open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šidzuokos prefektūra

**Šidzuokos prefektūra** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Čiūbu regione, Honšiū saloje. Sostinė – Šidzuokos miestas.

## Istorija

Prefektūros vietoje seniau buvo Totomio, Surugos ir Idzu žemės. Ypač pažymėtina tai, kad kartą joje buvo įsikūręs pirmasis Tokugavos šiogūnas, o 1868 m., teritorija tapo Tokugavos šiogūnato rezidencija.

## Geografija

Šidzuokos prefektūra Surugos įlanka pietuose ribojasi su Ramiuoju vandenynu, vakaruose – su Aičio prefektūra, pietryčiuose – su Kanagavos prefektūra, šiaurėje – su Jamanašio prefektūra, šiaurės vakaruose – su Nagano prefektūra.

### Tokai žemės drebėjimai

Kas 100–150 metų Šidzuokos prefektūroje įvyksta pragaištingi žemės drebėjimai, vadinami Tokai žemės drebėjimais. Paskutinysis įvyko 1860 m.

### Miestai
Šidzuokos prefektūroje yra 23 miestai:

### Miesteliai

Miesteliai pagal apskritį:

### Miestų, miestelių ir kaimų susijungimai

### Ateityje planuojami susijungimai

* Kavanės miestelį 2008 m. balandžio 1 d. žadama prijungti prie Šimados.

## Sportas

Kanagavoje esti šios sporto komandos.

Futbolo:

* Shimizu S-Pulse (Šimidzu)
* Jubilo Iwata (Ivata)
* Honda F.C. (Hamamacu)

Tinklinio:

* Toray Arrows (Mišima)

Regbio:

* Yamaha Jubilo (Ivata)

## Nuorodos
* Oficiali Šidzuokos prefektūros svetainė
Kanemas

**Kanemas** – istorinė valstybė, egzistavusi aplink Čado ežerą nuo legendinių laikų (greičiausiai VIII a.) iki XIV a. pabaigos. Jos klestėjimo laikais teritorijos apėmė dalį dabartinio Čado, Nigerio, Kamerūno ir Nigerijos. Kadangi kita valstybė, Bornu, buvo tiesioginė jos tradicijų perėmėja, dažnai jos abi vadinamos Kanem-Bornu.

## Duguva dinastija
Kanemo valstybė buvo sukurta apie VIII a. į šiaurę nuo Čado ežero. Spėjama, kad pirmosios dinastijos kūrėjai buvo zaghava tauta, ir dabar gyvenanti Čade bei Sudane. Jų sostinė buvo Mananas.

Duguva valdovai, tituluojami *mai*, buvo laikomi šventais.

## Saifava dinastija

1068 m. šalyje įvyko sukilimas. Jo lyderis Hummai buvo priėmęs islamą. Jis nuvertė Duguva dinastijos valdovą Selma, ir įkūrė naują dinastiją. Sostinė perkelta į pietus, į *Ndžimi* miestą (tiksli vieta nenustatyta). Šalyje buvo priimtas islamas, pradėjo klestėti menas ir kultūra.

Keitėsi ir šalies tautinė sudėtis. Čia įsigalėjo kanūriai (jų atšaka kanembu), kurie pamažėle apsigyveno sostinėje ir įgijo čia didelę valdžią.

XIII a. šalis patyrė didžiausią klestėjimą. Valdant *mai* Dunama Dabalemi (1221–1259), Kanemas labai išvystė prekybinius ryšius su Viduržemio jūros pakrantės šalimis, o jo įtaka išsiplėtė. Tuo metu Kanemas valdė beveik visą dab. Čadą, šiaurės Kamerūną, ėmė kontroliuoti hausų valstybes (dab. Nigerio pietūs ir Nigerijos šiaurė.

## Nusilpimas
Po Dunama Dabalemi mirties Kanemas prarado užgrobtas teritorijas, o valstybė labai greitai silpo. Prasidėjo vidaus neramumai ir klajoklių įsiveržimai. Svarbiausi klajokliai buvo kanūriams giminingi bulala, gyvenę rytinėje valstybės periferijoje (aplink Fitrio ežerą). XIV a. jie įvykdė daug pasikėsinimų prieš Kanemo *mai*.

1396 m. paskutinis Kanemo valdovas Umar Idrismi spaudžiamas klajoklių buvo priverstas palikti sostinę. Ji buvo įkurta vakarinėje Čado ežero pakrantėje ir vadinosi Bornu. Taip prasidėjo Bornu valstybė.

## Saifava dinastijos valdovai

* Hummay 1085–1097
* Dunama I 1098–1150
* Biri I 1150–1176
* Bikoru 1176–1193
* Abd al-Djel Selma 1193–1210
* Dunama II Dabbalemi 1210–1224
* Kade 1224–1242
* Kachim Biri 1242–1262
* Djil 1262
* Dari 1262–1281
* Ibrahim I Nikale 1281–1301
* Abdullah I 1301–1320
* Selma 1320–1323
* Kure Gana 1323–1325
* Kure Kura 1326–1327
* Mohammed I 1327–1329
* Idris I 1329–1353
* Daoud 1353–1356
* Othman I 1356–1369
* Othman II 1369–1371
* Abu Bakr Lagatu 1371–1372
* Idris Dunama III 1372–1380
* Omar I 1380–1388
* Sa’id 1388
* Kade Alunu 1388–1389
Codex Theresianus

**Terezianos kodeksas** () – XVIII a. Austrijos civilinės teisės sąvadas, dabartinio civilinio kodekso *[[Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch]], ABGB*) pirmtakas.

Iniciatorė – Maria Theresia. Kompiliacinė kommisija (pagrindinis referentas – Azzoni) ir vėlesnė revizinė komisija 1766 m. Brünn mieste parengė galutinį *Codex Theresianus* variantą. Projektas buvo įtakotas romanizmo, per daug kazuistiškas ir per didelės apimties. Tereziana liko įstatymo projektas ir neįgijo teisinės galios kaip ir vėlesnis variantas (1772–1776 m. Hortens projektas). 1812 m. įsigaliojo Austrijos civilinis kodeksas.

## Literatūra
* Grass, Codex Theresianus, in: Handwörterbuch zur deutschen (!) Rechtsgeschichte, I, Sp. 629/630.
Dvylikos lentelių įstatymai

**Dvylikos lentelių įstatymai** () – 451–450 m. pr. m. e. sudarytas senovės Romos įstatymų rinkinys, apimantis romėnų paprotinės teisės normas. Įstatymai buvo surašyti ant dvylikos lentelių. Šie įstatymai turėjo didelę reikšmę tolesniam romėnų teisės vystymuisi.

Dvylikos lentelių įstatymus sudarė decemvirai. Iš pradžių rinkinį sudarė dešimt lentelių, o kitais metais buvo pridėtos dar dvi. 450 m. pr. m. e. Dvylikos lentelių įstatymai buvo viešai išstatyti Romos forume (veikiausiai lentelės buvo bronzinės). Teigiama, jog Cicerono laikais šių įstatymų tekstą berniukai mokyklose vis dar mokydavosi mintinai.

Sudaryti šį įstatymų rinkinį paskatino nuolatiniai plebėjų skundai apie patricijų priespaudą. Dvylikos lentelių įstatymų tikslas buvo apibrėžti teises, nustatyti bausmes, jie sudarė sąlygas plebėjams apsisaugoti nuo patricijų piktnaudžiavimo valdžia.

Šio įstatymų rinkinio tekstas nėra išlikęs, tačiau didžiuma jo atkurta, remiantis komentarais bei citatomis įvairių senovės Romos rašytojų bei teisininkų kūriniuose.

Dvylikos lentelių įstatymai suteikia žinių apie to laikotarpio civilinę, baudžiamąją teisę, teismo procesą. Be to, šis įstatymų rinkinys liudija apie gimininės santvarkos irimą, vergovės formavimąsi. Jame įtvirtinama privati nuosavybė, didelė *[[pater familias]]* (namų šeimininko) valdžia.

Nors formaliai Dvylikos lentelių įstatymai niekad nenustojo galioti, vėliau buvo priimti įstatymai, įtvirtinę kitokį teisinį reglamentavimą.

## Išnašos

## Nuorodos
* Originalus tekstas
Hamurabio teisynas

**Hamurabio teisynas**, **Hamurabio įstatymai**, **Hamurabio kodeksas.** Babilono valdovo Hamurabio (Hamurabio) teisės rinkinys, vienas seniausių pasaulio teisynų ir kartu geriausiai išlikusių rašytinių Mesopotamijos kultūros paminklų. 

Įstatymai apie 1750 m. p. m. e. užrašyti ant akmens, kurį sudarė apie tris tūkstančius eilučių. Kodeksas reguliavo daugelį babiloniečių gyvenimo sričių. Dėl išsiplėtusios Babilono ekonominės veiklos, be jau tuo metu egzistavusios paprotinės teisės, susidarė poreikis turėti rašytinį įstatymą. Hamurabio teisynas nustatė tuomet egzistavusią visuomeninę santvarką, reglamentavo socialinius bei ekonominius šalies santykius.

Reikšmingiausias Mesopotamijos dokumentas buvo rastas prancūzų archeologų 1901–1902 m. Sūzuose. Į 3 dalis suskilęs akmuo restauruotas stovi Luvre (Paryžius, Prancūzija).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Tekstas
Urnamu teisynas

**Urnamo teisynas**, **Urnamo kodeksas** – seniausias (žinomas, išlikęs) rašytinis teisės šaltinis. Parašytas šumerų kalba apie 2100 m. pr. m. e. Ūro karaliaus Ur-Namu arba jo sūnaus Šulgio pavedimu. Ur-Nammu *teisynas* nebuvo teisės kodifikacija (kodeksas) modernia prasme, o tiesiog paprastas teisės normų rinkinys. Kadangi pilnas teisyno tekstas nėra išlikęs, nežinoma pilna jo apimtis, išlikę yra tik 40 straipsnių. Iš principo skiriamos dvi žmonių klasės – piliečiai (*lú*) ir vergai (*arad/géme*). Aptinkamas „akis už akį“ principas, tačiau teisynas buvo ne toks žiaurus ir teigė, kad už kieno nors apakinimą turėtų būti baudžiama pinigine bauda, o ne akies išdūrimu.

## Šaltiniai

Yra išlikę 5 babiloniečių nuorašai, rasti Nipūro, Ūro ir Siparo miestuose. Pilnas tekstas nėra išlikęs, tačiau nuorašai persidengia ir leidžia susidaryti viso kodekso vaizdą. Kita vertus, nuorašai nėra identiški, o skirtingi to paties teksto variantai, greičiausiai kopijuoti nuo skirtingų originalų (užrašų ant šventyklų ir stelų).

## Citatos
Jei kas nors miršta ir neturi sūnaus, tada privalo netekėjusią dukterį paskirti paveldėtoja.
* *tukum – bi lú ba-úš dumu – nita nu – un – tuku dumu – mí dam nu – un – tuku – a ibila – a-ni ḫé-a*.

## Išnašos

## Literatūra
* Claus Wilcke: *Der Kodex Urnamma (CU): Versuch einer Rekonstruktion*. Riches hidden in secret places: ancient Near Eastern studies in memory of Thorkild Jacobson / edited by Zvi Abusch, 2002, ISBN 1-57506-061-2
* Martha T. Roth: *Law Collections from Mesopotamia and Asia Minor*. Writings from the Ancient World. vol 6. Society of Biblical Literature, 1995, ISBN 0-7885-0126-7
Bavarijos teisenos kodeksas

**Bavarijos teisenos kodeksas** (, **CIBI**) – 1753 m. didelės teisės reformos metu priimtas civilinės teisenos sąvadas (civilinio proceso kodeksas). Galiojo Bavarijos kurfiurstystėje. 

## Istorija
Bavarijos teisenos kodeksas sukurtas kurfiursto Maximilian III. Joseph iniciatyva. Darbas pavestas slaptosios tarybos vicekancleriui ir konferencministrui Wiguläus Xaver Aloys Freiherr von Kreittmayr (rengęs ir kitus 2 Bavarijos teisės sąvadus bei jų komentarus). Bavarijos civilinio proceso kodeksas - Apšvietos epochos kūrinys, tačiau prigimtinė teisė ir jos teorijos esmingai neįtakojo teisyno nuostatų. Teisenos kodeksas paremtas iki tol Bavarijoje įprasta teisine praktika, kurią sąvade bandyta suvienodinti bei pašalinti prieštaravimus. 

Bavarijos teisenos kodeksas neteko galios 1869 m., kai įsigalioji Bavarijos civilinės teisenos kodeksas (). 

## Nuorodos
* Bavarijos teisenos kodekso tekstas  ištrauka, 12.3 skirsnis
Versmės gimnazija

**Versmės gimnazija**:

* Tauragės Versmės gimnazija
* Elektrėnų Versmės gimnazija
* Vilniaus Versmės katalikiškoji gimnazija
Pašarinis motiejukas

**Pašarinis motiejukas** (*Phleum pratense*) – miglinių (*Poaceae*) šeimos, motiejukų (*Phleum*) genties žolinis augalas. Paplitęs Europoje, vidutinių platumų klimato srityje, taip pat introdukuotas JAV.

Aukštis 50-150 cm, lapai iki 45 cm ilgumo ir iki 1 cm pločio. Žiedynas – 7-12 cm ilgio varpa. Auga pievose, ganyklose, paupiuose. Svarbus pašarinis augalas.

Pašarinio motiejuko žiedadulkės sergantiems šienlige gali sukelti alergiją.
Vokietijos imperijos baudžiamasis kodeksas

**Vokietijos imperijos baudžiamasis kodeksas** () – XIX a. baudžiamasis kodeksas Vokietijos imperijoje.

## Galiojimas
Paskelbtas 1871 m. gegužės 15 d. Imperijos įstatymų biuletenyje (RGBl. 1871 S. 127), įsigaliojo 1872 m. sausio 1 d.

Imperijos kodeksas iš esmės perėmė su 1870 m. gegužės 31 d. Šiaurės Vokietijos Sąjungos baudžiamojo kodekso nuostatas (*Strafgesetzbuch für den Norddeutschen Bund*).

## Nusikaltimai
RStGB baudžiamosios veikos – 3 rūšių: nusikaltimas, pažeidimas ir nusižengimas. 1949 m. Vokietija perėmė RStGB nuostatas, tačiau 1974–1975 m. teisės reformos metu daugelį pakeitė. Šandieninis Vokietijos baudžiamasis kodeksas paremtas senojo 1871 m. kodekso principais.

## Nuorodos
1871 m. Baudžiamojo kodekso tekstas
Vokietijos baudžiamasis kodeksas

**Vokietijos baudžiamasis kodeksas** () – šiuolaikinė Vokietijos baudžiamosios teisės kodifikacija.
Vokietijos baudžiamasis kodeksas paremtas senojo 1871 m. Vokietijos imperijos baudžiamojo kodekso principais. Teisės reformos metu įtrauktos naujų nusikaltimų sudėtys įstojimas į teroristinį susivienijimą, kompiuterinis sukčiavimas, pinigų plovimas, socialinių įmokų mokėjimo vengimas ir kitos. Kodeksas sudarytas iš 2 dalių – Bendrosios (*Allgemeiner Teil*) ir Specialiosios (*Besonderer Teil*).

## Nuorodos
* Vokietijos baudžiamojo kodekso tekstas
Stiprioji sąveika

**Stiprioji sąveika** arba **stiprioji jėga** – fundamentalioji sąveika, kurią perneša gliuonai ir kuri veikia tarp kvarkų, antikvarkų bei pačių gliuonų. Jėgą, veikiančią 1,5 &times; 10-15 m atstumu, smulkiau nagrinėja kvantinė chromodinamika.

*Tiesiogiai* stiprioji jėga pasireiškia tik tarp elementariųjų dalelių. Tačiau sąveikos pėdsakų aptinkama ir tarp hadronų (pvz., tarp nukleonų). Pastaroji jėga vadinama **[[branduolinė jėga|branduoline jėga]]**. Čia stiprioji sąveika veikia netiesiogiai: pernešama kaip gliuonai, kurie suformuoja dalį virtualių π ir ρ mezonų. Jie ir perneša branduolinę sąveiką.

Stipriosios sąveikos veikimo jėga apibūdinamas taip:
F={e^{-cr}\over r}\approx {2,72^{-cr}\over r},
kur *r* – atstumas, *c* – tam tikra konstanta.

Stiprioji sąveika veikia apytiksliai nuo 10-15 m iki 2 &times; 10-15 m. Stiprioji sąveika yra 100–1000 kartų stipresnės už elektromagnetinę (kulono) sąveiką.

Pavyzdžiui, deuteris (protonas ir neutronas) gali susijungti tik kai sukiniai yra lygiagretūs, o jei nelygiagretūs, tada stipriosios sąveikos jėgos neužtenka sudaryti deuteriui (kaip žinia, sukinį galima įsivaizduoti kaip besisukančią aplink savo ašį dalelę su krūviu, kurį generuoja tarsi ašies galuose „pliusą“ ir „minusą“ (magnetinius polius *N* ir *S*) ir jeigu kita ašis prie „pliuso“ prisijungia „minusą“ kaip baterija, tai deuteris susidaro, o jei tie patys ženklai – nesusidaro). Stiprioji sąveika veikia tik tarp gretimų nukleonų, tai paaiškina, kodėl skyla visi sunkieji atomai, kai A>100. Savaiminį skilimą gali sukelti ir greitieji arba šiluminiai neutronai (kurie įeidami į branduolį pasiverčia protonais, o paskui vėl išlėkę – neutronais). Savaiminio skilimo pusamžis labai ilgas ~1010 metų. Skylant dėl neutronų gali išlėkti dar 1-3 neutronai, tačiau dažnai didesnė jų dalis būna absorbuojama, todėl gamtoje nevyksta grandininės reakcijos.
Juodataškės čiuopiklinės kandys

**Juodataškės čiuopiklinės kandys** (*Ethmiidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Lietuvoje 6 rūšys:
*Godinė etmija (*Ethmia bipunctella*)
*juodataškė etmija (*Ethmia dodecea*)
*Kietagrūdinė etmija (*Ethmia pusiella*)
*Juodoji etmija (*Ethmia pyrausta*)
*Juodmargė etmija (*Ethmia quadrillella*)
*Balsvoji etmija (*Ethmia terminella*)
Constitutio Criminalis Theresiana

**Constitutio Criminalis Theresiana** (*Nemesis Theresiana*, *Theresiana*) – Austrijos erchercogės Marijos Teresės baudžiamasis kodeksas.

Projektas parengtas 1768 m. Vienoje; gruodžio 31 d. įsigaliojo, nors jį dėl archajiškų nuostatų atmetė Valstybės taryba bei valstybės kanceliarija. Kodeksas *Theresiana* galiojo tik iki 1787 m., kadangi Josepha baudžiamasis kodeksas uždraudė kankinimus. *Constitutio Criminalis Theresiana* siekė suvienodinti baudžiamąją teisę, sureguliuoti tuo metu įprastus kankinimo metodus bei juos apriboti.


  image:Theresiana-Daumenstock.jpg|Lazda plaštakai (nykščiui)
  image:Theresiana-Daumenstock2.jpg|Lazdos pritaikymas 
  image:Theresiana-Schnuerung.jpg|Surišimas
  image:Theresiana-Leiter.jpg|Ištiesiamos kopėčios



  image:Theresiana-Formularien.jpg|Ištrauka iš kodekso teksto
  image:Theresiana-Beinschrauben.jpg|Kojų varžtai
  image:Theresiana-Beinschrauben2.jpg|Kojų varžtų uždėjimas  
  image:Theresiana-Hochziehen.jpg|Kankinimas


## Nuorodos
Iliustracijos
Baltasparnės kandelės

**Baltasparnės kandelės** (*Lyonetiidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Europoje žinoma apie 30, Lietuvoje – apie 10 rūšių:
* Pošeimis. Dėmėtagraužės baltasparnės kandelės (*Cemiostominae*)
** Jonažolinė baltasparnė kandelė (*Leucoptera lustratella*)
** Sausakrūminė baltasparnė kandelė (*Leucoptera spartifoliella*)
** Pelėžirninė baltasparnė kandis (*Leucoptera lathyrifoliella*)
** Vaismedinė baltasparnė kandelė (*Leucoptera malifoliella*)
** Klevinė baltasparnė kandelė (*Leucoptera aceris*)
** Drebulinė baltasparnė kandelė (*Leucoptera sinuella*)

* Pošeimis. Takagraužės kandelės (*Lyonetiinae*)
** Obelinė takagraužė kandelė (*Lyonetia clerkella*)
** Gailinė takagraužė kandelė (*Lyonetia ledi*)
** Slyvinė takagraužė kandelė (*Lyonetia prunifoliella*)
** Gluosninė takagraužė kandelė (*Lyonetia pulverulentella*)
Baudžiamasis kodeksas

**Baudžiamasis kodeksas** – baudžiamosios teisės sąvadas; baudžiamąsias normas sisteminantis teisės aktas; baudžiamasis teisynas, kodifikuojantis normas bei išdėstantis jas vieninga forma bei viename akte tam tikra tvarka, remiantis modernia atitinkamo laikmečio teisės technika bei baudžiamąja teisėtyra, ligtoline praktika.

Vienas seniausių baudžiamosios kodifikacijos Europoje pavyzdžių – Imperatoriaus Karolio V baudžiamasis teisynas (kartu ir baudžiamosios teisenos normos); kiti istoriniai sąvadai – *[[Constitutio Criminalis Theresiana]]*, Vokietijos imperijos baudžiamasis kodeksas.

Baudžiamasis kodeksas – vientisas baudžiamasis įstatymas; jo paskirtis – baudžiamosios teisės priemonėmis ginti žmogaus ir piliečio teises bei laisves, visuomenės ir valstybės interesus nuo nusikalstamų veikų.

Kodeksas apibrėžia, kokios veikos yra nusikalstamos bei jas uždraudžia, pateikia jų rūšis (pvz., nusikaltimai ir baudžiamieji nusižengimai). Taip pat nustato bausmes, baudžiamojo ir auklėjamojo poveikio priemones už kodekse numatytas veikas bei priverčiamąsias medicinos priemones.

Baudžiamasis kodeksas taip pat pagrindžia baudžiamąją atsakomybę, nustato jos pagrindus ir sąlygas, taip pat aplinkybes, kuriais nusikalstamas veikas padarę asmenys gali būti atleisti nuo baudžiamosios atsakomybės ar bausmės.

## Lietuvoje

Nepriklausomoje Lietuvoje galiojo 1919 m. Baudžiamasis statutas. 1940 m. Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą, Respublikos teritorijoje buvo įvestas galioti RSFSR baudžiamasis kodeksas. Vėliau – 1961 m. birželio 26 d. (su vėlesniais pakeitimais ir papildymais) LTSR baudžiamasis kodeksas.

Šiuo metu veikia 2000 m. Baudžiamasis kodeksas, priimtas Seimo 2000 m. rugsėjo 26 d. įstatymu; tuo pačiu įstatymu patvirtinti ir Baudžiamojo proceso kodeksas bei Bausmių vykdymo kodeksas), kurie buvo suderinti su ES teise ir įsigaliojo 2003 m. gegužės 1 d.

## Išnašos
Rusijos Federacijos baudžiamasis kodeksas

**Rusijos Federacijos baudžiamasis kodeksas** () – pagrindinis ir vienintelis galiojančios Rusijos baudžiamosios teisės kodifikuotas šaltinis. 
Rusijos BK priėmė Valstybės Dūma 1996 m. gegužės 24 d., Prezidentas pasirašė birželio 13 d. Rusijos baudžiamasis kodeksas įsigaliojo 1997 m. sausio 1 d. Prieš tai galiojo iš esmės TSRS laikais priimtas kodeksas, kurio modelinis variantas buvo paplitęs TSRS respublikose.

## Nuorodos
Rusijos baudžiamojo kodekso tekstas
Rusų Tiesa

**Rusų tiesa** (sen. rusų kalba: *Правда рѹсьскаꙗ*; „tiesa" reikšmės – , graik. *διχαίομα* – teisė, teisingumas) – apie 1280 m. sudarytas Rusios teisynas.

Maskvos didžiojoje kunigaikštystėje galiojo iki 1498 m.

## Trumpoji tiesa

Vadinamoji *Trumpoji tiesa* sudaryta iš šių tekstų:
* Jaroslavo Tiesa, *Правда Ярослава*, 1016–1036 m. (1-18 str.);
* Jaroslavičių Tiesa, *Правда Ярославичей* (arba *Изяслава, Святослава, Всеволода*), 1072 m. (str. 19-41);
* Maitinimo nuostatos, *Покон Вирный*, 1020–1030 m. (str. 42);
* Pamokymai (tiltininkams), *Урок мостникам* (reguliavo darbo apmokėjimą), 1020–1030 m. (str. 43).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Tekstai komentarai, vertimai į ukrainiečių k., 1935.
Ypatingieji traukiniai

**Ypatingieji traukiniai** (,  (JAV) ir *Closely Observed Trains* (Jungtinė Karalystė)) – čekų tragikomedinis filmas, pastatytas 1966 metais (premjera įvyko lapkričio 18 dieną) ir 1967 m. laimėjęs Oskaro premiją už geriausią užsienio filmą. Scenarijaus autorius – Bohumilas Hrabalas, režisierius – Jiržis Menzelas. Filmuota Prahoje, filmas nespalvotas, trunka 92 min.

Filmo veiksmas vyksta II pasaulinio karo metais mažoje Kostomliato prie Milovicos gyvenvietėje (filmuota Lodienicės miestuke), kurioje vyksta nuobodus gyvenimas, yra geležinkelio stotis. Filmo herojus Milošas ieško savo pirmosios meilės.

Pagrindiniai vaidmenys: Milošas Hrma (Vaclavas Nekaržas) ir Maša (Jitka Bendova).
Depresarijos

**Depresarijos** (*Depressariidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Europoje 175 rūšys ir du porūšiai dviejuose pošeimiuose, Lietuvoje - apie 55 rūšis:
*Pošeimis. *Depressariinae*
**Maudinis agonopteriksas (*Agonopterix alstromeriana*)
**Skudutinis agonopteriksas (*Agonopterix angelicella*)
**Usninis agonopteriksas (*Agonopterix arenella*)
**Sausakrūminis agonopteriksas (*Agonopterix assimilella*)
**Astrantinis agonopteriksas (*Agonopterix astrantiae*)
**Geltinis agonopteriksas (*Agonopterix bipunctosa*)
**Ožiažolinis agonopteriksas (*Agonopterix capreolella*)
**Daginis agonopteriksas (*Agonopterix carduella*)
**Kmyninis agonopteriksas (*Agonopterix ciliella*)
**Zundinis agonopteriksas (*Agonopterix cnicella*)
**Gluosninis agonopteriksas (*Agonopterix conterminella*)
**Builinis agonopteriksas (*Agonopterix heracliana*)
**Jonažolinis agonopteriksas (*Agonopterix hypericella*)
**Bajorinis agonopteriksas (*Agonopterix kaekeritziana*)
**Rudasis bajorinis agonopteriksas (*Agonopterix laterella*)
**Rudasis jonažolinis agonopteriksas (*Agonopterix liturosa*)
**Gelsvapetis agonopteriksas (*Agonopterix multiplicella*)
**Lubininis agonopteriksas (*Agonopterix nervosa*)
**Gluosninis dėmėtasis agonopteriksas (*Agonopterix ocellana*)
**Gelsvasis sausmedinis agonopteriksas (*Agonopterix pallorella*)
**Saliavinis agonopteriksas (*Agonopterix parilella*)
**Bajorinis juodadėmis agonopteriksas (*Agonopterix propinquella*)
**Purpurinis agonopteriksas (*Agonopterix purpurea*)
**Auksveitinis agonopteriksas (*Agonopterix quadripunctata*)
**Kalnasarginis agonopteriksas (*Agonopterix selini*)
**Žilinis agonopteriksas (*Agonopterix senecionis*)
**Rausvasis bajorinis agonopteriksas (*Agonopterix subpropinquella*)
**Drėgmeninis agonopteriksas (*Agonopterix yeatiana*)
**Baltataškė deprezarija (*Depressaria albipunctella*)
**Kietinė deprezarija (*Depressaria artemisiae*)
**Pastarnokinė deprezarija (*Depressaria badiella*)
**Builinė deprezarija (*Depressaria chaerophylli*)
**Morkinė deprezarija (*Depressaria daucella*)
**Ožiažolinė deprezarija (*Depressaria depressana*)
**Palšoji morkinė deprezarija (*Depressaria douglasella*)
**Bitkrėslinė deprezarija (*Depressaria emeritella*)
**Baltagalvė deprezarija (*Depressaria leucocephala*)
**Auksveitinė deprezarija (*Depressaria libanotidella*)
**Pilkoji deprezarija (*Depressaria olerella*)
**Rudoji ožiažolinė deprezarija (*Depressaria pimpinellae*)
**Mažoji ožiažolinė deprezarija (*Depressaria pulcherrimella*)
**Kraujažolinė deprezarija (*Depressaria silesiaca*)
**Gurgždinė deprezarija (*Depressaria sordidatella*)
**Drėgmeninė deprezarija (*Depressaria ultimella*)
**Dėmėtoji ekserecija (*Exaeretia ciniflonella*)
**Mongoliškoji ekserecija (*Exaeretia mongolicella*)
**Rudoji ekserecija (*Exaeretia praeustella*)
**Kietinė ekserecija (*Exaeretia allisella*)
**Smiltėninis levipalpas (*Levipalpus hepatariella*)
**Slyvinė lukvetija (*Luquetia lobella*)
**Pilkasis semioskopis (*Semioscopis avellanella*)
**Baltadėmis semioskopis (*Semioscopis oculella*)
**Lenktadryžis semioskopis (*Semioscopis steinkellneriana*)
**Palšasis semioskopis (*Semioscopis strigulana*)
Šiaurės Sentinelų sala

**Šiaurės Sentinelų sala** – nedidelė sala Bengalijos įlankoje, toliausiai į vakarus esanti Andamanų sala. Jos plotas 72 km². Sala yra nutolusi nuo kitų salų ir supama pavojingų rifų. Sala apaugusi vešlia tropine augalija, aukščiausias taškas – 48 m virš jūros lygio.

Šioje saloje gyvena čiabuviai sentinelai, vengiantys bet kokio kontakto su kitais žmonėmis. Manoma, kad gentyje šiuo metu tarp 50 ir 200 žmonių. Vietinė regiono valdžia yra pareiškusi, kad neturi ketinimų kištis į sentinelų gyvenimo būdą ar gyvenamąją vietą.

Sala greičiausiai smarkiai nukentėjo nuo 2004 m. gruodžio 26 d. cunamio, tačiau gyventojų išliko (tai liudija faktas, kad po cunamio į žvalgybą skridęs Indijos vyriausybinis sraigtasparnis buvo apšaudytas strėlėmis).

2006 m. sausį sentinelai nužudė du žvejus, kurie atsidūrė per arti salos krantų.

2018 m. saloje tris kartus lankėsi krikščionių misionierius John Allen Chau iš JAV, siekęs salos vietinius gyventojus supažindinti su krikščionybe. Jis sumokėjo kaimyninių salų žvejui, kad jį nuplukdytų į salą. Trečio apsilankymo metu amerikietis vietinių gyventojų buvo nužudytas.

## Nuorodos
* Videoįrašai Survival International organizacijos tinklalapyje 
* Daugiau apie sentinelų gentį angliškoje Vikipedijoje

## Šaltiniai
Krikščioniškoji mitologija

**Krikščioniškoji mitologija** – mitai ir mitologiniai elementai, patekę į krikščionybės religinę sistemą.

Skiriama Senojo Testamento, Naujojo Testamento ir Ankstyvosios Bažnyčios mitologija, kuri atsirado christianizacijos metu.

Senojo Testamento mitologija glaudžiai susijusi su žydų (judaizmo) mitologija. Kristianizacijos ir misijų metu buvo performuoti kitų kultūrų mitai, kurie krikščionių požiūriu buvo pagoniški, nors pati mitinė esmė dažnai išliko, ypač legendose apie šventuosius.

Dažniausiai apie **krikščioniškąją mitologiją** kalbama nagrinėjant tokias sąvokas kaip:
* biblinė pasaulio sukūrimo ir rojaus istorija: rojus, Edeno sodai
* pasaulio pabaigos ir apokalipsės vizijos Biblijoje ir kituose raštuose (apokalipsė)
* angelai: Cherubinas ir Serafimas, arkangelas Gabrielius, arkangelas Mykolas, arkangelas Rafaelis, Urielis
* Šėtonas ir demonai
* biblinės pabaisos: behemotas, leviatanas
* Šventieji: Šventasis Jurgis ir kt.
* Šventasis Gralis ir relikvijos
* krikščioniškasis antisemitizmas: Amžinasis žydas
Pingas (upė)

**Pingas** () – upė šiauriniame Tailande; Menam Čao Prajos viena ištakų (kartais laikoma jos dešiniuoju intaku). Prasideda pačioje šalies šiaurėje, Čiangmajaus provincijoje, Mianmaro pasienyje, Tanentaundžio kalnuose. Teka į pietus, pradžioje kalnuotomis vietovėmis. Žemupyje teka Menamo lyguma. Ties Nakhonsavanu susilieja su Nano upe ir sudaro Menam Čao Prają. 

Didžiausias intakas – Vangas (kairysis). Upė vandeninga vasarą. Pingo vanduo naudojamas drėkinimui (ypač ryžių laukų). Įrengta Bhumifolo hidroelektrinė ir tvenkinys (ilgis 125&nbsp;km). Prie Pingo įsikūrę miestai: Čiangmajus, Takas, Nakhonsavanas.
Vangas

**Vangas** () – upė šiaurės Tailande; Pingo kairysis intakas. Prasideda kalnuose šalies šiaurėje, Čiangrajaus provincijoje. Teka į pietus tarpukalnių slėniais. Įteka į Pingą ties Tako miestu. Upės režimas musoninis; patvinsta vasarą. Vango vidurupyje įsikūręs Lampango miestas.
Jomas

**Jomas** () – upė šiaurės Tailande; Nano dešinysis intakas. Prasideda Phajao provincijoje, Phipanamo kalnuose. Teka į pietus, aukštupyje kalnais, toliau – Menamo žemuma. Įteka į Naną Čumsengo apygardoje.

Upės vanduo naudojamas drėkinimui. Laivyba. Prie Jomo upės įsikūrę Phrė, Sukhothajaus miestai.

## Šaltiniai
Munas

**Munas** gali reikšti:
* Munas (ežeras) – ežeras Ignalinos rajone;
* Munas (upė) – upė Tailande.
Munas (upė)

**Munas** () arba **Namunas** – upė rytų Tailande, Isano regione; Mekongo dešinysis intakas. Prasideda Khaojai nacionaliniame parke, Dongphajajeno kalnuose, netoli Nakhonratčasimos. Teka į rytus, kerta Korato plynaukštę. Įteka į Mekongą ties Khongčiamu, Laoso pasienyje. Didžiausias intakas – Či (kairysis). Upės režimas musoninis; vasarą upė patvinsta. Muno vanduo naudojamas drėkinimui. Įrengta keletas hidroelektrinių (Pakmuno, Lampau, Ubonratnos). Prie Muno įsikūrę Sisaketo, Ubonratčathanio miestai.
Priešnugarėlė

**Priešnugarėlė** () – vieno iš trijų vabzdžių krūtinės segmentų - prieškrūtinio, viršutinės dalies (nugarėlės) pavadinimas. Ypač matoma vabalų priešnugarėlė. Žiūrint į vabalą iš viršaus, priešnugarėlė ir skydelis paprastai būna vieninteliai matomi krūtinės segmentai.
Rumšai

**Rumšai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Juknaičių, į šiaurės rytus nuo Tarvydų, kairiajame Šyšos krante. Seniūnaitijos centras.

## Etimologija

Vietovardis kilęs nuo pavardės *Rumša* (ar *Rumšas, Rumšys*). Anksčiau kaimas buvo žinomas kaip ***Bruišpakuliai***.

## Istorija

Minimi 1785 m. kaip Šilokarčemos valsčiaus karališkasis kaimas. Priklausė Verdainės parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Rumšaičiai

**Rumšaičiai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Barstyčių, šalia kelio .

## Etimologija

Vietovardis kilęs nuo pavardės *Rumša* (ar *Rumšas, Rumšys*) arba *Rumšaitis*.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Bronius Untulis (1883–1977), pedagogas, kultūros veikėjas ir istorikas.
* Matas Untulis (1889–1952), pedagogas, tautosakininkas, politinis ir visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Paprastasis auksavabalis

right|thumb|250px|išskleisti sparnai.

**Paprastasis auksavabalis** ar **bronzinukas** (*Cetonia aurata*) – auksavabalių (*Cetoniidae*) šeimos vabalas.

Kūnas 14 - 20 mm. Kresnas, metalo blizgesio. Viršutinė pusė žalios, žaliai auksiškos, žaliai bronzinės, ar žaliai violetinės spalvos; apatinė pusė vario raudonumo. Antsparniai su balsvomis skersinėmis dėmelėmis. Šoniniai antsparnių kraštai su išilgine išpjova, per kurią vabalas gali išskleisti sparnus nepakėlęs antsparnių, kurie yra suaugę.

Vabalai skraido birželio – liepos mėn. saulėtomis dienomis. Aptinkami ant žolinių, ypač skėtinių augalų ir įvairių krūmų žiedų. Taip pat prie ištekančių ir rūgstančių beržo bei ąžuolo sulčių.
Lervos vystosi trūnijančioje įvairių lapuočių medienoje, puveningoje dirvoje, galvijų mėšle, komposte. Gyvų augalų šaknų neliečia.

Lietuvoje labai dažna rūšis. 

## Taip pat skaitykite
*Lietuvoje gyvenantys auksavabaliai vabalai

## Nuotraukos

Cetoine global.jpg|Lėliukė
Foraging cetonia aurata.jpg
Cetonia aurata 04.jpg
Cetonia aurata6.jpg
Cetonia aurata.jpg
Trys cetonios auratos.jpg
Cetonia aurata MF.jpg
Tailando herbas

**Tailando herbas** () – nacionalinis Tailando simbolis – mitinės budistinės ir hinduistinės būtybės, dievų paukščio Garudos atvaizdas.

Šį simbolį taip pat naudoja Tailando karališkoji šeima. Kaip nacionalinis Tailando simbolis įteisintas 1910 m. Iki tol naudotas Siamo herbas (1873–1910 m.), kuris daugiau panašus į Vakarų Europos herbus.

## Nuorodos
* Tailando simbolis ()
* Siamo herbas ()
Gazuotas vanduo

**Gazuotas vanduo** – gėrimas prisotintas anglies dioksidu, išsiskiriantis maloniu skoniu, gaivinančiomis savybėmis ir vadinamu „žaismingumu“ (intensyviu ir ilgalaikiu burbuliukų išsiskyrimu).

Anglies dioksidas turi konservavimo savybes, dėl ko gazuoti gėrimai ilgiau išlaiko savo savybes. Gėrimo gazavimas vykdomas mechaniškai įvedant ir tirpinant anglies dioksidą (vaisiniuose, mineraliniuose vandenyse; vynuose ir vandenyje) ar natūraliai fermentuojant (šampane, vyne, sidre, aluje, duonos giroje). Pirmu atveju gėrimai gazuojami specialiuose aparatuose – saturatoriuose, akratoforose ar metalinėse talpose su slėgiu, atšaldžius gėrimą ir išleidus iš jo orą. Gėrimas anglies dioksidu prisotinimas nuo 5-10 g/l.
Kvapusis auksavabalis

**Kvapusis auksavabalis** (*Oxythyrea funesta*) – auksavabalių (*Cetoniidae*) šeimos vabalas. Kūnas 8 - 12 mm. Juodas arba juodai žalsvas, kartais bronzinio atspalvio. Priešnugarėlė netaisyklingai taškuota, su šešiom baltom dėmelėmis, išsidėsčiusiomis dviem išilginėmis eilėmis. Antsparniai su 5 baltų taškų eilėmis.

Aptinkama ant įvairių augalų žiedų birželio mėnesį.
Lervos vystosi dirvoje, minta augaliniu detritu.

## Taip pat skaitykite

*Lietuvoje gyvenantys auksavabaliai vabalai

## Nuotraukos:

Image:Oxythyrea funesta.jpg
Image:Oxythyrea funesta2.jpg
Image:Oxythyrea.funesta.6977.jpg
Image:Oxythyrea funesta (hires).jpg
Kukovaitis

**Kukovaitis** lietuvių mitologijoje – legendinis kunigaikštis, kuris palaidotas netoli Deltuvos. Kukovaitį mini Lietuvos metraštis, M. Strijkovskis, T. Narbutas ir kt.

## Literatūra
10 Biblijos prakeiksmų

**10 Biblijos prakeiksmų** () – 2007 JAV siaubo filmas, kuris remiasi 10 Biblijos prakeiksmų, tariamai įvykusių Egipte.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Hilary Swank	– 	Katherine Winter;
* David Morrissey	–	Doug;
* Idris Elba	– 	Ben;
* AnnaSophia Robb	– 	Loren McConnell;
* Stephen Rea	– 	Tėvas Costigan;
* William Ragsdale	– 	Sheriff Cade;
* John McConnell	– 	Mayor Brooks;
* David Jensen	– 	Jim Wakeman;
* Yvonne Landry	–	Brynn Wakeman;
* Samuel Garland	– 	William Wakeman;
* Myles Cleveland	– 	Kyle Wakeman;
* Andrea Frankle	– 	Maddie McConnell;
* Mark Lynch	– 	Brody McConnell;
* Stuart Greer	–	Gordon;
* Lara Grice	– 	Isabelle.
Raštuotasis auksavabalis

**Raštuotasis auksavabalis**, **grambuoliukas** (*Trichius fasciatus*) – auksavabalių (*Cetoniidae*) šeimos vabalas.

Kūnas 9 - 14 mm. Galva, priešnugarėlė, skydelis, pigidiumas ir kūno apačia juodos spalvos, apaugę tankiais pasišiaušusiais, gelsvais ar pilkšvais plaukeliais. Antsparniai matiniai, gelsvai oranžiniai, su juodais dryžiais.

Aptinkami vasarą, ant įvairių žolinių ir sumedėjusių augalų žiedų. Lervos vystosi trūnijančioje lapuočių medienoje.

Spalva ir piešiniu panašūs į kamanes (mimikrija)

## Taip pat skaitykite

*Lietuvoje gyvenantys auksavabaliai vabalai

## Nuotraukos

Image:Trichius fasciatus2.jpg
Image:Trichius fasciatus 2.jpg
Image:Trichius.fasciatus.top.jpg
Image:Trichius fasciatus01.jpg
Paprastoji vandens lelija

**Paprastoji vandens lelija** (*Nymphaea alba*) yra lūgninių (	Nymphaeaceae) šeimos, vandens lelijų (*Nymphaea*) genties augalas.

Auga stovinčio ar lėtai tekančio vandens telkiniuose iki 4 m gylyje. Tai daugiamečiai, storais šakniastiebiais augalai. Paprastoji vandens lelija yra įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Ligų demonai

**Ligų demonai** lietuvių mitologijoje – piktosios dvasios, sukeliančios ligas.

Drugio liga, ieškanti aukos, vaizduojama vyru. Žmogaus liga gali būti ir siūlančios eiti imtynių bobos pavidalu.

Imtynės, grumtynės su mirtimi, liga, yra dažnas vaizdinys. Pvz., graikų mitologijoje Sizifas ir Heraklis grumiasi su Tanatu.

## Literatūra
Nukatos prefektūra

**Nukatos prefektūra** (額田県; -ken) buvo Japonijos prefektūra, įkurta 1871 m., po Han sistemos pertvarkos, kai buvusi Ovario žemė, išskyrus jai priklausiusį Čitos pusiasalį, buvo pripažinta kaip Nukatos prefektūra.

1872 m. lapkričio 27 d. prefektūra buvo prijungta prie Aičio prefektūros.
Litvas

**Litvas** prūsų mitologijoje - pirmasis legendinis Lietuvos valdovas, legendinio prūsų karaliaus Videvučio vyriausias sūnus, kuriam buvo pavesta valdyti Lietuvą. Litvas Lietuvoje buvo įkūręs savo kulto centrą, kuriame pagal tradicijas augęs šventasis ąžuolas ir degusi šventoji ugnis.

## Literatūra
Medžiojima

**Medžiojima** lietuvių mitologijoje - medžioklės deivė, kurią mini T. Narbutas. Ji apibūdinama kaip mergina milžinė, vyrišku veidu, apsigaubusi meškos kailiu, su lanku ant pečių. Autentiškumu abejojama, nors išvaizda tikėtina.

## Literatūra
Ryškiosios kandys

**Ryškiosios kandys** (*Agonoxenidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Lietuvoje randamos šios rūšys:
* Gluosninė ryškioji kandis (*Chrysoclista lathamella*)
* Liepinė ryškioji kandis (*Chrysoclista linneella*)
* Dobilinė heinemanija (*Heinemannia laspeyrella*)
* Obelinė ūgliakandė (*Blastodacna atra*)
Raudonpilvis eglėlindis

**Raudonpilvis eglėlindis** (*Gaurotes virginea*) – ūsuočių (*Cerambycidae*) šeimos vabalas. Kūnas 9 - 12 mm ilgio. Juodas, pilvelis raudonas. Kojos juodos. Antsparniai mėlyni arba žali, kartais šviesiai melsvi arba beveik juodi. Antenos išaugusios prieš pat akis. Priešnugarėlės šonuose yra aiškus, bukas, nedidelis gumburėlis.

Vabalai skraido gegužės – rugpjūčio mėn. Randami ant įvairių, ypač skėtinių, augalų žiedų spygliuočių miškuose ar šalia jų.
Lervos vystosi po spygliuočių medžių žieve.

## Taip pat skaitykite

*Lietuvoje gyvenantys ūsuočiai

## Nuotraukos

Image:Gaurotes virginea2.jpg
Image:Gaurotes virginea4.jpg
Šveplavimas

**Šveplavimas** - pastovus, tolydinis kalbos garsų, dažniausiai priebalsių, netaisyklingas tarimas. Vienas iš dažniausiai pasitaikančių fonetinių kalbos sutrikimų.

## Šveplavimas vaikystėje
Konstatuojant šveplavimą atsižvelgiama į kalbančiojo amžių. Ankstyvojoje vaikystėje vaikai taria taip pat netobulai, tačiau jų tarimo trūkumai yra fiziologiniai, nulemti amžiaus ypatybių. Tokie trūkumai išnyksta savaime. Šveplavimu laikomi tik tokie tarimo trūkumai, kurių negalima pateisinti amžiaus ypatybėmis. Šveplavimą apibūdina dar ir tai, kad jis, vaikams augant, neišnyksta savaime. Šveplavimui pašalinti paprastai būtinas logopedinis darbas. Pats šveplavimo pobūdis visada yra konkretus, nes švepluoti vaikai gali įvairiai. Kalbėdami gali visai praleisti kai kuriuos garsus, pakeisti juos lengvesniais, iškraipyti jų artikuliaciją, gali tardami painioti tarpusavyje panašius garsus ir t. t. Jeigu vaikas neištaria arba netaisyklingai ištaria kai kuriuos garsus tai vadiname šveplavimu. Šis apibūdinimas yra labai bendras, jis turėtų būti tiksliau apibrėžtas, atsižvelgiant į tą ar kitą šveplavimo pobūdį. Tikslesnio apibūdinimo reikia dar ir dėl to, kad daugelis, net ir specialistai logopedai, dažnai tiesiog sako: netaria garsų. Tai neteisinga tuo atveju, kai vaikas taria, bet šiek tiek iškraipo garso artikuliaciją.

## Dislalija
Šveplavimas dar vadinamas *dislalija* ( priešdėlis, žymintis sutrikimą, *lalia* 'plepėjimas, šneka'). Netaisyklingas panašios artikuliacijos garsų (*š, ž, c, dž* arba *s, z, c, dz*) tarimas, kartais vadinamas *monomorfine dislalija* ( 'vienas, vieningas, vienintelis', *morphe* 'forma', t. y., 'vienaformis'). Netaisyklingas kelių garsų grupių tarimas (*s, z, c, dz* ir *š, ž, c, dž* arba *š, ž, č, dž* ir *I, r*) vadinamas *polimorfine dislalija* ( 'daugiaformis, daugialytis, pasitaikantis kelių formų'). Skiriami tokie pagrindiniai garsų tarimo trūkumai:

* Garsų keitimas.
* Garsų praleidimas.
* Garsų tarimo iškraipymas.
Naujosios Akmenės Ramučių gimnazija

**Naujosios Akmenės Ramučių gimnazija** – dieninė, keturmetė savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Naujojoje Akmenėje, Ramučių g. 5, vykdanti pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 300008683.

## Istorija

Mokykla atidaryta 1977 m.

Naujosios Akmenės Ramučių gimnazija, įsteigta 2004 m. birželio 2 d. Akmenės rajono savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T-117, skaidymo būdu reorganizuojant Naujosios Akmenės Ramučių vidurinę mokyklą bei Naujosios Akmenės Saulėtekio vidurinę mokyklą ir išdalijant jas į Naujosios Akmenės Ramučių gimnaziją ir Naujosios Akmenės „Saulėtekio“ pagrindinę mokyklą (dabar - Naujosios Akmenės „Saulėtekio“ progimnazija).

## Direktoriai
• Pirmasis direktorius: Kazimieras Pakeltis
• Antrasis direktorius: Rimantas Kentra
• Trečioji direktorė: Helena Daugmaudienė
• Ketvirtasis direktorius: Darius Jonas Kazlauskas

## Žymūs mokytojai
*Algirdas Monkevičius - švietimo, mokslo ir sporto ministras.

## Žymūs mokiniai
*Reda Prišmontaitė (g. 1986 m.) –  šachmatininkė

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Jackson Vroman

**Džeksonas Vromanas** (; 1981 m. birželio 6 d. - 2015 m. birželio 29 d.) – buvęs JAV krepšininkas.

2010 m. spalio 19 d. pasirašė sutartį su Kinijos CBA lygoje rungtyniaujančia Donguano "Tigers" komanda.

## Šaltiniai
Kruopių pagrindinė mokykla

**Akmenės rajono Kruopių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kruopiuose (Akmenės r. sav.), Papilės g. 14, vykdanti vidurinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190448876. Veikia 1-10 klasės.

Mokyklos filialas Akmenės rajono Kruopių pagrindinės mokyklos Šapnagių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Nuo 1804 m. veikė parapinė, 1870 m. įsteigta valdinė pradinė vienklasė (apie 1909 m. – dviklasė) mokykla, iki 1947 m. pradinė, 1947–1949 m. progimnazija, 1949–1954 m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 1954 m. Kruopių vidurinė mokykla.

1954 m. mokyklai perduotas buvusio Kruopių valsčiaus pastatas. 1960-1961 m. pastatui pristatytas antras aukštas. Kiek vėliau šalia iškilo pirmasis priestatas, 1978 m. – antrasis priestatas. 2002 m. ant istorinio pastato pakabinta atminimo lenta kovotojams už Lietuvos laisvę (aut. Jonas Jagėla).

## Direktoriai
* Jonas Stanevičius
* Asta Lipkinienė
* Daiva Lunkevičienė

## Šaltiniai

## Literatūra
* Kruopių mokyklai – 200 metų (sud. Romualda Dapšienė, Stefanija Dimavičienė). – Vilnius: Brailio spauda, 2004. – 224 p.: iliustr. – ISBN 9986-9107-8-1

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Orų valdymas

**Orų valdymas** – tai sąmoninga veikla, siekiant išvengti žalingo orų poveikio žmonėms ar vertingiems įrenginiams. Apie orų kaitą, kuri pasireiškia kaip nepageidauta žmogaus veiklos pasekmė, rašoma straipsnyje klimato kaita.

## Nedidelio masto poveikis orams

Žinant gamtos dėsnius galima išvengti tam tikrų meteorologinių reiškinių nedidelėje teritorijoje, dažniausiai sušvelninat tam tikras orų charakteristikas. Vaisių ir vynuogių auginimo rajonuose šalnų poveikis sušvelninamas paskleidžiant tirštus dūmus, kurie neleidžia greitai išspinduliuoti šilumą nuo žemės paviršiaus. Kovoti su šalnomis padeda ir vandens telkiniai, esantys šalia norimos apsaugoti vietovės.

Stepėse sodinant specialias medžių rūšis galima sudaryti apsaugines miško juostas, kurios sumažina vėjo poveikį išsausinant dirvą. Tuo būdu taip pat padidinamas gruntinio vandens lygis, išsaugoma rasos drėgmė.

Dirbtiniu būdu galima sukelti ir lietų. Šiuo tikslu šaudant specialiomis patrankomis arba iš lėktuvų į esamus debesis įvedami dirbtiniai kondensacijos branduoliai („debesų sėja“). Tai sukelia lašų debesyse padidėjimą ir lietų.

Orų valdymas - tai savaiminis oro keitimas žmogaus sukurtų teršalų. Todėl orai labai staigiai keičiasi, vieną dieną lyja kitą šviečia saulė, o dar kitą sninga. Vienintelis būdas yra saugoti gamtą nuo įvairiausių teršalų.
Rimantas Šiurys

**Rimantas Šiurys** (g. 1966 m. gruodžio 25 d., Tauragėje) –  Lietuvos karininkas, pulkininkas leitenantas.

## Išsilavinimas

* 1989 m. – Odesos aukštoji karo artilerijos mokykla.
* 1998 m. – Kauno technologijos universitetas
* 2003 m. – Aukštesnieji štabų karininkų kursai Rumunijoje

## Profesinė patirtis

* 1992–1992 m. – Lauko kariuomenės brigados Tauragės motorizuotojo pėstininkų bataliono Minosvaidžių baterijos būrio vadas
* 1992 m. – suteiktas vyresniojo leitenanto karinis laipsnis
* 1992–1992 m. – Lauko kariuomenės brigados Vilniaus motodesantinio bataliono vado pavaduotojas technikai ir ginkluotei
* 1992–1994 m. – Lauko kariuomenės brigados Ginklų tarnybos viršininkas
* 1993 m. – suteiktas kapitono karinis laipsnis
* 1994–1995 m. – Kariuomenės vadovybės aparato Užnugario departamento Ginkluotės, technikos ir autotransporto valdybos Ginkluotės skyriaus vyr. specialistas
* 1995–1998 m. – Lietuvos karo akademijos Ginkluotės ir šaudybos katedros asistentas
* 1997 m. – suteiktas majoro karinis laipsnis
* 1998–2000 m. – Lietuvos karo akademijos Taktikos katedros Ginkluotės ir šaudybos sekcijos instruktorius
* 2000–2001 m. – Artilerijos projekto koordinavimo grupės direktoriaus pavaduotojas
* 2001–2002 m. – Artilerijos projekto koordinavimo grupės direktorius
* 2002 m. – suteiktas pulkininko leitenanto karinis laipsnis
* 2002–2003 m. – Lauko pajėgų vadovybės (sausumos pajėgų) štabo Kovinio aprūpinimo ir paramos skyriaus viršininkas
* 2003–2005 m. – Lauko pajėgų vadovybės (sausumos pajėgų) štabo Kovinės paramos skyriaus viršininkas
* Nuo 2005 m. – Motorizuotosios pėstininkų brigados „Geležinis Vilkas“ Generolo Romualdo Giedraičio artilerijos bataliono vadas

## Apdovanojimai

* 1993 m. – Lauko kariuomenės brigados vado padėkos
* 1996, 1997, 1998 m. – Lietuvos karo akademijos rektoriaus padėkos
* 1997 m. – Kariuomenės vado padėka
* 1999 m. – Lietuvos karo akademijos taktikos katedros viršininko padėka
* 2000 m. – Artilerijos projekto koordinavimo grupės direktoriaus padėka
* 2002 m. – Kariuomenės pajėgų lygmens medalis „Už pasižymėjimą“
* 2003 m. – Lauko pajėgų vado padėka
* 2004 m. – Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos proginis stojimo į NATO medalis

## Šeima

Vedęs, turi žmoną Jadvygą.
Ventos gimnazija

**Akmenės rajono Ventos gimnazija**, iki 2008 m. *Ventos vidurinė mokykla* – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Akmenės raj. Ventoje, Ventos g. 13, vykdanti pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190448680.

## Istorija

Ventos miesto teritorijoje carinės priespaudos metais vaikus rašto mokė du daraktoriai, Slabys, gyvenęs Purvių II kaime, o po jo mirties, Jaraminas, gyvenęs Žerkščių kaime. Abu daraktoriai mokėjo rusų ir lietuvių kalbas. Slabys daugiau mokėjo rašyti ir skaityti, bet specialaus išsilavinimo neturėjo, buvo kaimo siuvėjas. Jis, eidamas iš kiemo į kiemą, kartu mokydavo vaikus. Jaraminas dirbo savo ūkyje, paprašytas parašydavo pažymas, laiškus. Šiose mokyklose mokėsi valstiečių vaikai nuo 7 iki 14 metų. 

1907 m. Purvių kaime Papilės valsčiaus lėšomis pradėjo veikti liaudies mokykla. Mokinių tada buvo apie 20. Pirmasis mokytojas - Jokubauskas. 1907-1939 m. mokinių skaičius išaugo iki 40. Dirbo du mokytojai: Adolfina Volkuvienė (vyras dirbo Akmenės stoties viršininku) ir Žukauskaitė. Mokykla iš privataus namo buvo perkelta į geležinkelio stočiai priklausantį namą netoli stoties, kuris tebestovi ir dabar. 1949 m. mokykla reorganizuota į septynmetę mokyklą. Joje tuo metu mokėsi 120 mokinių, dirbo 14 mokytojų. 1954 m. mokykla reorganizuota į priaugančią Dabikinės vidurinę mokyklą, kuri išsidėsčiusi trijuose pastatuose. Jos direktoriumi paskirtas K. Rakauskas. Tais metais mokykloje dirbo 14 mokytojų, mokėsi 240 mokinių, vyriausieji buvo devintokai. 1957 m. mokykla išleido pirmąją abiturientų laidą. 1960 m. direktorei Vl. Lujytei įteikiami naujos, erdvios mokyklos raktai. 1966 m. Bausko ir Purvių kaimai tapo Ventos gyvenviete, o Dabikinės vidurinė mokykla pavadinta Ventos vidurine mokykla. 1972 m. išaugo trijų aukštų priestatas su sporto sale ir 14 papildomų kabinetų.

Per pastarąjį dešimtmetį mokykla keitėsi ir kokybiškai, ir kiekybiškai. Šiuo metu veikia dvi kompiuterių klasės, renovuota mokyklos biblioteka, veikia kompiuterių skaitykla, išplėstos skaityklos patalpos, įvestas profilinis mokymas,

## Direktoriai
* 1949-1956 m. Kazimieras Rakauskas;
* 1956-1958 m. Stasys Stulpinas;
* 1958-1967 m. Vladislava Lujytė;
* 1967-1969 m. Julija Timinskienė;
* 1969-1976 m. Kazimieras Daukša;
* 1976-1980 m. Vytautas Balčiūnas;
* 1980-1986 m. Petrovinas Bočkus;
* 1986-1997 m. Apolinaras Nicius;
* 1997-2018 m. Voldemaras Kuodys.
* nuo 2019 m. Daiva Gricienė

## Žymiausi mokytojai
* Violeta Budzinauskienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui;
* Vilija Rumbinienė, direktoriaus pavaduotoja.
Stanislovas Aukselis, lietuvių kalbos mokytojas, poetas.

## Nuorodos
* Svetainė
MS Jūrų laisvė

**Freedom of the Seas** (***Jūrų laisvė***) – vienas iš didžiausių pasaulyje kruizinis laivas pagal vandentalpą ir pervežamų keleivių kiekį, priklausantis kompanijai „Royal Caribbean International“. Laivas gali sutalpinti 4515 keleivių, kuriuos aptarnaus 1300 žmonių laivo įgula. Šis ir jam giminingi laivai išlaikė didžiausių kada nors pastatytų keleivinių laivų titulą iki 2009 m., kai į vandenį buvo nuleisti „Genesis“ klasės laivai, taip pat priklausantys „Royal Caribbean International“.

## Šaltiniai
Papilės gimnazijos Kairiškių skyrius

**Akmenės rajono Papilės Simono Daukanto gimnazijos Kairiškių skyrius** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kairiškiuose (Akmenės raj.), vykdanti pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Akmenės rajono Papilės Simono Daukanto gimnazijos skyrius. Veikia 1–8 klasės.

## Istorija

1936 m. pradinę mokyklą Kairiškių kaime pastatė inžinierius Vladas Sirutavičius. 1950 m. mokykla tapo septynmete, 1961 m. vidurine, 1993 m. pagrindine, nuo 2008 m. Akmenės rajono Papilės Simono Daukanto gimnazijos skyrius, kuris 2016 m. išregistruotas.

## Direktoriai
* 1998 m. Ramūnas Perminas
* 2005 m. Vilija Perminienė

## Žymūs mokytojai
* Roma Lupeikienė, direktoriaus pavaduotoja
* Inga Petroškaitė, direktoriaus pavaduotoja

## Žymūs mokiniai
* Apolinaras Nicius

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė