Triskiautė žibuoklė

**Triskiautė žibuoklė** () – vėdryninių (*Ranunculaceae*) šeimos, žibuoklių (*Hepatica*) genties augalų rūšis. Lietuvoje gausi, kurioje dar vadinama *žibuokle*, *žibute*, *žibuole*, *dėlute*, *kepenų žolele*, *kepingelbe*, *palazdžiu*, *šunipijolke*.

## Paplitimas ir buveinės
Savaime paplitusios šiuose Europos regionuose: pietinėje Fenoskandijoje, Baltijos kraštuose, Rusijos Federacijos europinės dalies centre, Baltarusijoje, Ukrainoje, Moldavijoje, Centrinėje Europoje, Pietų Europoje, išskyrus Graikiją, Prancūzijos rytuose.

Azijos žemyne auga rytinėje Kinijoje, Korėjos pusiasalyje, Japonijos Honsiu saloje.

Dažniausiai auga lapuočių, mišriuose ir spygliuočių miškuose, krūmynuose, pamiškėse, kelių pakelėse.

## Išvaizda
Daugiametis, apie 5-25 cm aukščio žolinis augalas, turintis trumpą šakniastiebį ir ilgais minkštais lapeliais apaugusį stiebą. Lapkočiai ilgi, apaugę ilgais švelniais plaukeliais; lakštai triskiaučiai, su širdiškais arba inkstiškais pagrindais ir plačiomis lygiakraštėmis skiautėmis. Lapų viršutinė pusė žalia, neplaukuota, o apatinė – violetinio atspalvio, ilgais, minkštais, šilkiškais plaukeliais. Pamatiniai lapai žiemojantys, kurie puikiausiai peržiemoja po sniegu, bet atsiradus žiedams, po truputį lapai sunyksta. Išauga nauji šviesiai žali lapeliai. Žiedai pavieniai, vainiklapiai 6-7, kurie melsvai violetiniai, išorinėje pusėje šviesesni, rečiau pasitaiko rožiniai arba balti. Nektarinių nėra, kuokelių daug, kurie su baltais ar rausvais koteliais ir beveik baltomis dulkinėmis. Vaisiai pailgi, plaukuoti, su snapeliu.

Sėklas platina skruzdėlės.

## Žydėjimas
Tai vieni iš anksčiausiai pavasaryje pražystančių augalų Lietuvoje, kurioje žydi kovo–balandžio (kartais gegužės) mėnesiais.

## Panaudojimas ir naudingosios medžiagos
Nuodingas. Vaistams vartojama žolė, lapai ir žiedai. Lapai pjaunami tik jauni, be lapkočių, augalams peržydėjus, žiedai – žydėjimo pradžioje.

Auginama darželiuose kaip dekoratyvinis augalas; yra išvestų dekoratyvinių formų.

Lapuose yra glikozido hepatrilobino, ranunkulino, protoanemonino, rauginių, mineralinių medžiagų, cukraus, saponinų. Liaudies medicinoje naudojama galvos skausmams, kosuliui ir karštinei gydyti, pasižyminti antiseptinėmis savybėmis.

## Sinonimai
Triskiautės žibuoklės lotynų k. sinonimų sąrašas:
* *Anemone angulosa* Lam. 1783
* *Anemone hepatica* L. 1753
* *Anemone hepatica* var. *acutiuscula* Pritz. 1841
* *Anemone praecox* Salisb. 1796
* *Anemone triloba* Stokes 1812
* *Hepatica anemonoides* Vest 1805
* *Hepatica angulosa* DC. 1817
* *Hepatica hepatica* H.Karst. 1882
* *Hepatica triloba* Chaix 1786

## Literatūra
Pavasarį žydintys augalai, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1985, 16 psl.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* powo.science.kew.org / ''Hepatica nobilis'' Schreb. | Kju sodo svetainė Plants of the World Online, apie triskiautę žibuoklę | *[[Anglų kalba|anglų k.]]*
* wfoplantlist.org / Hepatica nobilis Schreb. (triskiautė žibuoklė) | *anglų k.*
* luontoportti.com / Hepatica *Hepatica nobilis* (triskiautė žibuoklė) | *anglų k.*

## Galerija

Illustration Hepatica nobilis0.jpg|Morfologinis piešinys
Zibuokles001.JPG|Triskiaučių žibuoklių puokštė
Hepatica noblis 20060501 004.jpg|Tipiškos spalvos žiedas
Hepatica nobilis Kelchblätter W.jpg|Apatinė žiedo pusė
Hepatica nobilis flowers - blue and pink - Keila.jpg|Dviejų skirtingų spalvinių tonų žiedai iš tos pačios miško vietovės prie Keilos (Estija)
Hepatica nobilis white flower - Keila.jpg|Baltos spalvos formos žiedas (Keila, Estija)
Josvainių miškas005.JPG|Baltažiedė žibuoklių forma
P1140409 Hepatica nobilis.jpg|Rausvažiedė žibuoklių forma
Hepatica nobilis, 2007-04-14.jpg|Mažiau įprastas žibuoklės žiedas su 11 vainiklapių
Zibuokle.JPG|
hepatica.JPG|Žiedai ir lapeliai
Miskas.JPG|Triskiaučių žibuoklių buveinė
Hepatica nobilis kz1.jpg|Triskiautės žibuoklės lapai