open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bolivaro provincija

**Bolivaro provincija** () gali reikšti šiuos administracinius vienetus:

* Bolivaro provincija (Ekvadoras) – Ekvadore;
* Bolivaro provincija (Bolivija) – Bolivijoje;
* Bolivaro provincija (Peru) – Peru.

## Taip pat skaitykite
* Bolivaras
Lietuvos sargas

**Lietuvos sargas** – Lietuvos krikščionių demokratų sąjungos žurnalas, leistas nuo 1992 m. Vilniuje. 

## Istorija
Rašė apie Lietuvos visuomeninį ir politinį gyvenimą, propagavo lietuvių tautinę ir krikščioniškąją kultūrą bei dorovę. Vyriausiasis redaktorius Viktoras Petkus. Tiražas 1992 m. – 1500 egz., 1994 m. – 1000 egz.

## Šaltiniai
Lietuvos sesuo

**Lietuvos sesuo** – Lietuvos gailestingųjų seserų sąjungos mėnesinis žurnalas, leistas 1930–1931 m. Kaune.

## Istorija
Redagavo O. Bakšytė. Išėjo 3 numeriai. Nuo 1931 m. balandžio vietoje žurnalo Lietuvos sesuo pradėjo eiti „Gailestingoji sesuo“. 

## Šaltiniai
Lietuvos ūkis ir rinka

**Lietuvos ūkis ir rinka – Litauens Wirtschaft und Markt** – ekonomikos žurnalas, leistas 1930–1932 m. Kaune.

## Istorija
Leistas vietoje žurnalo „Lietuvos ūkis“. Leido Centrinis statistikos biuras lietuvių ir vokiečių kalba. Ėjo kas du mėnesius. Spausdino Spindulio spaustuvė Kaune. Išėjo 11 numerių.

Spausdino svarbiausių Lietuvos pramonės, prekybos, susisiekimo, finansų, švietimo ir kt. šakų veiklos tikslius duomenis, analitinius straipsnius, Lietuvos ūkio konjunktūros rodiklius. 

## Šaltiniai
Lietuvos totoriai (laikraštis)

**Lietuvos totoriai** – Lietuvos totorių bendruomenės dvimėnesis laikraštis, einantis nuo 1995 m. sausio 18 d. Šalčininkuose, vėliau Kaune, R. Kalantos g. 10–17.

## Istorija
Steigėjai: Romualdas Makaveckas, Galimas Sitdykovas, Adas Jakubauskas. Leidėjas: Lietuvos totorių bendruomenių sąjunga. Leidžiamas lietuvių ir rusų kalba. Tiražas 1997 m. – po 600 egz. lietuvių ir rusų k.

Vyriausias redaktorius Galimas Sitdykovas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Lietuvos totoriai
Lietuvos studentas

**Lietuvos studentas** – visų Lietuvos studentų dvisavaitis laikraštis, ėjęs 1930–1934 m. Kaune.

## Istorija
Vietoje laikraščio „Studentas“ leido Vytauto Didžiojo universiteto fakultetinių draugijų sąjunga, nuo 1932 m. – Vytauto Didžiojo universiteto ir Žemės ūkio akademijos studentų atstovybės. Spausdino „Žaibo“ spaustuvė Kaune. Išėjo 67 numeriai.

Nušvietė Lietuvos studentijos gyvenimo problemas, pasakojo apie studentų rūpesčius užsienio šalyse, nagrinėjo mokymo ir mokslo klausimus.

Bendradarbiavo Petras Avižonis, Juozas Banaitis, Juozas Balčikonis, Mykolas Biržiška, Vladas Gaižutis, Ignas Jonynas, Ona Mašiotienė, Antanas Miškinis, Eduardas Volteris ir kt.

## Redaktoriai
Benediktas Babrauskas, Albinas Briedis, Bernardas Brazdžionis, Valerijonas Knyva, Vladas Mačys, Juozas Slapšinskas.

## Šaltiniai
Čimboraso provincija

**Čimboraso provincija** () – provincija centrinėje Ekvadoro dalyje. Administracinis centras – Riobamba.

## Geografija

Provincija išsidėsčiusi Andų kalnuose. Čia iškilusi aukščiausia šalies viršukalnė – Čimboraso ugnikalnis (6267 m). Yra dalis į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą įtraukto Sangajaus nacionalinio parko. Taip pat yra lagūnų (Osogočės, Koltos), karštųjų versmių.

## Administracinis suskirstymas
  
Provincija padalinta į 10 kantonų:

* Alausi
* Čambas
* Čunčis
* Kachabamba
* Kumanda
* Guamotė
* Guanas
* Paljatanga
* Penipė
* Riobamba

## Šaltiniai
Lygūs ir drauge

**Lygūs ir drauge** – Lietuvos darbininkų socialistinės federacijos leidinys (laikraštis), ėjęs 1989–1990 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido komunistinė organizacija „Jedinstvo“. Leistas lietuvių ir rusų kalba. Tiražas 20 100 egz. lietuvių kalba ir 15 400 egz. rusų kalba. Išėjo 30 numerių.

Vyr. redaktorė Stanislava Juonienė. 

## Šaltiniai
Linksma valanda

**Linksma valanda** – JAV lietuvių pramoginis laikraštis, leistas 1899–1910 m. Mahanoi Sityje.

## Istorija
Leistas kaip laikraščio „Saulė“ priedas. Iš pradžių savaitraštis, nuo 1901 m. – mėnesinis. Vienais metais prenumeratoriams buvo siunčiamas nemokamai, kitais – už papildomą mokestį. Redaktorius ir leidėjas Domininkas Tomas Bačkauskas-Tamašauskas (iki 1909 m. vasario).

1889–1900 m. greta, kaip laikraščio „Saulė“ priedas ėjo ir laikraštis **„Linksmi vakarai“**, kuris spausdino daugiausia verstinę beletristiką. Redaktorius ir leidėjas Domininkas Tomas Bačkauskas-Tamašauskas. 

## Šaltiniai
Lietuvos sveikata

**Lietuvos sveikata** – nepriklausomas specializuotas savaitraštis, einantis nuo 1993 m. rugsėjo 20 d. Vilniuje, Kalvarijų g. 2, 09309

## Istorija
Iki 1996 m. vadinosi „Medikų žinios“. Skirtas medikams, farmacininkams ir visuomenei. Tiražas 1993 m. – 10 000 egz., 1997 m. – 16 000 egz.

Vyr. redaktorė Jolanta Babiliūtė-Simaškienė. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos sveikata
Litas (laikraštis)

**Litas** – ekonomikos laikraštis, ėjęs nuo 1990 m. balandžio mėn. iki 1998 m. Vilniuje.

## Istorija
Iki 1992 m. kovo mėn. vadinosi „Permainos“. Įsteigė Lietuvos pramonininkų asociacija ir Jurgis Paskočinas, leido UAB „Permainos“. Ėjo 1 kartą, nuo 1993 m. – 2 kartus per savaitę. Tiražas 1990 m. – 20 000 egz., 1994 m. – 4000 egz., 1997 m. – 2000 egz.

Spausdino rašinius ekonomikos, komercijos, biržų, bankų darbo klausimais.

Redakcijoje dirbo R. Čėsna, R. Gižys, V. Jaskutėlis, V. Paskočinienė, Emilija Leviškienė, Vaclovas Mikailionis, Petras Naraškevičius, Alfonsas Pipiras, Antanas Stasiukaitis.

## Vyriausieji redaktoriai
* Jurgis Paskočinas – 1990–1995 m.
* Kęstutis Baravykas – 1995–1996 m.
* Jonas Bagdanskis – 1996–1998 m. 

## Šaltiniai
Lietuvos teisė (savaitraštis)

**Lietuvos teisė** – savaitraštis, ėjęs 1993 m. Vilniuje. 

## Istorija
Leido AB „Teisė“. Tiražas 1500 egz. Išėjo 6 numeriai. Rašė teisėtvarkos klausimais, spausdino normatyvinius ir teisinius dokumentus. 

Redaktorius J. Jokubauskas. 

## Šaltiniai
Litauen (laikraštis)

**Litauen** () – lietuvių tautos politiniams reikalavimams propaguoti skirtas mėnesinis laikraštis, ėjęs 1916–1919 m. Šveicarijoje.

## Istorija
Leido Juozas Gabrys-Paršaitis, nuo 2-ojo numerio leidėju pasirašinėjo F. Visas (*Ferd. Wyss, Berne*), Librairie Centrale des Nationalités (Lozana). 1916 m. išėjo 8 numeriai, 1917 m. – 12, 1918 m. – 11.

Redagavo Juozas Gabrys-Paršaitis, Juozas Purickis, Juozas Eretas su M. Ašmiu. 

## Šaltiniai
Literatūros lankai

**Literatūros lankai** – Amerikos lietuvių literatūros žurnalas, nereguliariai ėjęs 1952–1959 m. Buenos Airėse.

## Istorija
Žurnalas buvo rengiamas Baltimorėje ir Buenos Airėse. Išėjo 8 numeriai. Daugiausia bendradarbiavo pokario jaunosios kartos lietuvių literatai: poetai Jurgis Blekaitis, Kazys Bradūnas, Juozas Kėkštas, Leonas Lėtas, Antanas Maceina, Algimantas Mackus, Jonas Mekas, Henrikas Nagys, Alfonsas Nyka-Niliūnas, Henrikas Radauskas, Vladas Šlaitas, prozininkai Kazimieras Barėnas, Vytautas Steponas Janavičius, Marius Katiliškis, Julius Kaupas, Algirdas Landsbergis, kritikai Kazys Bradūnas, Juozas Girnius, Algirdas Julius Greimas, Julius Kaupas, Algirdas Landsbergis, Jonas Mekas, Henrikas Nagys. Išspausdinta recenzijų apie beveik visas to meto išeivių literatūros knygas.

Redagavo Kazys Bradūnas, Juozas Kėkštas. 

## Šaltiniai
Litova stelo

**Litova stelo** () – Lietuvos esperantininkų sąjungos žurnalas, leistas 1914 m., 1922–1926 m., 1935–1940 m. ir nuo 1991 m.

## Istorija
1914 m. buvo leidžiamas Liepojoje, vėliau – Kaune. 1935–1936 m. leidinio tekstas spausdintas esperanto ir lietuvių kalba, 1937 m. Nr.1 (13) dalis teksto spausdinta lietuvių k., 1922–1926 m. ir 1938–1940 m. visas tekstas – tik esperanto kalba. Spausdino M. Adomavičiaus, F. Sokolovskienės, G. Lano ir M. Jolkos spaustuvės Kaune ir Marijonų spaustuvė Marijampolėje.

Rašyta apie esperantininkų sąjungos veiklą, propaguota tarptautinė esperanto kalba, pasakota pasauliui apie Lietuvos visuomeninį, politinį, kultūrinį gyvenimą. Bendradarbiavo Liudas Alseika, Vladas Butkus, Balys Giedra, Juozas Lazauskas, Antanas Prapuolenis, Stasys Zokas ir kt.

Nuo 1991 m. Vilniuje leidžiamas dvimėnesis žurnalas esperanto kalba, kaip atkurtas 1914 m., 1922–1926 m., 1935–1940 m. ėjęs to paties pavadinimo leidinys. Iniciatorius Laurynas Algimantas Skūpas. Leidžia Lietuvos esperantininkų sąjunga. Tiražas 1991 m. – 5000 egz., 1996 m. – 1000 egz.

Spausdinama visuomeninė ir kultūrinė informacija apie Lietuvą esperanto kalba.

## Redaktoriai
* Adomas Dambrauskas-Jakštas – 1922–1926 m.
* Anicetas Butkevičius – 1935–1937 m.
* Petras Lapienė – 1937–1940 m.
* Adomas Vaitilavičius – 1991–1995 m.
* Petras Čeliauskas – 1995–2005 m.
* Vytautas Povilas Šilas – nuo 2006 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Litova Stelo
Berastavicos rajonas

**Berastavicos rajonas** () – rajonas Baltarusijoje, Gardino srities vakaruose, pasienyje su Lenkija. Centras – Didžioji Berastavica.

## Istorija

Rajonas įkurtas 1940 m. sausio 15 d. ir Tarybų Sąjungos aneksuotų Lenkijos teritorijų. 1944 m. rajonas pervadintas dabartiniu vardu.

## Demografija
* baltarusiai – 70,04 %
* lenkai – 21,69 %
* rusai – 5,77 %
* ukrainiečiai – 1,24 %
* kiti – 1,26 %

## Gyvenvietės

Vienintelė miesto tipo gyvenvietė – Didžioji Berastavica. Miestų nėra.

## Šaltiniai
Litovskij kurjer

**Litovskij kurjer, Литовский курьер** () – savaitraštis apie užsienio šalių spaudos publikacijas, ėjęs nuo 1995 m. kovo iki 2022 m. gruodžio Vilniuje.

## Istorija
Leistas rusų kalba ir nuo 1997 m. lietuvių kalba. Įsteigė Valerijus Tretjakovas ir UAB „Valvivata“, leido UAB „Litovskij kurjer“. Tiražas 1995 m. – 17 000 egz., 1997 m. – 32 000 egz. rusų k. ir 10 000 egz. lietuvių k. 

## Vyriausieji redaktoriai
* J. Useris – 1995–1996 m.
* M. Stoliarovas – 1996 m.
* Jurijus Stroganovas – 1996–2004 m.
* Valerijus Tretjakovas – 2005–2022 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Litovskij kurjer
Australinis kanaris

**Australinis kanaris** (*Canarium australianum*) – burserinių (*Burseraceae*) šeimos kanarių (*Canarium*) genties augalų rūšis. Tai medieninis augalas, paplitęs atogrąžų Azijoje ir Australijoje.
Hans Fritzsche

**Hansas Fričė** (, g. 1900 m. balandžio 21 d. Bochume – 1953 m. rugsėjo 27 d. Kelne) – vokiečių žurnalistas, nacių propagandistas, radijo laidų vedantysis. Vienas iš Niurnbergo tribunolo teisiamųjų.

## Biografija
Baigė humanitarinę gimnaziją Leipcige, keliuose universitetuose studijavo istoriją, ekonomiką, filosofiją. 1923 m. buvo mėnraščio „Preussische Jahrbucher“ redaktorius, 1924-1932 m. vadovavo Hugenbergo leidyklos tarptautinių naujienų agentūrai. 1932 m. pradėjo vadovauti Vokietijos radijo žinių tarnybai.

1933 m. gegužės mėn. įstojo į VNSDP ir pradėjo vadovauti reicho liaudies švietimo ir propagandos ministerijos radijo, vėliau – naujienų skyriui. Vienas iš artimiausių J.Gebelso parankinių. Karo metais vedė savaitinę radijo laidą „Kalba Hansas Fričė“, palaikė Vokietijos gyventojų ir vermachto kareivių kovinę dvasią, buvo populiariausiu Vokietijos radijo komentatoriumi. TSRS valdžia jį laikė Vokietijos Levitanu.

1945 m. gegužės 2 d. H.Fričę Berlyne pateko į sovietu nelaisvę ir teistas Niurnbergo karo nusikaltimų tribunole už nacizmo propagandą. H.Fričė prisipažino, kad neteisingai vertino Hitlerį ir nacizmą, ir kad dabar suprato, jog fiureris naikino ne tik žydus, bet ir vokiečių naciją. Tribunolas nerado įrodymų, jog H. Fričė būtų organizavęs karo nusikaltimus ar juose dalyvavęs ir 1946 m. spalio 1 d. jį išteisino.

Tačiau, kaip ir kiti du Niurnbergo tribunole išteisintieji (Jarmalas Šachtas ir Francas von Papenas), netrukus buvo teisiamas denacifikacijos komisijoje. Čia jis kaltintas antisemitizmo propagavimu ir klaidinančios informacijos apie Vokietijos karinę padėtį platinimu ir kvietimu kovoti, kai jau buvo aišku, jog karas pralaimėtas. Nuteistas 9 metus kalėti.

H. Fričė dėl ligos išlaisvintas anksčiau laiko, 1950 m. Po trejų metų mirė nuo vėžio.

Specialistai laiko H. Fričę vienu talentingiausių ir kūrybingiausių savo laiko žurnalistų, politinės radijo propagandos pradininku. Šešiolika milijonų Vokietijos radijo imtuvų klausytojų vertino jo stiprų balsą, charakteringą tembrą, ypatingai aiškią dikciją ir kalbėjimo manierą. Niurnbergo tribunole sakydamas paskutinį žodį, pasakė : „Jeigu jūs galvojate, kad tai - pabaiga, jūs labai klystate. Jūs dalyvaujate naujos hilterizmo legendos užgimime“.

## Nuorodos
* Teisiamojo H.Fričės apklausos stenograma (rusų klb.)
* Gebelso radijo žmogus. Biografija (vokiečių klb) 

## Šaltiniai
Liteksietis

**Liteksietis** – Kauno akcinės bendrovės „Liteksas“ kolektyvo dvisavaitis laikraštis, leistas nuo 1982 m. kovo 2 d. iki 2003 m.

## Istorija
Iki 1990 m. Nr. 35 ėjo kaip Kauno vilnos gamybinio susivienijimo „Liteksas“ laikraštis (savaitraštis), iki 1992 m. – valstybinio audinių fabriko „Liteksas“ kolektyvo laikraštis. Tiražas 1982 m. – 1500 egz., 1997 m. – 300 egz.

## Redaktoriai
* Povilas Kaunas – 1982–1989 m.
* Halina Noreikaitė – 1989–1997 m.
* Danutė Skarelienė – 1997–1998 m.
* Marija Dagilienė – 1998–2003 m.

## Šaltiniai
Literatūra (žurnalas)

**Literatūra** – literatūros, meno ir kultūros žurnalas, ėjęs 1936 m. Kaune.

## Istorija
Leido Vytauto Didžiojo universiteto Humanitarinių mokslų draugijos literatūros skyrius „Universitas“. Spausdino Raidės spaustuvė Kaune. Išėjo 2 numeriai. Leidžiant 3-iąjį, žurnalas buvo uždarytas.

Nagrinėjo meno, literatūros ir kultūros problemas, rašė apie kitų šalių kultūros raidą, spausdino lietuvių ir užsienio rašytojų kūrybos apžvalgas, recenzijas.

Bendradarbiavo Juozas Banaitis, Vaclovas Biržiška, Julius Būtėnas, Salomėja Nėris, Balys Sruoga, Jonas Šimkus, Teofilis Tilvytis, Antanas Venclova, Vincas Žilionis ir kt.

Oficialus redaktorius Vincas Krėvė-Mickevičius, faktiškai redagavo Kostas Korsakas ir Petras Cvirka. 

## Šaltiniai
Lituania

**Lituania** – Mažosios Lietuvos spaudos draugija, veikusi 1911–1916 m. ir 1919–1920 m. bei spaustuvė Klaipėdoje, Palangos g. 23/24.

## Istorija
Steigimo iniciatoriai F. Ambrazaitis, J. Lėbartas, J. Pėteraitis. Turėjo 40 narių, daugiausia Klaipėdos apskrities valstiečių. Savo leidinius spausdino M. Jankaus spaustuvėje Klaipėdoje, 1912 m. rugsėjo 2 d. ją įsigijo.

Draugija veikti nustojo dėl politinių, ekonominių priežasčių. 1920 m. gegužės 15 d. spaustuvę nupirkus F. V. Šaulinskiui, draugija „Lituania“ buvo likviduota. 

## Veikla
Draugija išleido apie 10 knygų ir kalendorių, 1911–1914 m. leido laikraštį „Apžvalga“ su literatūriniu priedu „Bitelė“, ėjusiu 1912–1913 m.

Spaustuvėje „Lituania“ spausdinti periodiniai leidiniai:
* Bendras žygis
* Darbo balsas
* Darželis
* Gelžkelietis
* Klaipėdos garsas
* Klaipėdos krašto valdžios žinios
* Klaipėdos sargas
* Lietuvos evangelikų kelias

## Šaltiniai
Lituanica (laikraštis)

**Lituanica** – *mėnesinis laikraštis [[Lietuva|Lietuvos]] ir pasaulio lietuvių jaunimui*, ėjęs 1992–1994 m. Kaune.

## Istorija
Leido Lietuvių jaunimo bendrija „Lituanica“. Tiražas 1993 m. – 2900 egz., 1994 m. – 1500 egz.

Redaktorė Jūratė Sučylaitė. 

## Šaltiniai
Litwa (Vilnius)

**Litwa** () – demokratiškos pakraipos žurnalas, ėjęs 1908–1914 m. Vilniuje lenkų kalba.

## Istorija
1908 m. leistas kas mėnesį, nuo 1909 m. – kas dvi savaites. Supažindino lenkus ir sulenkėjusius lietuvius su Lietuvos istorija, lietuvių literatūra, menu.

Redaktorius Mečislovas Davainis-Silvestraitis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 1910 m. numeriai
Kofermentas A

**Kofermentas A** (, **CoA**) – kofermentas, žinomas dėl savo vaidmens sintezėje, sočiųjų rūgščių oksidacijoje ir piruvato oksidacijoje citrinos rūgšties cikle (Krebso cikle).

Kofermentas A yra tam tikrų junginių transportuotojas (pvz.: padeda pernešti sočiąsias rūgštis iš citoplazmos į mitochondriją). Kofermento A molekulė, pernešanti acetilo grupę, vadinama acetil-CoA.

Acetil-CoA arba acetilo kofermentas A yra svarbi molekulė metabolizmo procesuose, naudojama daugybėje biocheminių reakcijų. Jo pagrindinė funkcija yra pernešti anglies atomus, esančius acetilo grupėje, į citrinos rūgšies ciklą, kad įvyktų oksidacija energijos gavimui. Acetil-CoA yra sudaromas antrajame ląstelinio kvėpavimo etape – pereinamojoje reakcijoje.

Oksidacinis piruvato pavertimas į acetil-CoA vadinamas piruvato dehidrogenazės reakcija. Ji yra katalizuojama (suaktyvinama) piruvato dehidrogenazės komplekso.

Iš trijų piruvato anglies atomų faktiškai lieka du, nes vienas iš jų prisijungia deguonį ir sudaro anglies dioksidą, tuo tarpu likę du atomai sudaro acetil-CoA grupę ir yra pernešami į Krebso ciklą.
Litwa (Kaunas)

**Litwa** () – Lietuvos Rytų komisijos prie Užsienio reikalų ministerijos dienraštis, leistas 1920–1923 m. Kaune lenkų kalba.

## Istorija
Rašė visuomenės gyvenimo klausimais, paskelbė V. Krėves, A. Vienuolio, Žemaitės kūrinių vertimų.

Redagavo Zigmas Žemaitis, L. Roškauskienė.

## Šaltiniai
Sangajaus nacionalinis parkas

**Sangajaus nacionalinis parkas** () – saugoma gamtos teritorija centriniame Ekvadore, Andų kalnuose. Driekiasi per Čimboraso, Morona Santjago ir Tungurahvos provincijų teritorijas. Plotas – 5177 km².

Parkas apima Sangajaus ir Tungurahvos ugnikalnius, bei didele bioįvairove pasižyminčias jų apylinkes. Ekoregionai keičiasi nuo tropinių džiunglių iki aukštikalnių ledynų. Čia prieglobstį randa reti gyvūnai, pavyzdžiui, kalninis tapyras bei akiniuotasis lokys. Iš kitų stambesnių gyvūnų paminėtini – andinė lapė, brazilinė ūdra, jaguaras, ocelotas, ilgauodegė katė, lyguminis tapyras, baltauodegis elnias, mažoji mazama, pudu ir kt. Taip pat sutinkama 300–400 paukščių rūšių.

Svarbiausi parko lankytini objektai yra:
* Tungurahvos ugnikalnis
* Sangajaus ugnikalnis
* Vaizdingas Koljaneso slėnis
* Užgesęs El Altaro ugnikalnis
* El Altaro lagūnos
* Negros lagūna ir El Plasero karštosios versmės
* Atiljo lagūnos
* Osogočės lagūnos

Sangajaus nacionalinis parkas 1983 m. buvo įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

Image:Complejo de lagunas de Ozogoche.jpg|Osogočės lagūnos
Image:Ecuador Horses intheSanguayNationalPark.JPG|Arkliai
Image:Sangay1.jpg|Sangajaus ugnikalnis
Alausi

**Alausi** (, ) – miestelis centriniame Ekvadore, Čimboraso provincijoje, siaurame tarpukalnių slėnyje į pietus nuo Riobambos. Pro Alausi eina Riobambos-Kuenkos kelias. Čia prasideda *Nariz del Diablo* („Velnio nosies“) siaurasis geležinkelis, besidriekiantis kalnų šlaitais. Dabar tai populiari turistinė atrakcija.

Mieste gausu architektūrinės vertės pastatų, yra keletas parkų, paminklas Šv. Petrui, XVIII a. bažnyčia.

## Šaltiniai
Kachaso nacionalinis parkas

**Kachaso nacionalinis parkas** () – saugoma gamtos teritorija pietų Ekvadore, Asuajaus provincijoje, Andų kalnuose. Plotas 285 km².

Parkas apima Andų aukštikalnių sritis, tarp 3100-4450 m aukščio. Būdingas kraštovaizdis – Andų kalnų tundros ir pievos (paramos). Aukščiausia viršukalnė parke – Architektų kalnas (*Cerro Arquitectos*, 4450 m). Telkšo apie 270 ežerų ir lagūnų (didžiausias – Luspa, 78 ha). Taip pat gausu trogų, griovų ir kitų ledyninių darinių. Iš čia ištekančios Tomebambos ir Janunkajaus upės priklauso Amazonės baseinui, o Balao ir Kanjaras – Ramiojo vandenyno baseinui.

Kachaso nacionaliniame parke yra retų bei endeminių augalų rūšių. Čia prieglobstį randa įvairūs gyvūnai: Andų kondoras, didysis kolibris, puma, koatis, paka ir kt.

Parkas įtrauktas į Ramsar pasaulio šlapynių sąrašą.


Image:Chuquiraga jussieui 2.jpg|Būdingas paramų augalas *Chuquiraga jussieui*
Image:Cajas.entry.jpg|Įėjimas į parką
Image:Una laguna en el cajas.jpg|Viena lagūnų
Krepšinis 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**[[Krepšinis|Krepšinio]]** rungtynės **[[2012 m. vasaros olimpinės žaidynės|2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse]]** vyko liepos 28 - rugpjūčio 12 dienomis. Varžybos buvo vykdomos *[[Basketball Arena]]* ir *[[The O2 Arena]]* sporto ir pramogų centruose.

2012 m. vasaros olimpinėse žaidynių krepšinio sporto šakos varžybose vyko dvi rungtys: vyrų ir moterų komandinės varžybos.

## Kvalifikacija
Jungtinės Karalystės vyrų krepšinio rinktinė ir Jungtinės Karalystės moterų krepšinio rinktinė yra vienintelės komandos, kurioms tarptautinis olimpinis komitetas suteikė teisę dalyvauti 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse be atrankos, kaip namų komandoms. Jungtinės Karalystės vyrų komandai tai bus tik antras kartas, kai dalyvauja olimpinėse žaidynėse kaip Didžiosios Britanijos komanda, nes iki 2006 m. šalies komandos tarptautinėse varžybose varžėsi kaip atskiri regionai: Anglija, Velsas ir Škotija. Visos kitos šalys dėl patekimo į olimpines žaidynes turi laimėti savo žemynų čempionatus, 2010 m. pasaulio čempionatą arba įveikti 2012 m. pasaulio krepšinio olimpinį atrankos turnyrą.

### Vyrai

### Moterys

## Rezultatai
### Vyrai

#### A grupė

! Komanda
! Laimėjo
! Pralaimėjo
! Taškų santykis
! Taškai
|-----
|-style="background-color:lightgreen;" |
| 
| align=center | 5
| align=center | 0
| align=center | +191
| align=center | **10**
|-
|-----
|-style="background-color:lightgreen;"
| 
| align=center | 4
| align=center | 1
| align=center | -2
| align=center | **9**
|-----
|-style="background-color:lightgreen;"
| 
| align=center | 3
| align=center | 2
| align=center | +24
| align=center | **8**
|-----
|-style="background-color:lightgreen;"
| 
| align=center | 2
| align=center | 3
| align=center | -4
| align=center | **7**
|-----
|-style="background-color:pink;"
| 
| align=center | 1
| align=center | 4
| align=center | -118
| align=center | **6**
|------
|-style="background-color:pink;"
| 
| align=center | 0
| align=center | 5
| align=center | -91
| align=center | **5**
|-----
|}

#### B grupė

! Komanda
! Laimėjo
! Pralaimėjo
! Taškų santykis
! Taškai
|-----
|-style="background-color:lightgreen;" |
| 
| align=center | 4
| align=center | 1
| align=center | +41
| align=center | **9**
|-
|-----
|-style="background-color:lightgreen;"
| 
| align=center | 4
| align=center | 1
| align=center | +53
| align=center | **9**
|-----
|-style="background-color:lightgreen;" |
| 
| align=center | 3
| align=center | 2
| align=center | +20
| align=center | **8**
|-style="background-color:lightgreen;"
| 
| align=center | 3
| align=center | 2
| align=center | +37
| align=center | **8**
|-----
|-style="background-color:pink;"
| 
| align=center | 1
| align=center | 4
| align=center | -25
| align=center | **6**
|------
|-style="background-color:pink;"
| 
| align=center | 0
| align=center | 5
| align=center | -126
| align=center | **5**
|-----
|-
|}

#### Atkrintamosios varžybos

##### Ketvirtfinaliai

### Moterys
;Finalas
*: 
*: 
*: 
*4 vieta: 
;Ketvirtfinalis
*
*
*
*
;Grupės
*
*
*
*

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* FIBA
Magistralinis kelias A10 (Latvija)

**A10** – magistralinis kelias Latvijoje, jungiantis Rygą su Ventspiliu. Ilgis – 188,6 km. Eina šiautine Kuršo krašto dalimi per Jūrmalą, Tukumą. Europinės trasos  dalis.

## Šaltiniai
Jonas Žilinskas

**Jonas [[Žilinskas]]**:

* Jonas Žilinskas (1888) – specialiosios tarnybos vadovas
* Jonas Žilinskas (1944) – politikas
Esmeraldaso provincija

**Esmeraldaso provincija** () – provincija šiaurės vakarinėje Ekvadoro dalyje, prie Ramiojo vandenyno ir Kolumbijos sienos. Administracinis centras – Esmeraldasas.

Esmeraldaso provincija yra Ekvadoro afroamerikietiškos kultūros centras.

## Geografija

Provincija išsidėsčiusi pakrantės lygumoje su neaukštomis kalvomis (iki 300 m aukščio). Svarbiausios upės – Santjagas, Esmeraldasas, Blankas.

## Administracinis suskirstymas
  
Provincija padalinta į 8 kantonus:

* Atakamesas
* Eloj Alfaras (Valdesas)
* Esmeraldasas
* La Konkordija
* Muisnė
* Kinindė (Rosa Saratė)
* Rio Verdė
* San Lorensas

## Šaltiniai
Esmeraldasas

**Esmeraldasas** ( – „smaragdai“) – miestas šiaurės vakarų Ekvadore, Ramiojo vandenyno pakrantėje, prie Esmeraldaso upės žiočių; Esmeraldaso provincijos sostinė.

Yra svarbus jūrų uostas (eksportuojama mediena, bananai), veikia vietinis oro uostas. Esmeraldase yra didelė naftos perdirbimo gamykla, kuriai nafta tiekiama 504 km ilgio naftotiekiu iš šalies šiaurės rytų telkinių. Taip pat popieriaus-celiuliozės, maisto pramonė. Apylinkėse verčiamasi žemės ūkiu, yra vaisių plantacijos. Veikia žvejybinis laivynas. Esmeraldasas taip pat yra svarbus turistinis Ekvadoro centras, pasižymintis smėlio paplūdimiais ir afroamerikietiškos kultūros tradicijomis.


Image:Industria petrolera ecuatoriana.jpg|Naftos perdirbimo gamykla
Image:Playa de Las Palmas.JPG|Paplūdimys
Image:Ecuador2007--01--07-04-07.JPG|Architektūra


## Šaltiniai
Atakamesas

**Atakamesas** () – miestas šiaurės vakarų Ekvadore, Ramiojo vandenyno pakrantėje, Esmeraldaso provincijoje, 25 km į pietvakarius nuo Esmeraldaso. Įsikūręs prie Atakameso upės žiočių. Verčiamasi daugiausia turizmu: miestas turi gerus smėlio paplūdimius, įrengta daug viešbučių, restoranų, gyvuoja tradicinė afroamerikietiška kultūra. Taip pat užsiimama amatais, prekyba žemės ūkio produkcija.

## Istorija

1526 m. ties Atakamesu išsilaipino konkistadoras Fransiskas Pisaras, antrą kartą keliaudamas į Peru. Čia jis susidūrė su nuožmiu indėnų pasipriešinimu. XVI a. antroje pusėje pradėta gabenti vergus iš Panamos į Peru. Dalis juodaodžių išsilaisvino ir įsikūrė dabartinio miesto žemėse.

## Šaltiniai
Broliai Jošidos

**Broliai Jošidos** () – muzikos grupė Japonijoje. Grupę sudaro broliai
**Ryōichirō Yoshida** ir **Ken’ichi Yoshida**. Yra išleidę kelis albumus kartu su įrašų kompanija Domo Records.

Broliai atlieka tradicinį japonų muzikos stilių *[[Tsugaru-jamisen]]*, kilusį iš šiaurės Japonijos. Broliai pirmą kartą debutavo 1999 metais, kaip duetas grojantis *[[Šamisen]]* (tradiciniu japonišku instrumentu). Buvo parduota virš 100 000 jų pirmojo albumo kopijų, nuo tada jie tapo nedidelėmis įžymybėmis Japonijoje, kas, pasak brolių, juos nustebino. Pastaruoju metu jie pritraukė ir tarptautinį dėmesį.

Jų muzika yra tradicinio japoniško, staigaus, greito *Tsugaru-jamisen* stiliaus ir šiuolaikinės vakarietiškos bei regioninės muzikos mišinys. Jie visas dainas atlieka tradiciniu japonišku instrumentu Šamise, tačiau dažnai naudoja ir šiuolaikinę techniką ir instrumentus kaip būgnus, gitaras, sintezatorius ir t. t.

## Nariai
**Ryōichirō Yoshida** (g. 1977 Liepos 26 d.) ir **Ken’ichi Yoshida** (g. 1979 Gruodžio 16 d.) gimė Noboribetsu mieste, Hokaido saloje, Japonijoje. Abu broliai groja *[[Šamisen]]* nuo mažens. Mokytis groti šiuo instrumentu abu pradėjo nuo 5-erių metų. Pirmasis jų mokytojas buvo **Koka Adachi**, mokęs *[[Minyō-shamisen]]* stiliaus. Nuo 1989 abu broliai pradėjo mokytis *Tsugaru-jamisen* stiliaus pas **Takashi Sasaki**.

## Diskografija
### Tarptautiniai albumai
* *Yoshida Brothers* (2003)
* *Yoshida Brothers II* (2004)
* *Yoshida Brothers III* (2006)
* *Prism* (2009)

### 2007 - Hishou
# Prelude Hishou
# Ibuki
# Kodo
# Ringo Bushi
# Ajigasawa
# Yasaburo
# Panorama
# Tsugaru Yosare
# Time of Sand
# Tsugaru Aiya
# Modern
# Dual
# Tsugaru Jongara
# Postlude Hishou

### 2008 - Best of Yoshida Brothers - Tsugaru Shamisen
# Storm
# Kodo (Hishou version)
# Overland Blues
# A Hill With No Name
# Modern (Hishou Version)
# Saiun
# Passion
# My Heart Holds
# Blooming
# Cherry Blossoms in Winter
# Kodo (Inside The Sun Remix)
# Rising
# Morricone

### Nightmare Revisited
2008 **[[Disney|Disnėjaus]]** albumas *[[Nightmare revisited]]*, susidedantis iš 20 perdarytų dainų iš *[[The Nightmare Before Christmas]]* filmo turėjo dainą *Nabbed*, kurią atliko **Broliai Jošidos**. Daina išlaikė tradicinį *Šamisen* stilių, tačiau turėjo elektronikos priemaišų.

### Kiti japoniški albumai
* *Ibuki* (1999)
* *Move* (2000)
* *Soulful* (2002)
* *Frontier* (2003) (taip pat žinomas kaip *Yoshida Brothers 2005*)
* *Renaissance* (2004)

## Nuorodos
E66

**Europos kelias E66** – tarptautinis greitkelis, jungiantis Italiją, Austriją ir Vengriją. Prasideda Fortezos mieste Italijoje ir baigiasi ties Sėkešfehėrvaru Vengrijoje.

## Maršrutas
*  Italija:
** Forteza 
*  Austrija:
** Zybodenas-Filachas 
** Gracas 
** Gracas-Ilcas 
*  Vengrija:
** Kermendas 
** Sėkešfehėrvaras
Jalongdziangas

**Jalongdziangas** () – upė centrinėje Kinijoje; Jangdzės kairysis intakas. Prasideda Tibeto plokščiakalnio rytiniame pakraštyje. Teka per Sičuano provinciją pietryčių kryptimi, giliu slėniu kerta Sino-Tibeto kalnus. Pačiame žemupyje sudaro Sičuano-Junano provincijų ribą.

Poplūdis būna vasarą. Ant upės statoma Dzinpingo I hidroelektrinės užtvanka.

## Šaltiniai
Jaludziangas

**Jaludziangas** () arba **Amnokanas** () – upė Kinijoje (Dzilino ir Liaoningo prov.) ir Šiaurės Korėjoje. Prasideda Pektusano ugnikalnio papėdėje, Čangbaišano kalnuose. Teka į pietvakarius, per visą savo ilgį sudaro Kinijos-Korėjos tarpvalstybinę sieną. Teka giliu tarpekliu tarp Šiaurės Korėjos ir Rytų Mandžiūrijos kalnų. Įteka į Geltonosios jūros Vakarų Korėjos įlanką tarp Dandongo ir Sineidžu miestų; sudaro estuariją.

Didžiausi intakai: Čangdzinas, Heočunas, Tokro.

Upės poplūdis būna vasarą. Įrengtos dvi hidroelektrinės (Unbono, Suphunho). Laivyba, plukdoma mediena.

## Šaltiniai
Kęstutis Balčikonis

**Kęstutis Balčikonis**:

* Kęstutis Balčikonis (1949) – politinis ir visuomenės veikėjas;
* Kęstutis Balčikonis (1952) – dailininkas tekstilininkas.
Šv. Nikolajaus Stebukladario cerkvė

**Šv. Nikolajaus Stebukladario cerkvė**:

* Kauno Šv. Nikolajaus Stebukladario cerkvė – vienintelė sentikių cerkvė Kaune, Žaliakalnio rajone, ties Kapsų ir Širvintų gatvių sankryža
* Rudaminos Šv. Nikolajaus Stebukladario cerkvė – Rudaminoje, Vilniaus rajone
* Semeliškių Šv. Nikolajaus Stebukladario cerkvė – Semeliškėse, Elektrėnų savivaldybėje
* Vilniaus Šv. Nikolajaus Stebukladario palaikų Pernešimo cerkvė – Vilniuje.
Angelė Daujotienė

**Angelė Daujotienė** (g. 1955 m. rugpjūčio 25 d. Dvariškiuose) – Lietuvos pedagogė.

## Biografija

1966–1973 m. mokėsi Kauno aklųjų vidurinėje mokykloje, 1974–1976 m. – Vilniaus kultūros mokykloje, 1977–1982 m. studijavo ŠPI.

1990–2017 m. – Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro direktorė.

## Nuorodos
Jambuto

**Jambutò** () – trijų ežerų pavadinimas Rusijos šiaurėje:

* Jambuto – ežeras Jamale;
* Jambuto – ežeras Jamale;
* Jambuto – ežeras Gydane.
Jambuto (Mordyjachos ištaka)

**Jambutò** () – ežeras Rusijoje, Jamalo pusiasalyje, Jamalo Nencų autonominėje apygardoje, Prieuralės rajone, 333 km nuo Aksarkos gyvenvietės. Ežeras termokarstinės kilmės. Iš jo išteka Mordyjachos upė, įtekanti į Karos jūros Šarapovo Šaro sąsiaurį.

## Šaltiniai
Jambuto (Siojachos ištaka)

**Jambutò** () – ežeras Rusijoje, Jamalo pusiasalyje, Jamalo Nencų autonominėje apygardoje, Jamalo rajone, 358 km nuo Jar Salės gyvenvietės. Ežeras termokarstinės kilmės. Greta telkšo keletas kitų didelių ežerų (Niojatas, Ertas, Niojatas I ir kt.). Iš Jambuto išteka Siojachos upė, įtekanti į Karos jūros Obės užutėkį.

## Šaltiniai
Jambuto (Gydanas)

**Jambutò** () – ežeras Rusijoje, Gydano pusiasalyje, Jamalo Nencų autonominėje apygardoje, Tazo rajone. Ežeras termokarstinės kilmės. Ilgis 20 km, plotis 10 km. Į ežerą įteka 4 upeliai, išteka Jambutojacha, įtekanti į Karos jūros Gydano užutėkį. Ežeras būna užšalęs nuo spalio iki birželio.

Ežero pakrantės negyvenamos (išskyrus elnininkų stovyklas), artimiausia gyvenvietė – Gyda.

Jambuto atrastas 1866 m. Fiodoro Šmito ekspedicijos. Apylinkėse tada rastas užšalusio mamuto lavonas.

## Šaltiniai
Valstybinė mokesčių inspekcija

**Valstybinė mokesčių inspekcija** – Lietuvos įstaiga, renkanti Seimo įvestus mokesčius.

## Istorija
1990 m. balandžio 10 d. priimtas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 92 „Dėl valstybinių mokesčių inspekcijų", kuriuo Finansų ministerijos centrinio aparato struktūroje įkurta Valstybinė mokesčių inspekcija, o 1995 m. spalio 1 d. įsteigta kaip atskiras juridinis asmuo.

## Sudėtis
* VMI (centrinis mokesčių administratorius);
* 5 apskričių valstybinės mokesčių inspekcijos (AVMI). Jų vadovus samdo ir atleidžia VMI viršininkas.

## Šaltiniai
Jarkendas (upė)

**Jarkendas, Jarkantas** (, ) – upė vakarų Kinijoje, Sindziange; viena iš Tarimą sudarančių upių. Prasideda Karokorumo kalnuose, Kašgaro prefektūros pietuose. Teka šiaurės vakariniu Tarimo lygumos pakraščiu. Upės slėnis vietinių kirgizų vadinamas Raskemu, o pati upė – **Raskemdarja**.

Didžiausias intakas – Šaksgamas (kairysis).

Upės poplūdis vyksta vasarą. Vanduo naudojamas drėkinimui Prie Jarkendo upės įsikūręs Jarkendo miestas.

## Šaltiniai
Liuteronų balsas

**Liuteronų balsas** – Vilniaus evangelikų liuteronų parapijos tarybos laikraštis, einantis nuo 1990 m. Vilniuje.

## Istorija
1990 m. leistas kaip parapijos šventėms paminėti skirti bukletas, 1991–1994 m. ėjo pavadinimu „Mūsų žinios“. Nuo 1994 m. gegužės 22 d. (Nr. 14) įregistruotas „Liuteronų balso“ pavadinimu. Leidžiamas 32 psl. kas du-tris mėnesius. Tiražas 1994 m. – 300 egz., 1997 m. – 400 egz.,  2008 m. – 500 egz. 2010 m. kovo mėn. išėjo 100-asis numeris.

## Redaktoriai
* redkolegija: Valdas Aušra, Eva Labutytė, Ervinas Peteraitis, Marija Ragožina, Viktoras Kiauka, Elzė Grundienė, Vytautas Gocentas – 1991–1992 m.
* Kęstutis Pulokas – nuo 1993 m. rugsėjo 26 d. (Nr. 9) iki 1994 m. spalio 9 d. (Nr. 15);
* Ina Drąsutienė – nuo 1994 m. gruodžio 24 d. (Nr. 16) iki 1995 m. vasario 26 d. (Nr. 17);
* redkolegija: Rūta Barysienė, Vytautas Gocentas, Kęstutis Pulokas, Marija Ragožina, Algirdas Žemaitaitis ir Eva Labutytė – nuo 1995 m. balandžio 16 d. (Nr. 18) iki 1995 m. gruodžio 25 d. (Nr. 22),
* Valdas Aušra – nuo 1996 m. balandžio 7 d. (Nr. 23-24) iki 1998 m. lapkričio 1 d. (Nr. 38);
* Povilas Pukys – nuo 1999 m. sausio mėn. (Nr. 39)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Liuteronų balsas
Jaroto (I)

**Jarotò** () arba **Jaratò** (*Ярато*) – ežeras Rusijoje, Jamalo pusiasalyje, Jamalo Nencų autonominėje apygardoje. Šalia telkšo Jaroto (II) ežeras. Ilgis 22 km, plotis iki 13 km. Didžiausias gylis – 8 m. Ežeras termokarstinės kilmės. Priklauso Juribėjaus upės baseinui (įteka į Karos jūrą). Būna užšalęs nuo spalio iki birželio.

Ežere gyvena peledės ir kitos sykų genties žuvys. Pakrantėje rastos nencų šventvietės liekanos.

## Šaltiniai
Logos (Kaunas)

**Logos** – filosofijos žurnalas, ėjęs 1921–1938 m. Kaune.

## Istorija
Leido Vytauto Didžiojo universiteto Teologijos-filosofijos fakulteto Filosofijos skyrius dukart per metus (1926 m. – triskart). Išėjo 36 numeriai.

Spausdino mokslinius straipsnius ir studijas filosofijos istorijos, gnoseologijos, sociologijos, pedagogikos ir kitais klausimais, nagrinėjo gamtos, visuomenės, kultūros sąsajas.

Bendradarbiavo Izaokas Donskis, Juozas Eretas, Jonas Grinius, Pranas Kuraitis, Antanas Maceina, Pranas Mantvydas, Mečislovas Reinys, Jonas Pankauskas, Stasys Šalkauskis, Vladimiras Šilkarskis, Izidorius Tamošaitis ir kt.

Redagavo Pranas Dovydaitis. 

## Šaltiniai
Logos (Vilnius)

**Logos** – religijos, filosofijos ir meno žurnalas, leidžiamas nuo 1990 m. Vilniuje.

## Istorija
Įsteigtas kaip atkurtas 1921–1938 m. Kaune ėjęs to paties pavadinimo leidinys. Leistas kas ketvirtį, nuo 1994 m. – kartą per metus. Tiražas 1990 m. – 10 000 egz., 1996 m. – 3000 egz.

Skelbia publikacijas filosofijos, bažnytinio meno klausimais, poeziją, meno kūrinius.

Bendradarbiavo Alfredas Gusčius, Laimutė Jakavonytė, Faustas Jončys, kunigai Jonas Juodelis, Vytautas Kazlauskas, Ričardas Mikutavičius, Vytautas Sidaras, Kęstutis Trimakas (iš JAV).

Žurnalą įsteigė, leidžia ir redaguoja Dalia Marija Stančienė. 

## Šaltiniai
Jašilkulis

**Jašilkulis** (, ) – ežeras Tadžikistane, Kalnų Badachšane, Pamyro kalnuose, 3734 m aukštyje virš jūros lygio. Ežeras susidarė XIII a. kalnų nuošliaužai patvenkus Aličūro upę. Iš ežero išteka Gunto upė (Amudarjos baseinas).

## Šaltiniai
Lurdas (žurnalas)

**Lurdas** – mėnesinis religinio turinio žurnalas, ėjęs 1936–1940 m. Petrašiūnuose (Kauno apskritis).

## Istorija
Leido tėvai vienuoliai kapucinai. Spausdino M. Adomavičiaus spaustuvė, „Rašto“ spaustuvė, „Žaibo“ spaustuvė Kaune, Marijonų spaustuvė Marijampolėje. Leido priedus „Sveika, Marija“, „Kas pasaulyje?“ Išėjo 49 numeriai.

Redagavo Rokas Macelis. 

## Šaltiniai
Magazyn Wileński

**Magazyn Wileński, pismo polaków na litwie** (*Vilniaus žurnalas*) – *nepriklausomas dvisavaitis iliustruotas [[Žurnalas (spauda)|žurnalas]]* lenkų kalba, leidžiamas nuo 1990 m. Vilniuje.

## Istorija
Išleistas kaip atkurtas 1930–1939 m. ėjęs leidinys. Leidžia UAB „Magazyn Wileński“. Tiražas 1990 m. – 24 800 egz., 1997 m. – 5000 egz.

Rašo apie lenkų gyvenimą ir problemas Lietuvoje, lenkų kultūrinę ir literatūrinę veiklą.

## Redaktoriai
* Michalas Mackevičius. 
* Helena Ostrovska

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Magazyn Wileński
Jotos kanalas

**Jotos kanalas** () – laivybinis kanalas Švedijoje, jungiantis vakarinę ir rytinę šalies pakrantes. Ilgis nuo Geteborgo (vakaruose) iki Sederčiopingo (rytuose) – 420 km. Į kanalo vandens kelią įeina Venerno ir Veterno ežerai, Jotos upė, Trolhetano kanalas (apeinantis Jotos krioklius).

Pastatytas 1810–1830 m., tačiau netrukus nutiesus geležinkelius kanalo ekonominė reikšmė sumenko. Dabar Jotos kanalas naudojamas turistiniams tikslams.

## Šaltiniai
Kaledonijos kanalas

**Kaledonijos kanalas** (, ) – laivybinis kanalas Jungtinėje Karalystėje, vidurio Škotijoje. Jungia Mario įlanką (*Moray Firth*) su Loch Linio užutėkiu. Driekiasi Didžiojo Gleno tektonine įduba ir sujungia jame telkšančius ežerus (Loch Nesą, Loch Oichą, Loch Lochį). Ilgis 88 km, iš jų dirbtinio kanalo – 32 km. Įrengti 29 šliuzai.

Kanalas atidarytas 1822 m. Dabar naudojamas daugiausia turistinėms reikmėms.

## Šaltiniai
Malaja gazeta

**Malaja gazeta** (, ) – regioninis informacinis savaitraštis, ėjęs nuo 1991 m. gruodžio 25 d. iki 1997 m. Vilniuje rusų kalba.

## Istorija
Iki 1993 m. buvo leidžiamas rusų ir lietuvių kalba. Steigėja ir leidėja UAB „Regionas“. Tiražas 1991 m. – 10 000 egz., 1997 m. – 22 000 egz. Rašė apie Baltijos šalių ir Baltarusijos gyvenimą, spausdina reklamas, skelbimus. Platintas Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje, Baltarusijoje, Kaliningrado srityje (Rusija).

Vyriausias redaktorius Vytautas Žemaitis. 

## Šaltiniai
Malonumas (žurnalas)

**Malonumas** – mėnesinis žurnalas šeimai, ėjęs 1996–2003 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido UAB „Tavo malonumas“. Tiražas 15 000 egz.

Vyr. redaktorės Aldona Grinienė, Jolanta Zabarauskienė. 

## Šaltiniai
Ekranietis

**Ekranietis** – Panevėžio akcinės bendrovės „Ekranas“ savaitraštis, leistas nuo 1970 m. liepos 21 d. iki 2006 m.

## Istorija
Nuo 1992 m. birželio vadinosi „Mano firma“. Tiražas 1970 m. – 2000 egz., 1997 m. – 3000 egz.

## Redaktoriai
* N. Gaigalienė – 1970–1988 m.
* Zita Kukuraitienė – 1988–1990 m.
* Genovaitė Ambrozevičienė – 1991–2006 m. 

## Šaltiniai
Mano namai

**Mano namai** – *mėnesinis [[Žurnalas (spauda)|žurnalas]] [[šeima]]i*, einantis nuo 1993 m. Vilniuje, Ozo g. 10A.

## Istorija
Steigėja ir leidėja UAB „Mito studija“, leidžia UAB „Ekspress leidyba“. Tiražas 1994 m. – 44 000 egz., 1997 m. – 49 000 egz.

Rašo apie namų ūkį, buities ir gyvenamojo būsto kultūrą.

Redaktorės: Margarita Butkienė, L. Samaitienė, J. Mikolaitienė, Skaidrė Vainikauskaitė, Birutė Babravičienė, Dalia Daugirdienė. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mano namai
Premjermajoras

**Premjermajoras** () – vyresniojo karininko laipsnis Rusijos imperijos kariuomenėje XVIII a. Rangų lentelėje buvo priskirtas VIII klasei. Vyresnis laipsnis buvo papulkininkis, o žemesnis – sekundmajoras.

Pagal 1716 m. statutą majoro laipsnis buvo padalintas į premjermajora ir sekundmajorą.

Premjermajoras pulke vadovavo rikiuotės ir inspekciniams reikalams. Vadovavo pirmajam pulko batalionui, o nesant pulko vado – vadovavo pulkui.

1797 m. abu majorų laipsniai buvo pakeisti vieningu majoro laipsniu.
1827 m., kai Nikolajus I įvedė žvaigždutes kaip skiriamuosius ženklus, dar egzistavo atsargos sekundmajorai ir premjermajorai, tad atsargos sekundmajorų epoletai buvo pažymėti viena žvaigždute, o atsargos premjermajorų ir tiesiog majorų – dviem žvaigždutėmis.
Kapitonas poručikas

**Kapitonas poručikas** () – armijos ir laivyno karininkų laipsnis Rusijos imperijoje XVIII a.

## Armija
Rangų lentelėje šis laipsnis buvo priskirtas X klasei (gvardijos kapitonai poručikai buvo VIII klasėje).

1798 m. kapitonai poručikai pervadinti į štabskapitonus. Laipsnis atitiko dabartinį vyresnįjį leitenantą, pagal pareigas – kuopos vado pavaduotoją.

## Laivynas
Laivyno kapitono poručiko laipsnis rangų lentelėje:
* iki 1764 m. buvo priskirtas IX klasei,
* 1764–1798 m. – VIII klasei.
1798 m. kapitono poručiko laipsnis pervadintas į kapitoną leitenantą.
Sarvaeras

**Sarvaeras** (, iš  'inspektorius') – XVIII a. Rusijos imperijos karinio laivyno laipsnis ir pareigos, Rangų lentelėje priskirtos VI klasei.

Pagal rangą *laivo sarvaeras* () atitiko laivyno pirmo rango kapitoną ir armijos pulkininką.

Sarvaero pareigos buvo stebėti laivų statymą, laivų statyklų būklę, veikiančius laivyno laivus.
Mano ūkis

**Mano ūkis** – mėnesinis žemės ūkio žurnalas, einantis nuo 1995 m. Kaune, Gedimino g. 47–415. ISSN 1822-4350

## Istorija
Įsteigė ir leidžia Lietuvos žemės ūkio konsultavimo tarnyba. Spausdino Adomo Jakšto spaustuvė Kaišiadoryse, nuo 2011 m. spausdina UAB „Standartų spaustuvė“Tiražas 1995 m. – 8000 egz., 1997 m. – 6000 egz. 2014 m. – 5700 egz. Nuo 2011 m. leidžia žurnalus „VETinfo“, „Mano gyvenimas“, specialiuosius priedus. 2003 m. redakcija atvėrė naują informavimo kanalą – įsteigė agroverslo naujienų tinklalapį „manoūkis.lt“. Per 2014 metus jį aplankė apie 1 mln. skaitytojų.

## Vyr. redaktoriai
* Laima Pilipavičienė – 1994–1999 m. 
* Danguolė Skarbalienė – 2000 m.–2019 m.
* Viktoras Trofimišinas – 2019 m. - 2026 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Mano ūkis“
Mano verslas

**Mano verslas** – *[[savaitraštis]] tyliajai [[Lietuva]]i*, ėjęs nuo 1996 m. kovo 28 d. iki 1997 m. Kaune.

## Istorija
Leido UAB „Mano verslas“. Redaktorius Antanas Marčiulionis. Tiražas 3300 egz. 

## Šaltiniai
Gardemarinas

**Gardemarinas** (, iš  'jūrų sargas') – Rusijos imperijos karinio laivyno laipsnis arba Karinio laivyno mokyklos auklėtinio pavadinimas:
* 1716–1752 ir 1860–1882 m. – rikiuotės karinis laipsnis,
* 1752–1860 ir 1882–1917 m. – laivyno kursantų pavadinimas.

Gardemarino karinį laipsnį 1716 m. įvedė Petras I. Šis laipsnis būdavo suteikiamas Jūrų gvardijos akademijos absolventams, kurie nuo 1718 m. buvo įtraukiami į gardemarinų kuopą.
Laivuose gardemarinai tarnaudavo kaip jūrininkai. Vilkėdavo Preobraženskojės pulko uniformą. Įgiję praktinio plaukiojimo patirties turėdami gardemarino ir vyresniojo gardemarino laipsnius, jie gaudavo karininko laipsnį.

Pagal 1720 m. Jūrų statutą gardemarinų skaičius laive nebūdavo apibrėžtas. Mūšio metu gardemarinai būdavo priskirti patrankoms, kur padėdavo kanonieriams. Visą kitą laiką gardemarinai laive dirbdavo jūrininkų darbą. 4 valandas per dieną jie turėdavo mokytis kitų jūrininkų pareigų. Iš jų pusantros valandos gardemarinus mokydavo šturmanas, pusvalandį – kareivių karininkas (mokydavo naudoti muškietą), vieną valandą – konstapelis ar artilerijos karininkas (mokydavo aptarnauti patrankas), vieną valandą – laivo kapitonas ar kuris nors iš laivo karininkų (mokydavo valdyti laivą).

1752 m. buvo uždarytos mokyklos, ruošusios karininkus laivynui. Vietoj jų Sankt-Peterburge atsidarė Jūrų kadetų korpusas. Nuo tada gardemarinais ėmė vadinti šio korpuso auklėtinius, korpuse besimokiusius trejus metus. Pirmojoje gardemarinų klasėje mokydavo aritmetikos, geometrijos, trigonometrijos, užsienio kalbos ir kai kurių jūrinių mokslų. Antrus ir trečius metus jaunuolius mokydavo specialiųjų dalykų. Po pirmų dviejų kursų vasaromis būdavo praktika laivuose.

Nuo 1906 m. baigusieji Jūrų korpusą ar Jūrų inžinerinę mokyklą bei pasiųsti į laivus atlikti laivyno praktikos gaudavo *laivo gardemarino* (*корабельный гардемарин*) laipsnį. Po metų praktikos gardemarinai laikydavo praktinius egzaminus ir gaudavo mičmano laipsnį (o laivų statytojai ir mechanikai – poručiko laipsnį). Laivų gardemarinai, neišlaikę praktinių egzaminų ir parodę prastas jūrines savybes bei netinkamumą laivyno tarnybai buvo paleidžiami į atsargą su *admiraliteto paporučikio* (*подпоручик по адмиралтейству*) laipsnį ar X klasės civilinį rangą.

Po Spalio revoliucijos gardemarino vardas buvo panaikintas.

## Literatūra
* 
*
Marijampolės parapija

**Marijampolės parapija** – marijonų vedamas Marijampolės parapijos ir Marijonų Švč. Trejybės brolijos laikraštis, leistas 1930–1940 m..

## Istorija
Įsteigė Adomas Jasenauskas. Leido Marijonų vienuolija. Ėjo kartą per mėnesį, 1934–1937 m. – dažniau. Spausdino Marijonų spaustuvė Marijampolėje. Išėjo 143 numeriai.

Redagavo Kristupas Čibiras, V. Polonskis, J. Stakauskas, J. Žilinskas. 

## Šaltiniai
Vyriausiasis viršila

**Vyriausiasis viršila** () – TSRS ir Rusijos Federacijos karinio jūrų laivyno karinis laipsnis, vyresnis už pirmo laipsnio viršilą ir jaunesnis už vyriausiąjį laivo viršilą. Laipsnis atitinka Rusijos armijos vyresnįjį seržantą.

*Gvardijos vyriausiuoju viršila* (*гвардии главный старшина*) vadinami vyriausieji viršilos, tarnaujantys gvardijos laivuose. Atsargoje esantis jūrininkai, turintis šį laipsnį, vadinamas *atsargos vyriausiuoju viršila* (*главный старшина запаса*).
Marijampolės spaustuvė

**Marijampolės spaustuvė** – spaustuvės, veikusios Marijampolėje.

## Istorija
Pirmąją spaustuvę Marijampolėje įkūrė E. Novojevska 1882 m. Prie jos buvo knygynas. Spaustuvė spausdino kvietimus, sveikinimus, vizitines korteles; veikė apie metus. 1884–1987 m. dirbo K. Majevskos spaustuvė. 1884 m. spaustuvę įkūrė Z. Rozenfeldas. Jis turėjo knygyną, prekiavo rusiškais vadovėliais. Ši spaustuvė veikė iki Pirmojo pasaulinio karo.

1899–1940 m. dirbo Abramo Aguševičiaus, Raseinių spaustuvininko, spaustuvė. Po tėvo mirties spaustuvę paveldėjo sūnus Aronas Aguševičius. 1941 m. ji nacionalizuota. 1909–1914 m. veikė A. Stoklickio spaustuvė, perkelta iš Kalvarijos, kur veikė 1895–1909 m. „Dirvos“ bendrovės spaustuvė veikė 1919–1941 m. Didžiausia mieste buvo marijonų spaustuvė, kuri dirbo nuo 1921 m. iki 1940 m. 1921–1940 m. veikė ir katalikų spaustuvė „Šešupė“.

Per karą sudegus „Dirvos“ spaustuvei, „Šešupės“ ir marijonų spaustuvės perorganizuotos į poligrafijos įmonę „Šešupė“. Nuo 1941 m. balandžio mėn. čia buvo spausdinamas apskrities laikraštis „Naujasis kelias“.

1945 m. „Pergalės“ spaustuvėje, anksčiau vadintoje „Šešupė“, pradėtas spausdinti atgaivintas laikraštis „Naujasis kelias“, 1950 m. tapęs rajono laikraščiu. 1951–1953 m. Marijampolės spaustuvė spausdino ir MTS laikraščius: Marijampolės „Stalino vėliava“, Tarašiškių „Už aukštą derlių“. Čia buvo spausdinami ir Vilkaviškio, Simno rajono laikraščiai „Pergalė“ ir „Kelias į komunizmą“. 1960 m. prie Marijampolės spaustuvės prijungta Kalvarijos rajono laikraščio, vėliau ir Lazdijų spaustuvės.
1976 m. Marijampolės spaustuvė tapo Alytaus spaustuvės skyriumi. 1980 m. spaustuvė persikėlė į naujas patalpas, įsigijo 3 linotipus, 2 plokščios spaudos mašinas, ofsetinės spaudos mašiną.

1989 m. Marijampolės spaustuvė tapo savarankiška valstybine, o 1995 m. sausio 5 d. – UAB „Tele SAT pressa“ spaustuve. Iškiliosios spaudos mašinos buvo pakeistos ofsetinėmis. Poligrafinė technika nuolat papildoma ar atnaujinama. Marijampolės leidykla-spaustuvė spausdina Marijampolės apskrities laikraštį „Suvalkietis“, Prienų rajono laikraštį „Gyvenimas“, savaitraštį „Savaitė“, keletą kitų periodinių leidinių, knygas, blankus, smulkius spaudinius. 

Spaustuvės direktorius Juozas Bilinskas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Marijampolės leidykla-spaustuvė
Marijavitas

**Marijavitas** – marijavitų mėnesinis žurnalas, leistas 1909–1912 m., 1933–1934 m. Lodzėje, nuo 1933 m. ir Kaune.

## Istorija
Leido ir redagavo J. Kovalskis, J. Grinkevičius, A. Tulaba (nuo 1933 m.). Rašė apie marijavitų tikėjimą, religijos istoriją, spausdino religinius tekstus. Ėjo priedas „Marijavitų žinios“.. Spausdino J. Kovalskio spaustuvė Lodzėje, V. Atkočiūno spaustuvė Kaune. Išėjo 13 numerių. 

## Šaltiniai
Mastiečių žodis

**Mastiečių žodis** – Telšių akcinės bendrovės „Mastis“ laikraštis, leistas 1986–1993 m. Telšiuose.

## Istorija
Iki 1990 m. antrojo ketvirčio – trikotažo įmonės „Mastis“ savaitraštis, vėliau – dvisavaitis leidinys. Tiražas 1986 m. ir 1993 m. – 1000 egz.

## Redaktoriai
* Vitalijus Dacys – 1986–1990 m.
* Alvydas Ivoncius – 1990–1993 m. 

## Šaltiniai
Margučio radijas

**Margučio radijas** – JAV lietuvių radijo programa, transliuota nuo 1932 m. balandžio 11 d. iki 2011 m. Čikagoje.

## Istorija
Prie leidžiamo žurnalo „Margutis“ įkūrė Antanas Vanagaitis, jis savo programą vadino „dienžodžiu“. „Dienžodis, rašė jis, yra tas pats, ką ir dienraštis, tik skirtumas tas, kad dienraštis išeina spausdintas popieriuje, o dienžodis radijo bangomis.“ Nuo 1949 m. programai vadovo Lilija Vanagaitienė ir Algimantas Mackus, jiems žuvus automobilio avarijoje – Henrikas Žemelis, nuo 1964 m. – direktorių taryba, kurios pirmininku buvo Valdas Adamkus. Paskutiniai valdybos pirmininkai buvo Marija Remienė, Bronius Siliūnas, „Margučio II“ programas vedė Dalia Sokienė, Tadas Kubilius, Rytis Januška, Anatolijus Šlutas. Bendradarbiavo Dalia Juknevičiūtė ir kiti.  1966–1997 m. laidas vedė Petras Petrutis.

## Nuorodos

* Čikagoje nutilo „Margutis“
* „Margučio“ radijo 75-ių metų sukaktį minint 

## Šaltiniai