Panevėžio vyskupija

**Panevėžio vyskupija** – viena iš septynių Lietuvos vyskupijų, priklauso Vilniaus arkivyskupijai. Vyskupijai priklauso 111 parapijų, užimančių 13000 km² plotą (2023 m.), yra 117 bažnyčių.

## Suskirstymas

Vyskupijoje yra 9 dekanatai: Anykščių dekanatas, Biržų dekanatas, Kupiškio dekanatas, Panevėžio dekanatas, Panevėžio-Krekenavos dekanatas, Pasvalio dekanatas, Rokiškio dekanatas, Utenos dekanatas, Zarasų dekanatas.

1993 m. buvo 10 dekanatų – Anykščių dekanatas, Biržų dekanatas, Kupiškio dekanatas, Panevėžio dekanatas, Pasvalio dekanatas, Raguvos dekanatas, Rokiškio dekanatas, Šeduvos dekanatas, Utenos dekanatas, Zarasų dekanatas. Apie 2000 m. panaikinti Raguvos ir Šeduvos dekanatai bei sukurtas naujas Panevėžio-Krekenavos dekanatas. 2005 m. buvo 9 dekanatai ir 111 parapijų.

## Istorija

Didesnė Panevėžio vyskupijos teritorijos dalis iki 1849 m. priklausė Vilniaus vyskupijai, o 12 jos parapijų – Žemaičių vyskupijai. 1920 m. Žemaičių vyskupijos Zarasų dekanato 13 bažnyčių pateko į Lenkijos kariuomenės kontroliuojamą teritoriją, jos 1925 m. priskirtos prie Vilniaus arkivyskupijos.

1926 m. balandžio 4 d. įkurta Panevėžio vyskupija. Ji sudaryta iš Žemaičių vyskupijos šiaurės rytų dalies, jai priklausė 10 dekanatų – Anykščių dekanatas (išskyrus Kurklių ir Balninkų parapijas), Biržų dekanatas, Kupiškio dekanatas, Panevėžio dekanatas, Pasvalio dekanatas, Raguvos dekanatas, Rokiškio dekanatas, Šeduvos dekanatas (be Radviliškio ir Šiaulėnų parapijų su Polekėlės filija), Utenos dekanatas (be Suginčių filijos) ir Zarasų dekanatas. Atiteko 69 parapinės, 4 rektoratų bažnyčios ir 41 filija. Statoma Kristaus Karaliaus bažnyčia pertvarkyta į Panevėžio Kristaus Karaliaus katedrą. Pirmasis vyskupas – Kazimieras Paltarokas. 1926 m. jam nupirktas medinis dviejų aukštų namas.

1927 m. sudaryta kapitula iš 4 prelatų ir 4 kanauninkų. 1927 m. pradėta kaupti Panevėžio vyskupijos centrinė biblioteka, įsikūrusi kurijos patalpose. Panevėžio katalikų veikimo centras (KVC) leido laikraščius: „Panevėžio balsą“ (1924–1935; KVC perėmė 1928 m.) ir „Panevėžio garsą" (1935–1940). 1930 m. Panevėžio KVC įsigijo spaustuvę. 1928 m. birželio 17 – 1928 m. birželio 18 d. Panevėžyje įvyko vyskupijos jaunimo eucharistinis kongresas. 1936 m. sausio 2 d. – 1936 m. sausio 6 d. sušauktas vyskupijos sinodas. 1939 m. buvo statoma kunigų seminarija, tačiau darbus sutrukdė karas. 1939 m. vyskupijoje buvo 90 parapinių, 15 rektoratų bažnyčių, 28 filijos, 230 kunigų.

1940 m. okupacinė valdžia nusavino vyskupų namus. 1941 m. suimtas ir nebegrįžo Panevėžio katedros vikaras Vladas Didžiokas, Vyžuonų klebonas Aleksandras Mileika. 1941 m. birželio 24 d. raudonarmiečiai išsivežė Zarasų kleboną Stasį Baltrimą (dingo be žinios), 26 d. nužudytas Rokiškio altarista Benediktas Šveikauskas. Pokario metais politiniais motyvais suimta daugiau kaip 50 kunigų, 7 iš jų iš bausmės atlikimo vietų nebegrįžo. Panevėžio vyskupijos vyskupai Kazimieras Paltarokas ir Julijonas Steponavičius buvo ir Vilniaus arkivyskupijos administratoriai.

1991 m. gruodžio 24 d. perduota Vilniaus arkivyskupijai. 1992 m. pabaigoje vyskupijoje buvo 122 bažnyčios, tačiau 44 iš jų buvo aptarnaujamos iš kitų parapijų atvykstančių kunigų. 1997 m. dalis teritorijos perduota naujai Šiaulių vyskupijai.

## Vyskupai ir administratoriai
* Kazimieras Paltarokas 1926–1957 (mirė 1958 m. sausio 3 d.);
* Julijonas Steponavičius 1958–1960 (nuo 1955 m. pavyskupis; nušalintas 1961 m. sausio 24 d., ištremtas į Žagarę);
* Administratorius kanauninkas Povilas Šidlauskas 1961;
* Administratorius kanauninkas Povilas Bakšys 1962–1969 (iš Vievio);
* Romualdas Krikščiūnas 1969–1983 (konsekruotas 1969 m. gruodžio 21 d.);
* Liudvikas Povilonis 1983–1984;
* Administratorius prel. Kazimieras Dulksnys 1984–1989;
* Juozas Preikšas 1989-2002 (konsekruotas 1984 m. gruodžio 2 d.);
* Jonas Kauneckas 2002-2013;
* Lionginas Virbalas SJ  2013-2015;
* Genadijus Linas Vodopjanovas OFM nuo 2016 m.

## Literatūra
* 
* 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*