open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ruokiškė

**Ruokiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Naujojo Daugėliškio, 1,5 km į pietryčius nuo Ožionių, į vakarus nuo Dysnos upės. Stūkso Ruokiškės piliakalnis.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas nuo palatvėje paplitusios pavardės *Rúokis*. Greičiau iškreipta pavadinimo *Rokiškė* forma (senuose šaltiniuose minima tik kaip *Rokiszki*).

## Istorija
Ruokiškė (*Rokiszki*) Daugėliškio parapijos metrikose minima 1707 m.

XIX a. pab. Rokiškės užusienis pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių, dvaro valdą bei apylinkę.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ruopiškiai

**Ruopiškiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Krinčino. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rupėkiai

**Rupėkiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Šerkšnėnų. Kaime yra kapinės, kurių plotas 0,05 ha, perimetras 75 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Rupetos

**Rupetos** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kriaunų, pusiasalyje, supamame Sartų ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rupinskai

**Rupinskai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Kazitiškio. Saugoma Rupinskų pušis.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Rupinskuose 1906 m. birželio 21 d. gimė pedagogas, Rytų Lietuvos visuomenės veikėjas Mykolas Gudėnas.

## Šaltiniai
Rupinskėliai

**Rupinskėliai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Kazitiškio, prie Rupinskų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rupliškis

**Rupliškis** – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Karčemų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rupšiai

**Rupšiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Žarėnų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Rupšiuose gimė inžinierius hidrotechnikas, technologijos mokslų daktaras Zigmantas Galminas (1937–2013).

## Šaltiniai
Rusakalnis

**Rusakalnis** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Vievio, prie kelio . Netoli telkšo Kapšių ežeras.

## Istorija
XIX a. pab. – XX a. pr. buvo Rusakalnio šlėktų okolica Trakų apskrities Vievio valsčiuje.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusališkė

**Rusališkė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Šventos. Stūkso Rusališkės piliakalnis.

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusatiškės

**Rusatiškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 9 km nuo Ausieniškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusėnai (Vilnius)

**Rusėnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Dūkštų. Kaimas įsikūręs Dūkštų ąžuolyno pašonėje, Dūkštos upelio slėnyje, greta Neries regioninio parko ribos.

## Istorija

1846 m. Dūkštų dvaro žemėlapyje pažymėtas Rusėnų kaimas, greta jo – Dūkštos upelio užtvanka. 1861–1864 m. Dūkštų parapijos surašymo duomenimis, Rusėnuose (*Rusiany*) gyveno šios šeimos: Gimbut, Godlejewski, Górski, Karmazyn, Kozłowski, Minkiewicz, Rybałtowicz, Sadzanowicz, Tyr, Wołejko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusiai

:: *XX a. tarpukariu Rusiais vadintas ir [[Padotnuvys]].*

**Rusiai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Zūbiškių, kairiajame Neries krante (71 km nuo žiočių), priešais Rusių Ragą.

## Istorija

Viduramžiais pro Rusių apylinkės ėjo senasis kelias palei Nerį. Rusiai minimi XVI a. šaltiniuose. XIX a. buvo seniūnijos centras Žaslių valsčiuje. XX a. pradžioje tai buvo skurdus mažažemių kaimas. Tai vienas toliausiai į vakarus nutolusių kaimų, kur dar neseniai šnekėta gudiškai. Pasakojama, kad kaimą įkūrę gudų sielininkai.

Šiaurinėje Rusių dalyje esančiame smėlyne rasta įvairių archeologinių radinių (tyrinėjo Petras Tarasenka).

Pokario metais apylinkėse veikė Didžiosios Kovos apygardos, "A" partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusinai

**Rusinais** vadinama:

* rusinai, rytų slavų tauta;
* rusėnai, rytų slavų etnosas;
* kaimai:
** Klaipėdos rajone:
*** Kerinai Dovilų seniūnijoje,
*** Veiviržėnų seniūnijoje;
** Vilniaus rajone.
Rusinai (Klaipėda)

**Rusinai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Veiviržėnų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Rusinuose 1890 m. gruodžio 17 d. gimė gydytojas, chirurgas, kariuomenės sanitarijos pulkininkas Juozas Žemgulys.

## Šaltiniai
Rusinai (Vilnius)

**Rusinai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rudaminos. Yra Eglių sodai. Šalia plyti Samalaukės-Prūdelio miškai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusinka

**Rusinka** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2,5 km į pietvakarius nuo Plutiškių, šalia kelio .

## Istorija
XIX a. pab. Rusinkos kaimas (tada vadintas Rufinka arba Pašinkaviškiu) buvo Marijampolės apskrities Mikališkių valsčiuje, Plutiškių parapijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusiškės

**Rusiškės** – kaimas pietinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, 5 km į šiaurės rytus nuo Notėnų, prie kelio .

## Kultūros paveldas
* Rusiškių senosios kapinės, vadinamos *Kapeliais, Maro kapeliais* (XVII a. – XX a. pr.).
* Koplytėlė su Švč. Mergelės Marijos Sopulingosios skulptūra (XIX a. pab. – XX a. pr.).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kultūros vertybių registras
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga
Rusliai (Klaipėda)

**Rusliai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietvakarius nuo Dovilų, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Ketvergių, Minijos kairiajame krante.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs iš pavardės *Ruslỹs* (1540 m. minimas asmuo *Rußlys*). Gali būti sulietuvėjęs kuršiškos kilmės asmenvardis, plg. Kuržemės latvių *rusla* „rudis, rudaplaukis“, *rusls* „rusvas“. Kaimas dar vadintas Hanso Sudmanto (*Sudmandten Hans*) vardu.

## Istorija

Vietovė minima 1685 m. šaltiniuose. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 4 sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusokai (reikšmės)

**Rusokais** vadinami kaimai:

* Rusokai Širvintų rajone;
* Vilniaus rajone:
** Aukštieji Rusokai,
** Žemieji Rusokai.
Rusonys (Lazdijai)

**Rusonys** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 9,5 km į šiaurės rytus nuo Veisiejų, prie kelio . Apylinkės miškingos. Keliukai į Jovaišius, Bestraigiškę.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš vietovardžio *Rusónis*.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas priklausė Seinų apskrities Seirijų valsčiui ir parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusteikiškiai

**Rusteikiškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Musninkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rustiškė

**Rustiškė** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kimbartiškės.

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rušiškės

**Rušiškės** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kaltanėnų.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rušiškiai

**Rušiškiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 13 km nuo Verėduvos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ruškeliai

**Ruškeliai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 15 km nuo Grūžių.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rutka

**Rutka** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, Miklusėnų šiaurės vakariniame pakraštyje, prie kelio .

## Istorija

Jono Reitelaičio duomenimis, Rutkos dvaras pirmą kartą paminėtas 1762 m. kaip *Rutka seu Poklonskie* („Rutka arba Poklonskai“). Tuo metu dvarą valdė Kauno medžioklininkas Liudvikas Poklonskis (vedęs Smolensko stalininkaitę Oną Eidziatavičiūtę).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rutuliškės

**Rutuliškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Imbrado, šiaurinėje Avilio ežero pakrantėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ruzgai (Kupiškis)

**Ruzgai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 15 km nuo Šimonių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Ruzguose 1938 m. sausio 4 d. gimė agronomas agrochemikas, biomedicinos mokslų daktaras Vytas Mašauskas.

## Šaltiniai
Rutkiškės (Vilnius)

**Rutkiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 13 km nuo Rukainių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ružampolis

**Ružampolis** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Visalaukės IV. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rutovčizna

**Rutovčizna** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 20 km nuo Švenčionėlių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ružiškės

**Ružiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 12 km į šiaurės rytus nuo Nemenčinės, prie kelio . Į rytus nuo kaimo auga Martišiūnų miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabačiūnai

**Sabačiūnai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kepalių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabaliai

:: *Apie kaimą Zarasų rajone žr. [[Sabaliai (Zarasai)]]*.

**Sabaliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Eitminiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabalėnai

**Sabalėnai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Išlaužo. Stūkso Sabalėnų piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabaliavas

**Sabaliavas** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 9 km nuo Liubavo, 1,5 km nuo Lenkijos sienos, Salaperaugio ežero pietiniame krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabališkės (Prienai)

**Sabališkės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Lielionių. 

Seniau vadinosi ***Sabaliaučizna***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabališkė (Kazitiškis)

**Sabališkė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Kazitiškio.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Švenčionių apskritis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabališkiai

:: *Apie kaimą Šakių rajone žr. [[Sabališkiai (Šakiai)]]*.

**Sabališkiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Gelvonų. Yra Sabališkių dvaras.

## Gyventojai

## Galerija

Sabališkiai, stotelė.JPG|Stotelė kelyje 
Sabališkiai, tvenkinys.JPG|Sabališkių tvenkinys
Sabališkiai, pastatas.JPG|Ūkio pastatas


## Šaltiniai
Sabališkiai (Šakiai)

**Sabališkiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Kriūkų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabalunkos

**Sabalunkos** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Salako miestelio centro. Ribojasi su Salako teritorija. Saugomas Sabalunkų šaltinis.

## Gyventojai

Sabalunkose, savo vienkiemyje kurį laiką buvo apsigyvenusi tapytoja Eglė Velaniškytė.

## Šaltiniai
Sabencai

**Sabencai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Šaulių I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabijonai

**Sabijonai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Barzdų, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabuliškiai

**Sabuliškiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Alizavos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabutoniškė

**Sabutoniškė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kimbartiškės. 

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sadaimiai

:: *Apie kaimą Inturkės seniūnijoje žr. [[Sadaimiai (Inturkė)]]*.

**Sadaimiai** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 15 km nuo Joniškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sabonėliai

**Sabonėliai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 19 km nuo Piniavos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sadūniškė

**Sadūniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Ceikinių, Aukštojos miško apsuptyje. Pasiekiamas keliuku nuo Lepšių.

## Etimologija
Vietovardis yra priesagos *-išk-* vedinys iš asmenvardžio *[[Sadūnas|Sadū́nas]]*.

## Istorija
XX a. pr. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saidžiai (Trakai)

**Saidžiai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Kariotiškių, šalia Vosyliukų. Įsikūrę Neries kairiajame krante, prie Saidės žiočių, priešais Saidžius Vilniaus rajone. Ties šiuo kaimu yra garsioji Saidės rėva, buvusi rimta kliūtimi sielininkams ir upeiviams. Saugomas Saidžių šaltinis, Didysis Saidės akmuo. Įrengta stovyklavietė. Netoliese stūkso Stirnių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakalai (Pakruojis)

**Sakalai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Stačiūnų, piečiau kelio .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saduvka

**Saduvka** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Naujo Strūnaičio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saidotiškės

**Saidotiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakalai (Šakiai)

**Sakalai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Slavikų, šalia Sudargo miško, 3 km į pietvakarius nuo kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakalai (Šalčininkai)

**Sakalai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Jašiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakalinė (Šalčininkai)

**Sakalinė** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Šalčininkų, prie Beržūnos upelio. Prie pat kaimo praeina siena su Baltarusija, skirianti nuo Kulkiškių. Eina kelias .

## Istorija
XX a. pr. buvo Vagneriams priklausęs Sokolenščiznos palivarkas Lydos apskrities Benekainių valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakališkė (reikšmės)

**Sakališke** vadinami kaimai Švenčionių rajone:

* Sakališkė – iki 2015 m. vadinta Sakališke I;
* Sakališkė I – 2015 m. pervadinta į Sakališkę;
* Sakališkė II – 2015 m. prijungtos prie Sakališkės I;
* Sakališkė III.
Sakališkė

**Sakališkė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Svirkų, prie kelio . Ties kaimu atsiveria vaizdingi kraštovaizdžiai nuo Švenčionių aukštumos šlaitų.

## Istorija

Iki 2015 m. vadinosi **Sakališkė I**. 2015 m. prie kaimo prijungta Sakališkė II, kaimas pervadintas **Sakališke**.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakališkė II

**Sakališkė II** – buvęs kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Svirkų.

## Istorija

2015 m. prijungtas prie Sakališkės I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakališkės (Zarasai)

**Sakališkės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pakniškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakalniškės

**Sakalniškės** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Variekos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakalupis

**Sakalupis** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Šikšnių, 5 km į šiaurę nuo kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Sakniava

**Sakniava** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Veisiejų, prie Sakno ežero. Praeina kelias .

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs nuo ežero vardo *Sãknas, Saknius* arba upėvardžio *Sakna*.

## Istorija

XIX a. pab. Sakniava buvo šlėktų kaimas; pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių, Veisiejų parapiją.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saksoniškė

**Saksoniškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1 km nuo Dūkštelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sakteliai

**Sakteliai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Šiaulėnų.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Salagalys (Kupiškis)

**Salagalys** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Pandėlio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Salaviškis

**Salaviškis** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Suvieko, prie kelio .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saldotiškis

**Saldotiškis** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Leliūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Salelė (Ignalina)

**Salelė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Ceikinių, prie kelio . Apylinkėse telkšo ežeras Babrinis.

## Etimologija
Priesagos *-el-* vedinys iš žodžio *[[sala|salà]]* ‘iš visų pusių vandens apsuptas sausumos plotas; pakilesnis, sausas žemės plotelis liūne, raiste’.

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje, Baranovo valda.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saliniai (Imbradas)

**Saliniai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Suvieko, prie gojelio. Ateina keliukas nuo Didėjos.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saliniavietė

**Saliniavietė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Suginčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saliniai (Dusetos)

**Saliniai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Antazavės, prie rytinio Salinio ežero kranto. Apylinkės miškingos.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Salomenka (Ignalina)

**Salomenka** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Mielagėnų, prie Barzdėniškės upelio. Toliau rytuose telkšo ežeras Milašius. Ties kaimu jungiasi keliai  ir , taip pat kelias į Buckūnus.

## Etimologija
Greičiausiai pavadinimas kilęs iš  ʻšiaudinisʼ.

## Istorija
1830 m. kaime buvo 7 sodybos. XIX a. pab. Salomenkos kaimas buvo Švenčionių apskrityje, Mielagėnų valsčiuje, Kublickių valda.

Lenkmečiu veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius (iki 1936 m.), „Ryto“ draugijos lietuviška pradžios mokykla.

Sovietmečiu priklausė Mielagėnų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Salomenka (Prienai)

**Salomenka** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 19 km nuo Lielionių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Salomiškis

**Salomiškis** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rumšiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Hello Kitty

**Hello Kitty** () – išgalvotas baltos katės su raudonu kaspinu personažas, sukurtas japonų dizainerės Yuko Shimizu ir išpopuliarintas kompanijos Sanrio. Pirmieji produktai, ant kurių buvo nupiešta Hello Kitty, pirmą kartą pasirodė 1974 m. Japonijoje, o 1976 m. debiutavo JAV. Bėgant laikui, Hello Kitty tapo neatsiejama japonų „kawaii“ populiarios kultūros, vaizduojančios mažus ir linksmus personažus, dalis. Sanrio lig šiol yra yra šio prekės ženklo savininkė ir licencijuoja jo naudojimą tiek Japonijoje, tiek kitose šalyse. Hello Kitty produktų metinė apyvarta sudaro apie 5 milijardus JAV dolerių.

## Prekės
Prekės su Hello Kitty ženklu yra įvairios, pradedant lėlėmis, baigiant rūbais, indais, buitine technika ir net automobiliais. Kartais Herro Kitty naudojama ir ant prabangos prekių.

### Finansų sektorius
2010, Bank of America pasiūlė Hello Kitty papuoštas banko sąskaitas, kur banko klientas gali gauti čekių knygelę ir kreditinę kortelę su Hello Kitty ženklu. MasterCard jau net nuo 2004 metų naudoja ši ženklą. 

### Prabangos prekės
SANRIO ir gitarų gamintojas Fender išleido seriją Hello Kitty gitarų (the Hello Kitty Stratocaster). Airbus yra sukūrusi Hello Kitty papuoštą lėktuvą (the Hello Kitty Jet). 2009 metais prasidėjo bendradarbiavimas tarp Hello Kitty ir rūbų prekinio ženklo Stussy; buvo gaminami marškinėliai, pakabukai, džemperiai su Hello Kitty ženklu. 

2010 m. Hello Kitty įžengė į vyno rinką, pateikdama pirkėjams 4 rūšių vyną, kurį galima pirkti internete, plėsdama savo tikslinę auditoriją ir orientuodamasi ir į vyresnio amžiaus segmentą.
 
### Muzika
Hello Kitty turi jos vardo kompaktinę plokštelę pavadinimu Hello World, kurioje Hello Kitty-įkvėpti atlikėjai patalpino savo atliekamas dainas, tarp jų Keke Palmer and Cori Yarckin.

### Žaidimai
Nuo 1992 m. buvo sukurta begalė Hello Kitty žaidimų. Dauguma jų liko tik Japonijos rinkoje. Hello Kitty epizodiškai pasirodydavo tokiuose SANRIO personažų kompiuteriniuose žaidimuose kaip Keroppi, Kero Kero Keroppi no Bōken Nikki: Nemureru Mori no Keroleen. Specialios žaidimų konsolės Hello Kitty Dreamcast, Hello Kitty Game Boy Pocket, ir Hello Kitty Crystal Edition Xbox taip pat buvo išleistos tik Japonijoje.

## Autorinės teisės
Hello Kitty yra prekinis ženklas kuris yra kompanijos SANRIO nuosavybė. Pasaulyje taip pat gaminama labai daug nelegalių prekių su Hello Kitty ženklu.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Official Hello Kitty website
Kunigokalnis

**Kunigokalnis** (arba ***Kunigų kalnas***) stūkso Aukštaitijoje, prie Salako, Gražutės RP. Alkakalnis yra 1 km į šiaurės rytus nuo Salako pilkapyno, Salako girioje.

## Istorija

Ant kalno kadaise stovėjo benediktinų vienuolynas ir bažnyčia. Čia pat, pastatų rūsiuose buvo laidojami mirę kunigai ir vienuoliai.

## Legendos

Pasakojama, kad baudžiavos laikais Salako apylinkėse gyvenęs kunigas, turėjęs labai daug žemės. Su jo žemę dirbančiais darbininkais jis buvęs žiaurus – vertęs daug dirbti, mušdavęs ir kitaip bausdavęs. Jo laukuose ir šis kalnas buvęs – ant jo užlipdavęs kunigas ir stebėdavęs kaip dirbama.
Salos (Trakai)

**Salos** (arba ***Saloncai***) – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, į pietus nuo Grigiškių. Šiaurinė kaimo dalis prijungta prie Vilniaus miesto.

## Istorija

2000 m. šiaurinė dalis kaimo perduota Vilniaus miesto savivaldybei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mukulių dvaras

**Mukulių dvaras** – dvaras, stovėjęs Mukuliuose (kaimas Zarasų rajone).

Dvarvietės apylinkėse auga saugomi Mukulių ąžuolai, Mukulių tuopa.

## Istorija

Mukulių dvaras įkurtas XVIII a. pradžioje prie Avilio ežero kranto. Jis anksčiau priklausė Giedraičiams, paskui Kelpšams.

1829 m. iš Mukulių dvaro kilusi Rožė Karvovksa (g. 1810 m.) buvo įrašyta Dusetų parapijos surašyme kaip Adomo Dunteno žmona, gyvenanti su juo Nendrijos dvare, šalia Vėlaikių prie Indrajo ežero.

1872 m. dvarą įsigijo Pavelas Osipovičius Bobrovskis, žymus Rusijos karinis veikėjas, istorikas, senatorius ir infanterijos generolas. Dvaras turėjo 236 ha žemės.

Pasak vietinių gyventojų, generolas buvo paprastas senukas, jis labai brangino caro Nikolajaus jam padovanotą kardą už narsą. Visoje dvaro apylinkėje prie ežerų pakelėmis jis užveisė daugybę eglių alėjų, prisodino įvairių egzotiškų medžių, kedrų. Dvaras turėjo didžiulį sodą – šis buvo labai prižiūrimas, aptvertas. P. Bobrovskis gyveno Petrograde, o vasarodavo Mukuliuose. Jo viešnagės metu parko piliakalniuke nuolat plazdėdavo iškelta vėliava.

P. Bobrovskis mirė 1905 m. Sankt Peterburge, jo palaikai buvo atvežti į Mukulių kapinaites.

Su Mukulių dvaru yra susijusi ir kita garsi pavardė – šiame dvare gimė būsimasis generolas leitenantas baronas Piotras Nikolajevičius Vrangelis (1878–1928). Dalyvavo Pirmajame pasauliniame kare. 1917 m. jam buvo suteiktas generolo majoro laipsnis. 1920 m. kovo 22 d. P. Vrangelis iš generolo A. Denikino perėmė rusų baltosios armijos vadovavimą ir per trumpą laiką negausioje ir pakrikusioje kariuomenėje įvedė tvarką. 1920 m. jis sėkmingai kovojo prieš bolševikus. Lenkijai pasirašius taikos sutartį su Sovietų Rusija, bolševikai sutelkė savo pajėgas prieš P. Vrangelį, taigi generolas buvo priverstas pasitraukti į Krymą ir evakuotis į Turkiją. P. Vrangelis paveldėjo barono titulą, tačiau neturėjo savo dvaro ir nuosavybės. Tikėtina, kad su Bobrovskiu jį siejo giminystės ar artimos draugystės ryšiai.

Po Bobrovskių mirties Mukulių dvaras atiteko Gulbinskams, o iš jų apie 1923 m. dvarą nupirko daktaras Juozas Buzelis.

## Šaltiniai
* „Zarasai laiko vilnyse“, sudarė Laima Raubiškienė.
* Mukulių buv. dvaro sodybos fragmentai (Kultūros vertybių registras)
* Neišgali susitvarkyti istoriniame Mukulių dvare (Gimtasis kraštas/delfi)
Batagaj Alyta

**Batagaj Alyta** (, ), dar vadinama **Sakyryru** () – gyvenvietė Rusijoje, Jakutijoje, prie Ulachan Sakyryro upės (Janos baseinas). Evenų-Bytantajaus uluso administracinis centras. 1,7 tūkst. gyventojų. Su Jakutsku susisiekiama oro transportu.

Veikia mokykla-internatas (mokoma evenų kalbos), kultūros namai, biblioteka, muzikos mokykla, liaudies teatras. Mokykloje veikia krašto muziejus.

## Istorija

Batagaj Alyta įkurta 1936 m.
Kularo kalnagūbris

**Kularo kalnagūbris** () – kalnagūbris Rusijoje, Jakutijos šiaurėje, Verchojansko kalnagūbrio sistemoje. Sudaro Janos ir Omolojaus vandenskyrą. Ilgis 380 km. Aukštis iki 1289 m. Sudarytas iš skalūnų, smiltainio, šiaurėje yra granito sluoksnių.

Padengtas kalnų tundros augalija, slėniuose auga maumedžių miškatundrė. Yra aukso ir alavo rūdos telkinių.

## Šaltiniai
Lielindrica

**Indrica** () – kaimas Latvijoje, Kraslavos savivaldybės Kalniešų valsčiuje, dešiniajame Dauguvos krante, apie 12 km į rytus nuo Kraslavos.

## Istorija
Nuo XV a. – XVI a. priklausė didikams Plateriams. 1893–1910 m. grafas J. Plateris Indricos ir gretimų Šternbergo, Bindarių, Paulinavos, Spalviškių dvarų žemes pardavė Daugėliškio, Dūkšto, Rimšės parapijų lietuvių ūkininkams, kuriems Rusijos imperijos valdžia neleido įsigyti žemės Lietuvoje.

Nuo 1903 m. Šv. Jono Krikštytojo bažnyčioje sakyti lietuviški pamokslai, iki – 1920 m. laikytos pamaldos. 1929 m. Indricoje veikė mišri pradžios mokykla, lietuvių kalba dėstyta kaip dalykas. Veikė lietuvių „Šviesos“ draugija, choras, rengti vakarai. 

Kaime yra kooperatinė bendrovė „Indrica“.

## Gyventojai lietuviai

## Šaltiniai
Jonušas Marija Tiškevičius-Lonckis

**Jonušas Marija Tiškevičius-Lonckis** (, 1900 m. liepos 28 d. Palangoje – 1987 m. lapkričio 30 d. Santa Barbaroje, JAV) – Lietuvos-Lenkijos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija
Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės antrosios Biržų-Kretingos šakos. Tėvas Feliksas Tiškevičius. Motina Antanina Sofija Loncka. Broliai Feliksas Tiškevičius-Lonckis, Stanislovas Marija Tiškevičius ir Alfredas Marija Tiškevičius.

Agronomas, žirgininkas, Lenkijos kariuomenės kavalerijos atsargos jaunesnysis leitenantas, nuo 1942 m. – Lenkijos ginkluotųjų pajėgų kapitonas, Maltos Ordino riteris.
## Šeima
Žmona (1926 m.) Elžbieta Zamoiska (Elżbieta hr. Zamoyska; 1902 m. kovo 25 d. Raceve prie Oršos, Baltarusija – 1983 m. spalio 25 d. Santa Barbaroje, JAV).

Bevaikis. Jo įsivaikinti abu sesers Marijos Kristinos Mielžinskos (1897-1932 m.) sūnūs:
* Andrius Kristupas Marija Motiejus Feliksas Stanislovas Antanas Rapolas Mielžinskis (Andrzej Krzysztof Maria Maciej Feliks Stanisław Antoni Rafał Mielżyński, 1920 m. kovo 24 d. Poznanėje – 1988 m. liepos 24 d. Keiptaune, PAR), Pavlovicų dvarininkas, Lenkijos ulonų pulko jaun. leitenantas (1942 m.)
* Feliksas Kristupas Marija Antanas Stanislovas Mielžinskis (Feliks Krzysztof Maria Antoni Stanisław Mielżyński, g. 1922 m. sausio 17 d. Mchuose, Lenkija), Mchų dvarininkas, Lenkijos ulonų pulko jaun. leitenantas (1942 m.).

## Dvarai
Iš dėdės Stanislovo Antano Lonckio (Stanisław Antoni Łącki, 1866-1937 m.) paveldėjo Lenkijoje Posadovo majoratą, valdė Nove Miasto dvarą.

## Šaltiniai

* Julius Kanarskas. Palangos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčios fundatoriai grafai Tiškevičiai. – Palanga. Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia: istorijos, architektūros, meno kūrinių, archyvų tyrimai / sudarė Danutė Mukienė. – [Vilnius]: Regionų kultūrinių iniciatyvų centras: Lietuvos dailės muziejus (Vilnius: Petro ofsetas) 2007, p. 115–127.

## Nuorodos
* Palangos gintaro miziejus
Feliksas Tiškevičius-Lonckis

**Feliksas Tiškevičius-Lonckis** (, 1905 m. gegužės 18 d. Palangoje – 1970 m. rugpjūčio 27 d. Compton House, Velsas) – Lietuvos-Lenkijos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija
Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės antrosios Biržų-Kretingos šakos. Tėvas Feliksas Tiškevičius. Motina Antanina Sofija Loncka. Broliai Jonušas Marija Tiškevičius-Lonckis, Stanislovas Marija Tiškevičius ir Alfredas Marija Tiškevičius .

Užaugo Palangoje. Įvaikintas dėdės, motinos brolio Stanislovo Antano Lonckio, persikėlė į Lenkija. 1939 m. buvo Lenkijos kariuomenės 17-ojo ulonų pulko, o nuo 1942 m. – Lenkijos ginkluotųjų pajėgų 12-ojo ulonų pulko atsargos jaunesnysis leitenantas. Baigiantis Antrajam pasauliniam karui, pasitraukė į Vakarus, gyveno Velse.
## Šeima
Vedė du kartus. Pirmoji žmona (1930–1948) buvo Jadvyga Ževuska (Jadwiga hr. Rzewuska, 1904 m. birželio 8 d. Odesoje, Ukraina – 1992 m. balandžio 10 d. Paryžiuje. Antroji žmona 1949 m. buvo Elisabeth Margaret Bristow-Loynes (1914 m. sausio 27 d. Wyverstone, Suffolk – 1991 m. kovo 26 d. Wimbrne, Dorset).

Vaikai:
* Janina Marija Antanina Tiškevič-Loncka-Šedo (Janina Maria Antonina Tyszkiewicz-Łącka-Chedeau, g. 1931 m. rugsėjo 9 d. Varšuvoje)
* Steponas Antanas Tiškevičius (Stephan Anthony Tyszkiewicz, g. 1949 m. liepos 2 d. Margate, Kent, Didžioji Britanija). 1993 m. vedė Oną Ruškovską (Anna Ruszkowska).

## Dvarai
Iš dėdės Stanislovo Antano Lonckio (Stanisław Antoni Łącki, 1866–1937 m.), paveldėjo Lenkijos Silezijoje Lvuveko majoratą.

## Šaltiniai

* Julius Kanarskas. Palangos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčios fundatoriai grafai Tiškevičiai. – Palanga. Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia: istorijos, architektūros, meno kūrinių, archyvų tyrimai / sudarė Danutė Mukienė. – [Vilnius]: Regionų kultūrinių iniciatyvų centras: Lietuvos dailės muziejus (Vilnius: Petro ofsetas) 2007, p. 115–127.
* Julius Kanarskas. Grafai Tiškevičiai (genealoginis medis). – Kretingos muziejus grafų Tiškevičių dvare. Kretinga (Klaipėda: Druka), 2010.

## Nuorodos
* Palangos gintaro muziejus
Hvaihė

**Hvaihė** () – upė rytų Kinijoje, Jangdzės ir Chvangchės tarpupyje. Prasideda Henano provincijoje, Tongbajaus kalnuose. Teka į rytus Didžiąja Kinijos lyguma. Įteka į Hundzės ežerą, kanalais sujungtą su Jangdze ir Geltonąja jūra.

Didžiausi intakai: Honghė, Kvanhė, Guohė, Huihė (kairieji).

Vidutinis Hvaihės debitas yra ~1000 m³/s, tačiau musonų metu kyla smarkus poplūdis, kurio metu upės debitas siekia 10-13 tūkst. m³/s. Upė neša daug nešmenų, dėl kurių kyla dugnas ir kyla grėsmė aplinkinei lygumai. Upės vaga istorijos bėgyje migravo – įtekėdavo tai į Chvangchę, tai į Jangdzę, tai į Geltonąją jūrą. XX a. vid. įrengti irigaciniai mechanizmai ir sudarytas Hundzės ežeras padėjo sumažinti užtvindymų grėsmę. Dabar didžioji vandens dalis nuteka į Jangdzę.

Upės žemupys laivuojamas, su kitomis upėmis jungiasi Didžiuoju Kinijos kanalu. Upės vanduo naudojamas drėkinimui. Svarbiausi miestai prie Hvaihės – Hvainanas, Bengbu.

## Šaltiniai
Hugli

**Hugli** () – upė Indijoje, Vakarų Bengalijoje; Gangos upės atšaka (Gangos-Brahmaputros deltos dalis). Atsišakoja nuo Gango ties Barakos užtvanka, įrengtas kanalas, kuriuo Hugli papildoma Gango vandenimis. Teka pietų kryptimi, smarkiai meandruoja. Įteka į Bengalijos įlanką ties Haldija, sudaro iki 30 km pločio siekiančią estuariją.

Pagrindinis intakas – Damodaras (dešinysis).

Upės vandens lygis veikiamas jūros potvynių, susidaro priešsrovinė banga. Vyksta intensyvi laivyba. Prie Hugli įsikūręs Indijos didmiestis Kalkuta.
Generolas feldmaršal-leitenantas

**Generolas feldmaršal-leitenantas** () – Rusijos imperijos generolo laipsnis 1704–1718 m., žemesnis už generolo feldmaršalo laipsnį. Generolas feldmaršal-leitenantas būdavo artimiausiu generolo feldmaršalo padėjėju, šio nesant perimdavo jo kaip vyriausiojo kariuomenės vado pareigas.

Generolas feldmaršal-leitenantas atitiko vėliau sukurtoje Rangų lentelėje pirmą klasę. Pirmai klasei priklausė tiek aukštesnis generolo feldmaršalo laipsnis, tiek už jį žemesnis generolo feldmaršal-leitenanto laipsnis. Generolas feldmaršal-leitenantas buvo tituluojamas .

Šis karinis laipsnis buvo perimtas iš Austrijos kariuomenės, nes į Rusijos kariuomenę priėmė užsieniečių kariškių, turėjusių šį laipsnį. Jiems mirus šis laipsnis daugiau nebebuvo suteikiamas ir netrukus buvo panaikintas. Atitinkamas pareigas kaip ir anksčiau ėmė vykdyti vyriausias pilnas generolas.

## Nuorodos
* Генерал-фельдмаршал-лейтенант
Saloviškės

**Saloviškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Tolkiškių. 

## Istorija

Kaime yra pilkapynas. 1995 m. Arūno Strazdo vadovaujama Kultūros paveldo centro specialistų grupė žvalgė Saloviškių pilkapyną.

1996 m. birželio 27 d. paskeltas Lietuvos respublikos nekilnojamųjų kultūros vertybių registre kaip archeologinė vertybė nr. 54. Jis randasi 0,25 km į š. nuo Jankovicų–Panošiškių kelio ir 0,1 km į r. nuo Saloviškių ež. r. kranto, abipus Saloviškių–Vytautavos kelio. Teritorijos plotas 0,0996 ha.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saltininkai

**Saltininkai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Krosnos, prie Žuvinto rezervato.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Saltininkuose 1865 m. gimė Romos katalikų kunigas, teologijos mokslų daktaras, JAV lietuvių bendruomenės veikėjas, publicistas Antanas Staniukynas.

## Šaltiniai
Saltoniškė

:: *Apie kaimą Druskininkų savivaldybėje žr. [[Saltoniškė (Druskininkai)]]*.

**Saltoniškė** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 8 km į rytus Veisiejų, 2 km į vakarus nuo Leipalingio, prie Saltankos upelio. Praeina kelias . Šiaurinė dalis kaimo priskirta Druskininkų savivaldybei.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Saltõnas*.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Leipalingio valsčių ir parapiją. Buvo Leipalingio dvaro valda.

2000 m. dalis kaimo priskirta Druskininkų savivaldybei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saltoniškė (Druskininkai)

**Saltoniškė** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Leipalingio, buvusi Saltoniškės kaimo (Lazdijų rajonas) dalis. Stūkso Saltoniškės piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Evenų-Bytantajaus ulusas

**Evenų-Bytantajaus nacionalinis ulusas** (, ) – ulusas šiaurės-vidurio Jakutijoje. Administracinis centras – Batagaj Alyta.

## Geografija

Teritorija yra už šiaurės poliarinio rato, tarp Lenos ir Janos upių. Vakarinę pusę užima Verchojansko kalnagūbris, šiaurės rytinę – Kularo kalnagūbris. Ulusas yra vienas sunkiausiai pasiekiamų Jakutijoje.

## Gyventojai

Tautinė sudėtis (2002 m.):
* jakutai – 68 %
* evenai – 28 %
* rusai – 1 %
* kiti – 3 %

## Gyvenvietės

Pagrindinės uluso gyvenvietės:
* Batagaj Alyta
* Alai
* Djargalachas
* Kusturas

## Nuorodos
* Uluso žemėlapis
Salovartė

**Salovartė** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Senosios Varėnos, Dainavos girioje, Merkio dešiniajame krante (priešais Moliadugnį), prie Vardaunios žiočių. Šalia eina plentas , šiauriau telkšo Glėbas. Yra sodininkų bendrija „Salovartė“.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš žodžių *salà* ir galbūt *[[vartai|var̃tai]], var̃tas* („praėjimas tvoroje“), nors semantiškai toks dūrinys gana sunkiai paaiškinamas. Gal labiau būtų iš *vartà* „ginkluotas sargybos būrys“ ar *var̃tas* „miško sargas, eigulys“.

## Istorija

XIX a. pab. pateko į Trakų apskrities Varėnos valsčių, Mergežerio apylinkę. Buvo vandens malūnas. Tarpukariu ties Salovarte ėjo Lietuvos–Lenkijos demarkacinė linija, kaimas buvo Lietuvos pusėje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Viktoras Baublys (1943–2026) – partinis veikėjas, diplomatas.

## Šaltiniai
Saltragys

**Saltragys** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Betygalos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Salučiai

**Salučiai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Viktarino, Beržyno miške, prie Ilgio ežero.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš spėjamo asmenvardžio **Salùtis* (plg. pavardė *Salỹs* ir panašios).

## Istorija
Įkurtas XX a. vid. Vilkijos dvaro žemėse.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samaliava

**Samaliava** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Žaslių, piečiau Krivonių. 

## Istorija

XVIII a. pabaigoje minimas Samulevos dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samališkiai

**Samališkiai** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Berčiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samanai

**Samanai** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Troškūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samaniškės

**Samaniškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Skriaudžių, prie kelio .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Samaniškėse 1935 m. birželio 30 d. gimė istorikė, humanitarinių mokslų daktarė Nastazija Kairiūkštytė.

## Šaltiniai
Samanynė

**Samanyne** vadinami kaimai:

* Samaninė Jonavos rajone;
* Panevėžio rajone;
* Vilniaus rajone.

Taip pat – pelkė Samanynė.
Samanynė (Panevėžys)

**Samanynė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 17 km nuo Karsakiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samanynė (Vilnius)

**Samanynė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km nuo Sudervės, į pietvakarius nuo Rastinėnų, miškuose, Neries regioniniame parke.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samara (Panevėžys)

**Samara** – buvęs kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, netoli Krekenavos.

## Gyventojai
* 2001 m. – 0 gyv.
Samarakiškės

**Samarakiškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Dainavos, prie kelio . Telkšo nedidelis Samarakiškės tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Samarakiškių sodybų nuotraukos
Samarska

**Samarska** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Palėvenėlės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samauka (Trakai)

**Samauka** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Aukštadvario.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samavai

**Samavai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Šaulių I, prie Samavo ežero šiaurinio kranto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samsoniškės

**Samsoniškės** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Tarpučių, šalia kelio .

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sandiškiai

**Sandiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Videniškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samninkėliai

**Samninkėliai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Antakalnio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sanginiškės

**Sanginiškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Eišiškių, išsibarstęs tarp Karklinių ir Dimitrų.

## Istorija
XIX a. pab. Sanginiškės buvo šlėktų *[[okolica]]* Lydos apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santaka (Švenčionys)

**Santaka** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Švenčionėlių. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santaka (Buivydžiai)

**Santaka** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, netoli Buivydžių, prie Neries ir Žeimenos santakos. Kitame upės krante yra Santakos kaimas Nemenčinės seniūnijoje. Yra Santakos geležinkelio stotelė prie Vilniaus–Daugpilio geležinkelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santaka (Paberžė)

**Santaka** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Glitiškių. Įsikūręs prie Širvintos ir jos intako Akmenos santakos. Telkšo ant pastarosios upės sutvenktas Akmenos tvenkinys. Rytuose eina kelias  prie kurio yra Maseliškių kaimo stačiatikių kapinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santakai (Šakiai)

**Santakai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Sintautų, prie kelio .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė poetas Pranas Vaičaitis (1876–1901). Gimtasis namas neišliko, bet sode tebeauga jo pasodinti keli medžiai (ąžuolai, eglės). Yra Prano Vaičaičio sodyba-muziejus Sintautuose.

## Šaltiniai
Santakis (Plungė)

**Santakis** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Varkalių, prie kelio . Per Miniją nutiestas Mardosų tiltas. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santakis (Širvintos)

**Santakis** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Žemųjų Viesų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santakai (Vilnius)

**Santakai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Kalvelių, šiauriau Kenos geležinkelio stoties.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santakiai

**Santakiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Degučių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santara (Pajevonys)

**Santara** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kunigiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Santariškiai

**Santariškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Musninkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sapatiškės

**Sapatiškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Santaikos, šalia kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sapiegiškė

**Sapiegiškė** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Nedzingės. Yra miškas. Šiaurėje siekia Nedzingio ežerą.

## Etimologija
Gyvenvietė pavadinta pagal dvarininkų *[[Sapiegos|Sapiẽgų]]* pavardę.

## Istorija

XIX a. pab. Sapiegiškė buvo Nedzingės dvaro ponų Žilinskių valda. ~1866 m. čia gyveno 186 katalikai, 2 stačiatikiai ir 4 musulmonai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Kalanavičius (1945–1992), poetas.

## Šaltiniai
Sapiegiškės

**Sapiegiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Skirlėnų, prie kelio . Šiauriau kaimo telkšo Pravalas, rytiniu pakraščiu teka Žeimena.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saplaučizna

**Saplaučizna** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Smalvų.

## Istorija

XX a. pradžioje įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sapliai

**Sapliai** (*Sopliai*) – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Didžiasalio, Birvėtos dešiniajame krante. Pasiekiamas laukų keliuku nuo Sekonių.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Saplỹs*. Pavardė sietina su  „lašas, caplys; varveklis“ bei baltarusiška pavarde *Cаплёў, Cапель*.

## Istorija
Tverečiaus bažnyčios metrikose kaimas minimas 1755 m.

XIX a. pab. buvo kaimas Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiuje, Dysnos apylinkėje, priklausė Dysnos dvarui.

Sovietmečiu priklausė Dysnos apylinkei. Veikė pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sapnai (Širvintos)

:: *Apie miego metu patiriamus pojūčius žr. [[Sapnas]]*.

**Sapnai** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Musninkų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sarakiškiai (Kelmė)

**Sarakiškiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Užvenčio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sarakiškiai (Molėtai)

**Sarakiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Luokesos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sarališkiai

**Sarališkiai** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Dubingių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sarapiniškė

:: *Apie viensėdį žr. [[Sarapiniškė (viensėdis)]]*.

**Sarapiniškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Lupikų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sarapiniškė (Aukštuoliai)

**Sarapiniškė** – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Lupikų, ryčiau Aukštuolių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sarčiai

**Sarčiai** (arba ***Cartai***) – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 1 km į pietryčius nuo Kretingalės, abipus kelio , prie Cinkupio upelio.

## Etimologija
Vietovardis kildinamas iš asmenvardžio *Sartis* (1511–1520 m. Kretingalėje minimas asmuo *Pawel Sardt*). Asmenvardis sietinas su žodžiu *sartas* „rudo plauko arklys“.

## Istorija
Kaimas žymimas 1670 m. žemėlapyje. 1785 m. minimas kaip bajoriškas kaimas, 7 sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Retranšementas

**Retranšementas**, (iš  'atskirti; įtvirtinti') – fortifikaciniai statiniai pagrindinės gynybinės pozicijos užnugaryje. Retranšementas skirtas apšaudyti erdvę tarp pagrindinės pozicijos ir paties retranšemento, jei priešas prasiveržia pro pagrindinę gynybinę liniją. Taip priešas priverčiamas atakuoti toliau.

Retranšementai naudoti tiek ilgalaikėje, tiek lauko fortifikacijoje.

Retranšementai būdavo tiek pylimai su grioviais, tiek gynybai pritaikyti statiniai (pvz., gynybinės kareivinės).

## Abšnitas
XVIII a. Rusijoje pylimo tipo retranšementai buvo vadinami **abšnitais** ( 'atkarpa'). Abšnitas būdavo pagalbinis vidinis tvirtovės statinys pylimas su grioviu priekyje. Nuo abšnito būdavo galima apšaudyti pagrindinio pylimo užnugarinę pusę, jei ten įsiverždavo priešas.

Viduramžiais abšnito funkciją dažnai atlikdavo vidinė įtvirtinimų linija, kuri savo aukščiu būdavo žemesnė nei priekyje esantis pylimas.

## Nuorodos
* Ретраншамент 
* Абшнит
Sargėnai (Panevėžys)

**Sargėnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Naujamiesčio, prie kelio , stovi Kiršino tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sarginė

:: *Apie kaimą Vilniaus rajone žr. [[Sarginė (Vilnius)]]*.

**Sarginė** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šilavoto.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės
* Gintautas Dabrišius (g. 1952 m.) – lietuvių poetas.

## Galerija

Sarginė, Prienų r.JPG|Sarginės kaimo atminimui
Sarginė, Baranauskų giminės kryžius.JPG|Baranauskų giminės kryžius
Sarginės k., Prienų r.JPG|Žvyrkelis


## Šaltiniai
Sargūniškės

**Sargūniškės** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Tirylių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sarickai

**Sarickai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Donatas Ulvydas

**Donatas Ulvydas** (g. 1975 m. birželio 1 d. Šiauliuose) – filmų, reklamų, muzikinių vaizdo klipų, televizijos laidų režisierius bei scenaristas.

## Biografija
Mokėsi Šiaulių 9-ojoje vidurinėje mokykloje. 1999 m. baigė Kino bei TV režisūros ir filmų gamybos specialybę Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje, kurso vadovas Henrikas Šablevičius.

1994 m. įkūrė „Vasaros vaidybos studiją“, vėliau tapusia „Summer Media Studio“. 2002 m. įkūrė filmų ir vaizdo klipų gamybos įmonę „Kino komanda“.

2006 m. režisavo grupės „LT United“ pasirodymą Eurovizijos dainų konkurse Graikijoje, kuriame grupė laimėjo šeštą vietą.

## Apdovanojimai
* 1999 m. muzikinių vaizdo klipų konkurso „Edvės“ (LTV) geriausias metų muzikinis vaizdo klipas „Mono arba Stereo“ (atlikėjas Andrius Mamontovas)
* 2009 m. „Sidabrinės gervės“ geriausio metų režisieriaus ir scenarijaus apdovanojimai bei geriausio dokumentinio filmo nominacija už filmą „Vabzdžių dresuotojas“
* 2012 m. „Sidabrinės gervės“ nominacija už geriausią pilnametražį vaidybos filmą „Tadas Blinda. Pradžia“
* 2013 m. „Sidabrinės gervės“ nominacija už geriausią pilnametražį vaidybos filmą „Valentinas vienas“
* 2017 m. „Sidabrinės gervės“ nominacijos už geriausią pilnametražį vaidybos filmą bei profesinės meistrystės darbą „Emilija iš Laisvės alėjos“

## Filmografija
* 2019 m. „Valstybės paslaptis" – dokumentinis filmas apie prezidentę Dalią Grybauskaitę.
* 2019 m. „Ir visi jų vyrai“
*2017 m. „Emilija iš Laisvės alėjos“
*2014 m. „Šventa karvė“
*2013 m. „Kaip pavogti žmoną“
*2013 m. „Valentinas vienas“
*2010 m. „Tadas Blinda. Pradžia“ – vaidybinis kino filmas apie jau mitu tapusį ir visiems lietuviams gerai žinomo svieto lygintojo Tado Blindos asmenybės užuomazgas.
* 2009 m. „Prezidentės portretas“ – dokumentinė TV apybraiža apie naujai išrinktą Lietuvos prezidentę Dalią Grybauskaitę.
* 2008 m. „Vabzdžių dresuotojas“ – dokumentinis/vaidybinis filmas apie lėlinės animacijos pradininką Vladislovą Starevičių.
* 2000 m. „Foje filme 14“ – dokumentinis filmas iš archyvinės medžiagos apie Lietuvos pop grupės „Foje“ keturiolika metų scenoje.

## Muzikiniai vaizdo klipai
* 2006 m. „LT United“ – „We are the winners“
* 2005 m. Linas ir Simona – „What happened to your love“
* 1999 m. Andrius Mamontovas – „Mono arba stereo“
* 1998 m. „Biplan“ – „Labas rytas“

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Sarteniškis

**Sarteniškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Rubikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sarmačinai

**Sarmačinai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Stirnėnų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Sarmačinuose 1889 m. vasario 18 d. gimė gydytojas, rašytojas, JAV visuomenės veikėjas Algirdas Margeris.

## Šaltiniai
Sarokpolis

**Sarokpolis** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Pavoverės, prie Voveraitės upelio. Šalia eina plentas .

## Etimologija

Sarokpolis – dvarininkinis vietovardis, kilęs nuo vietos dvaro valdytojų Sorokų pavardės.

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Anksčiau Sarokpolio vardu vadinta gyvenvietė, vėliau tapusi bažnytkaimiu Pavoverė. XX a. pradžioje nutiesus geležinkelį, netoliese atidaryta Sarokpolio geležinkelio stotelė, vėliau pervadinta Pavoverės vardu.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saugoniai

**Saugoniai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Alvito.

## Istorija

Alvito apylinkės Saugonių kaimas 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Saugučiai

**Saugučiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Didžiųjų Šelvių.

## Istorija

Juodupėnų apylinkės Saugučių kaimas 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku. 2018 m. vėl atkurtas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Saugučiuose gimė bibliotekininkas, istorikasJuozas Marcinkevičius (1931–2024).

## Šaltiniai
Saugūniškės

**Saugūniškėmis** vadinami kaimai Vilniaus rajone:

* Dūkštų seniūnijoje,
* Maišiagalos seniūnijoje.
Saugūniškės (Dūkštos)

**Saugūniškės** – buvęs kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km nuo Dūkštų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sauliakalnis

:: *Apie kaimą žr. [[Sauliakalnis (Smalvos)]]*.

**Sauliakalnis** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės. 

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai