open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dargužiai (Klaipėda)

**Dargužiai** – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 5 km į šiaurės rytus nuo Girulių, prie Pašaltinio upelio. Pro kaimą eina plentas , rytiniu pakraščiu – greitkelis . Yra žirgynas ir akvakultūros ūkis; įsteigta kaimo bendruomenė.

2003 m. aptiktos XI–XII a. kuršių gyvenvietės liekanos.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Dargužis]]* (plačiai paliudytas ir prūsų kalboje – *Darge, Dargute, Darguse, Dargel, Dargil*).

## Istorija

Nuo 1670 m. minimi Jurgio Dargužio (*Jurgen Darguß*) vardu. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 3 sodybos. 1897 m. į Dargužius dar įtraukti kaimai *Blinden-Wittko* ir *Radwill-Kindschen*. Vokiečių laikais prie Klaipėdos–Palangos kelio buvo užeigos namai, kalvė, kalvotuose laukuose – dideli viensėdžiai, vėjo malūnas. Sovietmečiu liko tik pora Dargužių sodybų. XXI a. pradėjo augti kaip Klaipėdos priemiestis.

## Sportas

2011 m. kaime vyko Lietuvos konkūrinio jojimo nacionalinis čempionatas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Aukštkiemiai

**Aukštkiemiai** – kaimas vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurės rytus nuo Klaipėdos Tauralaukio mikrorajono, prie Danės ir jos intako Ringelio. Eina greitkelis , rekonstruotas tiltas per Danę. Statosi nausėdijų kvartalai.

## Etimologija

Kaimo pavadinimo vertimas iš . Vardas *Áukštkiemiai* oficialiai patvirtintas 1923 m., nėra duomenų, ar vietiniai lietuviai vartojo tokį vardą anksčiau.

## Istorija

Aukštkiemių kapinyne archeologai aptiko senovės Romos monetų, emalės ir stiklo karolių, bronzinį indą. Aptikta emale puošta bronzinė plokštelė, kurios skersmuo 4,6 cm, kraštai užlenkti žemyn. Puošta koncentriniais pagilinimais, padengta balta, žydra ir raudona emale, sudarančia šachmatinį raštą, su skyle pakabinimui. Radinys saugotas Kaliningrade, bet dingo per II pasaulinį karą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klemiškė II

**Klemiškė II** – kaimas vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 3 km į pietryčius nuo Klaipėdos miesto Tauralaukio mikrorajono, persiliejusi su Slengiais.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš vardo *Klemensas* trumpinio *Klemas*. Senesnis Razdūmiškės pavadinimas greičiausiai kilęs iš baltiško asmenvardžio **Razdumas* (< slavizmo *rãzdumas, rãzumas* ‚protas išmintis‘).

## Istorija
Dabartinis Klemiškės II kaimas yra buvusio Klemiškės dvaro Razdūmiškės palivarko vietoje. Įkurtas XIX a., 1871 m. palivarkas turėjo vieną sodybą su 8 gyventojais. 1903 m. dar minimas kaip Klemiškės palivarkas. XXI a. pr. pradėjo sparčiai augti kaip Klaipėdos priemiesčių nausėdija.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Nick Mason

**Nicholas Berkeley ('Nick') Mason** (g. 1944 m. sausio 27 d. Edžbastone, Birmingame, Anglijoje) – britų muzikantas ir Pink Floyd būgnininkas.

## Biografija
### Pink Floyd
Nick’as Mason’as yra vienintelis Pink Floyd narys grojęs nuo pat jos susikūrimo 1965 m. Jis grojo kiekviename Pink Floyd albume nuo 1967 m., nors vėliau buvo pripažinta, kad jo įnašas į albumą *„[[A Momentary Lapse Of Reason]]“* buvo labai minimalus.

Nepaisant konfliktų dėl Pink Floyd nuosavybės, Roger'is Waters'as ir Nick’as Mason’as dabar sutaria gerai. Nick’as prisijungė prie Roger’io 2002 m. pasaulinio turo, kad pagrotų būgnais Pink Floyd *„[[Set the Controls for the Heart of the Sun]]“* dainą. Jis taip pat groja būgnais Roger’io 2006 m. Europos ture.

2005 m. liepą Nick’as prisijungė prie David'o Gilmour'o, Richard'o Wright'o ir R. Waters’o, kad pagrotų Live8 koncerte po 24 metų pertraukos. Be to, 2006 m. gegužė 31 d. Nick’as prisijungė prie David’o Gilmour’o ir Richard’o Wright’o „biso“ per Gilmour’o šou Karališkoje Alberto halėje, Londone,

Nick’as Mason’as laikomas jungtimi tarp Gilmour’o ir Waters’o, manoma, kad jis gali pradėti rengti Pink Floyd paskutinį turą.

### Kiti darbai
Nick’as padarė nemažai darbų su kitais žmonėmis, labiausiai kaip Steve Hillage, Robert Wyatt, Michael Mantler būgnininkas ir The Damned prodiuseris.

Nick’o Mason’o knyga, *„[[Inside Out: A Personal History of Pink Floyd]]“*, buvo išleista Jungtinėje Karalystėje 2004 m. spalį. Pats Nick’as Mason’as sutinka, kad knygoje pateikiamas subjektyvus įvykių vertinimas, tačiau ši knyga atnešė labai reikalingą humoristišką požiūrį į grupę.

## Soliniai albumai
* *[[Fictitious Sports]]* (1981)
* *[[Profiles]]* (1985, su Rick Fenn)

## Nuorodos

* Nick Mason profilis Drummerworld
Vytaučiai

**Vytaučiai** (arba ***Vytautai***) – kaimas vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurę nuo Plikių, prie Bonalės upelio. Rytiniu pakraščiu praeina kelias .

Išlikę dalis Vytaučių dvaro pastatų, kapinės.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Výtautas* (kaimas minimas asmenvardžiu *Witauten Burnig Jahn*).

## Istorija
1736 Klemiškės domenų valsčiaus vietovėje *Witauten Burnig Jahn* minėta 12 lietuviškai kalbančių valstiečių šeimų. 1776 m. čia žemės nusipirko Janis Plenis iš Kuršelių. 1785 m. minimas kaip mišrusis kaimas su 14 sodybų (pateko į Įsruties apskrities Klemiškės valsčių). Nuo 1781 m. minima mokykla, joje buvo mokoma lietuviškai. XIX a. kaime buvo nedidelis dvaras, susietas su kaimo bendruomene, kuris 1911 m. išparduotas dalimis. 1874 m. įsteigtas Vytaučių valsčius.

Tarybiniais metais dvare įsikūrė kolūkio valdyba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Triušiai

** Triušiai** – netaksoniminis kelių kiškinių (*Leporidae*) šeimos graužikų genčių pavadinimas.

Nuo kiškių paprastai skiriasi mažesniu kūnu, triušių jaunikliai būna akli ir beplaukiai. Triušiai natūralioje aplinkoje gyvena urvuose po žeme, kai kiškiai – antžeminiuose lizduose. Triušiai taip pat dažnai auginami kaip naminiai gyvūnai.

## Gentys
* Japoniniai triušiai (*Pentalagus*)
* Amerikiniai triušiai (*Sylvilagus*)
* Beuodegiai triušiai (*Romerolagus*)
* Laukiniai triušiai (*Oryctolagus*)
Grauminė

**Grauminė** – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, tuoj į šiaurės rytus nuo Plikių, prie kelio . Pro kaimą teka Eketė.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš žodžių *graũmenės, griaũmenė, griáumenys* „medžių prigriuvęs miškas ar kita vieta, lūžtvė“.

## Istorija
XVII a. minimas laisvų kolonistų (šatulininkų) kaimas, 1785 m. fiksuojama tik 1 sodyba. Kaip kolonistų kaimas išliko iki 1848 m. Iki II pasaulinio karo čia buvo 17 sodybų. Žemės buvo šlapios, laukai sausinti grioviais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šatriai

**Šatriai** – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 2 km į pietryčius nuo Plikių. Greta eina kelias . Kaime dunkso nedidelis Vaitelių miškas.

