open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tatjana Majorova

**Tatjana Majorova** ( 1941 m. kovo 27 d. Čiasov Jaras, Donecko sritis –  2017 m. gruodžio 30 d. Vilnius) – Lietuvos teatro aktorė.

## Biografija
1964 m. baigė I. Karpenkos-Karo teatro meno institutą Kijeve. 1964–1967 m. Sevastopolio, 1967–1991 m. Lietuvos rusų dramos teatro aktorė. Vaidyba dramatiška, temperamentinga.

## Svarbesni vaidmenys
* Serafima – Michailas Bulgakovas. Bėgimas 1967 m.
* Ženia – Michailas Roščinas. Valentinas ir Valentina 1971 m.
* Irina – Aleksandras Volodinas. Su mylimaisiais nesiskirkite 1973 m.
* Marija – Jonas Drucė (Ion Drutâ). Šventų švenčiausia 1976 m.
* Serafina – Tenesis Viljamsas. Ištatuiruotoji rožė 1978 m.
* Iskra – Vladimiras Rozovas. Kurtinio gūžta 1979 m.
* Nataša Golubeva – Aleksandras Gelmanas. Akis Į akį su visais 1982 m.
* Boba Vienaakė – Kazys Saja. Jaučio metai 1984 m.
* Sara Bernar – Džonas Murellas. Langusto juokas 1987 m.
* Meri Kevan Tairon – Judžinas O'Nylas. Ilga kelionė į naktį 1988 m.
Taip pat vaidino ir kine.
Ryškiausias vaidmuo filme „Pasigailėk mūsų“ – 1978 m. Lietuvos kino studijoje sukurtoje istorinėje dramoje ji suvaidino vieną pagrindinių – motinos – vaidmenį. Filmo režisierius statytojas Algirdas Araminas.
Kiti filmai:
Туманность Андромеды. 1967 m.
Развязка. 1969 m.
Открытая книга. 1973 m.

## Šaltiniai
Kauno technologijos universiteto Maisto institutas

**Kauno technologijos universiteto Maisto institutas** (**KTU MI**) – Kauno technologijos universiteto mokslo tyrimų institutas Kaune, Radvilėnų pl. 19C.

## Istorija
Institutas įsteigtas 1958 m. kaip Sąjunginio sviesto sūrių instituto Lietuvos filialas. Vėliau instituto mokslininkai pradėjo vykdyti ir kitų mokslo sričių mokslinius tyrimus. 1991 m. registruotas Lietuvos maisto instituto pavadinimu (LMaI), 2003 m. Lietuvos mokslų akademijos Maisto institutas reorganizuotas į Kauno technologijos universiteto Maisto institutą (KTU MI), turintį universiteto mokslo instituto statusą.

XX a. septintame dešimtmetyje institute buvo įkurta Raugų laboratorija, kuri gamino raugus Lietuvos ir gretimų šalių pieno įmonėms, ir Cheminių reagentų laboratorija, kuri gamino cheminius reagentus pieno kokybei nustatyti ir mikrobiologines terpes. 1970 m. pradėjo veikti bandomoji pieninė, kurioje daugiau kaip 20 metų buvo išbandomos pieno perdirbimo technologijos iki diegimo į gamybą. Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę sukurta naujų maisto gaminių, patobulintos kai kurios technologijos. Ištirtos natūralių priedų naudojimo galimybės įvairių pieno ir mėsos gaminių, žuvų konservų, duonos, majonezo gamybai.

## Veikla
Veikia Chemijos, Juslinės analizės, Mikrobiologijos, Technologijos mokslinės laboratorijos, Bandymų laboratorija ir Informacijos skyrius. Dirba 61 darbuotojas, iš jų 2 habilituoti daktarai ir 20 daktarų. Mokslinių tyrimų svarbiausios kryptys: maisto kokybės, saugos valdymo ir užtikrinimo sistemos; maisto produktų mikrobiologinių procesų tyrimai; kokybiško ir sveiko maisto technologijos; maisto dispersinių struktūrų, naujų maisto produktų bei jų gamybos principų kūrimas ir tobulinimas; maisto produktų laikymas, jų kokybės kontrolė; įvairių veiksnių įtaka produktų kokybei.

Tiriama įvairių veiksnių įtaka žaliavų ir maisto produktų juslinei kokybei, atliekama maisto mikroorganizmų selekcija ir identifikavimas, tiriamos jų savybės. Teikiama metodinė ir praktinė parama maisto pramonės ir gaminių kokybę kontroliuojančių tarnybų specialistams. Tyrimų rezultatai skelbiami mokslo žurnaluose: nuo 1995 m. einančiuose „Maisto chemija ir technologija“ ir „Cheminė technologija“, „Žemės ūkio mokslai“, kituose Lietuvos ir užsienio moksliniuose leidiniuose.

## Direktoriai
* 1958–1980 m. Vytis Vaitkus
* 1981–1983 m. J. Gibas
* 1983–1989 m. Aloyzas Gudonis
* 1989–2000 m. Donatas Kačerauskis
* 2000–2001 m. Joana Šalomskienė
* 2002–2004 m. Daiva Leskauskaitė
* nuo 2005 m. Antanas Šarkinas
* nuo 2016 m. Alvija Šalaševičienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* KTU MI internetinis puslapis
The Twins diskografija

The Twins - vokiečių elektroninės muzikos duetas, susikūręs 1980 m. Nuo debiuto 1981 m. yra išleidę 6 studijinius ir nemažai rinktinių albumų bei daugybę singlų. 1995 m. daugybės klausytojų pageidavimu visi ankstesni grupės albumai atnaujinti skaitmeniniu būdu ir su Hansa/BMG leidimu The Twins leidybinės kompanijos „Passion Factory Records“ perleisti kompaktinių diskų pavidale.

## Albumai

* 1981 m. - Passion Factory
* 1982 m. - Modern Lifestyle
* 1983 m. - A Wild Romance 
* 1984 m. - Until The End Of Time 
* 1986 m. - Hold On To Your Dreams 
* 1993 m. - The Impossible Dream

## Rinkiniai

* 1992 m. - Classics - Remixed
* 1994 m. - 12" Classics
* 1998 m. - Ballet Dancer (Best Of)
* 2002 m. - The Best Of (DMM Edition)
* 2005 m. - Live in Sweden
* 2006 m. - 12" Classics and rare tracks
* 2008 m. - Singles Collection

## Singlai

* 1980 m. - Runaway
* 1981 m. - The Desert Place
* 1982 m. - Birds And Dogs
* 1982 m. - Face To Face - Heart To Heart
* 1983 m. - Not The Loving Kind
* 1983 m. - Ballet Dancer
* 1984 m. - Love System
* 1985 m. - The Game Of Chance
* 1985 m. - Deep Within My Heart
* 1987 m. - Love In The Dark
* 1988 m. - Time Will Tell
* 1988 m. - One Day
* 1992 m. - Not The Loving Kind (remix)
* 1993 m. - Ballet Dancer (remix)
* 1993 m. - Tonight
* 1994 m. - Love Is Blind
* 2006 m. - Ballet Dancer (Latino Mix)

## Singlų b - pusių dainos
Dauguma šių kūrinių yra panaudotos rinktiniuose grupės albumuose kaip *bonus* dainos.

* Playing With Fire
* Can´t Get Out
* War On War
* Breaking My Heart
* Don´t Know What To Do
* Going Through The Motions
* Forever and Ever
* Wheels On Fire
* The Golden Ring
* Younger Days
* The Rattler

## Videografija

* 1994 m. - Video Classics 80-94
* 2006 m. - Live in Sweden

## Nuorodos

* Detalizuota grupės diskografija 
* Oficialus The Twins tinklalapis
Fajakai

**Fajakai** graikų mitologijoje minima tauta, gyvenusi Viduržemio jūros Scherijos saloje (Fajakijoje). Pirmą kartą paminėta Homero Odisėjoje, kaip paskutinė jo stotelė prieš grįžtant namo į Itakę.

Kai Odisėjas susikonstravo plaustą ir išplaukė į jūrą, priplaukė fajakų salą Scheriją. Salos valdovo duktė Nausikaja jam padėjo patekti į Alkinojo rūmus. Ten Odisėjas dalyvavo puotoje, kur dainius Demodokas dainavo apie Trojos karą. Odisėjas papasakojo, kas esąs ir apie visą savo kelionę. Fajakai Odisėjui surinko daug dovanų ir greitu laivu nuplukdė į tėvynę.
Sicilijos mišparai

**Sicilijos mišparai** – gyventojų maištas Sicilijoje 1282 m. prieš Anžu karalių Karolį I, kuris su popiežiaus parama 1266 m. užėmė salą.

## Maišto prielaidos
Maišto kilmė yra konflikte tarp Štaufenų valdomos Šventosios Romos imperijos ir popiežiaus dėl Italijos kontrolės. Po Štaufeno Manfredo Siciliečio pralaimėjimo 1266 m., popiežius Urbonas IV atidavė Siciliją Karoliui I Anžu.

Karolis manė, jog Sicilija yra tramplinas jo ambicijoms Viduržemio jūros regione, o tarp jo planų buvo Bizantijos imperatoriaus Mykolo VIII Paleologo nuvertimas. Jo prancūzai pareigūnai vogė, žudė ir prievartavo siciliečius.

Yra dvi, iš dalies suderinamos, įvykių versijos. Viena pabrėžia Mykolo Paleologo ir Aragono karaliaus Petro Aragoniečio, Manfredo žento, *[[Weltpolitik]]*, kita – Karolio nepopuliarumą tarp siciliečių. Antroji versija išplito per Italijos suvienijimo metu, kai ją paskelbė patriotas Michele Amari. Mykolas VIII savo autobiografijoje rašė: „Jei tvirtinčiau, kad buvau Dievo instrumentas suteikęs siciliečiams laisvę, tai sakyčiau vien tiesą“.

## Maištas
Maištas buvo šiuo vardu pavadintas, nes kilo per mišparus Velykų pirmadienį (1282 m. kovo 30 d.) šalia Šventosios Dvasios bažnyčios Palerme. Per kitas šešias savaites buvo nužudyti tūkstančiai Sicilijoje gyvenančių prancūzų. Tiksliai nežinoma kas sukėlė maištą, bet įvairios versijos turi daug bendrų elementų.

Steven Runciman nuomone, siciliečiai šventė, kai keli prancūzų pareigūnai prisijungė ir pradėjo gerti. Seržantas Drouet ištempė vedusią moterį iš minios ir vargino priekabiavimais. Jos vyras jį užpuolė su peiliu ir nužudė. Kai kiti prancūzai bandė atkeršyti už draugą įsikišo siciliečių minia ir juos nužudė. Tuo metu visi Palermo varpai pradėjo kviesti į mišparus.

Pagal Leonardo Bruni (1416 m.), palermiečiai šventė už miesto ir atėjo prancūzai ieškodami ginklų ir tuo pretekstu pradėjo glamonėti siciliečių krūtis. Prancūzai buvo užpulti ir su ginklais ir akmenimis nužudyti. Naujienos pasiekė kitus Sicilijos miestus ir užsiplieskė maištas.

## Pasekmės
Pasinaudodamas neramumais Petras III Aragonietis įsiveržė į Siciliją ir tapo jos karaliumi. Karolis ir jo įpėdiniai valdė žemyninę Neapolio karalystę, kol ją užėmė Petro įpėdinis 1442 m.

## Kiti posakio panaudojimai
* 1494 m. Prancūzijos karalius Karolis VIII Maloningasis įsiveržė į Italiją ir pareiškė Ispanijos ambasadoriui, kad jo armijos judės taip greitai, jog jis „pusryčiaus Milane ir pietaus Romoje“. Ambasadorius suabejojo ar jis spėsiąs į mišparus Sicilijoje.

## Išnašos
Megakarioblastas

**Megakarioblastas** – stambų branduolį ir bazofilišką citoplazmą turinti ląstelė. Iš jų, hemopoezės metu, ryškiai pakintant branduoliui (labai padidėja ir segmentuojasi) ir citoplazmai, formuojasi *megakariocitai*.

Iš megakariocitų citoplazmos kaulų čiulpuose formuojasi *[[kraujo plokštelės]]*. Jų ląstelėse be įprastų organelių, atsiranda negrūdėtojo endoplazminio tinklo kanalų, ties kuriais megakariocito citoplazmos gabalėliai atitrūksta ir virsta kraujo plokštelėmis.
Boristenas

**Boristenas** graikų mitologijoje - Skitijos upės dievas. Boristenas yra dabartinis Dniepras, kuris pietuose įteka į Juodąją jūrą. Gretimi upės dievai Istras (Dunojus) ir Tanajas (Donas). Pagal Antoniną Liberalį  jis turėjo sūnų Toą, taip pat tapatinama su Dnepru.

Antoninas Liberalis, Metamorfozės 27:

„Artemidė Ifigeniją nunešė tolį nuo Graikijos, į Ponto jūrą (Juodąją jūrą) pasveikindama Euksiną, Boristeno sūnui Toai (Dnepro upei). Ji pakvietė klajoklių gentį tauriečius, kadangi  vietoje Ifigenijos ant altoriaus atsirado bulius (*tauros*).“
Beigango tarptautinis muzikos festivalis

**Beigango tarptautinis muzikos festivalis** () – „Beigano filharmonijos draugijos“ (雲林縣北港愛樂協會) projektas, vykstantis Beigange, Junlino apskrityje, Taivane. Nuo projekto gimimo 2006 metais festivalis sėkmingai tęsiamas ir plečiamas. Šiuo metu tai didžiausias festivalis Junlino srityje. Viena iš festivalio sudedamųjų dalių – koncertų serija, daugiausiai mediniams pučiamiesiems (solo, kamerinė muzika ir medinių pučiamųjų orkestras). Kita ne mažiau svarbi festvalio dalis – edukacinė, čia bendradarbiaujama su „Chia-Hu konservatorija“ (陳家湖音樂學院). Taip pat festivalis atlieka kultūrinių mainų funkciją, jame susitinka menininkai iš viso pasaulio ir keičiasi savo muzikinėmis idėjomis. Tarptautinio Beigango muzikos festivalio meno vadovas – pianistas Heinz Chen.

## Beigangas
Beigangas labiausiai žinomas dėl savo *Chaotia* šventyklos, kuri yra viena svarbiausių šventyklų jūros deivei Madzu. Kadangi kultūrinė scena Beigange aktyvi tik religinių švenčių metu, Beigango filharmonijos draugija stengiasi praplėsti kultūrinių renginių ratą. Festivalio centras – Beigangas, jame vykta didžioji dalis festivalio renginių.

## Istorija
2005 metais „Beigango filharminijos draugija“ suorganizavo pirmąjį „Beigango muzikos festivalį“. Pasirodymuose dalyvavo Beigango pučiamųjų orkestras ir Chia-Hu konservatorijos moksleiviai. 2006 metais Heinz Chen buvo paskirtas festivalio meno vadovu ir pasiryžo praplėsti festivalį – tai buvo „Beigango tarptautinio muzikos festivalio" pradžia. Nuo tada festivalis susilaukė didelio žiūrovų, žiniasklaidos ir vietinių politikų dėmesio. Nuo 2005-ųjų kiekvienais metais festivalį lanko apskrities gubernatorė Su Ji Feng. 2007-aisiais festivalį lankė Detmolto muzikos akademijos rektorius prof. Martin Christian Vogel.

## Reikšmė
Daugiausia koncertų vyksta Beigange. Taip pat vyksta pasirodymai Douliu ir Sinjingo miestuose. Šiuose renginiuose atliekama „rimtoji muzika“. Labai populiarūs tapo keli surengti populiariosios muzikos pasirodymai, pavyzdžiui, koncertas po atviru dangumi „Kultūrinio bendradarbiavimo naktis“ arba pasirodymas vietiniame restorane „Klubo koncertas“. Festivalio tikslas stiprūs kultūrų mainai tarp muzikantų iš viso pasaulio. Taip pat festivalis propaguoja muziką vaikams ir susidomėjusiems muzikos mylėtojams. Būtent todėl tarptautiniai atlikėjai festivalio metu dirba su mokiniais iš Beigango. Festivalio organizuojami koncertai ir meistriškumo kursai yra nemokami. Festivalio organizatoriai vadina save labdaros organizacija, jie suinteresuoti dalintis muzika su bet kuo kam tai įdomu.

## Rėmėjai
Tarptautinis Beigango muzikos festivalis remiamas Beigango savivaldybės, Junlino apskrities ir nacionalinės vyriausybės kultūros skyriaus Taipėjuje, taip pat „Jupiter Band Instruments“ ir „Kawai“ muzikos instrumentų gamintojų. *Chaotia* šventykla ir daugelis vietinių kompanijų taip pat privatūs rėmėjai remia festivalį. 2009 metais tarptautinį Beigango muzikos festivalį remia Sibelijaus muzikos akademija, Suomijoje.
Neoplatonizmas

**Neoplatonizmas** – religinės ir mistinės filosofijos mokykla, kurią III amžiuje įkūrė Plotinas (205–270 m.). Neoplatonizmas buvo paplitęs Romos imperijoje, ypač jos rytinėje dalyje. Ši filosofijos srovė rėmėsi Platono ir jo pasekėjų mokymais.

Dinamizmas – ryškiausias metodologinis šios koncepcijos bruožas. Būtis traktuojama kaip hierarchiška esamybės formų struktūra, emanacijos (ji laikoma būtinu, dėsningu esamybės formų kūrimosi iš absoliuto procesu) būdu laipsniškai kylanti iš kūrybiško, ekspansyvaus absoliuto. Pabrėždamas absoliuto emanacijos imanentiškumą, nepriklausomą nuo valios ar atsitiktinumo, siekė atsiriboti nuo monoteizmo. Neoplatonikai teigė egzistuojant Vieniui arba Gėriui, visų dalykų šaltiniui. Gyvendama dorai ir medituodama siela sugeba susijungti su Vieniu, kas yra tikrosios žmogiškosios būties funkcija.

Neoplatonizmas buvo pagrindinis krikščionybės varžovas iki VI amžiaus.

Neoplatonizmo pradininko Plotino idėjas plėtojo jo Romoje įkurtos mokyklos mokiniai – Amelijas, Porfirijas (233–309 m.). Taip pat ir vėlesnės atšakos: Jamblicho Chalkidiečio mokykla Sirijoje (245–325 m.), Pergamo neoplatonikai (Edesijas, imperatorius Julianas Apostata, IV a.), mokyklos Atėnuose (Proklas, V a.), Aleksandrijoje (Hipatija, IV–V a.), Italijoje (Boecijus, V–VI a.).

Neoplatonizmo idėjų veikiama formavosi patristika, jos paveikė scholastinę viduramžių filosofiją, panteistines renesanso bei naujųjų amžių filosofines sistemas.

Peržiūrėjęs antikos tradiciją, Boecijus ją perdavė Vakarams.
Hemopoezė

**Hemopoezė** - kraujo ląstelių gamyba. Forminiai kraujo elementai daugiausia formuojasi kaulų čiulpuose iš daugiagalių kamieninių ląstelių. Daugiagalės kamieninės ląstelės turi savybę diferencijuotis į mažesnių potencinių savybių ląsteles, o šios į kraujo forminius elementus.

Ankstyvosios embriogenezės metu, kai visi gemalo griaučiai yra kremzliniai ir dar nesusiformavę kaulų čiulpai, kraujo ląstelės ima rutuliotis trynio maišo mezenchimoje. Vėliau šių ląstelių raidos vieta tampa kepenų, blužnies hemopoezinis audinys ir epitelinis užkrūčio liaukos audinys. Galutinai prieš vaisiaus gimimą vyraujančią padėtį užima kaulų čiulpai, kuriuose formuojasi visi kraujo forminiai elementai. Įvairių kraujo ląstelių raida po gimimo yra vadinama: eritropoezė, granulopozė, limfopoezė, monocitopoezė. Kraujo poembrioninė gamyba yra tik fiziologinė kraujo regeneracija.
Prancūzijos užjūrio departamentas

**Prancūzijos užjūrio departamentas** (, DOM), kitaip **Prancūzijos užjūrio regionas** () – Prancūzijos Respublikos teritorija, buvusi kolonija, turinti specialų statusą. Tai – aukščiausio administracinio lygmens Prancūzijos užjūrio valda. Žemesniam lygmeniui atstovauja Prancūzijos užjūrio bendrijos.

Šis administracinio vieneto tipas egzistuoja nuo 1946 m., jie buvo vadinami departamentais, bet Prancūzijos decentralizacijos politikos metu 1982 m. jiems suteiktas regionui būdingas statusas. Nepaisant to, terminas „užjūrio regionas“ oficialiai nebuvo vartojamas iki 2003 m. kovo 28 d. konstitucijos. Kol kas jis nėra plačiai įsitvirtinęs ir dabar.

Kaip integrali Prancūzijos dalis, jie siunčia atstovus į Prancūzijos parlamentą, Senatą, į Europos Parlamentą, naudoja eurą kaip savo valiutą.

## Sąrašas

Šiuo metu Prancūzija turi 5 valdas, kurioms priskiriamas užjūrio departamento statusas:
* Gvadelupė (Karibai)
* Majotas (Indijos vandenynas), nuo 2011 m. balandžio 3 d.
* Martinika (Karibai)
* Prancūzijos Gviana (Pietų Amerika)
* Reunjonas (Indijos vandenynas).

1976–1985 m. Sen Pjeras ir Mikelonas buvo tapęs užjūrio departamentu. Dabar jis – užjūrio bendrija.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Prancūzijos užjūrio bendrijos
Mažasis Jenisiejus

**Mažasis Jenisiejus** () arba **Ka Chemas** () – upė Rusijoje, Tuvoje; viena iš Jenisiejų sudarančių upių. Susidaro susiliejus Kyzyl Chemo (prasideda Mongolijoje, kur vadinamas Šišchid Golu) ir Balyktyg Chemo upėms, ištakas gaunančioms Sajanų kalnuose. Teka į vakarus siauru slėniu, Vakarų Sajano pašlaite. Aukštupyje vaga slenkstėta, žemupyje teka Tuvos dubuma. Ties Kyzylu susilieja su Didžiuoju Jenisiejumi ir sudaro Jenisiejų, Tuvoje vadinamą Ulug Chemu.

Didžiausi intakai – Burenas, Derzigas, Ulug Šivėjus. Upė lavuojama 142 km nuo žiočių ruože.

## Šaltiniai
Poikilocitozė

**Poikilocitozė** – būsena, kai kraujyje atsiranda netaisyklingos formos eritrocitų. Normalūs eritrocitai yra apvalūs, plokščio disko formos su įgaubtu centru, o poikilocitai yra deformuotos arba visiškai kitokios formos nei normalūs eritrocitai.
Kulvos aerodromas

**Kulvos aerodromas** (retai – *[[Ragožiai|Ragožių]] aerodromas*) – asfaltinis aerodromas Lietuvoje, apie 6 km į šiaurės vakarus nuo Jonavos. Šiuo metu nenaudojamas, teritorijoje įsikūrusi grunto valymo įmonė. Sovietmečiu iš šio aerodromo pakilę lėktuvai daugiausia tręšdavo aplinkinius laukus ir naikino miško parazitus cheminiais preparatais.
Anizocitozė

**Anizocitozė** – reiškinys, kai kraujyje atsiranda nevienodo dydžio eritrocitų. Anizocitozė aptinkama sergant anemija.

Raudonųjų kūnelių išsidėstymo plotis (RDW) yra anizocitozės mato vienetas ir yra apskaičiuojamas kaip eritrocitų kiekio paplitimo nuokrypio, padalinto iš normalaus korpsuskulinio tūrio (MCV), koeficientas.
Mažasis Zabas

**Mažasis Zabas** (, ) – upė Irane ir Irake; Tigro kairysis intakas. Prasideda Kurdistano kalnuose, netoli Piranšahro miesto. Aukštupyje teka kalnais į pietryčius, toliau pasuka į pietvakarius, žemupyje teka Mesopotamijos žemuma. Įteka į Tigrą ties Baidžiu.

Upės vanduo naudojamas drėkinimui. Irake, kalnuose, ant Mažojo Zabo įrengta Dokano užtvanka.

## Šaltiniai
FC Tranzit

**Ventspilio „Tranzīts“** – buvęs Latvijos futbolo klubas iš Ventspilio.

## Istorija
Klubas įkurtas 2006 m. Pateko į Virsliga.

Po 2010 m. sezono prijungtas prie FK Ventspils.

## Pasiekimai

* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Lietuviai
* Mindaugas Malinauskas, vartininkas, 2009–2010 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF (Čempionai ir sezonai)
* RSSSf (Taurių laimėtojai)
Diktatūra (grupė)

**Diktatūra** – Lietuvos patriotinio roko/metalo grupė. Groti padėjo paskutiniajame XX a. dešimtmetyje. Pradžioje jų dainų tekstai buvo rasistiški, neonacistinės ideologijos, dalis apie skustagalvius ir futbolo fanus (ultras). Pirmieji grupės nariai buvo Slibinas, Kaminas ir Indėnas. Su šia sudėtimi „Diktatūra“ įrašė pirmus du albumus „Metas“ ir „TvarkOi!“. Vėliau grupės sudėtis keitėsi, tekstai tapo ne tokie radikalūs, o daugiau susieti su šalies istorija, kultūra, karu, tautos garbe.

## Diskografija
* *Metas* (1996 m.)
* *TvarkOi!* (1997 m.)
* *Tuzinas* (1998 m.)
* *Mūsų-Jūsų* (2000 m.)
* *Pasaulis Apsivers* (2001 m.)
* *Žemė* (2003 m.)
* *Kitokios Dainos* (2003 m.)
* *Baltai* (2004 m.)
* *Lietuvai* (2006 m.)
* *Neliksim užmiršti* (2008 m.)
* Žaliai Balti, Pirmyn! (2014 m.)
* *Duona* (2015 m.)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* 

**Muzikos pavyzdžiai:**
* Daina ''Velniop''
Kretingos maistas

**Kretingos maistas** – Lietuvos švietimo įstaigų centralizuoto maitinimo operatorė.

Viešoji įstaiga „Kretingos maistas“ įkurta 2001 m. Kretingoje. Įstaigos veiklą bei lėšų panaudojimą kontroliuoja valstybė, o uždirbtas pelnas investuojamas į paslaugų gerinimą.

Bendrovė aptarnauja beveik 300-us Lietuvos švietimo įstaigų bei kitų viešojo maitinimo objektų – mokyklų, darželių ir kt.

2011 m. bendrovės apyvarta siekė 27 mln. Lt.

Bendrovės vadovas – Irmantas Norkus. Bendrovėje „Kretingos maistas“ dirba 700 darbuotojų.

## Veikla
Pagrindinė bendrovės veikla – švietimo įstaigų centralizuoto maitinimo organizavimas. VšĮ „Kretingos maistas“ paslaugą teikia tose Lietuvos miestų bei rajonų savivaldybėse, kuriose laimi LR Viešųjų pirkimų įstatymo reglamentuotą paslaugos teikimo konkursą. 2008 m. „Kretingos maistas“ pirmasis Lietuvoje sertifikavo savo švietimo įstaigų maitinimo paslaugą pagal kokybės vadybos sistemos standartą ISO 9001.

Bendrovė teikia centralizuoto maitinimo paslaugas Lietuvos savivaldybių mokykloms, darželiams, ligoninėms ir kitiems objektams: Vilniaus, Šiaulių, Skuodo, Vilkaviškio, Jurbarko, Akmenės, Utenos, Molėtų, Kupiškio, Rokiškio, Biržų, Zarasų, Ignalinos, Mažeikių, Alytaus, Telšių, Ukmergės, Plungės, Kretingos bei kituose miestuose ir rajonuose.

## Taip pat skaitykite
* Centralizuotas maitinimas

## Nuorodos
* Kretingos maistas
Mažasis Uzenis

**Mažasis Uzenis** (, ) – upė Rusijoje (Saratavo srityje) ir Kazachstane (Vakarų Kazachstano srityje). Prasideda Bendrajame Syrte, šalia Jeršovo miesto. Teka daugiausia į pietryčius, lygiagrečiai su Didžiojo Uzenio upe. Įteka į Kamyšo-Samaros ežerų grupę.

Didžiausias intakas – Panika. Upės vanduo naudojamas drėkinimui. Vandenigiausia pavasarį.

## Šaltiniai
Mamakanas

**Mamakanas** () – upė Rusijoje, Irkutsko srities šiaurės rytuose; Vitimo dešinysis intakas. Prasideda Šiaurės Mujos kalnagūbryje, Buriatijos pasienyje. Teka į šiaurės vakarus, aukštupyje vadinama Viduriniuoju Mamakanu. Kerta Deljun Urano kalnagūbrį. Įteka į Vitimą netoli Bodaibo.

Aukštupio vaga slenkstėta. Šalia žiočių, ties Mamakano gyvenviete, upė patvenkta hidroelektrinės užtvanka.

## Šaltiniai
Mamberamas

**Mamberamas** () – upė Indonezijoje, Naujosios Gvinėjos salos šiaurės vakaruose, Papua provincijoje. Pasideda Maokė kalnuose, susiliejus Tariku ir Taritatu upėms. Aukštupyje slenkstėta. Toliau teka į šiaurės vakarus lygumomis, apaugusiomis tropiniais miškais, vaga sudaro meandras. Įteka į Ramųjį vandenyną; sudaro deltą.

Upė laivuojama 240 km nuo žiočių ruože. Mamberamo baseinas pasižymi didele bioįvairove ir nekontaktuojančiomis vietinėmis gentimis.

## Šaltiniai
Vytautas Makaraitis

**Vytautas Makaraitis** (1950 m. rugsėjo 23 d. Kaune – 2009 m. spalio 25 d.) – Lietuvos architektas.

## Biografija
1968-1971 m. mokėsi Kauno politechnikos institute, 1973 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą. 1973-1991 m. dirbo Miestų statybos projektavimo instituto Kauno filiale. 1996-1999 m. Lietuvos architektų sąjungos Kauno skyriaus pirmininkas.

## Svarbiausi projektai
* Poilsio namai „Baldininkas“, Pervalka, 1977 m.
* Viešbutis, Jurbarkas, 1983 m.
* Poilsio namų „Rūta“ valgykla, Nida, 1986 m.
* Ūkinių prekių parduotuvės rekonstrukcija, Kėdainiai, 2000 m.
* Nemakščių Švč. Trejybės bažnyčia, 1990-2002 m.

## Šaltiniai
Mauras

**Mauras** arba **Mamrai** () – ežeras Lenkijoje, Varmijos Mozūrų vaivadijoje, Mozūrijos ežeryne. Tai antras pagal dydį šalies ežeras, jo plotas siekia 104 km². Ilgis 20 km, plotis iki 12 km. Ežero dubuo ledyninės kilmės. Kranto linija raižyta. Yra 33 salos, kurių bendras plotas 213 ha. Kai kurių geografų manymu Mauro ežeras apima šešis tarpusavyje susijungusius ežerus: (tikrąjį) Maurą, Kisainį, Kirsaitį, Dargainį, Šventaseitį, Daubį.

Aplink ežerą įsikūrę kurortiniai miesteliai (Lėcius, Ungura ir kt.).

## Šaltiniai
Algirdas Makarevičius

**Algirdas Makarevičius** (1928 m. sausio 23 d. Kaune – 2015 m. kovo 2 d. ten pat) – Lietuvos ekonomistas, socialinių mokslų daktaras.

## Biografija
1950 m. baigė Kauno darbininkų jaunimo vidurinę mokyklą, 1955 m. Vilniaus universiteto (VU) Ekonomikos fakultetą. 1955–1958 m. VU Politinės ekonomijos katedros aspirantas. 1958–1962 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos Politinės ekonomijos katedros dėstytojas. 1962 m. apgynė ekonomikos mokslų kandidato disertaciją „Ekonominė mintis Lietuvoje feodalinio ūkio irimo ir kapitalistinių santykių formavimosi sąlygomis“.

1962–1993 m. Kauno politechnikos instituto (nuo 1990 m. KTU) Politinės ekonomijos katedros vyr. dėstytojas. Skaitė kapitalizmo politinės ekonomijos, mikro ir makroekonomikos, ekonominių teorijų istorijos ir Lietuvos ūkio istorijos disciplinas. 1968–1988 m. KPI Inžinerinės ekonomikos fakulteto dekanas; 1967 m. docentas. Nuo 2003 m. Veteranų klubo viceprezidentas.

## Mokslinė veikla
Mokslinių darbų pagrindinės sritys: ekonominės minties istorija Lietuvoje XVIII a. pab. – XIX a. trečiame dešimtmetyje, ekonominės teorijos ir ekonominių disciplinų formavimasis Vilniaus universitete 1783–1832 m. Vienas pirmųjų po Antrojo pasaulinio karo tyrė Lietuvos ekonominių draugijų raidą, Kauno technologijos universiteto istoriją. Svarbiausias veikalas „Ekonomikos mokslai senajame Vilniaus universitete“, 1971 m., rusų k.

## Įvertinimas
* 1978 m. LTSR nusipelnęs ekonomistas

## Šaltiniai
Vėgėlė (reikšmės)

Žodis **vėgėlė** gali reikšti:

* vėgėlė – žuvis;
* Vėgėlė – upė Jonavos rajone
* Vėgėlė – lietuviška vyriška pavardė:
** Antanas Vėgėlė – Literatūros almanacho, leisto 1911–1912 m. Vilniuje, redaktorius
** Ignas Vėgėlė (g. 1975 m.) – teisėtyrininkas tarptautininkas.
Vytautas Vincentas Makarevičius

**Vytautas Vincentas Makarevičius** (1930 m. kovo 3 d. Gyviškiuose, Padovinio valsčiuje – 2016 m. gegužės 24 d. Kaune) – Lietuvos inžinierius mechanikas, šilumininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1944–1948 m. mokėsi Sasnavos progimnazijoje, 1948–1950 m. Kauno universiteto parengiamajame skyriuje. 1950–1955 m. Kauno politechnikos instituto (KPI) Mechanikos fakultete studijavo pramonės šiluminę energetiką. 1964 m. KPI apgynė disertaciją „Koridorinių pluoštų aptekėjimo ir šilumos mainų įvairių skysčių srautuose procesų tyrimas“, technikos mokslų kandidatas. 1982 m. Maskvos energetikos institute apgynė disertaciją „Konvektyvinių šilumos mainų, esant bet kokiam fizinių ir pernešimo parametrų kitimui, dėsningumai“, 1983 m. technikos mokslų daktaras.

1955–1957 m. ir 1985–1990 m. KPI dėstytojas; nuo 1990 m. profesorius. 1957–1994 m. dirbo Lietuvos energetikos institute (1956–1967 m. Energetikos ir elektrotechnikos institutas, 1967–1992 m. Fizikinių ir techninių energetikos problemų institutas); 1957–1994 m. Šiluminės technikos, Dujofikacijos, Fizikinių-cheminių šilumos mainų ir kitų laboratorijų vadovas. 1965–1988 m. instituto direktoriaus pavaduotojas. 1991–1999 m. Lietuvos mokslų akademijos narys ekspertas. Buvo žurnalo „Energetika“ redakcinės kolegijos narys.

## Mokslinė veikla
Mokslinių tyrimų kryptis – konvekciniai šilumos mainai skysčių srautuose, šilumos mainų aukštos temperatūros dujų srautuose dėsningumai ir jų panaudojimas. Paskelbė daugiau kaip 140 mokslinių straipsnių. 10 išradimų autorius.

## Bibliografija
* Vamzdžių pluoštų šilumos atidavimas skersiniame skysčių sraute, su kitais, 1968 m., rusų k.
* Šilumos mainai esant fiziniams cheminiams pakitimams, 1978 m., rusų k.
* Energijos pernešimo procesai šilumos siurbliuose, su E. Bubeliu, 1990 m., rusų k.

## Įvertinimas
* 1975 m. LSSR valstybinė premija (su kitais)
* 1980 m. LTSR nusipelnęs inžinierius
* 1984 m. LSSR valstybinė premija (su kitais)

## Šaltiniai
Mana (upė)

**Mana** () – upė Rusijoje, Krasnojarsko krašte; Jenisiejaus dešinysis intakas.

Prasideda Aukštutinės Manos ežere; teka į šiaurės vakarus, aukštupyje vadinama Dešiniąja Mana (*Правая Мана*). Nutekėjusi 12&nbsp;km nuo ištakų 800–1000 m ruožą teka po žeme. Toliau teka Rytų Sajano šiaurine pašlaite, sudaro slenksčius.

Įteka į Jenisiejų netoli Dalnegorsko.

Didesni intakai: Dizo, Didysis Arzybėjus, Mažasis Arzybėjus, Mina, Krolas, Kolba, Didysis Ungutas, Mažasis Ungutas, Žeržulas, Mažasis Keršulas, Didysis Keršulas, Urmanas, Beretė.

Gyvenvietės (pasroviui): Vyjezžy Logas, Koželakas, Golubevka, Narva, Kojus, Koželakas, Didysis Ungutas, Mažasis Ungutas, Žeržulas, Urmanas, Beretė, Manskis, Ust-Mana.

Žemupyje laivuojama. Seniau Mana naudota medienos plukdymui. Upės žemupio dešiniajame krante įsikūręs Stolbų rezervatas.

Sugaunamos žuvys: sterlės, taimeniai, lenokai, kiršliai, lydekos, ešeriai, vėgėlės, strepečiai, pūgžliai, gružliai, rainės, vijūnai.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Tremtis prie Manos upės (sud. Vida Genovaitė Nacickaitė). - V.: Lietuvos nacionalinis muziejus, 2008. - 205 p.: iliustr. - ISBN 978-9955-415-80-0
Mana

**Mana** gali reikšti:

* Mana – magiškų jėgų energija;
* Mana – dangiškasis maistas, kuriuo, pasak Biblijos, Dievas maitino izraeliečius;
* Mana – senovinė valstybė, gyvavusi dabartinio Irano šiaurės vakaruose;
* Mana – Japonijos atlikėjas, grupių Malice Mizer ir Moi dix Mois įkūrėjas;
* Mana – upė Rusijoje, Krasnojarsko krašte;
* Mana – upė Prancūzijos Gvianoje;
* Mana – nedidelė sala, priklausanti Fidžiui.
Isakas Anolikas

**Isakas Anolikas** (1903 m. Šiauliai – 1943 m. IX Kauno fortas) – Lietuvos žydų dviratininkas, Lietuvos olimpinės rinktinės narys ir nacionalinis čempionas.

## Biografija
Nuo 1921 m. žydų sporto klubo „Makabi Šiauliai“ klubo narys. Lietuvos rinktinės sudėtyje dalyvavo olimpinėse žaidynėse. 1924 m. Paryžiuje plento lenktynėse dar dalyvavo Juozas Vilpišauskas, 1928 m. Amsterdame – Vladas Jankauskas, Jurgis Gedminas ir Tadas Tarchumas Murnikas.

* 1924 m. Paryžiaus olimpinės žaidynės, individualios plento lenktynės – distancijos nebaigė
* 1925 m. Lietuvos čempionatas, 10 km lenktynėse pavieniu startu – I vieta
* 1926 m. Lietuvos čempionatas, 70 km komandinės lenktynės („Makabi“ komanda: T. Murnikas, I. Anolikas, M. Landmanas) – I vieta (2 val. 38 min.32,0 sek.)
* 1926 m. Lietuvos čempionatas, 10 km lenktynėse pavieniu startu – I vieta (17.55,0).
* 1928 m. Amsterdamo olimpinės žaidynės, individualios 188 km plento lenktynės – dėl dviračio gedimo distancijos nebaigė

1943 m. nušautas devintajame Kauno forte kaip holokausto auka.

## Atminimas

Kaune yra įrengta Isakui Anolikui skirta grindinio lentelė, žyminti vietą, kurioje jis dažnai treniravosi. Ją galima rasti šaligatvyje, netoli vietos, kur Laisvės al. pereina į Trakų g.

## Šaltiniai
Europos jaunųjų advokatų asociacija

**Europos jaunųjų advokatų asociacija**, **EJAA** (), **EYBA**) – Europos teisinė organizacija, vienijanti jaunuosius advokatus, Europos valstybių advokatūros sistemos dalis. EJAA yra pelno nesiekianti daugianacionalinė asociacija, atstovaujanti daugiau nei 100 000 jaunųjų advokatų interesus visoje Europoje. Lietuvos jaunųjų advokatų asociacija (LJAA) yra Europos jaunųjų advokatų asociacijos narė. 

## Istorija
Europos jaunųjų advokatų asociacija buvo įsteigta 1993 m. gegužės 23 d. Prahoje. EJAA įsteigė 18 narių asociacijų. EJAA formalizavo neformalius ryšius, kurie egzistavo tarp daugelio miestų jaunųjų advokatų grupių eilę metų.

EJAA paskatino jaunųjų advokatų organizacijas kurtis įvairiose Europos šalyse. Pirmoji oficialioji advokatų asociacija įsteigta Hamburge, vėliau - ir Berlyne (Vokietija). Su EJAA pagalba įkurtos jaunųjų advokatų grupės tokiose valstybėse kaip Albanija, Latvija, Lietuva, Estija, Lenkija (Krokuva, Varšuva), Rusija (Sankt Peterburgas), Portugalija (Lisabona), Jugoslavija, Čekija (Brno), Slovėnija.

Pažymėtina, kad LJAA buvo įsteigta atsižvelgiant į Europos šalių praktiką steigti jaunųjų advokatų asociacijas (1994 m. kovo 17 d. Lietuvos advokatų taryba (protokolu Nr. 18) įregistravo LJAA įstatus). 1994 m. LJAA buvo priimta Europos jaunųjų advokatų asociacijos nare.

## Veikla
EJAA organizuoja jaunųjų advokatų mainus, vizitus. Advokatas, norintis nuo 2 savaičių iki 2 mėnesių padirbėti kitame mieste ar kitoje valstybėje, kreipiasi į EJAA, siūlydamas savo darbo vietą. EJAA bando surasti jam kitą tokiu apsikeitimu suinteresuotą jauną advokatą, gyvenanti būtent tame mieste (kitoje vietoje).

Nuo 1995 m. EJAA leidžia žurnalą „Euroadvokatas“, kuriame jaunieji advokatai informuojami apie organizacijos veiklą, bendradarbiavimo su savo kolegomis galimybes.

## Vadovybė
Europos jaunųjų advokatų asociacijos Prezidentė - lietuvių teisininkė Simona Oliškevičiūtė-Cicėnienė (LJAA valdybos narė, generalinė sekretorė, verslo teisės advokatų kontoros „LAWIN“ advokatė), EYBA Viceprezidentė - Nyderlandų teisininkė *Els Leuftink*. Vienas ankstesnių EYBA vadovų (EYBA Prezidentas, vykdomojo komiteto narys) – lietuvių teisininkas Elijus Burgis (Irmanto Norkaus ir partnerių advokatų kontoros „Raidla Lejins & Norcous" advokatas).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Europos jaunųjų advokatų asociacijos svetainė 
* Lietuvos jaunųjų advokatų asociacijos svetainė (lietuvių, anglų k.)
Lipliūnai (Druskininkai)

**Lipliūnai** – kaimas pietinėje Druskininkų savivaldybės dalyje, 6 km į pietvakarius nuo Druskininkų, kairiajame Nemuno krante priešais Raigardo slėnį. Šiaurės vakaruose plyti Leipalingio giria. Praeina kelias . Yra Švendubrės sezoninis upių pasienio kontrolės punktas.

## Etimologija

Vietovardis kildinamas iš spėjamo asmenvardžio *Lipniū́nas* (plg. pavardės *Lipnỹs, Li̇̀pnius, Lipni̇̀ckas*).

## Istorija

1775 m. Gardino pavieto surašymo metu Lipliūnuose buvo 8 dūmai. Nuo XIX a. kaimas priklausė Leipalingio parapijai, vėliau priskirti Gerdašių parapijai. 1884 m. geografiniame Lenkijos ir Lenkijos Karalystės žodyne Lipliūnuose užrašyti 26 dūmai ir 274 gyventojai.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kairiojo Nemuno kranto bendruomenė
Pilypas IV (Ispanija)

**Pilypas IV** (isp. *Felipe IV*, *Filipe III*, 1605 m. balandžio 8 d. – 1665 m. rugsėjo 17 d.) – Ispanijos karalius 1621–1665 m., Ispanijos Nyderlandų suverenas, Portugalijos karalius iki 1640 m. Jo mirties vakarą Ispanijos imperija buvo istoriniame zenite ir užėmė 3 milijardus akrų.

## Biografija

Pilypas IV gimė Valjadolide, jis buvo vyriausias Pilypo III ir Margaritos Habsburgaitės sūnus. Labiausiai jis atsimenamas dėl „pribloškiančio entuziazmo“, su kuriuo jis kolekcionavo meno kūrinius, kai Ispanijos Aukso amžius ėjo į pabaigą tarsi jis norėtų užpildyti galios vakuumą, atsiradusį jam valdant.

## Pirmoji santuoka
1615 metų spalio 18 d. Pilypas IV  vedė Elžbieta Burbonė (1602–1644).

Pilypo IV vaikai nuo pirmos santuokos:
* Marija Margarita (1621 rugpjūčio 14 – 1621 rugpjūčio 15)
* Margarita Marija Katalina (1623 lapkričio 25 – 1623 gruodžio 22)
* Marija Euchenija (1625 lapkričio 21 – 1627 liepos 21)
* Izabelė Marija Teresė (1627 spalio 31 – 1627 lapkričio 1)
* Baltazaras Karlosas (1629 spalio 17 – 1646 kovo 9), sosto įpėdinis, mirė 16-os metų
* Francisko Fernando (1634 kovo 12 – 1634 kovo 12)
* Marija Ana Antonija (1636 sausio 17 – 1636 gruodžio 5)
* Marija Teresė (1638 rugsėjo 10 – 1683 liepos 30) – Prancūzijos karalienė, Liudviko XIV žmona

## Antroji santuoka

1649 metų lapkričio 8 d. Pilypas IV  vedė Marianą Austrę (1634–1696). Pilypo IV vaikai nuo antros santuokos:
* Margarita Terezė Ispanė (1651–1673), imperatorė Leopoldo I žmona
* Marija (1655 gruodžio 5)
* Filipė Prospero (1657 gruodžio 5 – 1661)
* Tomas Karlos (1658 gruodžio 23 – 1659)
* Karolis (1661–1700), Ispanijos karalius, paskutinis iš Habsburgų dinastijos Ispanijos karaliaus soste

Be to Pilypas IV  turėjo 29 nesantuokinius vaikus, pats žymiausias - sūnus Chuanas Chose.

## Išnašos

## Nuorodos
## Genealogija



|-

|-
Jaunutis Makariūnas

**Jaunutis Makariūnas** (1934 m. rugpjūčio 4 d. Vilniuje – 2021 m. balandžio 17 d. ten pat) – Lietuvos architektas.

## Biografija
Brolis Kęstutis Makariūnas. 1958 m. baigė Lietuvos dailės institutą. 1958–1961 m. dirbo Vilniaus vyr. architekto projektavimo grupėje, 1961–1963 m. Miestų statybos, 1963–1993 m. Komunalinio ūkio projektavimo institute Vilniuje. 1993–2015 m. bendrovės „Vilprojektas“ direktorius.

## Svarbiausi projektai

* Vilniaus karių kapinės, išplėtimas, 1959 m.
* Kooperatyvo „Mokslas“ daugiabutis gyvenamasis namas, Antakalnis, 1965 m.
* Komunalinio ūkio projektavimo instituto rūmai (dab. bendrovė „Vilprojektas“ ir kitos įstaigos), 1982 m.
* Administracinių pastatų kompleksas tarp Juozapavičiaus ir Žvejų g., 1982 m.
* Vilniaus Vytauto Didžiojo gimnazija, su archit. A. Norkūnu, 2002 m.
* Lietuvos Respublikos ambasada Rygoje, su archit. A. Navidausku, 2005 m.
* Lietuvos Respublikos ambasada Taline, archit. Vida Devinduonienė, 2005 m.
* S. Kymantaitės-Čiurlionienės antkapinis paminklas Petrašiūnų kapinėse Kaune, architektūrinė dalis, skulpt. D. Zubovas, 1960 m.
* K. Borutos antkapinis paminklas Rasų kapinėse, architektūrinė dalis, skulpt. Vladas Vildžiūnas, 1968 m.
* J. Tonkūno antkapinis paminklas Dotnuvos kapinėse, Gėlainiuose, architektūrinė dalis, skulpt. Konstantinas Bogdanas, 1969 m.
* Panerių memorialo su paminklu žuvusiųjų atminimui architektūrinė dalis, 1991 m.

## Apdovanojimai
* 2006 m. Lietuvos architektų sąjungos Architektūros riterio ordinas

## Šaltiniai
Manasas

**Manasas** (), Butane vadinama **Drangme čhu** () – upė Kinijoje (Tibete), Butane ir šiaurės rytų Indijoje (Asame); Brahmaputros dešinysis intakas.

Išteka Tibeto kalnyne, toje vietoje, kur susikerta Arunačal Pradešo, Kinijos ir Butano sienos, kerta Himalajų kalnus. Toliau teka į pietryčius, pro Tašigango miestą. Ten į ją įteka dvi upės. Vėliau į ją įteka Bumthang čhu, o prie Butano ir Indijos sienos – Mangde čhu. Ten yra žemiausia Butano vieta. Indijos teritorijoje (žemupyje) teka Bengalijos lyguma, įteka į Brahmaputrą.

Upė vandeninga pavasario-vasaros laikotarpiu, neretai smarkiai ištvinsta. Manaso vanduo naudojamas drėkinimui. Asame prie upės įkurtas Manaso nacionalinis parkas, įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

## Šaltiniai
Kęstutis Makariūnas

**Kęstutis Makariūnas** (1932 m. balandžio 22 d. Vilniuje – 2021 m. rugsėjo 18 d. ten pat) – Lietuvos fizikas, eksperimentinės branduolio fizikos Lietuvoje pradininkas.

## Biografija
Brolis Jaunutis Makariūnas, žmona Eglė Dalia Makariūnienė. 1955 m. su pagyrimu baigė Vilniaus universitetą (VU). 1955–1956 m. VU dėstytojas. 1959 m. baigė SSRS mokslų akademijos Leningrado fizikos ir technikos instituto aspirantūrą, fizikos ir matematikos mokslų kandidatas.

1959–1976 m. dirbo LSSR mokslų akademijos Fizikos ir matematikos institute, 1961–1976 m. Radioaktyviojo spinduliavimo sektoriaus vedėjas, 1977–1999 m. Fizikos institute, 1977–1989 m. Radioaktyviojo spinduliavimo skyriaus vedėjas, 1989–1999 m. Branduolio tyrimų laboratorijos vedėjas, 1989–1999 m. vyriausiasis mokslo darbuotojas. 1987 m. fizikos ir matematikos mokslų daktaras.

1992–2002 m. Fizikos instituto tarybos pirmininkas. 1993–1999 m. Vytauto Didžiojo universiteto dėstytojas, nuo 1991 m. profesorius. 1999–2003 m. Lietuvos mokslo tarybos pirmininkas. 1999–2006 m. Lietuvos mokslo premijų komiteto pirmininkas.

## Mokslinė veikla
Mokslinių tyrimų sritys: branduolio fizika, branduolio spektroskopijos metodų naudojimas kietojo kūno mikroskopinės sandaros tyrimams, sužadintųjų branduolių hipersmulkioji sąveika ir Mosbauerio spektroskopija, radioaktyviųjų atomų cheminės aplinkos įtaka radioaktyviojo skilimo konstantoms. Pirmasis išmatavo daugelio branduolių radioaktyviųjų virsmų tikimybių pokyčius. Daugiau kaip 250 mokslinių straipsnių autorius. Paskelbė studijų mokslo istorijos ir mokslo politikos klausimais.

## Bibliografija
* Radioaktyvusis spinduliavimas ir jo matavimas (su A. Prapuoleniu), 1961 m.
* Kasdieniai darbai, 2002 m.

## Įvertinimas
* 1997 m. LMA Povilo Brazdžiūno premija, pirmasis laureatas
* 2002 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžius 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvoje imtis branduolio fizikos tyrimų reikėjo donkichotiškos drąsos // Mokslo Lietuva, 2002-05-09, Nr. 9 (255)
Vira

**Vira** () – bauda už žmogžudystę senovės Rusijoje, kurią turėdavo mokėti žmogžudys. Analogiška germanų vergildui.

Viros dydis priklausė nuo nužudytojo socialinės padėties ir kilmingumo. Formuojantis Rusijos valstybingumui virą ėmė reguliuoti rašytiniai įstatymai, pvz, Rusų tiesa (), ją ėmė mokėti kunigaikščiui. Vira pakeitė kraujo kerštą.

## Žodžio kilmė
Žodis *вира* savo prasme tapatus, o skambesiu artimas germanų žodžiams *wergild*, *wergeld*, *weregeld*. Visi jie reiškė 'bauda už nužudytą žmogų'. Germanų *wer* čia reiškia 'vyras', panašus į lot. *vir*,  ir  (visi reiškia 'vyras').

Rusų kalboje žodis *vira* () galėjo atsirasti:
* kaip tiesioginis veldinys iš proindoeuropiečių kalbos. Tuomet pagal proindoeuropietiškų garsų virtimo slaviškais garsais dėsnius jis skambėtų *vir*, taip pat kaip ir .
* kaip skolinys iš sen. vok.aukšt. *wërgelt*, kur *wër-* giminingas  'vyras', sen.isl. *verr* 'vyras', o *gelt* giminingas sen., *geld* 'mokestis'. Tačiau šiuo atveju neaišku, kaip rusų kalboje atsirado balsis *i*.

## Išnašos
Eglė Dalia Makariūnienė

**Eglė Dalia Makariūnienė-Borutaitė** (g. 1933 m. gruodžio 12 d. Kaune) – Lietuvos fizikė, fizikos mokslo istorikė, bibliografė, fizinių mokslų daktarė.

## Biografija
Tėvas Kazys Boruta, vyras Kęstutis Makariūnas. 1957 m. baigė Vilniaus universitetą. 1972 m. fizikos ir matematikos mokslų kandidatė. 1957–1976 m. dirbo Lietuvos mokslų akademijos Fizikos ir matematikos institute. 1977–1994 m. Fizikos instituto vyresnioji mokslo darbuotoja. Nuo 1991 m. žurnalo „Fizikų žinios“ vyr. redaktorė.

## Mokslinė veikla
Mokslinių tyrimų sritys: branduolio reakcijos, puslaidininkinių medžiagų tyrimas branduolinės spektroskopijos metodais, cheminės terpės poveikis radioaktyviesiems virsmams.

## Bibliografija
* Keturkalbis Fizikos terminų žodynas, viena autorių, 1979 m.
* Povilas Brazdžiūnas, 1990 m.
* Lietuvos fizikų ir astronomų sąvadas, su L. Klimka, 1994 m., 2 leid. 2001 m.
* Akademikas Povilas Brazdžiūnas, sudarytoja, su E. Balnyte ir V. Kalesinsku, 1992 m.
* Šiuolaikinė fizika Lietuvoje, sudarytoja, su E. Rupšlaukiu ir D. Usoryte, 1997 m.
* Antanas Žvironas: straipsniai, laiškai, atsiminimai, sudarytoja, 1999 m.
* Susitikimai su Kaziu Boruta, sudarytoja, 2005 m.
* Sutrikdytos kampinės koreliacijos ir pasiskirstymai, literatūros rodyklė, 1976 m., rusų k.
* Antanas Žvironas, literatūros rodyklė, 2 d. 1988 m.
* Kazimieras Šopauskas, literatūros rodyklė, 1989 m.
* Henrikas Horodničius, literatūros rodyklė, 1990 m.
* Ignas Končius, literatūros rodyklė, 1990 m.
* Kęstutis Makariūnas, literatūros rodyklė, 1992 m.
* Vladas Vanagas, literatūros rodyklė, 1996 m.
* Jonizuojančios spinduliuotės ir radiacinės saugos terminų žodynas, viena autorių, 1999 m.
* Branduolinių tyrimų laboratorija, literatūros rodyklė, 2001 m.
* Kazys Boruta, literatūros rodyklė, su I. Blažiene, 2005 m.

## Šaltiniai
Until The End Of Time

**Until The End Of Time** – 4-asis vokiečių elektroninės muzikos grupės The Twins albumas, išleistas 1984 m. ir pavadintas pagal titulinę jo dainą.

## Albumo dainos

# I Fell For You (04:38)
# The Game Of Chance (06:57)
# In My Broken Dream (03:58)
# Until The End Of Time (05:01)
# I Need You (06:20)
# Love In The Dark (05:58)
# Deep Within My Heart (04:04)
# Fantasy (03:56)
# Talk To Me (03:31)
# The Time Lords (04:56)

## Singlai

Iš albumo išleisti singlai: „The Game Of Chance“, „Deep Within My Heart“ bei „Love In The Dark“; pastaroji tapo kone grupės „vizitine kortele“, nes yra dažniausiai grojama The Twins daina 80-ųjų muzikos diskotekose bei radijo stočių eteryje.

## Papildoma informacija

1995 m. albumas buvo skaitmeniniu būdu atnaujintas ir su Hansa/BMG leidimu The Twins leidybinės firmos „Passion Factory Records“ perleistas CD pavidalu.

## Nuorodos

* Albumo reitingai swisscharts.com
* „Love In The Dark“ videoklipas
* Oficialus The Twins tinklalapis
Bronius Makauskas

**Bronius Makauskas** (g. 1950 m. lapkričio 20 d. Sankūrai, Seivų valsčius, Lenkija) – Lietuvos istorikas, Lenkijos lietuvių bendruomenės veikėjas, Lietuvių katalikų mokslų akademijos narys.

## Biografija
1968 m. baigė Punsko lietuvių licėjų, 1974 m. – Gdansko universitetą. 1980 m. humanitarinių mokslų daktaras. 1985 m. Lietuvos katalikų mokslų akademijos narys.

1975–1979 m. dirbo ir nuo 1987 m. dirba Lenkijos mokslų akademijos Istorijos instituto XIX a. – XX a. Vidurio ir Rytų Europos sektoriuje. 1980–1986 m. dirbo Lenkijos mokslų akademijos Socialistinių šalių institute. Nuo 2000 m. Varšuvos universiteto Baltijos šalių 1918–1991 m. istorijos dėstytojas.

Nuo 1970 m. dalyvauja Lenkijos lietuvių visuomeniniame gyvenime. 1980–1990 m. Lenkijos lietuvių visuomeninės kultūros draugijos centro valdybos vicepirmininkas, 1993–1996 m. Lenkijos lietuvių bendruomenės tarybos pirmininkas, nuo 1996 m. valdybos vicepirmininkas. 2000–2006 m. Pasaulio lietuvių bendruomenės valdybos vicepirmininkas.

## Mokslinė veikla
Tiria Baltijos valstybių naujausiųjų laikų istoriją, lietuvių ir lenkų santykius, tautinių mažumų padėtį Lenkijoje, ginkluotą lietuvių tautos pasipriešinimą TSRS okupaciniam režimui. Stažavo Lietuvoje, Italijoje, JAV. Vienas ir su J. Brazausku 2003–2006 m. parašė Lietuvos vidurinių mokyklų mokiniams 6 vadovėlius.

## Bibliografija
* *"Litwini w Polsce 1920-1939"* (Lietuviai Lenkijoje 1920-1939), PWN, Warszawa 1986, ISBN 83-01-06805-1
* Vilnijos lietuviai 1920–1939 metais, 1991 m.
* Didžiųjų valstybių požiūris į Baltijos valstybes II pasaulinio karo metu, 1996 m.
* Lietuvos istorija, Varšuva, 1997 m., 2000 m., 3 leid. 2002 m., papildomas leid. Kaune 2004 m.
* Iš lietuvių mažumos Lenkijoje istorijos: Lietuvių iškeldinimas iš Suvalkų krašto pagal TSRS–Vokietijos 1941 m. sausio 10 d. sutartį (*Z dziejów litewskiej mniejszości w Polsce: Wysiedlenie Litwinów z z Suwalszczyzny na podstawie umowy sowiecko-niemieckiej z 10 stycznia 1941 roku*), 1998 m.
* Antanas Baranauskas – nesuprastas intelektualas ir vyskupas (*Antanas Baranauskas nie zrozumiany intelektualista i biskup*), 2003 m.
* Baltijos kraštai 1934-1944 lūžio metais (*Kraje baltyckie w latach przełomu 1934-1944*), su P. Losovskiu; 2005 m.

## Įvertinimas
* 2001 m. Gedimino 5 laipsnio ordinas
* 2006 m. Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gediminas Zemlickas. Lietuvos mokslo premijos užsienio lietuviams (2) 
* Bronius Makauskas Vl. Ivanovo nuotraukose
Dainius Makauskas

**Dainius Makauskas** (1939 m. rugsėjo 19 d. Kaunas – 1990 m. lapkričio 1 d. Daulagyris, Nepalas) – Lietuvos alpinistas, farmacininkas.

## Biografija
1968 m. baigė Kauno medicinos institutą. 1970–1988 m. dirbo Kauno endokrininių preparatų gamykloje.

1958 m. pradėjo lankyti alpinizmo treniruotes, 1960 m. baigė Alpinizmo instruktorių mokyklą Škeldoje (Kabarda-Balkarija), 1963 m. tapo instruktoriumi. Vasarą dirbo alpinistų gidu Pamyre arba Kaukaze, žiemą – kalnų slidinėjimo ir alpinizmo instruktoriumi.

## Pasiekimai
1967 m. TSRS čempionate laimėjo bronzos medalį – siena įkopė į Kiukiurliu viršūnę Kaukaze. 1970 m. uolų klasės TSRS čempionas – siena įkopė į Čatyno viršūnę Kaukaze. TSRS rinktinės sudėtyje pirmasis iš tarybinio laikotarpio Lietuvos alpinistų dalyvavo kalnų ekspedicijose užsienyje, 1972 m. įkopė į Materhorną Alpėse. Įkopė į daugiau kaip 60 viršūnių; iš jų į visas TSRS viršūnes, aukštesnes negu 7000 m (Korženevskajos, Lenino, Ismailo Samani, Pergalės), už tai 1981 m. jam suteiktas „Kalnų tigro“ vardas. Pirmasis lietuvis, įkopęs į vieną aukščiausių pasaulio kalnų – Daulagyrį (8167 m, kitais duomenimis, 8222 m, Himalajai); leisdamasis žuvo.

## Šaltiniai
Stasys Makauskas

**Stasys Makauskas** (1928 m. rugsėjo 20 d. Utenoje – 1983 m. sausio 31 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, žurnalistikos pedagogas, istorijos mokslų kandidatas.

## Biografija
1952–1953 m. dirbo laikraščio „Raudonoji žvaigždė“ redakcijoje Vilniuje. 1954 m. baigė žurnalistiką Vilniaus universitete. 1969 m. apgynė disertaciją iš lietuvių spaudos istorijos, istorijos mokslų kandidatas.

1957–1983 m. Vilniaus universiteto Žurnalistikos katedros dėstytojas, 1960–1975 m. šios katedros vedėjas; nuo 1971 m. docentas. Parašė mokomąją priemonę studentams „Rašto formavimasis“, 1983 m.

## Šaltiniai