open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ingušų kalba

**Ingušų kalba** (sav. *ГӀалгӀай мотт*) – kalba, priklausanti šiaurės rytų Kaukazo kalbų šeimai, vainachų pošeimiui ir vartojama ingušų, gyvenančių daugiausia Rusijai priklausančioje Ingušijos Respublikoje, taip pat aplinkiniuose Čečėnijos rajonuose. Kalbančiųjų skaičius – 305 tūkst. žmonių. Ingušų kalba yra oficiali Ingušijos kalba (sykiu su rusų kalba).

Ingušų kalba artima čečėnų kalbai. Galainų-čažų tarmė yra tarpinė tarp šių kalbų. Daug skolinių iš rusų kalbos.

Ingušų kalba nuo XX a. pr. buvo užrašoma arabiškais rašmenimis, 1923–1938 m. naudotas lotyniškas raidynas (nuo 1928 m. – bendras su čečėnų). Nuo 1938 m. iki šiol naudojamas kirilicos raidynas. Ingušų kalba leidžiama keletas laikraščių (svarbiausias – „Serdalo“, nuo 1923 m.).

Kalba turi 8 linksnius (vardininkas, ergatyvas, kilmininkas, naudininkas, aliatyvas, įnagininkas, latyvas, komparatyvas), sudėtingą laikų ir nuosakų sistemą.

## Nuorodos
* 
* Ingušų–rusų k. žodynas 
* Rusų–ingušų k. žodynas
Onis

**Onis** () – miestas Račos-Lečchumio ir Kvemo Svanetijos regione, šiaurės Gruzijoje, istoriniame Račos regione. Onio rajono administracinis centras. Įsikūręs tarpeklyje, 830 m virš jūros lygio, kairiajame Rionio upės krante. Nutolęs 210 km į šiaurės vakarus nuo Tbilisio. 2656 gyventojų (2014 m. duomenys).

## Istorija
Vietovėje žmonių gyvenama nuo bronzos amžiaus. Randama kolchidės kultūros radinių, ypač monetų datuojamų VI–III a. pr. m. e. Rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas XV a. Viduramžiais buvo svarbus prekybos centras, per kurį ėjo keli prekybiniai keliai.

## Miestų partnerystė
*  Beer Ševa, Izraelis
*  Kazlų Rūda, Lietuva
*  Fičbergas, Masačusetsas, JAV

## Šaltiniai
Adomas Matuliauskas

**Adomas Matuliauskas**:

* Adomas Matuliauskas (1914) – mozaikininkas, tapytojas, grafikas;
* Adomas Matuliauskas (1963) – dailininkas grafikas, knygų iliustratorius.
2017 m. Formulės 1 sezonas

**2017 m. Formulės 1 sezonas** – 68-tas Tarptautinės automobilių federacijos (FIA) organizuojamų lenktynių sezonas. Komandos ir lenktynininkai dalyvavo 20 Grand Prix lenktynių, pradedant kovo 26 d. lenktynėmis Australijoje ir baigiant lapkričio 26 d. Abu Dabyje.

## Komandos ir lenktynininkai

### Komandų pasikeitimai
* 2017 m. sausį „Manor Racing MRT“ komandą valdanti kompanijai buvo pradėta bankroto procedūra. Komanda nerado naujo pirkėjo ir negalėjo pradėti sezono. Pagal taisykles, komanda gali sugrįžti į sezono lenktynes iki trečiojo etapo.
* „Sauber“ pasirašė vienerių metų sutartį su „Ferrari“ dėl 2016 m. variklių naudojimo. Ji yra vienintelė komanda, šiame sezone naudojanti metų senumo variklius.
* „Toro Rosso“ ekipa sugrįžo prie „Renault“ variklių.

### Lenktynininkų pasikeitimai
* Kevin Magnussen atsisakė likti „Renault“ ekipoje ir pasirinko „Haas“. Tuo tarpu Esteban Gutiérrez, neradęs vietos Formulės 1 ekipose, pasirinko Formulės E čempionatą.
* Esteban Ocon iš „MRT“ perėjo į „Force India“, o Nico Hülkenberg perėsikėlė į „Renault“.
* Čempiono titulą 2016 m. laimėjęs Nico Rosberg pasitraukė iš čempionato, o vietoj jo į „Mercedes“ perėjo Valtteri Bottas. Suomio vietą „Williams“ ekipoje užėmė Felipe Massa, nors po sezono taip pat buvo pranešęs apie karjeros pabaigą. Brazilo komandos draugu bus naujokas Lance Stroll, Europos Formulės 3 čempionas.
* Stoffel Vandoorne iš komandos bandytojo tapo pilnateisiu „McLaren“ komandos lenktynininku, o Jenson Button baigė karjerą.
* Pascal Wehrlein iš „MRT“ perėjo į „Sauber“.

## Priešsezoniniai bandymai

## Lenktynių tvarkaraštis

## Sezono įskaitos
### Grands Prix

### Lenktynininkų įskaita

**Pastabos:**
*†&nbsp;– Lenktynininkas nebaigė Grand Prix, bet buvo klasifikuotas, nes įveikė daugiau nei 90% lenktynių distancijos.

### Konstruktorių įskaita

**Pastabos:**
*† – Lenktynininkas nebaigė Grand Prix, bet buvo klasifikuotas, nes įveikė daugiau nei 90% lenktynių distancijos.

## Šaltiniai
Džeirachas

**Džeirachas** (, ) – kaimas Rusijoje, pietvakarių Ingušijoje, prie Armchi upės, į pietvakarius nuo Magaso; rajono centras. Verčiamasi gyvulininkyste, terasine žemdirbyste. Yra mečetė, biblioteka, administracijos centras, ambulatorija, menininko Ruslano Mamilovo namas-muziejus.

## Gyventojai

2010 m. 98,6 % Džeiracho gyventojų buvo ingušai.

## Istorija

XX a. pr. Džeirache tebestovėjo kaukaziečių karinis bokštas. Rajono centru kaimas tapo 1993 m.
Ali Jurtas

**Ali Jurtas** (, ) – kaimas Rusijoje, Ingušijoje, 9 km į pietryčius nuo Nazranės, šalimais respublikos sostinės Magaso. Ali Jurtas yra Juodųjų kalnų slėnyje, besileidžiančiame link Sunžos upės.

## Gyventojai

2010 m. 98,12 % Ali Jurto gyventojų buvo ingušai.

## Istorija

Senovėje dabartinio miesto apylinkėse būta alanų miesto, išlikę daug piliakalnių. 1944 m. ištrėmus vietos čečėnus ir ingušus, gyvenvietė buvo pervadinta į Naroną. Vėliau grąžintas senasis pavadinimas.


Ali-jurt 4.jpg|Ali Jurtas. Tolumoje – Magasas
Ali-jurt 3.jpg
Digora

**Digora** (, ) – miestas Rusijoje, Šiaurės Osetijoje, prie Ursdono upės, 52 km į šiaurės vakarus nuo Vladikaukazo, 12 km nuo Ardono; rajono centras. Maisto pramonė, citrinų rūgšties gamyba. Yra revoliucionieriaus G. A. Cagolovo namas-muziejus. Veikia osetinų stačiatikių cerkvė, yra Kristaus paminklas.

2010 m. 95,7 % Digoros gyventojų buvo osetinai, 1,8 % – rusai, 0,6 % – lezginai.

## Istorija

1852 m. įkurtas Novochristianovskojės aūlas. 1934 m. gyvenvietė pervadinta į Digorą. Miestu tapo 1964 m.

## Šaltiniai
Diklosmta

**Diklosmta** (, , ) – viršukalnė Didžiajame Kaukaze, Tušetijos kalnagūbryje. Stūkso ties Rusijos (Čečėnija, Dagestanas) bei Gruzijos (Tušetija) siena. Aukštis – 4285 m. Šlaituose yra ledynų (bendras plotas – 5,1 km²). Aukščiausioje kalno dalyje yra 3 viršukalnės.

## Šaltiniai
Mestija

**Mestija** () – miesto tipo gyvenvietė šiaurės vakarų Gruzijoje. Priklauso Samegrelo-Zemo Svanetijos regionui. Gyvenvietė įsikūrusi pietinėje Didžiojo Kaukazo dalyje, 1500 m aukštyje virš jūros lygio. Nutolusi 128 km į šiaurės rytus nuo Zugdidžio. 1968 m. suteiktas miesto tipo gyvenvietės statusas. 1973 gyventojų (2014 m. duomenys).

Mestija, kartu su 152 kaimais, sudaro Mestijos rajoną, kurio plotas – 3044 km². Gyventojų daugumą sudaro svanai. Viduramžiuose, Mestija buvo svarbus kultūros centras. Yra išlikusios kelios viduramžių bažnyčios, kurios kartu su fortais yra įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Miestų partnerystė
*  San Džiminjanas, Italija


A bishop's seat in Mestia (Photo A. Muhranoff, 2011).jpg
Mestia (1).jpg
Queen Tamar Airport Mestia.JPG|Mestijos oro uostas


## Šaltiniai
Esyvas

**Esyvas** (lot. *esse* 'būti') – finougrų kalbų linksnis, nurodantis ilgalaikę arba stabilią būklę.

Suomių kalboje esyvas paprastai eina vardine tarinio dalimi arba laiko aplinkybe. Esyvo linksnį gali turėti tiek daiktavardžiai, tiek ir būdvardžiai, prie stipriojo šaknies balsio pridėjus priesagą **-na** / **-nä**: *tyttö* (mergaitė) → *tyttö*'nä***, ''poika'' (berniukas) → ''poika'''na***, *lapsi* (vaikas) → *lapse*'na***.

Esyvas gali:

# reikšti ir [[Veiksnys|veiksnio]], ir [[Papildinys|papildinio]] stabilią arba laikiną būklę, taip pat egzistavimo etapus: ''Sauna on koko päivän '''kuumana*** „Sauna visą dieną šilta” (nuo *kuuma* 'šiltas'); *Tunsin hänet jo *'lapsena*** „Aš pažinojau jį dar vaiką (kai dar buvo vaikas)” (iš ''lapsi'' 'vaikas'); ''Hänen setänsä oli Yhdysvaltain '''sotilaana''' vuonna 1945'' „Jo/jos dėdė iš tėvo pusės 1945 metais buvo [[Jungtinės Amerikos Valstijos|JAV]] kareiviu” (iš ''sotilas'' 'kareivis');
# nurodyti einamas pareigas arba paskirtį: ''Hän on Lontoossa '''johtajana*** „Londone jis yra vadovas” (iš *johtaja* 'vadovas'); *Korkein oikeus antaa päätöksiä, jotka ovat *'mallina** muille samanlaisille tapauksille'' „Aukščiausiasis teismas priima nutartis, kurios yra pavyzdys kitiems atitinkamiems atvejams” (iš ''malli'' 'pavyzdys');
# nurodyti tikslų laiką: ''Tulen **maanantaina*** „Ateisiu pirmadienį” (iš ''maanantai'' 'pirmadienis'); ''Autoteillä on ruuhkaa '''juhannuksena*** „Per Jonines keliuose bus spūsčių” (iš *juhannus* 'Joninės').

Istoriškai esyvas išsirutuliojo iš padėtį erdvėje nurodančių linksnių, tokios vartosenos atspindžių yra daugybėje sustabarėjusių prieveiksminių formų, turinčių vietininko (*kotona* 'namie' iš *koti* 'namas', *ulkona* 'lauke, ne viduje' iš *ulko* 'išorinis') ir vidinės būklės reikšmę (*malttamattomana* 'nekantriai' iš *malttamaton* 'nekantrus').

## Išnašos

## Nuorodos
* Iso Suomen kielioppi. § 1258. Essiivin keskeiset käytöt (Pagrindinė esyvo vartosena)
Terminatyvas

**Terminatyvas** – linksnis, apibrėžiantis erdvės ir laiko ribas, taip pat nurodantis veiksmo paskirtį arba tikslą.
## Baškirų kalba
Baškirų kalboje terminatyvas turi priesagą *-ğasa/-gäsä/-qasa/-käsä*: 
**киске 12-нән таңғы ете*'гәсә*** ''(kiske 12-nän tañğï yete'''gäsä''')'' 'nuo 12 val. dienos (nuo vidurdienio) iki 7 val. ryto'
*''Был аҙнала 32 градус'''ҡаса''' эҫетәсәк.'' ''(Bïl aðnala 32 gradus'''qasa''' eśetäsäk)'' 'Šią savaitę šils iki 32 laipsnių (pagal Cecilijų)'.

Vis dėlto baškirų kalboje šia reikšme dažniau vartojami [[Polinksnis|polinksniai]] ''тиклем (tiklem)'', ''хәтлем (xätlem)'', ''ҡәҙәр (qäðär'') 'iki'.
==Estų kalba==
[[Estų kalba|Estų kalboje]] terminatyvas turi priesagą ''-ni'':

*''j&otilde;e'''ni*** 'upės link/ iki upės'
**kella kuue*'ni*** 'iki šeštos valandos'
==Vengrų kalba==
[[Vengrų kalba|Vengrų kalboje]] terminatyvą žymi priesaga ''-ig'':

*''a ház'''ig*** 'iki namo'
**hat órá*'ig** / hat**ig*** 'iki šeštos valandos'

Kalbant apie laiką, šis linksnis nurodo veiksmo trukmę:

*''hat órá'''ig*** 'šešias valandas / šešioms valandoms'
**száz év*'ig**'' 'šimtą metų / šimtui metų'

Terminatyvas ne visada aiškiai nurodo pradžios ir pabaigos ribas:
*''A koncert**ig** maradtam.'' 'Likau iki koncerto (pradžios ar pabaigos?)'. Panašiau, kad žmogus čia bus pasilikęs iki koncertui prasidedant. 
*''Mondj egy számot 1-től 10-**ig*'!* 'Pasakyk skaičių nuo 1 iki 10!'. Vis dėlto čia galima pasakyti ir 10.

Klausiamasis vengrų kalbos įvardis su terminatyvu yra *meddig?*, tai yra klausiamojo įvardžio *mi?* 'kas? (su negyva)' terminatyvo linksnis.
## Šumerų kalba
Šumerų kalboje terminatyvo linksnis turėjo priesagą *-še* ir galėjo reikšti ne tik laiko arba erdvės ribą, bet ir veiksmo pabaigą bei jo paskirtį ar tikslą. Pastaroji reikšmė buvo tolygi galininko reikšmei.
## Suomių kalba
Suomių kalboje po iliatyvo, aliatyvo arba subliatyvo einantis polinksnis *asti* arba jam sinonimiškas *saakka* sudaro labai artimą terminatyvui reikšmę. Šie polinksniai po eliatyvo arba abliatyvo taip pat išreiškia terminatyvą – veiksmo šaltinio arba jo pradžios ribas laike ir erdvėje.
## Išnašos
Turmanto herbas

**Turmanto herbas** – pagrindinis Turmanto miestelio ir Turmanto seniūnijos (Zarasų rajono savivaldybė) heraldinis simbolis.

## Simbolika

Turmantas visada garsėjo čia praeinančiu Sankt Peterburgo–Varšuvos geležinkeliu, todėl herbe pavaizduoti plieno žirgai – geležinkelio simbolis.

## Istorija

Herbą 2015 m. liepos 16 d. dekretu Nr. 1K-394 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbą sukūrė dailininkas Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Antazavės herbas

**Antazavės herbas** – pagrindinis Antazavės kaimo ir buvusios Antazavės seniūnijos (Zarasų rajono savivaldybė) heraldinis simbolis.

## Aprašas

Herbe vaizduojama auksinė fantastinė būtybė – paukščio ir valties junginys.

## Simbolika

Simboliu atskleidžiamas vietos gamtos grožis: Kumpuolio ir Dūburio hidrografiniai draustiniai, šešiais ežerais apsuptas Antazavės šilas. Skydo laukas nuspalvintas žalia spalva – tai pabrėžia vietovės vardo kilmę nuo žalio ežero.

## Istorija

2015 m. liepos 16 d. herbą dekretu Nr. 1K-391 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – dailininkas Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Imbrado herbas

**Imbrado herbas** – pagrindinis Imbrado kaimo ir Imbrado seniūnijos (Zarasų rajono savivaldybė) heraldinis simbolis.

## Simbolika

Imbrado herbą galima priskirti prie heraldikoje labai vertinamų „kalbančių“ herbų, kurių simboliai tiesiogiai atspindi, nusako vietovės pavadinimą.

Imbrado herbe pavaizduotas auksinis briedis, įbridęs į sidabrines bangas. Skydo fonas yra mėlynos spalvos. Heraldikoje mėlyna spalva siejama su dangumi (tikėjimo prasme) bei Mergele Marija, tai labai tinka Imbrado kraštui (seniūnijoje garbinama Marijos apsireiškimo vieta prie Ilgio ežero).

Briedžio simbolio pasirinkimo priežastys:
* Imbrado pavadinimas neabejotinai kilęs iš hidronimo (Imbrado ežero) pavadinimo, reiškiančio įbridimo vietą aukštaičių tarme (tarmiškas veiksmažodis *imbristi* reiškia *įbristi*);
* šalia Imbrado yra Briedlaukio kaimas, nuo seno žinomas kaip briedžių buveinė. Galima teigti, kad herbo autorius dail. Arvydas Každailis pavaizdavo iš Briedlaukio atėjusį žvėrį, įbridusį į Imbrado ežerą;
* manoma, kad žodžiai „Imbradas“ ir „briedis“ kalbiniu požiūriu gali būti giminingi, prie jų dera ir kiti Imbrado krašto asmenvardžiai: jau minėtas Briedlaukis, Breidokiškių kaimas, vietinių gyventojų pavardės: Breidokas, Braidokas.

Ryškus briedžio simbolis herbe, be to, praneša, kad Imbrado apylinkės žinomos briedžių gausa.

## Istorija

Herbą 2016 m. sausio 29 d. dekretu Nr. 1K-542 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Suvieko herbas

**Suvieko herbas** – pagrindinis Suvieko kaimo ir buvusios Suvieko seniūnijos (Zarasų rajono savivaldybė) heraldinis simbolis.

## Aprašas

Herbe pavaizduota dviejų žuvų kompozicija, sudaranti „S“ raidę.

## Simbolika

S raidė yra nuoroda į Suvieko pirmąją raidę. Vandens ir žuvies simboliai pasirinkti todėl, kad Suvieko gyvenvietės pavadinimas kilęs nuo Suvieko ežero pavadinimo, be to, supančiuose Suvieko ir Čičirio ežeruose gausu žuvies.

## Istorija

Herbą 2016 m. sausio 29 d. dekretu Nr. 1K-541 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbo autorius – dailininkas Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Anaklija

**Anaklija** () – kurortinis miestas (be miesto teisių) skalaujamas Juodosios jūros, vakarų Gruzijoje. Priklauso Samegrelo-Zemo Svanetijos regionui. Įsikūręs Ingurio žiotyse, netoli pasienio su Abchazija, į šiaurę nuo Počio, Kobulečio ir Batumio. 1331 gyventojų (2014 m. duomenys).

## Istorija
XV a. buvo svarbi įtvirtinta gyvenvietė turėjusi jūrų uostą. Pagrindinė pramonės šaka buvo žvejyba. 1723 m. okupuota Osmanų imperijos. Valdant osmanams tapo vergų prekybos vieta. 1770 m. atkovota Imeretijos (vakarų Gruzijos karalystės).


Anaklia 009 (2).JPG
Anaklia Camp.jpg


## Šaltiniai
Esyvas-formalis

**Esyvas–formalis** (lot. *esse* 'būti' + *formalis* 'susijęs su forma, nustatyto pavidalo') – vengrų kalbos ir kai kurių kitų kalbų (pvz., mandžiūrų) linksnis, sujungiantis esyvo ir formalio linksnių reikšmes. Esyvas–formalis gali reikšti padėtį, būklę (pvz., *būti turistu*) arba pobūdį (pvz., *būti kaip užspeistam žvėriui*). Yra kelios priežastys, dėl kurių vengrų kalbos linksniavimo sistemoje esyvo–formalio priesagos *-ként* vieta yra ginčytina. Pirma, paprastai vengrų kalbos linksniavimo priesagomis žodžiai baigiasi, o po esyvo–formalio priesagos *-ként* dar gali eiti vietininko (lokatyvo) priesaga *-i*. Antra, dažniausiai vengrų kalbos linksnių priesagos dalyvauja balsių harmonijoje, bet priesaga *-ként* – ne. Todėl daugumoje šiuolaikinių vengrų kalbos linksniavimo sistemos tyrimų, pradedant *László Antal* darbu „A magyar esetrendszer” (1961 m.), esyvas-formalis nepripažįstamas linksniu.

## Išnašos
Viečiūnų herbas

**Viečiūnų herbas** – pagrindinis Viečiūnų miestelio ir Viečiūnų seniūnijos (Druskininkų savivaldybė) heraldinis simbolis.

## Simbolika

Herbe vaizduojama aukso spalvos verpstė mėlyname fone. Toks simbolis susijęs su verpimo tradicijomis šiame krašte (nuo 1963 m. veikė AB „Drobė“ Viečiūnų verpimo fabrikas).

## Istorija

2016 m. gruodžio 6 d. herbą dekretu Nr. 1K-810 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbo autorius – dailininkas Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Palyginimas

**Palyginimas** – kalbos meninė, stilistinė priemonė, kuria sugretinami du tiesiogiai nesusiję įvaizdžiai. Palyginimas yra viena archajiškiausių kalbos figūrų, gausiai naudojama dainose, religiniuose tekstuose, poezijoje, patarlėse. Palyginimas glaudžiai susijęs su mįsle bei metafora – tai gebėjimas atrasti bendrybes tarp dviejų, iš pažiūros nesusijusių reiškinių ar daiktų. Palyginimas gali būti išreikštas aiškiai, su palyginamaisiais žodžiais (kaip…taip, koks…toks, lyg) arba išreikštas paralele (aš – beržas; seselė – eglelė). Palyginimai būdingi poetikai, proziniams tekstams, ypač dalykiniams, jie nebūdingi. 

Palyginime išskiriami trys dėmenys: tema (dalykas, kuris lyginamas), vaizdas, arba rema (dalykas, su kuriuo lyginama) ir lyginimo pagrindas.

Palyginimais pagrįsta daugelis patarlių:
* *Vanduo kūną, o ašaros sielą plauna.*
* *Šviesa akis džiugina, meilė širdį glamonėja.*
* *Tyla – tai auksas, kalba – sidabras.*

Palyginimų gausu dainose, ypač folklorinėse, ten dažnas paralelizmas:
* *Augo girioj ąžuolėlis, / Augo girioj ąžuolėlis, / Pas tėvelį sūnaitėlis.*
* 
** *Bite, lingo, / Bite, linago. / – Ko ieškoja? / – Savo mielo, // Bite, lingo, / Bite, linago. / Visas tranų / Sugeluotas.
** *Siaja, lingo, / Siaja, linago. / – Ko ieškoja? / – Savo mielo, // Siaja, lingo, / Siaja, linago. / Visas karių / Sukapotas.*
Palyginimas gali būti išreikštas ir neiginiu:
* *Aš regėjau  Dvi geguti / Bekukuojant. – Mes ne gegės / – Tėvo dukrės.*

Poezija kupina palyginimų – tiek tradicinių, tiek naujų:
* *Įsmigo man širdin, tarsi aštrus erškėtis, / Mergaitės žvilgsnis neapsakomai gražus.* ([[Jonas Aistis]])
* *Rasa ten laša nuo lelijų – / Kaip dalgio ašmenys – gaili.* ([[Marcelijus Martinaitis]])
* *Širdį varsto / Kraupus graudulys. / Stoviu aš / Kaip Čiurlionio / Legendų / Šaulys..* ([[Paulius Širvys]])
* *Tarp dviejų pušelių – beržas geltonplaukis: / Mes tave mylėsim – baltąjį brolelį.* ([[Salomėja Nėris]])
* *Jau saulėtekis mėlsvas, spinduliais iškaišytas, / Tvinksta, rausta ir dega lyg veideliai mergaičių.* ([[Maironis]])
* *Sūrja paskui deivę, žėrinčią Aušrinę – nelyg jaunikis paskui nuotaką – seka.* ([[Rigveda]])
* *Ten pat srūva nelyg sraujos – daĩnos, viduje širdimi, mintimi skaistinamos. / Šitos plūstančios bangos sviesto – lyg elnės, medžioklio genamos.* ([[Rigveda]])

Palyginimas tradiciškai laikomas turintis maginę galią, todėl plačiai naudojamas užkalbėjimuose, užkeikimuose, apeiginiuose tekstuose:
* *Kaip Dangus ir Žemė nei bijo, nei galuojas taip, mano dvasia, nebijok ir tu!* ([[Atharvaveda]])
* *Kaip aras pakildamas sparnais užgauna žemę, taip užgaunu (aš) tavo mintis!'' (Atharvaveda)

## Šaltiniai
Šiaurės Osetijos vėliava

**Šiaurės Osetijos vėliava** – Rusijos Federacijos respublikos Šiaurės Osetijos (Alanijos) oficialus simbolis. Tai trispalvė, kurios proporcija 1:2. Ją sudaro trys lygios horizontalios juostos – balta (tyrimo simbolis), raudona (kraujas, pasiryžimas) ir geltona (skalsa, gerovė). Ši vėliava patvirtinta 1991 m., vėliau atšaukta, bet 1994 m. grąžinta.

1991–1994 m. galiojusi vėliava nuo dabartinės skyrėsi tik tuo, kad vietoje raudonos naudota purpurinė spalva.

Tarybiniais laikais Šiaurės Osetijos ATSR vėliava buvo raudona, su kūju ir pjautuvu, žydra statmena juosta kairėje bei respublikos pavadinimu rusų bei osetinų kalbomis.

Pietų Osetijos vėliava lygiai tokia pati, kaip ir Šiaurės Osetijos.


Flag of North Ossetia (1991—1994).svg|Vėliava 1991–1994 m.
File:Flag of North-Ossetian ASSR (1938-1954).gif|Šiaurės Osetijos ATSR vėliava 1938–1954 m.
File:Flag of North-Ossetian ASSR (1954-1981).gif|Šiaurės Osetijos ATSR vėliava 1954–1981 m.
File:Flag of the North Ossetian ASSR.svg|Šiaurės Osetijos ATSR vėliava 1981–1991 m.
Dargavsas

**Dargavsas** (, ) – kaimas Rusijoje, Šiaurės Osetijoje, Prigorodno rajone, tarpukalnių slėnyje, prie Gizeldono upės. Tai viena svarbiausių senovės Tagaurijos gyvenviečių.

Kaimas įžymus savo senąja architektūra. Čia išlikęs akmeninis nekropolis su 99 kapavietėmis (seniausi kapai datuojami tarp XII–XVI a.). Kriptos sumūrytos iš kalkakmenio, skliautuotos, su stogeliais. Didžiausios kriptos 2–4 aukštų. Kriptos sustatytos kalno šlaite, nors yra ir pavienių. Virš nekropolio stovi akmeninis bokštas (dabar apgriuvęs). Mirusieji dažnai buvo laidojami medinėse „valtelėse“, kurios simbolizuodavo persikėlimą į mirusiųjų karalystę. Rasta monetų įkapių.

## Etimologija

Vietovardis kildinamas nuo osetinų *даргъ* („ilga“) ir *фæз* („laukymė“).


In Dargavs North Ossetia.jpg|Nekropolis
Dargavs1.jpg|Kripta
Dargavs gorod mertvych.jpg|Kriptos vidus
Dargavs village.City of Dead.North Ossetia.188.Alikov’s Guard Tower.jpg|Sargybos bokštas
Mamisono perėja

**Mamisono perėja** (, , ) – Kaukazo kalnų perėja, kertanti Pagrindinį arba Vandenskyros kalnagūbrį Didžiojo Kaukazo kalnuose. Skiria Rionio ir Ardono aukštupius. Aukštis – 2819 m. Mamisono perėja yra ties Rusijos (Šiaurės Osetija) ir Gruzijos (nuo 2009 m. faktiškai Pietų Osetija) siena. Per perėją nutiestas Osetijos karo kelias (dabar pasienio punktas neveikia, kelias nebenaudojamas).

## Šaltiniai
Esyvas-modalis

**Esyvas–modalis** – vengrų kalbos linksnis, jungiantis esyvo ir modalio linksnių reikšmes. Esyvas–modalis nurodo būseną, paskirtį (pvz., kaip esyvas 'būti atlygiu'), veiksmo ir įvykio pobūdį, gebėjimą arba mokamą kalbą (pvz., kaip modalis  'nerūpestingai', 'netikėtai', 'kalbėti *vokiškai* '). Šiam linksniui galima kelti klausimus *kaip? kokiu būdu?*, jis sudaromas su priesaga **-ul / - ül**.

Šio linksnio pavyzdys galėtų būti sakinys „Beszélek magyar**ul**” 'Aš kalbu vengriškai' – sakinys išreiškia gebėjimą kalbėti vengrų kalba. Paklusdama balsių harmonijos taisyklėms, priesaga **-ul** virsta **-ül**, pavyzdžiui, kaip sakinyje „Beszélek német**ül**” 'Aš kalbu vokiškai', nes žodis 'vokiečių' (*német*) sudarytas tik iš vidurinės ir (arba) priešakinės eilės balsių. 
## Išnašos
Formalis

**Formalis** (lot. *formalis* 'susijęs su forma, nustatyto pavidalo') – linksnis, kuris dalykų būseną prilygina jų kokybei, t. y. nurodo subjekto panašumą į kažką, jo pobūdį. Lietuvių kalboje verčiama lyginamuoju žodeliu *kaip* (arba *tarsi, tarytum, lyg, it, nelyginant*), pavyzdžiui,  *būti kaip užspeistam žvėriui*. Vengrų kalbos jungtinis linksnis esyvas-formalis kartais artimesnis formalio, kartais – esyvo linksnio reikšmei. Formalis turėtas mandžiūrų kalboje, kur buvo reiškiamas priesaga  *-gese*.
Modalis

**Modalis** (lot. *modus* 'būdas; pobūdis') – linksnis, nurodantis galėjimą, ketinimą, būtinybę, reikėjimą, leidimą, tikimybę ir t. t. Lietuvių kalboje šį linksnį būtų galima perteikti veiksmažodiniais junginiais *būtų*, *būtų galima*, *tikėtina*, *galėtų*, *turėtų* ir panašiais pasakymais, juos vartojant su linksniuojamaisiais žodžiais.

Kaip savarankiškas linksnis, modalis vartojamas tik šiaurės Australijos tankių kalbų grupės kajardildų ir lardilų kalbose. (Vengrų kalboje šio linksnio reikšmės atspalvį turi jungtinis esyvo-modalio linksnis.)
## Šaltiniai

## Nuorodos
*Straipsnis apie modalio linksnį ''(angliškai)''
Įnagininkas-komitatyvas

**Įnagininkas-komitatyvas** – vengrų kalbos linksnis, jungiantis įnagininko ir komitatyvo linsknių reikšmes. Lietuvių kalboje jo reikšmė atitiktų įnagininką, vartojamą kalbant apie daiktus, dalykus kaip įrankius (*riekti peiliu, smeigti šakute, važiuoti traukiniu*), arba nurodant bendrumą ar draugiją, su kuriais kartu koks nors veiksmas yra atliekamas (*drauge su juo, su šeima* ir t. t.). Vengrų kalboje įnagininkas-komitatyvas sudaromas su priesaga *-(v)el/ -(v)al*.

* Įnagininko reikšmė:
utazom bussz***al*** (vardininkas *busz* 'autobusas') 'kelionė autobusu'

* Komitatyvo reikšmė:
Én lakom két emberr**el** (vardininkas *ember* 'žmogus') 'gyvenu su dviem žmonėm'
## Išnašos
Komitatyvas

**Komitatyvas** – linksnis, rodantis bendrumą, draugiją ('su...', 'kartu su...'). Turimas daugybėje agliutinacinių kalbų, tarp jų finougrų, Nilo-Sacharos ir kitose kalbose. Iš indoeuropiečių kalbų, komitatyvas vartojamas osetų kalboje (čia šio linksnio priesaga yra  *-имæ-* *(-imæ*). Lietuvių kalboje komitatyvą atitinka įnagininkas su prielinksniu *su*, pavyzdžiui, *keliauti su draugu*, *kalbėtis su tėvais* ir t. t.

*Estų kalboje komitatyvo priesaga yra **-ga**:  *Baltasari*'ga*** 'kartu su Baltazaru'.

*[[Suomių kalba|Suomių kalboje]] komitatyvas sudaromas su priesaga '''-en''': ''Han tuli vaimoin'''een*** 'Jie atėjo su žmonomis'.

*Vengrų kalboje šį linksnį rodo priesaga  **-stul/-stül**: *Ruhá*'stul** és cipő**stül** feküdtem az ágyban'' 'Gulėjau lovoje su drabužiais ir batais'.

*[[Čiukčių kalba|Čiukčių kalboje]] komitatyvui reikšti vartojamas įrėmis ([[cirkumfiksas]]) ***га-...-ма***  (**ga-...-ma**): ''а'ачек ңытоскычатгьэ **га**мэлгар**ма**' 'berniukas išbėgo su ginklu'.
## Išnašos
Finalis

**Finalis** (lot. *finalis* 'galutinis') – linksnis, skirtas galutiniam veiksmo tikslui nurodyti. Finaliui galima kelti klausimą *kokiu tikslu? ko siekiant?* Anksčiau jis buvo vartojamas semitų kalbose, bet visos dabartinės semitų kalbos yra jo netekusios. Šiuolaikinėje arabų kalboje finalio reikšme vartojamas galininkas, pavyzdžiui,  „ǧadda ṭalaban **li-l-ʼaǧri**”  'jis sunkiai darbavosi dėl apdovanojimo (kad gautų apdovanojimą)'. Artimą finaliui reikšmę turi vengrų ir kai kurių kitų kalbų jungtinis kauzalio-finalio linksnis.

## Šaltiniai
Abesyvas

**Abesyvas** (lot. *abesse* 'nesantis') – linksnis, reiškiantis ko nors trūkumą, stoką ar nebuvimą. Lietuvių kalboje abesyvo reikšme vartojamas prielinksnis *be* (*be darbo*). Šis linksnis būdingas Uralo, tiurkų, kai kurioms Kaukazo kalboms, afroazinei somalių kalbai, taip pat abesyvas buvo vartojamas dabar jau mirusioje Australijos aborigenų martutuniros kalboje.

*Estų kalboje abesyvas sudaromas su priesaga *-ta*:  *(ilma) auto*'ta*** 'be automobilio' (prielinksnis ''ilma'' su abesyvu estų kalboje būtinas).

*[[Suomių kalba|Suomių kalboje]] šis linksnis sudaromas su priesaga ''-tta/-ttä'': ''syy'''ttä*** 'be priežasties'.

*Vengrų kalboje abesyvą nurodo priesagos *-talan /-telen, -tlan / -tlen*: *pénz*'telen*** 'be pinigų'.

*[[Turkų kalba|Turkų kalboje]] šia reikšme vartojama priesaga ''-siz'' (su variantais ''-sız, -suz, -süz''):  ''ev'''siz*** 'be namų'.

Baltijos finų kalbose abesyvą gali turėti ir veiksmažodžių bendratis, pavyzdžiui, kaip suomių, estų ar lyvių  bendratys (siekiniai) su priesagomis -m, -mV (V – balsis): 

*Suomių kalboje: *Voin jo kävellä tuntema*'tta** kipua.'' 'Aš galiu eiti **nepastebėdamas** skausmo.'
*[[Lyvių kalba|Lyvių kalboje]]: ''āndamõ**t*** 'neduodant', ''likkõmõ'''t*** 'nejudant', *luggõmõ*'t** pǟgiņ'' **'nesuskaičiuojamai''' daug'
## Išnašos
Kauzalis-finalis

**Kauzalis–finalis** (lot. *causalis* 'priežastinis' + *finalis* 'galutinis') – vengrų, čiuvašų ir kitose kalbose vartojamas jungtinis kauzalio (priežasties) ir finalio (tikslo) linksnis, nurodantis priežastį arba paskirtį, tikslą, taip pat jis vartojamas klausiant kainos.  Šiam linksniui galima kelti klausimus *kodėl (dėl ko)? kam? ko siekiant? kokiu tikslu? dėl kokios priežasties?*
* Vengrų kalboje šis linksnis sudaromas su priesaga *-ért*, pavyzdžiui, vardininkas *kenyér* 'duona' – kauzalis–finalis *kenyér*'ért**'': „Elküldtem a boltba kenyér**ért**” 'Nusiunčiau jį parduotuvėn duonos'. Vengrų kalbos kauzalio-finalio [[priesaga]] ''-ért'' balsių harmonijoje nedalyvauja.

* [[Čiuvašų kalba|Čiuvašų]] kalboje kauzalis–finalis [[Gramatinis skaičius|vienaskaitoje]] sudaromas su priesaga ''-шӑн/-шӗн (-šӑn/-šӗn),'' [[Daugiskaita|daugiskaitoje]] – su ''-семшӗн (-semšӗn).''

* [[Mokšų kalba|Mokšų kalboje]] yra atskiras, nejungtinis kauzalio linksnis, jį žymi priesaga ''-нкса (-nksa): толо**нкса*' (tolonksa)* 'dėl ugnies, ugnies (pvz., eiti)'.
## Išnašos
Stepanacminda

**Stepanacminda** (; prieš tai **Kazbegis** ) – miesto tipo gyvenvietė Mcchetos-Mtianetijos regione, šiaurės rytų Gruzijoje. Nutolusi 165 km į šiaurę nuo Tbilisio ir 43 į pietus nuo Vladikaukazo. Įsikūrusi kairiajame Tereko upės krante, Kazbeko papėdėje, 1740 m aukštyje virš jūros lygio. 10 km į pietus nuo Darjalo tarpeklio. 1326 gyventojai (2014 m. duomenys).


Kazbegi, Streets of Stepantsminda, Georgia.jpg
Kazbegi, Stepantsminda, Alexander Kazbegi, Georgia.jpg
Gergeti Trinity Church, Georgia.jpg
Kazbegi, Stepantsminda, Kuro Range, Georgia.jpg
Kazbegi district (1).jpg
US Army 51896 Kazbegi border crossing station.jpg|Pasienis
Georgia Stepantsminda (Kazbegi) IMG 8668 1910.jpg


## Šaltiniai
Instruktyvas

**Instruktyvas** – Baltijos finų ir kai kurių tiurkų kalbų linksnis, nurodantis priemonę ar objektą, kuriuos pasitelkiant, jiems tarpininkaujant atliekamas veiksmas.  Šiam linksniui galima kelti klausimą *kaip? kokiu būdu?* Instruktyvo reikšmė lietuvių kalboje artima įnagininkui.

*Suomių kalboje instruktyvas sudaromas su priesaga **-n**, jis beveik praradęs vienaskaitą, paprastai vartojamas su daugiskaita. Instruktyvą šioje kalboje baigia nurungti kiti linksniai, pavyzdžiui, adesyvas: *Kaivoin hiekkaa *'paljain käsin*** (instruktyvas) ir ''Kaivoin hiekkaa  '''paljailla käsilläni*** (adesyvas) 'Kasiau smėlį plikomis rankomis'. Instruktyvas gali būti sudaromas iš antrosios bendraties (siekinio): *lentää* 'skristi' –  *lentäen* 'skrendant (lėktuvu)'. Suomių kalboje instruktyvas nykdamas išlieka prieveiksmiuose. Kiti instruktyvo pavyzdžiai: *avojaloin* 'basomis', *kaksin käsin* 'abiem rankom', *omin korvin* 'savo ausimis', *pitkin askelin* 'dideliais žingsniais', *kovin ottein* 'su dideliu žiaurumu (labai žiauriai)', *hyvissä ajoin* 'apytiksliai; iš anksto' ir kt.

*Vepsų kalboje instruktyvo ir esyvo reikšmės susipynusios, turimas jungtinis esyvo-instruktyvo linksnis, sudaromas su priesaga **-n**, pavyzdžiui, *üksi*'n*** 'po vieną'.

*[[Lyvių kalba|Lyvių kalboje]] vartojamos suprieveiksmėjusios daugiskaitos instruktyvo formos, turinčios priesagą '''-iņ/ -īņ''', pvz.: ''ikšīņ'' 'po vieną', ''samīņ'' 'žingsniais', ''pǟviņ'' 'dienomis', ''ūomõgiņ'' 'rytais'

*[[Estų kalba|Estų kalboje]] instruktyvas išlikęs tik keliuose žodžiuose, pavyzdžiui, ''jalg'''si*** 'pėsčiomis' (iš *jalg* 'koja').

*Turkų kalboje šį linksnį žymi priesaga **-le**: *Tren*'le*' geldim* 'Atvažiavau traukiniu'.
## Išnašos

## Literatūra
* 
*
Ekvatyvas

**Ekvatyvas** (lot. *aequō* 'lyginu, darau panašų') – linksnis, rodantis vieno objekto panašumą į kitą objektą ('…toks, kaip…') arba jų tapatumą ('…toks pats, kaip…'). Ekvatyvas yra arba buvo vartojamas chaladžų, osetų, mirusioje inuitų sirenikų, kečujų, aimarų, neseniai išnykusioje Pietų Amerikos indėnų urų bei dar gyvoje jai giminingoje čipajų, taip pat šumerų ir kitose kalbose. Į lietuvių kalbą ekvatyvas gali būti verčiamas lyginimo žodeliu *kaip*, pridedant priesagą *-išk-* arba *panašus į…*, *toks, kaip…*, pavyzdžiui, *kaip vaikas*, *vaikiškas (-ai)*, *panašus į vaiką*, *toks, kaip vaikas* ir kt.

* Šumerų kalboje ekvatyvo reikšmė kartais būdavo artima esyvo reikšmei. Šioje kalboje ekvatyvas buvo sudaromas su priesaga *-gin<sub>7</sub>*: *lugal* 'karalius' – *lugal*'gin*<sub>7</sub>*' 'karališkas (-ai), kaip karalius'; *nitah-kalaga* 'galingas žmogus, galingasis' – *nitah-kalaga*'gin*<sub>7</sub>*' 'kaip galingas žmogus, kaip galingasis'.

* Valų kalboje daiktavardžiai ekvatyvo neturi, tačiau jis vartojamas su būdvardžiais. Paprastai tam pasitelkiama priesaga *-ed*: *hyn*'ed**'' (â) 'senas kaip…'. Valų kalboje ekvatyvas vertinamas ne kaip linksnis, o kaip būdvardžio lyginamasis [[Laipsnis (gramatika)|laipsnis]].

* [[Kečujų kalba|Kečujų kalboje]] ekvatyvas vartojamas su priesagomis ''-naw'' (centriniame dialekte), ''-hina'' (pietų ir vakarų dialektuose): ''Khuchi-**hina*'-n mikhu-n* 'Jis valgo kaip kiaulė'.

## Išnašos
Kražantė B

**Kelmės „Kražantė B“** – Lietuvos futbolo komanda iš Kelmės. Yra dublerinė Kelmės futbolo klubo ekipa.

## Istorija

Kelmės klubas subūrė savo dublerių ekipą 2015 metais ir jie dalyvavo 2015 m. LFF III lygos Šiaulių apskrities pirmenybėse. Po įtempto sezono nuo nugalėtojų atsiliko vos tašku ir liko antri.

2016 metais dubleriai dalyvavo 2016 m. LFF III lygos Šiaulių apskrities pirmenybėse, kurias įtikinamai laimėjo.

2017 ir 2018 m. sezonuos pagrindinė komanda žaidė Trečioje lygoje (Šiaulių zonoje), o „bekų“ komandos nebuvo suformuota.

2019 m. vėl atkurta „bekų“ komanda. Joje žaidė profesionalo karjerą užbaigęs Vaidotas Šilėnas, kuris tapo rezultatyviausiu ekipos žaidėju. Pirmenybių pabaigoje dvi komandos buvo surinkusios vienodai taškų, tad prireikė „auksinių“ rungtynių, kad būtų išaiškinta geriausia sezono komanda. Pagrindinis rungtynių laikas baigėsi be įvarčių (0-0), pratęsimo metu įvarčių nebuvo pelnyta, o baudinių serijoje labiau sekėsi kelmiškiams (6-5), kurie ir tapo pirmenybių nugalėtojais. 2019 m. lapkričio 30 dieną, Šiaulių arenoje įvyko 2019 metų sezono Šiaulių apskrities futbolo bendruomenės apdovanojimų šventė, kurioje įvyko komandų ir asmeniniai apdovanojimai. Buvo apdovanoti 2019 metų čempionais tapę FK „Kražantė B" futbolininkai, o geriausiu komandos žaidėju buvo pripažintas Vaidotas Šilėnas.

## Pasiekimai
;LFF III lygos Šiaulių apskrities pirmenybės:
: ŠAFF pirmenybių nugalėtojai (2x): 2016, 2019 m.
: Antroji vieta (1x): 2015 m.

## Sezonai

|}

## Sportinės aprangos

## Sudėtis
*[[2019]] m. [[spalio 17]] d.*

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

## Žinomiausi žaidėjai
* Deivydas Lunskis, gynėjas (2016)
* Vaidotas Šilėnas, saugas (2019)

## Šaltiniai

## Nuorodos
Siekinys

**Siekinys** (), arba **supinas, supynas** () – neasmenuojama veiksmažodžio forma, su slinkties veiksmažodžiais paprastai vartojama tikslo ir siekimo aplinkybėms reikšti.

* Lietuvių kalbos tarmėse vartojamas siekinys sudaromas su priesaga *-tų* < prabaltų k. **-tun* < ide. **-tum*, pavyzdžiui, *kaimynai išėjo sūnaus aplanky*'tų***. Siekinys kilęs iš ''tu'' kamieno veiksmažodinių daiktavardžių [[galininkas|galininko]] (''lietų'' < *''leitun'' 'lijimą, lietų'). Bendrinėje kalboje siekinį pakeitus [[bendratis|bendratimi]] su ja dažniausiai tebevartojamas siekinio [[kilmininkas]] (''kaimynai išėjo '''sūnaus''' aplankyti''), o ne bendračiai įprastesnis [[galininkas]] (''kaimynai išėjo aplankyti '''sūnų***).

* Lotynų kalboje siekinys taip pat sudaromas iš veiksmažodinių daiktavardžių galininko (ar abliatyvo) ir turi priesagą *-tum* (I supinas) *Eō dormī*'tum*** 'einu miegotų' arba ''-tū'' (II supinas) ''Hoc est facile dic'''tū*** '(Yra) lengva pasakyti'.

* Slavų kalbose dabar siekinys dažniausiai susiliejęs su bendratimi, tačiau slovėnų kalboje siekinio ir bendraties skirtumas išlaikomas: *Oni so šli dela*'t*** 'Jie išėjo dirbtų' greta ''Oni hočejo dela'''ti*** 'Jie nori dirbti'. Siekinys tebevartojamas ir žemutinių sorbų kalboje: *źi spa*'t**!'' 'eik miegotų!'

* [[Švedų kalba|Švedų kalboje]] siekiniu (supinu) vadinama ne senovinė indoeuropiečių kalbų siekimo, tikslo reikšmę turinti iš veiksmažodinio [[daiktavardis|daiktavardžio]] galininko kilusi forma, o ypatinga veiksmažodžio atmaina su priesagomis -it / -et, kilusi iš būtojo laiko bevardės giminės [[dalyvis (gramatika)|dalyvio]] ir vartojama tik sudėtiniam būtajam laikui sudaryti: ''Jag har tag**it*** 'Aš esu paėmęs (-usi)'.

* [[Rumunų kalba|Rumunų kalboje]] siekinys nurodo paskirtį, tikslą, jis sudaromas su prielinksniu ''de'' ir dalyviu: ''Această carte este '''de''' citi'''t*** 'Ši knyga yra skaitymui (tam, kad ją skaitytų)'; *Am *'de** scri**s*** 'Turiu skaityti'.

* [[Estų kalba|Estų kalboje]] siekinį atitinka bendratis su priesaga ''-ma'' (yra ir kita bendraties forma): ''tege'''ma*** 'daryti / darytų' , *jooks*'ma*** 'bėgti / bėgtų', ''kõndi'''ma*** 'vaikščioti / vaikščiotų'. Tokios formos gali būti vartojamos taip pat, kaip ir lietuvių arba lotynų kalbų siekinys.

Pabrėžtina, kad Baltijos finų kalbose siekinys gali turėti linksnių, pavyzdžiui, kaip lyvių kalboje *āndam* 'duoti / duotų' : *āndamõs* (ines.) 'duodant, davime' : *āndamõst* (eliat.) 'iš davimo; duotina' : *āndamõt* (abes.) 'neduodant, be davimo'.

## Literatūra
* 
* *[[Zigmas Zinkevičius]]*. *Lietuvių kalbos istorija. T. I.* – Vilnius, 1984.
Cageris

**Cageris** () – miestas Račos-Lečchumio ir Kvemo Svanetijos regione, šiaurės vakarų Gruzijoje. Įsikūręs dešiniajame Cchenisckalio krante. 475 m aukštyje virš jūros lygio. 1320 gyventojų (2014 m. duomenys). Gyventojų daugumą sudaro gruzinai.

1968 m. suteiktas miesto statusas.

## Šaltiniai
Prochladnas

**Prochladnas** (, ) – miestas Rusijoje, Kabardoje-Balkarijoje, prie Malkos upės, 50 km į šiaurės rytus nuo Nalčiko; rajono centras. Svarbus transporto mazgas: geležinkelio stotis (linijos į Mineralinius Vandenis, Gudermesą, Vladikaukazą), plentai į Georgijevską, Baksaną, Mozdoką, Maiskį. Kabelių, gelžbetonio konstrukcijų surinkimas, siuvimo, baldų pramonė, remonto dirbtuvės, maisto (alkoholio, duonos ir kt.) pramonė.

## Gyventojai

2010 m. 76,7 % Prochladno gyventojų buvo rusai, 4,6 % – kabardinai, 3,6 % – armėnai, 3,5 % – turkai meschetinai, 3,1 % – korėjiečiai.

## Istorija

1765 m. įkurta kazokų stanica Prochladnaja. XIX a. vid. nutiesus geležinkelį, gyvenvietė pradėjo sparčiai augti. Miesto statusas suteiktas 1937 m.

## Šaltiniai
Maiskis

**Maiskis** (, ) – miestas Rusijoje, Kabardoje-Balkarijoje, 45 km į šiaurės rytus nuo Nalčiko, Tereko ir Čereko tarpupyje; rajono centras. Svarbus geležinkelių transporto mazgas: linijos į Prochladną, Nalčiką, Vladikaukazą. Gelžbetoninių konstrukcijų, rentgeno aparatūros, maisto (alaus, žuvies, spirito) gamyba.

## Gyventojai

2010 m. 70 % Maiskio gyventojų buvo rusai, 11,4 % – turkai meschetinai, 5,6 % – kabardinai, 3,3 % – korėjiečiai, 2,9 % – čigonai.

## Istorija

1824 m. dabartinio miesto vietoje pastatyta tvirtovė, o 1829 m. – stanica Prišibskaja. XIX a. vid. nutiesus geležinkelį, gyvenvietė pradėjo sparčiai augti. 1925 m. sujungus kelias gyvenvietes įkurta Maiskio miesto tipo gyvenvietė. Miesto statusas suteiktas 1965 m.

## Šaltiniai
Nartkala

**Nartkala** (, ) – miestas Rusijoje, Kabardoje-Balkarijoje, 21 km į šiaurės rytus nuo Nalčiko; Urvano rajono centras. Yra Dokšukino geležinkelio stotis prie linijos Maiskis–Nalčikas. Chemijos kombinatas, maisto (konservų ir kt.) pramonė.

## Gyventojai

2010 m. 65,5 % Nartkalos gyventojų buvo kabardinai, 23,5 % – rusai, 3,9 % – turkai meschetinai, 1,7 % – osetinai.

## Istorija

1913 m. nutiesus geležinkelio atšaką į Nalčiką, pastatyta Dokšukino stotis. Nuo 1917 m. apie ją ėmė kurtis gyvenvietė. 1944 m. Dokšukinas tapo rajono centru. 1955 m. suteiktas miesto statusas. 1967 m. Dokšukinas pervadintas į Nartkalą („nartų miestą“).

## Šaltiniai
Terekas (miestas)

**Terekas** (, ) – miestas Rusijoje, Kabardoje-Balkarijoje, 53 km į rytus nuo Nalčiko, Tereko upės dešiniajame krante; rajono centras. Yra Murtazovo geležinkelio stotis prie linijos Prochladnas–Vladikaukazas. Deimantinių instrumentų gamyba, maisto (konservų, pieno, grūdų ir kt.) pramonė. Veikia kultūros namai, krašto muziejus „Mažoji Kabarda“.

## Gyventojai

2010 m. 85,6 % Tereko gyventojų buvo kabardinai, 10,0 % – rusai, 1,1 % – osetinai.

## Istorija

1876 m. pastatyta Murtazovo geležinkelio stotis, apie ją ėmė kurtis gyvenvietė. 1920 m. sudaryta Tereko gyvenvietė. 1967 m. suteiktas miesto statusas.

## Šaltiniai
Gulripšas

**Gulripšas** (, , ) – miesto tipo gyvenvietė Abchazijoje (de jure autonominė respublika Gruzijos sudėtyje). Nutolusi 12 km į pietryčius nuo Suchumio. Gulripšo rajono administracinis centras.

## Išnašos
Metropolitas Inokentijus

**Metropolitas Inokentijus** (pasaulietinis vardas – **Valerijus Fiodorovičius Vasiljevas**, *Валерий Фёдорович Васильев*; g. 1947 m. spalio 9 d.) – stačiatikių bažnyčios vyskupas, Vilniaus ir Lietuvos stačiatikių arkivyskupijos metropolitas.

## Biografija
Gimė 1947 m. spalio 9 d. Staraja Rusos mieste, Novgorodo srityje, tarnautojų šeimoje. Po vidurinės mokyklos baigimo 1966 m., tarnavo tarybinėje kariuomenėje. 1969 m. įstojo į Maskvos valstybinį tarptautinių santykių institutą, po jo baigimo 1975 m. dirbo įvairiose organizacijose.

1981 m. gegužę įšventintas diakonu, rugpjūtį – kunigu. Nuo 1981 m. lapkričio tarnavo Šv. Mikalojaus bažnyčioje Michailovkos gyvenvietėje, Geležinkeliečių rajone, Kursko srityje. Nuo 1982 m. gegužės iki 1985 m. kovo dirbo Kursko vyskupijos kurijoje kanceliarijos vedėju, vėliau vyskupijos kancleriu. 1985 m. perėjo į Irkutsko vyskupiją, tarnavo Šv. Arkangelo Mykolo bažnyčioje Irkutske. Nuo 1985 m. gruodžio iki 1986 m. vasario buvo Kristaus Gimimo bažnyčios Chabarovske klebonu, tuo pat metu buvo ir Chabarovsko dekanato dekanu. Nuo 1988 m. Prisikėlimo šventovės Čitoje klebonas, Čitos dekanato dekanas. 1989 m. neakivaizdiniu būdu baigė Maskvos dvasinę seminariją. 1992 m. sausio 15 d. Švč. Trejybės ir šv. Sergijaus Lauroje priėmė vienuolystę. 1992 m. sausio 19 d. suteiktas archimandrito titulas. 1992 m. sausio 26 d. įšventintas Chabarovsko ir Blagoveščensko vyskupu. 1995 m. liepos 18 d. paskirtas Dmitrovsko vyskupu, Maskvos vyskupijos vikaru, Išorinių Bažnyčios ryšių skyriaus pirmininko pavaduotoju.

Nuo 1996 m. spalio 11 d. Čitos ir Užbaikalės vyskupas.

1999 m. spalio 5 d. paskirtas Korsunės (Vakarų Europos) vyskupu. 2002 m. vasario 25 d. suteiktas arkivyskupo titulas.

2006 m. Švenčiausiasis Maskvos ir Visos Rusios patriarchas kartu su Šventuoju Sinodu paskyrė Korsunės arkivyskupą Inokentijų laikinu Surožo vyskupijos valdytoju. Tuo pačiu nutarimu buvo suburta komisija susidariusiai situacijai vyskupijoje spręsti. Komisijos pirmininku buvo paskirtas arkivyskupas Inokentijus. 2007 m. gruodžio 27 d. Rusijos ortodoksų bažnyčios Šventojo Sinodo nutarimu atleistas iš laikinų Surožo vyskupijos valdytojo pareigų. Arkivyskupui Inokentijui išreikšta padėka už atliktus darbus ir „pasiektą taikingumą Surožo vyskupijoje po patirtų joje krizinių 2006 metų situacijų“.

Šventojo Sinodo nutarimu nuo 2010 m. gruodžio 24 d. atleistas iš Korsunės arkivyskupo pareigų ir paskirtas Vilniaus ir Lietuvos arkivyskupu su išreiškiama padėka už atliktus darbus ir vyskupo tarnystę Rusijos ortodoksų bažnyčioje Vakarų Europos šalyse. 2016 m. lapkričio 20 d. suteiktas metropolito titulas.

2022 m. pasmerkė Rusijos invaziją į Ukrainą.

## Šaltiniai

* http://www.paraskevi.lt/
Žarėnų herbas

**Žarėnų herbas** – pagrindinis Žarėnų miestelio ir Žarėnų seniūnijos (Telšių rajono savivaldybė) heraldinis simbolis.

## Aprašas

Herbo fone pavaizduota žemdirbiška atributika – akėčios su viršuje žėrinčia žvaigžde.

## Istorija

Žarėnų herbas sukurtas miestelio 760 metų jubiliejaus proga. Žarėnai pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose paminėti 1253 m. Herbą 2012 m. kovo 14 d. dekretu Nr. 1K-990 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Įsilaužėlis (filmas)

**Įsilaužėlis** () – 1972 m. sukurtas filmas.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Rijk de Gooyer – Vilemas „Glimis“
* Jon Bluming – Bonkas
* Frits Lambrechts – inspektorius
* Willeke van Ammelrooy – Fani 
* Bob De Lange – Van Borstenas
* Henk Rigters – Beikeris

## Turinys

Įsilaužėlis ir seifų plėšikas pravarde „Glimis“ gauna netradicinį užsakymą – rasti iš turtingo patėvio Van Borsteno namų pabėgusią jauną merginą Fani. Nepasitikėdamas Borstenu, „Glimis“ nusprendžia padėti merginai išsigelbėti nuo tirono – patėvio ir, radęs ją viename klube, kartu su pagalbininku Bonku ją paslepia.

Narkomanė Fani bando pabėgti, tačiau nužudoma, o nusikaltimo įvykdymu apkaltinamas „Glimis“. Van Borstenas tampa pagrindiniu kaltintoju, tačiau „Glimis“ išteisinamas. Paleistas iš areštinės, jis ima sekti Van Borsteną ieškodamas šio kaltės įrodymų...
Berlyno romanas

**Berlyno romanas** () – režisierės Lilianos Cavani sukurtas filmas.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Gudrun Landgrebe – Luiza fon Holendorf
* Kevin McNally – Hainsas fon Holendorfas
* Mio Takaki – Mitsuko
* Hanns Zischler – Volfas fon Holendorfas
* Massimo Girotti – Verneris
* Philippe Leroy – Herbertas
* William Berger – profesorius 

## Turinys

1938 m., Berlynas. Diplomato Hainso fon Holendorfo žmona Luiza dailės pamokose susipažįsta su Mitsuko, Japonijos ambasadoriaus dukra. Tarp moterų po kurio laiko įsiplieskia romanas, į kurį vėliau Mitsuko įtraukia ir Hainsą. Jie nesėkmingai keletą kartų  mėgina nutraukti santykius, kol galiausiai apie tai sužino slaptoji policija. Tokie ryšiai gali užtraukti gėdą valdžios viršūnėms ir komplikuoti diplomatinius santykius,o kai Mitsuko pabėga iš namų ir pasislepia pas Holendorfus, Hainsas verčiamas kuo skubiau viską nutraukti. Jis siūlo moterims slėptis Hamburge, tačiau Mitsuko pasirenka kitą variantą ir duoda visiems išgerti nuodų. Ji ir Hainsas miršta, o Luiza lieka gyva...

## Apdovanojimai
Floor Jansen

**Floor Jansen** (g. 1981 m. vasario 21 d.) – Nyderlandų dainininkė, dainų tekstų autorė bei vokalo mokytoja, nuo 2013 m. pagrindinė suomių grupės „Nightwish“ vokalistė.

## Biografija

### [[After Forever]] (1997–2009)
1997 m. 16-metė Floor prisijungė prie grupės „Apocalypse“, tuo metu daugiausia grojusia kitų grupių dainas death metal stiliumi. Jos įtakoje grupė palaipsniui pradėjo kurti savo dainas, 1999 m. pakeitė pavadinimą į „After Forever“, o muzikinį stilių – į simfoninį metalą. 2000 m. buvo įrašytas pirmasis albumas „Prison of Desire“. 2002 m. iš grupės pasitraukus jos įkūrėjui ir dainų autoriui Mark Jansen, Floor tapo pagrindine tekstų autore ir pagrindiniu grupės veidu iki jos iširimo 2009 m.

Tuo pačiu laikotarpiu ji įrašė 3 albumus su multi-instrumentalistu Arjen Anthony Lucassen bei jo suburta grupe „Star One“.

### [[ReVamp]] (2009–2016)
Iširus „After Forever“, 2009 m. pabaigoje Floor subūrė naują grupę pavadinimu „ReWamp“. 2010 m. buvo išleistas to paties pavadinimo albumas, kurio visas dainas ir muziką sukūrė Floor. Grupė sulaukė nemažos sėkmės gimtinėje, o koncertiniame ture po Europą „apšildė“ kolektyvą „Epica“.

2013 m. pasirodė antrasis grupės albumas „Wild Card“, o 2016 m. „ReWamp“ paskelbė apie savo veiklos pabaigą.

### [[Nightwish]] (nuo 2012)
2012 m. spalio mėnesį suomių simfoninio metalo grupė „Nightwish“ koncertinio turo „Imaginaerum World Tour“ metu pašalino iš grupės vokalistę Anette Olzon. Surengę keletą koncertų su „Kamelot“ vokaliste Elize Ryd ir Alissa White-Gluz iš „Arch Enemy“, jie kreipėsi į Floor tapti jų laikinąja nare ir padėti baigti koncertinį turą. Bendradarbiavimas buvo sėkmingas ir, turui pasibaigus, Floor sulaukė kvietimo tapti nuolatine grupės nare. Ji sutiko ir ankstesnė jos grupė „ReWamp“ nustojo egzistuoti.

2015 m. pasirodė naujausias „Nightwish“ albumas „Endless Forms Most Beautiful“, kuriame visas vokalo partija įrašė Floor.

## Asmeninis gyvenimas
Floor gyvenimo draugas yra grupės „Sabaton“ būgnininkas.

## Diskografija

### [[After Forever]]
* Ephemeral (1999) (demo)
* Wings of Illusion (1999) (demo)
* Prison of Desire (2000)
* Decipher (2001)
* Exordium (2003) (EP)
* Invisible Circles (2004)
* Remagine (2005)
* After Forever (2007)

### [[Star One]]
* Space Metal (2002)
* Live on Earth (2003) (koncertinis)
* Victims of the Modern Age (2010)

### [[ReVamp]]
* ReVamp (2010)
* Wild Card (2013)

### [[Nightwish]]
* Endless Forms Most Beautiful (2015)

## Šaltiniai

## Nuorodos

*
Čegemas (miestas)

**Čegemas** (, ) – miestas Rusijoje, Kabardoje-Balkarijoje, 3 km į šiaurę nuo Nalčiko, prie Čegemo upės; rajono centras. Pro miestą eina „Kaukazo“ plentas (M29). Verčiamasi sodininkyste, veikia didelis šiltnamių ūkis. Veikia ligoninė, krašto muziejus.

## Gyventojai

2010 m. 78,6 % Čegemo gyventojų buvo kabardinai, 15,9 % – balkarai, 2,7 % – rusai.

## Istorija

1822 m. kunigaikščiai Kundetovai savo žemėse prie Čegemo upės įkūrė aūlą. 1920 m. Kundetovo aūlas pervadintas Čegemu I. Miestu tapo 2000 m.
Pabradės–Lentupio geležinkelis

**Pabradės–Lentupio geležinkelis** – 43 km ilgio plačiojo geležinkelio linija, jungusi Pabradę ir Lentupį (Baltarusija).

## Istorija

Geležinkelio liniją kariniais tikslais 1916 m. nutiesė Vokietijos imperija. Ši 43 km linija ėjo per pelkes ir durpynus, todėl ruožą reikėjo nusausinti, suformuoti pylimus, atlikti kitus parengiamuosius darbus. Darbai atlikti pavasarį ir vasarą.

Tarybiniais metais pasibaigus karui geležinkelio linija buvo perkalta iš 1435 mm į 1524 mm (vėliau į 1520 mm) vėžę.  Iširus Tarybų Sąjungai tarp Lietuvos ir Baltarusijos įvestas vizų režimas, apsunkinęs keliones geležinkeliu. 2003 m. rugsėjį linija buvo uždaryta, Lietuvos teritorijoje buvę bėgiai išardyti, o Baltarusijos teritorijoje geležinkelis išardytas nuo sienos iki Lentupio. Lentupio stotis yra veikianti. Pylimas panaudotas dviračių takui Pabradė–Pavoverė, kaimo keliams, dalis vietomis nukasta rekonstruojant kelią Pabradė–Švenčionys. 2009 m. vietomis dar buvo likę išardytų pabėgių.

## Stotys ir stotelės

* Pabradės geležinkelio stotis
* Pavoverės geležinkelio stotis
* Zalavo geležinkelio stotis
* Zalavo geležinkelio stotelė
* Gelednės geležinkelio stotis
* Rudnia
* Peskariškis 
* Masleninkai
* Lentupio geležinkelio stotis

## Šaltiniai