open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Babtų šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia

**Babtų šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia** – Romos katalikų bažnyčia, stovinti Babtų miestelyje, kairiajame Nevėžio krante, 1 km į vakarus nuo magistralės . Parapijoje veikia Muniškių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia.

## Istorija

Pirmąją medinę bažnyčią 1672 m. pastatė dvarininkas Mlečka. Bažnyčia 1715 m. perstatyta nuo pamatų. Iš pradžių buvo Vandžiogalos parapijos filija. 1744 m. įsteigta parapija. 1777 m. ir vėliau veikė parapinė mokykla, ji 1782 m. turėjo atskirą pastatą. Pamokslai 1782 m. buvo sakomi lenkiškai ir lietuviškai. Bažnyčios metrikų knygos 1767–1819 m. rašytos lotyniškai, 1819–1848 m. – lenkiškai, nuo 1920 m. – lietuviškai. Per 1830 m. miestelio gaisrą sudegė ir bažnyčia.

1845 m. patvirtintas medinės bažnyčios projektas (inžinierius Maleševskis). Parapijiečių lėšomis ir klebono Mykolo Petroševičiaus rūpesčiu 1853 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia (M. Petroševičius 1863 m. areštuotas, 1864 m. mirė Kauno kalėjime). 1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Kunigas Mykolas Gobis (1905–1982) pastatė kleboniją.

## Klebonai

Parapijos klebonai:

* Jonas Juozapas Eichoris (1775)
* Tomas Venckavičius (1776-1770)
* Motiejus Bernatavičius (1770-1776)
* Antanas Romaškevičius (1776-1787)
* Kazimieras Vanginas (1787-1819)
* Jonas Miškauskas (1819-1833)
* Mikalojus Baikauskas (1833-1839)
* Mikalojus Petraševičius (1839-1864)
* Kazimieras Bajorūnavičius (1864-1877)
* Konstantinas Kazakevičius (1877-1907)
* Jonas Gudelis (1908-1931)
* Juozas Sirtautas (1932-1958)
* Juozas Stankūnas (1959-1967)
* Antanas Žilinskas (1967-1971)
* Mykolas Guobis (1971-1982)
* Ričardas Mikutavičius (1983-1989)
* Eimutis Marcinkevičius (1989-1992)
* Arvydas Kasčiukaitis (1992-1993)
* Jonas Stankevičius (1993-1998)
* Jonas Zubrus SJ (1998-1999)
* Žygintas Veselka (1999-2006)
* Gintas Rumševičius (2006-2018)


## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su dvišlaičiu stogu, bokšteliu ant kraigo priekio. Šventorius apjuostas metaline tvora su mūriniais vartų stulpais. Šventoriaus dalyje išlikusios senosios kapinės. Stovi besienė varpinė, koplytstulpis „Laiminantis Kristus“, skirtas Babtų parapijos 250 m. jubiliejui.

Bažnyčioje yra šv. arkangelo Mykolo, šv. Florijono medinės skulptūros, paveikslai „Švč. Mergelė Marija su Kūdikiu“, „Trijų Karalių pagarbinimas“, XIX a. vargonai (autorius nežinomas), įtraukti į Lietuvos kultūros vertybių registrą. Didžiajame altoriuje yra Čenstakavos Dievo Motinos atvaizdas. Čia klebonavęs kunigas Ričardas Mikutavičius bažnyčiai parūpino kryždirbio Vinco Svirskio kryžių ir XVIII a. angelų skulptūras.

## Galerija

Babtu Sv. apastalu Petro ir Povilo baznycia.jpg|2008 m.
1. Babtų bažnyčios remontas.JPG|Remontuojama bažnyčia, 2018 m.
1.Babtų bažnyčios fasadas.JPG|Suremontuotas fasadas
Babtai, bažnyčios vargonai.JPG|Vargonų choras
Babtai. Kristus šventoriuje.JPG|„Laiminantis Kristus“ šventoriuje
Babtai, varpinė.jpeg|Atnaujinta varpinė
3 varpai, Babtai.jpeg|Trys varpai


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

*  
* Vyskupijos informacija
* Babtų bažnyčia
Baisogalos Švč. Trejybės bažnyčia

**Baisogalos Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Baisogalos miestelyje, dešiniajame Kiršino (dešinysis Nevėžio intakas) krante. Istoristinė, turi neoromaninio stiliaus, neogotikos, neorenesanso architektūros bruožų.

## Istorija

Ldk Žygimantas Augustas 1539 m. paskelbė dokumentą apie Baisogalos parapijos steigimą, bažnyčiai dovanojo 50 valakų žemės. Manoma, kad prieš tai buvo koplyčia be kunigo. Antroji medinė bažnyčia (kryžiaus plano) pašventina 1637 m., sudegė 1774 m. Ją atstojo laikina pastogė ant sudegusios bažnyčios pamatų. Bažnyčia 1781 m. atstatyta ir pašventinta.

1795 m. įkurta altarija. Bažnyčiai 1806 m. priklausė Januškonių ir Piepalių kaimai. Rusijos imperijos vidaus reikalų ministras 1877 m. leido Baisogalos dvaro savininkui Vladui Komarui statyti naują mūrinę bažnyčią (jos sąmatinė vartė 28 653 rublių). Ji 1882 m. pastatyta ir Žemaičių vyskupo Mečislovo Paliulionio konsekruota.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, (turi neoromaninio stiliaus, neogotikos, neorenesanso architektūros bruožų), su priestatais, vienabokštė. Fasadų kampuose stiebiasi bokšteliai. Šventorius apjuostas aukšta akmenų ir plytų mūro tvora.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Apie parapiją 
* Baisogalos Švč. Trejybės bažnyčia
Balingrado Dievo Apvaizdos bažnyčia

**Balingrado Dievo Apvaizdos bažnyčia** – bažnyčia Balingrado kaime, 12 km į pietus nuo Pabradės, dešiniajame Neries krante. Tituluojama Dievo Apvaizdos vardu. Kultūros paveldo objektas Nr. 30718.

Pamaldos laikomos tik lenkų kalba. Parapijoje yra Punžionių koplyčia.

## Istorija

Punžonių dvaro savininkai Ignas Balinskis ir Elžbieta Balinskienė 1827 m. pastatė dabartinę mūrinę bažnyčią. Ji buvo Karkažiškės parapijos filija. Vietovę, vadintą Bageliškėmis, dvarininkai pavadino Balingradu.

XIX a. viduryje Balingrado apylinkėmis ir bažnyčia domėjosi grafo Konstantino Tiškevičiaus mokslinė ekspedicija. Savo veikale K. Tiškevičius pateikia informacijos apie bažnyčioje buvusią paveikslų kolekciją, skrupulingai ir nuosekliai aprašė bažnyčios paveikslus, kurie grafui paliko teigiamą įspūdį. Paminėtas senas italų mokyklos tapytas šv. Sebastijano paveikslas, taip pat bažnyčioje, choruose, nedidelis paveikslėlis, puiki gero originalo kopija, vaizduojantis rašantį Matą evangelistą. Abipus didžiojo altoriaus buvo du nedideli Peterburgo mokyklos paveikslai, o didžiajame altoriuje – nemažas paveikslas, kuriame nupieštas natūralaus dydžio šv. Ignotas.

Rusijos valdžia bažnyčią 1870 m. uždarė. Po carinės valdžios įsakymo uždaryti bažnyčią, buvo stengtasi kuo greičiau sugriauti ir parduoti ją statybinėms medžiagoms. Kaimo gyventojai to padaryti neleido, bet tuometinis Punžonių valdytojas Maciejus Stabrovskis gyventojų norų nepaisė. Savo reikmėms jis panaudojo bažnyčios duris, o iš geležinių kryžių pasigamino noragus žemei arti. Legenda byloja, kad už tokį poelgį dvarininkas susilaukė bausmės. Darbų metu perkūnas nutrenkė darbininką, kuris arė žemę iš bažnyčios kryžių pasigamintais noragais. Pats M. Stabrovskis susirgo silpnaprotyste ir mirė didelėse kančiose.

Lenkams okupavus Vilniaus kraštą, padėtis Balingrade šiek tiek pasikeitė ir atsirado galimybė atstatyti Dievo Apvaizdos bažnyčią. 1927 m. Petras Strabovskis (M. Strabovskio sūnus) iš Punžonių ėmėsi bažnyčios remonto darbų. Savo lėšomis jis atstatė bažnyčią ir išskyrė jai 14 ha žemės. 1928 m. įkurta parapija. Suremontuotą bažnyčią 1928 m. rugsėjo 30 d. konsekravo Vilniaus arkivyskupas Romualdas Jalbžikovskis.

2009 m. bažnyčioje vyko renovavimo darbai.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, vienanavė, be apsidės. Bažnyčios rūsyje palaidotas jos fundatorius Ignas Balinskis. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Kaplica w Balingródku.jpg|Bažnyčia 2006 m.
Balingradas, klebono M. Stonio kapas.JPG|Klebono Martyno Stonio kapas
Balingrado bažnyčia, varpas.JPG|Varpas bažnyčios bokšte


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Parapijos informacija
* Parapijos puslapis 
* Parapijos ''Facebook'' svetainė
* Didelio pono neišsipildę norai. Balingrado istorija
Balninkų šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia

**Balninkų šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Balninkų miestelyje, prie Anykščių–Želvos kelio, šiauriniame Piršeno ežero krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 43132. Istoristinė, turi neogotikos, romantizmo architektūros bruožų.

## Istorija

Balninkuose iki 1544 m. įsteigta parapija. Pasak jėzuito S. Rostovskio, 1585 m. lietuviškai skaitytos evangelijos ir sakyti pamokslai. Per XVII a. karus parapijos dokumentai sunaikinti.

1676 m. medinė bažnyčia ir klebonija buvo begriūvančios. Anykščių ir Balninkų seniūnas Juozapas Zybergas 1771 m. pastatė naują bažnyčią. Paskirtas nuolatinis kunigas Tomas Polujanas aptvarkė bažnyčią. Ji 1773 m. pašventinta. Klebonas A. Jusis su parapijiečiais 1908–1910 m. pastatė dabartinę mūrinę bažnyčią, ją 1921 m. konsekravo Žemaičių vyskupas Pranciškus Karevičius. 1911–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, turi neogotikos, romantizmo architektūros bruožų, kryžminio plano, dvibokštė. Vidus 3 navų, skliautuotas. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
* Balninkų parapija
Vaidotų šv. apaštalo Pauliaus Atsivertimo bažnyčia

**Vaidotų šv. apaštalo Pauliaus Atsivertimo bažnyčia** (anksčiau ***Baltosios Vokės šv. apaštalo Pauliaus Atsivertimo bažnyčia***) – bažnyčia, stovinti Vaidotuose (Vilniaus rajonas), dešiniajame Vokės krante, 1 km į vakarus nuo kelių  ir  sankirtos. Kultūros paveldo objektas Nr. 17241.

Pamaldos vyksta lenkų ir lietuvių kalbomis.

## Istorija

Vilniaus rajono šv. Stepono parapijos klebonas 1813 m. Vaidotų kaime (1 km į pietus nuo Baltosios Vokės, kairiajame Vokės krante) pastatė koplyčią. Hilarijus Lenskis ir Vladimiras Lenskis 1910 m. Baltojoje Vokėje pastatė dabartinę mūrinę bažnyčią. 1921 m. įkurta Vokės parapija. Nuo 1949 m. klebonavęs garbės kanauninkas Leopoldas Chomskis (1885–1982; palaidotas šventoriuje) 1979 m. bažnyčią suremontavo. 1993 m. bažnyčia vadinosi *Baltosios Vokės šv. apaštalo Pauliaus Atsivertimo bažnyčia*.

## Architektūra

Bažnyčia neobarokinė, kryžminio plano, bebokštė, su apside. Vidus 3 navų, bazilikinis, dengtas cilindriniais skliautais. Navas skiria pilioriai. Šventoriuje stovi plieno strypų varpinė. Tvora medinių statinių.

## Galerija

Vaidotų bažnyčia1.JPG|2014 m.
Vaidotų varpinė.JPG|Varpinė
Vaidotai. Bažnyčia 2017.JPG|Vaizdas nuo vartų
Vaidotų Šv. Pauliaus bažnyčia.JPG|Priekis
Vaidotų Šv. Pauliaus bažnyčia 2.JPG|Galinė dalis
Vaidotai. Bažnyčios interjeras.JPG|Bažnyčios interjeras


## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
* Vilniaus arkivyskupija. Vaidotų parapija
Baltriškių šv. Kazimiero bažnyčia

**Baltriškių šv. Kazimiero bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Baltriškių kaime, 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Degučių. Liaudies architektūros formų. Bažnyčią prižiūri Tiberiados bendruomenė, pradėti renovacijos darbai.

## Istorija

Adomas Zavadskis ir Elena Zavadskienė dovanojo būsimai bažnyčiai 1 valaką žemės. Adomo sūnus buvo ką tik žuvęs tragiškoje medžioklės nelaimėje, todėl jis dovanojo žemę ir finansavo bažnyčios statymą. Sūnus Emanuelis palaidotas bažnyčios kriptoje.

1913 m. pastatyti laikini šiaudais dengti maldos namai. 1919 m. pastatyta klebonija, 1920 m. – baigta medinė bažnyčia. Pirmuoju kunigu nuo 1913 m. buvo Simonas Žižys, nuo 1919 m. – Justinas Ribokas, nuo 1926 m. – Boleslovas Beinoravičius, nuo 1931 m. – Kazimieras Turla, nuo 1936 m. – Edvardas Vaišnoras.

Per Antrąjį pasaulinį karą artilerijos sviedinys pramušė lubas, išmušė dalį sienos bet nesprogo. Karo metu varpai buvo paslėpti kapinėse. Pagrindinis bažnyčios bokštas buvo nugriautas, kadangi iš jo buvo labai patogu šaudyti – matėsi visos apylinkės (net iki Salako). Po karo bažnyčia suremontuota. Baltriškių klebonu 1936–1950 m. buvo Edvardas Vaišnoras (1906–1982). Jis baigė įrengti bažnyčios vidų, pastatė sakyklą, parūpino bažnytinių vėliavų. Apkaltintas bendradarbiavimu su Lietuvos partizanais, 1950–1956 m. ištremtas.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano (22×10 m), vienabokštė, su bokšteliu, turi 3 altorius. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

Bažnyčia yra 312 m² medinis, rąstinis pastatas. 1970 m. medinių čerpių stogo danga buvo pakeista į skardinę. Dabar skardos yra nemažai surūdijusios ir praleidžia vandenį. Pastatas nevienodai nusėdo. Vidiniai kolonų pamatai turi būti sustiprinti. Skubiausia – bažnyčios bokšto rekonstrukcija: lentos apipuvusios ir pats karkasas nebetvirtas.

Bažnyčios projekte buvo planuojama statyti atskirą varpinę. 1920 m. buvo pastatyta laikinoji rąstų varpinė. 1950 m. buvo sumūryta akmeninė siena, ant kurios turėjo būti pastatyta varpinė. Tarybinė valdžia uždraudė statybas ir dėl to varpas buvo laikinai pakabintas bažnyčios bokšte. Dabartiniuose bendruomenės planuose yra numatyta statyti varpinę (pradėta 2009 m.). Parengtas ir detalus renovacijos projektas, numatomas įgyvendinti per 3-4 metus. Planuojama įrengti šildomas grindis, kad atvykstančiam jaunimui su broliais būtų galima melstis ir žiemą. Apie projektą jie rašo:

## Galerija

Baltriškės, bažnyčia.JPG|Atnaujinta bažnyčia 2015 m.
Baltriškės, bažnyčia 2.JPG|Šoninis fasadas
Baltriškės, bažnyčios interjeras.JPG|Altorius
Baltriškės. Bažnyčios viduje.JPG|Šokis
Baltriškės, bažnyčios kryžius.JPG|Bokštelio kryžius


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis
Bagaslaviškio Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia

**Bagaslaviškio Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Bagaslaviškio miestelyje. Savo forma primena tradicinį gyvenamąjį namą.

Parapijoje yra Pyplių koplyčia.

## Istorija

1787 m. dvarininkas Ignas Šveikauskis pastatė medinę bažnyčią. 1790 m. įkurta parapija. 1827 m. bažnyčia atnaujinta. 1851 m. pastatyta dabartinė bažnyčia.

1893–1897 m. Bagaslaviškyje kaip altarista gyveno kunigas Silvestras Gimžauskas, Vilniaus krašto lietuvių švietėjas. Jis pirmasis čia pradėjo laikyti lietuviškas pamaldas. 1906 m. pastatyta betoninė klebonija, kurioje kunigo Povilo Burbulio rūpesčiu 1906 m. liepos 7 d. Bagaslaviškyje įvyko pirmasis lietuvių vaidinimas. 1910–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

1918 m. lapkričio 2 d. sudegė bažnyčios stogas. 1920 m. vasario 12 d. lenkai suėmė ir išvežė kleboną Petrą Bertulį. 1965–1986 m. čia klebonavo Jonas Kaušyla, Sibiro tremtinys. Jis atnaujino bažnyčią.

## Architektūra

Bažnyčia savo forma primena tradicinį gyvenamąjį namą (be apsidės), su trikampiu frontonu ir 2 bokšteliais. Vidus 3 navų, atskirtų kolonomis. Šventorių juosia akmenų mūro tvora su arkiniais vartais. Prie tvoros prišlieta medinė varpinė.

## Galerija

Bagaslaviškis. Bažnyčia.JPG|Bažnyčia
Bagaslaviškio bažnyčia.JPG|Galinis fasadas – be apsidės
Bagaslaviškis, varpinė.JPG|Varpinė ir kryžius
Bagaslaviškis, Lithuania - panoramio (3).jpg|Koplytstulpis šventoriuje
Bagalsaviskis001.jpg|Vartai


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Bagaslaviškio Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia
Barstyčių šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia

**Barstyčių šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Barstyčių miestelyje. Kultūros paveldo objektas Nr. 32758.

## Istorija

Stanislovas Beinartas 1649 m. Barstyčius dovanojo Pašiaušės jėzuitų kolegijai. 1773 m. panaikinus jėzuitų ordiną, Barstyčiai 1775 m. atiteko bajorų Jagminų giminei. Tadas Jagminas 1788 m. pastatė bažnyčią, šis fundatorius jai 1789 m. skyrė 1 margą žemės, 1790 m. – 1200 rublių.

1814 m. bažnyčia atnaujinta, 1844 m. – perstatyta ir padidinta. 1870 m. Vilniaus generalgubernatorius Aleksandras Potapovas nubaudė Žemaičių vyskupą Motiejų Valančių 500 rublių bauda už tai, kad neatsiklausęs valdžios 1867 m. į Barstyčius paskyrė kunigą iš tos pačios parapijos. Nors sumokėti pinigai vyskupui grąžinti, tačiau keletą metų bažnyčia kunigo neturėjo.

1906 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1908 m. įkurta parapija (iki tol buvo Žemaičių Kalvarijos parapijos filija).

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su masyviu bokštu ir prieangiu. Šventoriaus tvora akmenų mūro, su stulpiniais vartais. Prie tvoros stovi medinė varpinė. Šventoriuje palaidotas Barstyčiuose 1977–1988 m. klebonavęs Anupras Žukas (1911–1988), 1949–1956 m. kalinys.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Barstyčių parapijos svetainė
* Vyskupijos informacija
Batakių šv. Onos bažnyčia

**Batakių šv. Onos bažnyčia** – bažnyčia, tituluojama šv. Onos vardu, stovinti Batakių miestelyje, 7 km į pietvakarius nuo Skaudvilės, dešiniajame Ančios slėnio krante. Batakiai garsėja šv. Onos atlaidais. 

## Istorija

Pirmąją medinę bažnyčią Batakiuose 1509 m. pastatė Žemaičių seniūnas Stanislovas Kęsgaila. Jai paskirtas Pilsūdų kaimas. 1614 m. pastatyta nauja medinė, 1776 m. – trečioji bažnyčia. 1820 m. jai priklausė Jakštų, Nosaičių, Panykštelių, Pilsūdų kaimai, Paančio palivarkas. 1888 m. apmūrytas šventorius, bažnyčia remontuota, įdėtos naujos lubos. 1908–1911 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. 

Bažnyčia 1970 m. sudegė, nuošaliau nuo bažnyčios stovėjusi varpinė išliko. Pamaldos laikytos pritaikytoje medinėje varpinėje. Prie jos 1989 m. pristatyta medinė bažnyčia. Atstatytą bažnyčią 1991 m. spalio 13 d. pašventino ir šv. Mišias laikė vyskupas Antanas Vaičius. 

## Architektūra

Dabartinė bažnyčia stačiakampio plano, vienanavė, su nedideliu prieangiu. Už presbiterijos iškylantis bokštas yra senosios varpinės likučiai.

Du šimtmečius išstovėjusioje bažnyčioje 1970 m. gaisre buvo sunaikintas unikalus barokinis interjeras su didžiausia vertybe – skulptūrine šv. Onos grupe, sukurta XVI a. pradžioje. Dabartinės bažnyčios šventoriuje paliktos autentiškų pamatų liekanos. Iš senųjų statinių atokiau tebestovi mūrinė šv. Roko koplytėlė. Atskirai nuo bažnyčios stovėjusi varpinė rekonstruota, prie jos pristačius bažnyčios pastatą.   

Bažnyčios didžiajame altoriuje, pagal senąją tradiciją, įtaisytas šv. Onos, mokančios švč. Mergelę Mariją, paveikslas. Varpinėje išlikęs bene seniausias bažnyčios objektas – 1626 m. Karaliaučiuje Nikolauso Šmideno (*Nicolavs Schmidhen*) nulietas varpas. Išliko XIX a. antrojoje pusėje sukurti nešiojami altorėliai. Manoma, kad gaisro metu jie buvo laikomi varpinės pastate, taip išvengę liepsnos. Jų siužetai artimi Batakiuose labiausiai gerbtiems šventiesiems – šv. Onai ir šv. Rokui. Buvusios bažnyčios pasididžiavimas – didžiojo altoriaus Švč. Mergelės Marijos su Kūdikėliu Jėzumi ir šv. Ona skulptūrinė grupė – šiuo metu žinoma tik iš nuotraukų.

## Galerija

BatakiuBaznycia.JPG|Bažnyčia pristatyta prie varpinės (dešinėje)
Batakių Šv. Onos bažnyčia 2.JPG|Šventorius nuo koplytėlės pusės
Batakių šventorius, koplytėlė.JPG|Šventoriaus šv. Roko koplytėlė
Batakių šventorius, Ona Mikašauskienė, 1992.JPG|Rėmėja Ona Mikašauskienė, 1992 m.


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Batakių šv. Onos parapija (dekanato inf.)
* Bažnytiniai dokumentai
Bazilionų šv. Bazilijaus Didžiojo bažnyčia

**Bazilionų šv. Bazilijaus Didžiojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Bazilionų miestelyje, kairiajame Deglės (dešinysis Dubysos intakas) krante. Bažnyčia tituluojama šv. Bazilijaus Didžiojo vardu. Architektūros paminklas Nr. 2331.

## Istorija

Padubysio dvaro savininkai Jonas ir Antanas Beinorai 1749 m. pasikvietė vienuolius bazilijonus, pastatė bažnyčią ir dovanojo vienuolynui žemės. Prie vienuolyno 1773 m. įkurta aukštesnioji parapinė mokykla. Ji 1793 m. pertvarkyta į keturklasę apygardėlės mokyklą. Vienuolynui XVIII a. pabaigoje priklausė Bazilionų miestelis ir Mekių kaimas (19 valakų). XIX a. pradžioje buvo medinis vienaaukštis vienuolynas ir mokykla. Ji 1835 m. uždaryta.

1836 m. vienuolynas uždarytas ir perduotas stačiatikiams. Bažnyčia 1838 m. atiteko stačiatikiams. 1900 m. patvirtintas naujos cerkvės projektas. Bažnyčia 1918 m. grąžinta katalikams. 1918 m. rugsėjo 8 d. laikytos pirmos katalikų mišios. Bažnyčia buvo Kurtuvėnų parapijos filija. 1933 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia.

2019 m. paminėtas bažnyčios 270 metų jubiliejus.

## Architektūra

Bažnyčia Liaudies architektūros formų, su klasicizmo elementais. Ji stačiakampio plano, su aukštu cokoliu, penkiasiene apside, žemu bokšteliu. Vienanavė. Šventoriuje stovi registrinis stogastulpis.

## Galerija

Bazilionai. Bažnyčia 2021.jpg|Bažnyčios profilis
Bazilionai, bažnyčia.jpg|Bažnyčia išsiskiria žemu bokšteliu
Bazilionai, bažnyčia, apsidė.jpg|Bažnyčios apsidė


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Bazilionų bažnyčios panoramos
Beižionių Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia

**Beižionių Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia** – katalikų bažnyčia, stovinti Beižionių kaime, Elektrėnų savivaldybėje, 11 km į vakarus nuo Semeliškių, prie kelio .

## Istorija

Beižionių dvarelio savininkė Kornelija Tanskaitė-Ostrovskienė (Astrauskienė) būsimai bažnyčiai dovanojo dvarelį ir 20 ha žemės. 1922 m. į Beižionis paskirtas kunigas Steponas Rudžionis, grįžęs iš Mogiliavo vyskupijos. Tais pačiais metais dvare įrengta bažnyčia, 1924 m. įkurta parapija. S. Rudžionis su vietos gyventojais 1926 m. pastatė dabartinę medinę bažnyčią.

Klebonas 1946 m. bolševikų suimtas, nuteistas 25 metus kalėti, mirė 1949 m. Vorkutoje. Klebonas V. Polonskis bažnyčią suremontavo.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su nedideliu bokštu ir bokšteliu, iškilusiu virš stogo. Pastatas dengtas dvišlaičiu stogu. Priekyje virš trikampio frontono iškyla kvadratinis bokštelis su smaile ir geležiniu kryžiumi. Vidus 3 navų, perskirtų kolonomis. Bažnyčioje sienas puošia Kryžiaus kelio stočių paveikslai, kurių daugelio kompozicijas 1927 m. nutapė J. Neliubšis. Didžiajame altoriuje patalpintas paveikslas „Nukryžiuotasis“ – XX a. menine išraiška pasižymintis kūrinys. Bažnyčios muziejėlyje saugomas lietuvių autoriaus „Švč. Mergelės Marijos su Vaikeliu Jėzumi“ paveikslas, manoma, nutapytas Kanuto Rusecko mokinio arba pasekėjo. Prie bažnyčios sienos pakabinta atminimo lenta bažnyčios statytojui Steponui Rudžioniui.

Šalia bažnyčios stovi stulpinė varpinė ir originalus medinis kryžius. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Beižionys 21320, Lithuania - panoramio (4).jpg|Priekis
2022. Beižionys. Bažnyčia.JPG|Apsidė
Beižionių bažnyčia, kryžius.JPG|miniatiūra|250px|left|Prie bažnyčios – senas kryžius
Beižionys 21320, Lithuania - panoramio (3).jpg|Šventoriaus kryžius
Beižionys, bažnyčios kryžius.JPG|Bokštelio kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Betygalos šv. Mikalojaus bažnyčia

**Betygalos šv. Mikalojaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Betygalos miestelyje. Neobarokinė, turi neoklasicizmo bruožų.

Betygalos parapijos antroji bažnyčia yra Ugionių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia, parapijai taip pat priklauso Ugionių, Betygalos (Pilkalnio) kapinių ir Betygalos piliakalnio koplyčios.

## Istorija

Betygaloje 1416 m. pastatyta medinė bažnyčia. Mita Višginaitė 1504 m. įkūrė altariją ir ją aprūpino. Klebonijai 1505 m. dovanotas Betygalos miestelis. Ldk Žygimantas Senasis 1516 m. leido klebonui pastatyti 5 smukles ir iš jų imti pelną. 1524 m. įsteigta kita altarija. Apie 1567 m. bažnyčia buvo apleista, be kunigo. 1579 m. minima parapinė mokykla. Klebonijos valdos 1639 m. perduotos naujai įsteigtai dekanų prelatijai.

1841 m. bažnyčia buvo gerai aprūpinta: jai priklausė 49 valakai ir 3 margai žemės, 34 baudžiauninkai. Betygaloje gyveno 3 kunigai. Klebonas Anupras Šrėderis su parapijiečiais 1851 m. pastatė naują medinę bažnyčią. A. Šrėderis 1863 m. bažnyčioje perskaitė sukilėlių manifestą. Už tai buvo ištremtas į Nerčinską (Čitos gubernija). XIX a. antrojoje pusėje pastatyta prieglauda. 1903 m. pastatyta mūrinė prieglauda. 1908–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

1915 m. sudegus bažnyčiai, ji įrengta buvusiame mūriniame skolinamosios taupomosios kasos pastate. Klebono Pr. Janulaičio rūpesčiu 1925–1930 m. pagal architekto Vladimiro Dubeneckio projektą pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia, ją 1932 m. konsekravo arkivyskupas Juozapas Skvireckas.

## Architektūra

Šv. Mikalojaus bažnyčia su varpine yra Betygalos miestelio istorinės dalies dominantės. Bažnyčia neobarokinė, turi neoklasicizmo bruožų, bazilikinė, su aukštu cokoliu. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Greta bažnyčios – aukšta varpinė. Ji su bažnyčia sujungta vienos arkos atvira galerija su baliustrada. Šventoriuje palaidotas Betygalos klebonas Juozas Varvuolis (1938–1989; Betygaloje nuo 1978 m.). Yra Broniaus Pundziaus skulptūrų, jo sukurtas barokinis didysis altorius.

## Galerija

Betygalos bažnyčia.JPG|Bažnyčia su varpine
Betygala, bažnyčia.JPG|Šoninis fasadas
Apsidė. Betygalos bažnyčia.JPG|Apsidė
2. Betygalos bažnyčia. Interjeras.JPG|Vidurinė nava
Betygalos bažnyčia, balkonas.JPG|Vaizdas į balkoną
Betygalos bažnyčios kryžius.JPG|Bokštelio kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
Barzdų Kristaus Karaliaus bažnyčia

**Barzdų Kristaus Karaliaus bažnyčia** – Romos katalikų bažnyčia Barzdų miestelyje, 7 km į šiaurę nuo Pilviškių, prie kelio .

Parapijoje veikia Gražiškių koplyčia.

## Istorija

Apie 1796 m. Barzduose pastatyta medinė koplyčia. 1819 m. veikė parapinė mokykla. Po Pirmojo pasaulinio karo įkurta parapija. Pirmasis klebonas Antanas Petrauskas 1920 m. padidino koplyčią, 1921–1922 m. pastatė dviaukštę kleboniją, ūkinius pastatus, 1922 m. įsteigė mergaičių namų ruošos mokyklą. Iki 1924 m. pastatyti parapijos namai su sale.

Dabartinę mūrinę bažnyčią baigė statyti klebonas Stanislovas Mikelkevičius 1931–1934 m. Iš koplyčios medžiagos pastatyta prieglauda.

Po Antrojo pasaulinio karo klebonas Vincas Čėsna bažnyčią suremontavo, perdažė ir išpuošė. Parapijos administratorius kunigas Jorlas Būga, 1947–1955 m. Sibiro tremtinys.

2014 m. paminėtas bažnyčios 80 metų jubiliejus. 

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, lotyniško kryžiaus plano, su trisiene apside, vienabokštė. Bažnyčioje stovi lietuvių meistro Jurgio Astrausko 12 registrų vargonai.

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Bezdonių Švč. Mergelės Marijos Aušros Vartų Gailestingumo Motinos bažnyčia

**Bezdonių Švč. Mergelės Marijos Aušros Vartų Gailestingumo Motinos bažnyčia** – bažnyčia Bezdonių miestelyje, 6 km į pietryčius nuo Nemenčinės. Pamaldos Aušros Vartų Gailestingumo Motinos bažnyčioje laikomos lietuvių ir lenkų kalbomis.

## Istorija

Bezdonys 1609–1773 m. priklausė Vilniaus jėzuitams. 1937 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1947 m. uždaryta, 1988 m. grąžinta tikintiesiems ir suremontuota. Buvusi Nemenčinės parapijos filija.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su bokšteliu.

## Galerija

Bezdonys. Bažnyčia.JPG|2016 m.
Bezdonys. Bažnyčia 2.JPG
Bezdonių bažnyčia.JPG|2015 m.
Костёл в Бяздонисе.jpg|2008 m.
Bezdonys. Bažnyčios kryžius.JPG|Smailės kryžius


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Parapijos informacija
* Parapijos puslapis 
* Bezdonių bažnyčia – pati gražiausia
Bartninkų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia

**Bartninkų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Bartninkų miestelyje, 17 km į pietus nuo Vilkaviškio. Architektūros stilius – klasicizmas, architektas – italas iš Veronos Džuzepė de Sakas ().

## Istorija

XVII a. Navininkų vaitas Jokūbas Žytovičius pastatė Bartninkuose koplyčią, jai 1663 m. dovanojo 1 valaką žemės. 1790–1721 m. koplyčia suremontuota. Antanas Tyzenhauzas paskyrė 3 valakus žemės ir pinigų mūrinės bažnyčios statybai. Pradėta statyti bažnyčia 10 metų stovėjo be lubų ir stogo.

1783 m. įkurta parapija. Bartininkų dvaro administratorius kunigaikštis Vincentas Puzinas 1790 m. baigė statyti bažnyčią. XVIII a. pabaigoje veikė parapinė mokykla. 1838 m. paskirtas klebonas Jonas Burdulis-Burdulevičius Bartninkuose išgyveno 48 metus, jis apie 1855 m. pamaldas pradėjo laikyti lietuviškai, vargonininkui ir zakristijonui liepė prieglaudos gyventojus mokyti lietuviškai skaityti. J. Burdulis rėmė neturtinguosius, savais pinigais remontavo bažnyčią, 1864–1865 m. perstatė bokštą. Bažnyčioje 1915–1931 m. klebonavo žinomas knygnešys Juozas Šmulkštys.

1939 m. pastatyti parapijos namai su sale. 1944 m. bažnyčia labai apgriauta. Jai atstatyti valdžia nedavė leidimo. 1945 m. įrengta laikina bažnyčia. Klebonas Juozas Jakaitis (1923–1988, Bartninkuose 1956–1964 m.) bažnyčią suremontavo, pastatė naują kleboniją. 1980–1989 m. čia klebonavęs Antanas Liubšys (1941–1992) bažnyčioje įvedė šildymą, suremontavo kleboniją.

## Architektūra
### Dabartinė bažnyčia

Šalia senojo šventoriaus veikianti medinė bažnyčia tradicinio gyvenamojo namo formos, stačiakampio plano, su bokšteliu. 

### Senoji bažnyčia

Apgriauta senoji mūrinė bažnyčia 2003 m. įregistruota saugomu kultūros paveldo objektu  (unik. kodas ). Yra išlikusių vertingų pastato elementų: kapitalinių sienų fragmentai, smailiaarkės langų angos, vakarų fasado centre – frontonėlis su reljefiniu kryžiumi, metalinės langų konstrukcijos. Stovi paminklinė šventoriaus koplyčia. Prie bažnyčios griuvėsių rengiami įvairūs koncertai, kiti renginiai, tarp apgriuvusių sienų rodomi kino filmai. Ji yra aplankoma vykstančiųjų į Jono Basanavičiaus gimtinę – šioje bažnyčioje buvo krikštytas Jonas Basanavičius. 

2020 m. konservuotos senosios bažnyčios statinio liekanos, kad būtų saugu tęsti kultūros renginių organizavimą jos erdvėse.  Restauruotas suirusių bokštų mūras, ant jų uždėta cinkuota danga. Atkurtas mūro tinkas, suirę karnizai, sumontuotos papildomos metalinės ir gelžbetoninės sijos. Buvo numatyta visiškai atstatyti buvusius bažnyčios bokštus, pritaikyti juos lankymui ir apžvalgai, konservuoti sienas, išgriuvusias vietas užmūryti ten esančiais akmenimis. Pagal projektą numatyta galimybė ateityje uždengti autentiškų formų stogą (išlikę ikonografiniai duomenys).


Bartninkų senoji bažnyčia.JPG|Bažnyčios griuvėsiai
Bartninkų bažnyčios griuvėsiai. Instaliacija.JPG|Meninė instaliacija tarp bažnyčios sienų
Bartninkų bažnyčia, šventorius.JPG|Šventorius su koplyčia nuo gatvės


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Informacija apie Bartninkų parapiją
Tepui

**Tepui** – unikalūs stalkalniai, aptinkami Gvianos plokščiakalnyje, Brazilijos, Venesuelos ir Gajanos teritorijoje. Žinomiausieji iš jų – Autana, Aujantepui ir Roraima. Sudaryti iš prekambro smiltainio uolienų. Nuo Aujantepui krinta aukščiausias pasaulyje Anchelio krioklys. Vietinių indėnų kalba „tepui“ reiškia „Dievo namai“.

Stalkalniai yra didelio kvarcinio smiltainio plokščiakalnio likučiai tarp Amazonės baseino šiaurinio pakraščio ir Orinoko baseino. Ilgainiui erozija suardė senąjį plokščiakalnį, ir liko pavieniai jo elementai – tepui.

Iš viso aptikta 115 tepui, iškylančių virš džiunglių 1000 ir daugiau metrų. Jų labai raižytą ir sunkiai praeinamą paviršių dengia džiunglės, pelkės, esama didelių, iki 300 m gylio, bedugnių. Ilgalaikė izoliacija – gyvūnams beveik neįveikiamos stačios sienos ir aukščio skirtumas – sudarė ypatingas sąlygas endeminėms gyvūnų ir augalų rūšims, kurios turėjo prisitaikyti prie skurdesnių mitybinių sąlygų ir gerokai žemesnės temperatūros, negu stalkalnių apačioje augančiose džiunglėse. Šiuo požiūriu tepui dažnai lyginami su Galapagų salomis.

## Žinomiausieji tepui
* **[[Aujantepui]]** – paviršiaus plotas 700 km². Nuo jo krenta Anchelio krioklys.
* **[[Roraimos kalnas|Roraimatepui]]** – susidomėjęs Pietų Amerikos tyrinėtojo *Robert Schomburgk* kelionių ataskaitomis apie šį ir kitus tepui, Artūras Konan Doilis 1912 m. parašė fantastinį kelionių romaną „Dingęs pasaulis“ (, lietuviškai išleista pavadinimu „Paslaptingoji šalis“).
* **[[Kukenanas|Kukenamtepui]]** – vietinių gyventojų laikytas šventuoju kalnu. Labai sunkiai prieinamas, pirmą kartą į jį įkopta tik 1997 m.
* **[[Autana]]tepui** – („gyvybės medis“). Apie 1300 m aukščio. Jo paviršiuje tvyro iki 400 m. gylio kiaurymės. Manoma, kad jos susidarė įgriuvus milžiniškiems urvams.
Bijutiškio šv. Onos bažnyčia

**Bijutiškio šv. Onos bažnyčia** – bažnyčia, tituluojama šv. Onos vardu, stovinti Bijutiškio kaime, šiauriniame Stirnių ežero krante, netoli magistralinio kelio .

## Istorija

Ona Eirudavičienė 1478 m. pastatydino pirmąją bažnyčią ir skyrė turto. Nauja bažnyčia pastatyta 1789 m. Rusijos valdžia ją 1868 m. uždarė ir nugriovė.

1925 m. bažnyčia įrengta mūrinėje cerkvėje, statytoje 1875 m. Kunigas Karolis Bielinis 1930–1931 m. pastatė dabartinę medinę bažnyčią. 1954–1958 m. čia klebonavo Nikodemas Švogžlys-Milžinas (1899–1985), įrengęs 3 altorius.

## Architektūra

Bažnyčioje įrengti 3 nauji altoriai, bažnyčia stačiakampio plano, su trisiene apside ir 2 zakristijomis abipus jos, 2 priestatais. Vidus 3 navų, atskirtomis plonais pilioriais.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Bažnyčios žvalgomieji archeologiniai tyrimai
Biliakiemio Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia

**Biliakiemio Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Biliakiemio kaime, 6 km į pietryčius nuo Utenos, dešiniajame Krašuonos krante. Bažnyčią administruoja Utenos Dievo Apvaizdos parapijos klebonas, Utenos dekanato dekanas Remigijus Kavaliauskas.

## Istorija

Biliakiemis priklausė Kuktiškių dvarui. Tikintieji važiuodavo melstis už 7 km esančią Kuktiškių bažnyčią. 1937 m. Kurijos bažnytinių turtų valdymo taryba leido kaime statyti koplyčią. Bažnyčios projektą paruošė Zarasų apskrities inžinierius Pranas Indriūnas. Statė vietinis kaimo statybininkas Jonas Grinius su pagalbininkais. Statybos darbai prasidėjo 1937 m. gegužę. Bažnyčia buvo pašventinta 1940 m. rugpjūčio 11 d. 

Biliakiemio bažnyčia pastatyta Utenos klebono Jono Asminavičiaus rūpesčiu ir gyventojų lėšomis. Daugiausia aukojo Teofilė Norkūnaitė (4000 litų), Adelė Jasudytė (4000), Benigna Trinkūnaitė (1500 litų). Nupirktame 6 ha sklype 1937–1940 m. pastatyta bažnyčia (išleista 12 258 litai) ir ūkiniai pastatai. Pirmasis jos klebonas – J. Asminavičius. Nuo 1940 m. čia kunigavo, vėliau klebonavo Petras Markevičius (1912–1987), dailininkas ir poetas. 1991–2022 m. (iki pat mirties) parapiją administravo Spitrėnų parapijos klebonas kunigas Povilas Klezys (palaidotas Spitrėnų parapijos šventoriuje).

## Architektūra

Bažnyčia medinė, karkasinė, bazilikinė, stačiakampio plano (25×10 m), su kampuose esančiais išsikišimais. Ant zakristijos, greta presbiterijos, pastatytas bokštas. Vidus 3 navų (vidurinė aukštesnė). Bažnyčioje vargonų nėra. Vargonininkai groja fisharmonija.

Statinys yra XX a. ketvirtojo dešimtmečio lietuviškajam modernizmui būdingos architektūros. Tūris artimas tradiciškam, tačiau tuo pat metu jaučiasi siekis bažnyčios kontūrui suteikti aiškų geometrinį pavidalą. Pastato detalėse taip pat pastebima modernizmo elementų. Itin charakteringas apvalių viduriniosios navos langų ritmas. Netradiciški ir modernūs priekiniame fasade esančio lango apvadai.

## Galerija

Biliakiemio bažnyčioje.JPG|Viduje po rekonstrukcijos
Biliakiemis, bažnyčia, galinė dalis.JPG|Galinis fasadas
Biliakiemis, atminimo akmuo šventoriuje.JPG|Akmuo šventoriuje


## Literatūra
* Vytautas Pranas Katinas. Biliakiemio Švč. Mergelės Marijos vardo bažnyčiai 75 metai. Utena: Utenos spaustuvė, 2016. ISBN 978-9955-35-198-6

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Parapijos puslapis (Paneveziovyskupija.lt)
Braziūkų Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia

**Braziūkų Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Braziūkų kaime, 8 km į vakarus nuo Ežerėlio, 2,5 km į pietus nuo kelio .

## Istorija

Braziūkų gyventojai 1932 m. pasistatė medinę bažnyčią ir kleboniją, bažnyčia pašventinta gruodžio 6 d. 1934 m. įkurta parapija. Bažnyčios statybai vadovavo P. Valaitis.

1991 m. buvo perdažyta bažnyčios išorė, pakeistos grindys, aptverta tvora. 2016 m. pakeisti visi nauji bažnyčios langai, abejų zakristijų vidaus ir lauko durys. 2017 m. bažnyčioje įrengta nauja elektros instaliacija ir restauruoti sietynai. Pakeisti nauji suolai. Tais pačiais metais balandžio 16 d. (per Velykas) buvo pašventintas naujas varpas, pakeitęs iki tol bažnyčios bokšte kabojusį automobilio ratlankį. Varpui aukojo vietos bendruomenė ir bažnyčia. Jis buvo išlietas pagal užsakymą Lenkijoje. Varpo titulas kaip ir bažnyčios – Švč. Mergelės Marijos Nekaltasis Prasidėjimas.

Nuo 2015 m. parapijai vadovavo klebonas kunigas Andrius Vaitkūnas.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, trinavė, su stačiakampe apside ir 2 šoninėmis zakristijomis, dvibokštė. Vidurinės navos tąsoje yra stačiakampė presbiterija, o šonines navas pratęsia žemos zakristijos. Vidurinė nava yra aukštesnė ir platesnė už šonines. Pagrindinio fasado kampuose stovi du aukšti, masyvūs, kvadratiniai bokštai, kurie suskaidyti į tris tarpsnius. Viduriniai bokštai baigiasi smailiais trikampiais frontonais ir kryžminiais stogais.

Pasak vietinių gyventojų, visą bažnyčios interjerą ir altorių padirbo vietinis stalius B. Valaitis. Kitų nuomone, altorių darė iš svetur atvykęs meistras.

Šventoriuje, pietvakariniame kampe, stovi lurdas. Grota sumūryta iš lauko riedulių, šalia pastatyta besimeldžiančios Bernadetės statula. Ant lurdo pritvirtinta antkapinė plokštė čia palaidotam kunigui Andriejui Rimui (MIC, 1909–1989). Pietrytiniame kampe stovi koplytėlė.

Šalia bažnyčios yra kapinės. Tvora medinė.

## Galerija

Braziūkai. Bažnyčia.JPG|Bažnyčia stovi šalia kapinių
Braziūkų bažnyčia. Nuo kapinių pusės.JPG
Braziūkai, lurdas.JPG|Lurdas
Braziūkų lurdas, kunigas.JPG|Kun. A. Rimo kapas
Braziūkai, koplytėlė.JPG|Koplytėlė su šventojo statula
Braziūkai, bažnyčios kryžius.JPG|Bokšto kryžius


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Vilkviškio vyskupija. Braziūkų Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo parapija 
* Sąrašas:Švč. Mergelės Marijos apsireiškimų vietos Lietuvoje
Būdviečio Jėzaus Nazariečio bažnyčia

**Būdviečio Jėzaus Nazariečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Būdviečio kaime, Lazdijų rajone, 4 km į šiaurę nuo Lietuvos–Lenkijos sienos.

## Istorija

Būdvietyje 1820 m. pastatyta vieša koplyčia, ji 1831 m. turėjo nuolatinį kunigą. Vėliau kurį laiką jo nebuvo. 1885 m. paskirtas nuolatinis. Kunigo Vladislovo Palukaičio rūpesčiu nuo 1895 m. pradėta giedoti lietuviškai.

Kunigas Jonas Grajauskas 1906 m. pastatė medinę koplyčią. Ji 1917 m. tapo filija. 1920 m. įkurta parapija. Iki 1936 m. pristatyta zakristija ir prieangis su 2 bokštais. Klebonas Juozapas Marčiukonis (1914–1950) 1947 m. pasitraukė į pogrindį, 1950 m. mirė slėptuvėje.

## Architektūra

Bažnyčia liaudiško stiliaus, turinti barokui būdingų bruožų. Ji stačiakampio plano, darnių proporcijų, dvibokštė, su trišone apside. Pagrindinio fasado trikampis frontonas su kryžiumi įrėmintas dviejų keturkampio pagrindo bokštų. Bokštai su stačiakampėmis garsinėmis angomis, dengtomis medinėmis horizontaliomis žaliuzėmis, dengti piramidiniais keturšlaičiais stogais, užsibaigiantys postamentais su ornamentuotais kryžiais. Virš presbiterijos ir dvišlaičio bažnyčios stogo centre iškilę daugiakampiai bokšteliai su barokiniais šalmais ir ornamentuotais kaltiniais kryžiais. Geometriniai langų ir durų skaidymai suteikia dekoratyvumo fasadams. Apsidėje įstatyti į kvadratus sudalinti siauri stačiakampiai langai ir pusapskritimio formos dekoratyvus švieslangis. Vidus 3 navų, atskirtų kolonomis. Šventoriaus tvora medinių statinių.

Šventoriuje stovi iš raudonų plytų sumūrytas mauzoliejus, kuriame palaidota Prapuntų dvarininko Kristupo Hertyko žmona Sofija (lentoje įrašas „mirusi 1850 m. liepos 4 d.“). Šventoriuje yra 1989 m. perlaidoto Būdviečio klebono kankinio Juozapo Marčiukonio (1914–1950) kapas. Buvusio Būdviečio dvaro parke išlikusi Sperskių mauzoliejinė koplyčia (XIX a. pradžia), vietos ponams ilgai atstojusi bažnyčią.

## Galerija

Būdviečio bažnyčia 3.JPG|Nuo kelio pusės
Būdviečio bažnyčia 2.JPG|Galinė dalis su langais
Būdviečio bažnyčios šventoriaus koplytėlė.JPG|Šventoriaus mauzoliejus
Būdviečio bažnyčia, kryžius.JPG|Kryžius ant bokšto


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Būdviečio Jėzaus Nazariečio parapija (dekanato inf.)
Nadiya

**Nadiya** (pranc. **Nâdiya**, tikras vardas **Nadia Zighem**; g. 1973 m. birželio 19 d.) – prancūzų pop dainininkė, buvusi Prancūzijos lengvosios atletikos čempionė 800 m bėgime (1989).

Gimė 6 vaikus turinčioje, iš Alžyro kilusioje šeimoje. Jos singlas „Parle-Moi“ (*Pasakyk man*), vos pasirodęs, užėmė pirmas vietas Prancūzijos ir Šveicarijos reitingų lentelėse. Tai stiprus gatvių lyrikos lydinys su šeimos temomis. Instrumentinė dalis pateikia naujovišką elektroninį garsą.

2006 m. vasarį Nadiya sugrįžo su singlu „Tous ces mots“ (*Visi šie žodžiai*). Po šios dainos sėkmės ji išleido trečiąjį savo albumą „Nâdiya“. Šiame albume taip pat šiek tiek juntama roko įtaka, palyginus su dviem ankstesniais atlikėjos albumais. Praėjus dviem savaitėms po albumo pristatymo pasirodė antrasis hitas „Roc“. Pastarojo vaizdo klipe Nadiya pasirodo didžiuliame stadione. Galiausiai tų pačių metų spalio 31 d. pasirodė trečiasis hitas iš albumo – „Amies ennemies“ (*Draugai priešai*)

## Nuorodos

* nadiyamusic.com
Buivydžių šv. Jurgio bažnyčia

**Buivydžių šv. Jurgio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Buivydžių kaime, 17 km į rytus nuo Nemenčinės, 3 km į vakarus nuo Lietuvos–Baltarusijos sienos, kairiajame Neries krante. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba.

Bažnyčia yra architektūros paminklas, kartu su Radziševskių koplyčia įtrauktas į LR Kultūros vertybių registrą (unik. kodas ). Parapijoje veikia Pričiūnų koplyčia.

## Istorija

Buivydžiai 1673–1782 m. priklausė Mikailiškių reguliariesiems atgailos kanauninkams. Vienuoliai čia pasistatė koplyčią ir joje laikė pamaldas. Nuo 1744 m. rašytos krikšto metrikų knygos.

1787 m. minima sena medinė, kiauru stogu, supuvusiais sienojais bažnyčia. Vilniaus maršalka Stanislovas Mykolas Radžiševskis apie 1790 m. pastatė medinę aštuoniakampę bažnyčią; įsteigta parapija. 1827 m. visi Buivydžių parapijos gyventojai kalbėjo lietuviškai, nuo 1830 m. pamaldos laikytos ir melstasi tik lenkų kalba.

1902–1906 m. Buivydžiuose klebonavęs Mykolas Masiulis (1857–1906; palaidotas šventoriuje) gaivino lietuvybę. Lenkijos okupacijos metais klebonavęs Vincentas Miškinis (1893–1973) suimtas ir tardytas.

1982 m. gegužės 29 d. bažnyčia sudegė. Tikinčiųjų lėšomis 1984–1986 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia, savo forma primenanti sudegusiąją.

## Architektūra

Bažnyčia taisyklingo aštuoniakampio plano, su centriniu kupolu. Prieangis su kolonomis. Apsidė žemesnė už kupolą. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame išliko varpinė.

## Galerija

Buivydžiai, bažnyčia.JPG|Bažnyčia 2016 m.
Buivydžiai, bažnyčia, varpinė.JPG|Varpinė šventoriuje
Buivydžiai, bažnyčios kryžius.JPG|Kryžius ant kupolo
Buivydžiai, bažnyčios kryžius 2.JPG|Kryžius virš prieangio


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Parapijos informacija
* Senoji bažnyčia
Butkiškės šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Butkiškės šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Butkiškės kaime, dešiniajame Dubysos krante, 4,5 km į pietryčius nuo Ariogalos bažnyčios. Kultūros paveldo objektas Nr. 1577. Liaudies architektūros formų.

Pagal Kauno arkivyskupo metropolito Sigito Tamkevičiaus 2003 m. balandžio 3 d. dekretą Nr. 220, parapijai priskirtos šios gyvenvietės: Butkiškė, Aleksandrovka, Antvėjai, Baukiai, Čiužiūnai, Daugėliškiai, Daujotai, Juteikiai, Padubysys (dalis), Pagausantys, Pakarklys, Paskystūnys, Paupstaliai, Putriai, Skubai, Stenioniai, Survilai, Vosbutai, Žardiškiai.

## Istorija

Pirmoji bažnyčia pastatyta 1506 m. Jai 1539 m. iš Ariogalos tijūnijos dovanota 19 valakų žemės, paskirtas klebonas (jis minimas ir 1567 m.). 1613 m. bažnyčia buvo Ariogalos parapijos filija. 1636 m. vėl minima Butkiškės parapija. Bažnyčiai 1820 m. priklausė Butkiškės ir Skubų kaimai.

1853 m. minima parapinė mokykla. Vikaras Aleksandras Balčiauskas išėjo į 1863 m. sukilimą, vėliau pasitraukė į Mažąją Lietuvą. Klebono Pr. Bikino rūpesčiu bažnyčia 1938–1939 m. kapitaliai suremontuota.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, bebokštė. Šventoriuje stovi 2 tarpsnių medinė varpinė. Jo tvora akmenų mūro.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Arkivyskupijos informacija
Butrimonių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Butrimonių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Butrimonių kaime, 15 km į šiaurės rytus nuo Eišiškių. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba.

## Istorija

Baronas Jonas Šreteris Butrimonyse 1799 m. pastatė medinę bažnyčią, ji buvo Benekainių parapijos filija. Bažnyčia 1890 m. atnaujinta. 1906 m. įkurta parapija. Kunigas Jonas Žemaitis 1904 m. pamokslus pradėjo sakyti lietuviškai. 1907 m. po pamaldų bažnyčioje lietuviškai giedojusius parapijiečius užpuolė lenkai. Kilo muštynės. Po to pamokslai lietuvių kalba nesakyti. 1927 m. bažnyčia restauruota. 1937 m. pamaldos pradėtos laikyti ir lietuvių kalba.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su žema šonine zakristija. Vienanavė, turi 3 altorius. Šventoriuje stovi varpinė (apačia tinkuoto mūro, viršus medinis). Jo tvora akmenų mūro.

## Galerija

Butrimonys. Bažnyčia.JPG
Butrimonys. Bažnyčia 2.JPG
Butrimonys, šventorius.JPG|Šventoriuje – antkapiai, varpinė


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Butrimonių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
Ceikinių Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia

**Ceikinių Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Ceikinių kaime, 13 km į pietryčius nuo Ignalinos. Liaudies architektūros formų.

## Istorija

1622 m. minimas Ceikinių evangelikų reformatų kunigas. 1700 m. reformatų bažnyčios nebuvo. Pirmoji katalikų bažnyčia pastatyta iki 1675 m. Mikalojus Šmigelskis 1773 m. pastatė naują medinę bažnyčią. Kajetonas Šmigelskis 1799 m. pastatė bažnyčią ant akmeninių pamatų. Ji ne kartą degė per karus.

1831 m. kunigas A. Labutis suorganizavo sukilėlių būrį ir puolė Rusijos imperijos kariuomenės įgulą Švenčionyse. I pasaulinio karo metais bažnyčia sudegė ir atstatyta tik po karo. 1921 m. įsteigta parapija. XX a. pradžioje klebonavęs Ignotas Šopara (1864–1931) ragino jaunimą mokytis, ugdė tautinę sąmonę. Jis buvo skundžiamas valdžiai, 1911 m. teisiamas. Lenkijos okupacijos metais veikė šv. Kazimiero, „Ryto“ draugijų skyriai. Klebonas Bronius Laurinavičius (1913–1981) 1947 m. bažnyčią padidino. Klebonas Karolis Garuckas (1908–1979), palaidotas šventoriuje, gynė tikinčiųjų teises, buvo vienas iš 1976 m. Lietuvos Helsinkio grupės narių, palaidotas bažnyčios šventoriuje. 

2016 m. balandžio 5 d. bažnyčią nuniokojo gaisras. Bažnyčioje buvo kultūros paminklas – krucifikso skulptūra „Nukryžiuotasis“ (unik. kodas ). Tai XX a. I pusės liaudies meistro darbas.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su bokšteliu. Įrengti 5 altoriai. Šventoriuje stovi 3 aukštų medinė varpinė. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Ceikiniai church 2.jpg|Senoji bažnyčia, 2009 m.
Ceikiniai church 3.jpg|Ceikinių bažnyčios varpas
Ceikiniai, bažnyčia.JPG|Atstatoma bažnyčia, 2017 m. gegužė
Ceikiniai, bažnyčia 2.JPG|Galinė dalis
Ceikiniai, bažnyčios bokšteliai.JPG|Ruošiami bokšteliai


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Parapijos informacija
* Ceikinių parapija
Burbiškio Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia

**Burbiškio Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Burbiškio kaime, 7 km į rytus nuo Anykščių, 0,2 km į šiaurę nuo kelio . Savo forma primena gyvenamąjį namą.

## Istorija

Iš JAV 1932 m. grįžęs kunigas Pranciškus Zabiela (1876–1936) nusipirko Burbiškio dvaro rūmus (pastatyti 1857 m.). Rūmų antrajame aukšte įrengtoje koplyčioje 1932 m. lapkričio 15 d. aukotos pirmosios mišios, o po kelių dienų koplyčia perkelta į pirmąjį aukštą, kadangi taip buvo patogiau gyventojams. Dvaro savininkas kunigas P. Zabiela didelę patalpą paskyrė bažnyčiai – buvo iškeltos lubos, atliktas remontas, padarytas altorius. Bažnyčią 1933 m. sausio 8 d. pašventino Leliūnų parapijos klebonas kunigas Antanas Masaitis. Parapija įkurta 1933 m. spalio 23 d., bažnyčia pavadinta Švč. Jėzaus Širdies vardu. 

P. Zabielos rūpesčiu pastatyti ūkiniai trobesiai. Klebonas Antanas Riauba pastatė 5×8,8 m dydžio presbiteriją, išdažė bažnyčią, nupirko fisharmoniją, bažnytinių reikmenų. Klebonas Ignas Šiaučiūnas 1941 m. suremontavo bažnyčią. Vlado Čižausko lėšomis 1942 m. pastatytas naujas altorius, presbiterijoje pakeistos grindys.

Prie bažnyčios (dvaro rūmų kieme) 1943 m. pastatyta apie 4 m aukščio Kristaus statula (skulptorius Jakševičius) įkurtos Burbiškio parapijos dešimtmečiui atminti. Sukurta „Laiminančio Kristaus“ skulptūros Palangos botanikos parke pavyzdžiu, skulptūra buvo tapusi Burbiškio simboliu, prie jos mėgdavo fotografuotis burbiškiečiai.

Sovietų valdžia 1947 m. Burbiškio bažnyčią uždarė, nors parapijiečiai (o jų būta beveik 1600) labai prieštaravo. Išrinkti bendruomenės atstovai važiavo teisybės ieškoti į Maskvą, bet bažnyčia vis tiek buvo panaikinta, motyvuojant tuo, kad ji trukdo kaimynystėje veikiančiai mokyklai, buvusiai tuose pačiuose rūmuose. Burbiškiečiams buvo leista nupirkti šalia kelio stovintį Povilo Meškausko klojimą, kurį suremontavus įsteigta medinė bažnytėlė. 1955 m. metais naujoji bažnyčia buvo pašventinta – ji veikia iki šiol. Tikintieji, bijodami, kad Kristaus skulptūra gali būti išniekinta ir sunaikinta, ją nuo buvusios bažnyčios perkėlė į kaimo kapines, kur tebestovi iki šiol.

1943 m. įkurta Jaunimo ramovė. Klebonas Antanas Riauba (1902–1951) 1949 m. suimtas, žuvo Sibire.

## Architektūra

Bažnyčia savo forma primena gyvenamąjį namą, stačiakampio plano, su pristatytu prieangiu ir zakristija. Ant kraigo priekio – bokštelis. Šventoriaus tvora medinių statinių. Prie bažnyčios stovi medinė varpinė.

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis