open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristijonas I

**Kristijonas I** (, 1426 m. – 1481 m. gegužės 21 d. Kopenhaga) – 1448–1481 m. Danijos, 1450–1481 m. Norvegijos, 1457–1464 m. Švedijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos, Oldenburgų dinastijos pradininkas. Jono I ir Frederiko I tėvas. Grafo Ditricho fon Oldenburgo sūnus, 1448 m. išrinktas Danijos, 1450 m. – Norvegijos karaliumi. 1451–1457 m. dėl Švedijos sosto kovojo su Karoliu VIII Knutsonu Bonde. Švedijoje valdė iki 1464 m. Atkūrė Kalmaro uniją. 1465–1467 m. dar buvo sostą susigrąžinęs, 1471 m. galutinai pralaimėjo Švedijos didikams.

Per Trylikametį karą 1455–1458 m. rėmė Vokiečių ordiną. Nuo 1460 m. valdė Šlėzvigą ir Holšteiną, juos asmenine unija sujungė su Danija. 1468 m. sušaukė pirmąjį luomams atstovaujantį Rigsdagą. 1469 m. kaip dukters kraičio garantą Škotijos karaliui perdavė Orknio ir Zelando salas. 1479 m. jo iniciatyva įkurtas pirmasis Danijoje Kopenhagos universitetas.

## Šeima
1449 metų spalio 28 d. Kopenhagoje Kristijonas vedė buvusio Danijos, Norvegijos ir Švedijos karaliaus Kristupo III Bavaro našlę Doroteją Brandenburgę, Brandenburgo markgrafo Johano ir Barboros Saksen-Vitenbergės dukterį. Santuokoje gimė penki vaikai:
* **Olavas** (1450–1451);
* **Knudas** (1451–1455);
* **Jonas** (1455–1513), Danijos ir Norvegijos karalius 1481–1513 metais, Švedijos karalius 1497–1501 metais;
* **Margarita Danė** (1456–1486), nuo 1469 metų Škotijos karaliaus Jokūbo III žmona;
* **Frederikas I** (1471–1533), Danijos ir Norvegijos karalius 1523–1533 metais

## Šaltiniai

## Nuorodos
Kabuki

**Kabukis** ( - "daina-šokis-vaidyba") – tradicinė japonų teatrinio meno sritis.
Kabuki vaidina tik vyrai, naudojami impozantiški kostiumai, ryškus makiažas, net kaunamasi kardais. Keturis šimtmečius tai buvo vienas pagrindinių japonų menų. Kai kurios pjesės parašytos XVII a., tačiau dauguma repertuaro buvo sukurta XVIII–XIX a. Dramų tematika ir stilistika varijuoja; kai kuriose vien tik dainuojama, kitose tik kalbama, nors dažniausiai šie išraiškos būdai derinami tarpusavyje.

## Istorija

### Iki 1653 m.

Kabuki istorija prasideda nuo XVI a. pabaigos. Edo eros laikais, Japonija buvo išsiskirsčiusi socialinėmis klasėmis. Skirtumas tarp karių ir paprastų piliečių buvo didžiulis, jis netgi lėmė teatro rūšis, kurias vieni ir kiti gali lankyti. Todėl kabuki buvo paplitęs tarp pirklių ir miestelėnų, tačiau dėl socialinių suvaržymu jis buvęs per prastas karių klasės atstovams.

Kabuki tapo vieta, kur galima išreikšti savo jausmus apie tuometinius įvykius ir dauguma istorijų turėjo ryšį su konfliktais tarp žmogiškumo ir feodalinės sistemos.

Tačiau XVII a. pradžioje kabuki buvo visai nepanašus į dabartinį. Tuo metu vaidino tik moterys ir žanras buvo labai populiarus. Bet aktorės dažnai būdavo taip pat ir prostitutės, todėl susirinkdavo daugiausia vyrai. Po kurio laiko valdžia pastebėjo, kad moterys šitaip degraduoja kabuki meną, ir 1629 m. uždraudė moterims jame vaidinti. Kadangi kabuki buvo populiarus, jauni vyrai perėmė moterų pareigas. Bet ir šie aktoriai buvo prieinami prostitucijoje, be to per vaidinimus dažnai kildavo muštynės, todėl ir jauniems vyrams buvo uždrausta vaidinti kabuki 1652 m.

### Nuo 1653 m.
Nuo 1653 m. kabuki teatre galėjo vaidinti tik subrendę vyrai. Žanras pasidarė daug įmantresnis. Scena galėjo suktis, tai leido greitai pakeisti dekoracijas. Atsirado „gėlių takas“ – takas į žiūrovus. Taip pat atsirado ryškus makiažas ir kostiumai. Aktorių veidas nuspalvinamas visiškai baltai, antakiai nupiešiami 1,5 cm aukščiau nei turėtu būti. Nuo lūpų ir antakių spalvos priklauso, kokį vaidmenį aktorius atlieka.

## Dabartis
Šiandien kabuki vis dar populiarus ir išliko beveik nepakitęs. 2005 m. kabuki buvo įtrauktas į UNESCO žodinio ir nematerialaus paveldo šedevrų sąrašą.

## Kitos pasaulio paveldu pripažintos panašios teatro tradicijos
* No (2008, )
* Kunčiu opera (2008, )
* Kantoniečių opera (2009, )
* Pekino opera (2010, )
* Kumi odori (2010, )

## Išnašos
Vakarų Sibiro lyguma

**Vakarų Sibiro lyguma** (), **Vakarų Sibiro žemuma** – viena didžiausių akumuliacinių lygumų Žemėje. Plyti Rusijoje, Vakarų Sibire, tęsiasi nuo Karos jūros šiaurėje iki Kazachijos kalvyno ir Altajaus priekalnių pietuose. Rytuose riboja Vidurio Sibiro plokščiakalnis, vakaruose – Uralo kalnai. Plotas ~3 mln. km². Paviršius plokščias, su nedideliais aukščio skirtumais (50-300 m). Vyrauja platūs, plokšti tarupiai, su pavieniais kalvagūbriais, skliautkalvėmis ir aukštumomis. Išskiriama Vasiuganės žemuma, Barabos, Išimo, Kulundos stepės. Pagrindiniai aukštumų masyvai – Paobės plynaukštė, Sibiro skliautagūbriai.

Klimatas kontinentinis, daugiausia vidutinių platumų bei subarktinis. Vidutinė sausio temperatūra -16 – -28&nbsp;°C, liepos 4 d.- 22&nbsp;°C. Per metus iškrenta nuo 200 mm kritulių stepėse ir tundroje iki 600 mm taigoje. Lygumos teritorija gausiai išraižyta upių. Didžiausios – Obė, Irtyšius, Jenisėjus, Ketė, Tazas, Tobolas, Puras. Daug ežerų (Čanų, Ubinsko ir kt.) iš kurių dalis druskingi. Labai gausu pelkių. Dirvožemį kausto amžinasis įšalas.

Šiaurėje vyrauja tundra ir miškatundrė, einant į pietus prasideda milžiniški pelkėtos taigos (eglės, balteglės, kedrai, pušys, maumedžiai) su lapuočių (uosių, beržų) ruožais plotai. Pietuose plyti miškastepių ir stepių plotai.

Vakarų Sibiro lygumoje glūdi gausūs naftos ir gamtinių dujų telkiniai.

## Šaltiniai
* Geografinis enciklopedinis žodynas. 1986 m., Maskva
Kristijonas II

**Kristijonas II** (, 1481 m. liepos 1 d. Nyborgas – 1559 m. sausio 25 d. Kalundborgas, Zelandija) – 1513–1523 m. Danijos, 1513–1523 m. Norvegijos, 1520–1523 m. Švedijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos, Jono I sūnus.

## Valdymas

Siekė absoliutinės valdžios. Rėmė miestelėnus, ribojo bajorų ir Hanzos privilegijas, kišosi į Bažnyčios reikalus. 1522 m. išleido įstatymų rinkinius „Krašto įstatymai“ (*Landlov*) ir „Miesto įstatymai“ (*Bylov*).

Nuo 1517 m. bandė užvaldyti Švediją ir atgaivinti Kalmaro uniją. Po kelių nesėkmingų mėginimų 1520 m. įveikė regento Steno Sturės jaunesniojo pajėgas, bet, kai išžudė įtakingiausius Švedijos bajorus (vadinamoji *Stokholmo kruvinoji pirtis*), prasidėjo švedų sukilimas. 1521 m. Kalmaro unija buvo galutinai nutraukta.

1523 m. sukilus Jutlandijos bajorams buvo nuverstas ir Danijoje bei Norvegijoje. Padedamas svainio Šventosios Romos imperijos imperatorius Karolio V 1531 m. bandė atgauti sostą, išsilaipino Norvegijoje. Suimtas ir iki mirties kalintas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Kristijonas III

**Kristijonas III** (, 1503 m. rugpjūčio 12 d. Gotorpas, Šlėzvigas – 1559 m. sausio 1 d. Koldingas) – 1534–1559 m. Danijos ir 1536–1559 m. Norvegijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos, Frederiko I sūnus, Frederiko II tėvas.

## Valdymas
Karaliumi išrinktas per Liubeko intervenciją ir vidaus kovas dėl sosto (Grafų kivirčas). 1534–1536 m. numalšino valstiečių ir miestiečių sukilimą, nugalėjo Liubeko laivyną ir varžovo grafo Kristofo fon Oldenburgo kariuomenę. 1536 m. įkalino katalikų vyskupus, sekuliarizavo Bažnyčios turtus ir Danijoje bei Norvegijoje, iki 1550 m. ir Islandijoje įvedė liuteronybę.

Po norvegų sukilimo prieš reformaciją 1537 m. Norvegiją pavertė Danijos provincija. Sustiprino karaliaus valdžią, sukūrė stiprų karinį laivyną. Vykdė aktyvią, bet taikią užsienio politiką, išskyrus 1542–1544 m. karą su Šventosios Romos imperijos imperatoriumi Karoliu V, palaikė gerus santykius su Švedija. 1544 m. Šlėzvigą-Holšteiną padalijo į 3 dalis, dvi jų perdavė valdyti broliams.

## Šeima ir vaikai
1525 metų spalio 29 d. Kristijonas vedė Lauenburgo pilyje Doroteją Saksen-Lauenburgę. Jie turėjo penkis vaikus: 
# Ana Danė (1532–1585) – Saksonijos kurfiursto Augusto I žmona;  
# Frederikas II (1534–1588) – Danijos karalius;
# Magnusas (1540–1583) – Livonijos karalius;
# Hansas II (1545–1622) – Šlevzig-Holštein-Zondenburg-Plion hercogas;
# Dorotėja Danė (1546–1617) – Braunšveig-Liuneburgo hercogo Vilhelmo žmona.

## Šaltiniai

## Nuorodos
## Galerija
Kristijonas V

**Kristijonas V** (, 1646 m. balandžio 15 d. Flensburgas – 1699 m. rugpjūčio 25 d. Kopenhaga) – 1670–1699 m. Danijos ir Norvegijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos. Tėvas Frederikas III, sūnus Frederikas IV.

## Valdymas

Nelabai sumaniam ir išsilavinusiam Kristijonui V įtaką darė aukštieji valstybės pareigūnai. Jam valdant sustiprėjo absoliutizmas, 1683 m. priimti nauji Danijos ir 1687 m. Norvegijos įstatymų kodeksai. 1675–1679 m. Danija kariavo su Švedija, nesėkmingai bandė susigrąžinti 1658 m. prarastą Skonę.

Žuvo medžioklėje.

## Vaikai
Nuo žmonos Šarlotės Amalijos Gesen:  
* Frederikas IV, Danijos karalius (1671–1730)
* princas Kristianas Vilhelmas (1672 gruodžio 1 – 1673 sausio 25)
* princas Kristianas (1675 kovo 25 – 1695 birželio 27)
* princesė Sofija Gedviga Danė (1677–1735); ištekėjusi nebuvo
* princesė Šarlotė Kristiana (1679 sausio 18 – 1689 rugpjūčio 24)
* princas Karolis (1680 spalio 26 – 1729 liepos 8); vedęs nebuvo
* bevardė duktė (g. 1682 liepos 17)
* princas Vilhelmas (1687 vasario 21 – 1705 lapkričio 24)

Nuo meilužės Sofijos Amelijos Mot:
* grafaitė Kristiana Gildenlove (; 1672–1689)
* grafas Kristianas Gildenlove (1674–1703)
* grafaitė Sofija Kristiana Gildenlove (1675–1684); mirė vaikystėje
* Ana Kristiana (1676–1689); mirė vaikystėje
* grafas Ulrikas Kristianas Gildenlove (1678–1719)

## Šaltiniai

## Nuorodos

## Galerija



}
Kristijonas VI

**Kristijonas VI** (, 1699 m. lapkričio 30 d. Kopenhaga – 1746 m. rugpjūčio 6 d. Hiršholmas, Šlėzvigas) – 1730–1746 m. Danijos ir Norvegijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos. Tėvas Frederikas IV, sūnus Frederikas V.

## Valdymas

Vienas labiausiai išsilavinusių, bet ir nepopuliariausių Danijos valdovų, pasižymėjęs religiniu misticizmu. Vienas iš pirmųjų jo žingsnių buvo 1733 m. įvestas draudimas valstiečiams keisti nuolatinę gyvenamąją vietą ir eiti privalomąją karinę tarnybą, faktiškai panaikinęs tėvo priimtą aktą, kuriuo buvo panaikinta baudžiava. Šis draudimas buvo panaikintas 1788 m.

Kristijono VI užsienio politika buvo taiki, todėl suklestėjo ekonomika ir bankai. Karaliaus iždas, gavęs didžiules pajamas, galėjo finansuoti ypač puošnių rūmų, tokių, kaip Kristiansborgas (1732–1742 m., sudegė 1794 m.), Hiršholmas (1737–1739 m., sugriauti 1812 m.), Ermitažas (1734–1736 m.) statybą. Nors rėmė mokslus ir švietimą, bet dėl religinių įsitikinimų buvo uždaręs tėvo įkurtą pirmąjį nacionalinį teatrą.

## Vaikai
Santuokoje su Sofija Magdalena gimė trys vaikai:
* Frederikas V (1723–1766), Danijos karalius, vedė princesę Luizą (1724–1751), po to princesęJulianą Braunšveig-Volfenbiutelę (1729–1796)
* Luiza (1724–1724)
* Luiza Danė (1726–1756), ištekėjo už hercogo Ernsto Frydricho Saksen-Gildburghauzeno (1727–1780)

## Galerija
Kristijonas VII

**Kristijonas VII** (, 1749 m. sausio 29 d. Kopenhaga – 1808 m. kovo 13 d. Rendsburgas, Šlėzvigas) – 1766–1808 m. Danijos ir Norvegijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos. Tėvas Frederikas V, sūnus Frederikas VI.

Jau vaikystėje susirgo psichikos liga. Jai paūmėjus 1770–1772 m. už jį faktiškai valdė jo gydytojas Johanas Frydrichas Struensė ir kiti ministrai, vykdę buržuazijai palankią politiką. Po 1772 m. perversmo, kai J. F. Struensee buvo suimtas ir nukirsdintas, valdė Valstybės Taryba, nuo 1784 m. valdė regentas sosto įpėdinis Frederikas VI.

Palaidotas Roskildės katedroje.

## Galerija

## Šaltiniai

## Nuorodos
Badeleitas

**Badeleitas** – oksidų klasės mineralas, cirkonio oksidas ZrO2. Pirmą kartą aptiktas 1892 m. Ceilone. Pasižymi aukšta lydymosi temperatūra – 2700 °C. Šiam mineralui būdinga hafnio priemaiša, siekianti nuo 0,1 iki kelių procentų. Dažnas sąnašynuose, tačiau pirminis badeleito šaltinis yra aukštatemperatūrinės hidroterminės gyslos sienitinėse, karbonatitinėse, kimberlitinėse ir lamproitinėse intruzijose. Mineralas naudojamas radiometriniam amžiui nustatyti.
Kristijonas VIII

**Kristijonas VIII** (, 1786 m. lapkričio 18 d. Kopenhaga – 1848 m. sausio 20 d. Kopenhaga) – 1839–1848 m. Danijos ir 1814 m. gegužės 17 d. – spalio 10 d. Norvegijos karalius Kristijonas Frederikas.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos. Tėvas Kristijono VII brolis Frederikas, sūnus Frederikas VII.

## Valdymas

Nuo 1813 m. Norvegijos vietininkas. Po 1814 m. sausio mėn. Kylio taikos, kai Norvegija buvo perduota Švedijai, parėmė norvegų nepriklausomybės siekius. 1814 m. gegužės paskelbtas Norvegijos karaliumi, bet dėl Švedijos bei kitų valstybių spaudimo 1814 m. spalio mėn. sosto atsisakė. 1815–1818 m. Fiuno salos gubernatorius, vėliau valstybės valdyme nedalyvavo. Nuo 1831 m. įtrauktas į Slaptąją tarybą.

Danijos karaliumi tapo mirus bevaikiui pusbroliui Frederikui VI. Išsižadėjo liberalių pažiūrų, priešinosi mėginimams riboti absoliutizmą. Įvykdė tik kelias nuosaikias reformas – įtvirtinta vietos savivalda, sugrąžintas Islandijos Altingas. Šlėzvigo ir Holšteino unijos su Danija šalininkas, 1846 m. Šlėzvige įvedė Danijos sosto paveldėjimo tvarką. Prasidėjus 1848 m. revoliucijoms Europoje, buvo priverstas pradėti rengti naują konstituciją, kuri buvo priimta 1849 m. birželio 5 d. jam jau mirus. 1847 m. paskyręs sosto paveldėtoju bevaikį sūnų Frederiką VI, numatė, kad po šio mirties sostą paveldės tolimas Oldenburgų giminaitis Kristijonas Gliuksburgas.

Palaidotas Roskildės katedroje.

## Šaltiniai

## Nuorodos

## Galerija
Kristijonas IX

**Kristijonas IX** (, 1818 m. balandžio 8 d. Gotorpas, Šlėzvigas – 1906 m. sausio 29 d. Kopenhaga) – 1863–1906 m. Danijos karalius.

## Biografija

Gliuksburgų dinastijos pradininkas. Kilęs iš šalutinės Oldenburgų linijos, hercogo Vilhelmo fon Šlėzvigo-Holšteino-Zenderburgo-Gliuksburgo sūnus, 1853 m. pripažintas bevaikio Frederiko VII įpėdiniu. Sūnūs Frederikas VIII ir Vilhelmas – Graikijos karalius Jurgis I. Duktė Aleksandra Danė – Didžiosios Britanijos karalienė. Duktė Dagmara – Rusijos imperatorienė Marija Fiodorovna, imperatoriaus Aleksandro III žmona, Nikolajaus II motina.

## Valdymas

1863 m. lapkričio mėn. patvirtino konstituciją, pagal kurią Šlėzvigas buvo prijungtas prie Danijos. Bet, pralaimėjusi 1864 m. karą su Prūsija ir Austrija Danija neteko ne tik Šlėzvigo, bet ir Holšteino bei Lauenburgo. Rėmė konservatorių mažumos vyriausybes, tik 1901 m. sudarė daugumą parlamente turinčios liberalų Venstre partijos vyriausybę.

Palaidotas Roskildės katedroje.
## Nuorodos
## Galerija

## Šaltiniai
Braunitas

**Braunitas** – silikatų klasės mineralas, naudojamas kaip mangano rūda. Minerale dažnos geležies, kalcio, bario ir aliuminio priemaišos.
Kristijonas X

**Kristijonas X** (, 1870 m. rugsėjo 26 d. Šarlotenlundas, dab. Kopenhagos dalis – 1947 m. balandžio 20 d. Kopenhaga) – 1912–1947 m. Danijos ir 1918–1944 m. Islandijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Gliuksburgų dinastijos, Tėvas Frederikas VIII, brolis Norvegijos karalius Hokonas VII, sūnus Frederikas IX.

## Valdymas

Per Pirmąjį pasaulinį karą buvo Danijos neutralumo šalininkas. 1915 m. patvirtino demokratinę konstituciją, kuria įvesta visuotinė rinkimų teisė ir moterims. Vokietijai 1940 m. balandžio mėn. užpuolus Daniją, kartu su vyriausybe priėmė sprendimą nesipriešinti ginklu. Iš Danijos nepasitraukė, 1943–1945 m. gyveno namų arešte Amalienborgo pilyje. Už narsią laikyseną vokiečių atžvilgiu – stengėsi pabrėžti nepalankumą vokiečių okupacinei valdžiai, tapo danų pasipriešinimo okupantams simboliu.

Jam valdant 1920 m. Danijai atiteko Šiaurės Šlėzvigas, Islandija 1918 m. iš provincijos tapo karalyste unijoje su Danija, o 1944 m. – respublika.

Palaidotas Roskildės katedroje.

## Santuoka ir vaikai
1898 balandžio 12 Kanuose jis vedė Aleksandriną Meklenburg, Meklenburg-Šverino hercogę (1879–1952). Jie turėjo du vaikus:
* princą Frederiką (1899–1972), vėliau Danijos karalius Frederikas IX
* princą Knudą (1900–1976)

## Nuorodos

## Šaltiniai
Jablonovo kalnagūbris

**Jablonovo kalnagūbris** () – Rusijoje, Užbaikalėje, Užbaikalės krašte. Ilgis 650 km. Aukštis iki 1706 m (Kontalakskij Golecas).

Sudarytas iš granito, kristalinių skalūnų, smiltainio. Vyrauja vidutinkalnių reljefas. Šlaituose auga maumedžių, pušų, rečiau kėnių miškai. Aukščiau 1200 m būdinga kalnų tundra, akmenynai.

## Išnašos
Frederikas IX

**Frederikas IX** (, 1899 m. kovo 11 d. Sorgenfri prie Kopenhagos – 1972 m. sausio 14 d. Amalienborgas) – 1947–1972 m. Danijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Gliuksburgų dinastijos, paskutinis iš vyriškosios linijos. Vyriausias Kristijono X ir Meklenburgo-Šverino kunigaikštytės Aleksandrinės sūnus. 1935 m. vedė Švedijos princesę Ingridą. Dukterys – dabartinė Danijos karalienė Margarita II (g. 1940 m. balandžio 16 d.), Benedikta (g. 1944 m. balandžio 29 d.) ir 1964 m. už Graikijos karaliaus Konstantino II ištekėjusi Ana-Marija Dagmar Ingrid (g. 1946 m. rugpjūčio 30 d.).

## Valdymas

Antrojo pasaulinio karo metu, 1943–1945 m. vokiečių kalintas. 1947 m., po tėvo mirties, užėmė Danijos karaliaus sostą. Kadangi pagal Danijoje galiojusią sosto paveldėjimo tvarką monarchu galėjo būti tik vyras, kronprincu tapo jo brolis Knutas. 1953 m. patvirtino konstituciją, leidžiančią sostą paveldėti dukrai Margaritai II ir panaikinančią parlamento aukštuosius rūmus.

Palaidotas prie Roskildės katedros.

## Šeima ir vaikai

1935 metų gegužės 24 d. jis vedė princesę Igrid Švedę (1910–2000), Švedijos karaliaus Gustavo VI Adolfo dukterį, nuo kurios turėjo tris dukteris:
* Margarita II (g. 1940 m.), Danijos karalienė (1972–2024);
* Benedikta Danė (g. 1944 m.), 1968 ištekėjo už princo Richardo fon Sain-Vitgenštein-Berlerburgo;
* Ana Marija Danė (g. 1946 m.), 1964 ištekėjo už Graikijos karaliaus Konstantino II.

## Nuorodos

## Šaltiniai

## Nuorodos
Užbaikalė

**Užbaikalė** () – gamtinė sritis Rusijoje, į rytus nuo Baikalo ežero. Tęsiasi ~1000 km nuo Patomo ir Šiaurės Baikalo kalnynų šiaurėje iki Rusijos-Mongolijos sienos pietuose, ir nuo Baikalo ežero iki Šilkos ir Argūnės santakos bei Oliokmos upės rytuose. Charakteringi vidutinkalnių kalnagūbriai (Daūrijos, Malchos, Oliokmos), atskirti tarpukalnių dubumų (Barguzino, Angaros aukštupio, Mujos-Kuandos). Šiaurėje ir vakaruose išsiskiria smarkiai suskaidyti aukštikalnių tipo Stano kalnyno kalnagūbriai su ledynais. Pietuose driekiasi Borščiovo ir Jablono kalnagūbriai, o centrinėje dalyje plyti Vitimo plokščiakalnis. Išplitęs amžinasis įšalas ir su juo susijusios solifliukcinės reljefo formos.

Klimatas ryškiai žemyninis. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra nuo -23 °C pietuose iki -33 °C šiaurėje, tačiau kartais gali nukristi iki -58 °C. Vasara trumpa, aukštikalnėse vėsi. Liepą dubumose temperatūra svyruoja tarp 10-20 °C, o aukštikalnėse 5-7 °C. Kritulių kiekis labai priklauso nuo šlaitų krypties. Daugiausia kritulių tenka pietrytiniams iš šiaurės vakariniams šlaitams (700–1000 mm), tuo tarpu dubumose tesiekia 250–300 mm per metus. Upės priklauso Baikalo, Lenos, Amūro baseinams: Vitimas, Oliokma, Šilka, Argūnė, Čara. Telkšo Gusinjės, Jeravnojės, Beklemiševo ežerai.

Vyrauja taiga, besikaitaliojant su stepių plotais. Aukštikalnėse – kalnų tundra. Įsteigti Baikalo, Barguzino, Sochoindo rezervatai.

Užbaikalės regione įsikūrusi Buriatija ir Užbaikalės kraštas, dalis Jakutijos.

## Šaltiniai
Frederikas VIII

**Frederikas VIII** (, 1843 m. birželio 3 d. Kopenhaga – 1912 m. gegužės 14 d. Kopenhaga) – 1906–1912 m. Danijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Gliuksburgų dinastijos. Tėvas Kristijonas IX. Brolis Vilhelmas – Graikijos karalius Jurgis I. Sesuo Aleksandra Danė – Didžiosios Britanijos karalienė. Sesuo Dagmara – Rusijos imperatorienė Marija Fiodorovna, imperatoriaus Aleksandro III žmona, Nikolajaus II motina.

Žmona Lovisa Švedė. Sūnūs Kristijonas X, Karolis Danas, 1905–1957 m. Norvegijos karalius Hokonas VII, princas Haroldas Danas ir princas Gustavas Danas. Dukterys princesės Luiza, Ingeborga, Tyra ir Dagmara.

## Valdymas

1864 m. paskelbtas sosto įpėdiniu dalyvavo kare su Prūsija ir Austrija, vėliau nuolat padėdavo tėvui sprendžiant valstybinius reikalus.

Palaidotas Roskildės katedroje.

## Santuoka ir vaikai

1869 liepos 28 metais Frederikas ir Lovisa susituokė. Vaikai:

* Kristijonas (*Christian*, 1870–1947) – Danijos karalius Kristijonas X.
* Karolis (*Carl*, 1872–1957) – Norvegijos karalius Hokonas VII.
* Luiza (*Louise*, 1875–1906) – Šamburg-Lipe princo Frydricho žmona nuo 1896 metų.
* Charaldas (*Harald*, 1876–1949) – princesės Helenos Gliuksburg vyras nuo 1909 mteų.
* Ingeborga (*Ingeborg*, 1878–1958) – Švedijos ir Norvegijos princo Karolio žmona nuo 1897 metų.
* Tira (1880–1945)|Тира]] (*Thyra*, 1880–1945).
* Gustavas (*Gustav*, 1887–1944).
* Dagmara (*Dagmar*, 1890–1961).
## Nuorodos

## Galerija
Metalurgija

**Metalurgija** – medžiagotyros dalis, tirianti cheminių elementų metalų fizikines ir chemines savybes, jų tarpusavio junginius ir junginius su kitais elementais, vadinamus lydiniais. Kartu metalurgija yra technologija, užsiimanti metalų su reikiamomis savybėmis gamyba.

## Istorija
Manoma, kad pirmasis metalas, kurį ėmė apdoroti žmonės, buvo auksas, kuris būna randamas laisvas, grynuoliuose. Paleolito laikais (prieš 40 000 m.) gyventuose urvuose Ispanijoje aptikti nedideli natūralaus grynuolių kilmės aukso.

Senosios tautos naudojo ir kitus metalus, randamus grynuoliuose (sidabras, varis, alavas), ir meteoritų geležį. Egiptiečių ginklai iš meteoritų geležies (gaminti apie 3000 m. p.m.e) buvo labai vertinami ir vadinami „durklais iš dangaus“.

Tikroji metalurgija prasidėjo, kai buvo išmokta išlydyti varį ir alavą iš uolienų, o vėliau gaminti jų lydinį bronzą. Tai buvo bronzos amžiaus pradžia (~3500 m. pr. m. e.).

Geležies išgavimas iš jos rūdos yra sunkesnis už vario ir bronzos lydymą. Manoma, kad geležies metalurgiją išrado hetitai apie 1200 m. p.m.e (geležies amžiaus pradžia).

## Išgaunamoji metalurgija
Tai metalų išgavimas iš rūdos ir išgauto metalo gryninimas, gaunant švaresnį metalą. Tam, kad metalo oksidą ar sulfidą paversti grynu metalu, rūdą tenka fiziškai, chemiškai ar elektroliziškai redukuoti.

Iškasta rūda yra malama į tokio dydžio daleles, kad jos būtų sudarytos arba iš uolienos su metalu, arba iš kitų uolienų, kurios metalo neturi. Tolesnė operacija būna *sodrinimas*, kada metalingosios dalelės atskiriamos nuo bergždųjų. Taip gaunamas rūdos koncentratas.

Kartais naudojamas išplovimas – skalaujant rūdos tirpsta ir gaunami reikiamo metalo junginių turtingi tirpalai. Iš šių tirpalų išgaunamas grynas metalas.

Neretai rūdoje yra daugiau kaip vienas metalas. Išskyrus pirmąjį metalą gautose atliekose būna likę antrojo (o kartais ir trečiojo) metalo. Todėl jos tampa antrojo metalo išskyrimo žaliava. Kartais koncentratai būna praturtinti išsyk keliais metalais.

## Pagrindiniai metalurgijos metalai
Technikoje dažnai naudojami metalai yra aliuminis, chromas, varis, geležis, magnis, nikelis, titanas ir cinkas. Jie dažnai naudojami lydiniuose.

Plačiai naudojami geležies ir anglies lydiniai (plienai, ketus). Paprasti anglies plienai naudojami, kai reikia pigaus, tvirto metalo, kur masė ir korozija netrukdo. Nerūdyjantys plienai ir galvanizuoti plienai naudojami, kur svarbus atsparumas korozijai.

Aliuminio lydiniai ir magnio lydiniai naudojami, kur svarbūs tvirtumas ir lengvumas. Vario – nikelio lydiniai (pvz., monelmetalas) naudojami labai korozinėje aplinkoje ar ten, kur reikia nemagnetinio metalo. Nikelio lydiniai (pvz., inconelis) naudojami ten, kur vyrauja aukšta temperatūra (pvz., šilumokaičiuose, slėginiuose induose).
RAM

**Ram** arba **RAM** gali reikšti:
* RAM – laisvosios prieigos atmintis, kompiuterio atmintis.
* Ram – koncernui Chrysler Group priklausanti markė.
** Dodge Ram
Stano kalnagūbris

**Stano kalnagūbris** () – kalnų grandinė Rusijos Tolimųjų Rytų pietuose, Tęsiasi 700 km nuo Oliokmos vidurupio iki Učiūro ištakų. Vakaruose susilieja su Stano kalnynu, rytuose – su Džugdžuru. Sudaro Ramiojo ir Arkties vandenynų vandenskyrą. Aukštis iki 2412 m.

Stano kalnagūbris sudarytas iš skalūnų, gneisų ir granito intruzų. Aukso, retųjų metalų, geležies rūdos telkiniai. Būdingi vidutinkalniai plokščiomis viršūnėmis, atskirti plačių slėnių. Visoje teritorijoje išplitęs amžinasis įšalas. Šlaituose auga maumedžių taiga, aukščiau 1200 m – kedrų giraitės ir kalnų tundra.

## Šaltiniai
Stano kalnynas

**Stano kalnynas** () – kalnų sistema Rusijoje, Užbaikalėje, Buriatijos teritorijoje. Driekiasi ~700 km į šiaurės rytus, nuo Baikalo ežero iki Oliokmos vidurupio. Būdingi aukštikalniai (iki 3000 m aukščio), kalnagūbriai (Pietų ir Šiaurės Mujos, Kodaro, Udokano, Kalaro), dideli tarpukalnių duburiai (Gusinooziorsko, Mujos-Kuandino, Čaros aukštupio), kurių dugnas yra 500–1000 m aukštyje. Kalnynas sudarytas iš kristalinių ir metamorfinių uolienų. Glūdi aukso, vario, fliurito, akmens anglių telkiniai. Išplitęs amžinasis įšalas.

Šlaituose auga maumedžių taiga, aukščiau 1200 mm – retmiškiai ir kalnų tundra. Duburiuose – pelkėtos pievos, jų šlaituose – pušų ir maumedžių miškai.

## Šaltiniai
Frederikas VII

**Frederikas VII** (, 1808 m. spalio 6 d. Kopenhaga – 1863 m. lapkričio 15 d. Gliuksburgas) – 1848–1863 m. Danijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos, paskutinis jos atstovas Danijos soste. Tėvas Kristijonas VIII.

## Valdymas

Paskutinis absoliutus Danijos monarchas. Pasirašė tėvo pradėtą rengti konstituciją, kuria buvo įvesta konstitucinė monarchija, dviejų rūmų parlamentas, visuotinė rinkimų teisė vyrams. Nors ir mėgo pasipuikuoti, bet lengvai ir laisvai bendraudavo su įvairaus luomo žmonėmis nuolatinių kelionių po šalį metu, todėl buvo labai gerbiamas.

Dukart buvo vedęs karališko kraujo giminaites, bet išsiskyrė. 1850 m. vedė buvusią šokėją Luizą Rasmusen, kuri su savo buvusiu sužadėtiniu Karlu Berlingu turėjo nemažą įtaką karaliaus politikai.

Palaidotas Roskildės katedroje.
## Nuorodos

## Galerija
Turkijos himnas

**[[Turkija|Turkijos]] himno** (tr. *İstiklâl Marşı*) teksto autorius – kompozitorius Mehmet Âkif Ersoy ir melodijos Osman Zeki Üngör.

## Himno tekstas

: Korkma, sönmez bu şafaklarda yüzen al sancak;
: Sönmeden yurdumun üstünde tüten en son ocak.
: O benim milletimin yıldızıdır, parlayacak;
: O benimdir, o benim milletimindir ancak.

:: Çatma, kurban olayım, çehreni ey nazlı hilâl!'
:: Kahraman ırkıma bir gül! Ne bu şiddet, bu celâl?
:: Sana olmaz dökülen kanlarımız sonra helâl…
:: Hakkıdır, Hakk'a tapan, milletimin istiklâl!

: Ben ezelden beridir hür yaşadım, hür yaşarım.
: Hangi çılgın bana zincir vuracakmış? Şaşarım!
: Kükremiş sel gibiyim, bendimi çiğner, aşarım.
: Yırtarım dağları, enginlere sığmam, taşarım.

:: Garbın âfakını sarmışsa çelik zırhlı duvar,
:: Benim iman dolu göğsüm gibi serhaddım var.
:: Ulusun, korkma! Nasıl böyle bir imânı boğar,
:: 'Medeniyet!' dediğin tek dişi kalmış canavar?

: Arkadaş! Yurduma alçakları uğratma, sakın.
: Siper et gövdeni, dursun bu hayâsızca akın.
: Doğacaktır sana va'dettiği günler Hak'kın…
: Kim bilir, belki yarın, belki yarından da yakın.

:: Bastığın yerleri 'toprak!' diyerek geçme, tanı:
:: Düşün altında binlerce kefensiz yatanı.
:: Sen şehit oğlusun, incitme, yazıktır, atanı:
:: Verme, dünyaları alsan da, bu cennet vatanı.

: Kim bu cennet vatanın uğruna olmaz ki fedâ?
: Şühedâ fışkıracak toprağı sıksan, şühedâ!
: Cânı, cânânı, bütün varımı alsın da Hüdâ,
: Etmesin tek vatanımdan beni dünyada cüda.

:: Ruhumun senden, ilâhi, şudur ancak emeli:
:: Değmesin mâbedimin göğsüne nâmahrem eli.
:: Bu ezanlar - ki şahâdetleri dinin temeli,
:: Ebedi yurdumun üstünde benim inlemeli.

: O zaman vecd ile bin secde eder - varsa - taşım,
: Her cerihamdan, ilâhi, boşanıp kanlı yaşım,
: Fışkırır ruh - i mücerred gibi yerden nâ'şım;
: O zaman yükselerek arşa değer belki başım.

:: Dalgalan sen de şafaklar gibi ey şanlı hilâl!
:: Olsun artık dökülen kanlarımın hepsi helâl.
:: Ebediyen sana yok, ırkıma yok izmihlâl:
:: Hakkıdır, hür yaşamış, bayrağımın hürriyet;
:: Hakkıdır, Hak'ka tapan, milletimin istiklâl!

## Nuorodos
* Lietuviškas vertimas ir vokalinis garso įrašas - tinklalapis Himnai.lt
Frederikas VI

**Frederikas VI** (, 1768 m. sausio 28 d. Kopenhaga – 1839 m. gruodžio 3 d. Kopenhaga) – 1808–1839 m. Danijos karalius ir 1808–1814 m. Norvegijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos. Tėvas Kristijonas VII.

## Valdymas

1784–1808 m. regentas, valdė už psichikos liga sergantį tėvą. Veikiamas apšviestojo absoliutizmo idėjų padarė reformų. 1788–1800 m. galutinai panaikinta baudžiava. Iš pradžių neutralus, britams 1807 m. užpuolus Kopenhagą sudarė sąjungą su Napoleonu I. Pralaimėjusi 1807–1814 m. karą su Didžiąja Britanija ir 1813–1814 m. karą su Švedija, Danija prarado Norvegiją ir Helgolandą. 1834 m. įsteigė provincijų luomų atstovų susirinkimus.

Palaidotas Roskildės katedroje.

## Šaltiniai

## Nuorodos

## Galerija
P-80 Shooting Star

**Lockheed P-80** **Shooting Star** (krintanti žvaigždė) arba **F-80** - JAV įmonės Lockheed gamintas pirmasis JAV reaktyvinis naikintuvas. Naudotas Korėjos kare. Pradėtas gaminti masiškai 1945 m., bet priešingai kai kurių manymui (labiausiai kilusiam iš kompiuterinių žaidimų) **P-80** nespėjo iššauti nei vieno šūvio Antrajame pasauliniame kare, nors jau buvo negausiai dislokuotas Ramiajame vandenyne buvusiose JAV karinių oro pajėgų bazėse to karo metu ir spėjo atlikti kelis kovinius skridimus kurių metu su priešu nesusidūrė. 

Iš viso pagaminta 1715 vienetų.

## Kūrimo istorija
1943 m. JAV žvalgybai buvo gerai žinoma, kad naciai eksperimentuoja su reaktyviniais varikliais ir tuoj gali pasirodyti gal net garso greitį pasieksiantys naikintuvai. Amerikiečių būsimo atkirčio projektas vadinosi **XP-80**. 

Buvo pagaminta tik 15 šio prototipo vienetų bandymams. Orlaivis pasiekdavo iki 965 km/h greitį. Bandymai neturint jokios patirties su visiškai naujo tipo varikliais ir tokiais kaip pilotai vadino "velniškais" greičiais ir pagreičiais pasirodė labai pavojingi. Per bandymus keturi prototipai sudaužyti ir du pilotai Burcham ir itin gabus asas majoras Richard Bong žuvo, LeVier sunkiai sužeistas. Nepaisant tokių tragiškų kliūčių po bandymų kiek patobulintas *P-80* pateko į masinę gamybą.

## Variantai

* T-33
* F-94

## Techniniai duomenys

#### '''Bendrosios characteristikos'''

* **[[Įgula (mašinos)|Įgula]]:** 1
* **Ilgis:** 34 pėdos 5 coliai (10,49 m)
* **[[Sparno mojis]]:** 38 pėdos 9 coliai (11,81 m)
* **Aukštis:** 11 pėdos 3 coliai (3,43 m)
* **Sparno plotas:** 237,6 kv. pėdos (22,07 m2)
* **[[Proilgis]]:** 6.37
* **Aerodinaminis profilis:** NACA 65-213
* '''Tuščio svoris:''' 8 420 svarų (3 819 kg)
* **Pilno svoris:** 12 200 svarų  (5 534 kg)
* '''Maksimalus kilimo svoris'''**:** 16 856 svarai (7 646 kg)
* **Oro pasipriešinimas esant nulinei keliamajai galiai:** 0,0134
* **Priekinis skerspjūvio plotas:** 32 kv. pėdos (3,0 m2)
* **Jėgainė:** vienas centrifuginis kompresorinis turboreaktyvinis variklis "Allison J33-A-35"
** 4 600 svarų (20 kN) sausos traukos
** 5 400 svarų (24 kN) traukos su vandens įpurškimu

#### '''Skrydžio duomenys'''

* '''Maksimalus greitis''' **[[Jūros lygis|jūros lygyje]]:** 594 mylios per valandą (956 km/h, 516 mazgai) 
* **Maksimalus greitis:** 0,.76 Macho
* **Kreiserinis greitis:** 439 mylios per valandą (707 km/h, 381 mazgai)
* **Skrydžio nuotolis:** 825 mylios (1 328 km, 717 jūrmylės)
* **Pervarymo nuotolis:** 1 380 mylių (2 220 km, 1 200 jūrmylių)
* '''Skrydžio lubos'''**:** 46 800 pėdų (14 300 m)
* **Kilimo greitis:** 6,870 pėdų/min (34,9 m/s)
* **Kilimo laikas į** 20 000 pėdų (6 100 m): 5 min. 30 sek.
* **Specifinė keliamoji galia:** 17,7
* **Sparno apkrova:** 51,3 svaro/kv. pėdai (250 kg/m2)
* **Specifinė galia:** 
** 0,364
** 0,435 su vandens įpuškimu.

#### '''Ginkluotė'''

* **Pabūklai:** 6 × 0,50 colio (12.7 mm) kulkosvaidžiai M3 Browning (po 300 užtaisų vamzdžiui)
* **Raketos:** 8 × 127 mm (5,00 colio) HVAR nevaldomos raketos
* **Bombos:** 2 × 1 000 svarų (450 kg) bombos
Dzenas

**Dzenas** arba ***dzenbudizmas*** ( < per  iš ) – mahajanos budizmo kryptis, kilusi iš Kinijoje paplitusio čanbudizmo ir susiformavusi Japonijoje. Tai budistinė meditavimo ir dvasinio pažinimo sistema, išsiskirianti visiškai budriu šio mirksnio suvokimu, savaimingu veikimu, grįstu tikrosios prigimties pažinimu, ir atsisakymu nuo egocentriško, vertinančio mąstymo.

Dzenas – tai dhjana praktikoje. Dhjana (sanskr. dhyāna) yra proto sutelktumas, meditatyvus pasinėrimas į savastį, kurio metu pranyksta visos dvilypės skirtys, kaip aš – tu, subjektas – objektas, tikrumas – netikrumas. Dzeną galima aiškinti egzoteriškai ir/arba ezoteriškai.

Egzoteriškai dzenas, arba čan, jeigu kalbama apie šios srovės vystymąsi Kinijoje (ypač pradiniu laikotarpiu), yra mahajanos budizmo mokykla, mūsų dienomis įgyjanti visiškai savarankiškos budizmo srovės statusą, kuri išsivystė VI–VII amžiuje iš dhjanos budizmo, kurį į Kiniją atnešė Bodhidharma, susidūrusio su čia jau buvusiu daoizmu. Šiuo požiūriu dzenas yra religija, kurios mokymas ir praktiniai užsiėmimai yra skirti savęs pažinimui (kenšo, satori) ir galutiniam asmens atbudimui, kokį išgyvena buda.

Ezoteriškai dzenas nėra religija, o labiau neapibrėžiama, neperduodama esmė, neturinti jokių pavadinimų, neapibūdinama, neišreiškiama sąvokomis ar sampratomis, kurią galima patirti tik tiesioginio asmeninio išgyvenimo metu. Tokios esmės išraiškos formas galima laikyti visų religijų esme, todėl šiuo požiūriu dzenas nėra susietas išimtinai su budizmu, bet laikytinas išvis nereliginiu, o tiksliau ikireliginiu dalyku. Tai pirminė visos būties tobulybė. Tokia, kaip ją apibūdina daugelio dvasinio pažinimo krypčių praktikų, išminčių, šventųjų ir religinių pranašų. Budizme ši esmė vadinama „samsaros ir nirvanos tapatumu“. Šiuo požiūriu dzeno meditacija (*jap*. zadzen) yra ne pratybų metodas, kuriuo remdamiesi neišmanymo apimti žmonės gali išsilaisvinti iš kančių, o kiekvienam asmeniui kiekvieną mirksnį būdingos tobulos prigimties (tikrosios savasties) tiesioginė išraiška ir įgyvendinimas.

## Taip pat skaitykite
* Vabi Sabi

## Išnašos
Frederikas III

**Frederikas III** (, 1609 m. kovo 18 d. Haderslevas – 1670 m. vasario 9 d. Kopenhaga) – 1648–1670 m. Danijos ir Norvegijos karalius.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos. Tėvas Kristijonas IV, motina Ona Kotryna Brandenburgietė. 1643 m. vedė Braunšveigo-Liuneburgo princesę Sofiją Ameliją, su kuria gimė sūnus Kristijonas V, dukterys Ana Sofija, Frederika Amalija, Vilhelmina Ernestina, Jurgis, kurio žmona 1683 m. tapo Anglijos karalienė Ona Stiuart, duktė Ulrika Eleonora, 1680 m. ištekėjusi už Švedijos karaliaus Karolio XI ir Darata, mirusi maža.

## Valdymas
Po pralaimėto 1657–1658 m. karo su Švedija neteko Skonės, Blekingės, Halando ir kitų valdų. Kai kurias jų atgavo laimėjęs 1658–1660 m. karą su Švedija ir pasirašęs Kopenhagos taiką. Remiant miestiečiams, kuriems 1658 m. suteikė privilegijų, dvasininkams bei kariuomenei 1660 m. Danijoje įvesta absoliutinė monarchija, kuri įtvirtinta 1665 m. *Lex Regia*.

Palaidotas Roskildės katedroje.

## Vaikai

# Kristianas (*Christian*, 1646 balandžio 15 – 1699 rugpjūčio 26) – Danijos karalius Kristijonas V.
# Ana Sofija Danė (*Anna Sofia*, 1647 rugsėjo 1 – 1717 liepos 1) – Saksonijos kurfiursto Johano Jurgio III žmona nuo 1666 metų spalio 9 d.
# Frederika Amalija Danė (*Friederika Amalia*, 1649 balandžio 11 – 1704 spalio 30) – hercogo Kristiano Albrechto Holštein-Gotorpo žmona nuo 1667 spalio 24.
# Vilhelmina Ernestina Danė (*Wilhelmina Ernestina*, 1650 birželio 21 – 1706 balandžio 22) – Pfalco kurfiursto Karolio II žmona nuo 1671 rugsėjo 20.
# Frederikas (1651 spalio 11 – 1652 kovo 14).
# Jurgis (*Georg*, 1653 balandžio 2 – 1708 spalio 28) – 1683 metų liepos 20 d. vedė Anglijos princesę, busimą Jungtinės Karalystės karalienę Aną Stiuart.
# Ulrika Elonora Danė (1656 rugsėjo 11 – 1693 liepos 26) – Švedijos karaliaus Karolio XI žmona nuo 1680 gegužės 6.
# Dorotėja (*Dorothea*, 1657 lapkričio 16 – 1658 gegužės 15).

Margaretė Pape () pagimdė jam nesantuokinį sūnų Ulriką Frederiką (*Ulrik Frederik Gyldenløve*).

## Šaltiniai

## Nuorodos
Frederikas V

**Frederikas V** (, 1723 m. kovo 31 d. Kopenhaga – 1766 m. sausio 14 d. Kopenhaga) – 1746–1766 m. Danijos ir Norvegijos karalius, Šlezvigo ir Holšteino hercogas, Oldenburgo ir Delmenhorsto grafas.

## Biografija

Kilęs iš Oldenburgų dinastijos. Buvo auklėjamas vokiška dvasia, tačiau, skirtingai nuo niūraus tėvo, pasižymėjo gyvybingumu, mokėjimu bendrauti, todėl jo karūnavimas buvo sutiktas džiugiai.

## Valdymas

Buvo vienu silpniausių Danijos karalių, mėgdavęs linksmas kompanijas, mažai kišosi į valstybės valdymą, patikėdamas šiuos darbus patarėjams, ypač Johann Hartwig Ernst von Bernstorff ir grafui Adam Gottlob von Moltke. Jo valdymo metu Danijoje vyravo taika ir gerovė. Danija liko neutrali, kai 1756–1763 m. vyko Septynmetis karas. Įkūrė Frederiksstadeną, kuris tapo Kopenhagos dalimi bei pastatė Amalienborgo rūmus.

Po pamaldžiojo Kristijono VI mirties, valdant Frederikui visu spindesiu atgijo dvaro gyvenimas; karalius rėmė meną ir mokslą. Atvėrė duris tėvo uždarytas Danų teatras, o tai pagyvino literatų kūrybą. Jam valdant 1754 m. įsteigta Danijos karališkoji menų akademija. Atsirado spaudos ir tikėjimo laisvė.

Po ankstyvos pirmosios žmonos Luizos mirties 1751 m. netrukus vedė antrą kartą – jo žmona tapo Julija Marija Braunšveig-Volfenbiutel. Su Luiza gimė sūnus, sosto įpėdinis Kristijonas VII, dukterys Sofija Magdalena, Vilhelmina Karolina ir Luiza. Santuoka su antrąja žmona, kuri tesirūpino savo sūnumi Frederiku, buvo nelaiminga. Karalius tapo melancholišku, apleido valstybės reikalus, ėmė daug gerti, kas galėjo būti ir jo ankstyvos mirties priežastimi. Jis taip pat turėjo penkis vaikus su ponia Hansen.

Palaidotas Roskildės katedroje. Jo atminimui jo vardu pavadintas vienas geriausių Kopenhagos restoranų.

## Santuokos ir vaikai

Pirmoji Frederiko žmona nuo 1743 metų buvo princesė Luiza, Didžiosios Britanijos karaliaus Jurgio II ir Karolinos Ansbachės duktė. Iš septynių vaikų du mirė vos gimę. Vaikai:
* Kristianas (1745  birželio 7 – 1747 birželio 3) – Norvegijos ir Danijos princas;
* Sofija Magdalena Danė (1746 liepos 3 – 1813 rugpjūčio 21) – Švedijos karaliaus Gustavo III žmona;
* Vilhelmina Karolina Danė (1747  liepos 10 – 1820 sausio 19) – Danijos ir Norvegijos princesė, Hesen-Kaselio kurfiursto Vilhelmo I žmona;
* Kristijonas (1749 sausio 29 – 1808 kovo 13) – Danijos ir Norvegijos karalius Kristijonas VII;
* Luiza Danė ( 1750 sausio 30 – 1831 sausio 12) – Danijos ir Norvegijos princesė, Geseno-Kaselio princesės Luizos Karolinos motina, ir Danijos karaliaus Kristijono IX senelė.

1751 metų gruodžio 19 d. Luiza mirė. 1752 metais Frederikas vedė Julianą Mariją Braunšveig-Liuneburgietę, hercogo Braunšveig-Liuneburgo Ferdinando Albrechto II dukterį. Nuo antros santuokos gimė septyni vaikai. Patys žymiausi:
* Frederikas (1753 spalio 11 – 1805 gruodžio 7) – Danijos ir Norvegijos princas, Danijos karaliaus Kristijono VIII tėvas.

Frederikas taip pat turėjo penkis nesantuokinius vaikus nuo Else Chansen ().

## Nuorodos
Subtropikai

**Subtropikai** (arba ***paatogrąžės, paatogrąžiai***) – Žemės klimato zona. Driekiasi tarp tropikų ir vidutinių platumų klimato juostų, maždaug tarp 25° ir 45° platumų. Subtropikuose vasarą būdingas tropinis, žiemą – vidutinių platumų klimatas. Ši klimato zona skirstoma į Viduržemio tipo (sausa vasara, drėgna žiema), kontinentinį (ištisus metus sausa) ir musoninį (su drėgnomis vasaromis).

Vyrauja aukštos temperatūros, su vėsesnėmis žiemomis, tačiau didesni šalčiai reti. Paplitę visžaliai augalai, daugelis prisitaikę iškęsti sausrų laikotarpius. Subtropikų juostoje driekiasi įvairios gamtinės zonos – Viduržemio tipo krūmynai, savanos, stepės, dykumos, musoniniai miškai.
North American F-86 Sabre

**F-86** **Sabre** kartais **Sabrejet** North American Aviation (JAV) ir Canada Sabre (Kanada) nuo 1949 gamintas šaltojo karo NATO naikintuvas. Paskutinis vienetas paliko tarnybą 1980 (Prancūzija). CAC Australija gamino labai panašų CAC CA-27 dažnai vadinamą *Avon Sabre*. Iš viso pagaminta 9860 vienetų.

## Viršgarsinis greitis
F-86 maksimalaus greičio duomenys svyruoja apie 1 000 km/h. Tačiau neriant žemyn ir išnaudojant žemės trauką ir puikią orlaivio aerodinamiką buvo galima skristi ir greičiau. Pilotas bandytojas George Welch su **XP-86** prototipu nėrė į viršgarsinį greitį 1948 balandžio 26 ir tapo pirmuoju lėktuvo pilotu skridusiu greičiau už garsą. 
Viso F-86 pagerino pasaulio greičio rekordą tris kartus paskutinįjį kartą 1953 pasiekta 1 151 km/h. 
Svarbu paminėti, kad su pilotuojama raketa X-1 garso greitis buvo viršytas dar 1947.

## Karų istorija

### Korėja
Vos tik nuriedėję nuo konvejerio pirmieji *F-86* iškeliavo pasitikti naujojo priešo Mig-15. Techniškai tai buvo apylygiai orlaiviai, bet *F-86* pasirodė geriau. Tuo „apkaltinti“ *F-86* pilotai, kurie beveik visi turėjo didelę mūšių patirtį Antrajame pasauliniame kare tuo tarpu korėjiečiai ir kinai pilotai turėjo tik mokyklines žinias. F-86tuoju buvo keičiamas jau kiek senas ir paskubomis kurtas F-80, nors viso Korėjos karo metu jie veikė abu. Galutinis tuo metu paskelbtas kovų rezultatas:
* 792 migai numušta
* 78 Sabre prarasta
Nors nauji istoriniai tyrimai teigia, kad MIG'ų numušta beveik dvigubai mažiau.

### Taivano krizė
Tikras iššūkis Taivano oro pajėgoms teko, kai reikėjo kautis su kinų komunistais. Tiesa JAV čia išnaudoja progą išmėginti Sidewinder persekiojančias raketas. Rezultatai buvo atitinkami. Daugiau nei 29 MIG'ai nepatyrus nuostolių sunaikinti.

### Vietnamo karas
Čia F-86 skraidė, bet be kontaktų su priešu.

### Pakistano oro pajėgose
* 1965 metų kautynėse su *F-86* 13 prarasta ir 14 įvairių, kad ir naujesnių indų naikintuvų numušta.
* 1971 metų kautynėse su *F-86* 11 prarasta ir 32 numušta. Šį kartą grobiu tapo net vienas Mig-21. Tais pat metais dar 11 *F-86* teko sunaikinti, kad nepatektų į priešo rankas žemės karo veiksmuose.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Command & Conquer 3: Kane's Wrath

**Command & Conquer 3: Kane’s Wrath** − 2008 m. išleistas mokslinės fantastikos kompiuterinis realaus laiko strateginis žaidimas, „Command & Conquer 3: Tiberium Wars“ praplėtimas. Žaidimas veikia ir be savo pirmtako.

Žaidimo scenarijus prasideda nuo to, kad Keinui (*Kane*) tenka atstatyti savo imperiją ir pajungti atskilusias frakcijas.

Pagrindinės naujovės:
* Kiekviena pusė turi po tris frakcijas;
* Kiekviena frakcija turi po ypatingą kovinį vienetą, kurį galima pastatyti tik vieną (dažniausiai vaikščiojančios tvirtovės);
* Naujas scenarijus.
Pirmasis burtininkų karas

**Pirmasis Burtininkų Karas** vyko nuo 1970 m. iki 1981 m. Hario Poterio knygose. Jame, dvi burės, Fenikso brolija ir Mirties valgytojai su Voldemortu. Voldemorto pusė kovėsi dėl šlovės ir galios ir Fenikso brolija - kad sustabdytų blogasias jėgas.

## Konfliktas
Viskas prasidėjo, kai Voldemortas susirinko armiją Mirties valgytojų. Turėdamas armiją, Voldemortas planavo užimti Magijos ministeriją. Mirties valgytojai pradėjo žudyti nekaltus Žiobarus ir burtininkus. Albas Dumbldoras, numatęs šias problemas, sukūrė Fenikso broliją, kad sustabdytų Mirties valgytojų puolimus ir nekaltų žmonių žudymus. Kai ministerija parodė, kad pasiduos negreitai, Mirties valgytojai padidino savo pastangas ir puolė daugiau žmonių, kaip Bounz šeima. Gideonas ir Fabijonas Pruitai, ištikimi Brolijos nariai, buvo užpulti Mirties valgytojų gaujos, vedami Antonino Dolohovo, bet kovėsi narsiai, tačiau buvo nužudyti. Dar dingo Auroras Karadokas Dirbornas, kuris buvo svarbus Brolijos narys. Makkinonų šeima buvo išžudyta Mirties valgytojų. Bendžis Fenvikas buvo suluošintas iki mirties.

Voldemortas susirinko Didžiosios Britanijos milžinų gaują. Brolijos aurorai bandė išnaikinti milžinus. Daug milžinų buvo išžudyta, jie pasidavė ir pabėgo slėptis.

Po milžinų nugalėjimo, Mirties valgytojai ir Brolija toliau kovojo. Mirties valgytojai, kaip Evanas Rouzeris ir Vilkas buvo nužudyti aurorų. Brolijos nariai, kaip Dino Tomo tėvas, stojo narsiai į kovą ir buvo nužudyti. Mirties valgytojas Regulas Blekas bandė sunaikinti Voldemorto horokrusą, bet buvo nužudytas žemesniųjų formų.

## Karas Baigiasi
1981 metais, Lilė ir Džeimsas nujautė, kad kažkas iš jų draugų dirba Voldemorto pusėje. Albas Dumbldoras užbūrė namą kuriame jie gyveno ir patarė susirasti paslapties saugotoją. Sirijus buvo pasirinktas paslapties saugotoju. Sirijus, pamanęs, kad Voldemortas suseks jį ir perdavė darbą Piteriui Trumpuliui. Bet šis, būdamas tikruoju išdaviku, išdavė Lilę ir Džeimsą Voldemortui. Voldemortas atvyko į jų namus ir nužudė abu tėvus. Kai atsisuko nužudyti jų sūnų Harį, jo kerai atsisuko prieš jį ir Voldemortas buvo (beveik) nugalėtas.

Dar vienas įvykis įvyko prieš Pirmam karui pasibaigiant. Aurorai Frenkas ir Alisija Nevėkšlos buvo užpulti Belatriks Lenstreindž, Rudolfo Lenstreindž, Rabastano Lenstreindž ir Barčio Susitraukėlio jaunesniojo. Šie Mirties valgytojai kankino aurorus Nukryžiavimo kerais beveik iki mirties. Jie abu buvo išgelbėti, bet liko išprotėję. Vėliau, kai kurie Mirties valgytojai, kaip Augustas Rukvudas, Belatriks Lenstreindž ir Bartis Susitraukėlis, jaunesnysis, buvo suimti ir pasodinti Azkabane. Šie įvykiai baigė Pirmajį Burtininkų karą.
Antrasis burtininkų karas

**Antrasis Burtininkų karas** – fiktyvus karas kūriniuose apie Harį Poterį, vykęs nuo 1995 m. iki 1998 m.

## Voldemorto Prisikėlimas
Su Piterio Trumpulio pagalba, Voldemortas prisikelia iš mirusiųjų Mažojo Hengltono kapinėse 1995 metais, Hario trečiosios užduoties metu. Kai prisikelia, Voldemortas susišaukia visus Mirties valgytojus ir nubaudžia tuos, kurie jam nebuvo ištikimi.

## Kova Kapinėse
Kai prisiminė, kad Haris yra surakintas kapinėse, Voldemortas iššaukia jį į kovą. Voldemortas šauna Žudymo užkeikimą į Harį, o Haris - nuginklavimo užkeikimą į Voldemortą. Lazdelių burtai susijungia ir iš Voldemorto lazdelės pasirodo jo nužudytų žmonių sielų atspindžiai. Džeimso ir Lilės Poterių sielų atspindžiai irgi pasirodo ir padeda Hariui suplanuoti pabėgimo planą. Haris atremia ataką ir pabėga iš kapinių. Magijos ministras Kornelijus Karamelė neigia Voldemorto sugrįžimą, nors Haris tai sakė, ir vadino Harį išprotėjusiu berniūkščiu, o Dumbldorą seniu, netinkamu laipsniu.

## Kova [[Magijos ministerija|Ministerijoje]]
1996 metais vyko dar vienas svarbus mūšis Ministerijoje. Haris Poteris, regėjęs kad Voldemortas kankina jo krikštatėvį dėl pranašystės informacijos, kartu su Luna, Neviliu, Roniu, Hermiona ir Džine išvyksta gelbėti jo. Jie atvyksta į Paslapčių departamentą Magijos ministerijoje ir susiduria su Mirties valgytojais, kurie ieško pranašystės. Žiauri kova tuoj prasideda. Sneipo informuoti, atvyksta ir Brolijos nariai: Sirijus Blekas, Remas Lubinas, Nimfadora Tonks, Kingslis Šeklbotas ir Alastoras Rukna. Vėliau, atvyksta ir Albas Dumbldoras, kuris pradeda kovą su Voldemortu. Belatriks Lenstreindž nužudo Sirijų Bleką. Daug kas buvo sužeisti. Kovos pabaigoje, Voldemortas pabėgo su kitais Mirties valgytojais. Kova buvo laimėta Brolijos ir Dumbldoro kariaunos.

## Pirmoji Kova Hogvartse
1997 metais, kova užvirė tarp Mirties valgytojų ir Brolijos narių. Sneipas nužudė [Dumbldorą][Jis Sneipui paliepė jį Dumbuldorą nužudyti. Brolijos nariai, ypač Bilas Vizlis, Remas Lubinas ir Nimfadora Tonks buvo rimtai sužeisti. Galiausiai, Mirties valgytojai, vedami Sneipo, pabėgo ir Kariauna bei Brolija laimėjo.

## Antroji Kova Hogvartse
Kova truko apie 5 val. į kovą įsitraukė ir Voldemortas. Kovos gale Voldemortas susikovė akis į akį su Hariu Poteriu. Voldemortas paleido Žudymo užkeikimą, o Haris - Nuginklavimo užkeikimą. Susidūrė abu paleisti užkeikimai, tačiau Haris laimėjo ir Voldemortas krito negyvas.
Karo pabaigoje mirė:
Fredis Vizlis, Remas Lubinas, Nimfadora Tonks, Kolinas Krivis ir daugelis kitų antraeilių veikėjų.