XII amžius

**Dvyliktasis mūsų eros amžius** – šimto metų laikotarpis, prasidėjęs 1101 metų sausio 1 dieną ir pasibaigęs 1200 metų gruodžio 31 dieną.

Tūkstantmečiai: 1 tūkstantmetis – **[[2 tūkstantmetis]]** – 3 tūkstantmetis

Amžiai: XI amžius – **[[XII amžius]]** – XIII amžius

Dešimtmečiai: 1-as 2-as 3-as 4-as 5-as 6-as 7-as 8-as 9-as 10-as
## Įvykiai
* 1100 rugpjūčio 5 d. – Henrikas I karūnuotas Anglijos karaliumi.
* 1122 – Vormso konkordatas.
* **[[1125 m.]]** – badas sumažino gyventojus Vokietijoje per puse. Bado bendrakeleiviai buvo ligos, mirtis, plėšymai, žudinės ir savižudybės.
* **[[1128 m.]]** – badas Rusijoje. Priežastis buvo sausra, lietaus perteklius, ankstyvieji šalčiai, skėriai ir t. t.
* **[[1147 m.]]** – pirmasis kryžiaus žygis užpuolant Vendus/Venedus (Pamarius), gyvenusius nuo Rugijos salų iki Vyslos, buvo paskelbtas **[[balandžio 13]]** d. popiežiaus Eugenijaus III bulėje „Divina dispensatione“.
* **[[1152 m.]]** – polovcai Kijevo žemėje „apiplėšė vienuolynus ir sudegino kaimus, ir nuniokojo daržus“. (Volynės metraštis).
* **[[1154 m.]]** – polovcai „padarė daug pikto, sudegino visus kaimus“. (Volynės metraštis).
* **[[1168 m.]]** – Danijos karaliaus Valdemaro kariuomene užpuolė Arkonos pagoniška šventvietę Riūgeno saloje ir po metų apgulos ją sudegino.
* **[[1169 m.]]** – polovcai, užpuolę Kijevo žemę, “paėmė kaimus su visais žmonėmis, su vyrais ir su moterimis, arklius ir galvijus, ir avis (kartu su žmonėmis) išsivarė į Poloviją”. (Volynės metraštis).
* **[[1171 m.]]** – “… žiemą į Kijevo kraštą atėjo polovcai ir paėmė daugybę kaimų už Kijevo su žmonėmis ir su gyvuliais, ir su arkliais”. (Volynės metraštis).

* 1198–1216 popiežius Inocentas III.

### Baltai
* Susidarė Lietuvių žemių konfederacija.
* **[[XII a.]]** – **[[XIII a.]]** visoje Lietuvoje kūnų deginimas pasidaro vienintele laidojimo forma.
* **[[XII a.]]** pirmoje pusėje buvo Danijos užimtos Baltijos jūros pietų pakrantės: Riūgeno sala, Holšteinas, Meklenburgas, Pomeranija, Šiaurinė Estija ir Sarema.
* Karaimų dokumentuose minima, kad Trakų miestas pastatytas **[[XII a.]]**
* Kryžiaus karai vijo žydus iš Palestinos į Centrinę ir Rytų Europą. Manoma, kad pirmieji žydai Lietuvoje apsigyveno **[[XII a.]]
* **1101 m.** mirus Vseslavui, [[Polocko kunigaikštystė|Polocko žemė]] padalinta į penkias (ar šešias) dalines kunigaikštystes, kurias užvaldė jo sūnūs. Taip atskilo Minsko, Drucko, Iziaslavo, Vitebsko kunigaikštystės. Vyriausias sūnus Dovydas Vseslavičius liko valdyti Polocke.
* **1102 m.** – [[jotvingiai|jotvingių]] kova su [[Polocko kunigaikštystė]]s kariauna.
* **1106 m.** – [[Polocko kunigaikštystė|Polocko kunigaikščiai]] užpuola Žemgalę. Prie Braslavo įvyksta mūšis, kuriame [[žemgaliai]] laimi kovą.
* **1108 m.** Lenkijos kunig. [[Boleslovas III Kreivaburnis]] žygiuoja į Prūsų žemes ir laimi.
* **1110** – **1111 m.** – žiemą Lenkijos kunig. [[Boleslovas III Kreivaburnis]] žygiuoja į prūsų žemes Notangą ir Sembą, ir be mūšio su grobių ir vergais grįžo. ([[Galas Anonimas]])
* **1111 m.** – prekybos su [[Latvija]] Dauguvos upe kelius atveria liubekiečiai.
* **1111** – **1112 m.** – Lenkijos kunig. [[Boleslovas III Kreivaburnis]] sėkmingo žygio metu išplėšė prūsų vidurio žemes.
* **1112 m. ** – [[Jotvingiai|jotvingius]] puolė ir nugalėjo Volynės kunigaikščio Jaroslavo vedami pulkai. (Ipatjevo metraštis)
* **1113 m.** – Rusų kunigaikščiai suruošė žygį į Jotvingija.
* Kijevo Pečioros vienuolio Nestoro sudarytas metraštis „[[Būtųjų laikų pasakojimas|Senųjų laikų pasakojimas]]“, kur atpasakojamas kunig. Jaroslavo žygis į Lietuvą.
* **1114 m.** – Lietuvos ir Žemaitijos kunig. Živinbudas apsiginė nuo Minsko kunig. Glebo Vseslavičiaus karinių užpuolimu, puolė Minsko kunigaikštystė, apiplėšė ją ir sudegino Minską.
* Skandinavų „Kniutlingų sagoje“ pasakojant apie įvykius, vykusius vasarą, kuršiai vaizduojami kaip plėšikai. Pasakojama apie didinga ir turtinga pirklį iš Sembos pagonį Vydgautą, kad jis nuolat plaukiojo į prekybos keliones po rytų kraštus.
* **1116 m. ** – Lenkijos kunig. [[Boleslovas III Kreivaburnis]] po 17 metų trukusių kovų įveikė Pamarius ir privertė prūsus jam mokėti duoklę.
* Perejaslavlio kunig. Jaropolkas Vladimirovičius (Vladimiro Monomacho sūnus) pasistatydino pilį ir vietovę pavadino Nowoj-Horodok (Naugardukas), vėliau pavadinto lietuviškuoju.
* **1120 m.** – apie Kijevo dk [[Vladimiras Monomachas|Vladimiro Monomacho]] žygį į Lenkiją, kuriame jį lydėjo lietuviai. ([[Volynės metraštis]]).
* **1127 m.** – Kijevo kunig. Mstislavas Vladimirovičius nusiaubė [[Polocko kunigaikštystė|Polocką]], ir jo bei dalinių kunigaikštysčių valdovus Borisovičius ištrėmė į Bizantiją.
* **1129 m.** – apie Vilnių rašoma rusų Voskresensko metraštyje.
* **1131 m.** – Kijevo dk Mstislavas puolė Polocko kunigaikščių sąjungininką Lietuvą, ją nusiaubė ir paėmė daug belaisvių. Jo kariuomenei traukiantis, [[lietuviai]] sumušė nuo pagrindinių pajėgų atsilikusį kijeviečių dalinį.
* **1132 m.** Kijevo dk Mstislavas vėl ėmė pulti Lietuvą, tik iš kitos pusės – per Gardiną.
* **1137 m.** Po [[Boleslovas III Kreivaburnis|Boleslovo III Kreivaburnio]] mirties prūsų [[Kulmo žemė]] tapo Lenkijai pavaldžios Mazovijos kunigaikštystės dalimi. Tačiau prūsai ir pamarėnai ten nuolat rengė sukilimus ir atsikratydavo Lenkijos jungo.
* **1138 m.** – benediktinų iš Plocko krikščioniška misija Prūsijoje.
* **1140 m.** – arabų kartografas [[Idrisijus|Al Įdrįsi]] tariamai [[Kauno istorija|Kauno vietoje]] pažymėjo gyvenamąją vietovę, vardu Qaynu (arba Qanys, Kabnu).
* Ištremtieji Polocko kunigaikščiai Borisovičiai grįžo iš tremties Bizantijoje.
* Lietuvos ir Žemaitijos žygis į Rusiją patyrė nesėkme. Šio žygio vadais buvo Užnerio kunig. Kukovaitis ir narsusis kunig. Mantvila. ([[Teodoras Narbutas]])
* **1141 m.** – vyskupo Henryko Zdzika iš Ołomuńco krikščiuoniška misija Prūsijoje.
* Popiežius [[Inocentas II]] leido Moravijos vyskupui Henrikui skelbti krikščionybę Prūsijoje.
* Apie **1146 m.** vienas iš ištremtuju Polocko kunig. Rogvolodas Vasilijus tapo Polocko kunigaikščiu.
* Apie **1147 m.** – sutinkant metraščiams, Černigovo kunig. Svetaslavas Olgovičius ėjo ant rytų galindų.
* Lenkijos dk [[Boleslovas IV Garbanius]] su rusinais užpuola Jotvingiją (arba Prūsiją), bet nesėkmingai.
* **1149 m.** – keršidami, prūsai užpuola Lenkiją.
* **1150 m.** – kunigas Meinardas fon Zegebergas atvyko į [[Livonija]] kartu su pirkliais, prekiaujančiais su lyviais, pradėjo krikščioniška misiją tarp vietinių pagonių.
* Pasikvietę pas save Minsko kunig. Volodarį Glebovičių, lietuviai užpuldinėdavo lenkų kraštą. ([[Volynės metraštis]])
* **1151** – **1167 m.** – [[lietuviai]] buvo įtraukti į kovas tarp [[Polocko kunigaikštystė|Polocko kunigaikščių]] dėl valdžios.
* **1157 m.** į [[Livonija]] atvyko Bremeno pirkliai, kurie [[Ikškilė]] (Uexküll) pastatė įtvirtintus prekių sandėlius.
* **1158 m.** Minsko kunig. Volodario Glebovičiaus kare su Lietuvos kunigaikščių, lietuviai pasiekė visišką pergalę. ([[Volynės metraštis]])
* **1159 m.** [[Volynės metraštis]] rašo, kad Minsko kunig. Volodaris Glebovičius nedalyvavo taikos pasirašyme tarp Rusijos kunigaikščių ir „nebučiavo kryžiaus, nes žygiavo, vedamas lietuvių, miškais".
* **1161 m.** – **birželio 15** d. danai su dideliu pulku ginkluotų vyru ir daugeliu karo laivų paėmė [[Palanga|Palangos pilį]] Kurše, tai pirmasis Palangos paminėjimas. Danų karinės misijas [[Kuršas|Kurše]], kur buvo paskirtas vyskupas Ernemordas.
* **1162 m.** – mirė Lietuvos ir Žemaitijos kunig. Živinbudas. Jo sutuoktinė buvo kunigaikštienė Pajauta (Pajata).
* Polocko kunig. Rogvolodas Borisovičius apgulė Minsko kunig. Volodarį Glebovičių Lietuvos pasienyje esančioje Gorodeco pilyje. Volodaris naktį puolė iš pilies su [[lietuviai]]s ir visiškai jį sumušė.
* **1164 m.** – Lenkų karalius [[Boleslovas IV Garbanius]] sudaro sąjunga su Vokiečių imperatoriumi [[Frydrichas I Barbarosa|Fridrichu I Barbarosa]] ir kartų puola Prūsiją. [[Prūsai]] laimi mūšį.
* Gorodcovo kunig. Volodaris Glebovičius su lietuvių pagalba sumušė Polocko kunig. Rogvolodą Borisovičių. Minsko kunig. Rostislavas Glebovičius sustiprino Minsko kunigaikštystės nepriklausomybė nuo Polocko.
* Apie **1165 m.** – [[Naugardas|Didžiajame Novgorode]] atsirado „Prūsų gatvė“.
* Danų karinė misija [[Kuršas|Kurše]], buvo paskirtas vyskupas.
* **1166 m.** Lenkijos karalius [[Boleslovas IV Garbanius]] suorganizavo dar vieną nesėkmingą žygį į prūsų žemes. **Spalio 18** d. [[prūsai]] mūšį laimėjo, kai karalių pusėje buvę keturi prūsų didikai (perėję krikščionybėn) įviliojo sąjungininkų kariuomenę į pelkes. Mūšyje žuvo karaliaus brolis Sandomiro kunig. Henrikas, likę gyvi krikščionys pabėgo.
* Minsko kunig. Volodarį Glebovičių galutinai sumušė Polocko kunig. Vseslavas Vasilkovičius su [[lietuviai]]s.
* **1169 m.** Kuršo vyskupų sąraše paminėta, kad Dacijos karalius Abelis siuntė Kuršo vyskupą Ernemordą į Romą dėl kuršių bažnyčios pripažinimo ir Ernemordo paskyrimo šios bažnyčios vyskupu.
* **1170 m.** – Danų istoriko Sakso Gramatiko veikale „Danijos istorija“ pirataujantys [[kuršiai]] ir [[estai]] buvo aptikti prie Švedijos krantų [[Elandas|Elando salos]] Jarnlokos uosto ir po ilgų bei permainingų kautynių sumušti danais.
* **1171 m.** Visose Skandinavijos valstybėse skelbtas kryžiaus žygis į Aistija.
* **1174 m.** – [[Mozyrius|Mozyrių]] užpuolė lietuviai.
* **1180 m.** – [[Polocko kunigaikštystė|Polocko kariuomenė]], kurios sudėtyje buvo ,,lyviai, ir lietuviai”, dalyvavo konflikte tarp dviejų Kijevo kunigaikščių.
* Švedijos karalius Knutas I (Knut Eriksson) apsisaugojimui nuo Aestijos ir kuršių piratu pastatė [[Kalmaras (Švedija)|Kalmaro]] tvirtovę.
* **1181 m.** Polocko kunigaikščiai pavaldžiuose žemėse prie Dauguvos leido vienuoliams augustiniečiams iš Brėmeno krikštyti lyvius ir latvius.
* **1183** – **1184 m.** žiemą [[Lietuva]] staiga surengė pirmą didelį antpuolį į Rusios žemes. [[Lietuviai]] nusiaubė ne tik [[Polocko kunigaikštystė|Polocko kunigaikštystę]], bet pasiekė net ir Naugardo žemei priklausantį [[Pskovas|Pskovą]], kuriam padarė daug žalos. (Novgorodo pirmasis metraštis)
* **1184 m.** – Krikščioniškai misijai prie Dauguvos krantų kartu su pirkliais atvyko augustinietis vienuolis Meinhardas fon Zegebergas.
* **1185 m.** – **vasario** mėn. lietuviai nusiaubė [[Livonija|Livoniją]] ir daugeli išvedė į vergovė. [[Lyviai]] buvo priversti pasiduoti vyskupo Meinhardo fon Zegebergo globon. Tai buvo Vokiečių įsiviešpatavimo Livonijoje pradžia. ([[Henriko Latvio kronika]])
* Dauguvos krante pradėti statyti pirmieji mūriniai pastatai Baltijoje – Livonijos vyskupo bažnyčia ir pilis [[Ikškilė]]je. Mūrininkai buvo atvykė iš Gotlando.
* Gaisras sunaikino Gardino miestą. Miestas tuo metu buvo beveik ištisai medinis. Mūrinės buvo tik kai kurios cerkvės ir dalis įtvirtinimų.
* **1186 m.** Bremeno archivyskupas Albertas už nuopelnus suteikė vyskupo saną Meinhardui fon Zegebergui ir įkuria pirmą Livonijoje vyskupystė [[Ikškilė]]je.
* **1188 m.** Konflikte tarp Švedijos ir Naugardo karelai buvo Naugardo sąjungininkai. Kovodami prieš juos, lietuviai rėmė švedus.
* **1189** – **1190 m.** – [[Vilnius|Vilniaus]] pastatymo metai, nurodyti XVII a. karaimų metraštyje.
* **1190 m.** žiemą Kijevo kunig. Riurikas rengėsi pulti Lietuvą, bet atvykęs į Pinską ėmė atidėlioti žygį. (Kijevo metraštis)
* **1191 m.** – iš [[Naugardas|Naugarde]] rasto laiško ant beržo tošies sužinome, kad ,,Lietuva išžygiavo prieš Kareliją”.
* **1192 m.** – Lenkijos valdovas [[Kazimieras II Teisingasis]] prieš [[Jotvingiai|jotvingius]] ir prūsus surengė keršto žygį.
* **1193 m.** – Lenkijos valdovas Kazimieras II Teisingasis surengė keršto žygį prieš [[Jotvingiai|jotvingius]] ir prūsus, nes jie niokojo jo žemė.
* Popiežius [[Celestinas III]] skelbia Kryžiaus žygį prieš baltų pagonius.
* Riurikas antrą kartą rengėsi pulti Lietuvą, bet Kijevo kunigaikščiui Sviatoslavui reikalaujant grįžo.
* **1194 m.** – Lenkijos valdovas [[Kazimieras II Teisingasis]] surengė keršto žygį prieš [[Jotvingiai|jotvingius]], nes jie niokojo jo žemė. Įvyko [[Drohičino mūšis]], kurį laimėjo Lenkijos kariuomenė. Bet [[Palenkė (regionas)|Poleksija]] buvo sugriauta.
* **1195 m.** – jotvingiai su lietuviais puolė Volynes kunigaikštystė. Romano Mstislavovičiaus kariuomenė laimėjo mūšį ir suėmė daug belaisvių.
* **1196 m.** – jotvingių puolimai į Volynės kunigaikštystę. [[Jotvingiai|Jotvingius]] puolė ir nugalėjo Haličo-Volynės dk Romano Mstislavovičiaus vedami pulkai.
* **Rugpjūčio 14** d. Livonijos vyskupas Meinhardas fon Zegebergas miršta. Atvyksta naujasis vyskupas, cistersų vienuolis – Berthold Schulte. Daugybė vokiečių tinginių ir slunkių atvyksta su Bertoldu. Vokiečiai prievarta pradeda krikštyti lečius. ([[Henriko Latvio kronika]])
* **1198 m.** – **Sausio** pr. popiežius [[Celestinas III]] pakartotinai skelbia Kryžiaus žygį prieš latvius, lyvius ir įsipareigojimą einantiems šventų žemių užkariauti atleisti visas nuodėmes. Brėmeno arkivyskupas Hartvigas II pradėjo antrąjį „nuolatinį Kryžiaus žygį“ Livonijoje.
* **Liepos 24** d. prie Rygos Senojo kalno įvyko mūšis, kuriame lečiai vedami Imanto nukovė vyskupo Bertoldo armiją. Mūšyje žūva pats Bertoldas (Berthold Schulte). [[Henrikas Latvis|Henriko Latvio]] kronikoje tais metais paminėtas Rygos kaimas.
* [[Lietuva]] pradėjo kontroliuoti Polocką ir iš ten ruošti ekspansijos į šiaurė ir šiaurės rytus.
* Lietuvių antpuoliai į Naugardą jau buvo įprastas dalykas. Rudenį polockiečiai ir lietuviai jau kartu puolė [[Didieji Lukai|Velikije Lukus]]. (Novgorodo pirmasis metraštis)
* Į amž. pab. [[galindai]] buvo asimiliuoti slavų gentimis. (Annales Magdeburgenses)
* **1199 m.** Brėmeno kanauninkas Albertas fon Bukshevdenas **kovo 29** d. paskirtas Livonijos vyskupu ir vasara Gotlando saloje surinko iki 500 karių kovai su Livonijos pagoniais. ([[Henriko Latvio kronika]])
* **Spalio 5** d. popiežius [[Inocentas III]] bulė paskelbė visų nuodėmių atleidimą einantiems šventų žemių užkariauti ir į žygį prieš latvius ir lyvius.
* **1200 m.** – Gavės popiežiaus palaiminimą, vyskupas Alberts fon Bukshēvdens **balandžio''' mėn. su 23 laivais vokiečių karių atvyksta prie Dauguvos žiočių, kur dar rado išsigandusius vienuolius.
* Vyskupas Alberts fon Bukshēvdens pirmiausia sudarė sutartis su lyviais, kurie įsipareigojo netrukdyti jo veikloje.
* Padedami Rygos miesto pamatai bei pastatoma Šv. Jokūbo bažnyčia.
* Lietuviai surengė didelius antpuolius į Novgorodo ir Pskovo žemes. (Novgorodo pirmasis metraštis)

## Dešimtmečiai ir Metai