Donatas Banionis

**Donatas Banionis** (1924 m. balandžio 28 d. Kaune – 2014 m. rugsėjo 4 d. Vilniuje) – Lietuvos teatro, kino, televizijos aktorius, režisierius.

## Biografija

### Vaikystė ir jaunystė
Gimė Juozo Banionio (1890–1961) ir Onos Blažaitytės-Banionienės (1900–1977) šeimoje. Tėvai buvo žmonės su polinkiu kūrybai, dalyvavo saviveiklinėje veikloje, gerai dainavo. Tėvas buvo kelnių siuvėjas. Tėvams išsiskyrus, Donatas liko gyventi su tėvu, sesuo – su motina.

1932–1937 m. lankė pradžios mokyklą. Mokėsi labai gerai. Po šešių pradinės mokyklos skyrių trylikametis Donatas įstojo į Kauno amatų mokyklos keramikos skyrių. Amatų mokykloje mokėsi kartu su Vaclovu Blėdžiu ir Jonu Alekna. Moksleiviai jau tuomet organizavo mėgėjiškus vaidinimus. Paskelbus apie Kauno Darbo rūmų teatro kūrimą, D. Banionis, V. Blėdis ir J. Alekna suskubo užsirašyti į aktorių gretas. V. Alekna ir V. Blėdis buvo priimti, o D. Banioniui, dėl per jauno amžiaus, buvo atsakyta neigiamai. 1940 m. D. Banionis, kaip neetatinis statistas, pradėjo dirbti Valstybės teatre, kur išvydo naujausius to meto spektaklius.

### Teatras

D. Banionis sekė būsimojo „tikrojo“ teatro veiklą. V. Blėdis jam atnešdavo J. Miltinio dėstomų dalykų užrašus, studijoje repetuojamas pjeses. Tuo pat metu ėmė formuotis ir Panevėžio teatro trupė. Buvo atidarytas Panevėžio Valstybinis dramos teatras. 1940 m. pabaigoje vyresnysis D. Banionio draugas V. Blėdis išvažiavo į Panevėžį. 1941 m. pavasarį Panevėžio teatrui atvažiavus pirmųjų gastrolių į Kauną, Donatas ryžosi ateiti pas J. Miltinį. Pastarasis lengvai priėmė D. Banionį į savąjį teatrą. D. Banionis metė mokslus menų mokykloje. 1941 m. gegužės 30 d. D. Banionis apsigyveno Panevėžyje, o nuo birželio 1 d. pradėjo gauti aktoriaus atlyginimą. Prasidėjus karui, su teatro kūrybine grupe pasitraukė į Žemaitiją, bendravo su Vytautu Mačerniu.

1945 m. baigė Panevėžio dramos teatro vaidybos studiją. 1949 m. suvaidino savo pirmąjį reikšmingą vaidmenį – Andrejų A. Ostrovskio ir N. Solovjovo dramoje „Belugino vedybos“. Po to sekė kiti vaidmenys. 1957 m. Henriko Ibseno „Hedoje Gabler“ sukūrė vieną iš geriausių savo vaidmenų – Jorgeną Tesmaną, o 1958 m. A. Milerio „Komivojažerio mirtyje“ – Vilį Lomeną. Tuo laikotarpiu D. Banionis pabandė ir režisuoti. 1956 m. kartu su Jonu Alekna pastatė B. Nušičiaus „Dr.“ („Filosofijos daktarą“), o 1958 m. jau vienas – J. Švarco „Paprastąjį stebuklą“, tačiau aktorius to niekada nelaikė savo pašaukimu.

1959 m. J. Miltiniui grįžus į teatrą, D. Banionis suvaidino Bopertiu E. Labišo komedijoje „Šiaudinė skrybėlaitė“, atliko Banko vaidmenį Viljamo Šekspyro „Makbete“, Davydovą „Pakeltoje velėnoje“ (pagal M. Šolochovo romaną). 1966 m. sukūrė vieną sunkiausių savo vaidmenų – Bekmaną V. Borcherto pjesėje „Lauke, už durų“, o 1973 m. – Edgarą A. Strindbergo dramoje „Mirties šokis“.

1974–1979 m. LSSR AT deputatas; 1974–1977 m. SSRS AT deputatas.

Nuo 1980 m. vadovavo Panevėžio dramos teatrui. 1981–1984 m. Panevėžio dramos teatro vyr. režisierius. 1983 m. Panevėžio dramos teatre įsteigė LSSR konservatorijos aktoriaus meistriškumo katedros filialą ir jam vadovavo. 1984 m. baigė LSSR konservatoriją. 1984–1988 m. Panevėžio dramos teatro direktorius, meno vadovas. 1984–1988 m. LSSR konservatorijos kurso vadovas. Lietuvai atgavus nepriklausomybę, D. Banionis išėjo iš teatro, vaidino pagal sutartis. Viso Panevėžio dramos teatre sukūrė per 100 vaidmenų.

### Kinas
Karjerą kine pradėjo keliuose lietuviškuose filmuose, vėliau daugiausia vaidino rusiškuose ir vokiškuose filmuose.

1959 m. režisieriaus Vytauto Žalakevičiaus pastatytas „Adomas nori būti žmogumi“ – pirmasis aktoriaus filmas. Po to sekė „Vienos dienos kronika“ (1964 m.), „Marš, marš, tra-ta-ta!“ (rež. Raimondas Vabalas, 1964 m.). Iš pradžių darbas kine D. Banioniui labai nepatiko. Ketvirtasis filmas „Niekas nenorėjo mirti“ (1965 m., rež. Vytautas Žalakevičius) atnešė aktoriui tarptautinę šlovę. 1966 m. nusifilmavo nedideliame kunigo vaidmenyje režisieriaus Eldaro Riazanovo komedijoje „Saugokis automobilio“, o 1968 m. suvaidino sovietinį žvalgą Ladeinikovą Savos Kulišo filme „Ne sezono metas“. Šis vaidmuo atnešė jam šlovę Sovietų Sąjungoje.

Po metų buvo pakviestas filmuotis Michailo Kalatozovo filme „Raudonoji palapinė“. Tai buvo bendras SSRS ir Italijos kino projektas. Vaidmuo buvo nedidelis, bet teko galimybė padirbėti su aktoriais Šonu Koneriu (*Sean Connery*), Luidžiu Vanukiu (*Luigi Vannucchi*), Piteriu Finču (*Peter Finch*). Iš karto po to filmavosi pas garsųjį režisierių Grigorijų Kozincevą filme „Karalius Lyras“ kartu su estu Juriu Jarvetu (*Jüri Järvet*), latve Lilita Ozolinia (*Lilita Ozoliņa*), lietuviu Regimantu Adomaičiu. 1970 m. vokiečių režisierius Konradas Volfas (*Konrad Wolf*) pakvietė D. Banionį suvaidinti didįjį ispanų dailininką Franciską Goją filme „Goja arba sunkus pažinimo kelias“ (). Filmą statė VDR kino studija „Defa“. Tai buvo žinomo vokiečių rašytojo Liono Foichtvangerio (*Lion Feuchtwanger*) romano ekranizacija. Tuo pat metu režisierius Andrejus Tarkovskis pakvietė D. Banionį filmuotis jo kuriamame filme „Soliaris“. Šis filmas gavo apdovanojimą Kanų kino festivalyje. Per savo gyvenimą įvairiuose kino filmuose aktorius sukūrė daugiau nei 80 vaidmenų.

### Asmeninis gyvenimas
1948 m. balandžio 2 d. vedė aktorę Oną Konkulevičiūtę (1924–2008). Tais pačiais metais gimė jų pirmagimis sūnus Egidijus (1948–1993), 1957 m. gimė sūnus Raimundas. D. Banionis turi keturis anūkus ir tris proanūkes.

## Vaidmenys

### Vaidmenys teatre


# Sukčiaus testamentas (1941) – Tarnas; policijos vadas; Leonė
# Atžalynas (1941) – Jasius; Tijūnas; gimnastikos mokytojas; Žiogas
# Nuodėmingas angelas (1942) – Gandas
# Lopšinė dainelė (1942) – Antonijas
# Prisikėlimas (1942) – Čigonas
# Flaksmano sistema (1943) – Remeris
# Henrikas IV – Karlas di Nolis
# Prieblandoje (1945) – Edvardas; Nakutis
# Nauja vaga (1945) – Benis
# Piršlybos (1945) – Čubukovas
# Revizorius (1946) – Počmeisteris; Abdulinas
# Seni bičiuliai (1946) – Vladimiras Dorochinas
# Rusų klausimas (1947) – Viljamsas
# Gyvenimas citadelėje (1947) – Ralfas Mijlas
# Žoržas Dandenas (1947) – Kolenas
# Taikos sala (1948) – Frenkas Suinis
# Belugino vedybos (1949) – Andrejus
# Audra ateina (1949) – Kazimieras Bitaitis
# Laimės šalis (1949) – Kiškelis Šokuonėlis
# Svetimas šešėlis (1949) – Ivanovas; Savatejevas
# Pavogtoji laimė (1949) – Babičius
# Tariamas ligonis (1950) – Bonfua
# Amerikos balsas (1950) – Kapitonas Kidas
# Raudonoji kepuraitė (1950) – Zuikis Baltaausis
# Dešimt metų (1950) – Balys Kundrotas
# Užburtas veidrodis (1951) – Senasis kunigaikštis; Vaivada
# Studentas (1951) – Fedka
# Ukrainos stepėse (1951) – Česnakas
# Paryžius, Stalingrado gatvė – (1951) – Žakas
# Vedybos su kraičiu (1952) – Maksimas
# Melagis (1952) – Oktavijus; Lelijus
# Kaip grūdinasi plienas (1952) – Pavlas Korčiaginas
# Juodojo ežero paslaptis (1952) – Senukas
# Rabudeno paveldėtojai (1953) – Dominikas
# Šakalai (1953) – Alonas O’Konelas
# Pavojingas bendrakeleivis (1954) – Nikolajus
# Heda Gabler (1957) – Jorgenas Tesmanas
# Komivojažerio mirtis (1958) – Lomenas
# Makbetas (1961) – Bankas
# Lauke, už durų (1966) – Bekmanas
# Mirties šokis (1973) – Edgaras
# Revizorius (1977) – Gorodnyčius
# Requiem vienuolei (1979) – Stivensonas
# Medis (1989) – Šnipukas
# Meteoras (1998) – Šviteris
# Susitikimas (1999) – Bachas
# Šiaudinė skrybėlaitė (19??) – Bopertiu
# Fizikai (1967) – Mebijus
# Mirties šokis (1973) – Edgaras
# Prie Auksinio ežero (????) – Normanas Tejeris
# Toliau – tyla (2000) – Barklėjus kuperis
# Susitikimas (????)


### Vaidmenys kine ir televizijoje


# Marytė (1947 m.) – Petro sūnėnas
# Adomas nori būti žmogumi (1959 m.) – Dausa
# Vienos dienos kronika (1963 m.) – Donatas
# Marš, marš, tra-ta-ta! (1964 m.) – Majoras Varnalėša
# Niekas nenorėjo mirti (1965 m.) – Vaitkus
# Saugokis automobilio (1966 m.) – Kunigas
# Šulinys (1966 m.) – Klebonas
# Mažasis princas (1966 m.) – Suaugęs žmogus
# Jurasio Bratčiko gyvenimas ir išaukštinimas (1967 m., ) – Bosiackis
# Operacija „Trestas“ (1968 m., TV filmas, ) – Stanicas
# Ne sezono metas (1968 m., ) – Ladeinikovas
# Raudonoji palapinė (1969 m., /) – Marianas
# Karalius Lyras (1970 m., ) – Hercogas Albanis
# Raudonasis diplomatas. Leonido Krasino gyvenimo puslapiai (1971 m., , TV filmas) – Sava Morozovas
# Goja, arba Sunkus pažinimo kelias (1971 m., ) – Goja
# Laimingos „Lydekos“ kapitonas (1972 m., ) – Viktoras Šerknys
# Soliaris (1972 m., ) – Krisas Kelvinas
# Kapitonas Džekas (1973 m., )
# Atradimas (akademiko Juriševo rankraštis) (1973 m., ) – Juriševas
# Misterio Makinlio pabėgimas (1975 m,. ) – Makinlis
# Pasaulį vaizduojuos kaip didelę simfoniją… M. K. Čiurlionis (1975 m.) – Donatas Banionis
# Beethovenas – gyvenimo dienos (1976 m., ) – Bethovenas
# Ferdinando Liuso gyvenimas ir mirtis (1977 m., , trumpas) – Ferdinandas Liusas
# Mama, aš gyvas (1977 m., ) – Majoras Mauris
# Ginkluotas ir labai pavojingas (1977 m., ) – Gabrielius Konrojus
# Inkasatoriaus krepšys (1977 m., ) – tardytojas
# Kentaurai (1977 m.) – prezidentas
# Nesėtų rugių žydėjimas (1978 m.) – Petrušonis
# Kur buvai, Odisėjau? (1978 m., , TV filmas) – Ptižanas-Lemanas
# Ypatingų žymių nėra (1978 m., ) – Hartingas
# Teritorija (1979 m., ) – Ilja Činkovas
# Savižudžių klubas arba tituluoto asmens nuotykiai (1979 m., , 3 serijos) – pirmininkas
# Andrius (1980 m.) – Rauplėnas
# Žalia lėlytė (1980 m., , trumpas filmas iš kino almanacho „Jaunystė“ () Nr. 2)
# Faktas (1980 m.) – Titelis
# Medaus mėnuo Amerikoje (1981 m.)
# Nikolo Paganinis (1982 m., , 4 dalių TV filmas)
# Atsiprašau (1982 m.) – Svečias iš Vilniaus
# Vaikų pasaulis (1982 m., ) – Rasportinas
# Gyvačių gaudytojas (1985 m., )
# Ateinančiam amžiui (1985 m., )
# Delfino klyksmas (1985 m., ) – Kapelionas
# Aptvaras (1987 m., )
# Nakčiai besibaigiant (1987 m., , )
# Tryliktasis apaštalas (1988 m., )
# Įėjimas į labirintą (1989 m. , TV filmas, 5 serijos)
# Gyvas taikinys (1990 m., )
# Septynios dienos po žmogžudystės (1991 m., )
# Jatrinsko ragana (1991 m., )
# Geriantys kraują (1991 m., )
# Depresija (1991 m., ) – Senis
# Be įkalčių (1994 m., )
# Šliachtičius Zavalnia (1994 m., )
# Šilti senovės bulgarų vėjai (1997 m., )
# Adomas Mickevičius. 1798–1855. Realybės versijos (1998 m.) – Donatas Banionis
# Kiemas (1999 m.) – Senis
# Skrajojantis pistoletas. Lemtingojo šūvio paslaptis (2001 m., ) – Niro Vulfas
# Kol nenumiriau (2001 m., ) – Niro Vulfas
# Tik kartą (2002 m., )
# Problema kepurėje (2002 m., ) – Niro Vulfas
# Balsas iš ano pasaulio (2002 m., ) – Niro Vulfas
# Prisikelti, kad numirtum (2002 m., ) – Niro Vulfas
# Niro Vulfas ir Arčis Gudvinas (2003 m., , trumpas) – Niro Vulfas
# Kauno bliuzas (2003 m.) – Algis
# Šv. Olgos pasakojimas (2004 m.,  iš trilogijos „Senovės bulgarų saga“)
# Anastasija (2006 m., TV serialas) – Daktaro tėvas
# Leningradas (2007 m., )
# Aplankant Soliarį (2007 m.) – Krisas Kelvinas
# Tadas Blinda. Pradžia (2011 m.) – Michailas Muravjovas


### Pastatyti spektakliai
# Surūdijęs vanduo (1981)
# Trys maišai šiukšlėtų kviečių (1982)
# Amadeus (1983)
# Vakaras (1984)
# Pienių vynas (1985)

## Įvertinimas


* 1966 m. XV tarptautinio Karlovi Varų kino festivalio (Čekoslovakija) apdovanojimas už geriausią vyrišką vaidmenį (filmas „Niekas nenorėjo mirti“)
* 1966 m. Sąjunginio Kijevo festivalio pirmoji premija už geriausią vyrišką vaidmenį (filmas „Niekas nenorėjo mirti“)
* 1967 m. SSRS valstybinė premija (už filmą „Niekas nenorėjo mirti“)
* 1969 m. LSSR valstybinė premija
* 1969 m. tarptautinio Sofijos kino festivalio (Bulgarija) premija už pagrindinį vaidmenį kino filme „Ne sezono metas“)
* 1972 m. VDR valstybinė premija už Gojos vaidmenį kino filme „Goja, arba sunkus pažinimo kelias“
* 1973 m. LSSR liaudies artistas
* 1974 m. SSRS liaudies artistas
* 1977 m. SSRS valstybinė premija (už filmą „Misterio Makinlio pabėgimas“)
* 1994 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžius 
* 1999 m. Rusijos kino pramonininko Chanžonkovo vardo medalis už žymų įnašą į kino meną
* 1999 m. Rusijos Federacijos Draugystės ordinas už nuopelnus vystant Rusijos kino meną ir vaisingą veiklą stiprinant tarptautinius kultūrinius ryšius.
* 1999 m. Panevėžio garbės pilietis
* 2002 m. Tarptautinės teatro akademijos Akademiko vardas
* 2004 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro didysis kryžius 
* 2004 m. premija ir ordinas „Baltijos žvaigždė“ (Sankt Peterburgas)
* 2008 m. „Sidabrinė gervė“ už istorinį indėlį į kiną 
* 2009 m. Rusijos Federacijos Garbės ordinas už didelį indėlį vystant teatro ir kino meną bei daugiametę kūrybinę veiklą 


## Šaltiniai

## Literatūra
* Donatas Banionis / Markas Petuchauskas. – Vilnius: LSSR teatro draugija, 1970. – 73 p.: iliustr.
* Donatas Banionis / Natella Lordkipanidze. – Tallinn: Eesti Raamat, 1974. – 121 p.: iliustr.
* Donatas Banionis / Markas Petuchauskas. – 2-asis leid. – Vilnius: Mintis, 1976. – 104 p.: iliustr.
* Memuarai / Donatas Banionis (sud. Jolita Dimbelytė). – Vilnius: Versus aureus, 2004. – 149 p.: iliustr. – ISBN 9955-601-17-5
* *Я с детства хотел играть / Донатас Банионис*. – Москва: АСТ-ПРЕСС КНИГА, 2006. – 253 p.: iliustr. – ISBN 5-462-00494-X

## Nuorodos
* Virtuali paroda „Donatas Banionis. Geriausius vaidmenis sukūriau su genialiais režisieriais…“ 
* IMDb: Donatas Banionis
* Meno Lietuva: Kinas: Aktoriai
* Lietuvos literatūros ir meno archyvas: paroda „Donatui Banioniui – 80“