## Etimologija
1775 m. fiksuojamas gyventojas *Schattris*, taigi kaimo vardas kilęs iš pavardės *Šatrỹs*. Pavardė turbūt sietina su  ‚žabas, žagaras‘ ir pan. Ji gali būti atneštinė, nes Klaipėdos krašte nepaplitusi, užfiksuota tik artimiausiuose kaimuose.

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas prie sienos, stovėjo 10 sodybų.

1908 m. kaime atidaryta Šatrių mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sėlenai

**Sėlenai** (anksčiau ***Didieji Jokšai***) – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietryčius nuo Plikių, Eketės kairiajame krante. Ties kaimu kertasi keliai  ir . Kaimo turizmo sodyba „Gaspada“.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Sėlenis* ar panašaus. Pavardė *Sėlenis* užfiksuota šiaurės žemaičių plote, Klaipėdos krašte – Rusnės, Šilutės apylinkėse.

Jokšų pavadinimas kilęs iš pavardės *Jakšas* arba *Jokšas*, kuri gausiai paliudyta Klaipėdos apylinkėse, tačiau daugiausia Kretingalės seniūnijoje. Lietuvoje pavardė paplitusi vakarinėje dalyje, turi atitikmenį latvių vardyne *Jakšs*, tai gali būti vardo Jokūbas (*Jacob*) trumpinys.

## Istorija
1685 m. kaimas minimas Sėlenų pavadinimu. Vėliau įsigalėjo Didžiųjų Jokšų pavadinimas. Prieš 1739 m. atidaryta mokykla, XIX a. ji įsikūrė tipiniame pastate. 1785 m. kaimas minimas kaip karališkasis kaimas su 7 sodybomis. XX. a. pradžioje buvo keliolika vienkiemių, vėjo malūnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žemgrindžiai

**Žemgrindžiai** – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietus nuo Plikių, prie kelio . Išlikęs Žemgrindžių dvaras. Kaime telkšo Plikių karjeras.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *žémgrindas, žémgrinda* ‚grįstas kelias per pelkes, kūlgrinda‘, plg. . Kitas pavadinimas – Birkenvaldė – kilęs iš  ‚beržynas‘.

## Istorija
1668 m. Jokūbas Mikolaitis (*Jakob Mickolait*) gavo 27 margus šatulinės, laisvos nuo prievolių ir lažo, žemės. Jo palikuonys Hansas ir Adamas Mikolaičiai dar vadinti Vilkbūdžiais (*Wilkbudis*), todėl 1737 ir 1763 m. vietovės pavadinimas rašytas *Wilkbuden* („Vilkbūdžiai“). Žemgrindžiai 1785 m. paminėti kaip Įsruties apskrities Klemiškės valsčiaus laisvojo paveldėjimo teisėmis valdoma gyvenvietė su 2 ugniakurais. 1807 m. Žemgrindžiai buvo paskelbti Baugštininkų dvaro priklausiniu ir palivarku. 1866 m. Žemgrindžiai pradėti vadinti Birkenvalde. 1912 m. palivarką iš savo tėvo, mirusio Baugštininkų savininko, palikimo išpirko Paulius Frencelis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žiobriai

**Žiobriai** – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Plikių, prie Eketės ir Baukštės santakos.

## Etimologija
1511‒1520 m. prie Bonės minimas asmuo Mackus Žiobraitis (*Maczko Schobraitis*), vėliau – Mykolas Žabraitis (*Michel ßabrait*). Pavardė *Žiobris / Žiobrys* buvo paplitusi Kretingalės apylinkėse ir aplink Priekulę. Ši pavardė kilusi iš žuvies pavadinimo *[[žiobris|žióbris]]*, .

## Istorija
1736 m. Žiobriuose gyveno 6 lietuvių šeimos. 1785 m. tai buvo karališkasis kaimas kartu su Karališkių bajoriškais ūkiais (pateko į Įsruties apskrities Klemiškės valsčių). XIX a. antroje pusėje Žiobriai I ir Žiobriai II buvo atskiri ūkio vienetai. 1853 m. Žiobrių palivarkas pavadintas Karlshofu (*Carlshof*). Priklausė Klaipėdos žemininkų, nuo 1891 m. – Plikių parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakiai

:: *Apie kaimą Kaišiadorių rajone žr. [[Trakiai (Kaišiadorys)]]*.

**Trakiai** (seniau ***Didieji Kuršiai***) – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 3 km į pietryčius nuo Kretingalės ir tiek pat į šiaurės vakarus nuo Plikių. Įsikūręs tarp Župės ir Bonalės upelių, netoli kelio .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš pavardės *Trakỹs* arba *Trãkis*, kuri šiose apylinkėse gausiai paliudyta. Pavardė greičiausiai iš žodžio *trãkas* ‚aukšta aikštelė, miško proskyna, skynimas‘, bet neatmestina kilmė ir iš *trãkis* ‚pašėlimas‘,  ‚pasiutęs, pašėlęs‘, galimas kuronizmas, ypač atsižvelgiant į pavardės paplitimą.

Pavadinimas Didieji Kuršiai (*Groß Kurschen*) kilęs iš asmenvardžio *Kur̃šis*, kuris – nuo tautovardžio *kur̃šis*. Kaip pavardė *Kur̃šis* buvo paplitusi beveik visame Klaipėdos krašte, labiausiai telkėsi šiauriau Klapėdos ir prie Kuršių marių.

## Istorija

Iki XX a. vidurio kaimas vadinosi Didžiaisiais Kuršiais. Kuršiai buvo 5 sodybų kupetinis kaimas, keliolika aplinkinių viensėdžių, vėjo malūnas, eiguvos sodyba į rytus nuo Kuršių, gretimame Lapiniškių miške. Šiaurinėje kaimo dalyje buvo Trakių dvaras, kurio pavadinimas po II pasaulinio karo priskirtas visam kaimui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaspariškiai

**Kaspariškiais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Klaipėdos rajone;
* Radviliškio rajone;
* Ukmergės rajone:
** Pabaisko seniūnijoje;
** Taujėnų seniūnijoje.
Kinčiai

:: *Apie gyvenvietę Kaliningrado srityje žr. [[Kinčiai (Iskra)]].*

**Kinčiai** – kaimas vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietvakarius nuo Klaipėdos miesto Rimkų mikrorajono, tarp Vilhelmo kanalo ir geležinkelio.

## Etimologija

Vietovardis siejamas su Priekulės apylinkėse paplitusia pavarde *Kinčius*. Ji gali būti, kad tai dvikamienio asmenvardžio trumpinys (plg. , taip pat ).

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, buvo 5 sodybos. XX a. pradžioje buvo grupė kelių didesnių sodybų tarp kanalo ir geležinkelio, netoli Kairių bažnyčios.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gručeikiai

**Gručeikiai** (arba ***Gružeikiai, Grudžeikiai***) – kaimas vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietus nuo Klaipėdos miesto Rimkų mikrorajono. Vyrauja kolektyviniai sodai, yra Gručeikių geležinkelio stotelė prie Klaipėdos–Pagėgių linijos.

## Etimologija

Vietovardis kildinamas iš asmenvardžio *Gručeikis* ar panašaus (**Gružeikis, Grudžeikis*).

## Istorija

Anksčiau čia buvo Gručeikių dvaras. Tai buvo kulminis dvaras, minimas nuo XVIII a. 1913 m. Gručikių dvaro savininkas buvo Robertas Motiekaitis (*Robert Motikat*), 1940 m. dvaras dar minimas. Buvę dvaro pastatai perstatyti ir pritaikyti turizmui. XXI a. pradžioje kaimas auga kaip Klaipėdos priemiestis, įkurta geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Spengiai

:: *Apie kaimą Pagėgių savivaldybėje žr. [[Spengiai (Pagėgiai)]]*.

**Spengiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 6 km į pietus nuo Klaipėdos miesto Rimkų mikrorajono, šalia plento  ir Klaipėdos–Tilžės geležinkelio. Rytuose teka Ditupė. Yra senos liuteronų kapinės. Išlikęs buvusios mokyklos pastatas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš pavardės *Spengis, Spengys*, kuri, greičiausiai, kuršiškos kilmės. Pavardė apylinkėse žinoma iki XX a.
pradžios.

Kitas kaimo pavadinimas – *Stenzel Gail* – kilęs nuo 1540 m. Dituvoje minimo žmogaus *Stanißlaus Gaylus*. Žodis *Stenzel* kilęs iš vardo *Stanislav*, o *[[Gailius]]* – gerai apylinkėse paliudyta pavardė.

## Istorija
Greičiausiai ta pati giminė 1785 m. įsigijo žemių apylinkėse, vadintose *Spenge Daniel Peter*, kurios vėliau tapo Karlsbergo dvaro dalimi. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 5 sodybos. 1901 m. įkurta pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dumpiai

**Dumpiai** (arba ***Dumpiškė***) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Klaipėdos miesto Rimkų mikrorajono. Yra pavojingų atliekų sąvartynas, atliekų valymo įrenginiai. Plečiasi Klaipėdos pramoninė zona. Šalia eina plentas , Klaipėdos–Tilžės geležinkelis. Saugomas Akmuo Baravykas.

## Etimologija

Vietovardis kilęs iš asmenvardžio *Dumpis, Dumpys*. Asmenvardis latviškos arba kuršiškos kilmės (plg.  ‚maištas, triukšmas‘).

## Istorija

Klaipėdos kraštą valdant švedams (1629–1635 m.), žemės sklypą, nusidriekusį į pietryčius nuo Klaipėdos, iš ūkininko Merteno Dumpfo (*Merten Dumpff*) išsinuomojo Hansas Baumgartas. 1639 m. suteiktos Kulmo teisės. Dumpių dvarą (Dumpiškę) valdė įvairūs savininkai. Paplentėje buvo kalvė, mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kairiai (Klaipėda)

**Kairiai** – kaimas vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietus nuo Rimkų mikrorajono (Klaipėdos miestas), prie Kuršių marių. Šalia kaimo įrengtas Lietuvos kariuomenės Kairių poligonas, saugomas Kairių tiltas.

## Etimologija

Vietovardis kilęs nuo asmenvardžio *Kairys* (< *kairys* 'kairiarankis').

## Istorija

1785 m. minimas kaip mišrus kaimas, buvo 5 sodybos. XVIII a. pabaigoje atidaryta pradžios mokykla.

1909 m. pastatyta Kairių evangelikų liuteronų bažnyčia. Parapijai priklausė Dumpiai, Gibišai, Gručeikiai, Kairiai, Kaspariškiai, Kinčiai, Kliošiai, Labotakiai, Laistai, Lūžgaliai, Mickai, Spengiai, Stariškė, Šilgaliai, Šunpetriai, Vaškiai, Žardininkai.

Prieš I pasaulinį karą veikė lietuviška „Gintaro draugija“. Kaimas turėjo vėjo lentpjūvę ir užeigą. Po II pasaulinio karo Kairiuose įsikūrė TSRS karinis poligonas, kuris ir sunaikino kaimą. Buvę klebonijos ir mokyklos pastatai dabar yra gyvenamieji namai, kapinės apleistos.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Hans-Georg Reimann (1941–), lengvaatletis, ėjikas

## Šaltiniai

*
Šilgaliai (Klaipėda)

**Šilgaliai** – kaimas vakarinėje Klaipėdos rajono dalyje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Priekulės, į šiaurę nuo Derceklių sodų komplekso, šalia Kliošių miško. Praeina vieškelis Vaškiai–Kairiai.

## Etimologija
Pavadinimas gali būti iš pavardės *Šilgalis*, bet ji labiau paplitusi į šiaurę nuo Klaipėdos, kur buvo kitas Šilgalių kaimas. Čia yra didesnė tikimybė, kad kaimo vardas gali būti sudurtinis iš  (ankstesnė forma gali būti iš kuršių *sils*) ir *gãlas*, .

Kaimas dar minimas kaip *Trump Michell* (matyt, 1785 m. prijungtas prie Šilgalių). Jo pavadinimas – iš baltiško asmenvardžio *Trumpa* ar panašaus (plg. *Trumpjonas, Trumpate*, ).

## Istorija
1540 m. minima *Syllegall* vietovė. 1785 m. minimas karališkasis kaimas su 6 sodybomis. 1939 m. įtrauktas į Kairių bendruomenę.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kliošiai

**Kliošiai** – kaimas vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietus nuo Klaipėdos miesto Rimkų mikrorajono, į šiaurę nuo Derceklių. Šalia – Kliošių miškas ir Kliošių kraštovaizdžio draustinis. Buvusiame Kliošių–Stariškių vieškelyje išlikęs Kliošių tiltas.

## Etimologija

Pavadinimas kildinamas iš pavardės *Kliošis, Kliošys* (užrašyta ir šiame kaime). Galbūt šis asmenvardis yra pavardės *Kluošys* (<  ‚nemikliomis kojomis, nevikrus‘, *kluožāt* ‚šlubuoti‘).

## Istorija

1785 m. minimas karališkasis kaimas, 7 sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vaškiai

**Vaškiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, 2 km į vakarus nuo Mickų ir 7 km į pietus nuo Klaipėdos miesto pakraščio. Faktiškai patenka į Derceklių kolektyvinių sodų kompleksą.

## Etimologija
Pagal užrašymo datas sunku pasakyti, kuris vardas buvo ankstesnis, nes ir *Vaškiai*, ir *Rupeikiai* fiksuojami beveik tuo pat metu. Vardas *Vaškiaĩ* kilęs iš pavardės *[[Vaškys|Vaškỹs]]* arba *Vãškis*, kuri apylinkėse reta. Matyt, asmenys su šiuo vardu gali būti atsikėlę iš Žemaitijos. Gausus paplitimas Didžiojoje Lietuvoje paremia šios pavardės kilęs iš slaviško vardo *Ivan* perdirbinių *Waszka, Waszko*.

## Istorija
1785 m. Vaškiai minimi kaip karališkasis kaimas (pateko į Įsruties apskrities Klaipėdos valsčių), buvo 7 sodybos. Nuo 1901 m. veikė pradinė mokykla. 1905 m. Vaškiai buvo Klaipėdos apskrities Dituvos valsčiaus kaimo bendruomenė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lūžgaliai

**Lūžgaliai** – kaimas vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, į šiaurės vakarus nuo Derceklių ir į pietvakarius nuo Dituvos; patenka į Derceklių kolektyvinių sodų konglomeratą. Šalia plyti Kliošių miškas. Išlikusios kapinaitės.

## Etimologija
Kaimas istorijos bėgyje buvo žinomas keliais pavadinimais:
* **Lūžgaliai** – iš spėtino asmenvardžio **Lūžgalis, Lūžgalys* (1736 m. apylinkėse minimas žmogus *Luschgallen Niclaus*). Šis asmenvardis būtų kilęs iš gretimo miško pavadinimo **Lūžė* () ir žodžio *galas* ('pabaiga, riba');
* **Nausėdai** – iš asmenvardžio *[[Nausėda]], Nausėdas* < *nausė̃das* ('naujakurys');
* **Šūdnagiai** – pavadinimas, vartotas tiek vietinių lietuvių, tiek vokiečių, tačiau iš oficialiosios lietuviškos vartosenos pašalintas 1923 m. (greičiausiai dėl neprestižinių asociacijų). Šis pavadinimas kilęs iš čia užrašytos pavardės *Šūdnagis* <  'kas prastai dirba, atgrubnagis' < *šū́das* + *nãgas*.

## Istorija
1785 m. *Luszgallen Nicklaus oder Schudnagen* minimas kaip karališkasis kaimas, buvo 4 sodybos. *Nauseeden-Lux* nurodomas kaip karališkasis kaimas su 3 sodybomis. Lūžgalių apylinkėse, ūkininko Šūdnagio pievose buvo kasamas gintaras. XVIII a. ryčiau kaimo ėjo senasis vieškelis Smeltė–Priekulė. XIX a. pradžioje žemdirbių kaime gyveno 54 gyventojai ir buvo 7 ugniakurai. XIX a. viduryje kaime gyveno 132 žmonės, buvo 18 gyvenamųjų pastatų, kalbėta lietuviškai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dercekliai

**Dercekliai** (arba ***Darcepliai***) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Priekulės, 10 km į pietus nuo Klaipėdos miesto Rimkų mikrorajono. Kaimas apsuptas kolektyvinių sodų, virstančių nausėdijomis. Yra sodų bendrija „Dituva“, senovinės kapinės. 2 km į pietvakarius nuo Derceklių yra Tyrų pelkė, prie kaimo – Kliošių kraštovaizdžio draustinis.

## Etimologija

Vietovardis (kurio pirminė lytis galėjusi būti *Darwcepel*), kildinamas iš kuršininkų žodžių *darva* ir *ceplis* ('dervos krosnis'). Čia galėjo būti įsikūrę valčių dervuotojai. *Derceklių* lytis greičiausiai atsirado sulietuvėjus krašto gyventojams ir nebesuprantant pirminės žodžio reikšmės.

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, buvo 6 sodybos. Kaimas XIX a. buvo didelis, plačiai išsidėstęs pamario žemumoje, naujakuriai kūrėsi palei kanalą. Veikė pradinė mokykla, buvo karčema. TSRS laikais apnyko, didelė jo dalis apaugo mišku. Vėliau pradėjo steigtis kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kanados enciklopedija

**Kanados enciklopedija** (, ) – enciklopedinis žinynas anglų bei prancūzų kalbomis apie Kanadą. Beveik 20 000 straipsnių.

Aprašoma geografija, demografija, istorija bei kitos sritys.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žinyno svetainė 
* Žinyno svetainė
Medikiai

:: *Apie kaimą Biržų rajone žr. [[Medikiai (Biržai)]]*.

**Medikiai** – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 2 km į rytus nuo Plikių, prie Eketės aukštupio.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas greičiausiai kilęs iš žodžio *mẽdė* 'miškas', nes pavardė *Medikis* apylinkėse reta.

## Istorija
1638 m. nudegusio *Stenzel Budwill* ūkio žemė Kulmo teise parduota žemaičiui bajorui Davidui Gečaičiui. 1785 m. minimas kaip kulminis kaimas prie sienos, būta 14 sodybų. XIX a. pabaigoje Medikiai turėjo savarankiškos dvaro apylinkės statusą. XX a. pr. dvaras priklausė Oligviams, Balceriams. TSRS laikais dvaras suniokotas, neišliko kapinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaipiai

:: *Apie kaimą Pasvalio rajone žr. [[Šaipiai (Pasvalys)]]*.

**Šaipiai** (arba ***Šaipai***) – kaimas šiaurės vakarinėje Klaipėdos rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Girkalių, 2 km nuo jūros, prie Nemirsetos pelkynų. Išlikusios dvi XX a. pradžios sodybos – medinės, stačiakampio plano, vienaukštės. Sodybos apsodintos medžiais, šalia užveisti sodai.

## Etimologija

1540 m. minimas ūkininkas Tomas Šaipis (*Tom Scheip*), iš kurio ir kilo kaimo pavadinimas (asmenvardinis vietovardis). Galbūt sietinas su  ‚kuris mėgsta kitus pašiepti‘,  ‚kuris juokina‘. Tiesa, pavardžių su *Šaip-* nėra. Vietovardžio kilmė gali būti nebaltiška.

## Istorija
1736 m. *Scheipen Thoms* ūkis mokėjo mokesčius nuo 4 asmenų; 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 4 sodybos.

XIX amžiaus 2-ojoje pusėje kaimas susiformavo iš 3 kaimaviečių – *Szurlig Michel*, *Pleiken Gerge* ir *Scheipen Thoms*. Po kaimų suvienijimo 1905 m. jame gyveno 175 gyventojai, iš kurių 171 buvo lietuviai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akistata (laikraštis)

**Akistata: su nusikaltimais, nelaimėmis, katastrofomis** – laikraštis, einantis nuo 1990 m. Kaune.

## Leidinys
Laikraštyje rengiamos kriminalinės suvestinės, publikuojami detektyvai, aprašomi nusikaltimai, teisės pažeidimai, nelaimingi atsitikimai, katastrofos.

Išeina du kartus per savaitę. 1992–1999 m. leistas „Akistatos“ priedas – laikraštis „Visai atvirai“. Tiražas 1990 m. – 50 000 egz., 1997 m. – 102 500 egz. 

Laikraštyje „Akistata“ nuo jo leidimo pradžios dirbo žurnalistai Aurelija Žutautienė, Augustas Tamaliūnas, Albertas Oniūnas, Danas Visockas, Džiuljeta Bendikaitė, Virginija Grigaliūnienė, Remigijus Rainys, Jonas Modušauskas, Gediminas Jankus, Rita Krušinskaitė, Irena Zubrickienė.
Vyriausiasis redaktorius Vytautas Žutautas. Nuo 2018 m. vyriausioji redaktorė Kamilė Žutautaitė.

2009 m. balandžio 17 d. dalį įmonės akcijų įsigijo Balsas.lt. Nuo 2018 m. laikraštis priklauso UAB Leidiniai.

2025 m. pradėtas leisti žurnalas "Akistata. Istorijos". Jame pasakojami užmiršti nusikaltimai ir nelaimės.

## Šaltiniai
Zenitas

**Zenitas** – buitinėje kalboje įvardijamas tiesiai „viršuje“ esantis taškas, kai stebime iš tam tikros lygios vietos, bei yra vienoje iš vertikalių krypčių horizontui. Terminas „viršuje“ yra kur kas išsamiau apibrėžtas astronomijoje, geofizikoje bei susijusiuose moksluose (pvz., meteorologijoje). Jis apibrėžiamas kaip taškas, esantis priešinga kryptimi, negu stebėjimo vietoje esančios gravitacijos jėgų linijos. Priešinga kryptimi, t. y. gravitacijos jėgų linijų kryptimi, esantis taškas yra vadinamas nadyru. Astronomijoje zenito taško aukštis virš tikrojo horizonto yra pastovus ir lygus 90 laipsnių, nes tokio horizonto plokštuma pagal apibrėžimą yra statmena tiesei, jungiančiai zenito ir nadyro taškus. Kai kuriose kalbose zenitas dar gali reikšti dangaus šviesulio pasiekiamą aukščiausią tašką, tačiau astronomijoje aukščiausias dangaus sferos taškas, į kurį gali pakilti dangaus šviesulys dėl parinio sukimosi, vadinamas viršutinės kulminacijos tašku.

Griežčiau kalbant, zenitas tik *apytiksliai* priklauso vietinio dangaus dienovidinio plokštumai, nes vėliau buvo nuspręsta jį susieti su dangaus kūnų sukimosi charakteristikomis, o ne su gravitaciniu lauku. Abu terminai sutaptų tik puikiai simetriškam besisukančiam kūnui. Žemėje sukimosi ašis nėra pastoviai susieta su planetos geometrija, nes vertikali kryptis, apibrėžiama gravitacinio lauko, bėgant laikui keičia savo kryptį (pvz., dėl Mėnulio ir Saulės potvynių).

Saulė zenite (astronomine šio žodžio prasme) kartais atsiduria pasaulio vietose, esančiose tarp Vėžio atogrąžos ir Ožiaragio atogrąžos. Lietuvoje, kuri yra toli nuo šių vietų, Saulė niekada negali atsidurti zenite.

## Žodžio kilmė
Žodis *zenitas* kilęs iš arabų kalbos posakio سمت الرأس (samt ar-ra’s) reiškiančio „galvos gryptis“/„kryptis virš galvos“, viduramžių lotynai XIV a. tikriausiai perrašinėjo senovės ispanų reikšmes. Tai buvo neteisingai suvestas į reikšmę 'samt' („kryptis“) ir netiksliai parašytas kaip 'senit'/'cenit' atliekant tuos perrašinėjimus. Per senovės prancūzus 'cenith', vėliau anglus 'senith' ir galiausiai 'zenith' pirmąkart atsirado XVII a.

Arabiškas analogas zenitui yra Zawâl, reiškiantis „nuosmukį“, kas yra, kai Saulė liaujasi kilti ir pradeda leistis.

## Panaudojimas

Zenitas yra naudojamas tokiuose mokslo kontekstuose:
* Jis tinka kaip kryptis, nuo kurios atskaitomas **zenitinis nuotolis**, kuris yra kampinis atstumas tarp krypties į tiriamąjį šviesulį ir vietinį zenito tašką.
* Astronomijoje jis apibūdina vieną iš ašių horizontinėje koordinačių sistemoje.

## Taip pat skaitykite
* Geodezija
* Nadyras
* Horizontinė koordinačių sistema

## Šaltiniai

## Literatūra
* Huschke, Ralph E. (1959) *Glossary of Meteorology*, American Meteorological Society, Boston, Second printing-1970.
* McIntosh, D. H. (1972) *Meteorological Glossary*, Her Majesty’s Stationery Office, Met. O. 842, A.P. 897, 319 p.
* Picoche, J. (1992) *Dictionnaire Etymologique du Français*, Le Robert, Paris, ISBN 2-85036-458-4.
Sinonimas

: *Keli pavadinimai, taikomi tam pačiam biologiniam [[taksonas|taksonui]], apibrėžiami str. [[Sinonimas (biologija)]]*

**Sinonimas** (,  'bendravardis') – tokią pačią arba artimą reikšmę turintis, tačiau kitaip skambantis žodis. Pavyzdžiui, *ūmus – staigus, žirgas – arklys – kuinas*. Sinonimų svarbiausios funkcijos – tikslinamoji, ekspresinė ir estetinė.

Sinonimai pagyvina kalbą, daro ją išraiškingesnę, gyvesnę. Tinkamai parinkti sinonimai gali suteikti tekstui muzikalumo (poezijoje), suteikti socialinių ar istorinių akcentų.

Sinonimų gausumas paprastai yra gero kalbėjimo stiliaus požymis. Bet yra sričių, kuriose sinonimija nepageidaujama. Pavyzdys yra terminija. Gerai sutvarkytoje terminų sistemoje vieną sąvoką atitinka vienas terminas. Pavyzdžiui, mokslinėse publikacijose greta vartojami žodžiai *reinutrė* ir *pelėvirkštis* gali įnešti painiavos. Specifinė išimtis yra biologijos sisteminių grupių (taksonų) pavadinimai – visuotinai priimta turėti visiškus sinonimus, pavyzdžiui, *Quercus rubra* ir *raudonasis ąžuolas*, kurie yra identiški savo prasme sinonimai. Tačiau savo vartosena tokios sinonimų poros skiriasi. Lotyniški atitikmenys yra tikrai tarptautiniai žodžiai, jie be jokių adaptacijų vartojami visose kalbose, o lietuviški (ar kitos kalbos) vartojami tik toje kalboje.

Sinonimų, kaip ir homonimų, klasifikacija yra gana įvairi, ir ji taip pat daug priklauso nuo to, kaip suvokiama sinonimo sąvoka. Jeigu vienu iš sinonimijos požymių laikysime tarpusavio pakeičiamumą, tai absoliučių sinonimų nebūna, kadangi žodžiai, vartojami tam tikrame kontekste, yra su juo susiję reikšminėmis sąsajomis. Todėl net ir, regis, tapačios reikšmės daiktavardžiai, kaip *kiškis* ir *zuikis*, *gryčia* ir *troba*, *karvelis* ir *balandis* negali vienas kito pakeisti junginiuose *kiškis piškis*, *važiuoti [[Keleivis be bilieto|zuikiu]]*, *boba, boba, eik į trobą*, *taikos balandis*.

Visi sinoniminiai žodžio atitikmenys sudaro sinonimų eilę, pavyzdžiui, *bailus: baikštus, baugštus, baimingas, gąslus…* Centrinis sinonimų eilės žodis, turintis bendriausią reikšmę ir neturintis emocinių atspalvių, vadinamas **dominante**.

## Sinonimų skirstymas
* pagal kilmę:
** **vienakilmiai** arba homogeniniai sinonimai – atsiradę vienos kalbos ribose (*arklys – žirgas – kuinas*),
** **įvairiakilmiai** arba heterogeniniais sinonimai – atsiradę ne iš vienos kalbos (*charakteringas – būdingas*, *kalbotyra – lingvistika*).
* pagal morfeminę struktūrą:
** **bendrašakniai** (*namas – namelis – namukas*),
** **nebendrašakniai** (*eiti – kiūtinti – slimpinti*).
* pagal konotuotumą:
** **stilistiškai konotuotieji** – turintys emocinių, ekspresinių atspalvių. Pavyzdžiui, *kuinas* ir *eržilas* yra stilistiškai konotuoti, nes atskleidžia kalbančiojo požiūrį, jo emocines asociacijas.
** **stilistiškai nekonotuotieji** – stilistiškai neutralūs. Pvz., *arklys* yra stilistiškai nekonotuotas, nes tik neutraliai nusako denotatą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Internetinis sinonimų žodynas
Didžiažiedis katilėlis

**Didžiažiedis katilėlis** (*Campanula persicifolia*) – katilėlinių (*Campanulaceae*) šeimos katilėlių (*Campanula*) genties augalų rūšis.

Stiebas stačias, beveik plikas, 30-80 cm aukščio. Lapai blizgantys, apatiniai pailgai pleištiški ir į lapkotį susiaurėjantys.

Žiedai sukrauti mažažiedėse kekėse. Vainikėlis mėlynas, kartais balsvas. Žydi birželio-rugsėjo mėn. 

Auga pamiškėse, krūmynuose, miškų aikštelėse.

Lietuvoje dažna rūšis. Kartais auginamas darželiuose kaip dekoratyvinis augalas. 


Vaizdas:Campanula persicifolia. ziedas, 2006-07-01.JPG|Žiedas
Vaizdas:Campanula persicifolia1 2006-07-01.JPG
Vaizdas:Campanula persicifolia balta 2006-07-01.JPG|Baltažiedė forma
Liutauras Varanavičius

**Liutauras Varanavičius** (g. 1970 m. kovo 17 d. Kaune) – vadybininkas, bankininkas, sporto veikėjas.

## Biografija
Nuo 1977 m. iki 1985 m. mokėsi Kauno 35-ojoje vidurinėje mokykloje, nuo 1985 m. iki 1989 m. Kauno aukštesniojoje technikos mokykloje. Nuo 1989 m. iki 1995 m. studijavo VDU Biznio ir vadybos fakultete, magistras. 2012 baigė sporto vadybos magistro studijas SciencePo, Prancūzijoje.

Vedęs; žmona Jurga (g. 1977 m.), sūnūs Kipras ir Kasparas, dukra Elzė Mija.

### Karjera
Nuo 1991 m. iki 1993 m. dirbo bendrame Lietuvos, Europos Banko ir Šiaurės šalių Investicijų banko padalinyje Lietuvoje – Lietuvos investicijų banke, 1993 m. kartu su keliais partneriais įkūrė vieną pirmųjų Lietuvoje konsultacinių kompanijų ir maklerių kontorą.

1997 m. pradėjo vadovauti AB Ūkio bankas, tapdamas jauniausiu banko valdybos pirmininku Lietuvos bankininkystės istorijoje. Jam vadovaujant buvo atlikta pilna AB Ūkio bankas reorganizacija. Ją atlikus, regioninę reikšmę iki tol turėjęs bankas tapo sparčiausiai augančiu šalyje.

Nuo 2000 m. iki 2006 m. dirbo ŪBIG kontroliuojamame banke „Balkan Investment Bank AD“, nuo 2005 m. iki 2006 m. ŪBIG valdomo Škotijos *[[Heart of Midlothian FC]]* valdybos narys.

2009 metai paliko Ūkio banko grupę

### Sportinė veikla
Nuo 2000 m. iki 2012 m. Lietuvos futbolo federacijos prezidentas (perrinktas pakartotinai kadencijai 2002 ir 2006 m.), nuo 2003 m. iki 2007 m. UEFA Pagalbos programų komiteto narys, nuo 2007 m. UEFA HatTrick komiteto vicepirmininkas, nuo 2005 m. FIFA Goal komiteto narys. 2009 m. kovą Europos futbolo asociacijų sąjungos (UEFA) kongrese dvejų metų kadencijai išrinktas šios organizacijos vykdomojo komiteto nariu.

### Partinė veikla
Nuo 1988 m. Lietuvos Sąjūdžio aktyvistas, 1-osios Sąjūdžio lektorių mokyklos absolventas; nuo 1989–1990 m. – Lietuvos Demokratų Partijos steigėjas ir valdybos narys; nuo 1990 m. – Lietuvos liberalų sąjungos (dabar Lietuvos Liberalų ir centro sąjunga) narys. 1996 m. balotiravosi į Lietuvos Respublikos Seimą Kauno Aleksoto-Žaliakalnio apygardoje nuo Lietuvos liberalų sąjungos. Laisvės partijos steigėjas.

## Šaltiniai

* Kas yra kas Kauno apskrityje 1999. UAB Neolotas, 1999. 517 psl.
Niutonas (reikšmės)

Žodis **niutonas** gali reikšti:

* Izaokas Niutonas – žinomas anglų mokslininkas;
* Džonas Niutonas – JAV generolas pilietinio karo metu;
* niutonas – matavimo vienetas;
* Apple Newton – kišeninių kompiuterių prekinis ženklas;
* Niutonas – Adelaidės priemiestis (Australija);
* Niutonas – Oklendo priemiestis (Naujoji Zelandija).
* Niutonas – Velso gyvenvietė;
* Niutonas – miestas JAV, Ajovoje;
* Niutonas – miestas JAV, Kanzase;
* Niutonas – miestas JAV, Masačusetse.
Antanas

**Antanas** – lotyniškos kilmės lietuviškas vardas, kilęs iš romėnų giminės vardo *Antonius*.

Vardadienis birželio 13 d.

## Etimologija
Labai senas vardas, tiksli kilmė nežinoma. Manoma, kad tai etruskų vardas, kurį perėmė romėnai.

 'gėlė', o žodis *antionos* – „pirmagimis“. Pagal kai kuriuos šaltinius šis vardas gali reikšti „vertas pagyrų, vertas pagarbos“.

Į lietuvių kalbą pateko iš rytų slavų kalbos dar iki Lietuvos krikšto, ne vėliau kaip XI amžiuje. Rytų Aukštaitijoje tebevartojama jo tarmiška forma **Untanas**.

## Statistika
Labai populiarus vardas Lietuvoje. 2004 m. Lietuvos statistikos departamento duomenimis, buvo antras pagal populiarumą. Populiarumas turėtų mažėti, kūdikiams vardas duodamas nedažnai.

## Žmonės

*Antanas Baranauskas, poetas, kalbininkas, vyskupas
*Antanas Merkys, politikas, ministras pirmininkas
*Antanas Mockus, filosofas, matematikas, politikas
*Antanas Nedzinskas, Seimo narys, dainų atlikėjas
*Antanas Samuolis, dailininkas
*Antanas Sireika, krepšinio treneris
*Antanas Smetona, politikas, prezidentas
*Antanas Sniečkus, politikas, LKP vadovas
*Antanas Strazdas, poetas
*Antanas Tiškevičius, Lietuvos bajoras, didikas
*Antanas Valionis, politikas
*Antanas Venclova, poetas, rašytojas
*Antanas Vienuolis, rašytojas, dramaturgas
*Antanas Škėma, rašytojas
*Antanas Šurna, aktorius
*Antanas Žmuidzinavičius, dailininkas, kolekcininkas

## Vietovardžiai

### Gyvenvietės
Dalis gyvenviečių pavadinimų, kilusių iš vardo *Antanas*:
*Antanai – Švenčionių r. sav.
*Antanaičiai – Širvintų r. sav.
*Antanašė – Rokiškio r. sav.
*Antanava – Anykščių r. sav.
*Antanava – Jurbarko r. sav.
*Antanava – Kėdainių r. sav.
*Antanava – Kelmės r. sav.
*Antanava – Mažeikių r. sav.
*Antanava – Molėtų r. sav.
*Antanava – Molėtų r. sav.
*Antanava – Molėtų r. sav.
*Antanava – Molėtų r. sav.
*Antanava – Panevėžio r. sav.
*Antanavas – Ignalinos r. sav.
*Antanavas – Kazlų Rūdos sav.
*Antanavas – Vilniaus r. sav.
*Antanėliai – Širvintų r. sav.
*Antaninava – Širvintų r. sav.
*Antaninava – Molėtų r. sav.
*Antaniškė – Ignalinos r. sav.
*Antaniškė – Švenčionių r. sav.
*Antaniškės – Šalčininkų r. sav.
*Antaniškės – Trakų r. sav.
*Antaniškės – Zarasų r. sav.
*Antaniškės – Zarasų r. sav.
*Antaniškiai – Kelmės r. sav.
*Antaniškiai – Prienų r. sav.
*Antaniškiai – Šakių r. sav.
*Antaniškis – Anykščių r. sav.
*Antaniškis – Zarasų r. sav.
*Antanoša – Širvintų r. sav.
*Antanuvka – Anykščių r. sav.
*Antanuvka – Molėtų r. sav.

### Vandens telkiniai
*Antanavo HE tvenkinys – Kazlų Rūdos sav.

### Miškai
*Antanavos miškas – Akmenės r. sav.
*Antanaičių miškas – Kaišiadorių r. sav.

### Nacionaliniai parkai, rezervatai ir draustiniai
*Antanų pedologinis draustinis – Švenčionių r. sav.

## Šaltiniai
Placidas Šarkauskas

**Placidas Šarkauskas** (Pliacidas, 1871 m. gegužės 15 d. Raseiniuose – 1919 m. balandžio 19 d. Alovėje) – kunigas, knygnešys.

## Biografija

Mokėsi Palangos progimnazijoje. Baigė Vilniaus kunigų seminariją. Į kunigus įšventintas 1898 m. ir paskirtas vikaru į Giedraičių parapiją, netrukus perkeltas į Švenčionis. Čia vikaravo 1898–1902 m.

Organizavo lietuviškos spaudos gabenimą iš Mažosios Lietuvos ir jos platinimą savoje ir aplinkinėse parapijose. Placidui Šarkauskui talkino Adomas Padleckas iš Želabų k., taip pat Mykolas ir Stanislovas Vaiškūnai iš Kurpių k. Spaudos atgabendavo ir knygnešys elgeta Antanas Šakalys.

Pargabentą spaudą (maldaknyges, elementorius ir kt. įvairias brošiūras) perduodavo knygnešiams Antanui Juršėnui, Augustinui Janutėnui ir kitiems, kurie ją platindavo savo parapijų kaimuose. Buvo sumanus ir atsargus: nei klebonijoje, nei pas artimus platintojus knygų nelaikydavo ir drausdavo tai daryti savo padėjėjams bei platintojams. Tarnaitė Konstancija lietuvišką spaudą slėpdavo viename iš parapijos vienkiemių.

Placido Šarkausko veikla neliko nepastebėta caro administracijos. 1902 m. perkeltas klebonu į Nočią (Gudija), o 1903 m. – į Gluboko parapiją (taip pat Gudija). Gerai mokėdamas rusų, lenkų, gudų kalbas, matyt, tuo patraukė į savo pusę net kai kuriuos vietos stačiatikius.

Netrukus buvo įskųstas vyskupui ir tais pačiais metais perkeltas į Mielagėnų parapiją. Tuoj pat čia įvedė pamokslus ir pamaldas lietuvių kalba, rūpinosi parapijiečių švietimo reikalais, mokė poterių iš lietuviškų maldaknygių, suorganizavo pirmąjį lietuvišką chorą, kurio repertuare buvo ne tik religinės giesmės, bet ir tautinės lietuviškos dainos. Vargonininku tuomet dirbo Leonas Bielinis.

Dėl caro valdininkų ir negausių lenkininkų skundų vyskupui 1912 m. perkeltas klebonu į Alovę. Čia taip pat rūpinosi lietuvybės gaivinimu ir įtvirtinimu, priešinosi polonizatoriams.

## Atmintinos vietos ir paminklai

Kapas ir antkapinis paminklas Alovės Švč. Trejybės bažnyčios šventoriuje, užrašas: „Kun. P. Šarkauskas uolus Kristaus vyndaržyje darbininkas 1871–1919.IV.19“.
Pienžuvinės

**Pienžuvinės** (*Chanidae*) – arkliagalvių (*Gonorynchiformes*) būrio kaulinių žuvų šeima, kurioje yra 1 gentis ir 1 rūšis – pienžuvė (*Chanos chanos*). Tai didelė, greita žuvis aptakiu sidabrinės spalvos kūnu ir neįprastai didele, labai skelta uodega. 

Minta filtravimo būdu. Ji gali gyventi įvairaus sūrumo vandenyje, tačiau didžiąją gyvenimo dalį praleidžia gėlame vandenyje, o į jūrą išplaukia neršti. Lervutės ir jaunikliai vystosi šiltose pakrančių pelkėse, apysūriuose ar gėlame vandenyje Pietryčių Azijoje ir Ramiojojo vandenyno vakaruose. Šių žuvų lervutės gaudomos jūroje ir tvenkiniuose auginamos maistui. 

Suaugėliai yra labai vertingos maistinės žuvys.
Tom Hanks

**Tomas Džefris Hanksas** (*Thomas Jeffrey „Tom“ Hanks*; g. 1956 m. liepos 9 d.) – JAV aktorius, prodiuseris, režisierius, 2 kartus Oskarų premijos laureatas.

Labiausiai žinomas dėl savo vaidmenų filmuose „Filadelfija“ (1993), „Forestas Gampas“ (1994), „Apollo 13“ (1995), „Gelbstint eilinį Rajaną“ (1998), „Žalioji mylia“ (1999), „Prarastasis“ (2000), „Da Vinčio kodas“ (2006), „Kapitonas Filipsas“ ir „Gelbstint poną Benksą“ (abu 2013), taip pat jis įgarsino animacinius filmus „Šiaurės ekspresas“ (2004) ir „Žaislų istorijos“ serijos filmus.

## Filmografija

## Nuorodos

* Tom Hanks citatos
Arkliagalvinės

**Arkliagalvinės** (*Gonorynchidae*) – arkliagalvių (*Gonorynchiformes*) būrio kaulinių žuvų šeima, kurioje 1 gentis, 5 rūšys.

*Paprastoji arkliagalvė, sin.*snapuotoji smėliažuvė* (*Gonorhynchus gonorhynchus*) iki 60 cm ilgio žuvis, paplitusi Afrikos pietinėje pakrantėje, iki 200 m gilumoje. Gyvena smėlingame dugne. Dieną praleidžia pasislėpusi smėlyje ir dumble. Kūno viršus yra slepiantis, o akis nuo brūžinimo apsaugo plonos odos dangtelis. Šonai sidabriškos spalvos. Maitinasi jūros dugne gyvenančiais bestuburiais.
Šilėnai

**Šilėnai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Šiaulių. Seniūnaitijos centras. Yra Šilėnų geležinkelio stotis, paštas (LT-80004), Šilėnų pagrindinė mokykla, kelios parduotuvės. 2003 m. susikūrė Šilėnų kaimo bendruomenė „Šilas“. 2004 m. Šilėnų kaime atidengtas ir pašventintas paminklinis akmuo su iškaltu užrašu „Šilėnai 1649“.

## Geografija

Kaimas įsikūręs 2 km nuo Šiaulių oro uosto ir 6 km į pietus nuo Kairių. Artimiausi kaimai: šiaurėje Akliniai (2 km) ir Kirbaičiai (2 km), pietuose – Žarniai (4 km) ir Vališkiai (4 km). Geriausias susisiekimas – geležinkeliu, greta praeina kelias Kairiai–Tytuvėnai. 

## Istorija

Šilėnai žinomi nuo 1649 m., tačiau kaimas Zoknių dvaro laukuose pradėjo kurtis 1865 m. tiesiant Liepojos–Romnų geležinkelį. XIX a. tai buvo kaimas Šiaulių valsčiuje.

Po II pasaulinio karo, kai Šilėnuose buvo įkurdinta geležinkelių statybos ir remonto Mašinų remonto stotis, išaugo unikali gyvenvietė. Įmonės darbuotojams gyvenamųjų namų niekas nestatė. Stovėjo 50–60 vagonų, kuriuose gyveno ne tik darbininkai, bet ir kai kurie vadovai. Neretai vagonuose kildavo gaisrai. Tik 1991–1992 m. buvo užbaigti 6 įmonės lėšomis ūkiniu būdu statyti namai, kuriuose apsigyveno 74 šeimos.

2005 m. AB „Lietuvos geležinkeliai“ geležinkelio remonto dukterinė įmonė UAB „Gelmagis“ (buvusi Mašinų remonto stotis Nr. 94) pastatė šiuolaikišką ilgų geležinkelio bėgių atkarpų suvirinimo ir surinkimo liniją. 2010 m. lapkričio 8 d. AB „Lietuvos geležinkeliai“ generalinio direktoriaus įsakymu Nr. AS-25 UAB „Gelmagis“ linija buvo reorganizuota prijungiant ją prie UAB „Geležinkelio tiesimo centras“.

## Gyventojai

1673 m. gyveno 52 šeimos.

### Žymūs žmonės
* Raimondas Šukys
* Eugenija Liumaitė

## Šaltiniai
Saulažoliai

**Saulažoliai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Gargždų. Šiauriau kaimo nutiestas magistralinis kelias , rytų pusėje teka Minija. Saulažolių seniūnaitija.

## Istorija

1953 m. gyvenvietėje rastas Saulažolių lobis: apie 60–70 senovės Romos varinių monetų, kurios kaldintos III a. ir Getos medalionas, kaltas Kilikijoje, Tarso mieste.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Saulažoliuose gimė skulptorius, medalininkas, juvelyras Vytautas Mockaitis (1958–2011).

## Šaltiniai
Šlapšilė

**Šlapšilė** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Gargždų, 1 km į šiaurę nuo Dauparų, prie greitkelio . Atsišakoja kelias . Sparčiai plečiasi nausėdijos.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžių *šlãpias* ir *[[šilas|ši̇̀las]]*; vietovė ilgai buvo retai gyvenama dėl labai pelkėtos žemės, todėl kai kuriuose žemėlapiuose kaimo vieta nurodoma neapibrėžtai.

## Istorija
1737 m. dalis žemės priklausė Dauparų dvarui. Iš pradžių kaimas formavosi kaip girininkijos kolonija. Po 1870 m. prasidėjo sausinimo darbai, buvo išvestas Šiaurės kanalas. 1939 m. kaimas priklausė Gobergiškės valsčiui. Būdamas tarp Klaipėdos ir Gargždų, Šlapšilės kaimas nepriklausomybės metais išaugo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grambaviškiai

**Grambaviškiai** (arba ***Gramboviškiai***) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Gargždų. Praeina geležinkelis iš Klaipėdos į Gargždų gamyklas. Keliai į Dovilus, Lėbartus, Dauparus. Kolektyviniai sodai.

## Etimologija
Pavadinimas atsiradęs iš neaiškios kilmės asmenvardžio *Grambo* (*Grambou, Grambow*). 1699 m. minimas žemės savininkas *Friedrich Christoph Grambo*, jo vieta vadinama *Grambaus*.

## Istorija
Grambaviškių dvaras įkurtas 1669 m. 1785 m. minimas kaip laisvai paveldimas kaimas, 6 sodybos. Prieš I pasaulinį karą dvarą valdė Eduardas Šulcas (*Eduard Schulz*). Iki II pasaulinio karo buvo didelė dvaro sodyba, liepų alėja, kuri vedė į dvaro kapinaites. LTSR laikais dvaro teritorijoje pastatyta statybinių medžiagų gamykla. Buvusio dvaro gyvenamasis pastatas 2006 m. sudegė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pažvelsis

**Pažvelsiu** vadinami du kaimai Klaipėdos rajone:

* Endriejavo seniūnijoje;
* Vėžaičių seniūnijoje.
Žemguliai

**Žemguliai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Žadeikių.

## Gyventojai
**Žymūs žmonės:**

• Dr. Paulina Kalvaitytė-Karvelienė (1886-1967) - viena pirmųjų rentgenologių Lietuvoje, visuomenės veikėja

## Šaltiniai
Kiškėnai (Klaipėda)

**Kiškėnai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Gargždų. Seniūnaitijos centras. Sodų bendrijos, virstančios nausėdijomis. Išlikęs Kiškėnų dvaras.

## Etimologija

Kiškėnai – asmevardinis vietovardis, priesagos *-ėn-*vedinys iš asmenvardžio *Kiškis*.

## Istorija

1540 m. *Jorge Kyschke* minimas Šlapžemės apylinkėse. Greičiausiai, ankstesnė forma buvo *Kiškiai*, galbūt priesagine forma norėta atskirti nuo kito kaimo vardo Kiškiai.

1785 m. minimas kaip mišrus kaimas, buvo 4 sodybos. Seno kaimo vietoje XVIII a. buvo įsikūręs dvaras *Kischken-Görge*. XX a. pr. dvaro valdytojas buvo Ernstas Hesė (*Ernst Hesse*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jonušai

**Jonušai** (seniau ***Klipštai***) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Dauparų, Smeltaitės krante. Ties kaimu nuo greitkelio  atsišakoja kelias .

Kaime yra Edvardo Legecko privatus mažasis zoologijos sodas Mini Zoo, užimantis 3,50 ha. Čia yra apie 400 paukščių ir 200 gyvūnų rūšių – lamos, stirnos, danieliai, vilkai, meškos, lapės, kupranugariai, beždžionės, mažosios kengūros, tigrė ir kt. Į sodą keleriems metams atvežami kai kurie gyvūnai iš Talino ir Kauno zoologijos sodo.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs iš lietyviškos pavardės *Janušas, Janušis*, kuri šiose apylinkėse gerai paliudyta (XV–XVI a. minimi asmenys *Mertenn Janusch, Jurg Janusch*). Pavardė sietina su  – krikšto vardo *Jan* forma. Pavadinimas *Klipštai* kilęs iš pavardės* Klipštas*, kuri sietina su  „kas eidamas klipsi, klišis, šlubis“,  „klabėti, barškėti“.

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 2 sodybos.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonušuose gimė Mažosios Lietuvos visuomenės veikėjas Ansas Lymantas (1921–2002).

## Šaltiniai
Lyveriai

**Lyveriai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Gargždų, prie Minijos ir Skinijos santakos, priešais Kulius. Kolektyviniai sodai. Piečiau driekiasi Lyverių miškas.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš šiame krašte dažnos vokiškos kilmės pavardės *Lỹveris*. Nors pati leksema yra vokiškos kilmės, kaip asmenvardis ji atsirado greičiausiai dar Kurše, kur vartojamas ir apeliatyvas *līveris* („bastūnas, valkata“). Seniau kaimas dar buvo žinomas kaip ***Kiaunodai***. Šis pavadinimas atsiradęs iš (greičiausiai kuršiško) asmenvardžio *Kiaunoda, Kiaunodis* (plg. 1540 m. minimas asmuo *Peter Kaunott*). Pavardė būtų iš žodžių  ('kiaunė') ir *āda* ('kailis').

## Istorija
Kaip Kiaunodai kaimas minimas 1590 m. Lyveriai jau 1685 m. minimi bažnytiniuose raštuose. 1785 m. minimi kaip karališkasis prie sienos, buvo 5 sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šnaukštai

**Šnaukštai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Gargždų, prie Maciučių miško. Aplink iškasti Šnaukštų karjerai. Sodų bendrijos. Pro kaimą eina kelias . Išlikusios kapinaitės.

## Etimologija
1592–1593 m. minimas asmuo *Andtres Schnaugst* iš Agluonėnų. Šiame ir aplinkiniuose kaimuose šios šaknies pavardės daug kartų užfiksuotos. Plg. pavardė *Šniaukšta*, kuri kildinama iš  ‚šniaukti; godžiai valgyti‘ ir panašiai.

## Istorija
1785 m. *Schnaugsten Andres* buvo karališkasis Įsruties apskrities Priekulės valsčiaus valstiečių kaimas su 7 ugniakurais. Priklausė Priekulės, nuo 1854 m. – Dovilų parapijai. Pradinė mokykla įkurta 1891 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mauražuvinės

**Mauražuvinės** (*Phractolaemidae*) – arkliagalvių (*Gonorynchiformes*) būrio kaulinių žuvų šeima, kurioje yra 1 gentis ir 1 rūšis – afrikinė mauražuvė (*Phractolaemus ansorgii*). Tai nedidelės gėlavandenės žuvys, paplitusios tik centrinės Afrikos vakarinėje dalyje.

## Nuorodos
* Family Phractolaemidae – Hingemouths
* '''Mauražuvės''' (''Phractolaemus ansorgii'') aprašymas  ir iliustracija
Indonezinės siurbenės

**Indonezinės siurbenės** (*Gyrinocheilidae*) – karpžuvių (*Cypriniformes*) būrio žuvų šeima. Gyvena pietų Azijoje. Minta dumbliais. Šeimoje yra 1 gentis ir 3 rūšys.
* Siaminė siurbenė (*Gyrinocheilus aymonieri*)
* *[[Gyrinocheilus pennocki]]*
* Malajinė siurbenė (*Gyrinocheilus pustulosus*)

## Nuorodos
* Family Gyrinocheilidae – Algae eaters
* Indonezinių siurbenių (''Gyrinocheilidae'') iliustracijos ir rūšys
Tautvydas

**Tautvydas** – lietuviškas vyriškas vardas, sudarytas iš *taut–* 'tauta' ir *vyd–* 'išvydo'. Sutrumpintas variantas – **Tautvis**. Vardadienis – rugsėjo 28 d. Mot. variantas **Tautvydė**, **Tautvyda**, **Tautvė**. Vardadieniai – vasario 16 d. ir balandžio 23 d.

## Žmonės
* Tautvydas Barštys (g. 1958) – Lietuvos verslininkas, politikas,
* Tautvydas Barštys (g. 1986) – Lietuvos krepšininkas,
* Tautvydas Lideikis – Lietuvos politikas,
* Tautvydas Kižys – Lietuvos futbolininkas,
* Tautvydas Meškonis – Lietuvos sporto komentatorius,
* Tautvydas Miknevičius – Lietuvos architektas,
* Tautvydas Sinkevičius – Lietuvos rašytojas,
* Tautvydas Šležas – Lietuvos krepšininkas,
* Tautvydas Vencevičius – Lietuvos žurnalistas, sporto komentatorius.
Antanas Mockus

**Antanas [[Mockus]]**:

* Antanas Mockus (1918) – pedagogas, tautosakininkas
* Antanas Mockus Šivickas – lietuvių kilmės filosofas, matematikas, buvęs Bogotos meras