, 1,5 km į rytus nuo Stanislavavo. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,22 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 170,4 m. Krantai žemi, pelkėti. Pakrantės kalvotos, plyti pievos, auga krūmynai, iš pietryčių prieina miškelis. Pietuose išteka upelis link Sirvėto ežero (Birvėtos upės baseinas).

Prie ežero įsikūręs Neversčių kaimas.

## Šaltiniai
Sirvėtas

**Sirvėtas** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 10 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 0,95 km, plotis iki 0,34 km. Altitudė 168,7 m. Šiaurinėje dalyje yra ilga įlanka gausiai užžėlusi vandens augalija. Krantai daugiausia žemi, pelkėti (pietuose), tik rytinis aukštas. Pakrantėse vietomis auga miškai, vietomis plyti krūmynai, pievos, dirbami laukai. Pietuose į ežerą įteka Žeimenėlė, pietryčiuose išteka Sirvėta link Kančiogino ežero (Birvėtos upės baseinas).

Ežeras įeina į Sirvėtos regioninį parką. Pakrantėje yra Kėriškės kaimas.

## Šaltiniai
Melnragė

**Melnragė** – Klaipėdos miesto dalis, esanti į šiaurę nuo miesto centro ir Kuršių marių sąlajos su Baltijos jūra (Klaipėdos kanalo). Klaipėdos kurortinė zona. Pietinė dalis vadinama ***Melnrage I***, o šiaurinė dalis – ***Melnrage II***. Pietuose Melnragė siekia Šiaurinį molą ir Klaipėdos uosto prieigas, rytuose juosiama Klaipėdos miško, pro kurį eina Klaipėdos–Šiaulių geležinkelis bei kelias , o šiaurėje pereina į Girulius. Baltijos jūros pakrantėje driekiasi Melnragės–Girulių paplūdimys. Yra buvęs seniūnijos pastatas, biblioteka, prekybos centras, pietuose stovi Klaipėdos švyturys. Būdingi nuosavi gyvenamieji namai, moteliai, yra viešbutis „Morena“.

Melnragę aptarnauja 4 ir 6 nr. autobusai, 24 nr. miesto mikroautobusas ir 6 nr. maršrutinis taksi.

## Etimologija

Vietovės pavadinimas kilęs iš latvių kalbos žodžio *melns* – juodas, *ragas* – įprastas sausumos kyšulio pavadinimas Kuršių mariose ir Baltijos jūros pakrantėje. Pavadinimą suteikė čia gyvenę kuršininkai.

## Istorija

Melnragė nuo seno buvo žvejų kaimas. 1946 m. prijungta prie Klaipėdos miesto. Tarybiniais metais veikė kultūros namai, nepilnoji vidurinė mokykla. Seniau buvo Melnragės ir Girulių seniūnijos centras.

2007 m. vasarį ties Melnrage jūra išmetė XIX a. pabaigos ar XX a. pradžios medinį laivą (iki 30 m ilgio ir 8 m pločio).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
*
Krašuonos ežeriukas

**Krašuonos ežeriukas** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 9 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, 0,5 km į pietus nuo Stanislavavo. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,32 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 194,1 m. Krantai apaugę medžiais ir krūmynais, daugiausia žemi, vakarinis – pelkėtas, o pietinis krantas aukštokas. Pakrantės apaugusios miškeliais, tik pietinėje pakrantėje yra dirbamos žemės plotas. Vakaruose išteka upeliukas į čia pat telkšantį 1,4 ha dydžio Bevardį ežerą, kuris priklauso Žeimenėlės upelio intako Ž-1 baseinui (Sirvėto ežero baseinas).

## Šaltiniai
Gilūtas

**Gilūtas** tai:

** Gilūtas - ežeras Ignalinos rajone;
* du ežerai Švenčionių rajone:
** Gilūtas – ežeras Kaltanėnų seniūnijoje;
** Gilūtas – ežeras Švenčionių seniūnijoje.
Gilūtas (Švenčionių r., Švenčionių sen.)

**Gilūtas** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, Švenčionių seniūnijoje, apie 9,5 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,52 km, plotis – iki 0,17 km. Altitudė 169,7 m. Krantai aukšti, tik vakarinis krantas žemas, ištisai apaugę mišku. Ežeras nenutekantis, priklauso Žeimenėlės upelio baseinui (Sirvėto ežero baseinas).

Į šiaurę nuo ežero įsikūręs Plentovkos viensėdis.

## Šaltiniai
Sėtikis

**Sėtikis** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 6 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių. Kranto linija vingiuota, į pietus yra nutįsusi plati įlanka. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,71 km, plotis – iki 0,37 km. Altitudė 172,3 m. Šiaurinis krantas labai aukštas, rytinis ir pietinis aukštoki, kiti krantai žemi, pelkėti. Krantai daugiausia apaugę medžiais ir krūmais – ežerą supa Bėlio miškas. Šiaurrytinėje pakrantėje saugomas gamtos paminklas Lino verdenė. iš pietų į šiaurės rytus ežerą prateka Sirvėto ežero intakas Žeimenėlė (Dysnos baseinas).

## Šaltiniai
Ijo (palydovas)

**Ijo** – vienas iš keturių didžiųjų Jupiterio palydovų (trečias pagal dydį). Ijo šiek tiek didesnis nei Žemės mėnulis. Kai 1610 m. sausio 7 d. Galilėjus atrado Ijo, kartu su kitais trim Galilėjaus palydovais, tai buvo pirmieji žinomi apie kitą planetą nei Žemė besisukantys mėnuliai. Nuolatinis vulkanizmas ir intensyvi radiacija nedaro jo labai tinkamu gyvybei.

## Vulkaninis aktyvumas

Ijo labiausiai žinomas dėl savo vulkanų aktyvumo. Šiuo metu yra laikomas vulkaniškai aktyviausiu kūnu Saulės sistemoje. 2001 m. vasario mėnesį buvo užfiksuotas didžiausias visoje Saulės sistemoje ugnikalnio išsiveržimas. Ijo turi panašius į Žemės ugnikalnius, kurie išmeta sierą ir sieros dioksidą. Iš pradžių manyta, kad Ijo paviršiumi teka lavos upės, kurias sudaro sieros medžiagos. Tačiau dabar yra manoma, kad didžioji dalis lavos upių yra sustingusios į silikatines uolienas panašiai kaip Žemėje.

