open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valstybės teatro vaidybos mokykla

**[[Valstybės teatras|Valstybės teatro]] vaidybos mokykla** veikė 1924–1933 m. (su pertraukomis 1927–1928 m.) Kaune. Rengė dramos aktorius. Buvo mokoma vaidybos dalykų (dėstytojai ir kurso vadovai Borisas Dauguvietis, Antanas Sutkus, Konstantinas Glinskis, Andrius Oleka-Žilinskas), lietuvių kalbos ir literatūros, lietuvių ir užsienio šalių teatro istorijos, grimo, plastikos. Klausytojai buvo supažindinami su kino menu.

Greta specialybės dėstytojų mokykloje dėstė Vincas Mykolaitis-Putinas, Balys Sruoga, Jurgis Talmantas, Jurgis Petrauskas, Vytautas Pranas Bičiūnas, Kazys Juršys.

Mokslas truko 3 metus. Baigė 5 laidos (iš viso 55 absolventai):

* 1929 m. baigė 11 absolventų. Žymiausieji: Elena Bindokaitė, Emilija Grinkevičiūtė, Kazys Jurašūnas, Antanas Mackevičius, Teodora Liaugaudaitė, Stasys Petraitis, Alfonsas Radzevičius.

* 1930 m. laidos žymesnieji absolventai: Mečys Chadaravičius, Juozas Rudzinskas, Kazys Inčiūra, Valys Derkintis, Stepas Jukna.

* 1931 m. laidos absolventai: Stasys Čaikauskas, Juozas Miltinis.

* 1932 m. laidos dauguma auklėtinių (Juozas Grybauskas, Algirdas Jakševičius, Romualdas Juknevičius, Juozas Gustaitis, Kazimiera Kymantaitė) tapo režisieriais, kiti (Olga Mažeikytė, Ona Juodytė, Elena Kalinaitė) – aktoriai.

* 1933 m. laidos absolventai: Galina Jackevičiūtė, Aleksandras Kernagis, Bronė Kurmytė, Balys Lukošius, Juozas Monkevičius, Emilija Platušaitė, Vanda Lietuvaitytė.

## Šaltiniai
Ašarėlis

**Ašarėlis** tai:

* Ašarėlis – ežeras Druskininkų savivaldybėje;
* Ašarėlis – ežeras Varėnos rajone.
Randamonių ežeras

**Randamonių ežeras** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, Dainavos girioje, 13 km į pietus nuo Merkinės, apie 8,5 km į rytus nuo Viečiūnų. Ežeras lašo pavidalo. Ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,69 km, plotis iki 0,42 km. Altitudė 115,1 m. Būdingi žemi, pelkėti krantai, vakaruose apaugę mišku.

Į Randamonių ežerą įteka 2 upeliai, o šiaurėje išteka Nemuno intakas Grova.

Ežero pietryčiuose yra Randamonys.

## Šaltiniai
Ašarėlis (Varėnos r.)

**Ašarėlis** arba **Ešerinis** – ežeras pietų Lietuvoje, Varėnos rajone, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Senosios Varėnos, Varėnos miškuose kiek į rytus nuo Glūkaičio. Abu šie nedideli ežeriukai yra į rytus nuo Glūko ežero. Ašarėlis yra į šiaurės vakarus nuo automagistralės . Ežerėlis ovalo formos, ilgis iš šiaurės į pietus – 0,11 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 110,3 m. Krantai aukšti, tik pietinis krantas žemas. Ežeras nenutekantis, priklauso Merkio baseinui.

## Šaltiniai
Izraelio vėliava

**Izraelio vėliava** (דגל מדינת ישראל) – Izraelio valstybinė vėliava oficialiai patvirtinta 1948 m. spalio 28 d. Vėliavos fonas baltas. Jos centre – žydros spalvos Dovydo žvaigždė. Taip pat viršuje ir apačioje eina dvi tokios pat spalvos horizontalios juostos. Nors oficiali juostų ir žvaigždės spalva yra žydra, tačiau koloritas dažnai įvairus – nuo blyškiai žydros iki tamsiai mėlynos. Balta ir žydra spalvos bei Dovydo žvaigždė – judaizmo simboliai. Vėliava sukurta pagal talitą – tradicinį judėjų maldininkų apsiaustą.

## Istorija

Per pirmąjį sionistų kongresą 1897 m. Lietuvos žydo Dovydo Volfsono siūlymu buvo sukurta sionistų kongreso, vėliau ir sionistų sąjūdžio vėliava, kurios spalvos buvo parinktos pagal taleso, kuriuo religingi žydai apsigaubia melsdamiesi, spalvas – balta ir mėlyna, su Magen David – karaliaus Dovydo – skydu. Vėliau ši vėliava tapo Izraelio valstybine vėliava.

## Nuorodos
* www.jewishvirtuallibrary.org/flag

## Šaltiniai
Druskonis

**Druskonis** – ledyninės kilmės ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, Druskininkuose, į pietus nuo miesto centro. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 0,42 km, plotis iki 0,31 km. Altitudė 88,1 m. Krantai neaukšti, sausi.

Druskonio ežeras – svarbus turistinis miesto objektas. Šiauriniame jo krante stovi „Linksmoji Vila“, pakrantėmis driekiasi pėsčiųjų takeliai, stovi skulptūros, auga Vijūnėlės parkas, kiek toliau į pietus yra senosios Druskininkų kapinės. Įrengtas fontanas. Vandens pramogos (vandens dviračiai, valtys).

Ežeras nenutekantis, priklauso Vijūnėlės upelio baseinui (Nemuno intakas).

Dėl užpelkėjimo ir užterštumo skleidė itin stiprų tvaiką, tad miesto valdžia nusprendė jį išvalyti. Vandens gylis tada tesiekė apie pusantro metro, todėl yra pagilintas iki 4 m. Atliekant darbus dumble rasti slapti Antrojo pasaulinio karo laikų vokiečių žemėlapiai, kuriuose išdėstyti žvalgybiniai Gardino srities (Baltarusija) objektai.

## Pavadinimas

Seniau ežeras vietinių gyventoju vadintas tiesiog ***Ežeru, Ežerėliu***. XIX a. rusiškuose planuose įvardijamas Druskininkų ežeru. Vėliau lenkiškuose šaltiniuose rašoma *Druskonie*. Prieš nusistovint lietuviškam pavadinimui Druskonis, ežeras dar vadintas Druskone arba Druskonių ežeru.

## Šaltiniai
Mergelių Akys

**Mergelių Akys** (arba ***Mergelės Akys***) – mažas pelkėtas ežerėlis pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 1,5 km į pietvakarius nuo Druskininkų centro. Telkšo pušynų apsuptoje raistingoje dauboje. Ežeras sudarytas iš dviejų ovalo formos ežerėlių, sujungtų tarpusavyje ~ 7 m pločio ir ~ 40 m ilgio sąsiauriu. Pietinės ežero dalies skersmuo 0,11 km × 0,08 km, šiaurinės dalies – 0,06 km × 0,04 km. Altitudė 88,8 m. Krantai pelkėti, apžėlę vandens augalais. Šiaurėje išteka Vijūnėlės upelis (į Vijūnėlės tvenkinį).

Iki Mergelių Akių veda poilsinis takas, rytiniame krante įrengtas lieptelis.

## „Mergelės akių“ memorialas
1944–1953 m. į ežerą buvo metami nukauti apylinkių partizanai. Dabar jų atminimui pakrantėje stovi paminklas.

Pakrantėje stovi paminklas Druskininkų apylinkėse žuvusiems Dainavos apygardos Merkio (vėliau Kazimieraičio) rinktinės partizanams atminti. 1944–1953 m. nužudytų laisvės kovotojų kūnus okupantai sumesdavo į ežerėlį. Į ežero dumblą sumesti partizanai: Juozas Kalpokas-Klevas, Flioras Černiauskas-Vasaris, Adolfas Sadauskas-Liūtas, Bronius Damulevičius-Kelmas, Jonas Sinkevičius-Jotvingis, Bronius Sinkevičius-Paukštis, Juozas Karnauskas-Nemunėlis, Alfonsas Damulevičius-Sakalas, Jonas Valentukevičius-Jaunuolis, Petras Jezukevičius-Ėglis, Petras Miškinis-Siuvėjas.

## Šaltiniai
Juodaitis

**Juodaitis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 7 km į pietus nuo Leipalingio, 0,4 km į pietus nuo Juodojo Bilso ežero, Dulgininkų miške. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,2 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 106,1 m. Vakarinis ir rytinis krantai aukšti, šiaurinis ir pietinis kiek žemesni. Ežeras nenutekantis, priklauso Bilsinyčios baseinui.

## Šaltiniai
Skirzaitis

**Skirzaitis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 9 km į pietus nuo Leipalingio, Leipalingio girioje. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,2 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 104,5 m. Krantai daugiausia užpelkėję, į šiaurę link Skirziaus ežero nutįsusi ~ 3 ha dydžio pelkė. Ežeras labai užžėlęs vandens augalija. Pakrantės stačios, apaugusios medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Bilsinyčios baseinui.

## Šaltiniai
Gervinukas

**Gervinukas** – nedidelis ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 3 km į pietryčius nuo Leipalingio, 0,33 km į šiaurės vakarus nuo Gervinio ežero. Ežeras apskritimo formos, ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,2 km, plotis – iki 0,17 km. Altitudė 119 m. Krantai žemi, pelkėti. Ežerą supa miškas. Šiaurėje išteka upeliukas link didesnio upelio (Avirės baseinas).

## Šaltiniai
Glūkaitis

**Glūkaitis** – ežeras pietų Lietuvoje, Varėnos rajone, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Senosios Varėnos, Varėnos ir Glūko miškuose, kiek į rytus nuo Glūko ežero. Šalia, dar labiau į rytus, yra Ašarėlis. Ežeras netaisyklingo trikampio formos, jo ilgis ir plotis ~ 0,16 km. Altitudė 109,5 m. Šiaurinis krantas aukštas. Krantai ištisai apaugę medžiais. Vakaruose išteka upelis link Glūko ežero (Varėnės baseinas).

## Šaltiniai
Azagis

**Azagis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 4 km į pietus nuo Leipalingio. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,52 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 111,2 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję, apaugę krūmynais ir medžiais. Aplinkui plyti pievos. Pelkės vakariniu pakraščiu prateka J.B.-1 upelis link Juodajo Bilso ežero (Bilsinyčios baseinas). Šalia įsikūręs Vilkanastrų kaimas.

Ežerėvardis *Azãgis* jotvingiškas, kilęs nuo *ažagis, ažegys* („pūgžlys“).

## Šaltiniai
Pamelnyčys

**Pamelnyčys** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 10 km į rytus nuo Leipalingio, į šiaurę nuo Gailiūnų kaimo, Varėnos rajono paribyje. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,14 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 91,3 m. Pietinis krantas aukštas, kiti žemi. Šiaurinis krantas apaugęs medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti pievos ir auga miškeliai. Iš šiaurės vakarų į rytus per ežerą prateka Kreisos upelis (Nemuno intakas).

Ežero pakrantėse užfiksuotos plačialapės gegūnės.

Vandenvardis reiškia 'vieta prie melnyčios' (t. y., malūno).

## Šaltiniai
Izraelio himnas

**Hatikvah** (hebrajiškai: התקווה „Viltis“) – Izraelio valstybinis himnas.

## Istorija
*Hatikvah* tekstas parašytas 1878 m. Ukrainos Zoločivo mieste iš Galicijos kilusio poeto Naphtali Herz Imber. Tai devintoji *Tikvatenu* poemos strofa. 1897 m. Pirmajame Sionistų kongrese pripažintas Sionizmo himnu. Vėliau aranžuotas kompozitorių Paul Ben-Haim ir išeivio iš Rumunijos Samuel Cohen (1888 m.) pagal Rumunijos liaudies melodijų motyvus. Iki Izraelio nepriklausomybės paskelbimo 1948 m. nežymiai keistas. Nors visu modernaus Izraelio gyvavimo laikotarpiu *Hatikvah* (hebr. Viltis, ) naudota kaip valstybinis himnas, tačiau oficialiai Kneseto pripažinta tik 2004 m.

## Žodžiai
Pateikimas himno tekstas originalo kalba (hebrajiškais rašmenimis ir transliteruotas).

Dažniausiai paskutinės dvi eilutės kartojamos.

## Nuorodos
* Himno tekstas, lietuviškas vertimas ir vokalinis įrašas - tinklalapis Himnai.lt
* Futbolo varžybų vaizdo klipas. Atlieka Shiri Maimon
* Lietuviškas laisvas vertimas
* Instrumentinė versija
* Sunkiojo metalo interpretacija 
* Vokalinė versija
Izraelio herbas

**Izraelio herbas**. Izraelio valstybinio herbo centre – menora, iš šonų apsupta alyvmedžio šakelių, o apačioje parašyta ישראל – „Izraelis“. Vaizdas atitinka pranašo Zacharijo regėjimą, aprašytą Tanache: "Matau žvakidę (*menorah*), visą iš aukso. […] Greta jos yra du alyvmedžiai" (Zach 4:2-3). Menora – judaizmo simbolis, herbe naudojama pagal Tito arkoje išgraviruotą menorą. Judaizmą taip pat simbolizuoja mėlyna spalva. Alyvų vainikas simbolizuoja taiką.

Herbas naudojamas ant Izraelio paso viršelio.
Jordanas

**Jordanas** (, ) – upė Artimuosiuose Rytuose, įteka į Negyvąją jūrą. Prasideda Izraelio okupuotoje Sirijos teritorijoje, Golano aukštumose, Hermono kalno papėdėje. Teka į pietus tektonine Goro įduba Izraelio–Jordanijos siena. Prateka pro Hulos slėnį ir Tiberiados ežerą. Iki Tiberiados ežero teka kalnuotomis vietovėmis, vagoje gausu slenksčių. Žemiau teka lyguma ir sudaro Jordano slėnį okupuotame Vakarų Krante (Palestina). Čia upės plotis pasiekia 40 m. Žemupyje gausu meandrų.

Didžiausi intakai – Hasbani, Danas, Jarmukas ir Jabokas (Zarka). Vanduo intensyviai naudojamas drėkinimui, todėl džiūsta Negyvoji jūra. Žiemą patvinsta.

Jordano upė dažnai minima Biblijoje. Rytų pakrantėje yra al Maghtasas, kur Jonas Krikštytojas pakrikštijo Jėzų Kristų.

## Etimologija

Upės vardas galimai reiškia „besileidžianti“ (semitų **Yard|on* „tekėti žemyn“), mat upė teka giliausiu pasaulyje eroziniu slėniu. Kita vertus, gali būti skolinys iš senovės egiptiečių *yǝʾor* („didelė upė = Nilas“).


Yarden_0182.JPG|Jordanas teka slėniu
Jordan_River_Bushy.jpg|Jordano vandenys
JordanRiver_en.svg|Jordano baseinas


## Šaltiniai
Randamonys

**Randamonys** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Grūto, pietrytiniame Randamonių ežero pakrantėje, Dainavos girioje. Rytinės kaimo žemės po 2001 m. liko Varėnos rajone (Randamonys (Varėna)).

Nuo 1930 m. kaime stovi betoninis Vytauto Didžiojo paminklas–kryžius.

## Etimologija

Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio **Rándamonis* (plg. pavardė *Randamánskas*).

## Istorija

Randamonys rašytiniuose šaltiniuose yra minimi nuo 1589 m.

1919 m. balandžio 19 d. Randamonių kaimas, kaip ir visas Vilniaus kraštas, buvo lenkų okupuoti. Randamonių kaimas atsidūrė prie pat demarkacinės linijos su Lietuva. Kaimui priklausė apie 50 sodybų. 1923 m. įkurta lietuvių „Ryto“ draugijos pradžios mokykla, kurią lankė apie 30 mokinių. 1929 m. mokykla buvo uždaryta dėl lenkų persekiojimų, vėliau vėl atidaryta. 1927 m. įsteigtas Šv. Kazimiero draugijos skyrius. Jis organizavo bei rėmė lietuviškos mokyklos veiklą, lietuviškos spaudos platinimą, rengdavo tautines bei krikščioniškas šventes.

2001 m. kaimas (išskyrus jo rytinį pakraštį) iš Varėnos rajono perduotas Druskininkų savivaldybėn.

## LDK Vytauto paminklas

1930 m. Randamonių lietuviškoji bendruomenė surinko lėšas LDK Vytauto paminklo statymui. Vaivada leido paminklą statyti, jei šalia lietuviško įrašo bus ir lenkiškas. Cementinis paminklas su kaltiniu kryžiumi buvo pastatytas prie Randamonių kaimo pagrindinio kelio Juliaus Akstino žemėje prie augusio ąžuolo. Ant paminklo užrašyta lietuvių kalba: „*Statytas pagerbimo D.L.K.VYTAUTO 500 m. nuo mirties 1430–1930*“. Taip pat lenkų kalba: „*Pamiec Wielkiego Ksieci Litewskiemu Witeldows w 500 lecie jego zgony 1430–1930*“. Lenkiškasis užrašas buvo žemiau už lietuviškąjį, todėl neįtiko lenkų valdžiai. Paminklo organizatoriai Gardine buvo tardomi.

Sovietmečiu vietos gyventojų iniciatyva ant paminklo pritvirtinta LDK Vytauto porcelianinė nuotrauka, šalia pasodintos liepaitės bei atnaujintas pats paminklas. 2015 m. lapkričio mėnesio pabaigoje nuo paminklo kryžiaus nuvalytos samanos ir kerpės, aptvarkyta aplinka.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Ambraziejus Jakavonis (1886–1944) – kunigas, lietuvybės puoselėtojas Vilniaus krašte.

*Morkus Akstinas (1895–1943) – Lietuvos kariuomenės savanoris, Panevėžio, Prienų, Marijampolės policijos nuovadų viršininkas, Kretingos (Bajorų), Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo viršininkas. 

*Tadas Akstinas (1887–1975) – Lietuvos kunigas.

## Šaltiniai
Penktasis elementas

**Penktasis elementas** () – 1997 m. Prancūzijos mokslinės fantastikos filmas, kurio režisierius Luc Besson. Pagrindinius vaidmenis atlieka Bruce Willis, Gary Oldman ir Milla Jovovich. Filme pasakojama apie tolimą žmonijos ateitį. Visame pasaulyje filmas uždirbo 263,9 mln. JAV dolerių.

## Siužetas

Filme pasakojama kaip taksi vairuotojui Korbenui Dalasui tenka gelbėti pasaulį, po to kai į jo mašiną įkrenta mergina, Penktasis elementas. Jam reikia surasti kitus keturis elementus iki tol, kol juodoji blogio planeta nesusitrenkė į Žemę. Dėl elementų Dalasui tenka kautis su Emanuelio Zorgo patikėtiniais ateiviais mangalorais.   

## Aktoriai
:*Aktorius – filmo veikėjas*
* Bruce Willis – Korbenas Dalasas	
* Gary Oldman – Žanas-Batistas Emanuelis Zorgas	
* Ian Holm – tėvas Vitas Kornelijus	
* Milla Jovovich – Lilu	
* Chris Tucker – Rubis Rodas	
* Luke Perry – Bilis	
* Brion James – Generolas Munro	
* Tommy Lister – Prezidentas Lindbergas
* Lee Evans – Fogas	
* Charlie Creed-Miles – Deividas 
* John Neville – Generolas Stadertas	
* John Bluthal – Profesorius Pacolis	
* Mathieu Kassovitz – Mudžeris	
* Christopher Fairbank – Maktilburgas

## Išnašos
Akabos įlanka

**Akabos įlanka** (arabų k.: خليج العقبة *Khalyj al-'Aqabah*) arba ***Elato įlanka*** (hebrajų k.: מפרץ אילת *Mifrahtz Eilat*) yra Raudonosios jūros įlanka. Įsiterpusi tarp Sinajaus pusiasalio vakaruose ir Arabijos pusiasalio rytuose. Įlankos pakrantėse yra Egipto, Izraelio, Jordanijos ir Saudo Arabijos valstybės. Plotis iki 24 km. Ilgis 160 km. Gylis iki 1829 m. Su Raudonąja jūra jungiasi Tirano sąsiauriu. Svarbiausi pakrančių miestai ir uostai: Taba (Egipte), Elatas (Izraelyje), Akaba (Jordanijoje). Jūroje – gausios koralų kolonijos.

## Turizmas

Akabos įlanka yra viena populiariausių vietų nardymui pasaulyje. Eilato pakrantėje (besitęsianti 11 km) per metus yra atliekama apie 250 000 nardymų. Nardymas šiame regione sudaro 10% pajamų iš turizmo.

## Bioįvairovė
Įlankoje yra aptinkami banginiai, orkos, delfinai, diugoniai ir bangininiai rykliai.

## Taip pat skaitykite
* Džaufo emyratas/Tabuko emyratas
* Akabos muchafaza
* Pietų Sinajaus muchafaza

## Šaltiniai
Bijutiškis

**Bijutiškis** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Dubingių, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Stovi Bijutiškio Šv. Onos bažnyčia, yra biblioteka, paštas (LT-33019), Bijutiškio dvaras. Pro kaimą teka Stirnelė, šalia telkšo Stirnos ežeras.

## Istorija

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose Bijutiškis paminėtas 1385 m., kuomet LDK Jogaila vietovę kartu su Kernave padovanojo Vigandui Algirdaičiui. Bijutiškio vardas dar kartą minimas 1478 m., kai Nekrašo Eirudavičiaus našlė Ona Dubingių bažnyčiai užrašė kai kurias Bijutiškio dvarui priklausančias žemes, mišką, pievas, galvijų dešimtinę ir valstiečius. Nuo tada Bijutiškio vardas žinomas Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje ir ne kartą minimas jos dokumentuose. XV a. Bijutiškyje buvo įkurta Dubingių bažnyčios altarija. Dar vieną altariją Bijutiškyje įkūrė Barbora ir Kristupas Giedraičiai 1542 m.

Bijutiškis rašytiniuose šaltiniuose dar minimas XVI a. antrojoje pusėje, kuomet tarpusavyje konfliktavo Bijutiškio dvaro savininkas Jeronimas Daugėla Narbutas ir Dubingių klebonas Povilas Baltramiejavičius. XVIII a. kaimas priklausė Valentinavičiams. Vienas jų – Juozapas Valentinavičius – 1791 m. Bijutiškyje pastatė medinę bažnyčią.

XIX a. pirmoje pusėje dvaras ir kaimas priklausė Giedraičiams. Šie dalyvavo 1863 m. sukilime prieš Rusijos imperiją. Už tai Bijutiškio dvaras buvo nusavintas ir perduotas Vilniaus gubernatoriui Jegorui Pavlovičiui Steblinui-Kamenskiui. Steblinas-Kamenskis sugriovė Bijutiškio katalikų bažnyčią ir jos vietoje pastatė mūrinę Šv. Kuzmos ir Šv. Damijano vardo cerkvę. Po Pirmojo pasaulinio karo ir Lietuvos nepriklausomybės kovų Bijutiškis liko Lietuvoje. Čia 1926–1927 m. įkurta katalikų parapija, cerkvė nugriauta ir jos vietoje pastatyta medinė, dabartinė katalikų bažnyčia.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Aloyzas Juodis

**Aloyzas Juodis** (g. 1957 m. gegužės 20 d. Kaune) – gydytojas, Lietuvos ir Radviliškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1975 m. baigė Kauno 29-ą vidurinę mokyklą, 1983 m. Kauno medicinos instituto Gydomąjį fakultetą. Nuo 1983 m. Radviliškio ligoninės gydytojas, nuo 2001 m. Radviliškio pirminės sveikatos priežiūros centro direktoriaus pavaduotojas medicinai.
 
1990 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, 1994–1999 m. LSDP Radviliškio rajono skyriaus pirmininkas, 1995–1999 m. LSDP tarybos narys. Nuo 1999 m. partijos „Socialdemokratija – 2000“, nuo 2002 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos, nuo 2004 m. Tėvynės sąjungos narys.

1990–1995 m. Radviliškio rajono tarybos deputatas, 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Radviliškio rajono savivaldybės tarybos narys. 2003–2007 m. socialinių reikalų ir teisėsaugos komiteto pirmininkas.

2011 m. A. Juodžiui pateikti įtarimai dėl piktnaudžiavimo tarnyba, sukčiavimo ir dokumentų klastojimo.

Sutuoktinė Palmira, duktė Elžbieta.

## Šaltiniai
Izostazija

**Izostazija** (graik. izo + stasis – būklė) – žemės plutos ir mantijos masių pusiausvyros būsena; procesas, kuriantis gravitacinę litosferos ir astenosferos pusiausvyrą. Litosfera tartum plūduriuoja plastiškoje astenosferoje pagal Archimedo dėsnį. Kuo storesnė arba kuo tankesnė žemės pluta, tuo jos apačia giliau panirusi į plastinį substratą (dėl to kalnai paprastai turi „šaknis“). Žemės plutos svyravimai dėl ledynų dangos kilimo yra izostazinio pobūdžio (jie dar vadinami glacioizostazija). Judriose žemės plutos zonose yra izostazinių anomalijų. Izostazinės jėgos paprastai riboja tektoninių judesių smarkumą ir atstato pusiausvyrą.
MythBusters

**Mitų griovėjai** () – mokslinė televizijos laida, rodoma per *[[Discovery Channel]]* kanalą, Lietuvoje rodoma Lietuvos Ryto televizijos ir per *[[Discovery Channel]]*. Laidą veda du specialiųjų efektų ekspertai, *Adam Savage* ir *Jamie Hyneman*, kurie kiekvienoje laidoje bando patvirtinti arba paneigti daug kam gerai žinomus urbaninius mitus.

## Laidos turinys
Serialo pagrindinė idėja – visuomenėje paplitusių urbaninių mitų patikrinimas, juos eksperimentiškai patvirtinant arba paneigiant. Jeigu laidoje reikia patvirtinti arba paneigti mitą, susijusį su žmogaus kūnu, ir tai kelia žmogaus gyvybei grėsmę, Adam ir Jamie naudoja manekeną, kurį jie pavadino „Buster“ arba iš želatinos pagamintą žmogų primenančią formą.

Laida išgarsėjo savo sugebėjimu įdomiai bei įspūdingai perteikti mokslo žinias. „Mitų griovėjuose“ yra apstu įvairių sprogimų, mašinų visiškų nuniokojimų bei kitų televizijos žiūrovams gan įspūdingai atrodančių efektų.

Paprastai „Mitų griovėjai“ mitus tikrina dviem etapais: bando atkurti situaciją, kurią nusako tyrinėjamas mitas ir bando atkurti rezultatą, kitaip tariant bando kuo sėkmingiau įvykdyti išsikeltą iššūkį.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* Discovery.com epizodų gidas
Tiberiados ežeras

**Tiberiados ežeras** (), **Galilėjos ežeras** arba **Kinereto ežeras** () – didžiausias gėlo vandens ežeras Izraelyje. Ilgis 21 km, plotis 13 km, kranto ilgis ~ 53 km. Ežeras yra 213 m žemiau jūros lygio ir yra žemiausiai pasaulyje esantis gėlas ežeras ir antras iš visų ežerų (po Negyvosios jūros). Tiberiados ežerą maitina daug požeminių versmių ir iš Golano aukštumų atitekančios upės. Didžiausia jų – Jordano upė, kuri, pratekėjusi ežerą, srūva į Negyvąją jūrą. Tiberiados ežeras tyvuliuoja Didžiajame riftiniame slėnyje – tektoninių lūžių sistemoje tarp Afrikos ir Arabijos plokščių. Dažnos stiprios audros. Vandens lygis labai priklauso nuo kritulių kiekio. Didžiausi pakrančių miestai – Tiberijas ir Ein Gevas. Ežere yra 1/3 viso Izraelio gėlo vandens.

Ežeras dažnai minimas Biblijoje. Informacijos šaltiniuose randamas įvairiais pavadinimais: Tiberiados ežeras, Galilėjos jūra, Galilėjos ežeras, Tiberijaus jūra, Tiberijaus ežeras, Kinereto ežeras (nuo kinoro – žydų lyros), Genezareto ežeras, Ginosaras, Gensaro ežeras, Chinereto jūra.
Kauno sritis

**Kauno sritis** – LTSR administracinis-teritorinis vienetas, gyvavęs nuo 1950 m. birželio 20 d. iki 1953 m. gegužės 28 d. Lietuvos pietinėje ir pietvakarinėje dalyje. Centras – Kaunas. Srities plotas 15 016 km². 

Srities komiteto I sekretoriumi buvo Eduardas Ozarskis. Sričiai priklausę subjektai:

* Alytaus rajonas
* Ariogalos rajonas
* Jiezno rajonas
* Jonavos rajonas
* Jurbarko rajonas
* Kaišiadorių rajonas
* Kalvarijos rajonas
* Kauno miestas
* Kazlų Rūdos rajonas
* Kėdainių rajonas
* Kybartų rajonas
* Lazdijų rajonas
* Marijampolės rajonas
* Naumiesčio rajonas
* Panemunės rajonas
* Prienų rajonas
* Raseinių rajonas
* Simno rajonas
* Šakių rajonas
* Veisiejų rajonas
* Vilijampolės rajonas
* Vilkaviškio rajonas
* Vilkijos rajonas
* Žiežmarių rajonas


## Šaltiniai
*
Bekupė

**Bekupė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Giedraičių. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, Bekupės dvaras.

## Istorija

1656 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Gyveno Motiejus Bekupis. 1838 m. Giedraičių bažnyčios *Status animarum* knygoje minimas Bekupės palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Mindūnų seniūnija

**Mindūnų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Molėtų rajono savivaldybės rytuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Mindūnai. Tai mažiausia seniūnija Molėtų rajone. Yra Čiulų dvaras, Stirnių bažnyčia, ežerų žvejybos muziejus Mindūnuose.

## Geografija

Visa seniūnija yra Labanoro regioniniame parke, yra nemažai ežerų – Stirniai, Alnis, Malkėstas, Tramys I ir Tramys II. Daug miškų. Stūkso Kraujelių akmuo, yra Mindūnų apžvalgos bokštas prie netoliese Mindūnų gyvenvietės poilsiautojų kempingo, Rudesos (Baltųjų Lakajų) apžvalgos bokštas.

Rytų–vakarų kryptimi eina pagrindinis kelias .


Mindūnų sen., Lithuania - panoramio (19).jpg | Baltieji Lakajai į pietus nuo Mindūnų
Mindūnų sen., Lithuania - panoramio (3).jpg | Stirnių bažnyčia
Mindūnai, Lithuania - panoramio (9).jpg | Mindūnų apylinkės


## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Mindūnų apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 597 || 33 kaimai, 7 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || || 630 || 33 kaimai, 5 viensėdžiai
|-
| 2011 m.  || || 506 || 33 kaimai, 5 viensėdžiai
|-
| 2016-08-13  || || || 33 kaimai, 5 viensėdžiai
|-
| 2021 m.  || || 463 || 29 kaimai, 1 viensėdis
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Antalakaja, k. || || 19
|-
| Apkartai, k. || || 1
|-
| Aukštuoliai, k. || 10 || 7
|-
| Aveliškės, k. || || 3
|-
| Ažuraisčiai, k. || || 2
|-
| Čiulai, k. || 28 || 38
|-
| Gailiušiai, k. || 11 || 7
|-
| Gradniškės, k. || || 2
|-
| Grūsis, k. || || 3
|-
| Janiškiai, k. || 17 || 11
|-
| Juočiai, k. || 39 || 41
|-
| Juodakampis, vs. || || 2
|-
| Kašelinė, k. || || 4
|-
| Kraujeliai, k. || 14 || 11
|-
| Likiškis, k. || || 15
|-
| Malkėstas, k. || 12 || 13
|-
| Miliai, k. || || 1
|-
| Mindūnai, k. || 198 || 190
|-
| Paąžuoliai, k. || 10 || 13
|-
| Padvarniai, k. || 13 || 16
|-
| Parašė, k. || || 8
|-
| Pastovėlis, k. || || 4
|-
| Patramė, vs. || || 0
|-
| Pušynai, k. || || 0
|-
| Skinderiškė, k. || || 2
|-
| Stirnelė, vs. || || 3
|-
| Stirniai, k. || 29 || 22
|-
| Strižaučiškė, k. || || 6
|-
| Stroliškiai, k. || || 3
|-
| Šiurpiškės, vs. || || 0
|-
| Šnieriškės, k. || || 10
|-
| Vanagiškės, k. || || 3
|-
| Vidugiris, k. || || 7
|-
| Zamokai, k. || 14 || 18
|-
| Žagarai, k. || || 0
|-
| Žičkai, k. || || 13
|-
| Žičkeliai, k. || || 7
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 3 seniūnaitijos:
* **Juočių** seniūnaitija: Aveliškės k., Ažuraiščių k., Gailiušių k., Gradniškių k., Janiškių k., Juočių k., Juodakampio k., Kašelinės k., Likiškio k., Malkesto k., Milių k., Paąžuolių k., Strižaučiškės k., Stroliškių k., Šiurpikės k., Vanagiškių k., Zamokų k. (163 gyventojai).
* **Mindūnų** seniūnaitija: Mindūnų gyvenvietė ir kaimas (218 gyventojų). Seniūnaitė: Loreta Jokimčienė
* **Stirnių** seniūnaitija: Antalakajos k., Apkartų k., Aukštuolių k., Čiulų k., Kraujelių k., Padvarnių k., Parašės k., Pastovėlio k., Patramės k., Pušynų k., Rašos k., Skinderiškės k., Stirnelės k., Stirnių k., Šnieriškių k., Vidugirio k., Žagarų k., Žičkelės k., Žičkų k. (176 gyventojai).

## Šaltiniai
Juodiškis

**Juodiškis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 9,5 km į rytus nuo Leipalingio. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,21 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 92,9 m. Krantai žemi, apaugę miškeliais, į šiaurę driekiasi pelkė. Šiaurėje išteka upeliukas ir teka per pelkę link Vidutinio ežero (Kreisos baseinas).

## Šaltiniai
Vidutinis

**Vidutinis** () – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 9,5 km į rytus nuo Leipalingio, Varėnos rajono paribyje. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,31 km, plotis – iki 0,17 km. Altitudė 91,2 m. Krantai žemi, tik šiaurrytinis aukštas. Ežerą supa iš visų pusių miškeliai. Iš šiaurės vakarų į pietryčius per ežerą prateka Nemuno intakas Kreisos upelis, kuris jungia su šalimais telkančiu Pamelnyčio ežeru. Taip pat įteka upelis iš kito gretimo Juodiškio ežero.

## Šaltiniai
Klonis

**Klonis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 8 km į rytus nuo Leipalingio. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,14 km, plotis – iki 0,1 km. Altitudė 108,5 m. Pietinis krantas aukštas, apaugęs medžiais ir krūmais, šiauriniame krante plyti pievos. Iš vakarų į rytus ežerą prateka Kreisos upelis. Šalia įsikūręs Ricielių kaimas.

## Šaltiniai
Juodelis (Druskininkų sav.)

**Juodelis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 7 km į rytus nuo Leipalingio. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,32 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 118 m. Pietinis krantas aukštokas, stūkso Šilelio miškas. Aplinkui plyti pievos. Iš vakarų į rytus ežerą prateka Kreisos upelis. Į rytus įsikūręs Ricielių kaimas.

## Šaltiniai
Kruglis

**Kruglis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 6,5 km į rytus nuo Leipalingio. Ežeras beveik apvalus, ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,22 km, plotis – iki 0,21 km. Altitudė 117,9 m. Šiaurrytinis ir pietvakarinis krantai aukštoki, kiti žemi. Pakrantės apaugę miškeliais. Iš šiaurės vakarų į pietryčius per ežerą prateka Kreisos upelis.

Ežerėvardis *Krùglis* kilęs iš slavizmo *kruglas* („apskritas“ <  „ratas“).

## Šaltiniai
Ilgelis (Druskininkų sav.)

**Ilgelis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 6,5 km į rytus nuo Leipalingio. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,35 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 118,3 m. Rytinis ir vakarinis krantai aukšti, rytinis krantas apaugęs medžiais. Aplinkui plyti pievos. Ežerą prateka Kreisos upelis (Nemuno intakas). Į vakarus įsikūręs Degėsių kaimas.

## Šaltiniai
Maželis

**Maželis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 6 km į rytus nuo Leipalingio. Ežeras ovalo formos, ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,19 km, plotis – iki 0,14 km. Altitudė 121,7 m. Pietinis ir šiaurinis krantai aukšti. Vakarinėje ir šiaurinėje pakrantėse auga miškeliai, kitose pakrantėse plyti pievos. Iš vakarų į rytus ežerą prateka Kreisos upelis (Nemuno intakas). Šalia įsikūręs Degėsių kaimas.

## Šaltiniai
Leipalingio ežeras

**Leipalingio ežeras** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, Leipalingio šiauriniame pakraštyje. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,35 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 116,8 m. Krantai žemi, apaugę medžiais ir krūmynais. Ežeras labai užžėlęs vandens augalija. Rytuose išteka upeliukas link Simaniškės upelio (Seiros intakas). Pietinėje pakrantėje yra buvusio Leipalingio dvaro sodyba.

## Šaltiniai
Kraštas (ežeras)

**Kraštas** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 6 km į šiaurę nuo Leipalingio. Ilgis šiaurės vakarų-pietryčių kryptimi 0,98 km, plotis iki 0,26 km. Altitudė 114,9 m. Ežeras telkšo rininiame duburyje. Būdingi aukšti, miškingi krantai (Cijūniškės miškas), tik šiaurėje ir pietuose žemi bei pelkėti (Seiros pelkė). Į ežerą suteka du upokšniai bei prateka Baltosios Ančios intakas Seira.

Krašto šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Kudrėnėlių kaimas, į pietus – Paseirės kaimas.

## Šaltiniai
Ončiuškis

**Ončiuškis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 8 km į rytus nuo Leipalingio. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus - 0,27 km, plotis - iki 0,13 km. Altitudė 116,9 m. Šiaurinis ir pietinis krantai aukštoki, vakarinis ir rytinis - žemi, vietomis apaugę medžiais. Pakrantėse plyti pievos ir dirbami laukai. Iš vakarų į rytus ežerą prateka Kreisos upelis. Šalia įsikūręs Ricielių kaimas. Vakarine pakrante eina kelias .

Ežerėvardis kilęs iš asmenvardžio *Oncius* (*Ancius, Ančius*).

## Šaltiniai
Bukantė

**Bukantė** – buvęs viensėdis Plungės rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Plungės, pietvakariniame Godelių kaimo pakraštyje. Kaimas yra Žemaitijos nacionaliniame parke. 

Bukantės dvarelyje gimė ir augo rašytoja Žemaitė (1845–1921), nuo 1966 m. jos gimtojoje sodyboje veikia memorialinė ekspozicija – Žemaitės literatūros muziejus, pastatytos literatūrinių herojų skulptūros (autoriai V. Griauzdė, A. Klova, V. Majoras), medinė Žemaitės skulptūra (liaudies meistras Vytautas Ulevičius). Vydeikiuose išlikusi Bukantės koplyčia.

## Etimologija

Bukantės dvaras minimas nuo XVI a. kaip *Bukončių* valda – nuo jų ir kilo vietovės pavadinimas  (dvarininkinis vietovardis). Bukončių valdų ribos ir vietovardis ***Bukontiškės*** minimi jau XVI a. Gandingos valsčiaus dokumentuose.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Šaulys

**Šaulys** gali reikšti:

* Šaulys (astronomija) – Zodiako žvaigždynas;
* Šaulys (ežeras) – Pietų Lietuvos ežeras;
* Šaulių sąjungos atstovas;
* Šaunamuoju ginklu ginkluotas žmogus;
* Jaunasis šaulys;
* Šaulys (jachta) – didžiausia tarpukario Lietuvos jachta;
* Šaulys (kompiuteris).

## Pavardės

**Šaulys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Šaulienė (ištekėjusi moteris) ir Šaulytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jurgis Šaulys – valstybės ir visuomenės veikėjas, signataras;
* Kazimieras Steponas Šaulys – prelatas, signataras;
* Vytautas Šaulys – politikas.
Drapalis

**Drapalis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 8 km į šiaurę nuo Leipalingio, Cijūniškės miške. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,97 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 126,1 m. Šiaurinis krantas žemas, plačiai užpelkėjęs – plyti ~ 8 ha dydžio Drapalio pelkė. Rytinis krantas aukštas, kiek atokiau į rytus įsikūręs Drapalių kaimas. Ežeras nenutekantis, priklauso Giedavardžio ežero baseinui.

Ežerėvardis *Drapãlis* kildinamas nuo *drapoti* („mindyti“).

## Šaltiniai
Šauliukas

**Šauliukas** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 6 km į šiaurės rytus nuo Leipalingio. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,3 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 128 m. Krantai aukštoki, tik pietinis krantas žemas. Ežerą iš vakarų ir šiaurės supa Stračiūnų miškas, o į pietryčius plyti dirbami laukai. Šalia įsikūręs Šaulėnų kaimas. Ežeras nenutekantis, priklauso Pašaulės baseinui (Avirio ežero intakas).

## Šaltiniai
Zervynas

**Zervynas** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 6,5 km į šiaurės rytus nuo Leipalingio, Stračiūnų herpetologiniame draustinyje. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,45 km, plotis – iki 0,28 km. Altitudė 127,7 m. Krantai aukšti, apaugę siauru medžių ruožu, tik šiaurinis krantas žemas ir pelkėtas. Aplinkui daugiausia plyti pievos ir dirbami laukai. Ežeras nenutekantis, priklauso Avirės baseinui.

## Šaltiniai
Tabalis (Druskininkų sav.)

**Tabalis** arba **Tobolis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 7,5 km į šiaurės rytus nuo Leipalingio. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,39 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 141,9 m. Krantai aukštoki, tik rytinis krantas žemas. Krantai beveik ištisai apaugę medžiais. Iš pietų prieina Liškiavos miškas. Rytuose išteka upelis link Žagarių ežerėlio (Nemuno intako Avirės baseinas). Vakarinėje pakrantėje įsikūręs Stračiūnų kaimas, kaimo turizmo sodyba, šiaurrytinėje – Barzdžiūnų kaimas.

## Šaltiniai
Varelis

**Varelis** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 9 km į šiaurės rytus nuo Leipalingio. Ežero ilgis iš vakarų į rytus - 0,33 km, plotis - iki 0,21 km. Altitudė 139,7 m. Yra medžiais apaugusi 0,49 ha sala. Krantai neaukšti, beveik ištisai apaugę siauru medžių ruožu. Aplinkui plyti pievos. Į šiaurės vakarus plyti ~ 5,5 ha dydžio pelkė. Šalia įsikūręs Barzdžiūnų kaimas. Ežeras nenutekantis, priklauso Nemuno intako Avirės baseinui.

## Šaltiniai
Neviedis

**Neviedis** – ežeras pietų Lietuvoje, Lazdijų rajone, apie 4 km į pietryčius nuo Kapčiamiesčio, Kapčiamiesčio girioje (Neviedžio ir Vainiūnų miškai). Ilgis iš pietų į šiaurės vakarus 0,98 km, plotis iki 0,34 km. Altitudė 105,1 m. Krantai aukšti. Iš visų pusių, išskyrus rytus, supa miškas. Ežeru prateka Baltosios Ančios intakas Neviedė (įteka kaip Salotė iš Dumblinio ežero).

Prie Neviedžio įsikūrę Vainiūnai.

Vandenvardis *Nevíedis* sudarytas iš neiginio *ne-* ir šaknies *vied-*, kuri galbūt susijusi su *vaidas* („vaiduoklis“), *vaidentis*.

## Šaltiniai
Mekšrūtas

**Mekšrūtas** – ežeras pietų Lietuvoje, Lazdijų rajone, apie 1,5 km į rytus nuo Kapčiamiesčio, Ilgininkų hidrografiniame draustinyje. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,48 km, plotis – iki 0,29 km. Altitudė 109,8 m. Šiaurinis ir rytinis krantai aukšti, pietinis krantas žemas. Ežerą supa Dumbliauskų miškas, tik pietinėje pakrantėje plyti dirbami laukai. Šiaurės rytuose išteka upelis link Salotės upelio (Baltosios Ančios baseinas). Prie ežero įsikūręs Jančiulių kaimas. Pietine pakrante eina kelias .

Pavadinimas kilęs nuo žuvies pavadinimo *mekšras* („kuoja“).

## Šaltiniai
Daumantas (reikšmės)

**Daumantas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Daumantienė (ištekėjusi moteris) ir Daumantaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
* Daumantas (Domantas) – Lietuvos didysis kunigaikštis
* Daumantas Pskoviškis – Nalšios kunigaikštis
* Jokūbas Daumantas – knygnešys, visuomenės veikėjas
* Juozas Lukša-Daumantas – Lietuvos partizanas
* Tomas Daumantas – futbolo žaidėjas
* Vladas Daumantas – diplomatas, politinis veikėjas, kolekcininkas
Jočionys

**Jočionys** – Vilniaus miesto dalis, esanti į vakarus nuo miesto centro, kairiajame Neries krante, prie Gariūnų. Yra šiluminė elektrinė, vandens valymo įrenginiai.

Gyvenvietę aptarnauja 20 nr. autobusai (Jočionių, Elektrinės stotelės).

## Istorija

Jočionys šaltiniuose minimi nuo 1744 m. (*Joczuny, Jaczany*). Tai buvo rėžinis kaimas su palivarku, o upės pakrantėje buvo įsikūrę viensėdžiai. Pro Jočionių apylinkes ėjo senasis kelias į Kauną. 1905 m. Rudaminos valsčiaus Jočionių kaime gyveno 134 žmonės. Pietinė dabartinių Jočionių dalis (Neskučių gatvė) buvo atskira Neskučnajos gyvenvietė (*Нескучная*; 1905 m. – 66 gyv.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antakriaunis

:: *Apie viensėdį žr. [[Antakriaunis (viensėdis)]]*.

**Antakriaunis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, šalia Kriaunos upės ir Kriaunelio ežero. 2 sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stasys Dirmantas

**Stasys Dirmantas** (1887 m. lapkričio 14 d. Raseiniuose – 1975 m. sausio 26 d. Čikagoje, JAV) – geodezininkas, profesorius, Lietuvos kariuomenės brigados generolas, politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Skaudvilėje, Šilalėje, Varšuvoje. 1908 m. baigė Vilniaus realinę mokyklą. 1914 m. baigė Maskvos Konstantino matininkų institutą  ir dėstė Tomsko technologijos institute. Per Pirmąjį pasaulinį karą Rusijos kariuomenės artilerijos karininkas. 1918 m. grįžęs į Lietuvą – Žemės ūkio ministerijos įgaliotinis Ukmergėje, miškų urėdas, 1918 m. Kaune su kitais įkūrė Matininkų sąjungą, suorganizavo matininkų kursus. 1919 m. įstojo į Lietuvos kariuomenę, 1919–1924 m. dėstė Karo mokykloje. 1921–1922 m. Aukštųjų kursų, nuo 1922 m. Lietuvos universiteto Geodezijos katedros vedėjas, nuo 1930 m. profesorius.

1924–1927 m. Aukštųjų karo technikos kursų, 1926–1927 m. Vyriausiojo štabo Karo mokslo valdybos kursų viršininkas, 1927–1929 m. Karo technikos kursų viršininkas, 1929–1933 m. Aukštųjų karininkų kursų viršininkas. 1927–1933 m. lietuvių karininkų Ramovės tarybos narys, vicepirmininkas, kariuomenės sporto draugijos pirmininkas. 1933 m. išeinant į atsargą, suteiktas pulkininko laipsnis. 1935–1938 m. XVII ministrų kabinete krašto apsaugos ministras, nuo 1937 m. vasario 16 d. brigados generolas. Turėjo būstą Kaune, „Tulpės“ kooperatyvo name A. Mickevičiaus g. 15.

(1935 m. lapkričio 1 d. – 1938 m. kovo 24 d.). Vytauto Didžiojo universitete Geodezijos ir kelių katedros vedėjas, ekstraordinarinis profesorius. 1940 m. Lietuvą okupavus TSRS valdžios įsakymu atleistas iš universiteto, bet rudenį vėl paskirtas katedros vedėju. 1942–1944 m. Vytauto Didžiojo universiteto Statybos fakulteto dekanas. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, dėstė lietuvių techniko mokykloje. Nuo 1950 m. gyveno Čikagoje. Dalyvavo JAV lietuvių organizacijų veikloje, 1959–1968 m. Pasaulio lietuvių inžinierių ir architektų sąjungos, 1964–1974 m. Lietuvių profesorių draugijos Amerikoje pirmininkas.

## Bibliografija
* 1919–1920 m. parašė pirmuosius lietuviškus vadovėlius artileristams
* Topografija, 1923 m.
* Nivelyrų konstrukcijos, 1932 m.

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 2 laipsnio ordinas
* 1933 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai

## Literatūra
* Antanas Ražinskas. Lietuvos geodezijos ir kartografijos istorija. AGI. 2 sąs. Kaunas, 2000

## Nuorodos
* Biografiniai duomenys
Swing

**Swing** – aplikacijų programavimo sąsaja grafinei vartotojo sąsajai sukurti. Swing numato įvairius galimus vartotojo sąsajos komponentus, tokius kaip mygtukai, teksto laukai, lentelės, medžiai ir kitus. Swing naudojamas java programose. Jos išpildymai paprastai taip pat didele dalimi yra parašyti šia kalba. Tik Swing komponentus naudojanti programa turėtų vienodai atrodyti nepriklausomai nuo to, kokioje operacinėje sistemoje ji vykdoma.

## Look & Feel
Swing numato galimybę nesunkiai kurti labai įvairiai atrodančias to paties komponento versijas. Tam visi svarbesni komponentai susideda iš tarpusavyje sujungtų pagrindinio ir kuriant objektą automatiškai sukuriamo ir prijungiamo pagalbinio (klasės vardas baigiasi priesaga UI) objektų. Vartotojo programa komponentą pasieka naudodamasi tik pagrindinio nario metodais. Tačiau šis pagrindinis objektas visą grafinį atvaizdavimą bei atsakus į pelės bei klaviatūros veiksmus deleguoja pagalbiniam UI objektui. Pakeičiant šį UI objektą (Swing API numato būdus tai padaryti), gali pasikeisti komponento vaizdas bei daugelis jo savybių. Kai kurios firmos kuria specifinius *Look & Feel* kaip savo prekinį ženklą. Swing išpildymuose neretai būna keletas galimų standartinių *Look & Feel*, kuriuos galima keisti net ir programai tebeveikiant. Kuriant savo UI objektus, juos galima kildinti iš standartinių UI klasių, naujai perrašant tik tuos metodus, kurie turi veikti skirtingai.

## Modeliai
*Pagrindinis straipsnis – [[Modelis (objektinis programavimas)]]*

Swing sistemoje plačiau naudojama modelio samprata. Pavyzdžiui, kuriant lentelę, programuotojas sukuria ir su Swing lentele susieja jos modelį. Modelis turi metodus lentelės eilučiu bei stulpelių skaičiui gauti bei lentelės nario reikšmei nurodytoje vietoje rasti. Jei ekrane rodoma labai didelė lentelė, modelio bus paklausta tik apie matomų langelių reikšmes. Tai gali būti efektyvu jei langelio reikšmės radimas užtrunka (tarkim, reikia susisiekti su duomenų bazės serveriu). Jei toks lankstumas nereikalingas, visi komponentai turi standartinius modelius, kuriuos galima naudoti pagal nutylėjimą.

## Išpildymo efektyvumas
Gerai veikiantį Swing išpildymą parašyti palyginus sunku, ir net paties autoriaus (Sun) versijos praeityje neretai susilaukdavo kritikos dėl nepamatuoto atminties naudojimo ir lėto veikimo. Tačiau su kiekviena nauja versija Swing išpildymų efektyvumas gerėja.

## Išpildymai
* Swing API autorius, Sun microsystems, pateikia šio standarto išpildymus įvairioms operacinėms sistemoms.
* GNU projektas (GNU Classpath) pateikia nepriklausomai parašytą Swing API išpildymą, kuris nėra susietas su konkrečia operacine sistema ir dažniausiai aptinkamas GNU/Linux arba įvairiose specializuotose aplinkose.
Agridžentas

**Agridžentas** () – Italijos miestas pietinėje Sicilijos pakrantėje, Agridžento provincijos sostinė. Žymus savo archeologinėmis radavietėmis, įtrauktomis į pasaulio paveldo sąrašą.

## Istorija

Agridžentas įkurtas lygumoje prie jūros, greta dvi upės Hypsas ir Akragas, o šiaurėje kalnagubris, tad vietovė natūraliai įtvirtinta. Miestas įkurtas apie 582–580 m. pr. m. e. ir manoma, kad taip padarė graikų kolonistai iš Gelos, pavadinę miestą **Akragu** ()). Žodžio reikšmė neaiški, nors paplitusi legenda, apie miesto įkūrėją tokiu vardu, bet manoma, kad ji sukurta vėliau tam, jog paaiškintų miesto pavadinimą.

Akragas greitai augo ir tapo vienu iš turtingiausių miestų Didžiojoje Graikijoje. Jis tapo svarbiu valdant VI a. pr. m. e. tironams Falariui ir Teronui Akragiečiui ir tapo demokratija nuvertus Terono sūnų Trasidėjų. Nors miestas buvo neutralus kare tarp Atėnų ir Sirakūzų, miesto demokratija buvo nuversta, kai jį nusiaubė kartaginiečiai 406 m. pr. m. e. Akragas visiškai neatsigavo, nors padėtis pagerėjo IV a. pr. m. e. valdant Timoleonui.

III a. pr. m. e. miestą valdė pakaitom romėnai (262 m. pr. m. e.) ir kartaginiečiai (255 m. pr. m. e.). Akragas smarkiai nukentėjo per Antrąjį Pūnų karą, kai kartaginiečiai ir romėnai kovėsi dėl jo kontrolės. Romėnai galiausiai užėmė Akragą 210 m. pr. m. e. ir pervadino *Agrigentu*, nors dar kelis šimtmečius jame buvo kalbama beveik vien graikiškai. Valdant romėnams miestas vėl suklestėjo, o po Julijaus Cezario mirties 44 m. pr. m. e. miesto gyventojams suteikta Romos pilietybė.

Po Vakarų Romos imperijos žlugimo miestas atiteko ostgotams, o vėliau Bizantijai. Tuo metu miesto gyventojai apleido žemutines miesto dalis ir įsikūrė ant kalvos, kur buvo akropolis. Manoma kad taip įvyko sėl berberų ir saracėnų antpuolio grėsmės. 828 m. saracėnai užėmė miestą. Arabų kalba jie jo pavadinimą tarė *Kerkent*, o sicilietiškai – *Girgenti*. Toks miesto pavadinimas išliko iki 1927 m., kai Benito Mussolini grąžino itališką lotyniško pavadinimo versiją.

Rodžerio I vadovaujami normanai užėmė miestą 1087 m. ir čia įkurdino vyskupą. Gyventojų kiekis buvo mažas per visus viduramžius, bet po XVIII a. padidėjo. 1860 m. gyventojai entuziastingai parėmė Giuseppe Garibaldi, kai šis vienijo Italiją. Miestas patyrė keletą antskrydžių per Antrąjį pasaulinį karą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus miesto puslapis (italų k.)
Aidai (žurnalas)

**Aidai** – katalikiškas kultūros, literatūros ir politikos periodinis leidinys, nuo 1944 m. gruodžio iki 1991 m. leistas užsienyje lietuvių kalba.

## Istorija
1944–1945 m. *Lietuvių sąjungos [[Miunchenas|Miuncheno]] skyriaus informacinis leidinys [[Bavarija|Bavarijoje]] gyvenantiems lietuviams*. Išėjo 2 numeriai. Jį leido ir redagavo V. Bieliauskas Miunchene (Vokietija); spausdintas rotatoriumi. Stengėsi tęsti leidinių „Naujoji Romuva“ ir „Židinys“ tradicijas.

Nuo 1945 m. rugsėjo buvo spausdinamas spaustuvėje ir vadinosi *lietuvių informacinis leidinys*, nuo lapkričio 15 d. (Nr. 8) – *kultūrinis informacinis leidinys*, tapo kultūros žurnalu. Jo vyr. redaktorius buvo V. Bieliauskas, redaktorius – Kazys Bradūnas. 1947–1948 m. leistas Augsburge kaip *mėnesinis kultūros žurnalas*, leidėjas-redaktorius Juozas Sakevičius, leidėjas P. Gaučys. 1949 m. žurnalas perkeltas į Švabiš Gmundą, redagavo Jonas Grinius, vėliau Paulius Jurkus, išleisti penki numeriai. Iš viso Vokietijoje ėjo 48 numeriai, jų komplektas turėjo 1536 puslapius.

Nuo 1949 m. spalio leidimą perėmė Lietuvos pranciškonai. Jie 1950 m. pradžioje žurnalą perkėlė į Brukliną, JAV. Būtent tada žurnale atsirado politinių aktualijų temos, nauji skyriai „Politika“ ir „Visuomeninis gyvenimas“. Tiesa, 1953 m. politinių aktualijų skyriaus buvo atsisakyta. Žurnale rašė Antanas Vaičiulaitis, Bernardas Brazdžionis, Jonas Aistis, Jurgis Jankus, Mykolas Vaitkus, Faustas Kirša, Stasys Santvaras, Kazys Bradūnas, Alfonsas Nyka-Niliūnas, Henrikas Nagys ir kiti.

Iki 1982 metų žurnalas buvo leidžiamas kas mėnesį, po to kas du mėnesius, nuo 1986 m. kas ketvirtį. Rašė Lietuvos istorijos, kultūros, meno, filosofijos, religijos, teologijos, politikos, spaudos, kalbos klausimais, spausdino grožinės literatūros kūrinius, kritikos straipsnius, dailės darbų reprodukcijas.1952-1965 m. skyrė kasmetines literatūros ir mokslo premijas. Tiražas 1980 m. – 1650 egz.

1991 m. perkeltas į Lietuvą ir susijungė su Lietuvoje leidžiamu „Naujuoju Židiniu“, nuo 1992 m. pradėtas leisti nauju pavadinimu „Naujasis židinys-Aidai“. 1994 m. įsteigta leidykla „Aidai“ perėmė šio mėnraščio leidybą, o žurnalo steigėjo teisės buvo perduotos Ateitininkų federacijai.

## Redaktoriai
* Vytautas Juozas Bieliauskas, Antanas Pauliukonis – 1944–1945 m.;
* Kazys Bradūnas, Jonas Grinius, Paulius Jurkus – 1945–1947 m.;
* Juozas Sakevičius – 1947–1948 m.;
* Antanas Vaičiulaitis – 1950–1963 m.;
* Juozas Girnius – 1965–1980 m.;
* Leonardas Andriekus, Kęstutis Trimakas – 1980–1991 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žurnalas „Naujasis židinys – aidai“;
* Žurnalas „AIDAI“;
Lygiagretaus programavimo mitai

**Aštuoni lygiagretaus programavimo mitai** yra aštuonios paplitusios, tačiau neteisingos prielaidos, dažnai padaromos nepatyrusių programuotojų, kuriant paskirstyto skaičiavimo sistemas.

# Kompiuterinis tinklas yra patikimas: siunčiama informacija visada pasiekia adresatą.
# Pradėjus siųsti žinutę, priimanti pusė apie tai sužino akimirksniu.
# Žinutės turinys perduodamas be galo greitai.
# Įsilaužti į tinklą neįmanoma.
# Tinklo topologija nesikeičia.
# Yra tik vienas administratorius.
# Informacijos persiuntimas nieko nekainuoja.
# Visose tinklo dalyse visi procesai vyksta vienodai.

Šias prielaidas surinko ir apibendrino kaip mitus įvairūs lygiagretaus programavimo specialistai, daugiausia iš Sun Microsystems. Mitų sąrašas pirmąkart pasirodė 1994 metais. Iš pradžių mitai buvo septyni, aštuntasis mitas buvo pridėtas 1997 m.

## Išnašos
Mantas Česnauskis

**Mantas Česnauskis** (g. 1981 m. liepos 22 d. Plungėje) – buvęs krepšininkas žaidęs įžaidėjo pozicijoje, treneris.

2006 m. rugpjūčio pabaigoje persikėlė į Lenkijos Slupsko „Energa Czarni“ klubą. 2019 m. pradžioje perėmė Slupsko „Czarni“ vyr. trenerio pareigas.

## Pasiekimai
* LKL čempionas (2002 – Lietuvos Rytas)
* NEBL čempionas (2002 – Lietuvos Rytas)
* Rezultatyviausias LKL krepšininkas (2005 – Nevėžis)
* PLK čempionas (2013 - Stelmet)

## Nuorodos
* LKL statistika