Tibeto imperija

**Tibeto imperija** (, „Didysis Tibetas“) – Tibeto plynaukštėje įsikūrusi imperija, susiformavusi dėl Jarlungų dinastijos imperinės ekspansijos. Imperiją paskelbė dinastijos 33-asis karalius Songcenas Gampo VII amžiuje. Imperija toliau plėtėsi valdant 38-ajam karaliui Trisongui Decenui, o labiausiai išsiplėtė valdant 41-ajam karaliui Rapalčenui, su kuriuo 821–823 m. buvo sudaryta Tibeto imperijos ir Tangų dinastijos sutartis. Pagal šią sutartį Tibetui priklausė didesnė nei Tibeto plynaukštė teritorija, besitęsianti į rytus iki Čangano, į vakarus už dabartinio Afganistano, o į pietus – iki dabartinės Indijos ir Bengalijos įlankos.

Karaliaus Rapalčeno nužudymas 838 m., kurį įvykdė jo brolis Langdarma, ir vėlesnis Langdarmos įžengimas į sostą, o po to jo nužudymas 842 m. žymi imperijos iširimo laikotarpio pradžią.

## Kariuomenė

### Šarvai
Tibeto imperijos kariai dėvėjo šarvus, pavyzdžiui, plokštelinius ir grandininius, ir mokėjo naudotis kardais bei ietimis. Pasak 1524 m. rašiusio tibetiečių rašytojo Taši Namgjalo (*Tashi Namgyal*), plokštelinių šarvų istorija Tibete skirstoma į tris skirtingus laikotarpius. Seniausi šarvai datuojami maždaug nuo VII a. pradžios iki IX a. vidurio, kai valdė Jarlungų dinastija.

Du Jou (*Du You*, 735–812) enciklopediniame tekste „Tongdianas“ rašo, kad tibetiečiai buvo mažiau įgudę šaudyti iš lanko ir kovojo taip:
Tibetiečiai galėjo eksportuoti savo šarvus kaimyniniams stepių klajokliams. Pranešama, kad kai tiurgešai užpuolė arabus, jų kaganas Sulukas dėvėjo tibetietiškus šarvus, kurie išgelbėjo jį nuo dviejų strėlių, kol trečioji pataikė į krūtinę, tačiau visgi išgyveno kovą.

### Struktūra
Tibeto imperijos karininkai tarnavo tik tada, kai to būtinai reikėjo. Šie karininkai buvo žymimi 18 centimetrų ilgio auksine strėle, kuri reiškė jų pareigas. Kartą per metus karininkai susirinkdavo duoti ištikimybės priesaikos. Taip pat kas trejus metus susirinkdavo į aukojimo šventę.

Per žygius Tibeto kariuomenė neturėjo jokių grūdų atsargų ir gyveno iš grobio.

## Visuomenė
Pagal kinų transliteraciją iš senosios Tangų knygos, ankstyvieji tibetiečiai garbino karo dievą Juandi ().

Knygoje teigiama:

## Imperatoriai

* Songcenas Gampo (618–649 m.)
* Gungsongas Gungcenas (638–655 m.)
* Mangsongas Mangcenas (653–676 m.)
* Tridu Songcenas (676–704 m.)
* Meagcomas (680–743 m.)
* Trisongas Decenas (755–797 m.)
* Munė Cenpo (797–799 m.)
* Tridė Songcenas (800–815 m.)
* Rapalčenas (815–836 m.)
* Langdarma (836–842 m.)

## Galerija

Vaizdas:金胡瓶03596.jpg|Amdo kape rasta 1500 metų senumo keramika.
Vaizdas:玛瑙长杯03602.jpg|Sasanidų stiliaus dubuo, pagamintas iš geltonojo agato.
Vaizdas:人物纹贴金锡盘03589.jpg|Alavinė plokštelė su auksu dažytomis figūromis.
Vaizdas:带把金杯03598.jpg|Auksinis puodelis su rankenėle.


## Išnašos

## Šaltiniai
* 
* 
* Lee, Don Y. *The History of Early Relations between China and Tibet: From Chiu t'ang-shu, a documentary survey* (1981) Eastern Press, Bloomington, Indiana. 
* Pelliot, Paul. *Histoire ancienne du Tibet* (1961) Librairie d'Amérique et d'orient, Paris
* Powers, John. *History as Propaganda: Tibetan Exiles versus the People's Republic of China* (2004) Oxford University Press. 
* Schaik, Sam van. Galambos, Imre. *Manuscripts and Travellers: The Sino-Tibetan Documents of a Tenth-Century Buddhist Pilgrim* (2011) Walter de Gruyter 
* Stein, Rolf Alfred. *Tibetan Civilization* (1972) Stanford University Press. 
* 
* Yamaguchi, Zuiho. (1996). “The Fiction of King Dar-ma’s persecution of Buddhism” *De Dunhuang au Japon: Etudes chinoises et bouddhiques offertes à Michel Soymié*. Genève : Librarie Droz S.A.
* Nie, Hongyin. 西夏文献中的吐蕃