open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Girnakaliai

**Girnakaliai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 7 km nuo Ausieniškių, abipus kelio Abromiškės–Geibonys. Kaimo teritorijoje – sodo bendrijos, vasarnamiai. Rytuose nuo kaimo telkšo ežeras Besenis, vakaruose – mažas ežeriukas Kūdrelis. Apylinkėse rasta mitologinių akmenų.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs nuo šiame kaime gyvenusių girnakalių, kurių čia buvo daug. Iki šiol šiose vietose randama girnapusių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girneliškė

**Girneliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurę nuo Ceikinių, tarp pelkėtų miškų.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio **Girnẽlis* ar panašaus (plg. pavardės *Gi̇̀rnius, Gir̃nius*).

## Istorija
XIX a. pab. Girneliškė buvo užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girnupiai

**Girnupiai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Bagotosios, prie Kazlų Rūdos miškų pakraščio ir kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girkantiškė

**Girkantiškė** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Žarėnų, išsibarstęs tarp Vismaldų ir Akmenskinės miškų bei kelių pelkaičių, prie Žarnos upelio. Telkšo ežeras Ivančius. Pro kaimą eina vieškelis . Yra koplytėlė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girlaukė

**Girlaukė** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 16 km į pietus nuo Raudėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girsteikiai (Panevėžys)

**Girsteikiai** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Ramygalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Doifaklongo nacionalinis parkas

**Doifaklongo nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Frė provincijoje. Parkas įkurtas 2007 m. liepos 6 d.

## Vieta
Parkas užima 178,60 km², apima Longo (Long), Mueango (Mueang) ir Sungmeno (Sung Men) apylinkėse, 25 km į vakarus nuo Frė.

## Flora ir fauna
Doifaklongo nacionaliniame parke vyrauja lapuočių ir mišrūs miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: tamsioji dalbergija (Dalbergia oliveri), miletija (Millettia brandisiana), kvapioji hopėja (Hopea odorata), krausva (Lagerstroemia calyculata), antenis (Wrightia arborea), rudoji šorėja, shorea siamensis, bukalapis sparnenis (Dipterocarpus obtusifolius), gumbuotasis sparnenis (Dipterocarpus tuberculatus), spondijas (Spondias bipinnata) ir kt.

Parke gyvena: Indijos muntjakas, ožka (Capricornis milneedwardsii), šernas, Javinis elniukas, palminis musangas, ausytasis skujuotis (Manis pentadactyla), (Tupaia belangeri), sutinkama daugiau paukščių: baltastrėnė šama (Copsychus malabaricus), didysis kukalis (Centropus sinensis), bankivinė višta, (Lonchura punctulata) ir kt.

## Įžymiausios vietos
* Thamčanfa (Tham Chan Pha), Kreangluango (Kreang Luang) ir Aravano (Arawan) urvai

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Girsteikiškiai

**Girsteikiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Pandėlio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Giršinai

**Giršinai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Mosėdžio. Šiauriau kaimo teka dešinysis Bartuvos intakas Kūlupis.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pranciškus Karevičius (1861–1945), profesorius, vyskupas, vienuolis marijonas
* Mečys Markauskas (1890–1979), teisininkas, politinis veikėjas
* Adomas Galdikas (1893–1969), tapytojas, grafikas, scenografas
* Ona Galdikaitė (1898–1990), vienuolė, poetė

## Šaltiniai
Giruliai (Zujūnai)

**Giruliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, ~5 km į pietvakarius nuo Pilaitės (Vilnius), Girulių miško apsuptyje. Miško keliukais jungiasi su Karveliškėmis, Platiniškėmis, Bieliūnais, Vaičiūniškėmis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Giruliai (reikšmės)

**Giruliais** vadinama:

* Klaipėdos miesto dalis;
* kaimai Vilniaus rajone:
** Paberžės seniūnijoje,
** Zujūnų seniūnijoje.
Girvalakiai II

**Girvalakiai II** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Aukštupėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girvalakiai (Radviliškis)

**Girvalakiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Skėmių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girvydiškė

**Girvydiškė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kimbartiškės. 

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girvydiškės

**Girvydiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Magučių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girvalakiai

**Girvalakiais** vadinami kaimai:

* Jurbarko rajone;
* Kupiškio rajone:
** Kupiškio seniūnijoje:
*** Girvalakiai I,
*** Girvalakiai II,
** Noriūnų seniūnijoje,
** Skapiškio seniūnijoje;
* Radviliškio rajone.
Girutiškė I

**Girutiškė I** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Dūkštelių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gižiai

**Gižiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Giedraičių.

## Istorija

Kaimas minimas 1780 m. Giedraičių bažnyčios mirusiųjų metrikų knygoje.

## Gyventojai

 

## Šaltiniai
Gydiškis

**Gydiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Papilio, prie kelio . Neišlikęs. 1923 m. buvo 3 ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gykiai

**Gykiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Svėdasų. Gykių-Vaitkūnų botaninis draustinis (95 ha, įkurtas 1974 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gyliškiai

**Gyliškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 14 km nuo Kudirkos Naumiesčio, greta kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gitėnai

**Gitėnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Miežiškių, prie kelio , stovi Gitėnų tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gyvatiškės

**Gyvatiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Žaslių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gyvatynė (Skiemonys)

**Gyvatynė** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gyviai (Rokiškis)

**Gyviai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Kamajų, prie kelio .

## Istorija
Iki XX a. vid. vadinti ***Vabaliais***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gyviškės

**Gyviškės** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Purviniškės. Praeina kelias , toliau pietuose – . Už jo prasideda Varnabūdės miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Glatkiškės

**Glatkiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Maišiagalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Glazaniškiai

**Glazaniškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Piniavos, Ūtos miške, prie Pišios upelio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gliebiškis

**Gliebiškis** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Kruonio, šalia kelio . Šiauriau auga miškas Gojus, į vakarus nuo kaimo įkurtas Lapainios botaninis draustinis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Gliebiškyje gimė botanikas, biomedicinos mokslų daktaras Zigmantas Gudžinskas (1966–).

## Šaltiniai
Glitai

**Glitai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Padvarionių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Glitėniškės

**Glitėniškės** – viensėdis Trakų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Babriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Glebauskai

**Glebauskai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Ramygalos. Išsidriekęs tarp *[[Via Baltica]]* plento vakaruose ir Juodžių miško rytuose. Kaimą kerta Ramygalos–Pavermenio kelias.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Glūdiškis

**Glūdiškis** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Papilio, prie Ilgabradų miško ir Jevynės upelio (Rovėjos intakas).

Dar vadintas Gludyškiu, Blūdiškiu, Kojūgaliu. 1923 m. buvo 3 ūkiai.

## Gyventojai

Kaime gimė:
* fizikas, gamtos mokslų daktaras Jonas Albertas Naktinis (1938 m.);
* literatė Marytė Undzėnienė (1965 m.).

## Šaltiniai
Gluobiai

**Gluobiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Kudirkos Naumiesčio, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gluškabūdė

**Gluškabūdė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 4 km nuo Purviniškės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Godėnai (Vilkija)

**Godėnai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Vilkijos, prie Karklės upelio ir kelių  bei  sankryžos. Šalia – Karalgirio-Padauguvos miškai. Šalia pietryčiuose įsikūrę Godėnai Raudondvario seniūnijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Godlaukis

**Godlaukis** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Lyduvėnų, prie Vėžupio upelio, netoli jo santakos su Dubysa. Eina keliukas Lyduvėnai–Bedančiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Godūniškiai

**Godūniškiai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 12 km nuo Kalvarijos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Gojus (Elektrėnai)

**Gojus** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 5 km nuo Naujųjų Kietaviškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gojus (Molėtai)

**Gojus** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Luokesos. Kaimo turizmo sodyba „Gojaus smuklė“.

## Istorija

XVIII a. pabaigoje Vilniaus vyskupo kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gojus (Varėna)

**Gojus** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 10 km nuo Senosios Varėnos, 2 km į šiaurės rytus nuo Druckūnų, prie kelio .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *gõjus*, reiškiančio „giraitė, nedidelis miškelis“.

## Istorija

Iki XX a. vid. buvo geležinkelio stotis prie Varėnos–Alytaus geležinkelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gojus (Vydeniai)

**Gojus** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Vydenių, piečiau kelio , prie Kalėdonių miško.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš slaviškos kilmės žodžio , reiškiančio „giraitė, nedidelis miškelis“.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 14 žmonių, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

## Šaltiniai
Gorupė

**Gorupė** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Žemųjų Viesų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Goželiškis

**Goželiškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Pandėlio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grabaučiškės

**Grabaučiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Kruonio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grabauka

**Grabauka** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Krosnos, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grabiai (Šalčininkai)

**Grabiai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Turgelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Golba

**Golba** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Molėtų, pusiasalyje tarp Bebrusų ir Gulbio ežerų, šalia kelio  ir Kirneilės upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paul von Hindenburg

**Paulius fon Hindenburgas** (; 1847 m. spalio 2 d. Poznanėje – 1934 m. rugpjūčio 2 d. Gut Noideke, Rytų Prūsija) – vokiečių karininkas, generolas feldmaršalas, politikas, antrasis Veimaro respublika (Vokietijos) Reichsprezidentas; politikas, 1933 m. paskyręs Hitlerį Reichskancleriu.

## Biografija

Tėvas – Prūsijos karininkas.

Lankė pradinę („Biurgerių“, ) mokyklą ir evangeliškąją gimnaziją Poznanėje. 1859–1866 m. – Kadetų įstaigą tenanstalt Valštate, nuo 1863 m. Velykų – Vyriausiąją kadetų įstaigą Berlyne. 1865 m. buvo priskirtas karalienei Elisabeth, Prūsijos karaliaus Frydricho Vilhelmo IV našlei kaip pažas. 1866 m. balandį – leitenantas.

1916 m. rugpjūtį buvo paskirtas Generalinio štabo viršininku. 1925–1934 m. Vokietijos prezidentas. Pirmojo pasaulinio karo metu ilgą laiką buvojo Lietuvoje.

1930 m. slaptu (Vokietijos prašymu) Prezidento Antano Smetono dekretu apdovanotas Vyčio Kryžiaus I laipsnio ordinu. Į Berlyną Lietuvos apdovanojimą nuvežė ir Reichsprezidentui įteikė generolas Pranas Tamašauskas ir pulkininkas Aleksandras Plechavičius. 

## Literatūra
* Bernhard von Hindenburg: *Paul von Hindenburg. Ein Lebensbild.* Berlin 1915. Spätere Auflagen unter dem Titel *Feldmarschall von Hindenburg.*;
* Andreas Dorpalen: *Hindenburg in der Geschichte der Weimarer Republik.* Leber, Frankfurt am Main 1966.

## Nuorodos
* Biografija ;
* http://www.preussen-chronik.de/_/person_jsp/key=person_paul+von_beneckendorff+und+von+hindenburg.html;
* Paulas fon Hindenburgas .

|-

|-
Valstybės vadovas

**Valstybės vadovas** (šnek. *valstybės galva*) – aukščiausiasis valstybės pareigūnas. Reprezentuoja valstybę valstybės viduje ir užsienyje. Pagal (diplomatinį) protokolą eina pirmoje vietoje.

Valstybės vadovas gali būti monarchas arba prezidentas.

## Išnašos
Mažumos vyriausybė

**Mažumos vyriausybė** – Vyriausybė parlamentinėje valdymo sistemoje, kai Vyriausybė parlamente neturi ją palaikančios daugumos (Vyriausybę palaiko politinė parlamento mažuma). 

Vyriausybei išrinkti ir įstatymams priimti visgi reikalinga balsų dauguma. Mažumos Vyriausybę toleruojančios frakcijos atsiduria tarp valdančiųjų ir opozicijos frakcijų. Jos, nors ir nedalyvauja valdančioje mažumoje, nuolat kalbinamos palaikyti Vyriausybę ir atitinkamai balsuoti, siekiant užtikrinti parlamento daugumą. Praradus paramą, Vyriausybė gali netekti palaikymo ir veiksnumo.
Buivoliniai varnėnai

**Buivoliniai varnėnai** (*Buphagidae*) – žvirblinių paukščių (*Passeriformes*) šeima.

## Išvaizda
Anksčiau priklausė varnėniniams (*Sturnidae*) ir kai kurie ornitologai išskiria į tos šeimos pošeimį.

## Biologija
Gyvena atvirose vietose.
  
### Lizdas
Lizdą įsirengia ertmėse, sienų plyšiuose. Iškloja žolėmis ir plaukais. Deda 2-3 kiaušinius. 

## Mityba
Surenka nuo stambių žinduolių, ypač buivolų, antilopių, parazitus, daugiausia erkes, musių lervas. Maitinasi laipiodami panašiai kaip geniai ant gyvūno kūno, įsikibdami aštriais nageliais ir atsiremdami stangria uodega. Maitinasi taip pat iš gyvūno žaizdų tekančiais skysčiais, į žaizdas gali užnešti kraujo parazitus.

## Paplitimas
Paplitę Afrikoje, į pietus nuo Sacharos. 

Šeimoje viena gentis -  **buivoliniai varnėnai** (*Buphaga* Brisson, 1760) ir dvi rūšys:

## Rūšys
* Geltonsnapis buivolinis varnėnas - *Buphagus africanus* Linnaeus, 1766
* Raudonsnapis buivolinis varnėnas - *Buphagus erythrorhynchus* (Stanley, 1814)
Jojikiniai

**Jojikiniai** (*Callaeidae*) – žvirblinių paukščių (*Passeriformes*) šeima.

## Išvaizda
Vidutinio dydžio miško paukščiai (26-38 cm). Būdinga prie snapo pamato gana ryškios odos skiautės. Sparnas stipriai užapvalintas, uodega ilga, kojos ilgos, tvirtos.

## Biologija
Gyvena tankiuose tiškuose. Monogamai.

### Lizdas
Įsirengia medžiuose ant šakų plokščią purų lizdą. Lizdą stato iš šakelių ir žolių. Deda 2-3 pilkai rudus kiaušinius su tamsiomis dėmelėmis. Peri 20-21 d. Abu tėvai peri ir maitina išsiritusius jauniklius.

## Mityba
Minta vabzdžiais.

## Paplitimas
Paplitę Naujojoje Zelandijoje. Šeimoje trys endeminės monotipinės gentys su 3 rūšimis, tačiau iki šiol išlikusios tik dvi rūšys, vienai iš jų gresia išnykimas. Viena rūšis išnyko XX a. pr.

## Gentys ir rūšys
* Jojikai, kokako – *[[Callaeas]]* Forster, 1788
** *[[Callaeas cinerea]]* (Gmelin, 1788)
* *[[Philesturnus]]* Geoffroy Saint-Hilaire, I, 1832
** Pietinis jojikas – *[[Philesturnus carunculatus]]* (Gmelin, 1789)
* *[[Heteralocha]]* Cabanis, 1851
** *[[Heteralocha acutirostris]]*† (Gould, 1837)
Antanas Raguotis

**Antanas Raguotis** (1914 m. kovo 14 d. Kušnieriūnuose, Užpalių valsčiuje – 2003 m. balandžio 24 d. Vilniuje) – Lietuvos sovietinis partinis bei valstybės veikėjas.

## Biografija
Dirbo pas ūkininkus Kušnieriūnuose, nuo 1934 m. dalyvavo komunistiniame judėjime, buvo kalintas. 1935–1939 m. tarnavo Lietuvos kariuomenėje. Mokėsi Salų žemės ūkio mokykloje, Kauno prekybos kursuose.

1941 m. LKP(b) CK instruktorius. Prasidėjus Vokietijos-Rusijos karui pasitraukė į SSRS gilumą, dalyvavo mūšiuose prie Maskvos. 1943 m. permestas į vokiečių okupuotą Lietuvos teritoriją, 1943–1944 m. vadovavo sovietinių partizanų „Žemaitės“ junginiui. 1946 m. baigė Aukštąją partinę mokyklą prie VKP(b) CK. 1946–1952 m. LLKJS CK I sekretorius. 1954–1957 m. LSSR Vidaus reikalų ministro pavaduotojas, 1954 m. milicijos pulkininkas.

Po Stalino mirties buvo laikomas pretendentu pakeisti Antaną Sniečkų partijos vadovo poste, todėl greit buvo išstumtas iš aukščiausių postų: 1957–1962 m. dirbo ūkinį darbą Kelmės rajone ir Vilniuje, 1962–1968 m. LSSR Ministrų tarybos darbuotojas.

1949–1954 m. LKP CK narys, 1952–1953 m. LKP CK biuro narys. 1947–1954 m. LSSR AT, 1950–1954 m. SSRS AT deputatas.

## Įvertinimas
* 1984 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas

## Šaltiniai
Kardinoliniai

**Kardinoliniai** (*Cardinalidae*) – žvirblinių paukščių (*Passeriformes*) šeima.

## Išvaizda
Būdingas lytinis dimorfizmas. Pavadinta dėl raudonos spalvos plunksnų apdaro. Turi tvirtą snapą. Kūno ilgis – 12-25 cm, svoris – 11,5-85 g.

## Biologija
Gyvena miškuose.

### Lizdas
Lizdą suka medžiuose.

## Mityba
Minta sėklomis, vaisiais ir vabzdžiais.

## Paplitimas
Paplitę Pietų ir Šiaurės Amerikoje.

## