open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bagotosios apylinkė

**Bagotosios apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pilviškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kazlų Rūdos rajonui. 1954 m. prijungta Klampupių apylinkė, 1963 m. – Užuoganų apylinkė. 1977 m. Bagotosios apylinkė prijungta prie Kazlų Rūdos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo kelio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 34,84 || 2242 () || „Naujo kelio“ kolūkis  || 28 kaimai, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2075 || || 37 kaimai, 1 viensėdis, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 39,1 || || Bagotosios kolūkis, Geruliškės kolūkis, Antanavos tarybinis ūkis  || 37 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 37 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Šalniai

**Šalniai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Meilūnų.

## Istorija

Šalniai Vabalninko bažnyčios inventoriaus dokumentuose paminėti 1782 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Rita Vinciūnienė (1944–), pedagogė, rašytoja.

## Šaltiniai
Savučiai

**Savučiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 20 km į pietus nuo Biržų. 

## Istorija

Savučiai istorijos šaltiniuose paminėti 1628 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1902 m. gegužės 7 d. – pedagogas, lietuvių liaudies muzikos tyrinėtojas, propaguotojas Stasys Paliulis.

## Šaltiniai
Trišakiai

**Trišakiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 18 km į pietus nuo Biržų. Stūkso mitologinis Trišakių akmuo, dar vadinamas *Batakmeniu, Čebatoriumi*.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1939 m. gegužės 28 d. – fotožurnalistas Leonas Grubinskas.
* 1943 m. rugpjūčio 21 d. – tautodailininkė mezgėja Stasė Valintelienė.

## Šaltiniai
Smilgiškis

**Smilgiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 23 km į pietus nuo Biržų. 

## Istorija

Smilgiškis Vabalninko bažnyčios inventoriaus dokumentuose paminėtas 1782 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Remeikiai (Biržai)

**Remeikiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 25 km į pietus nuo Biržų.

## Istorija

Remeikiai istorijos šaltiniuose paminėti 1604 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1895 m. gruodžio 15 d. – žinomas Vabalninko fotografas Juozas Daubaras.
* 1899 m. rugsėjo 15 d. – vienas iš pirmųjų Lietuvos karo lakūnų, savanoris, pulkininkas leitenantas Leonardas Peseckas.
* 1932 m. sausio 3 d. – veterinarijos gydytojas, visuomenės veikėjas Jonas Matulis.

## Šaltiniai
Voriškis

**Voriškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 17 km į pietus nuo Biržų.

## Istorija

Voriškis Papilio dvaro inventorių dokumentuose paminėtas 1671 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šlekiškiai

**Šlekiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 27 km į pietus pietryčius nuo Biržų. 

## Istorija

Vabalninko bažnyčios inventoriaus dokumentuose Šlekiškiai paminėti 1782 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1895 m. sausio 29 d. – profesinių sąjungų ir jų spaudos darbuotojas Leonas Pečiulis.
* 1914 m. vasario 12 d. – zootechnikas, visuomenės veikėjas Bronius Pečiulis.

## Šaltiniai
Veleniškiai

**Veleniškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 29 km į pietus nuo Biržų. 

## Istorija

Veleniškiai istorijos šaltiniuose pirmą kartą paminėti 1555 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1845 m. – 1863 m. sukilimo dalyvis Ferdinandas Šakenis.
* 1881 m. lapkričio 27 d. – inžinierius, kultūros istorikas, vertėjas, visuomenės ir valstybės veikėjas Konstantinas Šakenis.
* 1884 m. sausio 17 d. – kunigas Julijonas Šakenis.

## Šaltiniai
Zaprutiškiai

**Zaprutiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 26 km į pietus nuo Biržų, prie kelio . Į vakarus ir pietus nuo kaimo teka Tatula.

## Istorija

1639 m. kovo 8 d. Ldk Vladislovas IV Vabalninko bažnyčiai, kaip nukentėjusiai nuo švedų antplūdžio ir maro, paskyrė du valakus žemės Vabalninke, Bartkūnų sodžių (7 valakai su žmonėmis) ir 2,5 valako Geniškių. Perdavimo dokumentuose paminėti Natiškiai, Zaprutiškiai. 1905 m. Zaprutiškiuose įvyko pirmasis lietuviškas vakaras, tarp kurio organizatorių buvo Juozas ir Adolfas Sruogos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kemėnai

**Kemėnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Papilio, prie kelio . Teka Dunojėlio upelis (Apaščios intakas), vakarų pusėje auga Dirvoniškio miškas.

## Istorija

1923 m. buvo 12 kiemų.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerpiškiai

**Kerpiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Papilio. Šalia auga Gojelio miškelis.

## Istorija

1923 m. buvo 4 kiemai.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kyliškiai

**Kyliškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Papilio, prie kelio . Į pietus nuo kaimo dunkso Kyliškių miškas.

## Istorija

Kyliškiai paminėti 1671 m. Papilio dvaro inventorių dokumentuose. 1923 m. buvo 17 ūkių.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* inžinierius mechanikas, išradėjas, vienas iš Biržų spaustuvės steigėjų ir savininkų Jurgis Trečiokas (1863–1927);
* Biržų pašto direktorė Savunė Dagienė (1951–).

## Šaltiniai
Gauda

**Gauda** () – istorinė valstybė, kurios politinis ir kultūrinis centras buvo Bengalijos regiono šiaurės vakarinėje dalyje, prie Gauro miesto (Muršidabado rajonas Vakarų Bengalijoje). Ši valstybė yra viena svarbiausių Bengalijos istorijoje, nes klestėjimo laikais ji ne vieną kartą valdė visą istorinę Bengaliją, iš jos kilo Bengalijos vienytoja Palų dinastija. 

Egzistavo iki vieningos Bengalijos sukūrimo VIII a., o vėliau tapo istoriniu regionu.

## Istorija

IV a. pr. m. e. Gauda buvo minima kartu su kitomis kaimyninėmis valstybėmis Vanga, Pundra ir Kamarupa. VI a. indų astronomas Virahamihira mini penkias Bengalijos valstybes (*džanapadas*): Gauda, Paundra, Vanga, Samatata, Vardhamana ir Tamralipta

Pirmasis žymus Gaudos valdovas buvo Šašanka (600-625), kuris iš sostinės Karnasubarnos ėmė vykdyti užkariavimus į rytus ir pietus, laikinai suvienydamas visą Bengalijos lygumos vakarinę dalį (konkuravo su rytuose sustiprėjusia Vanga). Tuo metu sostinėje lankėsi kinų vienuolis Xuanzangas. Vėliau sekusiu suirutės laikotarpiu Matsjanjai Gaudos teritorijos vėl susitraukė iki pirminių, ir jos sostinė buvo perkelta šiauriau, į Gaurą (tuometinis Lakšmanavati/Lakhanauti).

750 m. Gaure valstybės valdovu išrinktas Gopala, kuris įkūrė naują Palų dinastiją ir vėl pradėjo užkariavimus. Palos viešpatavo Bengalijoje ir didelėje dalyje Šiaurės Indijos iki pat XIII a. Po to valdė irgi iš Gaudos regiono kilusi Senų dinastija. Tiek palos, tiek senai titulavosi *gaudešvara* ir *vangapati* (Gaudos valdovai ir Vangos valdovai).

Po to, kai Palos sukūrė vieningą Bengaliją, Gaudos teritorijos tapo istoriniu regionu, kuris neprarado savo reikšmės iki pat XIX a. Būtent jame buvo įkuriamos Bengalijos karalystės ir vėliau Bengalijos sultonato sostinės: Nabadvipas, Pandua, Radžmahalis. 

## Šaltiniai
* Suchandra Ghosh. Gauda. *Banglapedia* (http://www.banglapedia.org/httpdocs/HT/G_0047.HTM ).
Kraštai (Biržai)

**Kraštai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Papilio, šalia Skrebiškių. Teka Garšvų upelis (Rovėjos intakas). Yra Kraštų dvaras.

## Istorija

Minimas 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose. 1923 m. Kraštų dvare buvo 18 ūkių. 1953–1991 m. kaimo vardu vadintas Kraštų tarybinis ūkis, kurio centras – Skrebiškiai.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žiliškiai (Biržai)

**Žiliškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 14 km į pietus nuo Biržų. 

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1752 m. poeto Antano Baranausko senelis Jonas Baronas (1752–1805).
* 1929 m. liepos 21 d. – gydytoja oftalmologė, mokslų daktarė Genovaitė Jusaitienė.

## Šaltiniai
Dragotin Kette

**Dragotinas Ketė** (, 1876 m. sausio 19 d. – 1899 m. kovo 26 d.; palaidotas Žalės kapinėse) – slovėnų poetas, impresionizmo ir neoromantizmo atstovas. Kartu su Josipu Murnu, Ivanu Cankaru ir Otonu Župančičiumi jis yra laikomas slovėnų modernios literatūros pradininku.

## Biografija
Kette gimė mažame Permo miestelyje šalia Ilirskos Bistricos, tuo metu šis regionas buvo Austrijos–Vengrijos imperijos dalis. Jo tėvas buvo chorvedys, o mama mirė kai būsimajam rašytojui buvo ketveri metukai. 1888 metais Kette įstojo į gimnaziją Liublianoje. Tais pačiais metais susirgo jo tėvas, todėl būsimasis rašytojas, baigęs antrą gimnazijos klasę, buvo išsiųstas į mokytojų mokyklą, kad kuo greičiau įgytų specialybę.

Mirus tėvui, Kette liko našlaitis, tačiau dėdė priglaudė jį pas save, ir, tikėdamasis išauginti kunigą, padėjo Kette iš naujo įstoti į gimnaziją, tačiau jaunuolis dvasininku tapti nenorėjo. 1893 metais jis pradėjo kurti meilės eilėraščius bei satyrinius kūrinukus apie vyskupą Jakobą Missiu, kurių dėka buvo nubaustas ir prarado dėdės paramą. Neilgai trukus, būsimasis rašytojas išgyveno dar vieną sukrėtimą. Nebegalėdamas susimokėti už mokslą, buvo priverstas nutraukti mokslus, o po žemės drebėjimo Liublianoje, nebeturėjo kur gyventi.

Dar mokyklos laikais Kette susidraugavo su Ivanu Cankaru, su kuriuo nenutraukė santykių iki pat savo ankstyvos mirties. Būsimieji rašytojai kartu dalyvavo įvairiuose vakaruose bei susėjimuose. Besimokydamas gimnazijoje, Kette labai susidomėjo literatūra, labai daug skaitė, ypač romėnų, graikų, vokiečių ir rusų poeziją, mokėsi rusų, italų, prancūzų ir anglų kalbas.

1896 metais rašytojas persikėlė į Novo Mestą bei įstojo į septintą gimnazijos klasę. Tuo metu jis atgavo dėdės paramą. Tačiau Kette laukė nauja nelaimė – iškart po mokslų gimnazijoje, jis buvo priverstas atlikti karinę prievolę. 1898 metais, baigęs gimnaziją, Kette kartu su kitais savo amžiaus jaunuoliais išvyko į kareivines Trieste, tačiau greitai buvo paleistas dėl tuberkuliozės. Vos sulaukęs 23 metų, rašytojas mirė Cukrarnoje, pas savo draugą Josipą Murną.

## Kūryba

Kette yra laikomas vyriausiu slovėnų modernizmo atstovu. Jo eilėse vyrauja meilės ir filosofinės temos. Žymiausi rašytojo kūriniai: „Tuopa“ („Jagned“), „Aikštėje“ („Na trgu“), „Girtuoklis“ („Pijanec“). Po jo mirties buvo išleistas eilėraščių rinkinys pavadinimu „Poezija“ (1900), be to, kūrė vaikams, rašė impresionistinę prozą.

## Nuorodos
* Informacija apie rašytoją anglų kalba
Vanga (Indija)

**Vanga** – istorinė valstybė, kurios politinis ir kultūrinis centras buvo Bengalijos regiono pietrytinėje dalyje, dabartiniame pietų Bangladeše. Ši valstybė yra viena svarbiausių Bengalijos istorijoje. Egzistavo iki vieningos Bengalijos sukūrimo VIII a., o vėliau tapo istoriniu regionu.

## Istorija
IV a. pr. m. e. Vanga buvo minima kartu su kitomis kaimyninėmis valstybėmis Gauda, Pundra ir Kamarupa. III a. kinų šaltiniuose ji buvo vadinama **Panyueh**. Spėjama, kad graikų šaltiniuose minima **Gangaridai** gali būti tapatinama su Vanga. Šios valstybės gyventojai visur aprašomi kaip geri jūrininkai ir prekybininkai.

Nuo pirmųjų mūsų eros amžių Vangos teritorija greičiausiai augo, ir ji tapo viena iš didžiausių valstybių tuometinėje Bengalijoje, konkuravusi su Gauda. Gali būti, kad Šašanko laikais (VII a.) Vanga kontroliavo visą rytų Bengaliją.
Maždaug apie tą laiką piečiausia, pajūrinė Vangos teritorija pradėta vadinti **Vangala**, iš ko, spėjama, kilo visos Bengalijos pavadinimas.

750 m. gretimoje Gaudoje prasidėjus Palų dinastijai, ji prijungė Vangą prie savo imperijos, suvienydama visą Bengaliją. Tai užbaigė Vangos valstybingumą.

## Šaltiniai
* Suchandra Ghosh. Vanga. *Banglapedia* (http://www.banglapedia.org/httpdocs/HT/V_0014.HTM ).
Kupriai (Papilys)

**Kupriai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, Apaščiios dešiniajame krante, 5 km į pietryčius nuo Papilio, 1 km į vakarus nuo Kučgalio. Per kaimą eina kelias , šiaurėje stovi Trakelių ir Pariškių miškai.

## Istorija

Kupriai minimi 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose. 1923 m. buvo 8 kiemai.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samatata

**Samatata** – istorinė valstybė, kurios politinis ir kultūrinis centras buvo Bengalijos regiono pietrytinėje dalyje, dabartiniame pietryčių Bangladeše. Ji buvo į rytus nuo Padmos ir Brahmaputros upių, į rytus nuo Vangos karalystės.

## Istorija
Valstybė atsirado palyginus vėlai ir buvo labiausiai nutolusi nuo visų indų kultūros centrų. Manoma, kad ji galėjo susiformuoji jau po Maurijų imperijos, maždaug IV a. pr. m. e. Ji pradedama dažniau minėti tik IV a. Ptolemėjus ją vadino *Sounangoura*, o kinų vienuolis Xuanzangas, lankęsis čia VII a. pradžioje - *San-mo-tata*. 

VII a. II pusėje minimas karalius Radžabhata. Laikoma, kad jis priklausė Khadga dinastijai (VII-VIII a.), kuri valdė iš sostinės *Karmmanta-Vasaka* (manoma, kad netoli dabartinio miesto Barkanta). Khadga VIII a. pakeitė Deva dinastija su sostine *Devaparvata* (dabartinė Mainamati archeologinė vietovė). Devai išlaikė nepriklausomybę nuo stiprėjančių Palų vakaruose ir valdė didelę dalį rytų Bengalijos. 

X-XI a. Samatatą užvaldė svetimšalė Čandrų dinastija iš Harikelos karalystės. Tai pabaigė nepriklausomą Samatatos egzistenciją. XIII a. Bengaliją suvienijus Senų dinastijai, ir Harikela buvo sunaikinta.  

## Šaltiniai
* AM Chowdhury. Samatata. ''Banglapedia'' .
Latvygala

**Latvygala** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Papilio, pietiniame Biržų girios pakraštyje.

## Istorija

1765 m. rugsėjo Pandėlio parapijos gėralų mokesčių mokėtojų sąraše minima, kad Latvygaloje buvo smuklė. Latvygala minima ir 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose.

1923 m. buvo 37 ūkiai. 1960–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio, 1993–1994 m. Kraštų žemės ūkio bendrovės kaimas.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1893 m. rugsėjo 30 d. – pedagogas Jonas Janulionis;
* 1898 m. balandžio 1 d. – veterinarijos daktaras Jonas Narbutas.

## Šaltiniai
Medikiai (Biržai)

**Medikiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į rytus nuo Papilio, 5 km į pietryčius nuo Kvetkų. Negyvenamas. Pro kaimą teka Nadžiupis (Nemunėlio intakas), pietuose dunkso Užupio miškas.

## Istorija

Medikiai Ukmergės pavieto Panemunio dvaro inventorių dokumentuose pirmą kartą paminėti 1609 m.

1923 m. kaime buvo 15 ūkių. 1951–1992 m. Lenino kolūkio kaimas. 1992–1995 m. veikė Medikių žemės ūkio bendrovė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė filologė, Lietuvos literatūros ir meno archyvo direktorė Vida Šimėnaitė (1950–).

## Šaltiniai
Meldiškiai (Biržai)

**Meldiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Papilio.

## Istorija

1950-1991 m. Papilio kolūkio kaimas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ažubalis (Biržai)

**Ažubalis** – buvęs viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Papilio.

## Istorija

1923 m. buvo 2 ūkiai. 1950-1991 m. Papilio kolūkio kaimas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Miegonys (Biržai)

**Miegonys** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Papilio, prie Apaščios aukštupio ir kelio . Kaimo teritorijoje, prie Apaščios, yra du į Kultūros vertybių registrą įrašyti kultūros paveldo objektai: Napoleono kapais vadinamas pilkapynas ir Vanagiškio akmuo su ženklais.

## Istorija

Miegonys paminėti 1673 m. lapkričio 20 d. Ukmergės pavieto Salamiesčio dvaro ir miestelio inventorių dokumentuose. 1923 m. buvo 42 ūkiai. 1950–1992 m. Einorių kolūkio kaimas.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1901 m. vasario 8 d. – pedagogas, kraštotyrininkas Juozas Vilminis;
* 1905 m. kovo 21 d. – karininkas Antanas Šalkauskas;
* 1932 m. sausio 1 d. – pedagogas, profesorius Povilas Karoblis.

## Šaltiniai
Valentin Vodnik

**Valentinas Vodnikas** (slovėn. **Valentin Vodnik**, 1758 m. sausio 3 d. Zgornja Šiška – 1818 m. vasario 8 d. Liubliana) – pirmasis svarbesnis slovėnų rašytojas, mokytojas, vertėjas, gramatikas ir redaktorius.

## Biografija
Gimė 1758 metais Zgornjoje Šiškoje, netoli Liublianos, valstiečių šeimoje. Pradinę mpkyklą lankė Liublianoje, po to mokėsi pas dėdę Novo Mesto vienuolyne. Po moklslų gimnazijoje (1769–1775), kurioje labai domėjosi poetika ir retorika, ruošėsi dvasininko profesijai daugelyje pranciškonų vienuolynų (Novo Meste, Liublianoje, Kamnike, Svetoje gori prie Goricos). Mokėsi mišių laikymo, studijavo filosofiją ir teologiją. Dirbo dvasininku Liublianoje, Blede, Soroje, Ribnicoje ir nuo 1793 metų ‒ Koprivnike prie Bohinjo, kur susipažino su Žigu Zoisu, kuris jam 1797 metais padėjo tapti Šentjekobo gimnazijos profesoriumi. Tikėjosi, jog naujoji valdžia leis slovėnų kalbai įsigalėti mokyklose ir vėliau pasiekė, kad ji, kaip mokymosi kalba, būtų įvesta pradinėse ir vidurinėse mokyklose Kranyje. Tapo mokyklos prižiūrėtoju ir vadovu. Po austrų valdžios sugrįžimo Vodniko padėtis smarkiai pablogėjo, jis buvo kaltinamas bendradarbiavimu su prancūzais ir kaip „politiškai pavojingas“ buvo išleistas į priešlaikinę pensiją. Mirė Liublianoje, visiškai atskirtas nuo visuomeninio gyvenimo.

## Kūryba
Vodniko kūryba labai įvairi ir plati. (1795–1808) metais parašė „Didžiąją ir Mažąją praktiką“. Išleido pirmąjį slovėnišką laikraštį „Liublianos naujienos“, kuris 1797–1800 metais buvo leidžiamas du kartus per savaitę. 1799 metais išleido kulinarinę knygą „Kuharske bukve“, o 1818 metais „Babištvo“ – vadovėlį akušerėms. Rinko medžiagą vokiečių-slovėnų-lotynų kalbų žodynui. Sudarė keletą vadovėlių: tarp jų „Raidyną pradinei mokyklai“ ir gramatiką „Rašyba ir gramatika pradinei mokyklai“, kuriose su užsidegimu rašė, jog reikia visų mokslų mokytis ta kalba, kurios mokė gimdytojai. Tačiau pirmiausiai Vodniką pažįstame kaip poetą. Rašyti pradėjo dėl Pohlino įtakos. Savo pirmuosius eilėraščius paskelbė Marko Pohlino rinkinyje „Pisanice“, tarp kurių buvo labiausiai jo žinomas eilėraštis „Zadovolne Krajnc“ – Šviečiamojo laikotarpio panegirika paprastam slovėnui. 1806 metais išleido pirmąjį poezijos rinkinį „Bandomieji eilėraščiai“.

## Bibliografija
**Poezijos kūriniai**

* Rinkinys Bandomieji eilėraščiai (1806)
* Pesmi za brambovce

**Šviečiamojo laikotarpio eilėračiai**

* Dramilo
* Zadovoljni Kranjec

**Išpažintiniai eilėraščiai**

* Stari pevec ne boj se petii
* Moj spominik
* Moji Spomini

**Mokomosios knygos (vadovėliai)**

* Kuharske bukve (1799)
* Babištvo (1818)

**Pasakėčios**

* Sraka ima mlade
* Nemški in kranjski konj

## Nuorodos
* Vodnikovo namai
Pundra

**Pundra** (arba **Paundra**, **Pundravardhana** ) – istorinė valstybė, kurios politinis ir kultūrinis centras buvo Bengalijos regiono centrinėje dalyje, dabartiniame vakarų Bangladeše ir rytinėje Vakarų Bengalijoje. Ji užėmė dalį Gango upės slėnio.

Egzistavo iki Guptų imperijos užkariavimo, o vėliau tapo istoriniu regionu.

## Istorija
Legendos teigia, kad Pundros įkūrėjas buvo kilęs iš rišio Gautama Dirghatamas (iš Magadhos), kurio palikuonys taip pat įkūrė gretimas valstybes Vangą, Angą, Suhmą ir Kalingą. Tai buvo viena seniausių Bengalijos karalysčių, minima dar VIII a. pr. m. e. Jos sotinė buvo *Pundranagara* (dab. *Mahasthanagarh* archeologinė vietovė netoli Bogros šiauriniame Bangladeše).
 
Vietos gyventojai paundrai indų šaltiniuose minimi kaip ne arijų rasės, ir į juos buvo žiūrima paniekinančiai. Maždaug VI a. pr m. e. teritorijoje prasidėjo arianizacija ir indų kultūros plitimas. Čia labai anksti paplito budizmas, džainizmas.

Pundra greičiausiai priklausė Maurijų imperijai, o vėliau vėl atkūrė nepriklausomybę. V-VI a. ją vėl valdė Magadhos Guptų dinastija. Guptų imperijoje Pundra tapo svarbiu administraciniu vienetu ir pradėta vadinti Pundravardhana. Šis regionas Bengalijoje išliko ir viduramžiais. Greičiausiai jis buvo valdomas vakarinės kaimynės Gaudos. 
## Šaltiniai
* Suchandra Ghosh. Pundravardhana. ''Banglapedia'' .
Samotrakė

**Samotrakė** () − Graikijos sala Egėjo jūros šiaurėje, Rytų Makedonijos ir Trakijos periferijoje, Evro nome, už 24 jūrmylių nuo Aleksandrupolio.

Salos plotas 178 km², ilgis − 17 km. Gyventojų − 2723 (2001). Didžiausias miestas ir uostas − Kamarjotis (*Kamariotissa*).

Salos paviršius kalnuotas, didžiausias aukštis 1611 m. Samotrakės saloje yra karštų mineralinių versmių.

Saloje yra architektūros paminklų − šventyklų; vienoje jų buvo rasta Nikės skulptūra (dabar laikoma Luvre, Paryžiuje).

## Nuorodos

* Samotrakė  (graikų k.)
The Jester Race

**The Jester Race** – antrasis Švedijos muzikos grupės In Flames studijinis albumas.

## Dainų sąrašas
# "Moonshield" – 05:01
# "The Jester's Dance" – 02:08
# "Artifacts of the Black Rain" – 03:14
# "Graveland" – 02:45
# "Lord Hypnos" – 04:01
# "Dead Eternity" – 05:01
# "The Jester Race" – 04:50
# "December Flower" – 04:10
# "Wayfaerer" – 04:40
# "Dead God in Me" – 04:15

## Personalas
### Grupė
* Anders Fridén – vokalas
* Jesper Strömblad – gitara, klavišiniai
* Glenn Ljungström – elektrinė gitara
* Johan Larsson – bosinė gitara
* Björn Gelotte – būgnai

### Svečiai
* Fredrik Nordström – klavišiniai
* Oscar Dronjak – vokalas
* Kaspar Dahlqvist – klavišiniai
* Fredrik Johansson – elektrinė gitara
Mikalaitiškiai

**Mikalaitiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Kupreliškio, tarp Kraščios upelio (Apaščios intakas) ir Puznos miško. Negyvenamas, išlikusių sodybų nėra.

## Istorija

1923 m. buvo 9 ūkiai. 1959-1992 m. Kupreliškio kolūkio kaimas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mikaliai

**Mikaliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Papilio, Biržų girios pietiniame pakraštyje.

## Istorija

1606 m. istorijos šaltiniuose paminėti Myžaliai (dabar Mikaliai). 1923 m. buvo 15 ūkių. 1960–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1916 m. birželio 4 d. – inžinierius Jonas Suveizdis–Suvis.

Gyveno:
* Zoologė, habilituota biologijos mokslų daktarė Ona Atlavinytė (1916–1991).

## Šaltiniai
Kapinė (Panevėžys)

**Kapinė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Berčiūnų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kapinėje 1898 m. rugsėjo 29 d. gimė inžinierius, architektas Stasys Kudokas.

## Šaltiniai
Kapitulščizna

**Kapitulščizna** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, prie kelio , 9 km nuo Grigaičių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kapliai (Raseiniai)

**Kapliai** – buvęs kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Paliepių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaponiškės

**Kaponiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kapstatai

**Kapstatai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Endriejavo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kapšiai

**Kapšiai** – viensėdis Elektrėnų savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Vievis, prie Kapšių ir Pakalniškių ežerų. Praeina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas sietinas su asmenvardžiais *Kapšys, Kapšas*.

## Istorija
XIX a. pab. – XX a. pr. buvo šlėktų užsienis Trakų apskrities Vievio valsčiuje; grafų Tiškevičių valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karabelkai

**Karabelkai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Avižienių.

## Istorija

XX a. vid. buvo 4 Karabelkų užusieniai: Aukštieji, Žemieji, Mažieji ir Naujieji Karabelkai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karačiūniškė (Ignalina)

**Karačiūniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5,5 km į pietryčius nuo Ceikinių, prie vakarinio Kančiogino ežero kranto, šiauriau nuo Švenčionių rajono Karačiūniškės kaimo. Praeina kelias .

## Istorija
Kaimas sudarytas atskyrus šiaurinę Švenčionių rajono Karačiūniškės dalį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karačiūniškė (Švenčionys)

**Karačiūniškė** – buvęs kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 16 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, piečiau Ignalinos rajono Karačiūniškės kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karageliškės

**Karageliškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 8 km nuo Balceriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karalenkė

**Karalenkė** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Marijampolės, prie kelio .

## Istorija

|}

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Karalgiris (Čekiškė)

**Karalgiris** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Čekiškės, prie kelio  bei Karalgirio-Padauguvos miškų. Šalia rytuose – Karalgiris Babtų seniūnijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karačiūna

**Karačiūna** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km nuo Dūkštelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karalinava (reikšmės)

**Karalinava** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Jurbarko rajone;
* Kaišiadorių rajone;
* Molėtų rajone:
** Alantos seniūnijoje,
** Inturkės seniūnijoje;
* Raseinių rajone;
* Utenos rajone.
Karalinava (Kaišiadorys)

**Karalinava** – viensėdis Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Varkalių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karalinava (Raseiniai)

**Karalinava** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Vosiliškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karalinavas (Druskininkai)

**Karalinavas** – viensėdis Druskininkų savivaldybėje, 7,5 km į šiaurės rytus nuo Leipalingio, 1 km į pietryčius nuo Stračiūnų, Žaliamiškyje. Pasiekiamas miško keliuku nuo plento .

## Etimologija
XIX a. pab. lietuviškai užrašytas kaip *Karalinawas*. Vietovardis yra priesagos *-av-* vedinys iš vardo *Karolina*.

## Istorija
XIX a. pab. buvo palivarkas Seinų apskrities Kudrėnų valsčiuje, Liškiavos parapijoje. Priklausė Kudrėnų dvarui. Buvo iškasti 5 tvenkiniai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karališkės (reikšmės)

**Karališkėmis** vadinami kaimai:

* Molėtų rajone;
* Šakių rajone;
* Trakų rajone Rūdiškių seniūnijoje:
** prie Rūdiškių;
** prie Ismonių.
Karališkės (Trakai)

**Karališkės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Rūdiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karališkės (Ismonys)

**Karališkės** (arba ***Karalių Virtuvė***) – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Ismonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karalinavas (Strūnaitis)

**Karalinavas** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Naujo Strūnaičio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karališkė

:: *Apie kaimą Švenčionių rajone žr. [[Karališkė (Švenčionys)]]*.

**Karališkė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Višakio Rūdos, Kazlų Rūdos miškų pakraštyje, Višakio dešiniajame krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karališkiai (Zibalai)

**Karališkiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Zibalų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karališkis (Molėtai)

**Karališkis** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Laičių.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Karaliūnai

**Karaliūnais** vadinami kaimai:

* Jonavos rajone;
* Kauno rajone;
* Kupiškio rajone;
* Trakų rajone.
Karaliūnai (Kupiškis)

**Karaliūnai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Noriūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karališkiai (Gelvonai)

**Karališkiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Gelvonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karaliūnai (Trakai)

**Karaliūnai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Onuškio, prie kelio . Šakojasi kelias į Pakalninkus.

## Istorija
Iki XX a. vid. dabartinio Karaliūnų kaimo vietoje buvo ***Kazimieravos*** palivarkas. XX a. pr. priklausė Helstovskiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karaliūniškis

**Karaliūniškis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Šimonių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karalkai

**Karalkai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Adutiškio, 1 km į pietryčius nuo Rakauskų. Įsikūręs tarp Svylos upės ir Stajėtiškio pelkės su Gaidžio ežeru. Praeina kelias . Likę apleistų sodybų.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio **Karalka* ar panašaus, plg. pavardės *Karalkẽvičius*, .

## Istorija

Seniau kaimas vadintas ***Mažuoju Stajėtiškiu*** (). Pateko į Švenčionių apskrities Adutiškio valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karašilis

**Karašilis** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 1 km nuo Pakruojo, prie Savėlio upelio. Iš pietų supa Paežerių–Rozalimo miškai. Ties Karašiliu kertasi keliai  ir , praeina Radviliškio–Pakruojo geležinkelio šaka. Karašilis sudaro Pakruojo konurbaciją: šiaurėje ribojasi su Linksmučiais, rytuose – su Jovarais.

## Istorija

XIX a. pradžioje pateko į Pakruojo dvaro valdas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karauskiai

:: *Apie kaimą Šiaulių rajone žr. [[Kurauskiai]]*.

**Karauskiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Vijurkų.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Karaviškės

**Karaviškės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Dubičių, Ūlos ir Katros tarpupyje, šalia Gudijos sienos. Apylinkėse rasta daug senovinių gyvenviečių liekanų.

## Etimologija
Vietovardis greičiausiai kilęs iš gudiško asmenvardžio *Каpавай* ar panašių (*Каpавайчык, Kapаваеў, Каpавайчанка, Каpавайcкi*). Toliau ši pavardė gal būt sietina su žodžiu *каравай, коровай* („karvojus“) arba *каравы, карава* („rauplėtas, grubus, bjaurus, nešvarus“).

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 11 žmonių, iš kurių visi užsirašė lietuviais.


## Šaltiniai
Karceviškiai (Šilutė)

**Karceviškiai** (arba ***Karceviškėliai***) – kaimas Šilutės rajono savivaldybės teritorijoje, 9 km nuo Usėnų.

## Istorija

Kaimas nuo 1818 m. vadintas *Klein Kartzewischken*, 1889 m. dar ir *Neu Karzewischken*.

Iki 1701 m. Prūsijos kunigaikštystės, 1701–1736 m. Prūsijos karalystės, 1736–1818 m. Lietuvos departamento, 1818–1871 m. Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos Tilžės apskrities, 1920–1923 m. Klaipėdos krašto, 1923–1939 m. Lietuvos Respublikos Klaipėdos krašto Pagėgių apskrities, 1939–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Tilžės-Ragainės apskrities, 1945–1950 m. LSSR Pagėgių apskrities, 1950–1962 m. Pagėgių rajono, 1962–1995 m. Šilutės rajono savivaldybės, nuo 1995 m. Šilutės rajono savivaldybės kaimas.

|}

## Gyventojai

Gyventojų dauguma priklausė Plaškių evangelikų liuteronų parapijai.

## Šaltiniai
Karčekai

**Karčekai** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Troškūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karčemkos

**Karčemkos** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, netoli Jašiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karažiškės

**Karažiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Rūdiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karbonka

**Karbonka** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Krekenavos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karčiai (Anykščiai)

**Karčiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Troškūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karčiai (reikšmės)

**Karčiais** vadinama:

* žinduolių plaukai, augantys ant sprando ir nugaros;
* kaimai:
** Anykščių rajone;
** Jonavos rajone.
Kardokai

**Kardokai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Višakio Rūdos, tarp Kazlų Rūdos miškų. Per kaimą teka Višakis (įsteigtas Višakio slėnio botaninis draustinis). Praeina kelias , atsišakoja kelias į Braziūkus. Išlikę senkapiai. Senosiose kapinėse stovi Kardokų koplyčia.

## Gyventojai

## Galerija

Kardokai, senkapis.JPG|Senkapio ženklas. Priekyje – kapinių koplyčia.
Kardokai, ženklas.JPG|Kryžkelė
Kardokų sodyba.JPG|Sodyba su molio namu
Kardokai, 1.JPG|Kardokų sodyba


## Šaltiniai
Kareiviškiai (reikšmės)

**Kareiviškiais** vadinami kaimai:

* Biržų rajone;
* Panevėžio rajone :
** Krekenavos seniūnijoje,
** Paįstrio seniūnijoje:
*** kaimas,
*** viensėdis.
Kareiviškės (Vilnius)

**Kareiviškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Punžonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graikijos šventės

**[[Graikija|Graikijos]] valstybinės šventės**:

## Bibliografija
* Tomkinson, John L. Festive Greece: A Calendar of Tradition'' . Athens: Anagnosis, 2003, ISBN 9608718678
Parurezė

**Parurezė** arba **urofobija** (lot. ir ) - socialinio nerimo sutrikimo forma, pasireiškianti negalėjimu nusišlapinti šalia esant aplinkiniams (realiems ar įsivaizduojamiems), pvz., viešuosiuose tualetuose. Ši fobija labiau paplitusi tarp vyrų, nors yra ir nuo jos kenčiančių moterų.

Daug žmonių trumpuose, pavieniuose momentuose patiria sunkumą nusišlapinti tokiose situacijose, kai arti yra kiti žmonės. Tokiu atveju parurezė gali būti paprastas drovumas, gėdijimasis, kad kas nors  pamatys lytinius organus, ar baimė būti pastebėtam nenusišlapinus. Kai kuriems žmonėms gali neišeiti nusišlapinti judančiose transporto priemonėse, kai kuriuos gali trikdyti garsas, sukeltas jų šlapinimosi tyliuose viešuosiuose tualetuose. Kraštutiniais atvejais paruretikas nusišlapinti gali tik būdamas visiškai vienas namuose ar taikant kateterizaciją.

Nors dauguma kenčiančiųjų teigia, kad tokia būsena atsirado paauglystės metais, ji gali atsirasti bet kokiame amžiuje. Kai kurie paruretikai sąmoningai kenčia norą šlapintis, vengia gerti skysčių, o šlapintis eina tik į neužimtus viešuosius tualetus. Ūmiais atvejais šis sutrikimas gali labai veikti žmogaus gyvenimą. Priklausomai nuo ūmumo, įveikti parurezę be psichologo, neuropatologo ar palaikančiųjų pagalbos gali būti itin sunku. Ūmią parurezę kenčiantys žmonės gali vengti vykti toli nuo savo namų ar negalėti užmegzti intymių santykių. Kai kurie nusišlapinti negali net namie, jei kas nors yra netoliese.

Kai kurie narkotikai, tokie kaip heroinas, hidrokodonas ar ypač metadonas, gali sukelti sunkumą šlapinantis. Tai priklauso nuo ūmumo ir nuo žmogaus, tačiau daug piktnaudžiaujančių ir vartojančių šias medžiagas asmenų kenčia nuo parurezės. Iš dalies tai yra fizinio pobūdžio padarinys.

## Termino pavadinimas
Terminą *parurezė* (paruresis) sugalvojo Viljamsas ir Degenhartas (1954) savo pranešime „Parurezė: šlapinimosi sutrikimo tyrimas“ (*Paruresis: a survey of a disorder of micturition*) Psichologijos žurnale *(Journal of Psichology)* 51:19-29. Jie ištyrė 1419 koledžo studentų ir nustatė, kad 14,4% buvo patyrę parurezę, atsitiktinai ar pasikartojančiai.

Parurezė dar vadinama **urofobija** ar **drovios šlapimo pūslės sindromu**. 

## Pripažinimas

Pasaulyje didėja šios būsenos pripažinimas. Yra įsteigta net Tarptautinė ir Europos parurezės asociacija. Vis labiau ši būsena pripažįstama JK sveikatos apsaugos tarnybos (NHS) ir pačios vyriausybės. JAV DSM-IV šią būseną klasifikuoja kaip socialinio nerimo sutrikimo formą ar socialinę fobiją, nors tai yra ginčijama kai kurių klinicistų.

## Šaltiniai

## Taip pat skaitykite
* Parkopresė, Fobija Tuštinantis

## Nuorodos
* Tarptautinė parurezės asociacija
* Europos parurezės asociacija
Isamu Šimodži

**Isamu Šimodži** (, g. 1969 m. spalio 8 d.) – mijakų kalba dainas kuriantis ir atliekantis atlikėjas iš Okinavos prefektūros, Japonijos.

Savo karjerą pradėjęs kaip bliuzo atlikėjas, jis taip pat atlieka reggae, folkloro ir kitokią muziką. 2002 m. rugpjūtį išleistas pirmasis singlas „Mūsų gimtoji sala?“ (我達が生まり島; *banta ga nmari zuma*) susilaukė susidomėjimo ir jau per 3 mėnesius buvo išpirktas 7000 vienetų tiražu, o tų pačių metų gruodį išleisto albumo „Dangus“ (天～tin～) tiražas peržengė 10 000 vienetų ribą.

Pastaraisiais metais taip pat dirba laidų vedėju gimtojo miesto Mijakodžimos radijo stotyje.

## Diskografija
### Albumai
* 2002 m. gruodžio 7 d. „天～tin～“
* 2004 m. gegužės 22 d. „Nee（ニー）“ (nada rimiteddo)
* 2005 m. liepos 21 d. „開拓者“ (IMPERIAL RECORDS）
* 2005 m. [rugpjūčio 10 d. „また夢でも見てみるか“（IMPERIAL RECORDS） – albumas [japonų kalba
* 2006 m. birželio 21 d. „下地勇全曲集“（IMPERIAL RECORDS）
* 2006 m. rugsėjo 27 d. „ATARAKA“ （IMPERIAL RECORDS）
* 2008 m. sausio 23 d. „3%“（IMPERIAL RECORDS）
* 2009 m. rugsėjo 2 d. „民衆の躍動“（IMPERIAL RECORDS）

### Singlai
* 2002 m. rugpjūčio 10 d. „我達が生まり島“
* 2004 m. gegužės 8 d. „MIYAKO 9.11“
*: – Skirtas Mijakodžimos taifūno aukoms. Isamu Šimodži singlas su Toširo Abe（ひとりじゃない/Isamu Šimodži）
* 2005 m. kovo 25 d. „大地の花/魂躍らし“
*: – Prodiuseris Tošiki Kadomacu. Kartu su Satoru Šimodži.
* [2005 m. [birželio 22 d. „Japoniškas vėjas/obaa“ (大和ぬ風／おばぁ) （IMPERIAL RECORDS） – マキシシングル。
* 2005 m. spalio 26 d. „また夢でも見てみるか／開拓者“ （IMPERIAL RECORDS）
* 2006 m. rugsėjo 27 d. „アタラカの星“ （IMPERIAL RECORDS）
* 2007 m. rugsėjo 5 d. „おばぁ“（IMPERIAL RECORDS）
* 2010 m. sausio 20 d. “オリオンビール・ドラフト”

## Pasirodymai laidose
### Radijas
* „Isamu Šimodži pičiaadzy laikas“ (*下地勇のぴっチャージタイム*, Okinavos FM)
* „Dzmyfaijū“ (*ズミーファイユー*, RBCi radijas)

## Nuorodos
* 下地勇オフィシャルサイト Shimoji Isamu oficiali svetainė ～IsamuWord.com～ 
* Isamu Shimoji profilis IMPERIAL RECORDS
Mikališkis (Biržai)

**Mikališkis** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Papilio. Šiauriniu pakraščiu teka Serbenta.

## Istorija

1923 m. buvo du ūkiai. 1960–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
2011 m. Copa América

**2011 m. Copa América** – CONMEBOL rengiamas *[[Copa América]]* futbolo turnyras, vykęs 2011 m. liepos 3 – liepos 24 dienomis Argentinoje. Nugalėtojais po ilgesnės pertraukos tapo Urugvajaus rinktinė, finale įveikusi Paragvajų. 

## Dalyviai

Čempionate tradiciškai dalyvavo visos CONMEBOL zonos komandos bei 2 kviestinės rinktinės. Kvietimai išsiųsti Meksikos ir Japonijos futbolo federacijoms. Po ilgų diskusijų su CONMEBOL Meksika atsiuntė olimpinę rinktinę, o dėl Japonijos dalyvavimo pretenzijas pareiškė UEFA, tačiau komandai turnyre dalyvauti leista. Visgi Japonija daug kartų kaitaliojo sprendimą – pradžioje dėl šalį nusiaubusio cunamio, vėliau dėl perkelto J. League sezono. Balandžio mėnesį Japonija galutinai atsisakė dalyvauti, o vietoje jos pakviesta Kosta Rikos rinktinė, kuri dalyvavo antrąja sudėtimi.

*  (šeimininkai)
* 
*  (ginantys titulą)
* 

* 
* 
*  (kviestinė)
*  (kviestinė)
 
* 
* 
* 
* 

## Stadionai

## Sudėtys

Tradiciškai kiekvieną rinktinę sudaro 23 futbolininkai, iš jų 2-3 vartininkai.

## Varžybos
Po grupių turnyro į kitą etapą patenka 1-2 vietas grupėse užėmusios komandos bei dvi 3 vietas užėmusios komandos.

#### A grupė

----

----

----

----

----

#### B grupė

----

----

----

----

----

#### C grupė

----

----

----

----

----

## Atkrentamosios varžybos



### Ketvirtfinaliai

----

----

----

### Pusfinaliai

----

### Dėl 3-os vietos

### Finalas

## Įvarčių autoriai
;5 įvarčiai
*  Paolo Guerrero

;4 įvarčiai
*  Luis Suárez

;3 įvarčiai
*  Sergio Agüero

;2 įvarčiai

*  Neymar
*  Alexandre Pato

*  Radamel Falcao
*  Felipe Caicedo

*  Diego Forlán
*  Álvaro Pereira

;1 įvartis

*  Gonzalo Higuaín
*  Ángel di María
*  Edivaldo Rojas
*  Fred
*  Jádson
*  Esteban Paredes
*  Alexis Sánchez
*  Humberto Suazo
*  Arturo Vidal

*  Adrián Ramos
*  Joel Campbell
*  Josué Martínez
*  Néstor Araujo
*  Antolín Alcaraz
*  Lucas Barrios
*  Nelson Haedo Valdez
*  Cristian Riveros
*  Roque Santa Cruz
*  William Chiroque

*  Carlos Lobatón
*  Juan Manuel Vargas
*  Diego Pérez
*  Juan Arango
*  Gabriel Cichero
*  Nicolás Fedor
*  César González
*  Grenddy Perozo
*  Salomón Rondón
*  Oswaldo Vizcarrondo

;Į savo vartus
*  André Carrillo (Čilės naudai)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Prūdelis (Biržai)

**Prūdelis** (arba ***Prūdeliai***) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Papilio, prie Dunojėlio. 

## Istorija

1923 m. buvo 16 ūkių. 1950–1991 m. Papilio kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė žurnalistas, vienas iš Amerikos lietuvių tarybos (ALT) steigėjų Mykolas Vaidyla (1902–1976).
* Kaime gyveno tautodailininkas tapytojas Vytautas Masiulis (1920–2003).

## Šaltiniai
Sviesteliškis (Biržai)

**Sviesteliškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Papilio. 

## Istorija

1923 m. buvo 4 ūkiai.

1950–1991 m. Papilio kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Plepikiai

**Plepikiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Papilio, dešiniajame Apaščios krante, tarp upės ir Kyliškių miško. 

## Istorija

Plepikiai Papilio dvaro inventoriaus suvestinės dokumentuose minimi 1802 m.

1923 m. buvo 6 ūkiai. 1950–1992 m. Einorių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė jaunimo kultūros organizacijų dalyvis, visuomenės veikėjas Bronius Einoris (1910–1999).

## Šaltiniai
Darius Draudvila

**Darius Draudvila** (g. 1983 m. kovo 29 d. Vandžiogala) – Lietuvos lengvosios atletikos sportininkas, kuris specializuojasi daugiakovių srityje. 2008 m. pasiekė Lietuvos uždarų patalpų septynkovės nacionalinį rekordą. Studijavo Kanzaso valstybiniame universitete.

2006 m. atstovavo Lietuvai 2006 m. Europos lengvosios atletikos čempionate, bet dėl patirtos traumos sportininkas nebaigė pasirodymo.

2008 m. sportininkas įveikė olimpinį dešimtkovės B lygio normatyvą, bet Lietuvos lengvosios atletikos federacijos sprendimu į 2008 m. vasaros olimpines žaidynes nevyko.

2011 m. pradžioje Darius Draudvila buvo apdovanotas tarptautiniu sąžiningo žaidimo apdovanojimu už pagalbą 2010 m. Europos čempionate, kuriame lietuvis paskolino savo kartį pagrindiniam varžovui ir galutinėje įskaitoje bronzos medalį laimėjusiam Andrėjui Kraučankai.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Darius Draudvila IAAF svetainėje
Žvirbliai (Biržai)

**Žvirbliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Kučgalio, dešiniajame Apaščios krante, prie kelio . Šalia auga Kyliškių miškas.

## Istorija

Žvirbliai istorijos šaltiniuose paminėti 1606 m.

1923 m. buvo 12 ūkių. 1949–1950 m. veikė Žvirblių kolūkis, 1950–1992 m. Einorių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė gydytojas chirurgas, vienas iš Sąjūdžio Biržuose iniciatorių Gytis Januševičius (1939–).

## Šaltiniai
Variakojiškiai

**Variakojiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Papilio, pietvakarinėje Biržų girios dalyje.

## Istorija

Variakojiškiai paminėti 1671 m. Papilio dvaro inventorių dokumentuose.

1923 m. buvo 15 ūkių. 1960–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio kaimas.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė literatas Albinas Genys (1933–).

## Šaltiniai
Skiltuvai

**Skiltuvai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Kučgalio, piečiau kelio .

## Istorija

1950–1992 m. Einorių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė pedagogė, sklandytoja Stasė Eitavičienė (1948–).

## Šaltiniai
Roviškėlės

**Roviškėlės** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Kvetkų, dešiniajame Nemunėlio krante.

## Istorija

XVII a. Ozemblovskių Roviškių dvaro kaimas. 1959–1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975–1992 m. Lenino kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1943 m. liepos 15 d. – grafikė, tapytoja Dalia Genovaitė Mažeikytė;
* 1947 m. balandžio 10 d. – zoologė, pedagogė, gamtos mokslų daktarė Janina Reda Mažeikytė.

## Šaltiniai
Jorge Larrionda

**Chorchė Luisas Larionda Pietrafesa** (*Jorge Luis Larrionda Pietrafesa*; 1968 m. kovo 9 d.) – Urugvajaus futbolo teisėjas, teisėjaujantis pasaulio futbolo čempionatuose ir jų atrankose, Copa Libertadores, Copa America čempionatuose, Urugvajaus lygoje. Vertinamas labai prieštaringai. Tarptautinėms varžyboms teisėjauja nuo 1998 m.

## Veikla

Svarbesni turnyrai, kuriuose teisėjavo Larionda:
* Copa America (2001, 2007 m.)
* Konfederacijų taurė (2003 m.)
* Vasaros olimpinės žaidynės (2004 m.)
* U-17 pasaulio futbolo čempionatas (2005 m.)
* U-20 pasaulio futbolo čempionatas (2005 m.)
* Pasaulio futbolo čempionatas (2006, 2010 m.)

2006 m. pasaulio čempionate Larionda teisėjavo 4 varžyboms: Angola-Portugalija, JAV-Italija, Prancūzija-Togas (grupės varžybos), Prancūzija-Portugalija (pusfinalis). Ypač daug kritikos susilaukė už teisėjavimą varžybose JAV-Italija, kur išvarė iš aikštės 3 žaidėjus (2 amerikiečius ir 1 italą).

2010 m. pasaulio čempionate Larionda teisėjavo grupės varžyboms Serbija-Australija ir nepaskyrė 11 m baudinio rungtynių pabaigoje, kuris būtų galėjęs lemti Serbijos patekimą į kitą etapą. Tačiau daugiausia dėmesio susilaukė urugvajiečio sprendimas aštuntfnalyje tarp Vokietijos ir Anglijos – teisėjas neįskaitė akivaizdaus Frenko Lampardo įvarčio, kai kamuolys nuo virpsto pataikė į vartus, bet atšoko lauk.

## Nuorodos
Barbadoso ekonomika

**[[Barbadosas|Barbadoso]] ekonomika** pradėta formuoti nuo 1966 m. nepriklausomybės paskelbimo, yra priklausoma nuo cukranendrių auginimo ir cukraus produkcijos. Didelę dalį šalies pajamų taip pat sudaro turizmas ir ofšorinės paslaugos. XX amžiaus 10-as dešimtmečio pradžioje Barbadoso ekonomika patyrė recesiją, po trejų metų pastovaus pajamų mažėjimo šalyje. Šalis pradėjo atsigauti tik 1993 m. Nuo tada šalies ekonominiai rodikliai kasmet paauga vidutiniškai  3 - 5 %. Trys pagrindinės Barbadoso ekonominės varomosios jėgos yra turizmas, tarptautinis verslo sektorius ir tiesioginės užsienio investicijos. Šie sektoriai leidžia Barbadosui veikti kaip ekonomikos ir tarptautinio verslo centru.

## Tarptautinis kapitalas
Barbadosas yra pasirašęs keletą dvišalių mokesčių sutarčių, daugiausia skirtų panaikinti dvigubą apmokestinimą bendrovėms keliančioms šalies ekonomiką.. Kadangi Barbadosas yra laikomas pakankamai brangia vieta plėtoti verslui, sutartys iš esmės yra priemonė suteikti šiek tiek galimybių sutaupyti pinigų tarptautinėms įmonėms veikiančioms Barbadose. Šalys pasirašusios tokias sutartis su Barbadosu yra: Botsvana, Jungtinė Karalystė, Jungtinės Amerikos Valstijos, Kanada, Kinija, Kuba, Malta, Mauricijus, Meksika, Norvegija, Suomija, Švedija, Šveicarija, Venesuela, Karibų sandrauga.

## Industrijos šakos
### Žemės ūkis
16 000 hektarų arba 37,2 % visos šalies ploto yra panaudojama agrikultūrai. Beveik visa žemės ūkiui skirta žemė panaudojama cukranendrių auginimui. 1999 m. šalyje užauginta 500 000 tonų šios kultūros augmenijos. 
2001 m. cukraus eksportas siekė 22 milijonus JAV dolerių ir 8,4 % viso šalies eksporto. Pagrindinės auginamos maisto kultūros yra batatai, kukurūzai, maniokai ir įvairių rūšių pupelės. Mažas kritulių kiekis ir drėkinimo sistemų trūkumas trukdo šalyje plėtoti žemės ūkį, nors kai kurios daržovių kultūros yra sėkmingai panaudojamos komerciniai veiklai. Šalyje taip pat auginama medvilnė, bet dėl technikos trūkumo ši sritis Barbadose neišplėtota.

### Gyvulininkystė
Gyvulininkystė šalyje neužima didelio vaidmens. Labiausiai tai lėmė tinkamų ganyklų trūkumas ir per brangus importinis pašaras. Dėl to Barbadoso importuoja didelius kiekius mėsos ir pieno produktų. Dauguma saloje esančių gyvulių priklauso privatiems ūkiams. 1999 m. Barbadose užauginta 9000 tonų mėsos ir 1000 tonų vištų kiaušinių.

### Žvejyba
Žvejybos sektoriuje dirba apie 2000 darbuotojų ir apie 500 motorizuotų laivų. 2000 m. saloje eksploatuota 3100 tonų žuvies ir jūros gėrybių. Pagrindinės gaudomos žuvys yra tunas, mahi-mahi, žuvys skraiduolės, otai ir durklažuvės. 1983 m. Oistinse atidarytas žuvininkystės terminalo kompleksas.

### Miškininkystė
Tik mažiau negu 20 ha pradinių miškų išliko saloje, per 300 metų trukusį cukranendrių kultivaciją. Šiuo metu šalyje išviso yra apie 5000 ha miškų ploto ir tai sudaro 12 % visos salos paviršiaus. 2000 m. Barbadosas importavo medienos ir miško produktų 35300000 JAV dolerių. 

## Šaltiniai
Héctor Baldassi

**Hektoras Valteris Baldasi** (*Héctor Walter Baldassi*; g. 1966 m. sausio 5 d.) – tarptautinės kategorijos futbolo arbitras iš Argentinos. Teisėjo karjerą 1998 m. pradėjo Argentinos Primera divizione, o nuo 2000 m. pradėjo teisėjauti tarptautinėse varžybose.

Svarbesni tarptautiniai turnyrai, kuriuose teisėjavo Baldasi:
* Copa America (2004 m.)
* Vasaros olimpinės žaidynės (2008 m.)
* Copa Libertadores finalas (2008 m.)
* U-20 pasaulio futbolo čempionatas (2007 m.)
* Pasaulio futbolo čempionatas (2010 m.)
Kuresarės rotušė

**Kuresarės rotušė** - rotušė Kuresarėje (Estija). XVII a. pastatė švedas Magnus Gabriel De la Gardie. Pastatas Šiaurės šalių baroko stiliaus. Rotušė pastatyta nuo 1654 iki 1670 m. 1786-1787 m. pastatas atnaujintas. Rotušės bokštas buvo 1847-1931 m. Rotušės salės yra 5,5 m ilgio ir 7,8 metrų pločio. Yra senovinis užrašas (). 

## Nuorodos

*Kuresarės rotušė (Estijos kultūros vertybių registro informacija)
Kuresarės gimnazija

**Kuresarės gimnazija** () – mokykla Kuresarėje (Estija), gimnazija.
## Istorija
1976 m. įleistas atminimo akmuo, pradėta statyba.

1978 m. birželio 21 d. įkurta 2-oji vidurinė mokykla.

1980 m. liepos 28 d. – mokykla buvo pavadinta *[[Aleksander Mui]]* vardo antrąja vidurine mokykla.

1990 m. birželio 14 d. mokykla tapo 2-ąja Kuresarės vidurine mokykla.

1994 m. kovo 7 d. – Kuresarės gimnazija

## Direktoriai
* 1978–1987 m. Kusti Kokk
* Nuo 1987 m. Toomas Takkis.

## Nuorodos
* Kuresarės gimnazijos tinklavietė (estų k.)
* Ene Kallas, „Kuressaare gümnaasiumis hakatakse õpetama hiina keelt“ , Meie Maa, 8. mai 2009 m. gegužės 8 d.
Paberžinė (Biržai)

**Paberžinė** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Kučgalio, prie Pyvesos aukštupio ir Pandėlio–Kučgalio kelio (RK3616).

## Istorija

1923 m. buvo 3 ūkiai. 1950–1992 m. Einorių kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mitlanai

**Mitlanai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Papilio, pietiniame Biržų girios pakraštyje, prie Kvetkų. Kaimo pakraščiu teka Senupis (Nemunėlio baseino upelis).

## Istorija

Mitlanai Ukmergės pavieto Panemunio dvaro inventorių dokumentuose pirmą kartą paminėti 1609 m.

1923 m. buvo 13 ūkių. 1950–1959 m. M. Melnikaitės kolūkio, 1959–1975 m. Kvetkų tarybinio ūkio, 1975–1992 m. Kraštų tarybinio ūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai