open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valtelina

**Valtelina** (, , ) – kalnų slėnis šiaurės Italijoje, Lombardijoje, Šveicarijos pasienyje. Driekiasi per 120 km Alpių kalnuose, į rytus nuo Komo ežero. Slėniu į Komo ežerą teka Ados upė. Per slėnį eina plentas ir geležinkelis, jungiantis Lombardiją ir Šveicariją, yra keletas hidroelektrinių. Verčiamasi žemdirbyste, taip pat išvystas turizmas, kalnų slidinėjimas, vynininkystė, sūrių gamyba.

Pagrindinis miestas – Sondrijus.

XVI–XVIII a. slėnis priklausė Graubiundeno aljansui, čia mišriai gyveno vokiškai, lombardiškai, itališkai, retoromaniškai kalbantys žmonės. Trisdešimtmečio karo metu Valtelina buvo užimta Habsburgų pajėgų, o 1797 m. prisijungė prie Cizalpinės respublikos, taip vėliau tapdama Italijos dalimi. 1944 m. italų fašistai, pralaimėję karą, bandė įsitvirtinti Valtelinoje. 1987 m. slėnį nuniokojo liūčių ir nuošliaužų sukeltas smarkus potvynis, kurio metu ištvinusi Ados upė griovė užtvankas ir užliejo gyvenvietes.

## Šaltiniai
Valverdė

**Valverdė** ( „žaliasis slėnis“) gali reikšti šias vietoves:

* Valverdė – provincija Dominikos Respublikoje;
* Valverdė – buvęs Mao miesto Dominikos Respublikoje pavadinimas;
* Valverdė – miestelis Ispanijoje, Tenerifės provincijoje;
* Valverde del Kaminas – miestelis Ispanijoje, Andalūzijoje;
* Valverde de Leganesas – miestelis Ispanijoje, Badachose;
* Valverde de Fresnas – miestelis Ispanijoje, Estremaduroje;
* Valverdė – miestelis Italijoje, Sicilijoje;
* Valverdė – miestelis Italijoje, Lombardijoje.
Vampumas

**Vampumas** – Šiaurės Amerikos rytų pakrantės indėnų susižinojimo, mainų priemonė. Tai ant siūlų suvertų kriauklių ryšulys. Iš tokių siūlų nupintomis juostomis būdavo susijuosiama lyg diržais. Susižinoma būdavo pagal kriauklių skaičių, spalvą, geometrinius derinius, raštus (pvz., raudonas kirvis juodame fone reikšdavo karo paskelbimą, raudona kriauklė reikšdavo karą, balta – taiką, laimę ir kt.).

Žodis vampumas (*wampum*) yra trumpinys nuo *wampumpeag*, kuris algonkinų kalboms (masačiusetsų, narangasetų) reiškė „balti siūlai (su kriauklėmis)“.

## Taip pat skaitykite
* kipu

## Šaltiniai
Vandžo kalnagūbris

**Vandžo kalnagūbris** () – Pamyro kalnagūbris, esantis kalnyno vakaruose, Tadžikistane, tarp Vandžo ir Jazgulemo upių. Ilgis 85 km. Aukštis viršija 5000 m. Sudarytas iš smiltainio, granito, konglomerato. Šlaitai statūs, išraižyti tarpeklių.

Šlaitai sausringi, auga krūmokšniai. Viršukalnėse (>4000 m aukščio) yra ledynų (bendras plotas – 221 km²).

## Šaltiniai
Vandenis (reikšmės)

**Vandenis** gali reikšti:
* Vandenis – žvaigždynas;
* Vandenis – Zodiako ženklas;
* Vandenis – slavų mitologinė būtybė.
Far Cry Primal

**Far Cry Primal** – veiksmo ir nuotykių kompiuterinis žaidimas, sukurtas ir 2016 m. vasario 23 d. išleistas bendrovės „Ubisoft“. Žaidimas pritaikytas Microsoft Windows, PlayStation 4 ir Xbox One platformoms. Žaidime veiksmas vyksta maždaug prieš 10 000 m. pr. m. e., paleolito pab. – mezolito pr. Europoje, pagrindinis žaidimo herojus yra medžiotojas Takaras, kuris iš neginkluoto laukinio tampa tikru genties vadu. Žaidime veikėjai kalba išgalvota kalba su tam tikra sintakse ir struktūra. Ji pagrįsta pertvarkyta senąja indoeuropiečių prokalbe.

Asmeniniams kompiuteriams skirta versija žaidimų vertinimo svetainės Metacritic suvestinės duomenimis surinko 74 balus iš 100.

## Šaltiniai
Douglas Costa

**Duglasas Košta de Soza** (*Douglas Costa de Souza*; g. 1990 m. rugsėjo 14 d.) – Brazilijos futbolininkas, krašto saugas. 

Geriausiai žinomas už klaidinančius manevrus, greitį, kamuolio valdymo techniką.

## Karjera
2010 m. už 6 milijonus eurų iš „Grêmio” klubo persikėlė į Donetsko „Shaktar” komandą, su kuria laimėjo Anglijos Premier lygą, Ukrainos taurės varžybas ir Super taurę. 2015 m. persikėlė į Miuncheno Bayern ekipą už 60 milijonų eurų. Vėliau buvo paskolintas Turino komandai, su kuria pasirašė nuolatinę sutartį 2018 m.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Laimėjimai

;Donecko Šachtar

* Ukrainos aukščiausioji lyga: 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14 m.
* Ukrainos futbolo taurė: 2010–11, 2011–12, 2012–13 m.
* Ukrainos futbolo supertaurė: 2010, 2012, 2013 m.
* Jungtinis turnyras: 2014 m.
;Bayern Munich
* Bundesliga: 2015–16, 2016–17 m.
* Vokietijos futbolo taurė: 2015–16 m.
* Vokietijos futbolo supertaurė: 2016 m.
;Juventus
* Serie A: 2017–18 m.
* Coppa Italia: 2017–18 m.
;Brazilijos jaunimo komanda
* Pietų Amerikos U-17 čempionatas: 2009 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Vandenis (mitologija)

**Vandenis** (, , , , ), dar vadinamas ***vandens seneliu*** (*водяной дедушка*), ***vandens nelabuoju*** (*водяной шут*) – slavų mitologinė vandens būtybė. Paprastai vaizduojamas kaip senas vyras, ilgabarzdis, žilaūsis, dažnai turintis gyvūnų bruožų (letenos, ragai), dumblėtas, gyvenantis upių verpetuose, prie malūnų, šuliniuose. Vandenis įvaizdina pavojingą ir atstumiančią vandens prigimtį. Vandenių nuotakomis laikomos kitos grėsmingos vandens būtybės – undinės. Vandenis susijęs su juoda spalva – jam aukojamas juodas ožys ar gaidys, jis gyvena juoduose vandenyse.

Pasak tautosakos, Vandenis baugina, traukia į dugną, skandina besimaudančius, iš šulinio, šaltinio geriančius ar šalia vandens būnančius žmones. Vandenio paveikslas dažnai susilieja į padavimuose minimo jūrų, vandenų karaliaus paveikslą. Pasak padavimų, jis sučiumpąs karalius ar pirklius ir kaip išpirką prašąs jų sūnų.

Vandenio paveikslas, matyt, kilęs iš kažkada buvusio slavų jūrų dievo. Su juo gretinamas romėnų vandens dievas Neptūnas, prūsų Autrimpas.

## Literatūra
* Иванов П. В., *Народные рассказы о домовых, леших, водяных и русалках*, «Сборник Харьковского историко-филологического общества», 1893, т. 5, в. 1;
* Померанцева Э. В., *Мифологические персонажи в pуccком фольклоре*, M., 1975.

## Šaltiniai
Douglas SBD Dauntless

**Douglas SBD Dauntless** – amerikiečių karinis lėktuvas, Antrojo pasaulinio karo metu plačiai naudotas žvalgybai ir kaip pikiruojantis bombonešis. Buvo pagrindinis JAV karinio jūrų laivyno lėktuvas lėktuvnešiuose nuo 1940 iki 1945 m. Jį taip pat naudojo Jungtinių Valstijų jūrų pėstininkai, tiek lėktuvnešiuose, tiek sausumos oro pajėgų bazėse (sausumos pajėgoms skirti variantai be stabdymo kablio turėjo indeksą A-24 Banshee). „Dauntless“ yra vienas žymiausių Antrojo pasaulinio karo laikų amerikiečių lėktuvų, jais paskandinta daugiau Japonijos imperijos laivų, nei visais kitais lėktuvais kartu sudėjus. Šie lėktuvai ypač pasižymėjo Midvėjaus mūšyje skandindami japonų lėktuvnešius.

Lėktuvą be JAV kariuomenės, naudojo Čilės, Jungtinės Karalystės, Maroko, Meksikos, Naujosios Zelandijos, Prancūzijos karinės oro pajėgos.

## Šaltiniai
2016 m. Briuselio sprogdinimai

**2016 m. Briuselio sprogdinimai** – serija sprogimų Briuselyje, Belgijoje, 2016 m. kovo 22 d.

Pirmieji du sprogimai įvyko Briuselio oro uoste. Sprogimų metu oro uoste žuvo daugiau nei 10 žmonių ir dar bent 30 buvo sužeisti. Praėjus maždaug valandai įvykdyti sprogimai Briuselio metro linijos Maelbeek/Maalbeek stotyje. Ten žuvo mažiausiai 20 žmonių, 106 sužeisti.

Dar vienas sprogmuo buvo rastas oro uoste, tačiau buvo detonuotas vietoje. Atsakomybę dėl šių išpuolių prisiėmė Islamo valstybė.

Teroristai priklausė tai pačiai grupei, kuri įvykdė 2015 m. teroristinius išpuolius Paryžiuje. Šie sprogdinimai buvo didžiausi pagal aukų skaičių Belgijos istorijoje. Po šio įvvykio šalyje buvo paskelbtas trijų dienų gedulas.

## Atakų eiga

* **7:55** val. – trys atakų vykdytojai atvažiuoja taksi į oro uostą.
* **7:58** val. – Įvyksta du sprogimai oro uosto registravimosi salėje 9 sekundžių intervalu.
* **8:20** val. – Traukinių eismas į oro uostą sustabdomas, uždaromi keliai.
* **9:04** val. – Belgijos terorizmo grėsmės lygis pakeliamas iki aukščiausio.
* **9:11** val. – Sprogimas Briuselio Malbeko metro stotyje užmuša mažiausiai 20 žmonių.
* **9:27** val. – mieste sustabdomas visas viešasis transportas.
* **11:15** val. – Eurostar traukinių eismas tarp Londono ir Briuselio sustabdomas iki kito pranešimo.
* **≈ 17:14** val. – Belgijos policija detonuoja rastą sprogmenį oro uoste.
* **≈ 19:30** val. – Policijos reido metu Šarbeko rajone rastas sporgmuo ir ISIS vėliava.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Briuselio tarptautinis oro uostas

**Briuselio oro uostas** () – tarptautinis oro uostas Briuselyje, Belgijoje. 2015 m. oro uostas aptarnavo virš 23 milijonų keleivių ir 489 tūkstančių tonų krovinių.

2016 m. oro uoste įvyko 2016 m. Briuselio oro uosto sprogimai.
Benaičiai-1 vėjo jėgainių parkas

**Benaičiai-1 vėjo jėgainių parkas** – vienas didžiausių Baltijos šalyse vėjo jėgainių parkas. Parko savininkas ir operatorius – UAB „Renerga“.

## Pajėgumai
2010 m. gruodžio 29 d. pradėtas eksploatuoti Benaičiai-1 vėjo jėgainių parkas. Parkas pastatytas šalia to paties savininko Laukžemės vėjo jėgainių parko kaip antrasis plėtros etapas. Tuo metu Benaičiai-1 tapo didžiausia vėjo ferma Lietuvoje, kurios instaliuota galia yra 34 MW. Vienos vėjo elektrinės aukštis siekia 97 m. Šalia vėjo elektrinių parko aptarnavimo centro pastatyta eksperimentinė 6 kW mažoji vėjo ir 4,2 kW saulės elektrinės.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Vanderbeilparkas

**Vanderbeilparkas** () – miestas Pietų Afrikos Respublikoje, Gautenge, Valio upės krante, į pietus nuo Johanesburgo. Juodosios metalurgijos, mašinų gamybos pramonė. Apylinkėse kasamos rusvosios anglys.

Etninė sudėtis (2011 m.): baltieji – 54,44 %, juodaodžiai – 42,52 %, spalvotieji – 1,27 %, azijiečiai – 0,89 %.

## Istorija

Gyvenvietė įkurta 1949 m., o 1952 m. tapo miestu. Pavadintas PAR pramonininko Hendriko van der Beilo (*Hendrik van der Bijl*) garbei.

## Šaltiniai
Čiūtelių vėjo jėgainių parkas

**Čiūtelių vėjo jėgainių parkas** – vienas didžiausių Baltijos šalyse vėjo jėgainių parkas. Parko savininkas ir operatorius – UAB „Naujoji energija“. Projekto vertė – 200 mln. Lt.

## Pajėgumai
Parke instaliuota 17-a „Enercon GmbH“ koncerno E82 E2 turbinų, kurių kiekvienos pajėgumas – 2,3 MW. Bokštų aukštis – 108 m. Čiūtelių vėjo jėgainių parkas pradėtas statyti 2010 m. lapkritį. Per 2004 m. metus parkas pagamino daugiau nei 98 GWh elektros energijos. 2012 m. užbaigus statybos darbus Čiūtelių vėjo jėgainių parkas tapo didžiausia vėjo ferma šalyje.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Belgijos karališkieji dailės muziejai

**Belgijos karališkieji dailės muziejai** () – grupė meno muziejų Briuselyje (adr. *Rue de la Régence 3*). Juose eksponuojami garsiausių Belgijos ir senųjų pietinių Nyderlandų dailininkų kūriniai, reprezentuojami Belgijos istorijos dailės stiliai.

Karališkuosius Belgijos dailės muziejus sudaro:

* Senųjų meistrų muziejus (*Musée Oldmasters*). Įkurtas 1801 m. Napoleono. Skirtas klasikinei dailei (nuo XV a. iki XVIII a. vidurio). Tarp reprezentuojamų dailininkų − Rogiras van der Veidenas, Hansas Memlingas, Jeronimas Boschas, Piteris Breigelis Vyresnysis, Rubensas, Antonis van Deikas, Jakobas Jordansas ir kiti;
* Amžių sandūros dailės muziejus (*Musée Fin-de-Siècle*). Skirtas Belgijos dailei tarp 1868 ir 1914 m. Tarp reprezentuojamų dailininkų − Džeimsas Ensoras, Fernand Khnopff. Yra Victor Horta ir Henry Van de Velde architektūros pavyzdžių;
* Šiuolaikinio meno muziejus (*Musée Modern*). Skirtas dailei nuo XVIII a. pb. iki XX a. Tarp reprezentuojamų dailininkų − Žakas Lui Davidas, Renė Magritas, Polis Delvo, Félicien Rops, Pierre Alechinsky, Solis Le Vitas, Osipas Cadkinas;
* Magrito muziejus (*Musée Magritte*). Muziejus, skirtas dailininkui René Magritte (1898–1967).

Belgijos karališkiesiems dailės muziejams priklauso du maži atskiri muziejai Briuselyje:
* Menjė muziejus (*Musée Meunier*). Muziejus, skirtas dailininkui Constantin Meunier (1831–1905);
* Virco muziejus (*Musée Wiertz*). Muziejus, skirtas dailininkui Antoine Wiertz (1806–1865).

