open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nendrinukės

**Nendrinukės** (*Acrocephalus*) – devynbalsinių (*Sylviidae*) šeimos paukščių gentis.

Pasaulyje 35 rūšys, Lietuvoje aptinkamos šios:
* Meldinė nendrinukė (*Acrocephalus paludicola*). Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
* Ežerinė nendrinukė (*Acrocephalus schoenobaenus*)
* Indinė nendrinukė (*Acrocephalus agricola*)
* Sodinė nendrinukė (*Acrocephalus dumetorum*)
* Karklinė nendrinukė (*Acrocephalus palustris*)
* Mažoji krakšlė (*Acrocephalus scirpaceus*)
* Didžioji krakšlė (*Acrocephalus arundinaceus*)

* Laibasnapė nendrinukė (*Acrocephalus melanopogon*)
* Palšoji nendrinukė (*Acrocephalus agricola*)
* (*Acrocephalus tangorum*)
* (*Acrocephalus concinens*)
* (*Acrocephalus bistrigiceps*)
* (*Acrocephalus sorghophilus*)
* Didžiasnapė nendrinukė (*Acrocephalus orinus*)
* Afrikinė nendrinukė (*Acrocephalus baeticatus*)
* (*Acrocephalus brevipennis*)
* Papirusinė krakšlė (*Acrocephalus stentoreus*)
* (*Acrocephalus australis*)
* Rytinė krakšlė (*Acrocephalus orientalis*)
* Irakinė krakšlė (*Acrocephalus griseldis*)
* (*Acrocephalus luscinius*)
* (*Acrocephalus syrinx*)
* (*Acrocephalus rehsei*)
* (*Acrocephalus familiaris*)
* (*Acrocephalus aequinoctialis*)
* (*Acrocephalus caffer*)
* (*Acrocephalus atyphus*)
* (*Acrocephalus mendanae*)
* (*Acrocephalus vaughani*)
* (*Acrocephalus rimatarae*)
* (*Acrocephalus kerearako*)
* (*Acrocephalus taiti*)
* (*Acrocephalus gracilirostris*)
* (*Acrocephalus rufescens*)
* (*Acrocephalus newtoni*)
* (*Acrocephalus rodericanus*)
* (*Acrocephalus sechellensis*)

* Storasnapė nendrinukė (*Acrocephalus aedon*)
Karklinė nendrinukė

**Karklinė nendrinukė** (*Acrocephalus palustris*) – devynbalsinių (*Sylviidae*) šeimos paukštis. 

Labai panaši į mažąją krakšlę, nuo kurios atskiriama pagal giesmę ir gyvenamąją vietovę. Karklinės nendrinukės balsas garsus „čak“ ar tylus „tak". Antuodegis ir visa nugarinė pusė vienodai gelsvai pilka. Kojos rausvos. Rudenį suaugusių ir jauniklių apdaras rusvo atspalvio.

Gyvena drėgnuose krūmuose, paupiuose. Lizdą suka neaukštai žolių ar krūmų tankynėje. Deda 4-5 melsvus ar žalsvus kiaušinius, išmargintus pilkomis ir rudomis dėmėmis. Peri 12 dienų, jaunikliai lizdą palieka po 12 dienų. Lietuvoje išveda vieną vadą. 

Mūsų krašte pasirodo gegužės mėnesį ir išbūna iki rugpjūčio. Nereta.
Krakšlė

**Krakšlė** – šiuo vardu vadinamos dvi Lietuvoje gyvenančios ir (*Acrocephalus*) genčiai priklausančios rūšys:
* Mažoji krakšlė;
* Didžioji krakšlė.
Didžioji krakšlė

**Didžioji krakšlė** (*Acrocephalus arundinaceus*) – devynbalsinių (*Sylviidae*) šeimos paukštis. 

Nuo visų nendrinukių skiriasi dydžiu ir karkiančiu balsu, giesmė susideda iš labai garsių, atskirų garsų „kare kare dore dore dore kyt kyt…". Atskirus garsus kartoja du tris kartus. Kūno viršutinė pusė rusvai ar gelsvai pilka. Virš akių šviesus antakis. Gerklė ir pagurklis balsvi. Pilvas balsvas, rusvo atspalvio. Antsnapis tamsesnis, posnapis šviesesnis. Kojos rusvos ar pilkos. Jauniklių pilvas tamsiai rusvas.

Gyvena nendrynuose. Lizdą suka tarp nendrių stiebų. Gegužės – birželio mėn. deda 4-6 melsvai ar žalsvai baltus kiaušinius su pilkomis ir žalsvomis dėmėmis. Peri apie 13 dienų. Išveda vieną vadą. Lietuvoje dažna rūšis, pasirodo balandžio pabaigoje, o išskrenda rugsėjo mėn.
Procesas

**Procesu** gali būti vadinama:
* Įvykio ar reiškinio eiga, vyksmas.
* Bylos svarstymo teisme eiga, teismo byla.
* Procesas (informatika) – iš anksto apibrėžta konkrečios programos arba kokios nors jos dalies vykdymo metu įvykstančių įvykių seka.
* Procesas (kankinys) – I amžiaus krikščionių kankinys, šventasis.
* Termodinaminis procesas – procesas, kurio metu kinta termodinaminiai parametrai – slėgis, temperatūra, tūris, entropija. Jei kažkuris parametras yra pastovus, jis vadinamas **izoprocesu**.
* Baudžiamasis procesas – nusikalstamų veikų tyrimas ir baudžiamųjų bylų nagrinėjimas teisme.
* Endoterminis procesas – procesas arba reakcija, kuri sunaudoja energiją (šilumos pavidalu).
* Egzoterminis procesas – procesas arba reakcija, kuri išskiria energiją (šilumos pavidalu).
* degimo procesas – egzoterminė reakcija kurios metu vyksta degiosios medžiagos oksidacija.

## Nuorodos
Rizikos veiksnys

**Rizikos veiksnys** () epidemiologijoje tai veiksnys (tam tikras elgsenos ar gyvensenos aspektas, paveldėta savybė, aplinkos veiksnys), kurių ryšys su sveikatos sutrikimais yra pagrįstas epidemiologiniais tyrimais. Rizikos veiksniai nenurodo priežastinių ryšių, pvz., buvimas jaunu nesukelia kiaulytės, nors kiaulyte serga daugiausia jauni žmonės, todėl susirgti kiaulyte didesnė rizika yra vaikystėje.
Eksperimentiniai tyrimai

**Eksperimentiniai tyrimai** ( arba *intervention studies*) – tai epidemiologiniai tyrimai, kuriuos atliekant taikomos poveikio priemonės, valdančios rizikos veiksnius ar stabdančios ligos ryškėjimą, ir po to yra vertinamas šių priemonių veiksmingumas. Eksperimentinių tyrimų grupės:
;klinikiniai atsitiktinių imčių tyrimai ( arba *randomized controlled trial*) : Šiais laikais savotiškas „aukso standartas“ medicinos moksliniuose tyrimuose. Tai yra itin griežtas klinikinis tyrimas, atliekamas pagal specialią metodiką, sudarant atsitiktines imtis (stengiantis, kad jos būtų ir reprezentatyvios). Esminis skirtumas nuo paprasto klinikinio tyrimo yra tai, kad remiamasi atsitiktiniu tiriamųjų imčių sudarymu, t. y.  yra suskirstomi į poveikio ir kontrolės grupę pagal visiško atsitiktinumo principą. Be to, dažniausiai palyginamoji (kontrolės) grupė gauna ne aktyviąją medžiagą (pvz., vaistą), bet placebą, kadangi poveikio grupėje aktyvioji medžiaga taip pat paprastai turi tam tikrą placebo poveikį.
;eksperimentiniai grupių tyrimai (): Kai eksperimentinės ir kontrolinės grupės sudaromos iš tam tikrų gyventojų grupių (būtina skirti nuo eksperimentinio bendruomenės tyrimo, kurio tyrimo objektas yra visa bendruomenė).
;eksperimentiniai bendruomenės tyrimai  () : Kai poveikio ir kontrolinę grupes sudaro visa bendruomenė, o ne atskiros individų grupės).
Balta

:: *Apie miestą Ukrainoje žr. [[Balta (miestas)]]*.

**Balta spalva** – spalva, ryški šviesa, sudaryta iš visų spektro spalvų. Balta spalva techniškai bespalvė, ji neturi jokio atspalvio.

Gamtoje baltos spalvos yra sniegas, debesys. Taip pat baltos spalvos yra ir pienas, cukrus, druska.

Vakarų kultūroje balta paprastai laikoma tyrumo, nekaltumo, gėrio, taikos, pasidavimo (balta vėliava) spalva. Ji asocijuojama su šviesa, šalčiu.
Metodas

**Metodas** gali reikšti:
* Metodas (bendra sąvoka) – žingsnių seka, padedanti pasiekti tikslą; būdas. Pavyzdžiui, mokslinis metodas;
* Metodas (programavimas) – su tam tikru objektu susieta kodo dalis, reaguojanti į tam tikrą pranešimą.
Inkapsuliacija

**Inkapsuliacija** (**informacijos slėpimas**) – objektinio programavimo principas, pagal kurį objekto vidiniai duomenys yra slepiami ir jais galima manipuliuoti tik naudojant objekto viešus metodus. Inkapsuliacija leidžia neprisirišti prie objekto vidinės struktūros, todėl nesunku objektą pakeisti kitos klasės objektu ar pakeisti objekto vidinę struktūrą, nekeičiant jį naudojančio kodo.
Paveldėjimas (programavimas)

**Paveldėjimas** – objektinio programavimo principas, kai tam tikra klasė yra kitos klasės konkretizacija. Bendresnė klasė vadinama **tėvine klase** ar **viršklasiu** arba **bazine klase**, paveldėjusi klasė – **dukterine klase** ar **poklasiu** arba **išvestine klase**. Paveldėjimo ryšys kartais vadinamas **specializacija** (klasė „Dramblys“ specializuoja klasę „Žinduolis“) arba **generalizacija**, **apibendrinimu** (klasė „Lėktuvas“ generalizuoja klasę „An-24“).

Paveldėjusi klasė perima visą tėvinės klasės funkcionalumą, kurį gali iš dalies pakeisti bei papildyti. Prireikus, su paveldėjusios klasės objektais galima dirbti kaip su tėvinės klasės objektais, pavyzdžiui, paduoti metodui, kuris priima tėvinės klasės tipo parametrą.

Kai kurios programavimo kalbos leidžia daugybinį paveldėjimą (pvz., klasė „Studentų choro narys“, paveldinti iš klasių „Studentas“ ir „Dainininkas“).

## Pavyzdys

Jei turime klasę „Paukštis“ ir klasę „Pingvinas“, paveldinčią iš „Paukščio“, kiekvienas „Pingvinų“ klasės objektas turės ir Paukščio metodus (*lesti()*, *perėti()*) ir Pingvino metodus (*plaukti()*). Jei turėtume klasę medžiotojas su metodu *daryti iškamšą* su vienu parametru (parametro tipas – klasė „Paukštis“), šis metodas veiks paduodant parametrą, kurio tipas yra „Pingvinas“.
Kontrolinė grupė

**Kontrolinė grupė** arba ***palyginamoji grupė*** ( arba *reference group*) – asmenų grupė, kurios tyrimo duomenys yra palyginamieji. Naudojama atliekant atvejo ir kontrolės, klinikinius atsitiktinių imčių ar panašius epidemiologinius tyrimus. Tinkamas kontrolinės grupės parinkimas lemia epidemiologinio tyrimo patikimumą (validumą). Kontrolinės grupės rūšys:
* istorinė kontrolinė grupė () – tai asmenys, kurie buvo veikiami tam tikro veiksnio arba gydyti skirtingu laikotarpiu, dažniausiai anksčiau nei poveikio grupė;
* kontrolinė ligonių grupė () – tai asmenys, gydomi ligoninėje, dažniausiai dėl kitų priežasčių nei poveikio grupė;
* suvienodinta kontrolinė grupė () – tai asmenų grupė, kurios individai renkami atsižvelgiant į tam tikras charakteristikas (pvz., lytį, rasę, socialines - ekonomines charakteristikas ir t. t.) ir atitinka poveikio grupę;
* kontrolinė aplinkinių grupė () – tai grupė, sudaryta iš asmenų, kurie gyvena arti sergančiųjų tam tikra liga;
* kontrolinė brolių ir seserų grupė () – tai asmenų grupė, sudaryta iš tiriamųjų asmenų brolių ir arba seserų.
Poveikio grupė

**Poveikio grupė**, dar vadinama ***eksperimentine grupe*** arba ***tiriamąja grupe*** () – tai  grupė, kuriems yra taikomos kokios nors intervencijos priemonės (pvz., gydymas, vaistai, sveikatos programa ir pan.). Poveikio įtaka (mastas) yra matuojamas lyginant poveikio grupės rezultatus su kontrolinės grupės rezultatais ir taikant atitinkamus statistinius testus.
Generalinė aibė

**Generalinė aibė** ( arba *Statistical population*) arba *tiriamoji visuma* – objektų visuma, kurios savybėms ištirti atliekamas statistikos tyrimas. Paprastai ta visuma turi būti tinkamai apibrėžta, kadangi nuo to priklauso duomenų ėmimo sistema ir tyrimo duomenų interpretacija.
Tą visumą gali sudaryti:

* visi objektai, atrinkti pagal tam tikrą požymį ir paimti tyrimui ir tirti tam tikrą apibrėžtą laiko tarpsnį – visi Lietuvoje naudojami lengvieji automobiliai; visi Vilniaus 14 m. paaugliai; visi Lietuvos ąžuolai ir pan.
* visa tam tikra medžiaga, numatyta tyrimui tam tikru metu (jeigu tos medžiagos savybės keičiasi laikui einant) – Nemuno vanduo 2006 m. vasarą; 2006 m. spalio mėnesį importuotas cementas; vasario mėnesį primilžtas karvių pienas ir pan.
* reiškinys – tam tikro požymio kitimas), trunkąs tam tikrą laiko tarpą – Auksės Auksaitės kūno temperatūra rugsėjo mėnesį; lito kursas rublio atžvilgiu 2003 m., vandens skaidrumas Žuvinto ežere birželio mėnesį; Petro Petraičio agresyvumo indeksas ir pan.

Iš generalinės aibės pagal imties ėmimo reikalavimus imama ėminių imtis.
Imtį tenka imti, nes generalinę aibę ištirti ištisai paprastai būna neįmanoma. Ištisinis tyrimas būna neįmanomas dėl:
* Gausumo. Itin didelis objektų gausumas neleidžia surinkti (arba ištirti) tyrimui visus objektus (pvz., ištirti visus Petro Petraičio kūno eritrocitus, esančius jo kraujagyslėse 2000.01.15 dieną);
* Tyrimo techninio sudėtingumo. Tyrimą apsunkinti gali pakankamai ilga matavimo trukmė. Pvz., tiriant pirmuosius generalinės aibės narius likusieji gali žūti nuo senatvės ar kitaip negrįžtamai pakisti.
* Suardymo ar kitokio negrįžtamo poveikio. Neretai tyrimas suardo ar kitaip negrįžtamai paveikia objektą. Pvz., norint nustatyti baltymų kiekį visose sutirštinto pieno skardinėse, kurias pagamino cechas, tektų visas jas atidaryti, po ko jos pardavimui netiktų…
* Pernelyg didelio resursų ir lėšų poreikio. Daugelis tyrimų yra brangūs (brangūs reagentai, matuokliai, matuotojų atlyginimas).

Ėmimas turi būti toks, kad imties požymio verčių skirstinys būtų toks pat (arba bent maksimaliai panašus), kaip atitinkamas generalinės aibės skirstinys.

## Generalinė aibė ir populiacija
Lietuvių kalboje *generalinė aibė* dar vadinama *populiacija*. Tai yra angliškojo termino *population* vertimas. Tačiau biologijoje ir susijusiose srityse terminas populiacija turi specifinę reikšmę, nes reiškia ekologinę - evoliucinę organizmų populiaciją. Tuo tarpu tiriamąja visuma gali būti tiek biologinė populiacija, tiek visai kitokia visuma, be to, biologų tyrimuose tiriami objektai gali būti populiacijos (tarkime, sraigių), ir tuomet tektų kalbėti apie populiacijų populiaciją. Vengiant galimos painiavos tiriamąją visumą geriau vadinti **generaline aibe** (arba *statistine populiacija*). Šis matematinės statistikos terminas neturi nereikalingo dviprasmiškumo.

## Šaltiniai
Dagilis

**Dagilis** (*Carduelis carduelis*, , ) – nedidelis kikilinių (*Fringillidae*) šeimos paukštis.

## Paplitimas

Eurazijoje dagilio arealas driekiasi nuo Atlanto vandenyno iki Jenisiejaus. Šiaurinė riba eina per centrinę Skandinaviją, Kamos aukštupį, Obės vidurupį, pietinė – per Viduržemio jūrą, Iraką, Volgos žemupį, pietinį Uralą, Altajų. Taip pat gyvena Britų, Viduržemio jūros salose, šiaurės rytų Afrikoje.

Lietuvoje dažnas, aptinkamas ištisus metus, bet nėra gausus.

## Išvaizda

Dagilis yra panašaus į žvirblį dydžio, labai spalvingas paukštis. Aplink snapo pamatą raudona juostelė, pakaušis ir kaklo šonai juodi. Nuo skruostų ir ausų link gerklės eina balta juostelė. Nugara ir pečiai rusvi, antuodegis balsvas. Ant juodų sparnų plati skersinė geltona juostelė. Vairuojamosios plunksnos juodos su baltomis viršūnėmis, kraštinės su baltomis dėmėmis apačioje. Krūtinė ir šonai rusvi. Pilvas balsvas, pauodegys baltas. Snapas žalsvai baltas, jo viršūnė tamsesnė. Jaunikliai apaugę ilgais tamsiais pūkais. Patinai yra vidutiniškai 80,6 mm ilgio, sveria 16,7 g, patelės – 77,3 mm ilgio, sveria 15,8 g.

## Elgsena

Gyvena parkuose, nedideliuose miškuose, giraitėse tarp laukų, įvairiuose krūmynuose (prie upių, griovių, tvenkinių, sodybų, kapinių, pakelių). Įsikuria grupėmis augančiuose ąžuoluose, klevuose, liepose, guobose, nemėgsta grynų pušynų, eglynų ar baltalksnynų.

Lizdus suka medžių (dažniau spygliuočių) apatinėse šakose. Lizdą krauna balandžio pabaigoje ar gegužės pradžioje iš smulkių šakelių, žolių, augalų plaušų, plaukų, skristukų, siūlų. Lizdai tvarkingi, 7-9 cm skersmens, gūžtos gylis 3-4 cm. Deda penkis baltai melsvus, išmargintus retomis dėmėmis kiaušinius. Juos patelė peri 13-14 dienų. Maždaug dar tiek dienų išsiritę jaunikliai būna lizde. Vasaros viduryje ar pabaigoje jaunikliai pradeda skraidyti.

Dagilis – judrus, nuolat čiulbantis paukštis. Ieškodami maisto skraido iš vienos vietos į kitą, neretai lesa kabodami ore. Rudenį ir žiemą laikosi būreliais nuo 5 iki 20 individų.

## Mityba
 
Dagilis yra svarbus kenkėjų ir piktžolių naikintojas. Lesa kiaulpienių, pienių, varnalėšų, usnių, žliūgių, dagių, kiečių, trūkažolių, įvairių salierinių augalų sėklas, amarus, obelinio žiedgraužio, obuolinio vaisėdžio, lapsukių, lapgraužių lervas.

## Šaltiniai
Populiacija

**Populiacija** () – 1) visi tam tikroje šalyje ar teritorijoje gyvenantys žmonės; 2) vienos rūšies individų grupė, gyvenanti tam tikroje teritorijoje; 3) tiriamųjų objektų generalinė aibė, iš kurios sudaroma imtis.

Visi Žemėje gyvenantys žmonės sudaro pasaulinę žmonių populiaciją.

## Organizmų populiacija
Visi Žemės organizmai skirstomi į daugybę rūšių. Viena nuo kitos atskirtos (kalnų, upių ir kitų kliūčių) tos pačios rūšies individų grupės vadinamos **populiacijomis**. Kiekviena populiacija prisitaikiusi prie savo aplinkos ir užima tam tikrą ekologinę nišą, kuri apibūdinama tokiais veiksniais, kaip jų gyvenamoji aplinka, maistas, konkurentai, parazitai, ją medžiojantys grobuonys, prisitaikymas prie negyvosios aplinkos veiksnių.

Dažnai viena rūšis būna sudaryta iš daugelio populiacijų, pavyzdžiui, beržai, stirnos, kiaulpienės ir kt. Tačiau yra ir tokių rūšių, kurių egzistuoja tik viena populiacija – tai retos arba nykstančios rūšys, pavyzdžiui, stumbrai, urvinės antys, elniavabaliai ir kt.

Kiekviena populiacija yra prisitaikiusi prie savo gyvenamosios aplinkos. Skiriamos keturios buveinės:
* vanduo;
* dirvožemis;
* sausumos paviršius;
* kitas organizmas.

Gyvenamajai aplinkai būdingos tam tikros sąlygos – temperatūra, krituliai, cheminės medžiagos ir kt.

Populiacijos dydis (jos individų skaičius ir populiacijos tankis) apibūdina kiekvieną populiaciją, kuri gali mažėti arba augti, priklausomai nuo individų emigracijos, epidemijų, nepalankių negyvosios aplinkos veiksnių ar maisto stokos.

Kiekvienos rūšies populiacijai būdingas gana didelis dauginimosi potencialas. Tačiau iš tiesų populiacijos ilgai gausėti negali, nes tam ima priešintis aplinka, kuri niekada nebūna idealiai palanki. Populiacijai augant, ateina momentas, kai individams ima trūkti maisto, erdvės, didėja tarpusavio konkurencija, padaugėja plėšrūnų ir parazitų. Visa tai trukdo populiacijai plėstis ir yra vadinama aplinkos pasipriešinimu, kuris pasireiškia tuo, kad padidėja mirtingumas ir sumažėja gimstamumas, bei imigracija ir emigracija.

Kartais populiacija staiga pagausėja ir tampa nepaprastai didelė, tai vadinama demografiniu sprogimu, kuris dažniausia įvyksta tada, kai tam tikrą rūšį perkelia, ir naujos sąlygos būna labai palankios.

## Taip pat skaitykite
* Pasaulio gyventojai
* Gyventojų perteklius
TeX

**T<sub><big>E</big></sub>X**, rašomas kaip **TeX** – teksto formatavimo kalba bei įrankiai, sukurti Donaldo Knuto. TEX tariama kaip „tech“, kadangi, pasak autoriaus, pavadinimo raidės atitinka graikiškas τεχ (tau – epsilon – chi).

*Tex* yra populiarus akademinėje visuomenėje, o ypač matematikos, fizikos ir kompiuterių mokslo bendruomenėse. Daugelis **Tex** naudotojų mano, kad *Tex* yra geriausia priemonė atvaizduoti sudėtingoms matematinėms formulėms. Kartu su Latex paketu, *Tex* dažnai naudojamas kaip maketavimo priemonė.

## Pavyzdžiai
Nesudėtingas TeX pavyzdys:
Sukurkite tekstinį dokumentą *myfile.tex* ir į jį įrašykite:
 hello
 \bye

Išsaugoję, komandinės eilutės interpretatoriuje ir įveskite:
 tex myfile.tex

*Tex* Sukurs dokumentą *myfile.dvi*
Pasinaudokite jūsų paketo programa, skirta peržiūrai. Jei naudojate MikTeX paketą, tai bus <tt>yap</tt>:
 yap myfile.dvi

Pamatysite tik užrašą „*hello*“. Žodis „*\bye*“ – tai *TeX* komanda, kuri žymi dokumento pabaigą. Ši komanda neišveda jokių matomų duomenų.

Abu šie dokumentai gali būti spausdinami iš peržiūros programų ar konvertuojami į plačiau naudojamus formatus, pavyzdžiui, į PostScript šiuos dokumentus galima konvertuoti, panaudojus dvips programą.

Yra galimybė sukurti PDF formato dokumentus, naudojantis pdfTeX programa:
 pdftex myfile.tex

### Matematiniai pavyzdžiai
TeX galimybės geriau matomos, naudojant jį matematinėms formulėms atvaizduoti. Pavyzdžiui, parašykime gerai visiems žinomą kvadratinės lygties sprendinių formulę:
 
 \bye

Gauname:
: Mūsų formulė {-b\pm\sqrt{b^2-4ac} \over {2a}}

Pastebėkime, kad formulės atvaizdavimas yra panašus į žmogaus užrašytą ar sumaketuotą formulę uždavinynuose. Formulės sakinys pradedamas „$“ simboliu, po to seka formulė, užrašyta TeX formatu ir uždaromasis '$' simbolis. Norėdami atvaizduoti formuolę naujosios eilutės viduryje naudojame '$$' simbolius. Pavyzdžiui, ta pati formulė

 
 \bye

bus atvaizduojama taip:
: Mūsų formulė
{-b\pm\sqrt{b^2-4ac} \over {2a}}

## Nuorodos
* LaTeX lietuviams – lietuviška LaTeX viki
* Vytas Statulevičius. LaTeX2e: Matematiniai simboliai ir šriftai (PDF failas, 150Kb)
* Lietuvos Tex’o vartotojų Grupė
* Tex vartotojų grupė
Imtis

**Imtis** – tai iš generalinės aibės (pvz., populiacijos) tyrimui atrinktų asmenų, organizmų, ėminių grupė. Pagrindinis imties parametras – imties tūris (imties elementų skaičius). Imtis yra sudaroma pagal tam tikrus principus, siekiant kad ją tiriant būtų galima norimai tiksliai apibūdinti generalinę aibę (tiriamą populiaciją):
* remiantis atranka, imtis gali būti:
** atsitiktinė,
** neatsitiktinė;
* remiantis populiacija (generaline aibe), imtis gali būti:
** reprezentatyvioji,
** nereprezentatyvioji.

## Neatsitiktinė imtis
*Neatsitiktinė imtis* – tai tokia imtis, į kurią patekti tam tikriems populiacijos individams (generalinės aibės objektams) tikimybė lygi nuliui arba yra daug mažesnė nei kitų (išlikusiojo klaida). Būdingi neatsitiktinių imčių pavyzdžiai gali būti tokie: 1) imtis sudaryta iš telefonų abonentų knygos (į imtį nepateks gyventojai, kurie neturi telefono); 2) gatvėje sutikti žmonės (į imtį mažai pateks darbingo amžiaus žmonių); 3) tyrimo savanoriai. Neatsitiktinės imtys dažniausiai yra  ir turi atrankos paklaidą, todėl jų tyrimo rezultatai netinka visai populiacijai (generalinei aibei).

## Nereprezentatyvioji imtis
*Nereprezentatyvioji imtis* – tai tokia imtis, kurios individų ar objektų pagrindinių  dažnumas skiriasi nuo populiacijos. Šios imties tyrimo išvadų negalima taikyti visai populiacijai ar generalinei aibei, todėl yra patartina rinktis  sudarymo būdus.

## Reprezentatyvioji imtis
*Reprezentatyvioji imtis* – tai tokia imtis, kurios individų (objektų) pagrindinių požymių skirstymas atitinka populiaciją (generalinę aibę). Pagrindiniai požymiai dažniausiai būna lytis ir amžius bei kiti tyrimui svarbūs požymiai. Hipotezė apie imties reprezentatyvumą tikrinama statistikos metodais. Reprezentatyviosios imties tyrimo išvadas galima taikyti visai populiacijai.

## Šaltiniai
Konvejeris (procesoriaus)

**Konvejeris** – speciali loginė schema, leidžianti optimizuoti procesoriaus darbą, vykdant nepriklausomus veiksmus lygiagrečiai.

Tipiškas procesorius bet kurią komandą vykdo keliais etapais:
# Komanda išrenkama iš atminties (pasiunčiama užklausa į atmintį, sulaukiama, kol atmintis procesoriui perduos komandos kodą)
# Komanda identifikuojama (nustatoma, kaip ir kokius duomenis komanda naudos)
# Iš atminties išrenkami komandos naudojami duomenys (pasiunčiama užklausa į atmintį, sulaukiama, kol atmintis procesoriui perduos komandos naudojamus duomenis)
# Komanda įvykdoma
# Į atmintį perkeliami komandos apdirbti duomenys (į atmintį pasiunčiami duomenys, sulaukiama, kol jie bus įrašyti)
# Apskaičiuojamas kitos komandos adresas

Visi šie etapai vykdomi gana nepriklausomai vienas nuo kito, todėl vykdant vieną iš šių veiksmų, už kitus veiksmus atsakingos procesoriaus dalys stovi be darbo. Naudojant *konvejerį*, visi šie darbai vykdomi lygiagrečiai, pvz., kol viena procesoriaus dalis identifikuoja naujai gautą komandą, kita dalis išrinkinėja iš atminties kitai komandai reikalingus duomenis.

Kai kurie sudėtingesni konvejeriai būna sujungti su kešavimo schemomis, ilgiau trunkančius veiksmus (komandų išrinkimą, jų duomenų išrinkimą) leidžia vykdyti iš anksto. Itin efektyviai *konvejeriai* naudojami RISC procesoriuose: dėl mažo komandų skaičiaus, vienodo komandų (ir duomenų) ilgio, mažo kiekio operandų (dažniausiai – vieno), adresacijos būdų ribojimo, RISC procesoriuose esančių konvejerių darbą galima efektyviai prognozuoti, atitinkamai – ir smarkiai optimizuoti.

## Nuorodos
* Superskaliariniai procesoriai
Variacija

**Variacija** – reiškinys, kai kažkas kinta.

* Statistikoje variacija – tai tiriamojo  kitimas dėl jam būdingų ypatumų, išmatuotosios vertės kitimas dėl matavimo procedūros netobulumo arba skirtingų objektų išmatuotųjų verčių skirtingumas. Tokia variacija dažniausiai aprašoma dispersija, standartiniu nuokrypiu arba variacijos koeficientu.
* Matematikoje variacija - diferencialo sąvokos apibendrinimas.
* Balete variacija – neilgas, išvystytos kompozicijos šokis vienam arba keliems atlikėjams. Skirstomos į moteriškas ir vyriškas, terre a terre ir šuolines.
Kiekybinis požymis

**Kiekybinis požymis**, arba ***matusis požymis*** – požymis, apibūdinantis kiekybines tiriamojo individo arba objekto savybes, pvz., amžių, arterinį kraujospūdį, cholesterolio kiekį kraujyje ir pan. Kiekybinio požymio reikšmės nustatomos intervalo ir santykių matavimų skalėmis.

## Šaltiniai
Matavimų skalė

**Matavimų skalė** () – tai  reikšmių matavimo būdas. Yra išskiriamos šios matavimų skalės:
* **nominalioji matavimų skalė** () – tai požymio reikšmių matavimo būdas, kuriuo tiriamieji objektai ar individai, atsižvelgiant į nagrinėjamo požymio kategorijas, skirstomi į grupes. Grupės numeruojamos laisvai, o jų numeriai turi ne skaičių, bet tam tikrų grupių (vardų) prasmę. Šia skale užrašoma žmogaus lytis, šeiminė padėtis, profesija, tautybė, diagnozė ir kiti požymiai.
** dichotominė matavimų skalė () – taikant šią skalę, požymių reikšmės yra priskiriamos prie vienos iš dviejų galimų kategorijų. Pavyzdžiui, gyvas arba miręs, rūko – nerūko ir kt.
* **ranginė matavimų skalė** () – tai požymio reikšmių matavimo būdas, kuriuo skirtingai nei nominaliosios matavimų skalės, tiriamieji objektai ar individai gali būti sudėlioti matuojamo požymio didėjimo arba mažėjimo tvarka. Vartojant šią skalę galima teigti, kad vieno objekto požymio reikšmė didesnė, lygi ar mažesnė už kito objekto, nors neįmanoma nustatyti, kiek ji didesnė ar mažesnė. Idealioje ranginėje skalėje sutampančių verčių neturėtų būti. Praktikoje sutampančių rangų būna. Tokiais atvejais naudojant ranginius metodus neretai tenka naudoti specialias pataisas. Gerokai grubesnis šios skalės variantas – **balinė matavimo skalė** (pvz., žinių įvertinimas balais, ligos stadija, dangos korozinis pažeistumas ir pan.). Joje sutampančių verčių būna daug.

* **intervalinė matavimų skalė** () – tai požymių reikšmių matavimas būdas, taikomas kiekybiniam dviejų požymių reikšmių skirtumui nustatyti. Šios skalės absoliutusis nulis nežinomas, bet nulinė reikšmė gali būti nustatoma bendru mokslininkų susitarimu. Tipinis šios skalės vartojimo pavyzdys – temperatūros matavimas vartojant Celsijaus ar Farenheito temperatūros skalę.
* **santykių matavimų skalė** () – tai požymio reikšmių matavimo būdas, kuriuo nulinė požymio reikšmė yra nustatoma ne susitarimu (kaip kad yra intervalo matavimų skalės), o yra absoliuti, susijusi su reiškinių esme. Santykių skale matuojamas žmogaus amžius, ūgis, kūno svoris, kraujospūdis, cholesterolio kiekis kraujyje ir kt.

## Šaltiniai
Atranka

**Atranka** tyrimui () – tai tyrimo imties sudarymas. Ruošiantis atlikti tyrimą, atranka reikalinga dėl to, kad paprastai nėra galimybės (dėl techninių ir finansinių kliūčių) arba nėra racionalu apklausti ar ištirti visus dominančios populiacijos ar generalinės aibės elementus, pvz., apklausti visus miesto gyventojus. Tyrimui yra atrenkama tik tam tikra populiacijos dalis, o ne visa populiacija. Pagal tai, kokiu principu yra atliekama atranka, tyrimams yra sudaromos atsitiktinės arba neatsitiktinės imtys.
Atsitiktinė imtis

**Atsitiktinė imtis** () – tai imtis, sudaryta taip, kad visi individai (objektai) turi tam tikrą tikimybę, nelygią nuliui, patekti į šią imtį.
* Jei šios tikimybės lygios, sudaroma ***paprastoji atsitiktinė imtis*** (). Pavyzdžiui, tokia imtis gali būti sudaryta iš visų gyventojų sąrašo, kai  atrenkami, taikant atsitiktinių skaičių arba kitą tikimybių metodą.
* Kartais populiacija (generalinė aibė) skirstoma į sluoksnius, atsižvelgiant į tam tikrą svarbų  (pvz., lytį, tautybę, regioną), ir iš kiekvieno sluoksnio sudaroma paprastoji atsitiktinė imtis. Šių imčių visuma sudaro ***sluoksniuotąją (stratifikuotą) atsitiktinę imtį*** ().
* Jei visų sluoksnių imčių tūriai yra proporcingi sluoksnių dydžiams, tuomet sluoksniuotoji atsitiktinė imtis yra reprezentatyvioji imtis (pvz., jei 40-59 metų gyventojai sudaro 20 proc. populiacijos, tai į imtį atrenkama 20 proc. iš šio populiacijos sluoksnio). Sluoksniuotosios atsitiktinės imties, skirtingai nei paprastosios, individų (objektų) patekimo į imtį tikimybės ne lygios, bet skirtingos, t. y. proporcingos sluoksnio dydžiui.
* ***Grupinės atsitiktinės imties*** () vienetas yra tam tikra individų (objektų) grupė (pvz., šeima, mokykla, miesto kvartalas ir kt.). Tiriami visi atsitiktinai atrinktos mokyklos, ligoninės ir kt. individai.
* ***Sisteminė atsitiktinė imtis*** () sudaroma, jei individai atrenkami remiantis tam tikra sistema. Pavyzdžiui, į imtį iš sąrašo atrenkamas kas dešimtas individas arba asmenys, kurių pavardės prasideda tam tikra raide.

## Šaltiniai
Kikilis

**Kikilis** (*Fringilla coelebs*) – kikilinių (*Fringillidae*) šeimos paukštis. Nesunku pažinti iš baltų juostelių sparnuose ir giesmės. Patino kakta juoda, viršugalvis ir sprandas pilkai mėlyni. Nugara rusva, antuodegis žalsvas. Sparnai juodai rudi su dviem baltomis juostelėmis. Skruostai ir apatinė kūno pusė raudonai rudi, pilvas šviesesnis. Patelės nugarinė pusė rusvai pilka, antuodegis žalias, pilvinė – pilkai ruda. Giesmė trumpa, labai skardi ir skambi, susideda iš garso „pink pink".

Gyvena įvairiuose miškuose, parkuose, soduose. Lizdą suka 1-9 m aukštyje iš šakelių, samanų, išorę aplipdo pilkomis kerpėmis, pūkais, vidų iškloja plaukais, kartais plunksnomis. Deda 4-6 žalsvus ar melsvus kiaušinius, išmargintus rausvais taškais. Peri 13 dienų. Išveda dvi vadas. Jaunikliai lizde išbūna iki 14 dienų. Dažnas Lietuvos paukštis, atskrenda kovo viduryje, išskrenda vėlai rudenį.

## Galerija

Kikilio lizdas.jpg|Kikilio lizdas
Chaffinch-Mindaugas Urbonas-2.jpg|Kikilis iš apačios
Fringilla_coelebs.jpg
Pinson des arbres – Fringilla coelebs moreletti – Flamengos Fayal Açores 222.jpg|
Šiaurinis kikilis

**Šiaurinis kikilis** (*Fringilla montifringilla*) – kikilinių (*Fringillidae*) šeimos paukštis. Nuo kikilio skiriasi oranžinėmis juostelėmis ant pečių ir baltu antuodegiu. Patino galva, sprandas ir nugara juodi. Juosmuo ir antuodegis balti. Sparne 2 balsvos juostelės. Krūtinė ir plati juostelė ant pečių oranžinės. Pilvas balsvas. 

Lietuvoje apsilanko traukimo metu, kartais žiemoja. Apsistoja laukuose, krūmuose. Minta įvairiomis sėklomis.
Žaliukė

**Žaliukė** (*Chloris chloris* arba *Carduelis chloris*) – kikilinių (*Fringillidae*) šeimos paukštis.

## Paplitimas

Eurazijoje žaliukės arealas driekiasi nuo Atlanto iki Uralo, šiaurinė riba eina centrine Suomija, Kamos aukštupiu, pietinė – Viduržemio jūros pakrante, Mažąja Azija, Volgos žemupiu, Uralo vidurupiu. Yra izoliuotas arealas Vidurinėje Azijoje, taip pat gyvena Šiaurės Afrikoje, Viduržemio jūros salose.

### Lietuvoje

Lietuvoje dažnas paukštis. Stebima ištisus metus, aptinkama visoje šalies teritorijoje. Manoma, kad peri iki 250 000 porų.

## Išvaizda
Patino viršutinė kūno pusė gelsvai žalia, apatinė geltona, žalio atspalvio. Patelė panaši į patiną, bet blankesnių, rusvai gelsvų spalvų. Snapas balsvas, kojos rausvos. Jaunikliai panašūs į patelę, jų nugara dėmėta, o antuodegis rudas. Patinų kūno ilgis 88,9 mm, kūno masė 28,1 g, patelių kūno ilgis 86,1 mm, masė 26,8 g.

## Elgsena

Gyvena miškų pakraščiuose, gyvatvorėse, soduose, parkuose, kapinėse, sodybose ir kituose želdynuose kur yra eglių, kėnių, tujų ar pocūgių. Gyvena būreliais po 2-3 poras, o vasaros pabaigoje ir rudenį telkiasi į didesnius būrius, laikosi linų, javų laukuose, prie sodybų.

Lizdą krauna krūmuose, iki 3 m aukštyje. Lizdui naudoja šakneles, sausą žolę, kerpes, samanas, vidų iškloja įvairiais plaukais, augalų pūkais. Deda 5-6 melsvai baltus su rudomis dėmelėmis kiaušinius. Peri 13-14 dienų. Išaugina dvi vadas, tikėtina, kad kai kurios poros ir tris. Jaunikliai lizde išbūna apie 14 dienų. Gyvena apie dešimt metų, seniausi individai užfiksuoti sulaukę 12–13 metų.

## Mityba

Žaliukė maitinasi įvairių augalų pumpurais, lapeliais, garstukų, rūgčių, svėrių, kiečių, šeryčių, linų, grikių, usnių, guobų, kanapių, vinkšnų, pušų, skirpstų, eglių, maumedžių sėklomis. Taip pat lesa vabzdžius bei jų lervas (straubliukus, sprindžius, pjūklelius, lapsukius).

## Galerija

Greenfinch.jpg|Patinėlis
European Greenfinch female.jpg|Patelė
Greenfinch Nest 17-07-10 (4809786391).jpg|Lizdas su kiaušiniais
Carduelischloriseggs.JPG|Kiaušiniai


## Šaltiniai
Plonoji žarna

**Plonoji žarna** () – ilgiausia virškinamojo trakto dalis, kuri prasideda nuo skrandžio prievarčio ir tęsiasi iki storosios žarnos; ilgis 5-6 m. Plonoji žarna skirstoma į dvylikapirštę (*duodenum*), tuščiąją (*jejunum*) ir klubinę (*ileum*). Tarp šių dalių ryškios ribos nėra, tačiau skiriasi sandara ir funkcija. Plonosios žarnos gleivinės paviršiuje yra daugybė raukšlių ir kūgio pavidalo išaugų – žarnos gaurelių. Raukšlės ir gaureliai labai padidina plonosios žarnos paviršiaus plotą, padeda geriau įsiurbti suvirškintas maisto medžiagas.

## Plonosios žarnos sienos sandara

**Plonoji žarna** yra sudaryta iš trijų dangalų: gleivinės, raumeninės sienos bei serozinio dangalo.
**Gleivinė**, (), yra sudaryta iš žiedinių raukšlių bei gaurelių. Po ja yra gerai išvystytas pogleivis, kuriame išsidėstę daug kraujagyslių bei limfagyslių. Virškinimas geriausiai vyksta dvylikapirštėje žarnoje dėl į ją atsiveriančių kasos ir tulžies latakų, tačiau visoje plonosios žarnos gleivinėje yra liaukų, išskiriančių žarnų (virškinimo) sultis.
**Raumeninio dangalo**,(), siena yra sudarytas iš dviejų sluoksnių: išorinio išilginio, (), ir vidinio žiedinio, (). Galiausiai, **serozinis dangalas**,(), yra labiausiai nutolusi plonosios žarnos siena nuo vidurio. Šis dangalas yra vidurių pilvaplėvės dalis. Ji nesiskiria nuo kitus organus dengiančios vidurių pilvaplėvės. Plonosios žarnos funkcijos: maisto virškinimas bei maisto medžiagų įsiurbimas.

## Dvylikapirštė žarna, ''duodenum''

Tai pati pirmoji plonosios žarnos dalis. Prasideda nuo prievarčio rauko. Jos ilgis apie 25 – 38 cm.
Į šią žarnos dalį atsiveria kasos ir tulžies latakai. Dvylikapirštė žarna dar gali būti skirstoma į tris dalis:
viršutinę dalį, (), nusileidžiančiąją dalį, (), ir apatinę dalį, ().

Dvylikapirštėje žarnoje pH yra apie *7,0*.

## Tuščioji žarna, ''jejunum''
Antroji plonosios žarnos dalis prasideda nuo dvylikapirštės ir tuščiosios žarnos linkio.
Jos ilgis yra apie 2,5 metro. Joje beveik nebelieka liaukų, kurios buvo dvylikapirštėje žarnoje.
Šioje plonosios žarnos dalyje daugiausiai vyksta suvirškintų maisto medžiagų įsiurbimas.

Tuščiojoje žarnoje pH yra apie *7,0 – 9,0*.

## Klubinė žarna, ''ileum''
Paskutinioji plonosios žarnos dalis. Ši dalis yra svarbiausia maisto medžiagų įsiurbimo vieta plonojoje žarnoje. Jos ilgis nuo 2 metrų iki 4 metrų. Aiškios pradžios neturi,
o baigiasi prie klubinio storosios žarnos vožtuvo. Klubinė žarna yra siauresnio spindžio nei tuščioji žarna. Taip pat joje mažiau gaurelių, ji yra blyškesnė. Taip yra todėl, kad joje ne tokia intensyvi kraujotaka.

Klubinėje žarnoje pH yra apie *7,5 – 8,5*.

## Plonosios žarnos funkcija
Tai labai svarbi virškinimo sistemos dalis. Joje įsiurbiama didžioji dalis maisto medžiagų, kurios patenka į kūną.
Plonąją žarną pasiekęs kraujas vėliau po kūną išnešioja aminorūgštis, gliukozę, glicerolį, riebiąsias rūgštis.
Elektrolitai, vitaminai, mineralai, medikamentai bei vanduo į kraują patenka iš storųjų žarnų (colon).

## Plonosios žarnos ligos
* Enteritas
Puslaidininkinis įtaisas

**Puslaidininkis įtaisas** - įtaisas, kurio veikimas pagrįstas puslaidininkių savybėmis.

## Klasifikacija

'''Rezistoriuose''' ir **galvanometriniuose prietaisuose** naudojama izotropinė medžiaga (vieno tipo puslaidininkis be sandūrų). Šiuose prietaisuose fizikiniai reiškiniai, lemiantys prietaisų elektrines savybes, vyksta visame tūryje. Galvanomagnetiniuose prietaisuose naudojamas Holo efektas.

'''Dioduose''' naudojami skirtingo tipo puslaidininkiai, sudarantys elektroninę-skylinę sandūrą, todėl diodo elektrinės charakteristikos yra apibūdinamos sandūros elektrinėmis savybėmis.

'''Dvipoliuose tranzistoriuose''' panaudotos dvi ''pn'' sandūros. Šių tranzistorių elektrines savybes lemia dviejų *pn* sandūrų tarpusavio veikimas.

'''Lauko tranzistoriuose''' naudojami skirtingo tipo puslaidininkiai, kurie sudaro ''pn'' sandūras. Nuo diodų lauko tranzistoriai skiriasi tuo, kad jų elektrinės charakteristikos priklauso nuo *pn* sandūros ir izotropinio puslaidininkio kanalo tarpusavio veikimo.

'''Tiristoriuose''' yra trys ir daugiau ''pn'' sandūrų. Tiristorių pagrindines elektrines savybes lemia sandūrų tarpusavio veikimas.

**Fotoelektriniuose prietaisuose** panaudoti vidinis ir ventilinis fotoefektai.

**Kombinuotiems prietaisams** priskiriami prietaisai, kurių viename korpuse sujungta keletas skirtingų puslaidininkių prietaisų.

'''Integrinių mikroschemų''' visi elementai ir tarpelementiniai junginiai išdėstyti kristalo (puslaidininkio) paviršiuje arba tūryje.
1830 m.

**1830** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Ivanas Levickis, Lietuvos istorizmo krypties inžinierius architektas, atvykęs iš Rusijos (m. 1894 m.).
* Kiprijonas Maculevičius, Lietuvos architektas (m. 1906 m.).

### Mirtys
* **[[Rugpjūčio 3]]** d. – Fridrichas Gotlibas Hasenšteinas, padėjęs Liudvikui Rėzai rengti biblijos leidimą (g. 1786 m.).
* **[[Lapkričio 21]]** d. – Jonas Sniadeckis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės astronomas, matematikas, filosofas, pedagogas; Vilniaus Universiteto profesorius, 1807–1815 m. - rektorius (g. 1756 m.).

**Nedatuota**

* Dionizas Poška, XIX a. lietuvių rašytojas, vienas žymiausių kultūros veikėjų (g. 1757 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 13]]** d. – Augustas Daugulis, pirmasis profesionalus latvių grafikas (m. 1899 m.).
* **[[Kovo 15]]** d. – Paulius Heizė, vokiečių rašytojas, Nobelio literatūros premijos laureatas, vienas žymiausių XIX a.-XX a.-ojo amžiaus literatūrinio gyvenimo asmenybių. Garsus tapo savo novelėmis (m. 1914 m.).
* **[[Kovo 19]]** d. – Jonas Dogelis, lietuvių kilmės Rusijos farmakologas (m. 1916 m.).
* **[[Rugsėjo 8]]** d. – Frederikas Mistralis, 1914 m. kovo 25 d. Majane) − prancūzų poetas ir oksitanų kalbos leksikografas. Felibrižo (literatūrinio judėjimo, siekusio provansalų literatūros atgimimo) pradininkas ir žymiausias atstovas. 1904 m. suteikta Nobelio literatūros premija.
* **[[Rugsėjo 13]]** d. – Karlis Teodoras Hūnas, latvių tapytojas, grafikas (m. 1877 m.).
* **[[Spalio 15]]** d. – Porfirijus Diasas, Amerikos–Meksikos karo savanoris, Prancūzų intervencijos herojus ir Meksikos prezidentas. Jis valdė nuo 1876 iki 1880 ir nuo 1884 iki 1911 (m. 1915 m.).
* **[[Gruodžio 10]]** d. – Emilė Elizabetė Dikinson, JAV poetė. Gyveno uždarą gyvenimą. Kūryba (išskyrus keletą eilėraščių) buvo paskelbta po mirties. Emily Dickinson lyrika ("Eilėraščiai", 3 t. 1955 m.) filosofinė, jai būdinga polinkis į misticizmą, gamtos, meilės, mirties motyvai, intymios, kartais ironiškos intonacijos, paradoksai, novatoriškas eiliavimas. (m. 1886 m.).
### Mirtys
* **[[Vasario 11]]** d. – Johann Baptist Edler von Lampi, austrų dailininkas – portretistas (g. 1751 m.).
* **[[Gegužės 16]]** d. – Jean Baptiste Joseph Fourier, prancūzų matematikas bei fizikas, labiausiai žinomas už Furjė eilučių tyrimus ir pritaikymą. Taip pat jo vardu yra pavadintos Furjė transformacijos (g. 1768 m.).
* **[[Birželio 4]]** d. – Antonijus Chosė de Sukrė, Pietų Amerikos išsivadavimo kovų lyderis. Sukrė buvo vienas artimiausių Simono Bolivaro draugų ir bendražygių (g. 1795 m.).
* **[[Lapkričio 30]]** d. – Pijus VIII, 253 - ias Romos katalikų bažnyčios popiežius (g. 1761 m.).
* **[[Gruodžio 17]]** d. – Simonas Bolivaras, viena ryškiausių Pietų Amerikos istorinių asmenybių, žymus karvedys ir Politikas (g. 1783 m.).

**Nedatuota**

* Jansas Jorkas, prūsų generolas, 1812 m. pasirašęs Tauragės konvenciją (g. 1759 m.).
## Nuorodos
Šakniastiebis

**Šakniastiebis** – pakitęs požeminis stiebas, leidžiantis pridėtines šaknis.

Dažnausiai šakniastiebiai yra apvalūs, auga horizontaliai, neturi chlorofilo, todėl neatlieka fotosintezės. Šakniastiebiai nuo šaknų skiriasi tuo, kad turi redukuotus žvynelių pavidalo lapelius, o jų pažastyse įžiūrimi pumpurai. Lapeliai dažnai anksti nukrinta ir lieka tik jų randai, todėl šakniastiebis atrodo nariuotas. Auga viršūne, bet kai ji apmiršta, šakniastiebis ima pūti.

Vegetacijos periodu iš kai kurių šakniastiebio pumpurų išauga antžeminiai ūgliai. Kai šakniastiebis atitrūksta nuo augalo, iš jo dalių gali išaugti nauji augalai. Jie įsišaknija pridėtinėmis šaknimis.

Šakniastiebiai kaip ir stiebai gali šakotis. Skiriami du šakojimosi būdai:
* **Monopodinis** ( – vienas, *pous, podos* – koja) – tai vientisa pagrindinė ašis. Toks šakojimasis būdingas vilkauogei, vilkdalgiui, kiškiakopūsčiui.
* **Simpodinis** ( – bendra, *pous, podos* – koja). Nuo pagrindinės ašies atsišakoja šoninės. Tokius šakniastiebius turi ajeras ir baltašaknė.

Šakniastiebiuose gausu fiziologiškai aktyvių medžiagų (alkaloidų, glikozidų), todėl kai kurių augalų šakniastiebiai vartojami vaistų gamybai.
Reikšmingumo lygmuo

**Reikšmingumo lygmuo** (), dar vadinamas ***statistiniu patikimumu*** – tikimybė pagrįstai atmesti klaidingą hipotezę Šį dydį įprasta žymėti p arba α. Kuo reikšmingumo lygmuo mažesnis, tuo didesnio duomenų ir hipotezės H_0 neatitikimo reikia jai atmesti. Dažniausiai pasirenkamos reikšmės yra 0,95 (moksle); 0,99 ir 0,999 (kituose tyrimuose, medicinoje). Kartais literatūroje pasitaiko ir atvirkštinis žymėjimas (0,05; 0,01; 0,001).

Statistinis patikimumas skaičiuojamas siekiant įvertinti, kokia yra tikimybė, kad stebimas skirtumas tarp atskirų grupių ar objektų yra dėl paprasto atsitiktinumo. Mokslo pasaulyje dažniausiai statistiškai patikimais laikomi rezultatai, kai p > 0,95 – tai reiškia, kad egzistuoja mažesnė nei 5 proc. tikimybė, kad nustatytas skirtumas buvo tik atsitiktinumas.

## Taikymas mokslinei hipotezei įrodyti

 
Dažniausiai atliekant tyrimus reikia įsitikinti, jog dviejų matavimų grupių vidurkiai patikimai skiriasi tarpusavyje. Pavyzdžiui, žinant 100 vegetarų ir 100 nevegetarų vidutinę gyvenimo trukmę, norima įtikinamai pasakyti, jog vegetarai vidutiniškai gyvena ilgiau. Kadangi tiek vegetarų, tiek nevegetarų Žemėje aišku yra daug daugiau, šimtu matavimu gyvenimo trukmės vidurkis nėra sužinomas absoliučiai tiksliai. Paaiškėja tik tam tikras intervalas, kuriame, tikėtina, šis vidurkis yra. Intervalo plotis priklauso nuo matavimų skaičiaus (daugiau matuojant, vidurkis sužinomas tiksliau) bei pasirinkto reikšmingumo lygmens (reikalaujant mažesnės klaidos tikimybės, intervalas platėja). Du vidurkiai laikomi patikimai skirtingais **tik tada**, jei jų pasikliautini intervalai nepersikloja tarpusavyje.

Skaičiuojant naudojamos dvi formulės:

:  \sigma = \sqrt{\frac{1}{n - 1}\sum_{i=1}^n{ (x_i - \bar{x})^2}} ,

kur n yra matavimų skaičius,  \bar{x}  – matavimų aibės aritmetinis vidurkis ir xi – i - ojo matavimo reikšmė. Tada didžiausia reikšmė, kuria gali skirtis nustatytas vidurkis nuo realiai esančio (esant pasirinktajam pasikliovimo lygmeniui, yra:

:  a =  \frac{t(n, P) \sigma}{\sqrt{n}} ,

čia t(n, P) – Stjudento koeficientas esant n-1 laisvės laipsnių (mūsų atveju n yra matavimų skaičius) ir P pasikliovimo lygmeniui. Šis koeficientas skaičiuojamas gana sudėtingai, bet jis gali būti randamas iš įvairių lentelių. Jo reikšmė dažniausiai svyruoja tarp 2 ir 3.

## Šaltiniai
Atrankos paklaida

**Atrankos paklaida** () – tai sisteminė paklaida, atsirandanti dėl netinkamos atrankos metodikos, kai skiriasi į tiriamąją imtį patekę ir nepatekę asmenys arba tyrime dalyvavę ir nedalyvavę asmenys. Atrankos paklaidos dažnai atsiranda atliekant atvejo ir kontrolės tyrimus, jei netiksliai atrenkamos ligonių (atvejų) ir sveikųjų (kontrolės) grupės – t. y. ligonių grupė skiriasi nuo kontrolinės pagal tam tikrus požymius (pvz., amžius, lytis, išsilavinimas ir kt.), galinčius turėti įtakos nustatytam ryšiui.
Sisteminė paklaida

**Sisteminė paklaida** ( arba *bias*) – tai sisteminis tyrimo rezultatų nuokrypis nuo tikrosios vertės. Priešingai nei atsitiktinė paklaida, sisteminė paklaida įgyja tą pačią reikšmę atliekant pakartotinius matavimus, t. y., dažnai iškreipia duomenis į vieną pusę nuo tikrosios vertės, pvz., netikslus prietaisas rodo kiek didesnę nei tikroji vertę, arba tyrėjas atidžiau stebi ir seka , esančius poveikio, bet ne kontrolės grupėje (tyrėjo paklaida).

## Šaltiniai
Mėlyna

**Mėlyna** – spalva, vienos iš spalvų grupės pavadinimas. Viena iš trijų pagrindinių spalvų RGB spalvų maišymo sistemoje. 

## Simbolizmas
Mėlyna siejama su:
* Vandeniu (žemėlapiuose vandens telkiniai žymimi mėlyna spalva)
* Dangumi (frazė "*žydras dangus*" reiškia giedrą, saulėtą dangų)
* Politikoje konservatyvia laikoma mėlyna spalva yra priešprieša socialistinei raudonai, anarchistinei juodai.
* *Azzurri* - (šviesiai mėlyna) Italijos sportininkų apranga.

## Mineralai
* Azuritas
* Lazuritas
* Safyras

## Pigmentai
* Azuritas
* Ceruleanas (Seruleanas)
* Kobaltas

## Augalai ir gyvūnai
* Mėlynoji agava (*Agave tequilana*, Agave weber*) - augalas mėlynais lapais. Meksikoje naudojama [[Tekila|tekilos]] gamyboje.
* Drugelio Morpho (*Morpho menelaus'') ryškiai mėlyna vidinė sparnų plokštuma.
ARIZ

**ARIZ** (rus. akronimas Алгоритм Решения Изобретательских Задач) – Išradybinių uždavinių sprendimo algoritmas yra sistemiška procedūra surasti sprendimams situacijose be akivaizdžių prieštaravimų, kai kiti TRIZ įrankiai netinka.
Priklausomai nuo problemos prigimties gali būti iki 65 žingsnių. Naudojama 2, 3, 4 lygio problemoms spręsti. Kūrino autorius – Henrikas Altšuleris, kiti autoriai neturi teisės naudoti šį pavadinimą.

Pagrindiniai ARIZ žingsniai:
# Suformuluoti problemą.
# Transformuoti problemą į modelį. 
# Analizuoti modelį.
# Formuluoti Idealų Galutinį Rezultatą (IGR).
# Išryškinti prieštaravimus.
# Nustatyti esamus resursus (išteklius) ir juos panaudoti pašalinant prieštaravimus.
# Pritaikyti sprendimą (modelį) realioms aplinkybėms.
# Įdiegti sistemoje sprendimą (įgyvendinti).
# Panaudoti sprendimą plačiau (tiražuoti).

*Bet kuris darbas programuojant sprendimo procesą gali būti sėkmingas tik sintezės su pagrindine ARIZ linija sąlyga: [[IGR]], [[Prieštaravimai]], Organizuota informacija. Altšuleris*

*ARIZ – instrumentas mąstymui, o ne vietoj jo… nestandartiniams uždaviniams spręsti. Patikrinkite, galbūt jūsų uždavinys išsispręs standartų pagalba! Altšuleris*

## Istorija
Virš 40 metų autoriaus H. Altšulerio tobulinamas ARIZ buvo šių versijų: АРИЗ-59, АРИЗ-61, АРИЗ-64, АРИЗ-65, АРИЗ-68, АРИЗ-71, АРИЗ-75, АРИЗ-77, АРИЗ-82 (А,Б,В,Г), АРИЗ-85-А, АРИЗ-85-Б, АРИЗ-85-В.

Vartotojai ir tyrinėtojai turi galimybę susipažinti su ARIZ vystymosi logika :
* АРИЗ-56
* АРИЗ-59
* АРИЗ-61
* АРИЗ-64
* ARIZ-85 – paskutinė versija, dalyvaujant Altšuleriui

Pažymėtina, kad nauja versija būdavo išleidžiama tik po statistinio patikimumo įvertinimo – tas pat sprendimas turėjo būti gautas ne mažiau 20 kartų.

Kadangi žodžio ARIZ autorystė priklauso H. Altšuleriui, tai kitų autorių „kūriniai“ turi būti vadinami kitaip. Be to, jų vertė abejotina, nes retai kada pateikiamas statistinis patikimumas.

## Nuorodos
* Išradybinių uždavinių sprendimo algoritmas (rusu k.) АРИЗ-85-В
* ARIZ amerikiečiams   ARIZ (An Americanized Learning Framework) By Janice Marconi, Marconi Works, International

* ARIZ nestovi vietoje   ARIZ on the Move. Boris Zlotin and Alla Zusman
* Mintys apie ARIZ – ar reikia keisti?   Thoughts on ARIZ – Do we need to redesign the ARIZ 2000? By: Pentti Soderlin PDF version (23 KB)

* ARIZ-92 su NM   Combination of ARIZ92 and NM (Nakayama, Masakazu) Method for the 5-th level problems. By: Yoshiki Nakamura. PDF version (193 KB)
* Šachmatai ir ARIZ (rusu k.) ШАХМАТЫ И АРИЗ © Альтшуллер Г.С., 1975