Kai kurie Ijo ugnikalnių išsiveržimai pasieka 300 km aukštį nuo paviršiaus, ugnikalniai išmeta medžiagas kilometro per sekundę greičiu. Aktyvumas greitai kinta, per keturis mėnesius tarp Voyager 1 ir Voyager 2 kelionių vieni išsiveržimai baigėsi, kiti prasidėjo. 

Ijo aktyvumą sukelia Jupiterio ir dviejų jo palydovų: Europos ir Ganimedo gravitacijos įtaka. Jų gravitacijos jėgos įtaka tokia stipri, kad Ijo kūnas yra stumiamas ir tempiamas su tokia jėga, kuri sukelia vidinę trintį, to rezultatas labai didelis ugnikalnių aktyvumas. Šių jėgų tampomas, Ijo paviršius išsigaubia aukštyn ar žemyn iki šimto metrų. Aukščiausi Žemės potvyniai siekia tik apie 18 m., ir tiek pakyla vanduo, ne kietas paviršius.

## Elektrinis aktyvumas
Kitas Ijo aktyvumo šaltinis yra Jupiterio magnetiniai laukai, kuriuos Ijo kerta savo orbita. Sukuriama skersai mėnulį elektros įtampa siekia 400,000 voltų, srovės stiprumas gali būti iki 3 milijonų amperų. Per atmosferą tekanti srovės dalis sukelia masinius žaibus.

## Pavadinimas
Galilėjus iš pradžių pavadino naujai atrastus palydovus „Medičių planetomis“ (pagal įtakingą tų laikų Italijos šeimą), priskirdamas patiems palydovams romėniškus numerius (I, II, III, ir IV). Ijo pavaidnimas galutinai prigijo tik apie 1800 m. Jis taip pavadintas graikų mitologijos personažės Ijo vardu, kuri per dievų tarpusavio nesutarimus paversta karve.

## Šaltiniai
Egležeris

**Egležeris** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 9,5 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,23 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 190,1 m. Krantai žemi, pelkėti, vietomis apaugę negausiais medžiais ir krūmais. Pakrantės kalvotos, plyti pievos, krūmynai. Ežeras nenutekantis, priklauso Žeimenėlės upelio baseinui (Kančioginos upės baseinas). Šalia ežero įsikūręs Teberiškės kaimas.

## Šaltiniai
Bėlys

**Bėlys** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 5 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, Bėlio miške. Ilgis rytų – vakarų kryptimi 1,07 km, plotis – iki 0,38 km. Altitudė 180,6 m. Krantai aukšti, sausi, tik vakarinis krantas žemas. Krantai beveik ištisai apaugę medžiais. Yra viena miškinga 0,09 ha dydžio salelė. Šiaurės rytuose išteka Sėtikės upokšnis į Sėtikio ežerą (Sirvėto ežero intako Žeimenėlės baseinas). Pietuose upeliu jungiasi su už 0,07 km telkšančiu Bėlaičio ežeru.

Bėlys įeina į Sirvėtos regioninį parką. Aplink ežerą įsikūrę Kochanovkos, Meilūnų kaimai. Šiaurės vakarinėje pakrantėje įrengtas paplūdimys. Pietryčiuose yra Bėlio kaimas.

## Šaltiniai
Bėlaitis

**Bėlaitis** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 5 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, Bėlio miške. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,44 km, plotis – iki 0,34 km. Altitudė 180,7 m. Krantai aukšti, ištisai apaugę medžiais, tik šiaurvakarinis krantas žemas. Šiaurėje išteka upelis link už 0,07 km telkšančio didesnio Bėlio ežero (Sirvėto ežero intako Žeimenėlės baseinas).

Kiek atokiau į vakarus įsikūręs Kochanovkos kaimas. Šiaurvakarinėje ežero pakrantėje įrengta Bėlaičio stovyklavietė.

## Šaltiniai
Gėgė (ežeras)

**Gėgė** – ežeras vakarų Lietuvoje, Pagėgių savivaldybėje, apie 4,5 km į pietus nuo Rukų. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,99 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 3,1 m. Krantai žemi. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Pietuose kanalu jungiasi su Sennemunės ežeru. Šiaurėje išteka upelis link Gėgės upės.

## Šaltiniai
Senrusnė

**Senrusnė** – ežeras vakarų Lietuvoje, Pagėgių savivaldybėje, 10 km į vakarus nuo Pagėgių, apie 5,5 km į pietvakarius nuo Rukų. Ežeras upinės kilmės (senvagė), susidaręs dešiniojoje Nemuno (Rusnės) slėnio pusėje (0,5–0,7 km nuo upės). Ežero ilgis iš pietvakarių į pietus – 2,63 km, plotis – iki 0,28 km. Altitudė 3,3 m. Ežeras puslankio pavidalo, su keletu įlankų (į pietryčius nutįsusi įlanka 0,9 km ilgio). Gylis siekia >3,5 m. Krantai žemi, plačiai pelkėti. Aplinkui plyti pievos. Vakaruose išteka Senoji Rusnė link Nemuno.

Senrusnės ežeras paskelbtas Senosios Rusnės ornitologiniu draustiniu. Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Lazdėnų kaimas.

## Šaltiniai
Sennemunė (Pagėgių sav., Stoniškių sen.)

**Sennemunė** – ežeras vakarų Lietuvoje, Pagėgių savivaldybėje, Stoniškių seniūnijoje, 7 km į vakarus nuo Pagėgių, apie 5,5 km į pietus nuo Rukų. Ežeras upinės kilmės (senvagė), telkšo Nemuno (Rusnės) dešiniojoje salpoje, ~1 km nuo dabartinės vagos. Ežero ilgis iš pietvakarių į pietryčius – 2,96 km, plotis – iki 0,26 km. Altitudė 3,8 m. Ežeras puslankio pavidalo, su atsišakojančiomis į šiaurę įlankomis (1,05 km ilgio siaura įlanka, iš kurios išteka upelis link Gėgės ežero ir 0,8 km ilgio įlanka). Krantai žemi, galuose pelkėti. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai.

Vakarinė pusė paskelbta ornitologiniu draustiniu (Senosios Rusnės ornitologinis draustinis). Prie Sennemunės įsikūrę Kucių ir Pelenių kaimai.

## Šaltiniai
Vičių ežeras

**Vičių ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Pagėgių savivaldybėje, apie 6,5 km į pietus nuo Rukų. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,84 km, plotis – iki 0,075 km. Altitudė 3,6 m. Ežeras labai užžėlęs vandens augalija. Krantai žemi, daugiausia apaugę krūmais. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Pietuose išteka G-4 upelis link už 0,26 km tekančios Gėgės.

## Šaltiniai
Falsifikatas

**Falsifikatas** ( <  – suklastotas) – klastotė, suklastotas daiktas, produktas. Tai originalaus vertingo daikto kopija ar imitacija, kurią bandoma pateikti kaip originalą. Paprastai falsifikatus stengiamasi daryti taip, kad jie savo savybėmis, panaudotomis medžiagomis, parašais, prekių ženklais būtų kuo panašesni į originalų produktą.

## Falsifikatų grupės
Falsifikuojami ne vien tik materialūs daiktai, taip pat ir istorijos šaltiniai, statistika. Galima išskirti kelias falsifikatų grupes:

* Pramoniniai falsifikatai – populiarių pramoninių gaminių, maisto produktų (ypač alkoholinių gėrimų), prekinių ženklų klastotės.
* Vertybinių popierių, dokumentų, pinigų falsifikatai.
* Meno kūrinių falsifikatai – klastotės dailės, skulptūros, juvelyrikos ir kitose srityse.
* Istoriniai falsifikatai – klastojami archeologiniai radiniai, istoriniai dokumentai.
* Statistinių duomenų (rinkimų, ekonominių rodiklių) klastotės.

## Atsakomybė už falsifikavimą
Falsifikatų gamyba daugelyje šalių yra prilyginama nusikalstamai veiklai. Lietuvoje atsakomybę už ją reglamentuoja Lietuvos baudžiamasis kodeksas.
Krinčino seniūnija

**Krinčino seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Pasvalio rajono savivaldybės rytuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Krinčinas.

## Geografija

Seniūnija užima 12 221 plotą, šiaurėje teka Tatula, praeina kelias . Didesnioji dalis kelių – žvyrkeliai. Miškų nedaug.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Krinčino apylinkės. 2012 m. patvirtintas Krinčino herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2558 || 1 miestelis (Krinčinas), 43 kaimai, 2 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestelis, 43 kaimai, 2 viensėdžiai
|-
| 2011 m.  || || 1955 || 1 miestelis, 42 kaimai, 2 viensėdžiai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 43 kaimai, 2 viensėdžiai
|-
| 2021 m.  || 122 || 1591 || 1 miestelis, 35 kaimai, 1 viensėdis
|}

## Seniūnai
* Remigijus Janušis, iki 2019 m.
* Gintautas Venskevičius, nuo 2020 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aukštuoliai, k. || || 4
|-
| Balčiūniškis, vs. || || 0
|-
| Barklainėliai, k. || || 2
|-
| Barklainiai, k. || 30 || 43
|-
| Berčiūnai, k. || 10 || 16
|-
| Dagilynė, k. || 25 || 50
|-
| Dambynė, k. || ||
|-
| Daniliškiai, k. || 24 || 25
|-
| Daniūnai, k. || 19 || 35
|-
| Daučkėnai, k. || || 1
|-
| Daukniūnai, k. || || 5
|-
| Daukšiai, k. || || 5
|-
| Gulbinėnai, k. || 149 || 188
|-
| Juodžionys, k. || 20 || 23
|-
| Jutiškiai, k. || || 10
|-
| Kalniškis, k. || || 0
|-
| Kraštai, k. || 151 || 171
|-
| Krinčinas, mstl. || 397 || 461
|-
| Krinčinas, vs. || || 21
|-
| Leliškiai, k. || 13 || 21
|-
| Ličiūnai, k. || 105 || 134
|-
| Miežiūnai, k. || || 20
|-
| Motiejūnai, k. || || 6
|-
| Paberliai, k. || || 12
|-
| Paežerėliai, k. || || 0
|-
| Pajiešmeniai, k. || 463 || 529
|-
| Peteliškiai, k. || 17 || 21
|-
| Petriškiai, k. || || 2
|-
| Ruopiškiai, k. || || 6
|-
| Skieteliai, k. || || 5
|-
| Sodeliai, k. || || 10
|-
| Stasiškiai, k. || || 0
|-
| Steponiškis, k. || || 0
|-
| Suntautai, k. || || 7
|-
| Tetirvynė, k. || 11 || 11
|-
| Trečionėliai, k. || 14 || 14
|-
| Trečionys, k. || 13 || 5
|-
| Užusienis I, k. || || 16
|-
| Užusienis II, k. || || 0
|-
| Varžai, k. || || 0
|-
| Vidubalė, k. || 27 || 23
|-
| Žabynė, k. || 20 || 30
|-
| Žadeikiai, k. || || 3
|-
| Žydžiūnai, k. || || 5
|-
| Žoliškiai, k. || || 0
|-
| Žvirgždė, k. || 14 || 15
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Gulbinėnų** seniūnaitija: Berčiūnų k., Daukšių k., Daučkėnų k., Gulbinėnų k., Jutiškių k., Motiejūnų k., Paberlių k., Ruopiškių k., Sodelių k., Aukštuolių k., Leliškių k., Žoliškių k., Žvirgždės k., Varžų k.
* **Krinčino** seniūnaitija: Barklainių k., Barklainėlių k., Daukniūnų k., Krinčino mstl., Krinčino vs., Miežiūnų k., Petriškių k., Peteliškių k., Vidubalės k., Ličiūnų k., Daniliškių k., Suntautų k., Skietelių k., Žadeikių k.
* **Pajiešmenių** seniūnaitija: Dagilynės k., Daniūnų k., Pajiešmenių k., Tetirvynės k., Užusienio k., Žabynės k., Žydžiūnų k., Juodžionių k., Kraštų k., Paežerėlio k., Trečionių k., Trečionėlių k.

## Šaltiniai
Namišių seniūnija

**Namišių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Pasvalio rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Namišiai.

## Geografija

Seniūnija užima 6455 ha plotą, ji įsikūrusi šiaurės–pietų kryptimi, kuria eina pagrindinis kelias . Yra Kiemėnų aerodromas. Pavieniai miškai yra šiaurinėje dalyje.

## Istorija

Namišių seniūnija – jauniausia Pasvalio rajone, įkurta 1998 m. liepos 14 d. 2022 m. patvirtintas Namišių herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1076 || 12 kaimų
|-
| 2009-09-01  || || || 12 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 910 || 12 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 12 kaimų
|-
| 2021 m.  || 65 || 739 || 7 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Deveitoniai, k. || || 4
|-
| Kiemėnai, k. || 298 || 399
|-
| Kužmiškis, k. || || 0
|-
| Manikūnai, k. || 132 || 151
|-
| Mitrišiūnai, k. || || 4
|-
| Molynė, k. || || 7
|-
| Momelėnai, k. || || 1
|-
| Namišiai, k. || 294 || 326
|-
| Petrošynai, k. || || 0
|-
| Purviai, k. || || 3
|-
| Velželiai, k. || || 0
|-
| Velžiai, k. || || 15
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Kiemėnų** seniūnaitija: Kiemėnų k., Kuzmiškio k., Molynės k.
* **Manikūnų** seniūnaitija: Manikūnų k., Mitrišiūnų k., Momelėnų k., Purvių k.
* **Namišių** seniūnaitija: Deveitonių k., Namišių k., Velžių k., Velželių k.

## Šaltiniai
Daujėnų seniūnija

**Daujėnų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Pasvalio rajono savivaldybės pietryčiuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Daujėnai.

## Geografija

Seniūnija užima 9709 ha plotą, iš jų 66 proc. užima žemės ūkio naudmenos, 11 proc. – miškai. Pietuose dunkso Moliūnų miškas. Pagrindinis kelias – .

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Daujėnų apylinkės. 2004 m. patvirtintas Daujėnų herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1547 || 1 miestelis (Daujėnai), 27 kaimai, 3 viensėdžiai
|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestelis, 28 kaimai, 3 viensėdžiai
|-
| 2011 m.  || || 1273 || 1 miestelis, 27 kaimai, 3 viensėdžiai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 28 kaimai, 3 viensėdžiai
|-
| 2021 m.  || 97 || 999 || 1 miestelis, 19 kaimų, 2 viensėdžiai
|}

## Seniūnai
* Stasys Mackevičius, 2000–2010 m.
* Vladas Vitkauskas, nuo 2010 m. gruodžio 17 d.
* Sigitas Savickas, ~2020 m.
* Tomas Krikščiūnas, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Balčiškiai, k. || || 5
|-
| Baliečiai, k. || || 6
|-
| Baluškiai, k. || 30 || 41
|-
| Barklainiai, k. || 12 || 24
|-
| Baukai, k. || 14 || 14
|-
| Čekiškiai, k. || || 0
|-
| Daujėnai, mstl. || 325 || 423
|-
| Dirvoniškis, k. || || 0
|-
| Dvareliškiai, vs. || || 3
|-
| Galiniai, k. || ||
|-
| Girsūdai, k. || 331 || 440
|-
| Levaniškiai, k. || || 2
|-
| Liukpetriai, k. || || 0
|-
| Maliupiai, k. || ||
|-
| Mažionys, k. || || 10
|-
| Mikėnai, k. || 25 || 22
|-
| Naujasodis, k. || || 9
|-
| Orija, vs. || || 3
|-
| Patrakė, k. || || 5
|-
| Petrovka, k. || || 6
|-
| Porijai, k. || 98 || 125
|-
| Puteikiai, k. || || 0
|-
| Sereikiai, k. || || 0
|-
| Smilgiai, k. || 95 || 102
|-
| Smiltynė, k. || || 5
|-
| Suveizdiškis, k. || ||
|-
| Šakarniai, k. || || 0
|-
| Trajoniškis, k. || || 2
|-
| Vaidagynė, vs. || || 6
|-
| Valakai, k. || 26 || 20
|-
| Vytautai, k. || || 0
|-
| Židoniai, k. || || 0
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Daujėnų** seniūnaitija: Baluškių k., Barklainių k., Daujėnų mstl., Dalinavos k., Dvareliškių vs., Galinių k., Levaniškių k., Liukpetrių k., Naujasodžio k., Orijos vs., Petraičių k., Vaidagynės vs.
* **Girsūdų** seniūnaitija: Baliečių k., Baukų k., Čekiškio k., Dirvoniškio k., Girsūdų k., Guodžių k. d., Maliūpių k., Patrakės k., Petrovkos k., Sereikų k., Smilgių k., Smiltynės k., Trajoniškio k., Vytautų k., Židonių k.
* **Porijų** seniūnaitija: Balciškių k., Mažionių k., Mikėnų k., Porijų k., Puteikių k., Suveizdiškio k., Valakų k., Šakarnių k.

## Šaltiniai
Joniškėlio apylinkių seniūnija

**Joniškėlio apylinkių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Pasvalio rajono savivaldybės vakaruose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Joniškėlis (į seniūnijos teritoriją neįeina), administracijos pastate veikia ir Joniškėlio miesto seniūnija.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi aplink Joniškėlio miestą, ji užima 19 240 ha plotą. Pagrindinis kelias – . Šiaurinėje dalyje teka Mūša.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Joniškėlio apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 3605 || 42 kaimai, 3 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || || || 42 kaimai, 3 viensėdžiai
|-
| 2011 m.  || || 2693 || 42 kaimai, 3 viensėdžiai
|-
| 2016-08-13  || || || 41 kaimas, 2 viensėdžiai
|-
| 2021 m.  || 192 || 2080 || 32 kaimai, 1 viensėdis
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Austakynė, vs. || || 0
|-
| Daniūnai, k. || || 0
|-
| Didmiškis, vs. || || 0
|-
| Gailioniai, k. || || 10
|-
| Gailioniškiai, k. || || 1
|-
| Gedžiūniškiai, k. || || 4
|-
| Girelė, k. || || 5
|-
| Gustoniai, k. || 56 || 58
|-
| Joniškėlis, k. || 174 || 239
|-
| Jukiškiai, k. || || 0
|-
| Jurgeniškiai, k. || || 8
|-
| Kapčiūnai, k. || 52 || 58
|-
| Katinai, k. || || 0
|-
| Katkūnai, k. || 51 || 64
|-
| Kelmučiai, k. || || 0
|-
| Lukštynė, k. || || 10
|-
| Mekšriai, k. || || 6
|-
| Meškalaukis, k. || 363 || 453
|-
| Nakiškėliai, k. || || 48
|-
| Nakiškiai, k. || 146 || 143
|-
| Narteikiai, k. || 319 || 410
|-
| Nereikoniai, k. || 36 || 46
|-
| Norgėlai, k. || 188 || 247
|-
| Oželiai, k. || || 2
|-
| Pagirys, k. || || 2
|-
| Pamažupiai, k. || 72 || 111
|-
| Pamūšiai, k. || || 1
|-
| Pantakoniai, k. || || 17
|-
| Pažąsai, k. || 40 || 60
|-
| Punkreliai, k. || 12 || 13
|-
| Ruškeliai, k. || || 6
|-
| Saboniai, k. || 102 || 124
|-
| Senkoniai, k. || || 0
|-
| Smilgeliai, k. || || 2
|-
| Stačiūnai, k. || 88 || 100
|-
| Stasiukai, k. || || 0
|-
| Stipinai, k. || 18 || 17
|-
| Šiukštoniai, k. || 24 || 34
|-
| Švobiškis, k. || 233 || 317
|-
| Valdeikiai, k. || 22 || 40
|-
| Vildūnai, k. || 25 || 33
|-
| Židoniai, k. || || 4
|-
| Žiukai, k. || || 0
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Joniškėlio** seniūnaitija: Jaciūnų k. d., Norgėlų k., Pagirnupių k. d., Senkonių k., Vildūnų k. d, Jukiškių k., Kapčiūnų k., Nakiškėlių k., Nakiškių k., Valdeikių k, Austakynės vs., Girelės k., Joniškėlio k., Lukštynės k., Katkūnų k., Lepšynės vs., Pamažupių k., Stasiukų k.
* **Meškalaukio** seniūnaitija: Gustonių k., Jurgeniškių k., Katinų k., Mekšrių k., Meškalaukio k., Oželių k., Pažąsų k., Smilgelių k. d., Žiukų k., Gailionių k., Gailioniškių k., Gedžiūniškių k., Meladiškio k., Pagirio k., Stačiūnų k., Stipinų k. d., Židonių k., Narteikių k.
* **Švobiškio** seniūnaitija: Daniūnų k., Didmiškio vs., Kelmučių k., Nereikonių k., Pamūšių k., Pantakonių k., Punkrelių k., Ruškelių k., Sabonių k., Šiukštonių k., Švobiškio k.

## Šaltiniai
Pušaloto seniūnija

**Pušaloto seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Pasvalio rajono savivaldybės pietvakariuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Pušalotas.

## Geografija

Seniūnija užima 14 187 ha plotą. Pagrindiniai keliai –  ir . Pagrindiniai miškai yra pietvakariuose.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Pušaloto apylinkės. 2009 m. patvirtintas Pušaloto herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2352 || 1 miestelis (Pušalotas), 31 kaimas, 6 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestelis, 32 kaimai, 5 viensėdžiai
|-
| 2011 m.  || || 1805 || 1 miestelis, 31 kaimas, 5 viensėdžiai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 31 kaimas, 5 viensėdžiai
|-
| 2021 m.  || 142 || 1348 || 1 miestelis, 22 kaimai, 4 viensėdžiai
|}

## Seniūnai
* Paulyna Stravinskienė, ~2010 m.
* Inga Jankauskaitė, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Baldoniškis, vs. || || 0
|-
| Būdininkai, k. || || 0
|-
| Budrioniai, k. || || 1
|-
| Buojaragis, k. || || 0
|-
| Daukučiai, vs. || || 0
|-
| Deglėnai, k. || 131 || 181
|-
| Dičiūnai, k. || || 1
|-
| Jaciūnai, k. || || 14
|-
| Jakūboniai, k. || || 6
|-
| Jukoniai, k. || || 14
|-
| Kaukliai, k. || 53 || 52
|-
| Kidžioniai, k. || 34 || 37
|-
| Kruopinė, vs. || || 0
|-
| Laukugalis, vs. || || 5
|-
| Maldučioniai, k. || 11 || 2
|-
| Matkūnai, k. || || 4
|-
| Medikoniai, k. || || 7
|-
| Mickaičiai, k. || || 0
|-
| Migonėliai, k. || || 11
|-
| Mikoliškis, k. || 402 || 504
|-
| Oreliai, k. || || 3
|-
| Ožkyčiai, k. || 18 || 20
|-
| Pabėrvalkiai, k. || 12 || 15
|-
| Pabuojai, k. || 10 || 21
|-
| Pagirnupiai, k. || || 0
|-
| Pakalniškiai, k. || || 14
|-
| Palėveniai, k. || || 0
|-
| Papiškiai, k. || || 15
|-
| Pušalotas, mstl. || 538 || 692
|-
| Pušalotas, vs. || 20 || 46
|-
| Stumbriškis, k. || 50 || 61
|-
| Šedeikoniai, k. || 11 || 15
|-
| Šermukšniai, k. || || 0
|-
| Toliūnai, k. || 11 || 28
|-
| Vaitkūnai, k. || || 10
|-
| Valmoniai, k. || || 17
|-
| Vytėnai, k. || || 9
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Deglėnų** seniūnaitija: Būdininkų k., Daukučių vs., Deglėnų k., Jaciūnų k., Jakūbonių k., Laukugalio vs., Mickaičių k., Pagirnupių k., Šermukšnių k., Vildūnų k. d.
* **Mikoliškio** seniūnaitija: Buojaragio k., Kauklių k., Kidžionių k., Kruopynės k., Migonėlių k., Mikoliškio k., Medikonių k., Ožkyčių k., Pabėrvalkių k., Pabuojų k.
* **Pušaloto** seniūnaitija: Baldoniškio vs., Budrionių k., Dičiūnų k., Jukonių k., Lepšynės vs., Maldučionių k., Matkūnų k., Orelių k., Pakalniškių k., Palėvenių k., Papiškių k., Pušaloto mstl., Pušaloto vs., Stumbriškio k., Šedeikonių k., Toliūnų k., Vaitkūnų k., Valmonių k., Vytėnų k.

## Šaltiniai
Antanas Strazdas

**Antanas Strazdas** (**Strazdelis**, 1760 m. kovo 9 d. Astrave, dab. Margėnai, Rokiškio rajonas – 1833 m. balandžio 23 d. Kamajuose) – lietuvių dvasininkas ir poetas.

## Biografija
Tikrų faktų apie Strazdo biografiją yra labai mažai, todėl jis lietuvių literatūros istorijoje tapo pusiau legendiniu asmeniu. Žinoma, kad gimė baudžiauninko šeimoje, Astrave (Margėnuose), arba Kriugiškyje. Buvo pakrikštytas Kriaunų bažnyčioje. Vaikystėje ganė gyvulius, paaugęs padėjo tėvams. Mokėsi Kurše, paskui Krėslavos kunigų seminarijoje, iš ten persikėlė į Varnius, kur po 9 mėnesių įšventintas į kunigus.

Kunigavo Kupiškyje (nuo 1800 m. sausio mėn. iki 1801 m. sausio mėn.), Subačiuje, Karsakiškyje, Jurgiškyje, Šimonyse, Uoginiuose, Kupreliškyje, Diliuose, Pandėlyje, Pelyšose, Papiliuose.

1820 m. persikėlė į Kamajus. Nuolatinių pareigų neturėjo, gyveno iš atsitiktinių dvasininko patarnavimų ir išsinuomotos žemės. Už „elgesį ne pagal luomo pašaukimą“ (augino sūnų) 1828 m. liepos 10 d. suspenduotas ir uždarytas į Pažaislio vienuolyną. Iš jo savavališkai pasitraukęs 1829 m., grįžo į Kamajus, apie 1832 m. ne visus metus gyveno Skapiškyje. 1833 m. mirė po ilgos ligos, palaidotas Kamajų kapinėse, kur pastatytas antkapinis paminklas. Kamajų koplyčioje įrengtas A. Strazdo muziejus.

Gyvam esant išleistas tik vienas poezijos rinkinėlis „Giesmės svietiškos ir šventos“ (1814 m.), kurį sudaro 9 eilėraščiai ir 2 religinės giesmės. Daug neišleistų eilėraščių plačiai paplito liaudyje, virto liaudies dainomis. Viena iš A. Strazdo giesmių – „Pulkim ant kelių“, prieš mišias Lietuvos bažnyčiose tebegiedama ir šiandien.

## Atminimas
1933 m. Kamajuose pastatytas paminklas. 1993 m. Antano Strazdo 160-ųjų mirties metinių proga Margėnų kaime buvo pastatytas paminklinis akmuo.

## Bibliografija
* Pasaulinės ir dvasinės giesmės. – Kaunas: Spaudos fondas, 1938 m. – 247 p.
* Parinktieji raštai mokyklai. – Kaunas: Spaudos fondas, 1938 m. – 192 p.
* Raštai. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1952. – 175 p.
* Giesmė apie siratas: poezija ir archyviniai raštai. Parengė Vytautas Vanagas. – Vilnius: Vaga, 1974. – 101 p.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Vytautas Vanagas. *Antanas Strazdas*. Vilnius: Vaga, 1968.
**Grožinė literatūra**
* Kazys Plačenis. *Pulkim ant kelių*: romanas iš kunigo Stazdo gyvenimo (4 leidimai, 1978 m. pavadinimu *Pavasario pranašas*)
* Juozas Glinskis. Grasos namai (pjesė).
* Juozas Petrulis. Prieš srovę (pjesė).

## Nuorodos

* Biografija, ''rašyk. lt''.
* Apie A. Strazdą, ''XXI amžius''.
Langakiai

**Langakiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, 4 km į šiaurės rytus nuo Čekiškės, prie Ringovės upelio (Lazduonos baseinas). Seniūnaitijos centras. Yra medicinos punktas, biblioteka, pašto kodas – LT-58210. Šalia kaimo eina kelias , atšakos į Aukštdvarį, Plikius, Voskaičius.

## Istorija

Tarybiniais metais buvo „Ąžuolo“ kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

1844 m. buvo 147 Čekiškės parapijiečiai.

## Šaltiniai
Paaluonys

**Paaluonys** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, 10 km į pietryčius nuo Ariogalos, 2 km nuo magistralės . Per kaimą teka Aluona. Seniūnaitijos centras. Yra Pernaravos mokyklos skyrius, medicinos punktas, biblioteka. Svarbiausia įmonė – UAB „Aluonos malūnas“.

## Istorija

XIX a. pr. kaimas vadintas ***Daukšiške***. XX a. pr. buvo dvaras Babtų valsčiuje. Tarybiniais metais buvo „Šviesaus kelio“ kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės 
* Antanas Maziliauskas, profesorius, Aleksandro Stulginskio universiteto rektorius

## Šaltiniai
Adelės Žemė

**Adelės Žemė** () – Rytų Antarktidos dalis Vilkso Žemėje, čia yra Pietų magnetinis polius. Beveik visą teritoriją dengia apie 2500 m ledo sluoksnis, tik pakrantėse kai kur ledo nėra. Apie 360 km ilgio Diurvilio jūros pakrantėse vasarą įsikuria ruoniai, Adelės pingvinai. Teritorijos plotas – 432 000 km², pagrindas – metamorfinės uolienos. Čia pučia patys stipriausi vėjai visoje Antarktidoje – iki 90 m/s. Čia yra Pietų magnetinis polius.

Teritorija atrasta 1840 metais prancūzo Diumono Diurvilio, kuris žemę pavadino žmonos vardu. Nuo 1956 metų čia veikia prancūzų nuolatinė tyrimų stotis.

## Šaltiniai
Raudonoji kengūra

**Raudonoji kengūra** (*Macropus rufus*) – kengūrinių (*Macropodidae*) šeimos sterblinis žinduolis. Tai viena stambiausių kengūrų rūšių. Stovinčios raudonosios kengūros ilgis siekia suaugusio žmogaus ūgį. Tai vienintelė kengūra, turinti rausvo atspalvio kailį. Patelių ir jauniklių kailis yra melsvai pilkas. Raudonoji kengūra gamtoje turi labai nedaug priešų.
Minta vien augaliniu maistu – žole ir krūmų šakelėmis.

Gyvena tik Australijoje, centrinėje žemyno dalyje, sausose atvirose vietovėse. Dauginasi tada, kai yra pakankamai maisto. Gyvena kaimenėmis, kurias sudaro šimtas ir daugiau gyvūnų. Vietos gyventojai tokias kaimenes vadina „mobs“ (liet. gauja, banda). Kiekvienoje kengūrų bandoje yra vienas suaugęs patinas. Atsiradus daugiau patinų, kaimenėje prasideda konkurencinė kova dėl patelių, kurią visuomet laimi stipriausias. Patinai kovoja spardydamiesi užpakalinėmis kojomis. Turėdamos stiprius užpakalinių galūnių raumenis kengūros šuoliuodamos lengvai atsispiria nuo žemės.

Aktyvesnės naktį. Dieną jos paprastai slepiasi medžių ir krūmų pavėsyje. Kartais ūksmingose vietose išsikasa duobes – guolius, kur įsitaiso ir laukia, kol baigsis dienos karštis. Puikiai prisitaikiusios išgyventi sausose vietovėse. Karščiausiu dienos metu mažai juda. Beveik plikų priekinių letenų kraujagyslės yra išsyk po oda, todėl organizmas atvėsta savaime. 

Per didelius karščius kengūra priešais ištiesia priekines letenas ir tankiai jomis mojuodama vėdinasi. Ji taip pat laižo savo letenas, kad nebūtų per karšta.
Jakšiai

**Jakšiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Pernaravos, šalia Pernaravos-Šaravų miškų. Per kaimą teka Vikšrupis (Šušvės intakas). Keliai į Pernaravą, Paaluonį, Pelutavą, Kampus II.

## Istorija

Kaime rastas senovinis akmeninis kirvis (dviašmenis), bei akmeninio kirvio nuolauža. Tarpukariu veikė malūnas. Tarybiniais metais priklausė Pernaravos apylinkei, buvo Salomėjos Neries kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Eugenijus Aniulis (g. 1938 m.), veterinaras.

## Šaltiniai
Sirutiškis

:: *Apie kaimą Utenos rajone žr. [[Sirutiškis (Utena)]]*.

**Sirutiškis** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Kėdainių miesto pakraščio, prie kelio , dešiniajame Nevėžio krante. Seniūnaitijos centras. Veikia medicinos punktas, Surviliškio pagr. mokyklos skyrius, biblioteka, motelis, įsikūrusi kaimo bendruomenė, etnografinis ansamblis „Rasasta“. Sirutiškio dvaro liekanos Nevėžio pakrantėje.

Šalia – didelis žvyro karjeras, šiaurėje įsteigtas Kruosto botaninis draustinis.

## Etimologija

Iki XVIII a. pradžios vadintas ***Panevėžiu*** (vandenvardinis vietovardis pagal Nevėžio upę). Kai dvarą įsigijo Simonas Sirutis, pakeitė vietovės pavadinimą įamžindamas savo pavardę, ir gyvenvietė tapo ***Sirutiškiu*** (dvarininkinis vietovardis).

## Istorija

Apie 1760 m. Sirutiškio dvaras buvo Vitebsko kašteliono Simono Siručio valda. XIX a. priklausė Komarovskiams.

Seniau buvo Sirutiškio piliakalnis, XX a. pradžioje sunaikintas. 1968 m. prie Sirutiškio prijungtas Beržytės kaimas.

## Gyventojai

## Galerija

Sirutiškis3.JPG|Seni dvarui priklausę namai Sirutiškyje
Sirutiškis1.JPG|Kutiškių kapinaitės šalia Sirutiškio
Sirutiškis2.JPG|Sirutiškio dvaras


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesteliai.lt
Kalnaberžė

**Kalnaberžė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, prie kelio , 13 km į šiaurę nuo Kėdainių, dešiniajame Nevėžio krante. Seniūnaitijos centras. Kaimo centre yra tvenkinys (įrengtas ant Pakruostėlės upokšnio), kiek toliau rytuose teka Kruosto upelis. Į vakarus nuo gyvenvietės dunkso Kalnaberžės miškas.

Yra paštas (LT-58060), Kalnaberžės dvaras, ambulatorija, priklausomybes turinčių žmonių reabilitacijos centras, medicinos punktas, pradinė mokykla, biblioteka. Veikia kaimo bendruomenė. Stūkso Kalnaberžės piliakalnis.

## Etimologija

Manoma, kad pavadinimas kilęs nuo ant kalno augusių beržų.

## Istorija

Prie kaimo yra apardytas I tūkstantmečio – II tūkstantmečio pradžios Kalnaberžės piliakalnis su gyvenviete. Gyvenvietėje rastas senovinis akmeninis kirvis.

Kalnaberžė pirmą kartą paminėta 1371 m. H. Vartbergės Livonijos kronikoje. Tais metais kalavijuočiai, niokodami Nevėžio vidurupį, nusiaubė Kalnaberžę, kronikoje vadinamą *Calleberze*. XVI a. minimas Kalnaberžės kaimas, 1562 m. jame buvo 9 valakai žemės ir 9 valstiečių kiemai.

Vėliau įsikūrė Kalnaberžės dvaras. XVII a.–XVIII a. dvaras priklausė Radviloms. XVII a. Radvilos pastatydino evangelikų reformatų bažnyčią. XIX a. dvaras atiteko grafams Čapskiams. 1838 m. kaime sudegė 14 kiemų. Po 1863 m. sukilimo dvarą įsigijo rusų generolas Košelevskis, kuris 1882 m. jį pardavė carinės Rusijos imperijos kariuomenės generolui A. Stolypinui. XIX a. pab. stovėjo medinė katalikų koplyčia.

1901 m. kaime susekta slaptoji lietuviška mokykla. 1902 m. įsteigta valdinė pradžios mokykla su amatų skyriumi. 1925 m. dvare įkurta pirmoji Lietuvoje nepilnamečių nusikaltėlių auklėjimo įstaiga. 1949–1959 m. veikė vaikų namai. 1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kalnaberžės dvare dažnai lankydavosi carinės Rusijos ministras Piotras Stolypinas.
* Kaime gimė Juozas Vidmantis Vaitkus – fizikas, vienas iš puslaidininkių fizikos Lietuvoje plėtotojų.

## Šaltiniai

*
Velnežeris

**Velnežeris** (arba ***Pagėgių ežeras***) – ežeras vakarų Lietuvoje, Pagėgių savivaldybėje, apie 2 km į pietus nuo Pagėgių, Nemuno slėnyje. Rytinėje pakrantėje pastatytas Velnežerio geležinkelio tiltas.

Ežeras upinės kilmės (senvagė), ovalios formos. Ilgis iš rytų į vakarus 1 km, plotis iki 0,52 km. Altitudė 3,6 m. Krantai žemi, supelkėję, tik šiaurinis šlaitas aukštas (30-40 m), iš jo gausiai teka požeminis vanduo. Pats ežeras labai užžėlęs vandens augalija. Aplink plyti kultūrinės pievos ir dirbami laukai. Išteka upelis į Gėgę. Prieš kelis amžius jungėsi su rytuose telkšančiu Kurmežeriu.

## Šaltiniai
Frankfurto mugė

**Frankfurto mugė** (vok. **Frankfurter Messe**) – viena didžiausių mugių pasaulyje, vienas didesnių Frankfurte prie Maino bei Reino-Maino srities ekonomikos „variklių“.

Muges organizuoja ribotos atsakomybės bendrovė *[[Messe Frankfurt GmbH]]*.

Vienas žymiausių Frankfurto mugės renginių yra Frankfurto knygų mugė, organizuojama nuo 1949 m. periodiškai; kasmet mugė vyksta spalio mėnesį. Ji trunka 5 dienas.

## Nuorodos

* Frankfurto mugės tinklalapis
Mugė

Terminas **mugė** turi keletą reikšmių:
* Prekių, paslaugų paroda (Mugė (paroda));
* Jomarkas, kalendorinė šventė, kurios metu prekiaujama viešoje vietoje (Mugė (šventinis renginys)).
Kurmežeris

**Kurmežeris** – ežeras vakarų Lietuvoje, Pagėgių savivaldybėje, apie 7 km į vakarus nuo Lumpėnų. Ežeras senvaginės kilmės, žemais, lėkštais krantais, telkšo pelkėtoje žemumoje. Krantai vietomis apaugę medžiais. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 1,1 km, plotis – vos 0,08 km. Altitudė 4,9 m. Prie rytinio ežero galo įsikūrusios Šakininkų sodybos, eina plentas . Ežerą kerta Kurmežerio senvagės tiltas. Ežeras nenutekantis, priklauso Gėgės intako Užlenkės baseinui.

## Etimologija

Pavadinimas kildinamas nuo gyvūno pavadinimo *kurmis*.

## Šaltiniai
Glūšnia

**Glūšnia** arba **Glušnia** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 6 km į rytus nuo Švenčionių. Ežero ilgis iš pietų į šiaurę – 0,27 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 227,2 m. Krantai žemi, pelkėti. Vakarinė ir rytinė pakrantės aukštos, miškingos. Iš vakarų prieina Girdžiuliškės miškas. Šiaurėje išteka Sėtikės upė link Žeimenėlės upelio (Sirvėto ežero baseinas).

Į rytus įsikūręs Jaciūnų kaimas.

## Šaltiniai
Užupė

**Užupė** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Surviliškio, Liaudės upės kairiajame krante. Per kaimą eina Kaukalnių–Paberžės kelias. Šiaurės vakaruose dunkso Stukių miškas. Seniūnaitijos centras. Yra 3 paminkliniai kryžiai.

## Istorija

Kaimo apylinkėse rastas archeologinis radinys – akmeninis kirvis keturkampe pentimi. XVIII a. Užupė buvo karališkuoju kaimu. 1738 m. gyveno 9 šeimos. Tarybiniais metais priklausė Surviliškio apylinkei, buvo „Švyturio“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Kultūra

Užupėje išlikęs archajiškas ritualas – maginis Velykų laikotarpio prausimasis ir laistymasis tikintis geresnio derliaus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sennemunė (Pagėgių sav., Lumpėnų sen.)

**Sennemunė** (anksčiau **Senas Nemunas**) – ežeras vakarų Lietuvoje, Pagėgių savivaldybėje, Lumpėnų seniūnijoje, apie 6 km į vakarus nuo Lumpėnų. Ežero ilgis iš pietvakarių į pietryčius – 2,24 km, plotis – iki 0,14 km. Altitudė 5,3 m. Į šiaurę yra nutįsusi siaura 0,68 km ilgio įlanka, į kurią įteka Malūnkalnis. Ežero krantai žemi, rytinis ir pietrytinis krantai užpelkėję, apaugę krūmynais. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai, telkšo keletas smulkių senvaginių ežerėlių. Pietvakariuose išteka N-2 upelis link Nemuno.

Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Šakininkų kaimas.

## Šaltiniai
Užlenkis

**Užlenkis** (arba ***Užlenkė***) – ežeras vakarų Lietuvoje, Pagėgių savivaldybėje, apie 7 km į vakarus nuo Lumpėnų, Nemuno salpoje. Susidaręs kaip Nemuno senvagė. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 2,54 km, plotis iki 0,84 km. Altitudė 4,8 m. Yra 0,34 ha medžiais apaugusi sala. Krantai žemi, kranto linija labai vingiuota, aplink plyti kultūrinės pievos, dirbami laukai, tik dalis šiaurinės pakrantės apaugusi medžiais ir krūmynais. Dugną dengia smėlingas dumblas ir smėlis. Vakaruose išteka Užlenkės upelis, kuris per potvynius susijungia su Nemunu.

Pietinėje Užlenkio pakrantėje įsikūręs Panemunės miestas, šiaurinėje – Šakininkų kaimas. Įvažiuojant į Panemunę kelyje  per ežerą nutiestas Užlenkio senvagės tiltas.

Ežerėvardis yra priešdėlio *už-* vedinys nuo *lenkė* („klonis, slėnis, loma, įlanka, pieva, bala“).

## Šaltiniai
Akulieriai

**Akulieriai** arba **Abulenis** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, apie 4 km į pietus nuo Cirkliškio ir apie 1 km į šiaurės rytus nuo Ežerinčiškės, Kunigiškės miške. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,33 km, plotis – iki 0,23 km. Altitudė 185,1 m. Krantai aukštoki, sausi, tik rytinis krantas žemas ir pelkėtas. Šiaurrytinėje pakrantėje yra paplūdimys. Ežeras nenutekantis, priklauso Žeimenos intako Meros baseinui.

Už 0,07 km į rytus nuo Akulierių ežero telkšo mažesnis dar vienas Akulierių ežeras.

## Šaltiniai