open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prancūzijos–Turkijos karas

**Prancūzijos-Turkijos karas** arba **Kilikijos karas** () buvo keletas konfliktų tarp Prancūzijos ir Turkijos nepriklausomybės judėjimo po Pirmojo pasaulinio karo pabaigos. Karas truko nuo 1918 m. gruodžio iki 1921 m. spalio dabartinės pietų Turkijos ir šiaurės Sirijos teritorijoje.

Prancūzija jau Sykes-Picot sutartimi ir 1916 m. Prancūzijos-armėnų sutartimi rodė susidomėjimą Kilikija. Tačiau po 1921 m. Prancūzija atitolo nuo Antantės ir suartėjo su naująja Turkijos vyriausybe Ankaroje ir sudarė su ja Ankaros sutartį bei Franklin-Bouillon susitarimą.

## Susitarimai
Po Mudroso paliaubų pagal slaptąjį Sykes-Picot susitarimą į regioną įžengė Prancūzijos kariuomenė. Pagal šį susitarimą prancūzams turėjo atittekti Sirija ir pietų Anatolija su Mersino ir Iskanderuno uostais bei Erganio vario kasyklomis. Tuo tarpu nafta turtinga Osmanų Mosulo provincija turėjo atitekti britams. Pagal susitarimą britai turėjo užimti Antepą, Marašą ir Urfą, o vėliau juos perleisti prancūzams.

1916 m. spalio 27 d. prancūzai pasirašė susitarimą su armėnų nacionalistais. Užsienio reikalų ministras Aristide Briand pasinaudojo šia galimybe užverbuoti karių iš armėnų tarpo. Šiems prancūzų-armėnų legionams vadovavo Edmund Allenby; jie vėliau kovojo Palestinoje ir Sirijoje. Po Mudroso paliaubų jie taip pat kovojo ir Kilikijoje. Šių legionų pagalba pietų Anatolija turėjo būti atskirta nuo Osmanų imperijos.

## Turkijos okupacija prancūzų pajėgomis
### Išsilaipinimas Juodosios jūros pakrantėje
Po Mudroso paliaubų sudarymo Prancūzijos kariuomenė ėmė kontroliuoti svarbias Osmanų anglies kasyklas palei Juodąją jūrą, kuriose didelę dalį kapitalo turėjo prancūzai. Tai taip pat užtikrino energijos šaltinius ir kariuomenės aprūpinimą anglimis. Kita vertus buvo sutrukdyta paskirstyti anglį Anatolijoje ir tikėtasi sukelti gyventojų neramumus.

1919 m. kovo 18 d. du prancūzų kanonierės išlaipino kariuomenę Zonguldako ir Karadeniz Eregli uostuose. Dėl stipraus pasipriešinimo prancūzai sugebėjo išlaikyti Karadeniz Ereğli tik metus laiko ir pasitraukė iš miesto 1920 m. birželio 8 d. Jie sustiprino pozicijas Zonguldake ir nuo 1920 m. birželio 18 d. oficialiai okupavo visą miestą.

### Karinės operacijos Stambule ir Trakijoje

## Nuorodos
Sigitas Jakubauskas (1958)

**Sigitas Jakubauskas** (g. 1958 m. gruodžio 29 d. Kaune) – Lietuvos futbolininkas, rungtyniavęs puolėjo arba gynėjo pozicijose.

1978–1989 m. atstovavo Vilniaus „Žalgirio“ komandai. 1982 m. buvo išrinktas geriausiu Lietuvos futbolininku, 1983 ir 1987 m. pateko į Sovietų Sąjungos čempionato simbolinį trečią vienuoliktuką. 1985 m. sužaidė vieninteles rungtynes SSRS rinktinės sudėtyje. 1987 m. su „Žalgiriu“ SSRS čempionate iškovojo bronzos medalius. Karjeros pabaigoje rungtyniavo Vokietijoje, FC Remscheid klube.
Bank of America

**„Bank of America“** – finansinių paslaugų įmonė ir stambiausia bankus kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė valdomo turto atžvilgiu bei antras pagal dydį bankas rinkos kapitalizacijos atžvilgiu Amerikoje. Bank of America klientus aptarnauja daugiau nei 150 šalių. Nuo 2010 m. Bank of America yra  penkta pagal dydį kompanija JAV įplaukų atžvilgiu bei antra pagal dydį ne naftos perdirbimo bendrovė Amerikoje atsiliekanti tik nuo „Walmart“. Forbes sąraše Bank of America įvertinta, kaip 3 pagal dydį bendrovė pasaulyje. Įmonei įsigijus „Merrill Lynch“ investicinį banką 2008 m. Bank of America bendrovei suteikė didžiausios turto valdymo įmonės statusą. Po šio įsigijimo Bank of America tapo reikšmingu žaidėju investicinės bankininkystės pramonėje. Bendrovėje buvo padėti 12,2 % visų JAV indėlių 2009 m. Bank of America yra reikšmingas JAV bankas kartu su „Citigroup“, „JP Morgan Chase“ ir „Wells Fargo“ bankais – pagrindiniais jo konkurentais.
Henrikas Vaigauskas

**Henrikas Vaigauskas** (g. 1928 m. birželio 21 d. Luokėje, Telšių apskritis) – Lietuvos TSR valstybės veikėjas.

## Biografija
1945–1946 m. LLKJS Kintų valsčiaus komiteto sekretorius. 1953–1961 m. darbuotojas Šilutėje, Vilniuje. 1961–1971 m. KGB Kauno skyriaus viršininkas (pakeitė Gediminas Bagdonas).

1968 m. baigė SSRS KGB Dzeržinskio aukštąją mokyklą. 1971–1989 m. Lietuvos TSR KGB pirmininko pavaduotojas. 1975 m. generolas majoras. 1978 m. LTSR nusipelnęs teisininkas.

Gim. data: 1928 06 21 

Gim. vieta: Telšių r. Luokės mst.

Tautybė: lietuvių 

Išsilavinimas:

Laipsniai:

Civilinė veikla:

Tarnyba saugumo struktūrose:

## Šaltiniai
Gučkampio apylinkė

**Gučkampio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Čekiškės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ariogalos rajonui. 1954 m. prijungta Vincentavos apylinkė, Šlapučių apylinkė, dalis Gėluvos apylinkės ir dalis Rudakių apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1977 m. balandžio 4 d. Gučkampio apylinkė prijungta prie Pernaravos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || P. Cvirkos vardo, „Balandžio“, „Dubysos“, „Pagojaus“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 72,04 || 1413 () || „Balandžio“ kolūkis, „Pagojaus“ kolūkis, P. Cvirkos vardo kolūkis, „Dubysos“ kolūkis  || 35 kaimai, 6 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1149 || || 23 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 54,81 || || „Ąžuolo“ kolūkis, „Balandžio“ kolūkis  || 23 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 18 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Mantviliškio apylinkė

**Mantviliškio apylinkė** (iki 1971 m. ***Montviliškio apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Krakių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Dotnuvos rajonui. 1954 m. prijungta dalis Antušavos apylinkės, dalis Pilionių apylinkės ir dalis Padotnuvio apylinkės, 1963 m. – Alksnėnų apylinkė. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas. 1975 m. sausio 29 d. Mantviliškio apylinkė panaikinta, o jos teritorija prijungta prie Dotnuvos apylinkės ir Gudžiūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo kolūkis ir Dotnuvos Selekcijos stoties Naujaupio skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 79,35 || 2181 () || K. Požėlos vardo kolūkis  || 8 kaimai, 7 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1975 || || 14 kaimų, 5 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 70,29 || || „Dotnuvėlės“ kolūkis, K. Poželos kolūkis, „Nemuno“ kolūkis, Pilionių kolūkis, Lietuvos žemdirbystės mokslinio tyrimo instituto „Liepų“ skyrius  || 13 kaimų, 5 viensėdžiai
|}

## Šaltiniai
Pelėdnagių apylinkė

**Pelėdnagių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kėdainių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kėdainių rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Labūnavos apylinkės ir Medekšių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. atkurta iš Labūnavos apylinkės ir Medekšių apylinkės. Tarp 1976 ir 1979 m. Pelėdnagių apylinkė performuota į Labūnavos apylinkę.

|-
| 1959-01-15 || || 2024 () || || 
|-
| 1970-01  || || 2773 || || 18 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 80,03 || || „Rytų aušros“ kolūkis, „Varpos“ kolūkis  || 19 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 19 kaimų, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Taučiūnų apylinkė

**Taučiūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Koliupės apylinkės, Šilainėlių apylinkės, dalies Akmenių apylinkės, dalies Vainiūnų apylinkės, dalies Juodkiškio apylinkės, dalies Bublių apylinkės, dalies Aristavos apylinkės ir dalies Babėnų apylinkės. 1963 m. prijungta Aristavos apylinkė ir dalis Tiskūnų apylinkės, o dalis Taučiūnų apylinkės prijungta prie Kėdainių apylinkės ir Nociūnų apylinkės. 1977 m. rugsėjo 28 d. Taučiūnų apylinkė performuota į Aristavos apylinkę.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo, Ždanovo vardo kolūkiai, Juodkiškio tarybinio ūkio centras ir Vilainių skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 85,05 || 2513 () || Ždanovo vardo kolūkis, K. Požėlos vardo kolūkis, „Aušros“ kolūkis, Geodezijos ir melioracijos instituto Vilainių eksperimentinis ūkis  || 23 kaimai, 13 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 2721 || || 35 kaimai, 3 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 100,94 || || Aristavos kolūkis, „Pavasario“ kolūkis, Ždanovo kolūkis, Lančiūnavos tarybinis ūkis-technikumas  || 35 kaimai, 6 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 35 kaimai, 6 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Linkaučių apylinkė

**Linkaučių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kražių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kelmės rajonui. 1963 m. prijungta dalis Junkilų apylinkės. 1975 m. sausio 29 d. Linkaučių apylinkė prijungta prie Kražių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || P. Cvirkos vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 38,81 || 1351 () || P. Cvirkos vardo kolūkis  || 21 kaimas, 3 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1297 || || 40 kaimų, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 56,04 || || P. Cvirkos kolūkis, „Taikos“ kolūkis  || 41 kaimas, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis
|}

## Šaltiniai
Grūšlaukės apylinkė

**Grūšlaukės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Darbėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Salantų rajonui. 1954 m. prijungta Mončių apylinkė ir dalis Bargalio apylinkės, 1959 m. – didžioji dalis Bargalio apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Darbėnų apylinkės ir dalis Tuzų apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Grūšlaukės apylinkė prijungta prie Darbėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Žemaičių žemės“ ir „Grūšlaukės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 63,69 || 2778 () || „Grūšlaukės“ kolūkis, „Žemaičių žemės“ kolūkis  || 16 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2369 || || 26 kaimai, 1 viensėdis, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė 
|-
| 1972-10-01  || 113,3 || || Grūšlaukės kolūkis, Kirovo kolūkis, „Raudonosios vėliavos“ kolūkis, „Žemaičių žemės“ kolūkis  || 26 kaimai, 1 viensėdis, 1 gel. stoties gyvenvietė
|-
| 1976-07-01  || || || || 16 kaimų, 1 gel. stoties gyvenvietė 
|}

## Šaltiniai
Palėvenėlės apylinkė

**Palėvenėlės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Jutkonių apylinkės, Daukučių apylinkės ir dalies Laičių apylinkės. 1984 m. gegužės 29 d. Palėvenėlės apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Alizavos apylinkės (didžioji dalis) ir Aukštupėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Stalino keliu“ ir „Mituvos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 67,6 || 1505 () || „Stalino keliu“ kolūkis, „Mituvos“ kolūkis  || 17 kaimų, 3 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1308 || || 16 kaimų, 3 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 65,65 || || Laukminiškių kolūkis, „Lėvens“ kolūkis, „Mituvos“ kolūkis, „Tiesos“ kolūkis  || 16 kaimų, 4 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 16 kaimų, 4 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 1088 || || 16 kaimų, 4 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Puožo apylinkė

**Puožo apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Tatkonių apylinkės, dalies Juodpėnų apylinkės, dalies Butėnų apylinkės, dalies Papilių apylinkės ir Kuosėnų apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Viluinių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Puožo apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Skapiškio apylinkės ir Šimonių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Mičiurino vardo, „Pakupio“, „Palangos“ ir „Juodpėnų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 80 || 1778 () || „Juodpėnų“ kolūkis, „Švyturio“ kolūkis, „Palangos“ kolūkis, „Pakupio“ kolūkis, Mičiurino vardo kolūkis  || 30 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1563 || || 28 kaimai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 94,65 || || Juodpėnų kolūkis, „Pakupio“ kolūkis, „Palangos“ kolūkis, „Šetekšnos“ kolūkis  || 28 kaimai, 5 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 28 kaimai, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Panemunės apylinkė

:: *Apie apylinkę Kauno mieste žr. [[Aukštosios Panemunės apylinkė]]*.

**Panemunės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Lipliūnų apylinkės ir dalies Macevičių apylinkės. 1975 m. sausio 29 d. Panemunės apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Kapčiamiesčio apylinkės ir Leipalingio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Nemunėlio“ ir „Raudonojo artojo“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 108,69 || 1273 () || „Nemunėlio“ kolūkis  || 16 kaimų
|-
| 1970-01  || || 924 || || 15 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 136 || || Eksperimentinis vaistingųjų augalų tarybinis ūkis  || 14 kaimų
|}

## Vadovai
* J. Inokaitis, tarybos pirmininkas 1948 m.

## Šaltiniai
Šaulėnų apylinkė

**Šaulėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Leipalingio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Veisiejų rajonui. 1963 m. prijungta dalis Didžiasalio apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1977 m. balandžio 4 d. Šaulėnų apylinkė prijungta prie Leipalingio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo ir „Ricielių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 64,01 || 2397 () || M. Melnikaitės vardo kolūkis, „Ricielių“ kolūkis  || 17 kaimų, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 2433 || || 22 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 92,37 || || J. Biliūno kolūkis, „Nemuno“ kolūkis  || 22 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 22 kaimai, 1 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Antkopčio apylinkė

**Antkopčio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Endriejavo valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Klaipėdos rajonui. 1954 m. prijungtos Rudgalvių apylinkė ir Žadeikių apylinkė. 1977 m. balandžio 4 d. Antkopčio apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Endriejavo apylinkės ir Vėžaičių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tarybų šalies“, „Kovo 8-osios“ ir „Vienybės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 79,7 || 1577 () || „Kovo Aštuntosios“ kolūkis, „Tarybų šalies“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 13 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1289 || || 13 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 74,98 || || „Ąžuolo“ kolūkis, „Kovo 8-osios“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 13 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 13 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Maironių apylinkė

**Maironių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kelmės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kelmės rajonui. 1954 m. prijungta Daujočių apylinkė, 1963 m. – Laugalio apylinkė. 1977 m. balandžio 4 d. Maironių apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Liolių apylinkės (didžioji dalis) ir Tytuvėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gegužės 1-osios“, „Žingsnis pirmyn“ ir „Švyturio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 48,3 || 2732 () || „Švyturio“ kolūkis, „Žingsnio pirmyn“ kolūkis, „Gegužės Pirmosios“ kolūkis  || 24 kaimai, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 2786 || || 41 kaimas, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 78,8 || || „Gegužės Pirmosios“ kolūkis, „Švyturio“ kolūkis, Laugalio tarybinis ūkis  || 41 kaimas, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 13 kaimų, 1 viensėdis 
|}

## Šaltiniai
Rudaminos apylinkė (Lazdijai)

**Rudaminos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rudaminos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Lazdijų rajonui. 1954 m. prijungta Karužų apylinkė, 1963 m. – dalis Vidzgailų apylinkės. 1978 m. gegužės 31 d. Rudaminos apylinkė prijungta prie Šeštokų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Ždanovo vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 30,02 || 1604 () || Ždanovo vardo kolūkis  || 1 miestelis, 12 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1583 || || 1 miestelis, 20 kaimų, 1 viensėdis 
|-
| 1972-10-01  || 42,86 || || „Artojo“ kolūkis, Ždanovo kolūkis  || 1 miestelis (Rudamina), 20 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 20 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Žagarių apylinkė (Lazdijai)

**Žagarių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Seirijų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Lazdijų rajonui. 1954 m. prijungta Metelių apylinkė, dalis Jonėnų apylinkės, dalis Seirijų II apylinkės ir dalis Avižonių apylinkės, o dalis Žagarių apylinkės prijungta prie Seirijų apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Žagarių apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Šlavantų apylinkės (didžioji dalis) ir Seirijų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Taikos“ ir „Dzūkijos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 48,7 || 1532 () || „Taikos“ kolūkis, „Žagarės“ kolūkis, „Dzūkijos“ kolūkis  || 13 kaimų, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 1512 || || 8 kaimai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 83 || || Metelių žuvininkystės ūkis, Vaickūniškės tarybinis ūkis  || 8 kaimai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 8 kaimai, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Gaižiūnų apylinkė

**Gaižiūnų apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Jonavos rajone:
** prie Bukonių,
** prie Dumsių;
* Kėdainių rajone;
* Linkuvos rajone;
* Molėtų rajone;
* Nemenčinės rajone;
* Pabradės rajone;
* Pakruojo rajone.
Gaižiūnų apylinkė (Molėtai)

**Gaižiūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Alkūnų apylinkės, dalies Garšvėnų apylinkės, dalies Karalinavos apylinkės ir dalies Gačkiškių apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Joniškio apylinkės. 1975 m. sausio 29 d. Gaižiūnų apylinkė prijungta prie Joniškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Za mir“ ir „Naujo kelio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 64 || 1399 () || P. Cvirkos vardo kolūkis, „Naujo kelio“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis  || 35 kaimai, 4 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1283 || || 37 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 66,06 || || Dailidžių tarybinis ūkis  || 37 kaimai, 1 kaimo dalis
|}

## Šaltiniai
Skudutiškio apylinkė

**Skudutiškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Skudutiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Molėtų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Suginčių apylinkės, dalis Spulių apylinkės, dalis Vastapų apylinkės ir dalis Kaniūkų apylinkės, o dalis Skudutiškio apylinkės prijungta prie Vorėnų apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Svobiškio apylinkės, 1971 m. – dalis Vorėnų apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Skudutiškio apylinkė prijungta prie Suginčių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Skudutiškio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 40,7 || 1255 () || „Skudutiškio“ kolūkis, „Kaniūkų“ kolūkis  || 16 kaimų, 4 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1021 || || 23 kaimai, 2 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 66 || || Kaniūkų kolūkis, Skudutiškio kolūkis, Šakių kolūkis  || 32 kaimai, 5 viensėdžiai, 5 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 32 kaimai, 5 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Žalvarių apylinkė

**Žalvarių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Pušaloto apylinkės ir dalies Videniškių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. prijungta prie Giedraičių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Papiškių“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 36,09 || 1405 () || „Papiškių“ kolūkis, „Pusnės“ kolūkis  || 34 kaimai
|-
| 1970-01  || || 1338 || || 34 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 53,52 || || Ambraziškių tarybinis ūkis  || 34 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 34 kaimai, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Lauksodžio apylinkė

**Lauksodžio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Žeimelio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Linkuvos rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. panaikinta prijungiant prie Bardiškių apylinkės ir Nairių apylinkės. Atkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Bardiškių apylinkės, Šulaičių apylinkės ir dalies Noreikų apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Lauksodžio apylinkė prijungta prie Žeimelio apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 2804 () || || 
|-
| 1970-01  || || 2434 || || 38 kaimai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 106,3 || || „Auksinės varpos“ kolūkis, K. Poželos kolūkis, „Švitinio“ kolūkis, „Taikos“ kolūkis  || 39 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė
|-
| 1976-07-01  || || || || 39 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė 
|}

## Šaltiniai
Berčiūnų apylinkė (Panevėžys)

**Berčiūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Berčiūnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Panevėžio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Gustonių apylinkės, dalis Spirakių apylinkės, dalis Degionių apylinkės, dalis Molainių apylinkės, dalis Vilkelių apylinkės ir dalis Nausodės apylinkės, 1963 m. – dalis Gustonių apylinkės ir dalis Upytės apylinkės. 1973 m. kovo 28 d. Berčiūnų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Smilgių apylinkės ir Naujamiesčio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || LKP(b) VI suvažiavimo vardo, P. Cvirkos vardo, „Tarybinio artojo“ kolūkiai ir Staniūnų tarybinio ūkio Navadolės skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 72,65 || 2764 () || LKP(b) VI suvažiavimo vardo kolūkis, „Tarybinio artojo“ kolūkis, Staniūnų tarybinio ūkio Novodolio ir Nevėžnikų skyriai  || 24 kaimai, 15 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 3003 || || 34 kaimai, 11 viensėdžių, 1 kaimo dalis, 1 kurortas 
|-
| 1972-10-01  || 118,7 || || Daukniūnų kolūkis, „Kelio į gyvenimą“ kolūkis, LKP VI suvažiavimo kolūkis, Panevėžio hidromelioracijos technikumo mokomasis ūkis  || 32 kaimai, 11 viensėdžių, 1 gel. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys
|}

## Šaltiniai
Piniavos apylinkė

**Piniavos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Piniavos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Panevėžio rajonui. 1954 m. prijungtos Stanionių apylinkė, Paliūniškio apylinkė, Vaivadų apylinkė, Pakuodžiupių apylinkė, Bliūdžių apylinkė, dalis Naujikų apylinkės, dalis Karūžiškių apylinkės, dalis Nausodės apylinkės ir dalis Spirakių apylinkės, 1963 m. – Adomavos apylinkė ir Puodžiūnų apylinkė, o dalis Piniavos apylinkės prijungta prie Skaistgirių apylinkės. 1976 m. gruodžio 29 d. Piniavos apylinkė prijungta prie Panevėžio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Nemuno“, „Pergalės“, „Istros“ ir „Tarybinės sodybos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 145,6 || 3193 () || „Nemuno“ kolūkis, „Pergalės“ kolūkis, „Vaivadų“ kolūkis, „Tarybinės sodybos“ kolūkis, Istros tarybinis ūkis  || 63 kaimai, 10 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2968 || || 56 kaimai, 7 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 160,1 || || Adomavos kolūkis, Gegužinės kolūkis, Puodžiūnų kolūkis, „Įstro“ tarybinis ūkis  || 58 kaimai, 9 viensėdžiai, 5 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 58 kaimai, 9 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Skaistgirių apylinkė

**Skaistgirių apylinkė** (iki 1971 m. ***Skaisgirio apylinkė, Skaisgirių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pušaloto valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Joniškėlio rajonui. 1954 m. prijungta Ažagų apylinkė ir dalis Pazūkų apylinkės, 1959 m. – dalis Medikonių apylinkės, 1963 m. – dalis Piniavos apylinkės. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas. 1976 m. Skaistgirių apylinkė prijungta prie Panevėžio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Vebrupės“, „Sodybos“ kolūkiai ir Lavėnų tarybinio ūkio Pamiškės skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 56,3 || 2186 () || „Sodybos“ kolūkis, „Vebrupės“ kolūkis, Joniškėlio tarybinio ūkio Pamiškės skyrius  || 11 kaimų, 4 vienkiemiai, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2156 || || 29 kaimai, 1 viensėdis, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 89,3 || || Medikonių kolūkis, „Sodybos“ kolūkis, „Vebrupės“ kolūkis, Bernatonių tarybinis ūkis  || 30 kaimų, 2 viensėdžiai, 2 gel. stočių gyvenvietės, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 30 kaimų, 2 viensėdžiai, 2 gel. stočių gyvenvietės, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Taruškų apylinkė

**Taruškų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1969 m. sausio 13 d. iš dalies Karsakiškio apylinkės ir Miežiškių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. prijungta prie Miežiškių apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 2024 () || || 
|-
| 1970-01  || || 1660 || || 33 kaimai, 7 viensėdžiai, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 72,8 || || Pavašuokių kolūkis, „Taikos“ kolūkis  || 33 kaimai, 7 viensėdžiai, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 33 kaimai, 7 viensėdžiai, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Deglėnų apylinkė

**Deglėnų apylinkė** (iki 1971 m. ***Daglėnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1963 m. sausio 12 d. prie Vildūnų apylinkės prijungus dalį Jaciūnų apylinkės. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas. 1977 m. balandžio 4 d. Deglėnų apylinkė prijungta prie Joniškėlio apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 1135 () || || 
|-
| 1970-01  || || 1038 || || 15 kaimų, 4 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 73,9 || || „Ryto“ kolūkis, Deglėnų tarybinis ūkis  || 13 kaimų, 5 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 13 kaimų, 5 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Kriklinių apylinkė

**Kriklinių apylinkė** (iki 1971 m. ***Kriklėnių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pumpėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Joniškėlio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Mitkų apylinkės ir dalis Vilkiškio apylinkės. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas. 1975 m. sausio 29 d. Kriklinių apylinkė prijungta prie Pumpėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kriklėnių“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 66,8 || 1170 () || „Kriklėnių“ kolūkis  || 1 miestelis, 15 kaimų
|-
| 1970-01  || || 983 || || 1 miestelis, 23 kaimai, 6 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 55,6 || || Kriklinių kolūkis, Vilkiškių kolūkis  || 1 miestelis (Krikliniai), 24 kaimai, 4 kaimų dalys
|}

## Šaltiniai
Raubonių apylinkė

**Raubonių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Krinčino valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pasvalio rajonui. 1954 m. prijungta Trečionių apylinkė, o dalis Raubonių apylinkės prijungta prie Ramužių apylinkės. 1976 m. gegužės 26 d. apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Saločių apylinkės ir Krinčino apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Mūšos“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 39,6 || 1915 () || „Mūšos“ kolūkis, Naradavos tarybinio ūkio Paiešmenės ir Dagilynės skyriai  || 10 kaimų, 8 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2042 || || 14 kaimų, 2 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 43,7 || || „Mūšos“ kolūkis  || 14 kaimų, 2 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|}

## Šaltiniai
Tetirvinų apylinkė

**Tetirvinų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pasvalio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pasvalio rajonui. 1954 m. prijungta Norių apylinkė, dalis Medinių apylinkės, dalis Puodžių apylinkės ir dalis Žadeikonių apylinkės, o dalis Tetirvinų apylinkės prijungta prie Šimonių apylinkės. 1963 m. prijungta Puodžių apylinkė ir dalis Manikūnų apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1986 m. spalio 20 d. Tetirvinų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Saločių apylinkės ir Vaškų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonosios Žvaigždės“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 48,8 || 2542 () || „Raudonosios žvaigždės“ kolūkis, „Pažangos“ kolūkis  || 18 kaimų, 3 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2278 || || 35 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 95,2 || || Manikūnų kolūkis, „Pažangos“ kolūkis, „Raudonosios žvaigždės“ kolūkis  || 34 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 27 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1691 || || 27 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Harė Krišna

**Harė Krišna** () arba **Mahamantra** („didžioji mantra“) – hinduistų vaišnavų mantra, skirta Viešpaties pašlovinimui. Susideda iš vaišnavistinių dievavardžių: Haris, Krišna ir Rama. Ši mantra minima pirmą kartą Kali Santaranos upanišadoje – vienoje iš upanišadų, priklausančių „Jadžurvedai“ (tačiau nepatenkančiai į kanoninįvedinių upanišadų (šruti) „tryliktuką“).

XVI amžiaus pradžioje indų šventasis Čaitanja Mahaprabhus išpopuliarino „Hare Krišna“ mantrą Indijoje, o nuo 1960-tujų metų už Indijos ribų „Hare Krišna“ mantrą išpopuliarino Tarptautinės Krišnos sąmonės bendrijos įkūrėjas A. C. Bhaktivedanta Svamis Prabhupada ir jo pasekėjai.

Vaišnavizme laikoma, kad „Hare Krišna“ mantros klausymasis, kartojimas arba dainavimas pakelia adepto sąmonę į dvasinį lygmenį. Krišnaizmo teologija teiga, kad „Hare Krišna“ mantros kartojimas padeda pasiekti aukščiausią gyvenimo tobulumą – ekstatinės meilės Krišnai būseną.

Mantra sukurta sanskrito kalba, sudaro anuštubo metro posmą.

Pradiniame originaliame mantros variante, kuris yra pateiktas Kali Santaranos upanišadoje, mantros žodžių tvarka yra tokia:

*Harė Rama Harė Rama*
*Rama Rama Harė Harė*
*Harė Krišna Harė Krišna*
*Krišna Krišna Harė Harė*

Gaudyja vaišnavizme žodžių tvarka yra tokia:

*Harė Krišna Harė Krišna*
*Krišna Krišna Harė Harė*
*Harė Rama Harė Rama*
*Rama Rama Harė Harė*

Gaudyja vaišnavai teigia, kad kitose Kali Santarana upanišados spaudintose kopijose, kurios saugomos senose Džaipuro ir Kalkutos bibliotekose, žodžių tvarka yra tokia, kaip pas juos ir kad originali žodžių tvarka Kali Santarana upanišadoje buvo būtent tokia. Gaudyja vaišnavai remiasi ne tik šiuo Kali Sanatarana upanišados posmu, bet pateikia posmus ir iš kitų raštų, pvz., Brahma Jamalos tantros (svarbus tantrinis raštas, kurio sena kopija, datuojama 1052 m., yra saugoma Nepale ) , Ananta Samhitos  (Narada Pančaratros dalies), Sanat Kumara Samhitos , Radha tantros, kurie nurodo kaip tik tokią mantros žodžių tvarką, kokią naudoja Gaudyja sampradaja.

Mantra gali būti giedama garsiai, paskui mokytoją (kyrtanas), tyliai, asmeniškai (džapa, naudojant džapa malos karolius) bei mintyse. Mantros paskirtis – sukelti transcendentines vibracijas, nuslopinti mintis ir atverti aukštesnį sąmonės lygmenį.

## Mantros žodžių prasmė ir etimologija

### ISKCON interpretacija

Tarptautinėje Krišnos sąmonės bendrijoje (ISKCON) žodis „Harė“ interpretuojamas kaip kitas Višnaus, „pašalinančio blogį, iliuzijas“, vardas „Krišna“ reiškia „visų patraukliausiasis“, o „Rama“ – „visos malonės šaltinis“.

## Nuorodos
* Harė Krišna mantra
* Maha mantros improvizacija – atlieka Sati

## Išnašos
Alksnėnų apylinkė (Plungė)

**Alksnėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Plungės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Plungės rajonui. 1954 m. prijungta Aleksandravo apylinkė. 1975 m. sausio 29 d. Alksnėnų apylinkė prijungta prie Šateikių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Komunizmo aušros“ ir „Aleksandravos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 62,23 || 1607 () || „Komunizmo aušros“ kolūkis, „Aleksandravo“ kolūkis  || 9 kaimai
|-
| 1970-01  || || 1403 || || 9 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 57 || || Aleksandravo kolūkis, Alksnėnų kolūkis  || 9 kaimai
|-
|}

## Šaltiniai
Bubėnų apylinkė

**Bubėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rietavo valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rietavo rajonui. 1954 m. prijungtos Užupių apylinkė ir dalis Vitkelių apylinkės, 1963 m. – Girdvainių apylinkė, Alko apylinkė ir dalis Pelaičių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Bubėnų apylinkė prijungta prie Rietavo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Stalino vardo ir „Vienybės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 63 || 2794 () || Stalino vardo kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 15 kaimų
|-
| 1970-01  || || 2726 || || 31 kaimas 
|-
| 1972-10-01  || 156,7 || || „Baltijos“ kolūkis, „Gintaro“ kolūkis, „Lenino keliu“ kolūkis, Rietavo tarybinis ūkis-technikumas  || 32 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 32 kaimai 
|}

## Šaltiniai
Pelaičių apylinkė

**Pelaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rietavo valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rietavo rajonui. 1954 m. prijungtos Stumbrių apylinkė, Vatušių apylinkė ir Žadvainių apylinkė. 1963 m. dalis apylinkės prijungta prie Bubėnų apylinkės. 1969 m. prijungta dalis naikinamos Labardžių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Pelaičių apylinkė prijungta prie Rietavo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Molotovo vardo ir „Žemaičio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 109 || 2361 () || „Bangos“ kolūkis, „Jūros“ kolūkis, „Aitros“ kolūkis  || 19 kaimų, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 2478 || || 22 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 189,55 || || „Bangos“ kolūkis, „Jūros“ kolūkis, „Kelio į komunizmą“ kolūkis  || 23 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 23 kaimai 
|}

## Šaltiniai
Mackių apylinkė

**Mackių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Balbieriškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Prienų rajonui. 1954 m. prijungtos Putrišių apylinkė, Žiūronių apylinkė ir Žagarių apylinkė. 1972 m. lapkričio 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1977 m. balandžio 4 d. Mackių apylinkė prijungta prie Balbieriškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Švyturio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 46 || 1775 () || „Švyturio“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis  || 12 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1597 || || 11 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 49,74 || || „Aušros“ kolūkis, „Švyturio“ kolūkis  || 11 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 11 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Sedūnų apylinkė

**Sedūnų apylinkė** (iki 1971 m. ***Sadūnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Radviliškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Radviliškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Žinėnų apylinkės, 1963 m. – dalis Pavartyčių apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras, 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas. 1977 m. balandžio 4 d. Sedūnų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Aukštelkų apylinkės (didžioji dalis) ir Šeduvos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Laisvės“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 45 || 2202 () || Kalno Gražionių tarybinio ūkio Daukučių, Linkaičių, Ilguočių ir Sadūnų skyriai  || 14 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2053 || || 19 kaimų, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 88 || || Gražionių veislininkystės tarybinis ūkis  || 18 kaimų, 1 viensėdis, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 18 kaimų, 1 viensėdis, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Alėjų apylinkė

**Alėjų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Raseinių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Raseinių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Dumšiškių apylinkės ir dalis Klusų apylinkės, 1963 m. – Pryšmančių apylinkė. 1977 m. kovo 30 d. Alėjų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Raseinių apylinkės ir Viduklės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Černiachovskio vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 45,5 || 2658 () || Černiachovskio vardo kolūkis, „Ąžuolo“ kolūkis, „Šienlaukio“ kolūkis  || 8 kaimai, 1 vienkiemis, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2258 || || 30 kaimų, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė 
|-
| 1972-10-01  || 102,98 || || Černiachovskio kolūkis, Pryšmančių tarybinis ūkis  || 30 kaimų, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė
|-
| 1976-07-01  || || || || 30 kaimų, 1 geležinkelio stoties gyvenvietė 
|}

## Šaltiniai
Panemunio apylinkė

**Panemunio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Panemunio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pandėlio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Aukštadvario apylinkės ir dalis Naujasodės apylinkės, o dalis Panemunio apylinkės prijungta prie Čedasų apylinkės ir Pandėlio apylinkės. 1960 m. prijungta dalis Aukštadvario apylinkės, 1963 m. – dalis Čedasų apylinkės, 1975 m. – Suvainiškio apylinkė. 1981 m. gruodžio 1 d. Panemunio apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Pandėlio apylinkės (didžioji dalis), Kazliškio apylinkės ir Čedasų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Panemunio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 31,5 || 1973 () || „Panemunio“ kolūkis, „Taikos“ kolūkis  || 1 miestelis, 14 kaimų, 6 vienkiemiai, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 1896 || || 1 miestelis, 36 kaimai, 9 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 84,3 || || „Nemunėlio“ tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Panemunis), 31 kaimas, 8 viensėdžiai, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 2 miesteliai (Panemunis, Suvainiškis), 49 kaimai, 8 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2152 || || 2 miesteliai, 46 kaimai, 7 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Suvainiškio apylinkė

**Suvainiškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Panemunio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pandėlio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Naujasodės apylinkės ir dalis Čedasų apylinkės, o dalis Suvainiškio apylinkės prijungta prie Aukštadvario apylinkės. 1960 m. prijungta dalis Aukštadvario apylinkės. 1975 m. sausio 29 d. Suvainiškio apylinkė prijungta prie Panemunio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Suvainiškio“ ir „Vilkolių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 68,04 || 1274 () || „Suvainiškio“ kolūkis, „Vilkolių“ kolūkis  || 1 miestelis, 16 kaimų, 11 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 940 || || 1 miestelis, 21 kaimas, 7 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 75,3 || || Suvainiškio kolūkis  || 1 miestelis (Suvainiškis), 17 kaimų, 2 kaimų dalys
|}

## Šaltiniai
Žiobiškio apylinkė

**Žiobiškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rokiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Rokiškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Deksnių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Kazliškio apylinkės (didžioji dalis) ir Čedasų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Socializmo keliu“ ir „Tarybų Lietuvos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 60,05 || 1161 () || „Socializmo keliu“ kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 29 kaimai, 20 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 945 || || 25 kaimai, 21 viensėdis, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 68,7 || || „Tarybų Lietuvos“ kolūkis, Žiobiškio kolūkis  || 13 kaimų, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 13 kaimų, 5 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Daukšių apylinkė (Skuodas)

**Daukšių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Mosėdžio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skuodo rajonui. 1954 m. prijungta dalis Budrių apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1977 m. balandžio 4 d. Daukšių apylinkė prijungta prie Skuodo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Daukšių“ ir „Taikos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 57,1 || 2030 () || „Daukšių“ kolūkis, „Taikos“ kolūkis, „Artojo“ kolūkis  || 12 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 1751 || || 11 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 63,6 || || „Taikos“ kolūkis, Daukšių tarybinis ūkis  || 11 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 11 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Plokščių apylinkė

**Plokščių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Plokščių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šakių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Voniškių apylinkės, dalis Bundzų apylinkės ir dalis Pakalniškių apylinkės, o dalis Plokščių apylinkės prijungta prie Naujeliškių apylinkės. 1963 m. prijungta Naujališkių apylinkė. 1977 m. balandžio 4 d. Plokščių apylinkė prijungta prie Gelgaudiškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Ždanovo vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 54 || 2677 () || Ždanovo vardo kolūkis  || 19 kaimų
|-
| 1970-01  || || 2333 || || 34 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 90,9 || || Voniškių kolūkis, Ždanovo kolūkis, Paveliuonos tarybinis ūkis  || 33 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 33 kaimai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Žvirgždaičių apylinkė

**Žvirgždaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Žvirgždaičių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Naumiesčio rajonui. 1954 m. prijungtos Vyžpinių apylinkė, Pavengrupių apylinkė ir Žalvėderių apylinkė, 1959 m. – dalis Putinų apylinkės. 1963 m. dalis Žvirgždaičių apylinkės prijungta prie Būblelių apylinkės ir Sintautų apylinkės. 1975 m. sausio 29 d. visa Žvirgždaičių apylinkė prijungta prie Sintautų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo gyvenimo“ ir „Jaunosios Gvardijos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 51,94 || 1135 () || „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis  || 1 miestelis, 20 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1173 || || 1 miestelis, 18 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 53,9 || || „Jaunosios gvardijos“ kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis  || 1 miestelis (Žvirgždaičiai), 18 kaimų, 2 kaimų dalys
|}

## Šaltiniai
Jurgelionių apylinkė (Šalčininkai)

**Jurgelionių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Dieveniškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Daulėnų apylinkės. 1975 m. sausio 29 d. Jurgelionių apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Dieveniškių apylinkės (didžioji dalis) ir Milkūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Stalino vardo ir „Darbo didvyrio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 41 || 1706 () || Stalino vardo kolūkis, „Darbo didvyrio“ kolūkis  || 21 kaimas, 4 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1403 || || 23 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 56,01 || || „Darbo didvyrio“ kolūkis, „Draugystės“ kolūkis  || 24 kaimai
|}

## Šaltiniai
Rūdninkų apylinkė

**Rūdninkų apylinkė** (arba ***Rudninkų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Jašiūnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1977 m. balandžio 4 d. prijungta prie Jašiūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujųjų Rudninkų“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 163 || 1494 () || „Naujųjų Rūdninkų“ kolūkis  || 3 kaimai, 4 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1477 || || 11 kaimų, 1 viensėdis 
|-
| 1972-10-01  || 171,78 || || Jašiūnų tarybinio ūkio Rūdninkų skyrius  || 12 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 1976-07-01  || || || || 12 kaimų, 1 viensėdis 
|}

## Šaltiniai
Šalčininkėlių apylinkė

**Šalčininkėlių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Jašiūnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Skubėtų apylinkės, o dalis Šalčininkėlių apylinkės prijungta prie Akmenynės apylinkės ir Rimšiškių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Šalčininkėlių apylinkė prijungta prie Šalčininkų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Malenkovo vardo, „Naujo gyvenimo“ kolūkiai ir Jašiūnų MTS  || 
|-
| 1959 m.  || 54 || 881 () || „Už taiką“ kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis, Jašiūnų tarybinio ūkio Šalčininkėlių skyrius  || 13 kaimų, 10 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 992 || || 7 kaimai, 4 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 23,51 || || „Už taiką“ kolūkis  || 8 kaimai, 2 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 9 kaimai, 2 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Pakapės apylinkė

**Pakapės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Bazilionų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šiaulių rajonui. 1954 m. dalis Pakapės apylinkės prijungta prie Lingailių apylinkės. 1963 m. prijungta Lingailių apylinkė. 1977 m. balandžio 4 d. Pakapės apylinkė prijungta prie Šiaulių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pakapės“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 33 || 1598 () || „Pakapės“ kolūkis  || 14 kaimų, 1 vienkiemis
|-
| 1970-01  || || 1368 || || 24 kaimai, 2 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 109 || || Pakapės kolūkis, „Energijos“ kolūkis  || 24 kaimai, 2 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 24 kaimai, 2 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Smilgių apylinkė (Šiauliai)

**Smilgių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Norvaišių apylinkės, dalies Gergždelių apylinkės ir dalies Micaičių apylinkės. 1975 m. sausio 29 d. Smilgių apylinkė prijungta prie Kužių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonojo Spalio“ kolūkis || 
|-
| 1959 m.  || 50,2 || 893 () || „Raudonojo Spalio“ kolūkis || 25 kaimai
|-
| 1970-01  || || 681 || || 17 kaimų
|-
| 1972-10-01  || 38,11 || || „Raudonojo Spalio“ kolūkis || 18 kaimų
|}

## Šaltiniai
Obelyno apylinkė

**Obelyno apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Upynos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šilalės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Kiaukų apylinkės ir dalis Tūbinių apylinkės, o dalis Obelyno apylinkės prijungta prie Vytogalos apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1977 m. balandžio 4 d. apylinkė prijungta prie Upynos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Vorošilovo vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 41,8 || 1868 () || Vorošilovo vardo kolūkis  || 12 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1643 || || 27 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 57,5 || || Obelyno tarybinis ūkis  || 27 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 27 kaimai 
|}

## Šaltiniai