open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žagrenis

**Žagrenis** (*Rhus*) – anakardinių (*Anacardiaceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžio *rhus* – rauginis arba dažinis medis. Tai medžiai arba krūmai su plunksniškais lapais ir į šluotelės sukrautais žiedais. Vaisius – sausas kaulavaisis su viena sėkla. Vaisiai prinoksta rudenį ir per žiemą nenukrinta. Prieš nukritimą apie mėnesį laiko lapai įvairiais atspalviais pagelsta ir parausta. Žievėje ir lapuose yra pieniškų sulčių, kurios nuodingos.

Lietuvoje daug kur auginamas rūgštusis žagrenis (*Rhus typhina*).
EXT3

**EXT3** – Linux failų sistema, pakeitusi EXT2. Skirtingai nuo EXT2, sistema turi žurnalą, todėl jos atkūrimas po neplanuoto išjungimo paprastai tetrunka keletą sekundžių. Maždaug nuo 2001 m. tai buvo pagrindinė Linux failų sistema. 2006 pagrindinis EXT3 autorius (Theodore Ts'o), paskelbė, jog toliau bus vystomas patobulintas variantas (EXT4), kuris turėtų senesnę versiją pakeisti.

EXT3 yra nelabai greita, tačiau palyginus paprasta bei daug patikrinta ir todėl stabili, patikima failų sistema. Skirtingai nuo kitų sistemų, gana paprasta EXT2 konvertuoti į EXT3 ir atvirkščiai.

## Šaltiniai
EXT2

**EXT2** – Linux naudojama failų sistema. Ji dirba patikimai, bet neturi žurnalo, todėl ne pagal taisykles išjungtas kompiuteris „atsigauna“ itin lėtai. Šiuo metu vietoje EXT2 dažniau naudojama naujesnė, tačiau didžiąja dalimi suderinama EXT3 failų sistema.

EXT2 buvo pirmoji pramoniniam naudojimui tinkama () Linux sistema. Kadangi EXT2 naudojama jau daugiau nei 10 metų (sukurta apie 1993), egzistuoja didelis kiekis priemonių, leidžiančių šią failų sistemą naudoti iš kitų operacinių sistemų, pvz., įvairių Windows ir UNIX versijų, todėl, tarp naudotojų, reikalaujančių didesnio suderinamumo, EXT2 yra populiari iki šiol.

## Šaltiniai
NTFS

**NTFS** – failų išdėstymo sistema, sukurta „Microsoft“, kuri visą informaciją apie diske esančius failus laikanti kintamo dydžio lentelėje. Suprojektuota Windows NT operacinei sistemai, bet taikoma ir kitose sistemose (Windows 2000, Windows XP ir pan.)

Sukurta HPFS failų sistemos pagrindu, pakeitė FAT failų sistemą naujesnėse Windows versijose. Skirtingai nuo FAT, NTFS palaiko naudotojų teisių kontrolę, leisdama failus skaityti ar rašyti tik apibrėžtiems naudotojams ar jų grupėms, naujesnės NTFS versijos palaiko kodavimą ir pan.

NTFS nėra patentuota, tačiau jos tikslus formatas laikomas griežtoje paslaptyje. Kadangi NTFS dokumentacija nėra laisvai platinama, šios failų sistemos palaikymas kitose (ne Windows NT) grupės OS yra ribotas. NTFS nerekomenduojama naudotojams, norintiems viename kompiuteryje turėti kelias operacines sistemas.

## Šaltiniai
Ostarrîchi

**Ostarrîchi** – vokiečių aukštaičių pavadinimas 996 m. dokumente, reiškiantis Babenbergų markgrafystę, valdomą kunigaikščio Henriko I ir buvusią maždaug dabartinės Žemutinės Austrijos vietoje.

## Turinys

Dokumentu, išleistu imperatoriaus Otono III 996 m. lapkričio 1 d., imperatorius suteikia žemę aplink *Neuhofen an der Ybbs* Freizingo abatijai kaip feodą.

## Istorinė reikšmė

Istorinė dokumento svarba yra tame, kad jame pirmą kartą paminėtas pavadinimas *Ostarrîchi*, akivaizdus kalbinis *Österreich* (Austrijos pavadinimas vokiškai) pirmtakas, nors šiuo terminu vadinama gana nedidelė teritorija. Dokumente paminėta, kad terminas vartojamas pagal vietinę kalbą, o tai reikštų, kad jis buvo žinomas dar prieš išleidžiant dokumentą. Iš šio dokumento taip pat galima spręsti, kad sąvoka Ostmark, tikslus XIX a. lotyniško *marchia orientalis* vertimas, vėliau plačiai vartotas nacių yra neistoriškas. Lotyniško pavadinimo vertimas į vokiečių kalbą dokumento išleidimo metu buvo Ostarrîchi, t. y. Rytų karalystė.
Medina

**Medina** ( – „pranašo miestas“) – miestas vakarinėje Saudo Arabijoje, Hidžazo provincijoje. 918,9 tūkst. gyventojų (2004). Čia yra Mahometo palaikai, kuris 622 m. iš Mekos pabėgo į Mediną – nuo to laiko prasideda era islamo kalendoriuje. Tai vienas iš švenčiausių islamo miestų (antrasis pagal svarbą po Mekos), musulmonų piligrimų vieta. Rytinėje Medinos dalyje yra Pranašo mečetė, kurioje yra Mahometo kapas; šioje mečetėje taip pat yra pirmųjų kalifų Abu Bakro ir Umaro I kapai. Netoli Pranašo mečetės esančiose Al Baki kapinėse yra daugelio svarbių istorinių islamo asmenybių kapai (ar manoma, kad jie ten palaidoti), tarp jų – Mahometo dukters Fatimos, Abu Bakro dukters Aišos, šiitų imamų Hasano ibn Ali, Džafaro as Sadiko ir kt. 

## Istorija
Senovėje Medina žinoma **Jasribo** (*Yathrib*) vardu, II a. Aleksandrijos geografas Ptolemėjus ją vadina **Latripa** (*Lathrippa*). Arabijos pusiasalyje ėmus plisti islamui, VII a. pervadintas **Medina** ("miestas"), pabrėžiant jos kaip tobulos musulmonų visuomenės miestas-pavyzdys. Medina buvo musulmonų pasaulio sostinė iki 661 m., kai kalifatas persikėlė į Damaską. Vėliau miestą valdė egiptiečiai ir Osmanų imperija. 1919 m. osmanus iš miesto išvijo pirmasis Hidžazo karalius Huseinas ibn Alis. Tačiau 1924 m. pastarojo kariuomenę išvijo Nedždo sultonas Abdul Azizas ibn Saudas ir 1932 m. Medina buvo įtraukta į Saudo Arabijos karalystę.

## Sportas

* Al-Ula FC (moterys) – moterų futbolo klubas;

## Išnašos
Badenas-Viurtembergas

**Badenas-Viurtembergas** () – žemė pietvakarių Vokietijoje, rytiniame Reino aukštupio krante. Sostinė – Štutgartas. Plotas – 35,8 tūkst. km²; 10,7 mln. gyventojų (2005).

## Istorija

Badeno-Viurtembergo žemė sudaro didžiumą istorinio Švabijos regiono. Jos istorija artimai susijusi su Švabijos istorija.

## Gamta
Badeną-Viurtenbergą bendrai sudaro 833,37 hektarai miško, statistiškai tai yra 0,97 proc. visų Vokietijos miškų. 
Paminėtina, kad Remso-Muro krašte, kuris yra Badeno-Viurtenbergo dalis, yra gamtos draustinis.

## Didžiausi miestai
* Štutgartas
* Manheimas
* Karlsrūhė
* Freiburgas
* Heidelbergas
* Ulmas
* Heilbronas
* Pforcheimas
* Roitlingenas

## Galerija

Vaizdas:Baden-Baden 10-2015 img07 View from Merkur.jpg|Švarcvaldas
Vaizdas:Burg Hohenzollern mit Schwarzwald2-b.jpg|Hohencolernų pilis Švabijos Alpėse
Vaizdas:Heslach_und_Karlshöhe.jpg|Štutgartas
Vaizdas:Heidelberg corr.jpg|Heidelbergas
Vaizdas:Ulm Donauschwabenufer1.jpg|Ulmas


## Šaltiniai
Meklenburgas-Pomeranija

**Meklenburgas-Pomeranija** () – žemė Šiaurės Vokietijoje, buvusioje VDR. Sostinė – Šverinas. Plotas – 23,2 tūkst. km²; 1,79 mln. gyventojų (2001). Štralzundo ir Vismaro istoriniai miestai 2002 m. įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Didžiausi miestai
* Rostokas
* Šverinas
* Neubrandenburgas
* Štralzundas
* Greifsvaldas
* Vismaras

## Galerija

Vaizdas:Koenigsstuhl Ruegen.jpg|Skardžiai Riugene (Jasmundo nacionalinis parkas)
Vaizdas:Schwerin Staatliches Museum 2009-10-20 010.jpg|Šverinas
Vaizdas:Suckower Keller aus nordöstlicher Richtung.jpg|Meklenburgo ežerynas
Vaizdas:Stralsund, Altstadt (2011-05-21) 4.JPG|Štralzundas
Vaizdas:Schwerin Castle Aerial View Island Luftbild Schweriner Schloss Insel See.jpg|Šverino pilis, Meklenburgas


## Nuorodos

* Oficialus žemės puslapis
Brandenburgas (miestas)

**Brandenburgas** – miestas šiaurės rytinėje Vokietijoje, Brandenburgo žemėje, netoli Berlyno. Šalia teka Havelo upė. Pramonės centras, laivų statykla, tekstilės pramonė, dviračių, popieriaus gamyba, alaus varymas.

Miestą sudaro trys dalys: senamiestis, naujamiestis ir katedros rajonas. Pastarasis yra Havelo upės saloje, kur yra 1170 m. pastatyta katedra, taip pat viduramžių pilis. Senamiestyje (dešiniajame upės krante) yra rotušė, pastatyta XIV a. Kairiajame Havelo krante yra naujamiestis. Yra XIV-XVI a. gotikinis pastatas – Kotrynos bažnyčia (*Katharinenkirche*).

## Istorija

927–928 metais Henrikas I Brandenburgą atkariavo iš slavų. 948 m. čia įkurta vyskupija. 983 m. sukilę slavai išvijo vokiečius. Kitus 170 metų sritį valdė slavų hevelų gentis. Paskutinis jų princas Pribislavas mirė 1150 m. Po to Albertas Lokys tapo pirmu Brandenburgo markgrafu. Miestas buvo išsidėstęs vakariniame Havelo krante 1196 m., kai pradėjo plėstis rytiniame. Šimtmečiais trys miesto dalys buvo laikomi atskirais miestais (Senasis miestas, Naujasis miestas ir Brandenburgo katedros rajonas).

1314–1315 m. Senasis ir Naujasis miestas įstojo į Hanzos sąjungą. Per Trisdešimtmetį karą (1618–1648 m.) miestas buvo sugriautas ir prarado statusą. Potsdamas tapo nauja sostine ir dvariškiai išsikėlė. 1715 m. Senasis miestas ir Naujasis miestas susijungė, 1928 m. prie jų prisijungė katedros rajonas.

XIX a. Brandenburgas tapo svarbiu pramonės centru. Čia plėtojosi plieno pramonė, buvo gaminami Brennabor, Corona ir Excelsior dviračiai. Be to mieste buvo išvystyta žaislų pramonė.

## Demografija

## Miestai partneriai
*  Ivri prie Senos, Prancūzija
*  Kaizerslauternas, Vokietija
*  Magnitogorskas, Rusija

## Sportas
* FC Stahl Brandenburg (futbolas)

## Nuorodos
* Oficiali Branderburgo svetainė
Saro kraštas

**Saro kraštas** (arba tiesiog ***Saras***; ) – žemė pietvakarių Vokietijoje. Sostinė – Sarbriukenas. Plotas – 2570 km²; 1,08 mln. gyventojų (2000 m.). Tai mažiausia Vokietijos žemė, išskyrus miestus-žemes (Brėmeną, Hamburgą ir Berlyną).

Fiolkingeno metalurgijos gamykla yra įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Didžiausi miestai
* Sarbriukenas
* Noinkirchenas
* Homburgas
* Felklingenas
* Zarluisas

## Galerija

Vaizdas:SB-Rathaus.jpg|Sarbriukeno rotušė
Vaizdas:Saarschleife HDR.jpg|Saras Saro krašte
Vaizdas:Neunkirchen_003.jpg|Noinkirchenas
Vaizdas:Ringwall Otzenhausen.jpg|Ocenhauzeno keltiški ginybiniai itvirtinimai
Vaizdas:Ludwigskirche.jpg|Liudviko bažnyčia Sarbriukene


## Nuorodos

* Oficialus žemės puslapis
Saksonija-Anhaltas

**Saksonija-Anhaltas** () – žemė Vokietijos vidurio rytuose. Plotas – 20,4 tūkst. km²; 2,34 mln. gyventojų (2010). Sostinė – Magdeburgas. Tai žemė buvusios VDR teritorijoje.

## Didžiausi miestai
* Halė
* Magdeburgas
* Desau
* Vitenbergas
* Kvedlinburgas
* Halberštatas
Šlėzvigas-Holšteinas

**Šlėzvigas-Holšteinas** () – žemė pačioje Vokietijos šiaurėje, prie Baltijos ir Šiaurės jūrų. Plotas – 15,8 tūkst. km²; 2,8 mln. gyventojų (2007 m.). Sostinė – Kylis. Istoriniame kontekste Šlėzvigui-Holšteinui taip pat priskiriama dalis pietų Jutlandijos, dabar priklausančios Danijai. Iš viso čia gyvena 3,3 % visos Vokietijos gyventojų. 5,1 % visų gyventojų sudaro kitataučiai, daugiausia turkai ir buvusios Jugoslavijos tautos.

Hanzos sąjungos miestas Liubekas ir Vatų jūra yra įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

Absoliuti Šlėzvigo-Holšteino gyventojų dauguma išpažįsta evangelikų tikėjimą, katalikai tesudaro 6,1 proc., didelė gyventojų dalis nepriklauso jokiai religinei bendruomenei.

Šlėzvigas-Holšteinas – modernus ekonomikos ir technologijų regionas. Perspektyviausios ir sparčiausiai augančios ūkio šakos – jūrų bei medicinos technika, biotechnologijos, informacija ir komunikacija, mikroelektronika ir mikrosistemos bei energetikos ir aplinkos technikos gamyba.

## Istorija

1490 m. laikomi Šlėzvigo-Holšteino gimimo metais. Tais metais Danijos karalius Christianas I išrenkamas abiejų žemės dalių hercogu. Ripeno sutartimi jis garantuoja, kad Šlėzvigas ir Holšteinas turi likti „amžiams nedalomi“. Su Danija per šimtmečius neišvengta ir įtemptų momentų. Tai patvirtina vis sužlugdavę sukilimai prieš danų valdovus.

Tik 1920 metais Šlėzvigas-Holšteinas tapo visiškai nepriklausomas nuo danų, kai referendumu buvo patvirtinta siena tarp Šlėzvigo-Holšteino žemės ir šiaurinės kaimynės Danijos. Po 1949 metų Kylio deklaracijos ir 1955 metų Bonos-Kopenhagos deklaracijų Danija ir Šlėzvigas-Holšteinas glaudžiai kaimyniškai bendradarbiauja. Šlėzvigas-Holšteinas nuo 1949 metų yra Vokietijos Federacinės Respublikos savarankiška žemė, o nuo 1990 m. joje įsigalėjo sava konstitucija.

## Administracinis suskirstymas
Šlėzvigas-Holšteinas teritorija suskirstyta į 11 apskričių (*Kreis*), į 4 miestų

Apskritys:
# Dithmaršeno apskritis
# Lauenburgo hercogystės apskritis
# Nordfryzlando apskritis
# Ostholšteino apskritis
# Pinebergo apskritis
# Plėno apskritis
# Rendsburgo-Ekernferdės apskritis
# Šlezvigo-Flensburgo apskritis
# Segebergo apskritis
# Steinburgo apskritis
# Stormarno apskritis

# Kylis (KI)
# Liubekas (HL)
# Noimiunsteris (NMS)
# Flensburgas (FL)

### Didžiausi miestai
* Kylis
* Liubekas
* Flensburgas
* Noimiunsteris
* Norderštetas
* Yterzenas

## Kultūra

Šlėzvigas-Holšteinas apjungia skandinavų ir vokiečių kultūras. Pilys ir dvarai kaimavietėse yra geriausias šios tradicijos pavyzdys. Kai kurie valgiai, pvz., Rødgrød () - „raudonos kruopos“, taip pat yra bendri.

Patys svarbiausi regiono festivaliai yra Šlėzvigo-Holšteino muzikos festivalis ir Liubeko šiaurės filmų dienos. 

## Galerija

Vaizdas:Aerial image of Heligoland.jpg|Helgolandas
Vaizdas:Travemuende-Mole.jpg|Travės žiotys
Vaizdas:13-09-29-nordfriesisches-wattenmeer-RalfR-05.jpg|Ziultas
Vaizdas:Holstentor_in_Lübeck_2015.jpg|Holšteino vartai Liubeke
Vaizdas:Leuchtturm_in_Westerheversand_crop.jpg|Vesterhėferzando švyturys


## Nuorodos

* Oficialus žemės puslapis
1752 m.

**1752** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai
**Nedatuota**
* Pastatyta Pikelių Švč. Trejybės bažnyčia - seniausia Mažeikių rajone medinė bebokštė bažnyčia. 
### Gimtadieniai
* **[[Rugsėjo 20]]** d. – Jeronimas Stroinovskis, teisininkas, teisės filosofas, vienas žymiausių savo laikmečio fiziokratų, Vilniaus vyskupas nuo 1814 m. iki 1815 m. (admin. 1808–1813), Vilniaus universiteto rektorius, Ekonominių disciplinų dėstymo pradininkas Vilniaus universitete, teologijos ir teisės daktaras (m. 1815 m.).

**Nedatuota**

* Bonaventūra Gailevičius, Lietuvos kunigas, filosofijos daktaras (m. 1834 m.).
* Viktoras Volungevičius, Lietuvos kunigas, marijonų gen. vyresnysis (m. 1819 m.).

### Mirtys

* **[[Rugsėjo 1]]** d. – Karolis Morikonis, filosofas, teologas jėzuitas (g. 1693).

## Pasaulyje
### Įvykiai

**[[Kovas]]**
* **[[Birželio 15]]** d. – Bendžaminas Franklinas eksperimentu įrodė, kad žaibas yra elektros išlydis.
**Nedatuota**
* Didžioji Britanija ir jos kolonijos perėjo prie Grigaliaus kalendoriaus.

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 24]]** d. – Muzio Clementi, nusipelnęs Italijos Klasicizmo epochos kompozitorius, pianistas, pedagogas ir dirigentas. Jis yra pirmasis kompozitorius, kūręs muziką specialiai pianinui. Žinomas dėl savo sonatų, sonatinų bei pianino pamokų rinkinių. XIX amžiuje Clementi buvo vadinamas „pianino tėvu“, „modernios pianino grojimo technikos tėvu“ ar „Romantinio pianino virtuoziškumo tėvu“ (m. 1832 m.).
* **[[Lapkričio 2]]** d. – Andrėjus Razumovskis, grafas, vėliau kunigaikštis, paskutinio Ukrainos hetmono Kirilo Razumovskio sūnus (m. 1836 m.).

## Nuorodos
1766 m.

**1766** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Aleksejus Žilinas (Žilionis), aklas romansų kompozitorius ir atlikėjas (m. 1848 m.).
* Honorijus Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos karinis veikėjas (m. 1783 m.).

### Mirtys
* **[[Vasario 23]]** d. – Stanislovas Leščinskis I, Lenkijos karalius ir Lietuvos didysis kunigaikštis 1704-1709 ir 1733-1736 m., Lotaringijos hercogas (g. 1677 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 13]]** d. – Tomas Maltusas, žymus anglų demografas ir ekonomistas (m. 1834 m.).
* **[[Balandžio 12]]** d. – Anne Louise Germaine de Staël, prancūziškai kalbanti šveicarų kilmės autorė, gyvenusi Paryžiuje bei užsienyje. Ji turėjo didelės įtakos literatūriniam skoniui XVII - XIX amžių sandūroje (m. 1817 m.).
* **[[Rugsėjo 6]]** d. – Džonas Daltonas, žymus anglų chemikas, meteorologas ir fizikas. Labiausiai išgarsėjo išvystydamas atomo teoriją ir nustatęs regėjimo sutrikimą, kuriam būdingas spalvų neskyrimas (arba sutrikęs skyrimas) (m. 1844 m.).
### Mirtys
* **[[Sausio 14]]** d. – Frederikas V, 1746-1766 m. Danijos ir Norvegijos karalius, Šlezvigo ir Holšteino hercogas, Oldenburgo ir Delmenhorsto grafas (g. 1723 m.).
* **[[Balandžio 21]]** d. – Aleksejus Bestuževas-Riuminas, Rusijos imperijos valstybės veikėjas. Nuo 1742 m. grafas, nuo 1762 m. generolas feldmaršalas (g. 1693 m.).
* **[[Liepos 1]]** d. – Jean-François de la Barre, prancūzų aristokratas, nukankintas ir sudegintas ant laužo kartu su Voltero „Filosofiniu žodynu“ už laisvamanybę (g. 1745 m.).

## Nuorodos
1778 m.

**1778** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

**Nedatuoti**
* Grūšlaukėje, kaime Kretingos rajone, Darbėnų seniūnijoje kunigaikščiai Oginskiai pastatė Šv. Jono Nepomuko bažnyčią.
### Gimtadieniai
* **[[Rugsėjo 24]]** d. – Mykolas Gedeonas Jeronimas Radvila, Lenkijos karalystės didikas, valstybės ir karinis veikėjas, generolas (m. 1850 m.).
* **[[Lapkričio 8]]** d. – Frydrichas Vilhelmas Horchas, pirmasis Klaipėdos spaustuvininkas, lietuvių kalba spausdinęs knygas ir laikraštį „Lietuvininkų prietelis“ (m. 1855 m.).
* **[[Gruodžio 28]]** d. – Pranciškus Ksaveras Druckis-Liubeckis, lenkų politikas, finansininkas (m. 1846 m.).

**Nedatuota**

* Juzefas Vladislavas Bychovecas, Lietuvos ir Lenkijos filosofas, rašytojas, žurnalistas, vertėjas, visuomenės veikėjas (m. 1845 m.).
* Tadas Mižutavičius, Lietuvos grafikas (m. 1826 m.).

### Mirtys
* **[[Spalio 29]]** d. – Ignotas Bogušas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės politinis ir visuomenės veikėjas (g. 1720 m.).

**Nedatuota**

* Antanas Kazimieras Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1723 m.).
* Antanas Mikalojus Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1741 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Sausio 18]]** d. – kapitonas Džeimsas Kukas (*James Cook*) atrado Havajus ir juos pavadino Sendvičo salomis;
* **[[Rugpjūčio 26]]** d. – pirmą kartą užkopta į Slovėnijos simbolį, Triglavo kalną.
**Nedatuoti**
* Jean-André de Luc šiuolaikine prasme pirmą kartą pavartojo geologijos sąvoką;
* Urugvajus atimtas iš Portugalijos;
* Įkurtas Mariupolis.

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 25]]** d. – Chosė de San Martinas, Argentinos generolas ir vienas garsiausių Pietų Amerikos išsilaisvinimo sąjūdžio lyderių (m. 1850 m.).
* **[[Rugsėjo 20]]** d. – Fadėjus Belingshauzenas, vokiečių jūrininkas, tarnavęs Rusijos imperijos laivyne, Antarktidos žemyno atradėjas ir kelionės aplink pasaulį dalyvis (m. 1852 m.).
* **[[Lapkričio 1]]** d. – Gustavas IV Adolfas, 1792-1809 m. Švedijos karalius (m. 1837 m.).
### Mirtys
* **[[Sausio 10]]** d. – Karlas Linėjus, XVIII amžiaus švedų gamtininkas, mokslinės sistematikos kūrėjas (g. 1707 m.).
* **[[Kovo 7]]** d. – Charles De Geer, švedų pramonininkas ir entomologas (g. 1720 m.).
* **[[Gegužės 30]]** d. – Volteras, prancūzų rašytojas ir filosofas, vienas iškiliausių Švietimo amžiaus atstovų (g. 1694 m.).
* **[[Liepos 2]]** d. – Žanas Žakas Ruso, prancūzų filosofas, rašytojas, politikos teoretikas, švietėjas (g. 1712 m.).

## Nuorodos
Zalcburgas

**Zalcburgas** – vakarų Austrijos miestas, Zalcburgo žemės administracinis centras. Ketvirtasis pagal dydį šalies miestas po Vienos, Graco ir Linco. Zalcburgas garsus savo baroko architektūra, ilga ir įdomia istorija, be to, tai vartai į Alpes. Miestas įsikūręs ant Zalcacho upės krantų, šiaurinėje Alpių dalyje. Visai netoli Zalcburgo yra 1 972 m Untersbergo viršūnė. Miestas yra apie 150 km į rytus nuo Miuncheno ir apie 300 km į vakarus nuo Vienos.

## Istorija

Dabartinėje Zalcburgo vietoje romėnai buvo įkūrę *Juvavum* miestą, kurio vilų likučių aptinkama Šv. Petro bažnyčios sienose. Vyskupas, šventasis Rupertas VII amžiaus pabaigoje pastatydino Šv. Petro bažnyčią. 755 m. Zalcburgo vardas pirmą sykį paminėtas rašytiniuose šaltiniuose. 739 m. Zalcburgas tampa vyskupystės centru, o 798 m. popiežiaus Leono III sprendimu – arkivyskupo rezidencija ir svarbia regionine bažnytine provincija.

Nuo 1989 m. giminingas miestas Vilniui.

## Žymūs žmonės
* Paracelsas (1493–1541) – šveicarų gydytojas ir filosofas mirė Zalcburge
* Volfgangas Amadėjus Mocartas (1756–1791) – garsusis kompozitorius
* Kristianas Dolperis (1803–1853) – austrų fizikas ir matematikas
* Stefan Zweig (1881–1942) –  žydų kilmės austrų rašytojas, dramaturgas, žurnalistas ir biografas 15 metų praleido mieste
* Felix Baumgartner (g. 1969) – kaskadininkų triukų koordinatorius, operatorius, ekstremalių šuolių parašiutu () ir B.A.S.E. šuolių rekordininkas.

## Sportas
Mieste 2008 m. vyko XIII Europos futbolo čempionatas.

### Futbolas
* SV Austria Salzburg
* Red Bull Salzburg

## Šaltiniai

## Nuorodos
BeOS

**BeOS** – operacinė sistema, kurios pirmosios versijos buvo skirtos kompanijos Be gamintiems BeBox kompiuteriams, iš pradžių naudojusiems AT&T Hobbit procesorius, vėliau, dėl sustabdytos jų gamybos, buvo pereita prie PowerPC architektūros. BeOS pirmoji versija parašyta 1991 metais, C++ kalba.

BeOS turi grafinę sąsają, palaiko keletą procesorių, naudoja specifinę failų sistemą (BFS). Sistema vėliau buvo pritaikyta ir Intel procesoriams.

BeOS pasižymi sugebėjimu pilnai išnaudoti daugiaprocesorines sistemas, daugiagijiškumu, mikrobranduoliu, draugiška vartotojui grafine sąsaja.

## Įsigijimo ir naudojimo galimybės

BeOS buvo komercinė uždaro kodo sistema, kurios paskutinė R5 PRO versija kainavo apie 70 JAV dolerių. Maždaug nuo 2000 metų autoriai siūlė apribotą sistemos versiją nemokamai. Ši versija vadinosi BeOS Personal Edition (BeOS PE). Ją buvo galima paleisti iš Microsoft Windows ar Linux sistemų. Jos tikslas buvo sudominti naujus vartotojus šia sistema ir leisti programuotojams susipažinti su BeOS galimybėmis bei privalumais. Taip pat buvo nesunku sistemą perkelti į atskirą disko skirsnį ir naudoti kaip pilnavertę sistemą. Vėliau, po „Be“ įmonės žlugimo, atsirado įvairūs abejotino legalumo platinamieji paketai, paremti šia versija su atnaujintomis programomis bei tvarkyklėmis.

Šiuo metu sistemos vartotojų viltys susijusios su atviro kodo projektu Haiku, kurio tikslas atkurti BeOS atviro kodo pagrindu.

## BFS failų sistema
BeOS'e naudojama 64 bitų žurnalinė failų sistema BFS su išplėtotu atributų (požymių) sluoksniu, kuriame be įprastų (failų dydžio, datų, leidimų, tipų požymių) galima susikurti savus pagal poreikius. Failų paieška galima pagal visus atributus bei įvairius jų derinius, ji labai greita. BFS, kaip ir dauguma paplitusių failų sistemų, primena „medžio“ struktūrą, skirtingai nei Microsoft Windows operacinėse sistemose, diskams raidės nėra priskiriamos, leidžiama pasirinkti laikmenos pavadinimą savo nuožiūra. BeOS sistemoje pagrindinis diskas visuomet yra „boot“, be to kiekviena BFS laikmena turi aplanką „home“.

## Nuorodos
* BeOS naujienos
* Diskusija apie tai, ar BeOS priklauso laisvajai programinei įrangai 
* https://archive.org/details/Beos5.0screen Tinklalapis, iš kurių galima nemokamai atsisiųsti BeOS.
Regresija (klaida)

**Regresija** – situacija, kuomet naujesnė programos versija dėl pakeitimų programos kode nebeatlieka arba klaidingai atlieka funkciją, kuri buvo teisingai atliekama ankstesnėse versijose. **Regresinis testavimas** – testavimo rūšis, kurios pagrindinė paskirtis – patikrinti, ar naujas kodas išlaiko ankstesnėse versijose veikiantį funkcionalumą, testuojant ne tik pasikeitusias sritis bei modulius, bet visą funkcionalumą.

Regresijų pasitaiko todėl, jog įvairios programos dalys dažnai yra labai glaudžiai tarpusavyje susiję, ir programuotojas, taisydamas ar plėsdamas vienos dalies darbą, gali neapsižiūrėjęs pažeisti su ja susijusios kitos dalies darbą.

Efektyviausias būdas kovai su regresijomis – turėti automatinių testų rinkinį, kuris detaliai patikrintų visos programos darbą. Toks testų rinkinys leidžia sumažinti keitimų (ypač nedidelių) riziką, neinvestuojant daug resursų visos programos darbo testavimui.

Kaip kraštutinė priemonė naudojamas nenutrūkstamas testavimas, kuomet testų rinkinys veikia nuolat, automatiškai patikrindamas programą po kiekvieno keitimo.

## Nuorodos
* Straipsnis apie nenutrūkstamą testavimą (anglų k)
Salaspilis

**Salaspilis** () – miestas Latvijoje, Rygos pietrytiniame paribyje, dešiniajame Dauguvos krante. Savivaldybės centras. Veikia Rygos hidroelektrinė, atliekami moksliniai tyrimai (šeši Latvijos mokslų akademijos institutai). Į rytus nuo Fizikos instituto nuo 1969 m. iki 1998 m. veikė 5 MW galios branduolinis tyrimų reaktorius. 

## Istorija

Viena seniausių Latvijos gyvenviečių (gyventa jau prieš 11 000 metų). 1186 m. Rygos vyskupas Meinardas (*Meynard*) pastatė Kirchholmo (*Kirchholm*; šiuo vardu miestas buvo vadintas iki pat XX a.) pilį Dauguvos upės Martyno saloje (*Mārtiņsala*). Šioje saloje yra seniausios Latvijoje katalikų kapinės. 

1605 m. prie Salaspilio įvyko Salaspilio mūšis, kuriame LDK kariuomenė sutriuškino Švedijos pajėgas. 

Antrojo pasaulinio karo metu čia buvo nacių koncentracijos stovykla, kur nužudyta apie 2–3 tūkst. žmonių. Joje 1944 m. buvo kalinami Vietinės rinktinės karininkai. 1943 m. Salaspilyje gyveno vos 306 gyventojai, tačiau pokario metais dėl ekonominio augimo ir patogios padėties miestas sparčiai išsiplėtė.

## Demografija
Apie 17,9 tūkst. gyventojų (2021 m.), latvių ir rusų maždaug po lygiai.

## Lankytinos vietos
Mieste yra didžiausias Baltijos šalyse Latvijos nacionalinis botanikos sodas. 

## Sportas
* FK Salaspils – futbolo klubas.
* Salaspilio stadionas – futbolo stadionas, kuriame namų rungtynes žaidžia vietos ekipos; 
** 2009 m. žaidė futbolo klubas „Daugava Rīga“, dabartinis FK RFS.
** „Super Nova“ klubas paskelbė, kad 2022 m. Virsliga sezone namų rungtynės žais Salaspilio miesto stadione.

## Miestai partneriai
Miestai, su kuriais Salaspilis yra užmezgęs partnerystės ryšius:
*  Finspengas, Švedija
*  Finstervaldė, Vokietija
*  Dziežgonė, Lenkija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Salaspilio svetainė
Tiuringija

**Tiuringija** (), oficialiai **Laisvoji Tiuringijos valstybė** () – žemė vidurio Vokietijoje, buvusioje VDR. 16,2 tūkst. km²; 2,39 mln. gyventojų (2003). Sostinė – Erfurtas.

Vartburgo pilis, Klasikinis Veimaras ir Bauhauso objektai Veimare yra įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Istorija

Tiuringiją apgyvendino tiuringai apie 300 m., frankai užėmė šias sritis VI a.

Tiuringija tapo landgrafyste 1130 m. Išmirus Liudovingams 1247 m. įvyko Tiuringijos įpėdinystės karas (1247–1264 m.). Vakarinė Tiuringijos dalis tapo nepriklausoma kaip Hesenas ir niekada negrįžo Tiuringijai. Likusi šalies dalis atiteko Vetinų dinastijai, kuri valdė gretimą Meiseno margafystę, kuri vėliau tapo Saksonijos karalystės branduoliu. 1485 m. skilus Vetinams Tiuringija atiteko vyresniajai Ernestinų atšakai ir buvo padalinta į smulkesnes valstybes, nes Saksonijoje buvo paprotys palikimą padalinti visiems sūnums. Tarp tų saksoniškų grafysčių buvo Sakse-Veimaras, Sakse-Eisenachas, Sakse-Jena, Sakse-Meiningenas, Sakse-Altenburgas, Sakse-Koburgas ir Sakse-Gota. Tiuringija tapo geografine sąvoka.

Tiuringija priėmė Reformaciją. Katalikybė panaikinta 1520 m., katalikų bažnyčios ir vienuolynai sugriauti, kunigai išvyti, ypač per Vokietijos valstiečių karą 1525 m. Miūlhauzene ir kitur daug pasekėjų surado anabaptistai. Miulhauzene veikė anabaptistų nepacifistinės atšakos atstovas Tomas Miunceris. Tiuringijoje katalikybė išliko tik Eichsfelde, kurį valdė Mainco arkivyskupas, ir Erfurte.

Tiuringija nuo 1806 m. priklausė Napoleono Reino konfederacijai. Vienos kongresas 1814 m. patvirtino Napoleono laikų permainas Tiuringijoje ir jos valstybės buvo įtrauktos į Vokiečių konfederaciją. Dalis Tiuringijos teritorijos atiteko Prūsijai, kuri jas valdė Saksonijos provincijos sudėtyje. 1871 m. suvienijus Vokietiją, Tiuringija tapo Vokietijos imperijos dalimi. 1920 m. mažos Tiuringijos kunigaikštystės buvo sujungtos į vieną Tiuringiją. Tik Sakse-Koburgas balsavo už prisijungimą prie Bavarijos. Veimaras tapo nauja Tiuringijos sostine.

1945 m. Tiuringiją trumpai valdė amerikiečiai, po to ji atiteko sovietams, kurie ją sujungė su Prūsijos Saksonija. Erfurtas tapo Tiuringijos sostine.

1952 m. Vokietijos Demokratinė Respublika panaikino žemes ir sukūrė rajonus. Tiuringija buvo padalinta į 3 rajonus (Erfurtas, Gera ir Suhlas).

Tiuringijos žemė buvo atkurta po Vokietijos suvienijimo 1990 m.

## Didžiausi miestai

## Galerija

Vaizdas:Wartburg von Brücke.jpg|Vartburgo pilis
Vaizdas:Weimar_-_Blick_zu_Herderkirche_&_Stadtschloss.jpg|Veimaras
Vaizdas:Gera_Untermhaus_St._Marienkirche_(2007).JPG|Gera
Vaizdas:ChristmasMarketJena.jpg|Kalėdinė mugė Jėnoje
Vaizdas:Erfurt cathedral and severi church-2.jpg|Erfurtas


## Nuorodos

* Oficialus žemės puslapis
SMB

**SMB** (iš ) – IBM ir Microsoft sukurta tinklinė failų sistema bei tinklo protokolas, naudojama Windows kompiuterių tinkluose. Dažniausiai naudojama kartu su NetBIOS tinklo protokolu, naujesnės SMB versijos (pradedant Windows 2000) gali dirbti ir su TCP/IP. UNIX bei Linux sistemose SMB protokolą ir failų sistemą palaiko pagal GNU licenciją platinamas Samba paketas. Yra ir kelios komercinės SMB realizacijos.

## Šaltiniai
Šiaurės Reinas-Vestfalija

**Šiaurės Reinas-Vestfalija** () – žemė vakarų Vokietijoje, didžiausia pagal gyventojų skaičių (17,8 mln., 2011 m.) ir ketvirtoji pagal plotą (34,1 tūkst. km²). Sostinė – Diuseldorfas. Kiti dideli miestai: Achenas, Bylefeldas, Bochumas, Bona, Botropas, Dortmundas, Duisburgas, Esenas, Gelzenkirchenas, Kelnas, Krėfeldas, Leverkuzenas, Menchengladbachas, Miunsteris, Vupertalis. Šioje žemėje pagaminama apie 20 % visos Vokietijos bendrojo vidaus produkto.

Acheno katedra, Kelno katedra, Limes Germanicus ir Augustusburgo ir Falkenlusto rūmai yra įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Istorija
Regionas pradėjo formuotis Napoleono karų metu, kai buvo sudaryta Reino konfederacija. Vėliau buvo prijungta prie Prancūzijos kaip Reino departamentas. Po Napoleono karų atiteko Prūsijai.

Žemę 1947 m. suformavo britų administracija, kuriai tuomet priklausė šis regionas. Iš pradžių žemę sudarė Vestfalija ir šiaurinė Reino provincijos dalis (tai ir nulėmė žemės pavadinimą), o kiek vėliau dar buvo priskirta Lipė.

## Miestai ir savivaldybės

Šiaurės Reiną-Vestfaliją sudaro 396 miestai ir savivaldybės. Iš jų 23 miestai nepriklauso jokioms apskritims.

## Apskritims nepriklausantys miestai

;Apskritims nepriklausantys miestai (skliausteliuose – automobilių žymėjimas)

## Nuorodos

* Šiaurės Reinas-Vestfalija: ''tatsachen – ueber – deutschland.de''  (lietuvių k.)
* Šiaurės Reinas-Vestfalija: ''meinestadt.de''
Reino kraštas-Pfalcas

**Reino kraštas-Pfalcas** () – žemė pietvakarių Vokietijoje. Plotas – 19,8 tūkst. km²; 4,09 mln. gyventojų (2019 m.). Sostinė – Maincas.

Šioje žemėje yra žymi uola – Lorelei.

## Didžiausi miestai
* Maincas
* Liudvigshafenas
* Koblencas
* Tryras
* Kaizerslauternas
## Išnašos
Žemutinė Saksonija

**Žemutinė Saksonija** () – žemė šiaurės vakarų Vokietijoje, antroji pagal dydį šalyje. Plotas – 47,6 tūkst. km²; 8 mln. gyventojų (2000). Sostinė – Hanoveris.

Hildesheimo Švč. Marijos katedra, Hildesheimo Šv. Mykolo bažnyčia, Ramelsbergo kasyklos, Goslaro istorinis miestas, Aukštutinio Harco vandentvarkos sistema ir Fagus gamykla yra įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Istorija

Dabartinė Žemutinės Saksonijos žemė apima istorinius Žemutinės Saksonijos, Ostfalijos (pietinė dalis) ir rytų Fryzijos (šiaurės vakarinė pakrantė) regionus. Ankstyvaisiais viduramžiais tai buvo saksų genčių gyvenama teritorija, kur IX a. pradžioje įkurta Saksonijos kunigaikštystė. Nuo XII a. pabaigos regionas buvo susiskaldęs į smulkius feodalinius vienetus, kurių svarbiausios buvo Brunsviko-Liuneburgo kunigaikštystė, Oldenburgo kunigaikštystė ir kt. 

1813-1866 m. didžiąją dalį teritorijos valdė Hanoverio karalystė, kurią nukariavo Prūsija ir pavertė Hanoverio provincija. Dabartinė Žemutinės Saksonijos žemė (tuometinės Vokietijos Federacinės Respublikos sudėtyje) suformuota 1946 m. sujungus Hanoverio provinciją su 3 gretimomis Trečiojo Reicho sudėtinėmis valstybėmis: Oldenburgo, Brunsviko ir Šaumburgo-Lipės laisvosiomis valstybėmis.

## Didžiausi miestai
* Hanoveris
* Braunšveigas
* Osnabriukas
* Oldenburgas
* Volfsburgas
* Gėtingenas
* Zalcgiteris
* Hildesheimas

## Galerija

Vaizdas:Goettingen StMichael Oct06.jpg|Gėtingenas
Vaizdas:Nebelostfriesland.jpg|Kraštovaizdis Rytų Fryzijoje
Vaizdas:Aerial image of Baltrum (view from the west).jpg|Baltrumo sala
Vaizdas:Hutthaler graben.jpg|Miškingas Goslaro apskrities kraštovaizdis
Vaizdas:Osnabrück Süden.JPG|Osnabriuko panorama


## Nuorodos

* Oficialus žemės puslapis
Brėmenas (žemė)

**Laisvasis ir [[Hanza|Hanzos]] miestas Brėmenas** () – žemė šiaurės vakarinėje Vokietijoje, kurią sudaro du miestai – Brėmenas (žemės sostinė) ir Brėmerhafenas. Plotas – 404 km²; 662 tūkst. gyventojų (2001). Brėmeno rotušė ir Brėmeno Rolandas 2004 m. įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Galerija

Vaizdas:Blick vom Radarfunkturm2.JPG|Brėmerhafenas
Vaizdas:Bremen-rathaus-dom-buergerschaft.jpg|Brėmeno rotušė, Švento Petro katedra ir parlamento rūmai
Vaizdas:Alter_Hafen_mit_"Seute_Deern",_Sail_City_&_Mediteranium_-_13._März_2011.jpg|Brėmerhafeno senasis uostas
Vaizdas:Bremen_Hbf_pano.jpg|Brėmeno centrinė stotis
Vaizdas:Bremen Roland 2015.jpg|Brėmeno Rolandas


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Brėmeno miesto oficiali svetainė
Natūralios kalbos generavimas

**Natūralios kalbos generavimas** – viena iš natūralios kalbos apdorojimo užduočių – natūraliosios kalbos generavimas naudojantis sistemos duomenų baze.

Natūralios kalbos generavimą galima įsivaizduoti kaip Natūraliosios kalbos suvokimo atvirkštinį procesą. Skirtumą galima aprašyti taip: natūralios kalbos suvokimui sistema turi nustatyti įvedamų duomenų prasmę, o natūralios kalbos generavimui sistema ieško būdo kaip „mintį“ išreikšti žodžiais.

## Etapai
Teksto generavimo procesas gali būti paprasčiausiu teksto dalių kopijavimu iš iš anksto sudaryto sąrašo, galbūt naudojant jungiamuosius žodelius. Rezultatas gali būti patenkinamas horoskopų arba verslo laiškų sudarymui, tačiau sudėtinga natūralios kalbos generavimo sistema reikalauja planavimo ir informacijos suliejimo etapų tam, kad sugeneruotas tekstas atrodytų natūralus ir nebūtų pasikartojimų. Tipiniai etapai yra:

**Turinio nustatymas**: nustatyti svarbiausius požymius, kuriuos verta paminėti. Metodai naudojami šiame etape yra susiję su duomenų išgavimo (data mining).

**Pranešimo planavimas**: Bendras pateikiamos informacijos organizavimas.

**Sakinio paruošimas**: Panašių sakinių suliejimas natūralumui ir skaitomumui pagerinti. Pavyzdžiui, sakiniai „Kitas traukinys važiuos į Klaipėdą“ ir „Kitas traukinys važiuos 10 valandą“ gali būti sulieti į „Kitas traukinys važiuos į Klaipėdą 10 valandą“.

**Leksikalizavimas**: Sąvokos žodinis realizavimas.

**Susietų sakinių generavimas**: Žodžių sujungimas naudojant įvardžius bei kitus būdus.

**Sintaksinis ir morfologinis realizavimas**: Šis etapas yra atvirkštinis įvedimo apdorojimui: naudojantis prieš tai surinkta informacija, konstruojami sakinių blokai pagal sintaksines ir morfologines taisykles.

**Orfografinis realizavimas**: Skyrybos ženklų dėliojimas, didžiųjų raidžių sudėjimas, kitas teksto formatavimas.
Žvyras

**Žvyras** – biri nuosėdinė uoliena sudaryta iš žvirgždo ir smėlio. Kartais žvyre yra molio dalelių ir organinės medžiagos priemaišų. Dažniausiai susidaro jūrų pakrantėse, upių vagose ar ledyno tirpsmo vandenų dariniuose.

Žvyras naudojamas statybose betonui gaminti, kelių tiesimui, nusausinimo darbams. Taip pat gali būti panaudotas kaip dekoratyvinė medžiaga.

Lietuvoje žvyras dažniausiai fliuvioglacialinės kilmės. Jo galima rasti ozuose, keimuose, upių terasose. 2004 m. Lietuvoje buvo išgauta apie 3000 tūkst. t žvyro.
Automatinis testas

**Automatinis testas** – programos bei įrankiai, skirti kitų programų ar modulių darbui patikrinti.
Dažniausiai rašomi įvairių programinių bibliotekų (API) testus. Esame specialių metodų kurti tinklo serverių, vartotojo sąsajos, sistemos apkrovos () testams.

## Galimas įgyvendinimas
Automatinis testas gali būti realizuotas kaip objektas, kurio specializuota klasė arba kildinama iš bendrinės testo klasės (kaip JUnit) arba išpildo sutartą testo klasės interfeisą (kaip Mauve). Toks objektas visada turi bent vieną metodą, kuris tikrina konkrečią testuojamos sistemos funkciją. Testavimo programa paprastai automatiškai perrenka ir vykdo visus nurodytame aplanke ar sąraše esančius testus.

Didesniuose projektuose tokių testų paprastai susirenka keli šimtai ir daugiau.
JUnit

**JUnit** – atviro kodo sistema java programų automatiniams testams kurti ir naudoti. Šia sistema galima greitai patikrinti kuriamą programą ir įsitikinti, jog nesama regresijų, testai taip pat dokumentuoja kodą parodydami kaip jis turėtų veikti. Tai ypač svarbu kai programą kuria daug žmonių.

JUnit profesionaliame programavime yra plačiai paplitusi ir tarp Java skirtų testavimo sistemų laikoma dominuojančia.. Ja testuojama taip pat ir mobilių telefonų (Android) programinė įranga.

JUnit sistemoje grupė giminingų testų jungiami į objektą, o kiekvienas testas yra šio objekto metodas. 

Šiuo metu paplitę JUnit 3 ir naujesnė JUnit 4 versijos. 

## JUnit 3
JUnit 3 testo objekto klasė kildinama iš bendrinės „testo atvejo“ (angl *test case*) klasės ir paveldi iš jos inicializacijos, užbaigimo, testavimo ir prielaidų tikrinimo metodus. Patikrinimo metodai atpažįstami pagal *test* priešdėlį.
„Sveikas pasauli“ JUnit atrodo taip:


```java
public class SveikasPasauli extends TestCase
 {
   public void testDuKartDu() {
     // Patikrinsim ar du kart du lygu keturi.
     assertEquals(„Sandauga“, 4, 2*2);
   }
 }
```


Testavimo metodų tokiame objekte gali būti kiek nori, jie aptinkami ir vykdomi naudojant refleksiją. Visi testavimo metodai turi prasidėti priešdėliu „test“. Kitokie (pagalbiniai) metodai, jei jų yra, testais nelaikomi ir nevykdomi.

## JUnit 4
Naujesnėje JUnit 4 versijoje testams žymėti naudojamos pirmąkart Java 1.5 pasirodžiusios anotacijos. Anotacijomis galima pažymėti ne tik testus bet ir veiksmus kuriuos būtina atlikti pasiruošiant testavimui arba po jo. 


```java
public class SveikasPasauli {
   // Apskaičiuosim pasiruošimo testui metu
   int keturi;

   @Before
   public void setUp() throws Exception {
      // Apskaičiuota reikšmė vėliau naudojama abiejuose testuose.
      keturi = 4;
   }

   @Test
   public void testDuKartDu() {
     Assert.assertEquals(„Sandauga“, keturi, 2*2);
   }

   @Test
   public void testDuPliusDu() {
     Assert.assertEquals(„Suma“, keturi, 2+2)
   }
 }
```

Naudojant JUnit 4 testų klases iš *TestCase* kildinti nebūtina, bet tada sunkiau pasiekiamas ankstesnis įvairių *assertEquals* ir panašių metodų rinkinys (Java reikalauja naudoti priešdėlį *Assert*).

Sudėtinga programa gali turėti dešimtis ir šimtus įvairių testų. Jie leidžia, ką nors pakeitus, per kelias minutes patikrinti ar betobulinant vieną funkciją, galimybę per neapsižiūrėjimą nebuvo sugadinta kita. Paprasčiausia rašyti testus įvairioms matematinėms funkcijoms. Sudėtingiausia testuoti grafinę sąsają tačiau rašomi testai ir jai. 

## Šaltiniai
Karantanija

**Karantanija** – viena iš pirmųjų žinomų slavų valstybių. Įkūrė karantanų gentis, gyvenusi dabartinės Austrijos ir Slovėnijos teritorijoje. 
## Istorija
Valstybės susidarymo ištakos nežinomos. Kai kurie istorikai daro prielaidą, kad valstybė egzistavo jau VII a. ir tapatina ją su vieninteliu žinomu to laikotarpio kunigaikščiu Valuku, kurio valdos sudarė dalį Samo valstybės valdų. 

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose minima tik 745 m., kai Karantanija pateko Bavarų kunigaikštystės priklausomybėn. Tai paskatino Bavarijos kunigaikščių užkariavimai rytuose, o iš kitos pusės - avarų grėsmė iš rytų. Bavarijos kunigaikštis Tasilas III pradėjo Karantanijos kristianizaciją.

788 m. Karantaniją kartu su Bavarija nukariavo Karolis Didysis, kuris ją prijungė kaip Frankų imperijos vasalę, ir inkorporavo į Friulio kunigaikštystę. Tuo metu karantanai vis dar rinko savo vietinius kunigaikščius. 819 ir 823 vietos gyventojai sukilo prieš karolingų valdžią, o 827 m. valstybę nusiaubė bolgarai. Maždaug nuo 817 m. Karantanijoje pradėti skirti imperijos prefektai, paklusnūs centrinei valdžiai. Jų tradicija buvo tęsiama iki 869 m., ir jiems pakluso taip pat ir Kraina (tuo metu vadinama Savos grafyste) bei Rytų Panonijos kunigaikštystė iki pat Dunojaus.

828 m. Karintija vėl sugrąžinta Bavarijai, kurią tuo metu valdė Karolingas Liudvikas Vokietis. Į Karantaniją pradėti skirti bavarų kilmės grafai, kurie pakeitė vietinius kunigaikščius. Jie buvo pavaldūs bavarų kunigaikščiams. Tapęs Rytų Frankų karalystės karaliumi Liudvikas Vokietis 856 m. Bavarijos valdovu paskyrė savo sūnų Karlomaną. Iš jo laikų žinomas Karintijos grafas Pabo, kuris buvo neištikimas, ir 861 m. Karlomanas jį pakeitė bavarų kilmės prefektu Gundacharu. 

Vėliau Karintijos valdovu paskirtas nesantuokinis Karlomano sūnus Arnulfas Karintietis. Jis sustiprino savo šalį, iš kurios valdė ir kitas slavų valdas. Jo laikais Karantanija tapo žinoma kaip karalystė (). Savo klestėjimo viršūnę ji pasiekė 880 m. Tačiau netrukus po to iškilo naujos išorinės grėsmės. Šiaurės rytuose grasino Svatopluko Didžioji Moravija, o rytuose - madjarai. Jie siaubė rytines teritorijas, o Arnulfas buvo įsitraukęs į Imperijos sosto paveldėjimo intrigas. Tai lėmė Rytų Panonijos kunigaikštystės ir kitų sričių praradimą. 

887 m. tapęs Rytų Frankų karaliumi, Arnulfas susitaikė su pralaimėjimais Karantanijoje. Jo imperija buvo priversta atitraukti savo rytines sienas, atiduodama kadaise valdytas sritis madjarams. 889 m. iš Karintijos valstybės likučių jis įkūrė keletą markų. Tarp jų buvo Karintijos marka ir Krainos marka. 
## Valdovai
Žinomi šie Karantanijos valdovai:
* Slavų kunigaikščiai (datos apytikslės):
** Valukas (VII a. vid.);
** Borutas (iki 749 m.);
** Gorazdas (749-751);
** Hotimiras (752-769);
** Valtunkas (nuo 772);
** Pribislavas (VIII a. pab.);
** Semikas (IX a. pr.);
** Stojmiras (IX a. pr.);
** Etgaras (iki 820 ar 828 m.);
* Friulio hercogai (datos apytikslės):
** Kadolahas (817-819);
** Balderikas (819 - 828);
* Bavarų kilmės grafai (datos apytikslės):
** Helmvinas (nuo 820 ar 828);
** Albgaras (iki 844 m.);
** Pabo (844-860);
* Karolingai:
** Karlomanas (856-876);
** Arnulfas Karintietis (876-889);
Džetkarė

**Džetkarė** (**Isesis**, **Tankeris** m. 2356 m. pr. m. e.) – aštuntasis penktosios Egipto dinastijos faraonas. Manoma, kad valdė 30 metų, apie 2388–2356 m. pr. m. e.

Nors jo dinastija pasižymėjo saulės šventyklų statybomis, jis pastatė piramidę Sakaroje vietoje Abusiro, kur vykdavo jo dinastijos narių statybos. Manoma, kad tai buvo ženklas, kad saulės dievas Ra tapo populiaresnis už Ozyrį, kuris iki tol laikytas populiariausiu dievu.
Mauve

**Mauve** – atviro kodo sistema (GPL) Java sisteminių bibliotekų automatiniams testams kurti ir naudoti. Mauve vystomas Kaffe, GNU Classpath, GCJ ir kitų atviro kodo programuotojų bendruomenių. Skirtingai nuo JUnit, Mauve buvo kuriamas taip, jog galėtų dirbti su eksperimentinėmis ir dažnai ne visai užbaigtomis virtualiomis mašinomis. Todėl buvo atsisakyta refleksijos, ją pakeičiant paprastu failų (java klasių) perrinkimu nurodytame aplanke. Mauve testo objektas turi tik vieną sutartinį testo metodą.

„Sveikas pasauli“ su Mauve atrodytų taip:

 //Tags: JDK1.4
 public class SveikasPasauli implements Testlet
 {
   // Patikrinsim ar 2*2 yra 4
   public void test(TestHarness harness)
   {
     harness.check(2*2, 4, „Daugyba“);    
   }
 }

Mauve gali būti naudojamas ne vien sisteminėms bibliotekoms bet ir įvairioms kitoms programoms testuoti. Ši sistema dirba kaip papildomas Ant modulis.

## Nuorodos
* Mauve tinklalapis
Ant

**Ant** ( skruzdėlė) – atviro kodo programavimo įrankis sudėtingoms programoms iš išeities kodo „pagaminti“. Ant reikalingas, kai naudojamas ne vienas kompiliatorius, dalis išeities kodo bylų turi būti generuojama automatiškai, programą norima iš karto automatiškai testuoti ir kitais sudėtingais atvejais. Ant turi daug modulių įvairioms užduotims atlikti; prireikus nesunku parašyti ir savo specifinių (kaip Mauve). Ant užduotis rašoma XML.

„Sveikas pasauli“ su Ant atrodytų maždaug šitaip:

 &lt;?xml version="1.0"?&gt;
 &lt;!-- Iš naujo sukopiliuosim visas bylas, esančias
 aplanke  „išeities_kodas“, į aplanką „vykdomas_kodas“ --&gt;

 &lt;project name="SveikasPasauli" default="sukompiliuoti"
  basedir="E:\Wikipedia_pavyzdžiai"&gt;

    &lt;target name="išvalyti" description=
     "Nutrinti senas sukompiliuotas bylas"&gt;
        &lt;delete file="vykdomas_kodas/**/*.class"/&gt;
    &lt;/target&gt;

    &lt;target name="sukompiliuoti" depends="išvalyti" 
    description="Sukompiliuoti bylas"&gt;
        &lt;javac srcdir="išeities_kodas" destdir="vykdomas_kodas"
            includes="/**/*.java"
            excludes="/**/*ne_šituos.java"
            &gt;
        &lt;/javac&gt;
    &lt;/target&gt;

 &lt;/project&gt;

Pavyzdys aprašo dvi užduotis (išvalyti ir sukompiliuoti), kurių antroji galima įvykdyti tik prieš tai įvykdžius pirmąja.

## Nuorodos

Ant tinklalapis
Amerikinė persėja

**Amerikinė persėja** arba **avokado medis** (*Persea americana*, ) – lauramedinių (*Lauraceae*) šeimos augalas, kurios vaisius – avokadas. Tai visažalis, iki 20 m aukščio stambus medis, kurio lapai kiaušiniški, 10-20 cm ilgio ir iki 10 cm pločio. Žiedai sutelkti į šluotelių pavidalo žiedynus. Vaisius – tamsiai žalio atspalvio, kriaušės pavidalo uoga, kuri 7-20 cm ilgio, 7-10 cm skersmens ir 250–600 g svorio. Vaismedis pradeda derėti po 4-5 metų.

Amerikinė persėja kilusi iš Meksikos ir Centrinės Amerikos, po to pateko į Braziliją, Floridą, Kaliforiniją ir galiausiai – į Ispaniją, Graikiją, Australiją. Šiuo metu auginama daugelyje subtropinių ir tropinių regionų (JAV, Brazilija, Afrika ir kt.).

Vaisiai skinami jiems nesunokus. Jei derlius surenkamas per anksti, jo pilnai pribrandinti neįmanoma. Toks vaisius nustoja aromato ir jam būdingų vertingų savybių. Vaisiai labai vertinami, naudingi sveikatai. Juose yra apie 5–32 proc. riebalų, iš kurių nemažai polinesočiųjų riebalų rūgščių. Jos mažina kraujo klampumą, jo krešėjimą, gerina kraujagyslių sienelių elastingumą, tinka širdies ir kraujagyslių ligų profilaktikai. Vaisiuose gausu lecitino, kuris reguliuoja medžiagų apykaitą, aktyvina smegenų ląstelių veiklą, valo kraujagyslių sieneles, saugo kepenis nuo riebalų kaupimosi. Taip pat vaisuose yra 0,8–4,4 proc. baltymų, 1,2–10 proc. angliavandenių, maistingame minkštime – vitaminų A, C, riboflavino, niancino ir kt.

Avokadas tinkamas maistui, kai paspaudus pirštu atsiranda įdubimas. Jei vaisius kietas, dar kurį laiką jį reikia nokinti.

## Nuorodos

* Morton, J. 1987. Avocado. p. 91–102. In: *Fruits of warm climates*. Julia F. Morton, Miami, FL.