Kai kurie iš garsiausių muziejų paveikslų:

Vaizdas:Hieronymus Bosch001.JPG| „Šv. Antano kankinimų“ triptikas, aut. Jeronimas Boschas, XV a. pb. ankstyvoji Nyderlandų dailė
Vaizdas:Pieter Bruegel the Elder - The Fall of the Rebel Angels - Google Art Project edit.jpg| „Sukilusių angelų nuopolis“, aut. Piteris Breigelis Vyresnysis, XVI a. flamandų tapyba
Vaizdas:Jordaens King Drinks.jpg| „Karaliaus išgertuvės“, aut. Jakobas Jordansas, XVII a. flamandų tapyba
Vaizdas:Jacques-Louis David - De moord op Marat - MSK Brussel 25-02-2011 13-11-35.jpg| „Marato mirtis“, aut. Žakas Lui Davidas, XVIII a. pb. prancūzų klasicizmas


## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Kelionių literatūra

**Kelionių literatūra** – įvairūs geografijos, etnografijos veikalai (ekspedicijų aprašymai), kelionių apybraižų knygos, praktiniai kelionių vadovai bei pastarųjų žanrų periodiniai žurnalai.

## Žanrai

Išskiriami kelionių literatūros žanrai:
* kelionių apybraižos – pažintinio pobūdžio raštija;
* kelionių vadovai – praktiniai keliautojų informacijos šaltiniai.

## Šaltiniai
Tarškalai

**Tarškalai** – paprasčiausias perkusinis instrumentas, kratomasis idiofonas. Būna įvairiausių pavidalų, bet paprastai tai būna kokia nors skambi tuščiavidurė talpa (kokio nors vaisiaus, riešuto išdžiovintas kevalas, medinė talpa), užpildyta akmenėliais, sėklomis, kurias purtant skleidžiamas tarškantis, barškantis garsas. Įvairiausi tarškalai nuo seno naudojami visame pasaulyje: Lotynų Amerikoje – marakos, Brazilijoje – ganzos, Zimbabvėje – hošo, Australijoje – „beždžionės lazda“, Amerikoje – „lietaus lazda“ ir kt. Prie tarškalų priklauso ir vaikų barškučiai.

Šiaurės, o ypač Pietų Amerikoje tarškalai yra svarbus šamanų atributas. Pietų Amerikos šamanų požiūriu, tarškalo rankena simbolizuoja pasaulio medį, moliūgas – visatą, sėklos ir akmenukai – dvasias ir protėvių vėles. Kratant tos dvasios pažadinamos ir tada jos padeda šamanui.

## Šaltiniai
Čalčiutlikuė

**Čalčiutlikuė** ( „turinti nefritinį sijoną“) – actekų gėlų vandenų, ežerų, upių ir jūrų deivė. Laikoma Tlaloko žmona, Sencon-Mimiškoa („šiaurinio dangaus žvaigždės“) motina. Vaizduota kaip jauna moteris, sėdinti vidur vandenų, su galvos apdangalu iš mėlynų ir baltų kaspinų bei dviem didelėmis plaukų sruogomis išilgai skruostų.

Čalčiutlikuė laikyta keliaujančiųjų vandeniu globėja. Kitas jos vardas – ***Matlalkueitlė*** (*Matlalcueitl*; „žaliasijonė“).

## Šaltiniai
Rasa (vedos)

**Rasa** () – senovės arijų mitologinė upė. Rasos upė minima „Rigvedoje“ 9 kartus. Vėlyvesniame Jaskos veikale „Nirukta“ Rasa apibūdinama kaip pasaulį ir dangų juosianti upė (plg. graikų Okeanas). Šį įvaizdį galima numanyti buvus jau ir vedose. „Mahabharatoje“ ir puranose Rasa pavadinama požemio, pragaro upė.

Rasos pavadinimas ir įvaizdis glaudžiai susijęs su kita vedine mitologema, vadinama ***rasa*** (vyr. g., ). Tai sultys, syvai, gyvastis, sula, rasa. Šis žodis vedose išreiškia kūną, gyvybę palaikančius vandenis. „Atharvavedoje“ gausu užkalbėjimų, kuriuose priešininkas prakeikiamas, kad taptų *arasa*, t. y., besultis, besyvis, nususęs. Ne veltui povediniu laikotarpiu šis žodis ėmė reikšti nuotaiką, jauseną (žr. rasa (estetika)), plg. bendrą žodžių humoras ir humoralinė sistema (organizmo skysčių, hormonų dermė) kilmę Vakaruose.

## Taip pat skaitykite
* Ap
* Sarasvatė
* Samudra
* Sapta Sindhu
Psittaculidae

***Psittaculidae***  – papūginių (*Psittaciformes*) būrio paukščių šeima. 

;Klasifikacija

Šeimoje yra penki pošeimiai:

* Pošeimis *[[Agapornithinae]]*
*** Agaporniai (*Agapornis*)
*** Filipininės storasnapės papūgos (*Bolbopsittacus*)
*** Kaboklės (*Loriculus*)
* Pošeimis Loriai (*Loriinae*)
** Triba *[[Cyclopsittini]]*
*** Figinės papūgos (*Cyclopsitta*)
*** Mažosios figinės papūgos (*Psittaculirostris*)
** Triba *[[Loriini]]*
*** Fidžiniai loriai (*Phigys*)
*** Gua (*Neopsittacus*)
*** Loriai atsiskyrėliai (*Vini*)
*** Loriketės (*Trichoglossus*)
*** Muskusiniai loriai (*Glossopsitta*)
*** Naujosios Gvinėjos kalnų loriai (*Oreopsittacus*)
*** Plačiauodegiai loriai (*Lorius*)
*** Puikieji loriai (*Chalcopsitta*)
*** Puošnieji loriai (*Charmosyna*)
*** Raudonieji loriai (*Eos*)
*** Rudnugariai loriai (*Pseudeos*)
** Triba *[[Melopsittacini]]*
*** Banguotosios papūgėlės (*Melopsittacus*)
* Pošeimis *[[Platycercinae]]* 
** Triba *[[Pezoporini]]*
*** Burko papūgėlės (*Neopsephotus*)
*** Dirvinės papūgos (*Pezoporus*)
*** Žolinės papūgėlės (*Neophema*)
** Triba Rozelos (*Platycercini*)
*** Blizgiosios papūgos (*Prosopeia*)
*** Čiurlinės papūgos (*Lathamus*)
*** Geltonkarolės papūgos (*Barnardius*)
*** Nortielos (*Northiella*)
*** Plokščiauodegės papūgos (*Psephotus*)
*** Raguotosios papūgos (*Eunymphicus*)
*** Raudonkepurės papūgos (*Purpureicephalus*)
*** Rozelos (*Platycercus*)
*** Šokliosios papūgos (*Cyanoramphus*)
* Pošeimis *[[Psittacellinae]]* 
*** Apykaklėtosios papūgos (*Psittacella*)
* Pošeimis *[[Psittaculinae]]*
** Triba Nykštukinės papūgos (*Micropsittini*)
*** Nykštukinės papūgos (*Micropsitta*)
** Triba *[[Polytelini]]*
*** Karališkosios loros (*Alisterus*)
*** Raudonsparnės papūgos (*Aprosmictus*)
*** Spalvingosios papūgos (*Polytelis*)
** Triba Žieduotosios papūgos (*Psittaculini*)
*** Didžiasnapės papūgos (*Tanygnathus*)
*** Menteuodegės papūgos (*Prioniturus*)
*** Mėlynsturplės papūgos (*Psittinus*)
*** Tikrosios loros (*Eclectus*)
*** Žieduotosios papūgos (*Psittacula*)
*** Žofrua papūgos (*Geoffroyus*)

## Šaltiniai
Lonely Planet

**„Lonely Planet“** – kelionių vadovų leidykla. Įkurta 1973 m. Australijoje. Išspausdino daugiau kaip 150 mln. knygų. Šiuo metu yra „NC2 Media“ bendrovės padalinys.

## Istorija

„Lonely Planet“ bendrovė buvo įsteigta sutuoktinių Morinės ir Tonio Vylerių. 1972 m. jie iš Anglijos išsiruošė į žygį automobiliu, autostopu (teko ir žygiuoti) per Euraziją, galiausiai pasiekę Australiją baigė savo kelionę. 1973 m. jie išleido pirmąją savo knygą. Bendrovė pradėjo savo veiklą, išleidusi kelionių vadovų knygas, skirtas žygeiviams.

2007 m. BBC perėmė bendrovę įsigydama 75 % įmonės akcijų paketo, 2011 m. įsigijo likusias akcijas iš sutuoktinių. Tačiau patyrusi £80 milijonų nuostolių dėl sunkmečio ir leidybos verslo poslinkių (elektroninių knygų leidybos augimas, skaitmeninės žiniasklaidos gausėjimas) buvo priversta parduoti ją „NC2 Media“ įmonei 2013 m. už £52 milijonus. Po 10-ečio smukusių pardavimų, siekusių 45 % kritimą, 2016 m. buvo pirmieji, kai nežymiai augo visų rinkos dalyvių popierinių kelionių vadovų pardavimai JAV ir JK rinkose. Tai iš dalies lėmė atsigaunanti turizmo pramonė.

Naujausiais duomenimis „Lonely Planet“ yra išleidusi virš 130 milijonų knygų. Dabar bendrovė užsiima tiek spausdinto, tiek skaitmeninio turinio pasiūla (puslapis, programėles ir kt., nors pastarųjų atsisiuntimų skaičius nusileidžia išmaniųjų telefonų puslapių peržiūroms).

## Šaltiniai
Prisitaikantis dizainas

**Prisitaikantis dizainas** () – interneto svetainių ir elektroninių parduotuvių dizaino metodika, kuria siekiama vartotojui suteikti optimalią naršymo patirtį, t. y. lengvą skaitymą ir valdymą su minimaliu didinimo, mažinimo ar slankiojimo poreikiu, per įvairius naršymo įrenginius (darbastalinius kompiuterius, mobiliuosius telefonus ir kt.).

Interneto svetainė su prisitaikančiu išdėstymu pritaiko svetainės išdėstymą prie naršymo aplinkos proporcingai sutraukdama elementus pagal ekrano proporcijas. Tai atliekama tokiais būdais:
* Puslapių elementų dydžiai nurodomi procentais, bet ne absoliučiais dydžiais (pikseliais ir pan.).
* Nuotraukos sutraukiamos iki naršymo įrenginio ekrano ribos.
* Naudojamos skirtingos CSS taisyklės, priklausomai nuo naršymo įrenginio ekrano aukščio ir pločio santykio.

## Reikšmė
Prisitaikantis išdėstymas tampa vis svarbesniu interneto svetainių elementu, turint omenyje tai, kad naršymas mobiliuoju telefonu sudaro pusę viso vartotojų srauto internete. Ši dizaino tendencija tapo tokia reikšminga, kad išdėstymo prisitaikymas prie ekrano tapo viena iš Google paieškos variklio algoritmo dalių – interneto projektus su prisitaikančiu išdėstymu Google vertina žymiai palankiau negu neprisitaikančius. Todėl prisitaikantis dizainas yra laikomas pažangumo etalonu.

## „Turinio lyg vandens“ idėja
Pagrindinė prisitaikančio dizaino idėja yra tą pačią informaciją taip pat patogiai išrikiuoti ir kompiuterio, ir mobiliojo telefono, ir bet kokio kito įrenginio ekrane. Todėl prisitaikantis svetainės dizainas nereiškia, kad svetainė turi kelias versijas, tai reiškia, kad svetainė turi vieną universalią versiją, prisitaikančią prie bet kokio ekrano dydžio. Ši idėja vadinama „turinio lyg vandens“ idėja, pagal kurią tas pats informacijos kiekis telpa į skirtingas formas.

## Istorija
Pirmoji interneto svetainė, kuriai buvo sukurtas prisitaikantis dizainas, priklausė automobilių gamintojui „Audi“. Ši interneto svetainė buvo paleista 2001 m., o ją sukūrė keturių dizainerių komanda – Jürgen Spangl and Jim Kalbach (informacijos architektai), Ken Olling (dizaineris), and Jan Hoffmann (išvaizdos kūrėjas).

## Išnašos
Dmitrij Rekiš

**Dmitrijus Rekišas** (, g. 1988 m. rugsėjo 14 d. Babruiske) – Baltarusijos futbolininkas, saugas.

## Klubinė karjera

### FK Spyris
2015 m. atstovavo Kauno „Spyriui“. Vienuolika įvarčių A lygoje įmušęs saugas išsiskyrė savo žaidimu ir meistriškumu.

### Trakų FK
2016 m. kovo 23 d. buvo pranešta, kad atstovaus Trakų FK ekipai.

## Pasiekimai
FK Minsko Dinamo
* iškovojo sidabro medalius Baltarusijos Aukščiausioje lygoje 2009 metų pirmenybėse.
Baltarusijos jaunimo rinktinė
* Bronzos medalininkas su Baltarusijos rinktine, kai buvo užimta trečia vieta Europos jaunimo pirmenybėse 2011 metais.

## Išnašos

## Nuorodos
*
Johan Cruijff

**Johanas Kroifas** (g. 1947 m. balandžio 25 d., Amsterdamas, Nyderlandai – m. 2016 m. kovo 24 d., Barselona, Ispanija) – žymus Nyderlandų futbolininkas, Nyderlandų vyrų futbolo rinktinės, AFC Ajax, FC Barcelona treneris.

## Karjera
Per karjerą sužaidė 752 rungtynes, per kurias pelnė 425 įvarčius.

Apdovanotas trimis Ballon d'Or () apdovanojimais ir triskart laimėjo UEFA Čempionų lygą (vieną kartą kaip treneris).

* Sutuoktinė: Danny Coster (susituokė 1968 m.)
* Vaikai: Jordi Cruyff, Chantal Cruyff, Susila Cruyff

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Agnete Johnsen

**Agnete Kristin Johnsen** (g. 1994 m. liepos 21 d. Nesebiu, Finmarkas) – Norvegijos dainininkė ir dainų autorė. Gerai žinoma kaip grupės „The BlackSheeps“ narė.

## Biografija

Agnete Kristin Johnsen gimė 1994 metų liepos 4 dieną. Atlikėja yra samių tautos atstovė, jos motina Signe Iversen žinomą samių vaikų rašytoja. Buvo 2008 metais suburtos grupės „The BlackSheeps“ narė, kolektyvas laimėjo *Melodi Grand Prix Junior 2008* su daina „Oro jaska, beana“, kuri atliekama norvegų ir samių kalbomis. Vėliau su šiuo kūriniu nugalėjo ir *MGP Nordic 2008*. Kūrinys laimėjo metų dainos apdovanojimą ir pasiekė pirmą poziciją topuose. 2011 metais grupė dalyvavo nacionalinėje „Eurovizijos“ atrankoje, kur su daina „Dance Tonight“ užėmė 4 vietą. Vėliau kolektyvas iširo.

2014 metais dalyvavo šokių su žvaigždėmis norvegiškoje versijoje *Skal vi danse?*, kurią ir laimėjo. 2016 m. laimėjo nacionalinę atranką *Melodi Grand Prix 2016* su kūriniu „Icebreaker“, kuris surinko 16 6728 žiūrovų balsus.

## Diskografija

### Singlai
* 2013: *Goin' Insane*
* 2014: *Mama*
* 2015: *Hurricane Lover* (su Carina Dahl)
* 2016: *Icebreaker*

## Nuorodos

* 

|-
Gini koeficientas

**Gini koeficientas** (tariamas *džini*, dar vadinamas *Gini indeksu*), – nelygybės matas, dažnai naudojamas ekonomikoje ir ekonometrijoje. Gini indeksas rodo žmonių pajamų pasiskirstymą. Šis indeksas pirmą kartą buvo apskaičiuotas italų statistiko ir sociologo Corrado Gini 1912 m. straipsnyje *Variabilità e mutabilità*.

Kai Gini koeficientas lygus nuliui, tai žymi visišką pajamų lygybę, kai visi uždirba lygiai tiek pat. Gini koeficientas lygus vienetui, arba 100 %, reiškia, kad tik vienas žmogus uždirba arba tik vienas žmogus suvartoja tai, kas pagaminama teritorijos ar šalies mastu, ir tai yra absoliuti nelygybė. Didelėms grupėms Gini indeksas, beveik lygus vienetui, praktiškai neįmanomas. Pavyzdžiui, OECD šalių Gini indeksas XXI a. pirmajame dešimtmetyje, įskaičiavus mokesčius ir lengvatas, buvo nuo 0,24 iki 0,49, kur Slovėnija turėjo žemiausią ir Čilė didžiausią Gini koeficientą. Afrikos šalys turėjo didžiausią neatskaičiavus mokesčių Gini koeficientą 2008–2009 m., kur PAR turėjo didžiausią Gini pasaulyje, lygų nuo 0,63 iki 0,7, tačiau šis skaičius nukrenta iki 0,52, kai įskaičiuojama socialinė pagalba, o atskaičius mokesčius šis rodiklis nukrenta iki 0,47. Pasaulinis Gini indeksas 2005 m. buvo nuo 0,61 iki 0,68.

Lietuvos Gini indeksas svyravo nuo 22,5 % (1988 m., Lietuva Sovietų Sąjungoje) iki 37,0 % (2004 m.), 37,2 % arba 37,4 % (2009 m. pagal Pasaulio Banką arba FRED atitinkamai) ir 37,7 % (2014 pagal Pasaulio Banką).

## Šaltiniai
Santakos gluosnis

**Santakos gluosnis** – valstybės saugomas botaninis  gamtos paveldo objektas, išskirtinės išvaizdos ir amžiaus gluosnis, augantis Kauno senamiestyje, Santakoje, netoli Neries kranto, 0,5 km į vakarus nuo Kauno pilies. Šalia praeina Santakos parko pėsčiųjų ir dviračių takas, įrengta atokvėpio vieta.

Medis paskelbtas saugomu Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2016 m. vasario 8 d. įsakymu Nr. D1-88.

## Istorija

Įspūdingas medis prie Neries ir Nemuno santakos patraukė specialistų iš bendrovės „Akademijos arboristai“ dėmesį 2014 m. sausį. Jį su šeima vaikštinėdamas po kauniečių pamėgtą vietą pastebėjo gamtininkas ir arboristas Leonardas Mekionis. Jo duomenimis, tai ne paprastas, o baltasis *vitellina* formos gluosnis. Beje, tik šios formos gluosnių šakos yra geltonos spalvos ir smarkiai skiriasi nuo kitų gluosnių šakų. Atlikus matavimus paaiškėjo, kad kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – matuojama būtent tokiame aukštyje – siekė 6,99 m, medžio aukštis – 21,2 m. Kamienas, kuriame yra dvi nedidelės drevės, dviejų metrų aukštyje išsišakojęs į tris. Šiam medžiui galėtų būti mažiausiai 100 metų.

## Duomenys

* Medžio rūšis – baltasis gluosnis ( subsp. *vitellina*; )
* Amžius – apie 100 metų
* Kamieno apimtis – 6,99 m (1,3 m aukštyje)
* Kamienas – šakojasi į tris 2 m aukštyje
* Aukštis – 21,2 m

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras 
* Santakos parke – įspūdingas Olivios gluosnis
Rozelos (triba)

**Rozelos** (*Platycercini*) – *[[Psittaculidae]]* šeimos paukščių triba. Šios tribos paukščiai aptinkami Australazijoje.

;Rūšys

* Blizgiosios papūgos (*Prosopeia*)
** Kaukėtoji blizgioji papūga (*Prosopeia personata*)
** Raudonoji blizgioji papūga (*Prosopeia splendens*)
** Vyšninė blizgioji papūga (*Prosopeia tabuensis*)
* Čiurlinės papūgos (*Lathamus*)
** Čiurlinė papūga (*Lathamus discolor*)
* Geltonkarolės papūgos (*Barnardius*) kai kurie autoriai priskiria  rozelų (*Platycercus*) genčiai
** Didžioji geltonkarolė papūga (*Barnardius zonarius*)
* Nortielos (*Northiella*) kai kurie autoriai priskiria  plokščiauodegių papūgų (*Psephotus*) genčiai
** Nortiela, *Northiella haematogaster*
* Plokščiauodegės papūgos (*Psephotus*)
** Kepurėtoji plokščiauodegė papūga (*Psephotus dissimilis*)
** *[[Psephotus chrysoptergius]]*
** Raudonsturplė plokščiauodegė papūga (*Psephotus haematonotus*)
** Rojinė plokščiauodegė papūga (*Psephotus pulcherrimus*) išnyko 1920 m. pabaigoje
** Spalvingoji plokščiauodegė papūga (*Psephotus varius*)
* Raguotosios papūgos (*Eunymphicus*)
** *[[Eunymphicus uvaeensis]]*
** Raguotoji papūga (*Eunymphicus cornutus*)
* Raudonkepurės papūgos (*Purpureicephalus*)
** Raudonkepurė papūga (*Purpureicephalus spurius*)
* Rozelos (*Platycercus*)
** Adelaidinė rozela (*Platycercus adelaidae*)
** Geltonoji rozela (*Platycercus flaveolus*)
** Geltonpilvė rozela (*Platycercus caledonicus*)
** Geltonskruostė rozela (*Platycercus icterotis*)
** Juodagalvė rozela (*Platycercus venustus*)
** Raudonoji rozela (*Platycercus elegans*)
** Paprastoji rozela (*Platycercus eximius*)
** Šviesiagalvė rozela (*Platycercus adscitus*)
* Šokliosios papūgos (*Cyanoramphus*)
** Antipodinė šoklioji papūga (*Cyanoramphus unicolor*)
** *[[Cyanoramphus cooki]]*
** † *[[Cyanoramphus erythrotis]]*
** *[[Cyanoramphus hochstetteri]]*
** *[[Cyanoramphus saisseti]]*
** † *[[Cyanoramphus ulietanus]]*
** † *[[Cyanoramphus zealandicus]]*
** Čataminė šoklioji papūga (*Cyanoramphus forbesi*)
** Geltonkaktė šoklioji papūga (*Cyanoramphus auriceps*)
** Naujosios Zelandijos šoklioji papūga (*Cyanoramphus malherbi*)
** Raudonkaktė šoklioji papūga (*Cyanoramphus novaezelandiae*)
Implikatūra

**Implikatūra** () – pragmatikoje išvada ar jų seka, kurias kalbančiojo nuomone, turėtų padaryti besiklausantis, arba veiksmas, kuriuo šios išvados nurodomos. Implikatūros terminą pasiūlė Polas Graisas.

Pokalbio arba nekonvencinė implikatūra pasireiškia, kai implikatūra neįeina į įprastinę sakinio prasmę. Kitokia, konvencinė, implikatūra įeina į įprastinę sakinio prasmę.

Stenfordo filosofijos enciklopedija kaip pokalbio implikatūros pavyzdį pateikia pokalbį „Ar eisi į Pauliaus vakarėlį?“ – „Turiu dirbti.“, kuriame pasakytas atsakymas implikuoja, kad atsakymas į klausimą yra „ne“, nors taip ir nebuvo tiesiai pasakyta. Kaip konvencinės implikatūros pavyzdį ta pati enciklopedija pateikia sakinį „Džil yra anglė, tad drąsi.“, kuris implikuoja „Džil drąsa seka iš jos buvimo angle.“.

Polas Graisas pokalbio implikatūrą siejo su savo pokalbio taisyklėmis ir bendradarbiavimo principu. Formaliai pokalbio implikatūra paprastai ir apibrėžiama pasiremiant jais. Pagal tokį apibrėžimą, kalbėtojas S () kalbėdamas klausytojui H () nekonvenciškai implikuoja p, kai galioja trys sąlygos:
# Preziumuojama, kad S laikosi bendradarbiavimo principo.
# Prielaida, kad S tiki, jog p, yra būtina tam, kad tai, ką pasakė S, būtų suderinama su bendradarbiavimo principu.
# S tiki (ir tikisi, kad H tiki, jog S tiki), kad H gali nustatyti, jog antroji sąlyga yra teisinga.

## Išnašos
Rigvedos upės

**Rigvedos upės** – upės, minimos senovės arijų giesmių rinkinyje „Rigvedoje“. Tekantiems vandenims pavadinti „Rigvedoje“ naudojama keletas žodžių: ap (), sindhu (), nadi (). Nors kiekvienas šių žodžių turi savitą reikšmę (*ap* – takus vanduo apskritai, *sindhu* – didelė (Indo) upė, dunojus, *nadī* – kriokianti, šniokščianti [upė]), neretai jie vartojami sinonimiškai. Itin dažnai minimos „septynios upės“ (), turinčios atitikmenį kaimyninėje iranėnų kultūroje – Avestoje minimos *hapta həndu*.

## Mitologija

Mitologiškai šios upės susijusios su ašiniu mitu, kai Indra nudobia Vritrą, sulaikiusį vandenis; po šio veiksmo takūs vandenys (ap) arba (septynios) upės pasilieja ir teka į vandenyną (*[[samudra]]*). Vietomis „Rigvedoje“ išaukštinama viena iš šių upių, vadinamų seserimis, vyriausioji tarp „seserų“ Sarasvatė, kuri tuo pačiu susijusi su aukojimu ir sąmonės nuskaidrėjimu. Upės bendrai arba septynios upės vedose šlovinamos kaip minčių, sielos skaistintojos, kaip tyros, dieviškos, gydytojos, jos siejamos su įkvėpta kalba, aukojimu, šventu darbu.

## Vedinė „geografija“

Per visą „Rigvedą“ yra paminėta nemažai upėvardžių, dalies kurių geografiniai atitikmenys abejonių nekelia. Kitų upių sąsajos su geografija neaiškios. Tekste sutinkami tokie upėvardžiai:
* śutudrī́ (dab. Satledžas)
* paruṣṇi (dab. Ravis)
* ásiknī (dab. Činabas)
* vitástā (dab. Dželamas)
* vípāś (dab. Biasas)
* síndhu („dunojus, didis vanduo“, dab. Indas)
* sárasvatī („vandeningoji, sraunioji“, kartais siejama su Ghagaru-Hakra, Helmandu, Syrdarja)
* ārjīkī́yā (dab. Haras)
* suṣómā (dab. Soanas)
* gáṅgā (Ganga)
* yamúnā (Jamuna)
* saráyu (Saraju)
* marúdvṛdhā („Marutų išauginta“, epitetas?)
* kúbhā (dab. Kabulas)
* krúmu (dab. Kurumas)
* suvā́stu (dab. Svatas)
* dṛṣádvatī („akmenuotoji“, ?)
* apāya (?)
* rasā́ („drėgmė, syvai, rasa“, pasaulio upė, plg. , skitų Rha)
* anitabhā (?)
* susártu („sravingoji“, ?)
* mehatnū́ (?)
* gómatī́ („karvingoji“, Gomati)
* yavyā́vatī („javingoji“, dab. Žobas?)
* ū́rṇāvatī („vilnotoji“, ?)

Dalis šių ir kitų žodžių nebūtinai gali būti upės, o tik epitetai. Kiti upėvardžiai (visų pirma, Sarasvatė, Sindhu, Rasa) ryškiai atsiję nuo geografijos ir veikia mitologinėje plotmėje. Visgi, pagal šias upes bandoma nustatyti senovės arijų geografinė padėtis – dauguma upėvardžių gretinama su Himalajų priekalnių ir Pandžabo krašto upėmis (dab. šiaurės Pakistanas). Vėlyvoje „Rigvedos“ dalyje jau minimos ir toliau rytuose esančios upės – Ganga, Jamuna, Gomati. Pagal tai sprendžiama senovės arijus keliavus nuo Himalajų, Hindukušo priekalnių į pietryčius link Indo-Gangos žemumos. Septynios upės siejamos su septyniais Indo intakais. Kita vertus, bendras su iranėnais septynių upių provaizdis gali būti atėjęs dar iš Vidurinės Azijos „septynių upių krašto“ Žetysu. Pats skaičius septyni yra numerologinis ir nesietinas su konkrečia geografija (plg., septyni rišiai, 3x7 dievai, septynios jūros ir kt.). Dalies upėvardžių daryba rodo neindoeuropietišką jų kilmę, todėl šie upėvardžiai pasitarnauja ne tik nustatant senovės arijų migracijos kelius, bet ir galimą kalbinį substratą.
Vediava

**Vediava** (mor. *Ведь-ава*, vandens moteris) – vandens deivė, populiari tarp finougrų tautų. Kartais šios deivės siejamos ir su vaisingumu. Įprastai šios deivės vaizduojamos panašios į undines – su ilgais plaukais, didelėmis krūtimis ir apatine dalimi besibaigiančia žuvies uodega. Kartais jos dainuoja dainas, kurios paveikia žmones. Žvejai pirmąjį pagautą laimikį paaukoja Vediavai, taip pat laikosi įvairių šios dievybės tradicijų savo žvejybos metu. Pamačius Vediavą žmogus suserga, dažnai paskęsta. Šios dievybės dažnai siejamos su skendimu.

Mordvijoje ši deivė yra laikoma vandens motina, Estijoje ją vadina „Vete-ema“, Suomijoje – „Veen emo“.

## Šaltiniai
Aulakas

**Aulakas** () – istorinė vietnamiečių protėvių karalystė, egzistavusi III a. pr. m. e. dabartiniame šiauriniame Vietname ir gretimose teritorijose Kinijos Guangsi provincijos su centru Raudonosios upės slėnyje. Vienintelis legendose minimas jos valdovas yra An Zuongas (), **Čuk dinastijos** () atstovas.

## Raida
Aulakas susikūrė susivienijus dviem iki tol egzistavusioms karalystėms: Vanlangui (kurio pagrindinė etninė grupė buvo lakvietai) ir Namkuongui (kurio etninė grupė buvo auvietai). 258 m. pr. m. e. pastarosios vadas Čuk Fanas () nukariavo Vanlangą, sujungė jo teritorijas su savomis ir sukūrė Aulako karalystę. Jis pasivadino An Zuongu. Valstybės pavadinimas sudarytas sujungus abiejų tautų etnonimus. Lakvietams maišantis su auvietais išsivystė vietnamiečių tautybė.

Valstybės sostine tapo naujai pastatyta Koloa (dab. Hanojaus dalis), kurią juosė keliaguba vingiuota siena, panaši į labirintą.

Šalies gyventojai vystė žemės ūkį: augino ryžius, batatus, ankštinius, bananus, citrusinius, kokosus, cukranendres ir kitas kultūras. Buvo gaminami aukšto lygio bronzos dirbiniai, klestėjo keramika, tekstilė. Aulako gyventojams priskiriamas rytietiško arbaleto () išradimas.

Tuo metu šiaurėje susikūrusi Kinijos imperija siekė užvaldyti visas vietų žemes, įskaitant ir Aulaką. 207 m. pr. m e. tai pavyko karvedžiui Džao Tuo, kuris prijungė Aulaką prie savo nukariautų teritorijų – Namvieto valstybės.
Olimpinis golfo laukas (Rio de Žaneiras)

**Olimpinis golfo laukas** () – 18 duobučių golfo laukas Brazilijoje, Rio de Žaneire. Tai yra 2016 m. pastatytas specialiai olimpinėms žaidynėms skirtas golfo laukas. Po jų jis tapo prieinamas visiems norintiems.

Tai buvo pirmas kartas nuo 1904 m. olimpiados, kai golfas buvo programos dalimi.

Viso lauko ilgis siekia 6 522 m vyrų ir 5 944 m moterų varžyboms. Šiame lauke telpa 2 500 sėdinčių ir 17 500 stovinčių žiūrovų.

## Šaltiniai
Nykštukinės papūgos

**Nykštukinės papūgos** (*Micropsitta*)  – *[[Psittaculidae]]* šeimos paukščių gentis, priklausanti **nykštukinių papūgų** (*Micropsittini*) tribai. Šios genties paukščiai aptinkami Naujosios Gvinėjos ir aplinkinių salų miškuose.

;Rūšys

* Miko nykštukinė papūga (*Micropsitta meeki*) Rothschild & Hartert 1914
** *M. m. meeki* Rothschild & Hartert 1914
** *M. m. proxima* Rothschild & Hartert 1924
* Raudonkrūtė nykštukinė papūga (*Micropsitta bruijnii*) Salvadori, 1875
** *M. b. bruijnii* Salvadori 1875
** *M. b. buruensis* Arndt 1999
** *M. b. necopinata* Hartert 1925
** *M. b. pileata* Mayr 1940
** *M. b. rosea* Mayr 1940
* Rudaveidė nykštukinė papūga (*Micropsitta keiensis*) Salvadori 1876
** *M. k. chloroxantha* Oberholser 1917
** *M. k. keiensis* Salvadori 1876
** *M. k. viridipectus* Rothschild 1911
* Saliamoninė nykštukinė papūga (*Micropsitta pusio*) Sclater, PL 1866
** *M. p. beccarii* Salvadori 1876
** *M. p. harterti* Mayr 1940
** *M. p. pusio* Sclater, PL 1866
** *M. p. stresemanni* Hartert 1926
* Šlėgelio nykštukinė papūga (*Micropsitta geelvinkiana*) Schlegel 1871
** *M. g. geelvinkiana* Schlegel 1871
** *M. g. misoriensis* Salvadori 1876
* Žalioji nykštukinė papūga (*Micropsitta finschii*) Ramsay, EP 1881
** *M. f. aolae* Ogilvie-Grant 1888
** *M. f. finschii* Ramsay, EP 1881
** *M. f. nanina* Tristram 1891
** *M. f. tristrami* Rothschild & Hartert 1902
** *M. f. viridifrons* Rothschild & Hartert 1899
La Rošas prie Jono

**La Rošas prie Jono** () – miestas vakarų Prancūzijoje, Luaros krašte, į pietus nuo Nanto, prie Jono upės. Vandėjos departamento centras. Yra oro uostas, pro miestą eina Nanto-La Rošelio geležinkelis ir plentas. Mašinų gamybos ir metalo apdirbimo (automobilių dalių, buitinių prietaisų, vinių, adatų gamybos), odos, gumos, maisto (mėsos, pieno) pramonė. Veikia meno ir archeologijos muziejus, Nanto universiteto Technologijos institutas.

## Istorija

Vietovė gyvenama nuo X a. Nuo XV a. miestas priklausė Burbonams. La Rošas prie Jono smarkiai nukentėjo per XVI a. Prancūzijos religinius karus, o Prancūzijos revoliucijos laikotarpiu visai sudegintas (1793 m. Vandėjos sukilimas). Atkurtas 1804 m., valdant Napoleonui, tapo departamento centru.

Nesyk keitė pavadinimus:
* *La Roche-sur-Yon* (iki XVIII a., 1792–1804, nuo 1870 m.)
* *Napoléon-sur-Yon* (1804–1814 m.)
* *Bourbon-Vendée* (1815–1830 m.)
* *Napoléon-Vendée* (1852–1870 m.)

## Šaltiniai
Lamingtono nacionalinis parkas

**Lamingtono nacionalinis parkas** () – saugoma gamtos teritorija rytų Australijoje, Kvinslande, 75 km į pietus nuo Brisbano. Įkurtas 1915 m. Nuo 1986 m. įeina į UNESCO pasaulio paveldo objektą – „Gondvanos drėgnuosius miškus“.

Būdingas paviršius – upių slėnių suskaidyta Lamingtono plynaukštė (iki 900 m aukščio) bei Makfersono kalnagūbris (iki 1200 m). Pagrindinės upės: Nerangas, Albertas, Kumera. Upių slėnių šlaituose atsiveria skardžiai, gausu krioklių (žymiausias – Elabanos krioklys). Lamingtono nacionaliniame parke veši drėgnieji tropiniai miškai, kuriuose auga įvairios palmės, eukaliptai, notofagai. Daug paukščių rūšių, kurių tarpe daug retų, endeminių (pvz., Alberto lyrauodegis). Sutinkamas endeminis Lamingtono vėžys (*Euastacus sulcatus*).


Elabana Falls.jpg|Elabanos krioklys
Lamington NP 7 Stevage.jpg|Džiunglės
Regentbowerbirdmale.jpg|*Sericulus chrysocephalus* paukštis


## Šaltiniai
Kvaruba

**Kvaruba** (*Vochysia*) – kvarubinių (*Vochysiaceae*) šeimos augalų gentis. Jai priklauso 105 rūšys, augančios Amerikos atogrąžose.

Tai visžaliai, iki 30 m (kartais iki 50 m) aukščio užaugantys medžiai. Lapai odiški, lancetiški arba kiaušiniški. Žiedai susitelkę į žiedynus (kekes, šluoteles), dvilyčiai, dažniausiai geltoni. Vaisius – trilizdė atsidarančioji dėžutė.

Kvarubos medžių mediena gelsvai ruda, lengvos, gana kieta, todėl plačiau naudojama baldų pramonėje ir interjero apdailai.

Svarbiausios rūšys:
* didžioji kvaruba (*Vochysia maxima*)
* gvatemalinė kvaruba (*Vochysia guatemalensis*)
* gauruotoji kvaruba (*Vochysia tomentosa*)

## Šaltiniai
Kvarubiniai

**Kvarubiniai** (*Vochysiaceae*) – negausi mirtiečių (*Myrtales*) eilei priklausanti augalų šeima, kilusi iš Amerikos, Afrikos atogrąžų. Tai medžiai arba krūmai, pasižymintys dervingais syvais.

## Gentys
* kvaruba (*Vochysia*)
* erizma (*Erisma*)
* *[[Callisthene]]*
* *[[Erismadelphus]]*
* *[[Korupodendron]]*
* *[[Qualea]]*
* *[[Ruizterania]]*
* *[[Salvertia]]*
Kvapšaknė

**Kvapšaknė** (*Osmorhiza*) – salierinių (*Apiaceae*) šeimos žolinių augalų gentis. Jai priklauso 10 rūšių, augančių daugiausia Šiaurės Amerikoje, keletas – Pietų Amerikoje, Azijos rytuose.

Tai daugiametės šakotos žolės, stačiu arba pagulusiu stiebu. Lapai 2–3 m kartus plunksniškai suskaldyti. Žiedynas – sudėtinis skėtis. Vainiklapiai balti, rausvi ar gelsvi. Vaisius – skeltavaisis, sudarytas iš 2 merikarpių.

Visų rūšių kvapšaknės pasižymi stipriu, anyžius primenančiu, kvapu. Jų sėklos ir lapai naudojami kaip prieskoniai, o jauni lapai valgomi. Indėnai kvapšaknės šaknį plačiai naudoja liaudies medicinoje.

## Rūšys

* šeriuotoji kvapšaknė (*Osmorhiza aristata*)
* *Osmorhiza berteroi*
* *Osmorhiza brachypoda*
* *Osmorhiza claytonii*
* *Osmorhiza depauperata*
* *Osmorhiza glabrata*
* *Osmorhiza longistylis*
* *Osmorhiza mexicana*
* *Osmorhiza occidentalis*
* *Osmorhiza purpurea*

## Šaltiniai
Kvakiutliai

**Kvakiutliai** (sav. *Kwakwa̱ka̱’wakw*) – Šiaurės Amerikos indėnų tauta, priklausanti vakašams. Gyvena pietvakarių Kanadoje, Britų Kolumbijoje – Vankuverio salos šiaurėje, Džonstono sąsiaurio pakrantėse ir salose, prie Karalienės Šarlotės sąsiaurio. Populiacija – ~5500 žmonių, didelė dalis asimiliavęsi. Gimtoji kalba – kvakiutlių, priklausanti vakašų kalboms (2014 m. ja kalbėjo vos 170 žmonių), bet dabar iš esmės visi kalba angliškai. Priėmę krikščionybę (protestantai).

Tradiciškai kvakiutliai vertėsi žvejyba, buvo išvystę medžio drožybos (totemų stulpai, šamanų įrankiai), kaukių gamybos amatus. Dabar turistiniais tikslais amatai atkuriami, verčiamasi žuvivaisos, žvejybos pramone. Plaukioja iš medžio rąsto skobtomis kanojomis. Žinoma ~30 buvus skirtingų genčių, kurias sudarydavo iki 7 giminių bendruomenių. Dabar yra 13 bendruomenių. Tarp kvakiutlių būta visuomeninių sluoksnių, vergovės. Santuokos buvo sudaromos tarp giminių narių, tarp bendruomenės aristokratijos būta endogamijos. Nuo 1974 m. turi savo tarybą, daugelis bendruomenių turi savo teismus.

Kvakiutliai turi gausų tradicinės kultūros paveldą – šokius, mitologiją, išlaikė žiemos švenčių tradicijų, iniciacijos (ir mergaičių) papročių, šamanizmą, mitologiją, slaptąsias sąjungas. Kvakiutliai žinomi dėl potlačo praktikos – švenčių svarbiomis gyvenimo progomis, kurių metu būdavo urmu keičiamasi dovanomis.


Hamasaka-Tluwulahu-Costume.jpg|Kvakiutlių senolis (1914 m.)
Kwakwakawakwgirl.jpg|Mergina (1914 m.)
Kwakwaka'wakw Mask pugwis.jpg|Apeiginė kaukė, vaizduojanti jūros žmogų Pugvį
Totem RMBC 1.jpg|Kvakiutlių totemų stulpai


## Šaltiniai
Tatarstano himnas

***Татарстан Җөмһүрияте Дәүләт гимны*** – Tatarstano valstybinis himnas. Oficialiai patvirtintas 1993 m. Žodžius parašė totorių poetas Ramazanas Beitimerovas. Muziką sukūrė totorių kompozitorius Rustemas Jachinas.

## Totoriškos eilės

:Мәңге яшә, газиз Ватаныбыз,
:Халкым тели изге теләкләр!
:Гомерлеккә якын туган булып
:Яши бездә төрле милләтләр.
:Күп гасырлар кичкән чал тарихлы
:Данлы илем, үзең бер дастан!
:Синдә генә безнең язмышыбыз,
:Республикам минем, Татарстан!

## Rusiškos eilės

:Цвети, священная земля моя,
:Да будет мирным твой небосвод!
:Единый дом у нас, одна семья,
:Живет в согласии наш народ.
:Богатый мудростью седых веков,
:Надеждой, верою ты нам стал,
:И пусть хранит тебя моя любовь,
:Моя Республика, мой Татарстан!
Krikai

**Krikai** arba ***muskogai*** (, sav. *Mvskoke*) – Šiaurės Amerikos indėnų tauta, priklausanti muskogų genčių grupei. Gyvena Jungtinių Amerikos Valstijų pietryčiuose: Oklahomoje, Alabamoje, Džordžijoje, Floridoje. Populiacija – 43 000 žmonių (kitais duomenimis, save krikais laiko ~88 tūkst žmonių), dabar dauguma persimaišę su baltaisiais, juodaodžiais (metisai). Gimtoji kalba – muskogų (priklauso muskogų šeimai, XXI a. pr. ką vartojo ~5000 žmonių), dabar dauguma kalba anglų kalba. Tikintieji – protestantai (presbiterionai, baptistai, metodistai).

## Istorija

Krikų protėviai buvo Misisipės kultūros nešėjai, IX–XVII a. Misisipės vidurupio baseine kūrę ant piliakalnių įtvirtintas gyvenvietes. Krikų pirminis arealas apėmė dab. Tenesio, Džordžijos, Alabamos valstijas. XVII–XIX a. susidūrė su ispanų, anglų, prancūzų kolonizatoriais, buvo priversti keltis į pietryčius. Sudarė genčių konfederaciją. 1799–1803 m. dab. Floridos teritorijoje amerikietis Viljamas Augustas Boulas (*William Augustus Bowles*), susidraugavęs su krikais, buvo įkūręs nepripažintą Muskogų valstybę. 1814–1815 m. „raudonlazdžiai“ krikai (grupė krikų, atsisakiusi bendradarbiauti su amerikiečiais) sukilo į karą, bet buvo nugalėti. Vėliau jie prisidėjo prie seminolų sukilimo. 1835–1942 m. krikai perkelti į indėnų rezervaciją Oklahomos valstijoje.

## Kultūra

Krikai paprastai versdavosi rankine lydimine žemdirbyste, maisto rankiojimu, žvejyba, rudenį ir žiemą – medžiokle, amatais. Nuo XIX a. vid. ėmė verstis kalvyste, sėsliu ūkininkavimu. Tradiciniai amatai: audimas, puodininkystė, pynimas, odų, medienos, akmens apdirbimas. Gyvendavo įtvirtintose gyvenvietėse. Tradicinis būstas – didelis karkasinis namas, kurio sienos pintos iš meldų ir drėbtos moliu. Vyrų tradicinis rūbas – klubų raiščiai arba dvigubos prijuostės, odiniai apsiaustai, moterų – odiniai arba medvilniniai sijonai.

Krikų giminės linija vedama pagal motinos giminę. 2–9 giminės sudarydavo egzogaminę fratriją. Būdavo būdingos didžiosios šeimos. Krikų bendruomenė rinkdavo vadą, tarybą.

Krikai yra išlaikę tradicinės kultūros elementų (pvz., ritualinių šokių, žaidimų).

## Šaltiniai
Muskogų kalbos

**Muskogų kalbos** – indėnų kalbų šeima, kuriai priklauso kalbos, vartojamos Jungtinių Amerikos Valstijų pietryčiuose gyvenančių muskogų tautų. Sąsajos su kitomis indėnų kalbomis neaiškios, bet bandoma muskogių kalbas grupuoti su kitomis smulkiomis Meksikos įlankos šiaurinės pakrantės kalbomis (natčezų, tunikų, atakapų, čitimačų – visos mirusios) į hipotetinę Įlankos kalbų šeimą.

Muskogų kalbos agliutinacinės, turi fuzijos bruožų. Visos muskogų kalbos sparčiai nyksta.

## Kalbos

* rytų muskogų
** muskogų (krikų-seminolų) [mus] – 5000 žm. (2010 m.)
** mikasukų [mik] – 190
** apalačų [xap] – išnyko XVIII a.
** alabamų [akz]] – 250
** koasačių [cku] – 200
* vakarų muskogų
** čikasų [cic] – 75
** čoktavų [cho] – 10 400

## Nuorodos
* Ethnologue klasifikcija
Melanie Martinez

**Melanie Adele Martinez** (g. 1995 m. balandžio 28 d.) – amerikiečių atlikėja ir dainų autorė. Dalyvavo trečiame muzikinio projekto „JAV balsas“ (*The Voice*) sezone. 2014 m. balandžio 22 d. išleido pagrindinį singlą – „Dollhouse“. 2015 m. rugpjūčio 14 d. Martinez debiutinis albumas „Cry Baby“ buvo išleistas su pagrindiniu singlu „Pity Party“. Jos daina „Carousel“ pasirodė amerikiečių siaubo seriale „American Horror Story: Freak Show“.

## Albumai
* Dollhouse EP
**Cry Baby* 
*K-12
*After School EP
*PORTALS

## Turai

### Pagrindinis numeris
* Dollhouse Tour (2014–15)
* Cry Baby Tour (2015 m. spalis – 2017)
* K–12 Tour (2019–2020)

### Atidarymo numeris
* Lindsey Stirling 2014/2015 Tour – atrinkti koncertai
* The Original High Tour (2016) – Naujoji Zelandija/Australija
2016 m. sprogimas Ankaroje

**2016 m. sprogimas Ankaroje** – sprogimas Kizilajuje, Ankaros miesto mikrorajone, Atatiurko bulvare. Per jį 37 žmonės žuvo, dar 125 liko sužeisti, kai sprogmenų prikrautas automobilis sprogo šalia miesto autobuso.

Turkijos valdžia atsakomybę už šį išpuolį priskyrė kurdams.

## Šaltiniai
SOKO

**Soko** () buvo aviacijos gamykla įsikūrusi Mostaro mieste, Jugoslavijoje. Ji buvo atsakinga už karinių lėktuvų gaminimą Jugoslavijos oro pajėgoms.

Į Bosnijos ir Hersegovinos SR 1950 m. ši gamykla buvo atkelta iš Serbijos SR Zemuno miesto. 

## Projektai

* Soko 522 (1955 m., lėktuvas gamintas „Ikarus“ gamykloje)
* Soko S-55 (pagal licenziją gamintas sraigtasparnis)
* Soko J-20 Kraguj (1964 m.)
* Soko G-2 Galeb (1965 m.)
* Soko J-21 Jastreb (1967 m.)
* Soko J-22 Orao (1978 m.)
* Soko G-4 Super Galeb (1983 m.)
* Soko Gazelle (pagal licenziją gamintas sraigtasparnis)
* Novi Avion (projektas)