Jokūbavas

**Jokūbavas** – kaimas pietrytinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, prie kelio  ir kelio , 10 km į pietryčius nuo Kretingos, abipus kelio į Gargždus. Seniūnaitijos centras. Veikia paštas (LT-97008), Jokūbavo Aleksandro Stulginskio pagrindinė mokykla, mokyklos kraštotyros muziejus, Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčia, biblioteka. Išlikęs Jokūbavo dvaras.

## Etimologija

Iš pradžių gyvenvietė vadinosi ***Babrūniai*** – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Babrūnės upelio. XVIII a. čia dvarą įkūrė Jokūbas Nagurskis, kurio vardu ir gyvenvietė pavadinta ***Jokūbavu*** (dvarininkinis vietovardis).

## Istorija

Prie Babrūnės upelio žmonės apsigyveno I tūkstantmečio pradžioje. XVI a. susiformavo *Babrūnių* (*Bobrunie*) kaimas, kuriam vardą davė upelis. Jo pakrantės kalvoje XVI-XIX a. veikė kaimo kapinės, vadinamos Marų kapeliais. Dvasiniu gyvenimu rūpinosi Kretingos parapijos kunigai.

Kaimas buvo patogioje geografinėje padėtyje, palankioje prekybai vystyti. Pro jį ėjo kelias iš pajūrio į Žemaitijos gilumą, šalia buvo Prūsijos karalystė. Todėl Kartenos ir Mišučių dvarų savininkas, Žemaičių kunigaikštystės pakamaris Jokūbas Nagurskis apie 1776–1780 m. kaimo žemėje įkūrė palivarką (Mišučių dvaro ūkinį padalinį) ir miestelį, kuriuos pavadino savo vardu – *Jokūbavu*. Oficiali miestelio įkūrimo data – 1777 m. birželio 8 d. Tą dieną J. Nagurskis pasirašė privilegiją dėl miestelio įkūrimo ir teisės miestelėnams rengti penktadieninius turgus suteikimo. Ją patvirtino Lenkijos karalius Stanislovas Augustas.

Nuo 1777 m. Jokūbave jau vyko turgūs, kurie prekių gausa ir apyvarta lenkė kaimyniniuose miesteliuose vykusius turgus. XVIII a. pabaigoje miestelyje lankėsi vokiečių pirkliai iš Klaipėdos ir Karaliaučiaus, kuriems J. Nagurskis dvare prie kelio į Karteną pastatė mūrinį prekių sandėlį. Tartis su jais į Jokūbavą atvykdavo pirkliai iš Plungės, Telšių, Šiaulių ir kitų miestų. Prekybai palankios sąlygos XVIII a. pabaigoje į Jokūbavą pritraukė ir pirklius žydus. Negausi jų bendruomenė miestelyje turėjo savo namus ir sinagogą.

Šalia miestelio ir palivarko J. Nagurskis 1778 m. pastatė koplyčią – pirmąją katalikų bažnyčią. 1846 m. miestelyje buvo 25, o kaime – 26 dūmai. Kaimas priklausė Kartenos, o miestelis – Kretingos parapijai. XIX a. Jokūbavas atiteko dvarininkams Parčevskiams. Iš jų sumaniu ūkininkavimu XIX a. II pusėje garsėjo Konstantinas Parčevskis, kuris be tradicinės šiam kraštui grūdininkystės plačiai vystė paukštininkystę ir veislinę gyvulininkystę. Į tėvą lygiavosi sūnus Vincentas Parčevskis, kuris nuomavo Lapių ir Gargždų dvarus. Prasidėjus I pasauliniam karui, 1915 m. pavasarį Parčevskiai evakavosi į Rusiją, o dvare 1915–1918 m. šeimininkavo Oberosto Lietuvos srities Kretingos apskrities karinės valdžios viršininko skiriami vietininkai.

1919 m. Jokūbavas prijungtas prie Kretingos valsčiaus ir tapo seniūnijos centru. 1923 m. jame buvo 37 kiemai, o miestelis vadintas bažnytkaimiu. 1919 m. pabaigoje Jokūbave apsistojo Lietuvos kariuomenės 5-ojo pėstininkų pulko husarai, saugoję Lietuvos ir Klaipėdos krašto sieną. Vėliau juos pakeitė 2-asis pėstininkų pulkas, kuris 1923 m., susigrąžinus Klaipėdos kraštą, iš Jokūbavo pasitraukė.

1926 m. pravesta žemės reforma, kurios metu išparceliuotas dvaras, o bažnytkaimis išskirstytas į vienkieminius ūkius. Dalis dvaro žemių priskirta Petrikaičių kaimui, o kita pavadinta Suktinių kaimu ir išdalinta Lietuvos kariuomenės kariams savanoriams ir dvaro kumečiams. Parčevskiams likusią dvaro sodybą 1926 m. nusipirko Lietuvos valstybės ir politikos veikėjas, buvęs Lietuvos Respublikos prezidentas Aleksandras Stulginskis.

Tarpukariu Jokūbavo, žmonių vadinto *Jokūbiške*, bažnytkaimyje veikė pieninė, motorinis malūnas, pašto agentūra, pora krautuvių, Kretingos vartotojų bendrovės skyrius (nuo 1926 m.), valdiška pradinė mokykla (nuo 1919 m.), Jaunųjų ūkininkų ratelis, pavasarininkų (nuo 1930 m.), blaivybės draugijos ir vaikų Angelo Sargo sąjungos (nuo 1928 m.) kuopos, tretininkų kongregacija. Veiklumu pasižymėjo Jokūbavo šaulių būrys, kuriam vadovavo mokytojas Petras Bortkevičius. Šauliai 1931 m. surengė Lietuvoje leidžiamų laikraščių parodą, 1935 m. būrio susirinkime „sumetė in ginklų fondą 16 litų, kurie tą patį vakarą išsiųsti kariuomenės vado vardu“.

Vokietijai atplėšus Klaipėdos kraštą, Jokūbavas vėl tapo pasienio gyvenviete. Ypač žmonės tai pajuto į apylinkes įžygiavus raudonosios armijos ir NKVD pasienio kariuomenės daliniams. Raudonarmiečiai statė betoninius pasienio įtvirtinimus, kuriems kasdami žvyrą sunaikino dalį Jokūbavo (Babrūnių) senųjų kapinių. Kovai prieš okupantus mokytojas P. Bortkevičius kartu su bendražygiais Kretingos apskrityje 1940 m. įkūrė pogrindinę organizaciją, kurią enkavedistams pavyko susekti. P. Bortkevičius buvo suimtas, kalintas Kretingoje, Kaune. Besiruošdami karui su Vokietija, enkavedistai iš pasienio zonos 1941 m. evakavo Jokūbavo gyventojus. 1941 m. birželio 14 d. iš Jokūbavo buvo ištremta prezidento A. Stulginskio šeima.

1944 m. priartėjus frontui, sudegė katalikų bažnyčia ir žydų maldos namai. Po karo aplinkiniuose miškuose veikė Kardo rinktinės partizanai. Jie nukovė stribus Antaną Slušnį ir Antaną Šeputį (1948 m.), Jokūbavo apylinkės pirmininką Praną Jomantą (1949 m.), kitus sovietų aktyvistus. 1948 m. spalio 19 d. Jokūbave prie partizanų ryšininko Jono Jokšo sodybos į Kretingos stribų ir enkavedistų surengtą pasalą pateko ir žuvo Kardo rinktinės Vidmanto kuopos Kaributo būrio vadas Vytautas Jablonskis-*Vanagas* ir partizanai Kazimieras Jašinskas-*Krivaitis* ir Petras Benetis-*Algis*.

1945 m. Jokūbavo dvaro žemėse pradėjo veikti Kretingos tarybinio ūkio padalinys. 1948–1951 m. iš Jokūbavo buvo ištremti V. Bundulienė, K. Vižintienė bei kiti ūkininkai su šeimomis. 1950 m. vietoje tarybinio ūkio padalinio įsteigtas Jokūbavo kolūkis, kurio administracija įsikūrė dvaro rūmuose.

1950–1992 m. Jokūbavas buvo centrinė ūkio gyvenvietė. 1958 m. atidaryta biblioteka, vėliau – kultūros namai, pirminės sveikatos priežiūros centras. Pradžios mokykla 1953 m. tapo septynmete, aštuonmete, 1989 m. – devynmete, o 1991 m. – pagrindine. 1991 m. rugsėjo 29 d. mokyklai suteiktas Aleksandro Stulginskio vardas.

Prasidėjus atgimimui, jokūbaviškiai išsikovojo leidimą atstatyti bažnyčią. Ant 1991 m. gegužės 15 d. Telšių vyskupo Antano Vaičiaus pašventintų pamatų iškilo mūrinė bažnyčia, kurios projektą parengė architektas Edmundas Giedrimas. Suniokotoje dvaro teritorijoje Klaipėdos Aukuro draugijos rūpesčiu 1991 m. rugsėjo 29 d. pastatytas paminklas Lietuvos prezidentui Aleksandrui Stulginskio (architektas E. Giedrimas, skulptorius Motiejus Narbutas).

|1990–1995 m.|Žalgirio apylinkė, Kretingos rajonas
|1995–2009 m. |Žalgirio seniūnija, Kretingos rajono savivaldybė, Klaipėdos apskritis
|nuo 2009 m.|Jokūbavo seniūnaitija, Žalgirio seniūnija, Kretingos rajono savivaldybė}}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
;Gyveno
* Konstantinas Parčevskis, dvarininkas, ūkininkas, Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčios statytojas ir rėmėjas;
* Aleksandras Stulginskis, agronomas, Lietuvos valstybės ir politikos veikėjas, Lietuvos Respublikos Prezidentas, Sibiro tremtinys.
;Gimė
* Zvi Yaakov Oppenheim (1854–1926), rabinas, vienas iš Telšių ješivos įkūrėjų;
* Vincentas Parčevskis (1871–1923), dvarininkas, Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčios rėmėjas;
* Karolis Parčevskis (1875–1957), gydytojas, profesorius, Stončių dvarininkas, Sibiro tremtinys;
* Józef Urpsza (1880–1974), Lenkijos dvasininkas, vaistininkas
;Žuvo
* Vytautas Jablonskis-*Vanagas*, Kardo rinktinės Vidmanto kuopos Kaributo būrio vadas.
;Palaidoti:
* Nijolė Dariūtė-Maštarienė (1925–1990), visuomenės veikėja, tapytoja, gydytoja terapeutė;
* Adolfas Maštaras (1920–1990), gydytojas chirurgas, pedagogas, Kauno medicinos instituto dėstytojas.

## Kultūros paveldas
* Jokūbavo senovės gyvenvietė (I tūkstantmečio pr. m. e. pabaiga);
* Jokūbavo senosios kapinės (XVI–XIX a.);
* Jokūbavo dvaro sodyba (XVIII a. II pusė – 1944 m.);
* Prezidento A. Stulginskio paminklas, Jokūbavo dvaro sodyboje (architektas Edmundas Giedrimas, skulptorius Motiejus Narbutas, 1991 m.);
* N. Dariūtės-Maštarienės kapas, Jokūbavo kapinėse (1990 m.);
* Monumentalus kryžius Telšių vyskupo A. Vaičiaus apsilankymui atminti (1991 m.);
* Monumentalus kryžius 1948 m. žuvusiems Kardo rinktinės Vidmanto kuopos Kaributo būrio vadui V. Jablonskiui, partizanams K. Jašinskui ir P. Benečiui atminti, Jokūbavo bažnyčios šventorius (autorius Virgilijus Vaičiūnas, 2004 m.).

## Galerija

Vaizdas:Jokubavas baznycia 2006.jpg|Naujoji Jokūbavo bažnyčia (archit. E. Giedrimas)
Vaizdas:Jokubavas sventorius kryzius Vaiciaus 2006.jpg|Telšių vyskupo A. Vaičiaus atminimui 1991 m. pastatytas kryžius
Vaizdas:Jokubavas kryzius partizanu 2006.jpg|Kryžius 1948 m. Jokūbave žuvusiems partizanams atminti (skulpt. V. Vaičiūnas)
Vaizdas:Jokubavas sventorius kryziai koplytele 20060917.jpg|Koplytėlė ir kryžiai bažnyčios šventoriuje
Vaizdas:Jokubavas paminklas Stulginskis 2006 02.jpg|A. Stulginskio paminklas (archit. E. Giedrimas, skulpt. M. Narbutas, 1991 m.)
Vaizdas:Jokubavas paminklas Stulginskis 2006 03.jpg|A. Stulginskio portretinis bareljefas (skulpt. M. Narbutas, 1991 m.)
Vaizdas:Jokubavas paminklas Stulginskis 2006 04.jpg|A. Stulginskio paminklo memorialinis užrašas
Vaizdas:Jokubavas kapines kapas Mastaru 20060917.jpg|Maštarų šeimos kapas Jokūbavo kapinėse
Vaizdas:Jokubavas kapines koplytele 2004 01.JPG|Kapinių koplytėlė
Vaizdas:Jokubavas kapines koplytele 2004 02.JPG|Šventosios Šeimos skulptūrinė grupė
Vaizdas:Jokubavas kapines koplytele 20060917 02.jpg|Kapinių koplytėlė
Vaizdas:Jokubavas kapines kryzius 20060917 01.jpg|Kapinių kryžius
Vaizdas:Jokubavas kapines kryzius 20060917 02.jpg|Kapinių kryžius
Vaizdas:Jokubavas kapines kryzius 20060917 03.jpg|Kapinių kryžius
Vaizdas:Jokubavas kapines kryzius 20060917 4.jpg|Kaltinis kryžius
Vaizdas:Jokubavas kapines kryzius 20060917 05.jpg|Kapinių kryžius
Vaizdas:Jokubavas kapines kryzius 20060917 06.jpg|Kapinių kryžius
Vaizdas:Jokubavas kapines kryzius 20060917 07.jpg|Kapinių kryžius
Vaizdas:Jokubavas kapines stogastulpis skulpturinis 20060917.jpg|Kapinių skulptūrinis stogastulpis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Kaimo svetainė