open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Medlaipinės

**Medlaipinės** (*Dendrobatidae*) – beuodegių varliagyvių (*Anura*) šeima. Varlės nedidelės, dieninės, dažnai ryškių spalvų, randamos Centrinėje ir Pietų Amerikoje. Kai kurių rūšių (pvz., mėlynoji medlaipė (*Dendrobates azureus*) odoje aptinkama nuodingų alkaloidų. Nuodingiausia medlaipinė varlė yra siaubingoji lapalaipė (*Phyllobates terribilis*).

Suaugusių medlaipinių varlių dydis yra 1-6 cm, priklausomai nuo amžiaus ir rūšies. Dėmėtoji medlaipė (*Dendrobates tinctorius*) yra viena iš didesnių varlių, pasiekianti 6 cm ilgį. Mažesnės varlės, tokios kaip *[[Dendrobates imitator]]*, neužauga didesnės nei 2,5 cm.

Gyvena drėgnuose tropiniuose miškuose upių ir upelių pakrantėse. Kai kurios rūšys didesnę gyvenimo dalį praleidžia medžiuose. Yra ir tokių rūšių, kurios aptinkamos atvirose sausose vietose, kur po žemaūgiais augalais yra susidarę nedideli drėgno dirvožemio ploteliai.

Medlaipinės varlės yra aktyvios dieną. Patinai stambesni už pateles. Poravimosi metu patinai patelę apima ne per juosmenį, bet už galvos ir savo pirštais prispaudžia už pasmakrės. Šitokioje būsenoje patinams patogiau apvaisinti ikrelius.  Mažosios medlaipės (*Dendrobates pumilio*) patinas iš pradžių išleidžia spermą, o tik po to patelė į tą pačia vietą išneršia kiaušinėlius. Stambesni patinai agresyviai gina savo teritoriją. Jie savo skleidžiamais garsais privilioja patelės ir dėl jų grumiasi su kitais patinais.

## Vystymasis
Ikrus deda į paklotę, po akmenimis, ant prie pat žemės palinkusių augalų lapų ar bromelijinių augalų skrotelėse. Dėtis nedidelė – nuo 1-2 iki 30-40 kiaušinėlių. Jie vystosi visus metus. Dėtį vienas iš tėvų arba nuolat saugo, arba kaskart aplanko ir tokių apsilankymų metu kiaušinėlius sudrėkina vandeniu. Be to, užpakalinėmis kojomis kiaušinėlius apvarto ir sumaišo. 

Išsiritę buožgalviai prisitvirtina ant tėvų nugaros odos dėmių, išskiriančių specifinį sekretą. Buožgalvių pilvelio viršus lygus ar šiek tiek banguotas, dėl to jie gerai išsilaiko ant tėvų nugaros. Čia jie gali išbūti nuo kelių valandų iki savaitės ar daugiau. 

Daugelis rūšių savo buožgalvius atneša prie nedidelių upelių. Kai kurios juos išleidžia į bromelijinių augalų skrotelėse po lietaus susitelkusį vandenį. Spalvingoji medlaipė (*Dendrobates auratus*) neretai savo buožgalvius išleidžia į vandenį, susikaupusį medžių drevėse. Tokiame neturtingame maisto medžiagomis vandenyje buožgalviai linkę į kanibalizmą, ir dėl to tik vienas teišgyvena iki pilnos brandos. Mažosios medlaipės, kurios buožgalviai vystosi lapų skrotelėse susitelkusiame vandenyje, reguliariai aplanko savo jauniklius ir į vandenį išneršia neapvaisintus kiaušinėlius, kuriais buožgalviai maitinasi.

## Gentys
Šeimoje yra 9 gentys ir virš 150 rūšių.

**[[Allobates]]*
**[[Aromobates]]*
*Tamsiosios medlaipės (*Colostethus*)
**[[Cryptophyllobates]]*
*Medlaipės (*Dendrobates*)
*Blankiosios lapalaipės (*Epipedobates*)
*Krūmyninės medlaipės (*Mannophryne*)
**[[Nephelobates]]*
*Lapalaipės (*Phyllobates*)
Wielka encyklopedia powszechna PWN

**Didžioji visuotinė enciklopedija** () – lenkiška 12 tomų enciklopedija, išleista 1962–1969 m. leidyklos „Państwowe Wydawnictwo Naukowe“.

Enciklopediją sudaro 13 tomų (iš jų – vienas papildymų). Išspausdinta apie 82 000 straipsnių, 12 000 iliustracijų, 200 spalvotų ir 650 nespalvotų iliustracijų, 120 spalvotų žemėlapių. Straipsnius rašė apie 2000 autorių, dirbo 100 redaktorių. Leidybą koordinavo Lenkijos mokslų akademija ir Švietimo ministerija, prof. Tadeusz Kotarbiński.

## Istorija

Iniciatyva leisti visuotinę enciklopediją kilo 1957 m.: tada buvo nutarta išleisti 8 tomus. Vėliau tomų skaičius išaugo iki 12.

1959 m. balandžio mėn. pradėta rašyti straipsnius. Teminių lemų bei dalykinių rodyklių sudarymas truko 14 mėnesių, o pirmajam tomui išleisti reikėjo apie 16 mėnesių.

1962 m. pasirodė pirmasis tomas. Tolesni tomai buvo leidžiami kas 9 mėnesius.

1970 m. išleistas papildomas – 13 – tomas; jame apie 5 000 (naujų, paredaguotų, papildytų) straipsnių.

*Wielka encyklopedia powszechna* kurta racionalizmo bei materializmo dvasia, atspindint socialistines laikmečio nuotaikas šalies bei Rytų bloko valstybių gyvenime.

## Šaltiniai
Wielka encyklopedia PWN

**Didžioji PWN enciklopedija** () – visuotinė lenkiška enciklopedija, kurią  2001–2005 m. leido Lenkijos mokslų akademija. Didžiausia spausdintinė enciklopedija lenkų kalba.

Enciklopediją sudaro 31 tomas. Išspausdinta apie 140 000 straipsnių (iš jų – 40 000 biografinių, 22 000 geografinių straipsnių), 15 000 iliustracijų, 700 žemėlapių ir lentelių. Iš viso spausdintinę versiją sudaro apie 135 mln. spaudos ženklų.

Vyriausiasis redaktorius – Jan Wojnowski. Redakcijos sudėtyje – 100 asmenų. Enciklopediją kūrė apie 3000 autorių bei recenzentų.

Nuo 2008 m. veikia internetinė versija *encyklopedia.pwn.pl*.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana

**Iliustruota visuotinė Europos ir Amerikos enciklopedija** (*Enciclopédia universal ilustrada europeo - americana*) – didžiausia ispaniška enciklopedija.

## Istorija
Enciklopedija buvo pradėta kurti 1934 m. 2004 m., po 70 leidybos metų, leidinys buvo užbaigtas.

## Apimtis
*Enciclopédia universal ilustrada europeo - americana* sudaro 90 tomų, joje – 900 000 straipsnių, per 200 mln. žodžių. *Enciclopédia universal* ilgą laiką buvo didžiausia pagal apimtį enciklopedija pasaulyje.
Avarija (2004 filmas)

**Avarija** – 2004 m. JAV drama, laimėjusi geriausio filmo Oskarą. Montažą atliko Hughes Winborne. Muzika – Mark Isham. Kinematografija – James Muro, Dana Gonzales. Filme vaizduojama rasinė ir socialinė įtampa, tvyranti Los Andžele. Visame pasaulyje filmas uždirbo daugiau nei 53 mln. JAV dolerių.

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*
* Sandra Bullock – Jean Cabot
* Don Cheadle – Graham
* Matt Dillon – Officer John Ryan
* Jennifer Esposito – Ria
* William Fichtner – Flanagan
* Brendan Fraser – Rick Cabot
* Terrence Howard – Cameron
* Ludacris – Anthony (as Chris 'Ludacris' Bridges)
* Thandie Newton – Christine
* Michael Pena – Daniel (as Michael Peña)
* Ryan Phillippe – Officer Hanson
* Larenz Tate – Peter
* Shaun Toub – Farhad
* Karina Arroyave – Elizabeth
* Dato Bakhtadze – Lucien
Žemaičių Kalvarijos seniūnija

**Žemaičių Kalvarijos seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Plungės rajono savivaldybės šiaurės rytuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Žemaičių Kalvarija.

## Geografija

Seniūnija užima 12 462 ha plotą, dalis seniūnijos yra Žemaitijos NP sudėtyje. Teka Varduva su Gardės (Cedrono), Molupio, Margupio, Variupio, Šarnelės intakais. Telkšo Aklaežeris, Gegrėnų ežeras, Rotinėnų tvenkinys. Gausu miškų.

Rytiniu pakraščiu eina kelias .

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Žemaičių Kalvarijos apylinkės. 2003 m. patvirtintas Žemaičių Kalvarijos herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2424 || 1 miestelis (Žemaičių Kalvarija), 25 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 125 || 2500 || 1 miestelis, 25 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1970 || 1 miestelis, 25 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 25 kaimai
|-
| 2021 m.  || 125 || 1570 || 1 miestelis, 23 kaimai
|}

## Seniūnai
* Liudas Gricius, 2022 m.
* Dovilė Brasaitė, 2025 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Alkai, k. || || 0
|-
| Bertuliai, k. || 12 || 18
|-
| Dargaičiai, k. || || 16
|-
| Degučiai, k. || 49 || 64
|-
| Galvyčiai, k. || 15 || 20
|-
| Gečaičiai, k. || 33 || 52
|-
| Gegrėnai, k. || 172 || 206
|-
| Getaučiai, k. || 21 || 21
|-
| Jazdauskiškiai, k. || 46 || 61
|-
| Kūbakiai, k. || 20 || 17
|-
| Likšai, k. || 11 || 18
|-
| Paplatelė, k. || 27 || 24
|-
| Platakiai, k. || 17 || 22
|-
| Pūčkoriai, k. || 43 || 62
|-
| Rotinėnai, k. || 169 || 219
|-
| Skurvydai, k. || 13 || 21
|-
| Stankaičiai, k. || || 6
|-
| Šarnelė, k. || 120 || 150
|-
| Šašaičiai, k. || 35 || 50
|-
| Uogučiai, k. || 21 || 22
|-
| Užbradumė, k. || 51 || 58
|-
| Vilkai, k. || 21 || 23
|-
| Virkšai, k. || 56 || 99
|-
| Žemaičių Kalvarija, k. || || 1
|-
| Žemaičių Kalvarija, mstl. || 598 || 696
|-
| Žerniai, k. || 10 || 24
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 5 seniūnaitijos:
* **Gegrėnų** seniūnaitija (489 gyv.): Gegrėnų k., Jazdauskiškių k., Žernių k., Rotinėnų k., (dalis), Žemaičių Kalvarijos gatvės: Platelių, Plungės, Alsėdžių.
* **Rotinėnų** seniūnaitija (495 gyv.): Rotinėnų k., Kūbakių k., Bertulių k., Degučių k., Žemaičių Kalvarijos k., Žemaičių Kalvarijos gatvės: Alksnų, Naujamiesčio Pagrindinio, Telšių, Alsėdžių.
* **Šarnelės** seniūnaitija (492 gyv.): Šarnelės k., Šašaičių k., Užbradumės k., Galvyčių k., Žemaičių Kalvarijos gatvės: Siauroji, Barstyčių, Sedos skg., Sedos, Tvenkinio.
* **Virkšų** seniūnaitija (480 gyv.): Alkų k., Dargaičių k., Getaučių k., Likšų k., Pūčkorių k., Paplatelės k., Skurvydų k., Stankaičių k., Uogučių k., Vilkų k., Virkšų k.
* **Žemaičių Kalvarijos** seniūnaitija (494 gyv.): Žemaičių Kalvarijos Gardų aikštė, Gluosnių al., Kalnų, Senkelio, Sodo, Šašaičių, Vienuolyno, Žvizdro kalno, Senkapio skg., Alsėdžių.

## Šaltiniai
Rotinėnai

**Rotinėnai** – kaimas šiaurės rytinėje Plungės rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietus nuo Žemaičių Kalvarijos, šalia krašto kelio . Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vaclovas Rutkus (1925–1949), pedagogas, Šarnelės pradžios mokyklos mokytojas, Kardo rinktinės Žygimanto (Platelių) kuopos Petravičiaus būrio partizanas. Žuvo 1949 m. lapkričio 2 d. Kruopiuose.

## Šaltiniai
Žlibinų seniūnija

**Žlibinų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Plungės rajono savivaldybės rytuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Žlibinai.

## Geografija

Seniūnija užima 14 034 ha plotą, ji ribojasi su Paukštakių seniūnija, Babrungo seniūnija, Stalgėnų seniūnija, Telšių rajono ir Rietavo savivaldybėmis. Seniūnija yra nuošalyje nuo valstybinės reikšmės kelių, vietinės reikšmės keliai jungia su Plunge (Nr. 3205) ir kitomis didesnėmis gyvenvietėmis. Didžiausios upės – tai Minijos dešinieji intakai Sausdravas, Vilka, Viešdauba. Telkšo Drūkčių, Endriuškos, Saušilio ežerėliai, Žlibinų tvenkinys su jame suformuota sala. Seniūnija miškinga, didžiausi miškai – Keturakių ir Kepurėnų.

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Žlibinų apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 1696 || 26 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 140 || 1700 || 27 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1413 || 26 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 27 kaimai
|-
| 2021 m.  || 140 || 1221 || 21 kaimas
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Abokai, k. || || 2
|-
| Bernotavas, k. || 18 || 26
|-
| Drūkčiai, k. || 18 || 38
|-
| Gaižupiai, k. || 48 || 50
|-
| Kalniškiai, k. || || 0
|-
| Kantaučiai, k. || 330 || 396
|-
| Kapsūdžiai, k. || 57 || 86
|-
| Kepurėnai, k. || 57 || 76
|-
| Keturakiai, k. || 89 || 76
|-
| Liekniai, k. || || 0
|-
| Marciai, k. || 36 || 56
|-
| Medingėnai, k. || || 3
|-
| Naručiai, k. || || 0
|-
| Plikiai, k. || ||
|-
| Purvaičiai, k. || 82 || 97
|-
| Rimučiai, k. || || 0
|-
| Sausdravėnai, k. || 10 || 11
|-
| Saušilis, k. || || 16
|-
| Smilgiai, k. || 15 || 23
|-
| Šarkiai, k. || || 0
|-
| Šašaičiai, k. || || 5
|-
| Varnaičiai, k. || 39 || 50
|-
| Vydeikiai, k. || 18 || 24
|-
| Vilkaičiai, k. || 19 || 19
|-
| Zalepūgai, k. || || 0
|-
| Žlibinai, k. || 351 || 345
|-
| Žvirzdaliai, k. || 13 || 14
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Kontautėlių** seniūnaitija (488 gyv.): Kantaučių gyvenvietė
* **Malūno** seniūnaitija (377 gyv.): Abokų k., Bernotavo k., Drūkčių k., Kepurėnų k., Marcių k., Rimučių k., Sausdravėnų k., Saušilio k., Šašaičių k., Varnaičių k., Vydeikių k., Vilkaičių k., Zalepūgų k.
* **Minijos** seniūnaitija (420 gyv.): Gaižupių k., Kapsūdžių k., Keturakių k., Medingėnų k., Purvaičių k., Smilgių k., Žvirzdalių k.
* **Sausdravo** seniūnaitija (495 gyv.): Žlibinų k.

## Šaltiniai
Skaistgiriai

**Skaistgiriais** (arba ***Skaisgiriais***) vadinami kaimai:

## Lietuva
* Skaistgiriai Kėdainių rajone;
* Skaistgiriai Panevėžio rajone;
* Skaistgiriai Šakių rajone.

## Rusija

Kaliningrado srityje:
* Šilėnai (Pobedinas) Krasnoznamensko rajone;
* Skaisgiriai (Bolšakovas) Slavsko rajone.
Slabada (Raseiniai)

**Slabada** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Paliepių, pakeliui į Raseinius, prie . Seniūnaitijos centras. Kaimu teka Ūsupis ir Diegupis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Talokiai

**Talokiai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybės pietinėje dalyje, prie kelio , 7 km į pietvakarius nuo Alytaus. Šalia kaimo telkšo Talokių ežeras bei mažytis ežerėlis Akis, o pietiniu pakraščiu teka Zembrės upelis. Yra Miroslavo vidurinės mokyklos skyrius.

## Gyventojai

Kurį laiką Talokių kaimas buvo padalintas tarp Miroslavo ir Alytaus seniūnijų, bet vėliau vėl sujungtas į vieną gyvenvietę.

### Žymūs žmonės
* Emilija Poškutė-Pumputienė (1947–2021), grafikė.

## Šaltiniai

*
Trakininkai

**Trakininkais** vadinami kaimai:

## Lietuva
* Alytaus rajone;
* Anykščių rajone;
* Pagėgių savivaldybėje;
* Panevėžio rajone;
* Tauragės rajone.

## Karaliaučiaus kraštas
* Rytprūsių Pilkalnio apskrityje

## Baltarusija
* Trakininkai I
* Trakininkai II
Vainiūnai

**Vainiūnai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Baisogalos, šalia Pakiršinio ir Kiršino upelio. Praeina kelias . Vainiūnų biblioteka yra Pakiršinyje. Stūkso Vainiūnų akmuo „su dubeniu“.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo asmenvardžio *[[Vainiūnas|Vainiū́nas]]*.

## Istorija
Vainiūnų apylinkėse rasti senkapiai su IV–VI a. radiniais.

XIX a. pab. Vainiūnai buvo palivarkas Šiaulių apskrities Skėmių valsčiuje; Vladislovo Komaro valda.

LTSR laikais – Lenino kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė buitinio aptarnavimo paviljonas, felčerių ir akušerių punktas, kultūros namai, biblioteka (nuo 1949 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vaivadiškiai

**Vaivadiškiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Liepių, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Šiauriniame pakraštyje yra kapinės.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Jonas Ilgūnas (1881–1956), rašytojas, pedagogas, laisvamanių ideologas.

## Šaltiniai
Vartai (Vilkaviškis)

**Vartai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Bartninkų, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Veikia Bartninkų mokyklos skyrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stasiūnai

**Stasiūnai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Kaišiadorių, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1974 m.), Stasiūnų mokykla-darželis „Nykštukas“, buvusio Vladikiškių dvaro pastatai ir parkas, kaimo turizmo sodybos „Dalios sodyba“ ir „Roko sodyba“. Iš rytų prieina Strošiūnų kraštovaizdžio draustinis.

## Istorija

Stasiūnai įkurti 1927 m. Sovietmečiu buvo sodininkystės tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė. 1971–1990 m. prie Stasiūnų buvo prijungti Kiemeliai.

## Gyventojai

## Galerija

Stasiunai02.jpg|Buvusi Stasiūnų pradinė mokykla, dabar – biblioteka
Stasiunai 2018a.JPG|Vladikiškių dvaro rūmai
Vladikiskiu_davaro_parkas_1.jpg|Vladikiškių dvaro parkas
Daugiabutis stasiunuose.JPG|Daugiabutis Stasiūnuose
Stasiūnai, koplytėlė.JPG|Koplytėlė Stasiūnuose


## Šaltiniai
Vilkiškės

**Vilkiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Kaišiadorių, Palomenės kryptimi, prie kelio  ir Rudijos upelio. Veikia Vilkiškių koplyčia, kapinės.

## Etimologija

Vardas kildinimas iš gyvūno *vilkas* su vietovardine priesaga ir galūne *-iškės*. Tačiau Kaišiadorių rajone žinoma ir asmens pavardė Vilkas, kas leidžia spėti, kad tai gali būti asmenvardinis vietovardis.

## Istorija

Pirmasis paminėjimas yra 1739 m. Žaslių parapijos krikšto knygoje.

XIX a. pab. buvo Vilkiškių kaimas ir palivarkas Trakų apskrities Žaslių valsčiuje, Smilgių apylinkėje. Priklausė Palomenės dvarui. 1866 m. palivarke gyveno 50 žmonių (3 stačiatikiai, 41 katalikas, 5 sentikiai, 1 evangelikas), o kaime 154 katalikai ir 5 žydai.

1923 m. Vilkiškių kaime buvo 51 ūkis (kiemas) ir 276 gyventojai, Vilkiškių dvare – 1 ūkis (kiemas) ir 9 gyventojai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Virbališkiai

**Virbališkiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės vakarus nuo Skapiškio, kairiajame Lėvens (Kupiškio tvenkinio) krante. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Veikia Kupiškio progimnazijos skyrius, biblioteka. Atskiros kaimo dalys vadinasi Kalneliai, Kibeliai, Miškiniai, Šarkinė, Ulyčia.

## Etimologija

Pavadinimas tikriausiai kilęs nuo pavardės *Virbalas* ar *Virbalis* (asmenvardinis vietovardis).

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suecas

**Suecas** () – Egipto uostas prie Raudonosios jūros Sueco įlankos. Apie 500 tūkst. gyventojų. Jame prasideda Sueco kanalas, sutrumpinantis kelią iš Indijos vandenyno į Viduržemio jūrą.

## Istorija

Antrojo Egipto – Izraelio karo metu 1967 m. buvo visiškai sugriautas ir atstatytas tik 1975 m. Tais metais buvo atkurta ir Sueco kanalo eksploatacija.
Selinuntė

**Selinuntė** () – nedidelis Viduržemio jūros kurortas Sicilijos pietvakariuose, Trapanio provincijoje, Kastelvetrano savivaldybėje. Labiau žinomas dėl savo archeologinės radimvietės su penkiomis senovės graikų šventyklomis Akropolyje.

## Istorija
Selinunte (*[[Graikų kalba|gr.]] – Selinus*) buvo įkurta VII a. pr. m. e. rytinės Sicilijos pakrantės miesto Megara Hiblėja gyventojų. Miestas tegyvavo apie 200 metų, per tą laiką jo populiacija pasiekė apie 25 000 gyventojų.

Pastoviai konfliktuodamas su Segesta, Selinus 409 m. pr. m. e. buvo sunaikintas Kartaginos karių, atėjusių į pagalbą pastarajam miestui.


Image:Rocche-di-Cusa-bjs-1.jpg|*di Cusa* Urvas
Image:Selinunte-TempleE-bjs-1.jpg|Šventykla E
Image:Sicily Selinunte Temple E (Hera).JPG|Šventykla E
Image:Selinunte-TempleG-bjs-2.jpg|Šventykla G
Image:Selinunte-Akropolis-bjs-2.jpg|Akropolis
Korleonė

**Korleonė** () – nedidelis miestas ir komuna Italijoje, šiaurės Sicilijoje, Palermo provincijoje.

## Istorija

Pavadinimas *Corleone* kilo nuo kadaise čia dominavusių arabų duoto pavadinimo *Qurliyūn*. Vėliau teritorija priklausė normanams.

Tarp XI ir XII a. pastatytas žvalgybos bokštas, pavadinimu *Saracena*, tebestovi iki dabar. Korleonės pozicija tarp Palermo ir Agridžento nulėmė jos strateginę svarbą.

Maždaug XIV a. Korleonė tapo karališkąja nuosavybe, vėliau tapo Federiko Ventimiljos feodu.

*Chiesa Madre* ('Motinos bažnyčia'), skirta Šv. Martynui, pradėta statyti 1300-ųjų pabaigoje. Dabartinė jos išvaizda paveikta dažnų atnaujinimų ir perstatymų.

## Mafija
Labiausiai žinomas kaip mafijos bosų Mikelės Navaros, Lučijano Legijo, Leolukos Bagarelos, Salvatorės Riinos ir Bernardo Provencano gimtinė. Taip pat Korleonę visame pasaulyje išgarsino Marijo Pjuzo romanas „Krikštatėvis“ bei Frensio Fordo Kopolos to paties pavadinimo filmas.

Dar labiau „mafijos miestelio“ įvaizdį sustiprino 2006 m. balandžio 11 d. čia sugautas įtakingiausias Sicilijos mafijos bosas Bernardas Provencanas, pramintas „Sicilijos vaiduokliu“, kurio buvo ieškoma 40 metų. Šia proga balandžio 11 d. paskelbta Korleonės Laisvės diena, ir viena gatvė pervadinta į Balandžio 11-osios.

Nuo 1960 m. čia buvo įsikūrusios kelios stipriausios Sicilijos mafijos šeimos, įskaitant ir Toto Riinos „korleoniečius“ (*corleonesi*).

## Išnašos
Atgaila (krikščionybė)

**Atgaila** () – nuoširdus ir gilus apgailestavimas dėl atliktų nuodėmių, lydimas kaltės jausmo. Šis apgailestavimas paprastai minimas kaip būtina sąlyga gauti atleidimui.

Tobula atgaila, anot krikščionių, kyla iš meilės Dievui, kuris netikusiu poelgiu buvo nuviltas. Taip pat tobula atgaila kyla iš supratimo, kad Dievo sūnus Kristus savo kančios pralietu krauju ant kryžiaus atpirko visų nusidėjėlių nuodėmes. Katalikai tobula atgaila taip pat vadina tam tikrą maldingumo aktą – sužadinimą savyje noro priimti Švč. Sakramentą, nesant galimybės tai iš tiesų padaryti. Šiam tikslui yra ir speciali malda, kurios autorystė priskiriama Šv. Bernardui. Maldos tekste yra ištrauka, taikliai nusakanti tobulos atgailos idėją: „Gailiuosi ne tiek dėl to, kad Dangų praradau ir amžinąją Pragaro bausmę užsitraukiau, kiek dėl to, kad Tave, amžinąją Gėrybę, įžeidžiau ir Tavo Sūnaus kančių priežastimi tapau.“

Netobula atgaila kyla dėl kitų priežasčių, pvz., baimė prarasti rojų, patekti į pragarą, bjaurėjimosi pačia nuodėme ir pan).

## Šaltiniai
Upynos seniūnija (Telšiai)

:: *Apie bendravardę seniūniją žr. [[Upynos seniūnija (Šilalė)]]*.

**Upynos seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Telšių rajono savivaldybės rytuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Upyna.

## Geografija

Seniūnijos šiaurės vakaruose link šiaurės prateka Virvyčia, dunkso Pervainių miškas. Pagrindiniai keliai –  ir . Šiauriniu paribiu eina Šiaulių–Klaipėdos geležinkelis, į vakarus nuo Upynos yra Kirklių aerodromas.

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Upynos apylinkės. 2016 m. patvirtintas Upynos herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2329 || 33 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 109 || 2214 || 33 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1790 || 32 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 32 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 1456 || 25 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Badmakiai, k. || || 6
|-
| Besčiai, k. || || 1
|-
| Degučiai, k. || 29 || 26
|-
| Dirvonėnai, k. || 49 || 52
|-
| Endrietiškiai, k. || || 3
|-
| Gaulėnai, k. || 59 || 71
|-
| Ginteniai, k. || 71 || 84
|-
| Graudūšiai, k. || 11 || 7
|-
| Kaunatava, k. || 284 || 376
|-
| Kiaulakiai, k. || 15 || 20
|-
| Kirkliai, k. || 146 || 184
|-
| Liepukai, k. || || 0
|-
| Mantvydai, k. || 30 || 36
|-
| Naujikai, k. || 14 || 24
|-
| Padvarninkai, k. || || 3
|-
| Pakalniškiai, k. || 13 || 19
|-
| Paškuvėnai, k. || 12 || 24
|-
| Patumšiai, k. || 23 || 23
|-
| Paupynis, k. || || 0
|-
| Pavirvytė, k. || 10 || 6
|-
| Pervainiai, k. || || 1
|-
| Tetervinė, k. || || 1
|-
| Ubiškė, k. || || 16
|-
| Upyna, k. || 380 || 413
|-
| Užpelkiai, k. || || 0
|-
| Užvėdarė, k. || || 0
|-
| Vainočiai, k. || 169 || 206
|-
| Verteliai, k. || 10 || 13
|-
| Visginiai, k. || || 1
|-
| Žalionė, k. || || 1
|-
| Žeimuvėnai, k. || 96 || 131
|-
| Žylakiai, k. || 23 || 42
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Gaulėnų** seniūnaitija: Gaulėnų k., Graudūšių k., Žylakių k., Patumšių k., Pašatrijos k.
* **Kaunatavos** seniūnaitija: Kaunatavos k., Vainočių k., Degučių k., Kiaulakių k., Mantvydų k., Naujikų k., Padvarininkų k., Pakalniškių k., Paškuvėnų k., Pavirvytės k., Tetervinės k., Visginių k., Ubiškės k., Pervainių k., Badmakių k., Liepukų k., Užvėdarės k., Ilginių k.
* **Kirklių** seniūnaitija: Kirklių k., Dirvonėnų k., Vertelių k.
* **Upynos** seniūnaitija: Upynos k., Gintenių k., Žeimuvėnų k., Užpelkių k., Žalionės k., Paupynio k., Endrietiškių k., Besčių k.

## Šaltiniai
Medingėnų seniūnija

**Medingėnų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Rietavo savivaldybės šiaurės rytuose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Medingėnai.

## Geografija

Seniūnijoje daug miškų, šiauriniu jos pakraščiu vingiuoja Minija. Krašto kelių nėra, yra tik regioniniai keliai  ir Nr. 3206.

## Istorija

Seniūnija įkurta 1996 m., iki 2000 m. ji buvo Plungės rajono savivaldybėje. 2015 m. patvirtintas Medingėnų herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 703 || 13 kaimų
|-
| 2009-09-01  || 61 || 723 || 16 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 503 || 14 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 16 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 432 || 12 kaimų
|}

## Seniūnai
* Salomėja Čiesnienė, ~2010 m.
* Tomas Sragauskas, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Akmenskinė, k. || 28 || 36
|-
| Gedikėnai, k. || 27 || 39
|-
| Grąžčiai, k. || || 3
|-
| Kentrakalnis, k. || || 11
|-
| Kiliūnėnai, k. || || 2
|-
| Laurynaičiai, k. || || 2
|-
| Lenkaičiai, k. || || 0
|-
| Medingėnai, k. || 311 || 309
|-
| Nagurka, k. || || 0
|-
| Paminijai, k. || || 
|-
| Patyris, k. || || 16
|-
| Pažėros, k. || || 12
|-
| Sendvariai, k. || || 3
|-
| Užduobulis, k. || || 11
|-
| Užpeliai, k. || 42 || 59
|-
| Varnaičiai, k. || || 
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 5 seniūnaitijos:
* **Akmenskinės** seniūnaitija: Akmenskinės k., Grąžčių k.
* **Gedikėnų** seniūnaitija: Gedikėnų k., Kentrakalnio k., Kiliūnėnų k., Lenkaičių k., Varnaičių k.
* **Patyrio** seniūnaitija: Patyrio k., Pažėrų k., Laurinaičių k., Užduobulio k.
* **Medingėnų** seniūnaitija: Medingėnų k.
* **Užpelių** seniūnaitija: Užpelių k., Sendvarių k.

## Šaltiniai
Daugėdų seniūnija

**Daugėdų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Rietavo savivaldybės šiaurėje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Daugėdai.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi kairiajame Minijos krante, upė teka šiaurine seniūnijos riba. Prie Daugėdų telkšo du tvenkiniai. Nemažai miškų. Pagrindinis kelias Nr. 3204, kuris atsišakoja nuo kelio , einančio vakariniu pakraščiu.

## Istorija

Seniūnija įkurta 2000 m. įsteigiant Rietavo savivaldybę.

|-
| 2001-04  || || 505 || 4 kaimai
|-
| 2009-09-01  || || 500 || 4 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 422 || 4 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 4 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 327 || 2 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Daugėdai, k. || 296 || 373
|-
| Gudaliai, k. || || 0
|-
| Kungiai, k. || 31 || 42
|-
| Vitkai, k. || || 7
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Daugėdų** seniūnaitija: Pievų g., Naujoji g., Vyšnių g., Tvenkinio g., Vitkų k.
* **Kungių** seniūnaitija: Gudalių g., Vilties g., Kungių k.
* **Minijos** seniūnaitija: Minijos g., Senojo Centro g.

## Šaltiniai
Kontesa Entelina

**Kontesa Entelina** (, ) – nedidelis miestelis Sicilijos Palermo regione (Italija). Turi apie 1400 gyventojų.

Kontesa Entelina yra albanų „etninė sala“, kurioje jie, neturėdami jokio ryšio su kitomis albanų gyvenamomis teritorijomis, iki dabar išlaikė savo kalbą ir daugumą papročių.

## Istorija

Kontesa buvo įkurta apie 1450 m. graikų – albanų imigrantų iš Bizirio karinės kolonijos. Žodis *Entella* pridėtas apie 1875 m., kilęs nuo to paties pavadinimo senovinio kaimelio.

1968 m. žemės drebėjimas sugriovė dalį senovinių pastatų.

Šalia miestelio dalinai išlikusi Kalatamauro pilis, pastatyta Bizantijos valdymo metais, bei Entelos fortas (*Rocca d’Entella*).

## Šaltiniai
Driežadubeniai dinozaurai

**Driežadubeniai dinozaurai** (*Saurischia*) – vienas iš dviejų didelių dinozaurų būrių. Driežadubenių roplių dubuo buvo trispindulinės sandaros ir mažai skyrėsi nuo kitų roplių (pvz., šiuolaikinių krokodilų dubens). Šio būrio atstovai buvo tiek plėšrūs, tiek augalėdžiai; tiek dvikojai, tiek keturkojai.

Būriui priklauso 2 dideli pobūriai:
*Zauropodai
*Plėšrieji dinozaurai
### Filogenetinis medis


{|style="margin-left: 1em;; margin-bottom: 0.5em; width: 248px; border: #99B3FF solid 1px; background-color: #FFFFFF; color: #000000; float: right; "
Paukščiadubeniai dinozaurai

**Paukščiadubeniai dinozaurai** (*Ornithischia*) – vienas iš dviejų dinozaurų būrių. Dauguma paukščiadubenių dinozaurų turėjo keturspindulinį dubenį, panašų į paukščių. Iš to ir kilo šio būrio pavadinimas. Tai buvo augalėdžiai keturkojai, bet pasitaikydavo ir dvikojų. Vieni iš jų buvo iguanodontai ir psitakozaurai.

Būriui priklauso 2 pobūriai:
* Cerapoda
* Thyreophora

## Filogenetinis medis
Encyklopedia Polski

**Lenkijos enciklopedija** (lenk. ***Encyklopedia Polski***) – vienatomė gausiai iliustruota enciklopedija lenkų kalba.

## Apimtis
*Encyklopedia Polski* sudaro 808 puslapių. Joje pateikiama Lenkijos istorija bei kultūra.

## Leidyba
Enciklopediją 1996 m. išleido Ryszard Kluszczyński (Krokuva, Lenkija).
Treccani

**Treccani**, **Italijos enciklopedija** (*Itališka mokslų ir menų enciklopedija*, 'Enciclopedia Italiana di scienze, lettere ed arti**') – itališka enciklopedija, išleista 1925 m.

## Apimtis
*Enciclopedia Italiana* apimtis – 35 tomai, kiekvieną sudaro maždaug po 1015 puslapių. Ties kiekvienu straipsniu yra autoriaus inicialai.

1938–2006 išleisti 26 papildomi tomai.

Straipsnis „Fašizmo doktrina“ (ne be Benito Mussolini įtakos), pasirodęs 1932 m. *Enciclopedia Italiana* leidime, atspindi to meto laikmetį ir vyravusią ideologiją Italijoje, todėl gana palankiai ir nuosaikiai apibūdina doktrinos pagrindus (taip pat žr. fašizmas).
## Nuorodos
* Treccani enciklopedija internete
Leksipedija

**Leksipedija** () – Vikipedijos Pocket PC versija. Tai komercinis bendrovės *Revolutionary Software Front* kūrinys bei produktas (kaina – 19.99 dolerių).

## Apimtis
Enciklopedijoje - 550 000 straipsnių. Jie sudaro apie 220 mln. spaudos ženklų.

## Nuorodos
* Apie Leksipediją, ''Mobile Mag'' portalas
Marsala

**Marsala** () – uostamiestis Italijoje, vakarų Sicilijoje, Trapanio provincijoje. Marsala yra labiausiai į vakarus nutolusiame Sicilijos salos kampe ir žinoma dėl Marsalos vyno.

## Istorija

Dabartinėje miesto vietoje 396 m. pr. m. e. Himilkas įkūrė Lilibėjumą (*Lilybaeum*) – vieną pagrindinių kartaginiečių tvirtovių Sicilijoje po Motjos apleidimo.

241 m. pr. m. e., Pirmojo Pūnų karo pabaigoje, miestas pasidavė romėnams. Iš imperatoriaus Augusto gavęs nemažai municipalinių teisių, vėliau, valdant Pertinaksui (pasak kitų šaltinių – Septimijui Severijui tapo kolonija.

Dabartinį miesto vardą davė saracėnai, ir pažodžiui jis reiškia *Dievo uostas* (*Marsa Allah*). Šiaurės rytuose stovėjusį uostą sunaikino Karolis V, nenorėdamas, kad jį užgrobtų piratai. Šiuolaikinis uostas stovi miesto pietryčiuose.

1860 m. gegužės 11 d. Džiuzepė Garibaldis ir jo „tūkstantukas“ išsilaipino Marsaloje ir pradėjo savo Burbonų valdžios Sicilijoje nuvertimo kampaniją, kaip žingsnį link Italijos suvienijimo.

## Šaltiniai
Gyvenamoji vieta

**Gyvenamoji vieta** (teisėje) – teritorijos dalis, kurią žmogus laiko savo asmeninių, socialinių ir ekonominių interesų buvimo vieta .

## Vaiko gyvenamoji vieta
Kartais nėra akivaizdu, kur ir su kuo turėtų gyventi vaikai. Taip būna vaiko tėvams nutraukus santuoką ar apsisprendus gyventi skyriumi (separacija). Ta pati problema iškyla, jei santuoka pripažįstama negaliojančia arba tėvai apskritai nėra susituokę. Jei tėvai dėl vaiko gyvenamosios vietos tėvai negali susitarti patys, tai sprendžia teismas. Spręsdamas jis privalo vadovautis vaiko interesais. Lietuvoje oficialiai siūloma atkreipti dėmesį, jog ikimokyklinio amžiaus vaikui gali būti geriau su motina ir jog vaiko interesų neretai neatitinka įvairių religinių sektų propaguojamos apeigos ir gyvenimo būdas [4]. Į paties vaiko norus atsižvelgiama tik tada, jei jis teismui pasirodo pakankamai tam subrendęs (skirtingai nuo kai kurių kitų šalių, griežta amžiaus riba Lietuvoje nenustatyta). Rusijos teismų praktikoje vaiko gyvenamoji vieta 90 % atvejų nustatoma kartu su motina.

## Nuorodos

* Šeimos teisė

## Literatūra

# Lietuvos Respublikos civilinis kodeksas // Valstybės žinios, 2000 09 29, Nr.:82
# Lietuvos Respublikos Konstitucija // Valstybės žinios, 1992 11 30, Nr.:33-1014
# Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencija // Valstybės žinios, 1995 07 21, Nr.:60-1501
# Lietuvos Aukščiausiojo Teismo senato apžvalgoje dėl įstatymų taikymo teismų praktikoje nustatant nepilnamečių vaikų gyvenamąją vietą, http://ovada.tic.lt/lat/paieska.aspx  A2–35
# Melli M. S. Toward a Restructuring of Custody Decision – making at Divorce: an Alternative Approach to the Best Inerests of the Child // Eekalaar J. Sarcevic P. (eds.) Parenthood in Modern Society. – London: Martinus Nijhoff Publishers, 1993. P.32
# Sagatys G. Vaiko teisė į šeimos ryšius Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir Lietuvos teisėje. Daktaro disertacija. 2004. P. 94
# Tarptautinių žodžių žodynas. – Vilnius: Alma litera, 2004
# Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija // Valstybės žinios. 2000, Nr. 96-3016
# Camp and Bourimi v. Netherlands // Appl. No. 00028369/95
# Hoffmann v. Austria // Appl. No. 00012875/87
# Антокольская, Мария Вадимовна. Семейное право : учебник, Москва : Юристъ, 2001
# Bürgerliches Gesetzbuch, Artikel Nr. 1671, München: Beck, 1997
Encyclopédie

**„Enciklopedija, arba Aiškinamasis mokslų, menų ir amatų žodynas“** (), vadinama tiesiog „**Enciklopedija**“ – prancūziška enciklopedija, didžiausias Prancūzijos Švietimo epochos mokslo ir kultūros paminklas.

„Enciklopedijos“ 35 tomai buvo leisti XVIII a., 1751–1780 m. Pagrindinį leidimą sudarė 17 tomų teksto (60 000 straipsnių) ir 11 tomų graviūrų – teksto iliustracijų.

1776–1777 išleisti 4 papildomi tomai, skirti iliustracijoms, 1780–1782 tomai nuorodoms, rodyklėms. Deni Diro buvo pagrindinis organizatorius, atsakingasis redaktorius, prospekto sudarytojas bei daugumos tiksliųjų mokslų straipsnių autorius. Daugiausia straipsnių (apie 17 300 medicinos, biologijos, ekonomikos ir kitų temų) „Enciklopedijai“ parašė Lui de Žokuras. Antruoju „Enciklopedijos“ redaktoriumi iki 1758 buvo Žanas Le Ronas d'Alamberas.

## Reikšmė
„Enciklopedijos“ istorinė reikšmė yra ta, kad ji ideologiškai prisidėjo prie Didžiosios Prancūzijos revoliucijos; straipsniai, parašyti patrauklia, populiaria forma, buvo nukreipti prieš feodalizmo santvarką.

„Enciklopedija“ pagal to meto mastus pasiekė plačius gyventojų sluoksnius. Prenumeratorių skaičius – apie 4 000.

Enciklopedija buvo pakartotinai leidžiama Lukoje (1758–76), Ženevoje (1778–1779), Lozanoje (1778–81), daugelyje valstybių buvo verčiama ištisai arba iš dalies.

## Taip pat skaitykite

* Enciklopedininkai

## Išnašos
Kalkuliacija

**Kalkuliacija** – išlaidų, priskiriamų kiekvienam produkcijos vienetui, nustatymas.

Rinkoje gamintojams parduodant produkciją su vos keleto nuošimčių pelnu, savikainos kalkuliavimas yra būtinas. Taip pat būtina savikainą apskaičiuoti kuo tiksliau. Iš žemiau pateikiamų pavyzdžių matyti, kad prekių savikaina ne visada tiksliai kalkuliuojama.

Jei įmonė gamina vieną produktą, labai lengva apskaičiuoti jo savikainą – visos išlaidos priskiriamos vienam produktui. Daug sudėtingiau, kai gaminama ne viena produkcijos rūšis. Tada iškyla problema, kaip paskirstyti bendras išlaidas. Tokiu atveju daroma taip: apskaičiuojamos tiesioginės išlaidos produkto gamybai, o netesioginės išlaidos padalinamos proporcingai tiesioginėms išlaidoms. Kartais netiesioginės išlaidos gali būti daug didesnės negu tiesioginės išlaidos.

Pvz.
* Įmonė tekina įvairių dydžių detales. Darbo užmokestis, sunaudota elektra, kanceliarinės išlaidos proporcingai padalinamos sunaudoto metalo vertei.
* Įmonė atsivežė įvairią produkciją. Jei nusprendžiama atlikti pajamavimą, įtraukiant transportavimo išlaidas, jos proporcingai padalinamos prekių svoriui, tūriui ar vertei.
* Dvejuose cechose vieną mėnesį buvo naudojamos tokios pačios staklės. Tame ceche, kuriame staklės dirbo 15 ir daigiau kalendorinių dienų, į produkcijos savikainą bus įkalkuliuotas visas staklių nusidevėjimas. Tame ceche, kur staklės dirbo trumpiau, nei 15 kalendorinių dienų, į produkcijos savikainą jų nusidevėjimas visai nebus įskaičiuotas.
Solifliukcija

**Solifliukcija** ( 'dirvožemis', *fluctio* 'tekėjimas') – lėtas plastiškas atitirpusio šlaitų dirvožemio ir kitokio puraus grunto slinkimas; viena kriogenezės formų.

Vyksta daugiausia daugiamečio ir sezoninio įšalo srityse, aukštuose kalnuose. Gruntas slenka dėl savo svorio. Slinkimo greitis – keletas centimetrų per metus, kai kada keli šimtai metrų per valandą; priklauso nuo šlaito polinkio ir dispersinių nuosėdų kiekio.
Datulė

**Datulė**, arba **finikas** – datulinio finiko (*Phoenix dactylifera*) vaisius. Būna skirtingų spalvų, nuo geltonos iki juodos. Išskiriamos trys vaisiaus vystymosi stadijos. Laikoma, kad datulėse yra labai daug pilnavertei žmogaus mitybai būtinų medžiagų.

## Dydis ir maistinė sudėtis
Vaisiaus dydis ir svoris labai įvairus: 18-110 mm ilgio, 8-32 mm pločio, 2-60 g svorio. Datulėje yra viena sėkla – 2-2,5 cm ilgio ir 6-8 mm storio. Auginamos įvairios veislės, nokinančios sausus ir sultingus vaisius.  Džiovintose datulėse yra iki 75 proc. cukrų (sacharozės, fruktozės, gliukozės), apie 9 proc. baltymų, 2 proc. riebalų, taip pat A, B, E vitaminų. 

## Paplitimas
Tai sena kultūra, auginama daugiau kaip 5000 metų, bet tikslių duomenų nėra, kuriame regione pirmą kartą buvo pradėta kultivuoti, tačiau manoma, kad pietinėje Mesopotamijoje datulės jau buvo auginamos 5000 m. pr. m. e. Kiti šaltiniai nurodo Egiptą arba dabartinį vakarų Pakistaną.

## Produkcija
2008 m. duomenimis, pasaulinė datulių produkcija buvo 7,5 milijono tonų. 

Žemiau nurodytos šalys pagal produkcijos kiekį<

## Šaltiniai
Sufozija

**Sufozija** ( 'pasirausimas') – uolienų smulkių mineralinių dalelių ir tirpių medžiagų išplovimas filtruojantis vandeniui.

Sufozija skirstoma į *cheminę* (išplaunamos tirpios medžiagos) ir *mechaninę* (išnešamos mineralinės dalelės). Dėl mechaninės sufozijos suyra uolienų mikroagregatinė struktūra, nuslūgsta sluoksniai, žemės paviršiuje atsiranda įdubimų. Dėl sufozijos būna nuošliaužų. Nuo sufozijos saugomasi barjerais (iš keleto skirtingo rupumo smėlio sluoksnių) – vadinamais *atbuliniais filtrais*.

Gamtiniai mechaniniai sufoziniai procesai įprastai pasireiškia upių slėniuose, kai upių šlaituose ištekantys šaltiniai išplauna iš upės krantų kietas uolienų daleles ir jas nuneša į upę. Per ilgą laiką krantas virš šaltinio įdumba, susiformuoja ovalios formos sufozinis cirkas.

Gamtoje sufozija dažniausiai vyksta lėtai. Ji suaktyvėja dėl technogeninių veiksnių, kuriuos sukelia žmogaus ūkinė veikla. Tai nutinka išgaunant požeminį vandenį, statant užtvankas, pažeidus drenažo ir kitus vamzdynus. 

## Šaltiniai
Vytautas Jaugėla

**Vytautas Jaugėla** (g. 1938 m. spalio 18 d. Raseinių rajone, Paupio kaime) – lietuvių menininkas, fotografas, kino mėgėjas, medžio drožėjas, tapytojas, senienų rinkėjas.

## Biografija
Baigė 7 klases Laukuvos vidurinėje mokykloje, vėliau mokėsi Rietavo žemės ūkio technikume, Dotnuvos respublikinėje žemės ūkio mokykloje. Dirbo Žadvainių, Gegrėnų, Dovainių, Gintališkės kolūkiuose pirmininko pavaduotoju, o kai kur – pirmininku. 1990–1995 m. – Platelių apylinkės viršaitis. Dabar – Gintališkės kultūros namų direktorius.

2000 m. priimtas į tautodailininkų sąjungą. Surengtos autorinės V. Jaugėlos meno darbų parodos: Plateliuose (1996, 1998 m.), Daugėduose (1997), Žemaičių Kalvarijoje (1998). Menininko darbai eksponuoti Plungėje, Telšiuose, Rokiškyje, Vilniuje. Jo darbų yra įsigijęs Žemaitijos nacionalinis parkas, privatūs asmenys.
Menininkas savo namuose, Gintališkėje, yra įkūręs savo darbų ir surinktų senienų ekspoziciją.
Degaičių seniūnija

**Degaičių seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Telšių rajono savivaldybės šiaurėje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Degaičiai.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi abipus kelio , nuo jo į šiaurę atsišakoja kelias . Šiaurinėje dalyje gausu miškų (Laukstėnų, Kiršių, Pasvaitės, Gaudikaičių). Didžiausias ežeras – Tausalas. Pietiniu pakraščiu praeina Šiaulių–Klaipėdos geležinkelis, už jo yra Telšių aerodromas Dimaičiuose.

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Degaičių apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 2490 || 1 miestelis (Eigirdžiai), 25 kaimai, 3 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || 112 || 2504 || 1 miestelis, 26 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 2115 || 1 miestelis, 25 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 26 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 1759 || 1 miestelis, 23 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Birikai, k. || 74 || 66
|-
| Degaičiai, k. || 678 || 778
|-
| Dimaičiai, k. || 17 || 21
|-
| Duobgirė, k. || 15 || 25
|-
| Eigirdžiai, mstl. || 513 || 630
|-
| Galaičiai, k. || || 3
|-
| Gaudikaičiai, k. || 133 || 156
|-
| Geruliai, k. || 51 || 84
|-
| Gintalai, k. || || 0
|-
| Gintaučiai, k. || || 8
|-
| Jonaičiai, k. || || 1
|-
| Jonauskiai, k. || 11 || 13
|-
| Juodinkiai, k. || || 4
|-
| Juodsodė, k. || || 2
|-
| Kumpikai, k. || 13 || 21
|-
| Laukstėnai, k. || 19 || 12
|-
| Mediniai, k. || || 6
|-
| Micaičiai, k. || 32 || 46
|-
| Namgaudžiai, k. || || 2
|-
| Norvydai, k. || || 2
|-
| Pasvaigė, k. || 23 || 34
|-
| Patausalė, k. || 70 || 80
|-
| Pieliai, k. || 60 || 88
|-
| Skurvydiškė, k. || || 14
|-
| Šašaičiai, k. || 14 || 17
|-
| Užupė, k. || || 2
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 2 seniūnaitijos:
* **Anulėnų** seniūnaitija: Degaičių k., Dimaičių k., Gaudikaičių k., Gintaučių k., Jonauskių k., Juodinkių k., Kalnėnų k. (dalis), Kumpikų k., Micaičių k., Pasvaigės k., Patausalės k., Skurvydiškės k., Užupės k., Birikų k.
* **Eigirdžių** seniūnaitija: Eigirdžių mstl., Duobgirės k., Galaičių k., Gerulių k., Juodinkių k., Juodsodės k., Kiršių k.(dalis), Laukstėnų k., Medinių k., Namgaudžių k., Norvydų k., Pielių k., Šašaičių k.

## Šaltiniai
Gadūnavo seniūnija

**Gadūnavo seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Telšių rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Gadūnavas.

## Geografija

Seniūnijos šiaurinėje ir pietinėje dalyje nemažai miškų. Šiaurėje plyti Gedrimų miškas, yra Pagudonės poligonas, telkšo Plinkšių ežeras, aplink kurį įsteigtas Plinkšių kraštovaizdžio draustinis. Pietinėje dalyje yra Buožėnų geomorfologinis draustinis.

Pagrindiniai keliai –  ir , pietuose praeina Šiaulių–Klaipėdos geležinkelis.

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Gadūnavo apylinkės. 2014 m. patvirtintas Gadūnavo herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2054 || 1 miestelis (Gadūnavas), 26 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || 139 || 2154 || 1 miestelis, 28 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 1573 || 1 miestelis, 26 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 26 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 1473 || 1 miestelis, 24 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Anulynas, k. || 26 || 24
|-
| Brėvikiai, k. || 23 || 32
|-
| Buožėnai, k. || 272 || 299
|-
| Čėsniai, k. || || 3
|-
| Džiuginėnai, k. || 249 || 224
|-
| Eidintaičiai, k. || || 4
|-
| Gadūnavas, mstl. || 88 || 98
|-
| Gailiškiai, k. || 15 || 20
|-
| Gedrimai, k. || 202 || 227
|-
| Juodėnai, k. || 44 || 48
|-
| Kalnėnai, k. || 132 || 180
|-
| Kęstaičiai, k. || 28 || 32
|-
| Pagermantis, k. || 27 || 33
|-
| Pamarkija, k. || || 1
|-
| Paplinkšė, k. || || 4
|-
| Paragai, k. || 12 || 22
|-
| Pasruojė, k. || 57 || 51
|-
| Sarakai I, k. || 22 || 32
|-
| Sarakai II, k. || 26 || 41
|-
| Siraičiai, k. || 168 || 104
|-
| Slėdai, k. || || 9
|-
| Taučiai, k. || 11 || 9
|-
| Uikiai, k. || || 5
|-
| Užgiriai, k. || || 2
|-
| Užmarkija, k. || || 8
|-
| Vigantiškiai, k. || 47 || 61
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Buožėnų** seniūnaitija: Anulyno k., Buožėnų k., Čėsnių k., Eidintaičių k., Gadūnavo mstl., Jonauskių k., Kalnėnų k., Kęstaičių k., Pamarkijos k., Sarakų I k., Sarakų II k., Šiliškės k., Taučių k., Užmarkijos k., Vigantiškių k.
* **Džiuginėnų** seniūnaitija: Džiuginėnų k., Pagermančio k., Paragų k., Siraičių k.
* **Gedrimų** seniūnaitija: Brėvikių k., Domėnų k., Gedrimų k., Gailiškių k., Juodėnų k., Paplinkšės k., Pasruojės k., Slėdų k., Uikių k., Užgirių k.

## Šaltiniai
Meškučiai (Varėna)

**Meškučiai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 19 km į šiaurę nuo Varėnos, 3 km į šiaurės vakarus nuo Sarapiniškių, prie Musės upelio ir Dusmenų miškų. Praeina kelias .

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Meškùtis, Meškà, Mẽškus* ar panašaus. Šis gali būti tiek nuo gyvūno pavadinimo *meškà*, tiek lenkiško vardo *Mečislovas* trumpinys – ).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bygailiai

**Bygailiai** (arba ***Bigailiai***) – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, apie 5 km į vakarus nuo Subačiaus geležinkelio stoties, Lėvens kairiajame krante. Yra Šv. Marijos Magdalenos koplyčia, stovi valstybės saugomas kultūros paveldo objektas – Teresdvario sodyba, veikia kaimo turizmo sodyba. Pro kaimą eina Daugpilio-Radviliškio geležinkelis, yra geležinkelio stotelė. Kaimo viduriu teka Šonas.

## Istorija

Po Pirmojo pasaulinio karo buvo pastatyta lentpjūvė, kurią vėliau perkėlė į Saldutiškį. Šalia kaimo daug pelkių ir durpynų (Aščiogalių, 206 ha), kuriuos eksploatavo Panevėžio kalėjimo kaliniai.

Bygailių kaime, kaip Nepriklausomybės kovų savanoris gavęs žemės 1925–1931 m, gyveno Vyčio kryžiaus ordininkas Zakaras Urbanėlis (1898 – ?). Mirė Urugvajuje.

Iki XXI a. antrojo dešimtmečio pabaigos pušyne prie Lėvens veikė sovietmečiu įkurta moksleivių poilsio stovykla „Trimitas”.

## Gyventojai

## Galerija

Bygailiai, sodyba.JPG|Sodyba miške
Bygailių koplyčia.JPG|Koplyčia kapinėse


## Šaltiniai
Ryškėnų seniūnija

**Ryškėnų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Telšių rajono savivaldybės vakaruose, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Ryškėnai.

## Geografija

Seniūnija įsikūrusi į pietus ir pietvakarius nuo Telšių, miškingame plote. Šiaurės vakaruose telkšo Germantas, čia įkurtas Germanto kraštovaizdžio draustinis. Pagrindiniai keliai –  ir , šiaurės vakarinėje dalyje praeina Šiaulių–Klaipėdos geležinkelis ir kelias .

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Telšių apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 2408 || 1 miestelis (Lauko Soda), 25 kaimai, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 107 || 2691 || 1 miestelis, 25 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 2463 || 1 miestelis, 25 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 25 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 2201 || 1 miestelis, 22 kaimai
|}

## Seniūnai
* Gražina Sukurienė, ~2010 m.
* Saulius Širvys, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Berkinėnai, k. || || 160
|-
| Brazdeikiai, k. || 34 || 47
|-
| Brizgai, k. || 32 || 56
|-
| Degučiai, k. || || 3
|-
| Galkančiai, k. || || 6
|-
| Gaubeliai, k. || 17 || 24
|-
| Irkiniai, k. || || 10
|-
| Irtoganas, k. || || 0
|-
| Judrėnai, k. || 92 || 123
|-
| Krėpštai, k. || 32 || 55
|-
| Kuodžiai, k. || 39 || 47
|-
| Lauko Soda, mstl. || 117 || 134
|-
| Lieplaukė, k. || 204 || 258
|-
| Mileikiai, k. || 14 || 21
|-
| Muitaičiai, k. || || 6
|-
| Naručiai, k. || || 11
|-
| Nešukuočiai, k. || || 2
|-
| Purpliai, k. || 27 || 42
|-
| Ryškėnai, k. || 693 || 758
|-
| Rubežaičiai, k. || || 28
|-
| Smiltiniai, k. || 12 || 20
|-
| Sodalė, k. || || 9
|-
| Užgiriai, k. || 780 || 557
|-
| Vilkos, k. || || 3
|-
| Želvaičiai, k. || 60 || 72
|-
| Žilvičiai, k. || || 11
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Lauko Sodos** seniūnaitija: Lauko Sodos mstl., Muitaičių k., Gaubelių k., Galkančių k., Krėpštų k., Smiltinių k., Sodalės k., Mileikių k., Vilkų k., Irtogano k.
* **Lieplaukės** seniūnaitija: Lieplaukės k., Brazdeikių k., Kuodžių k., Brizgų k., Naručių k., Nešukuočių k., Irkinių k., Degučių k.
* **Ryškėnų** seniūnaitija: Ryškėnų k., Rubežaičių k., Želvaičių k., Judrėnų k., Purplių k., Žilvičių k., Berkinėnų k.
* **Užgirių** seniūnaitija: Užgirių k.

## Šaltiniai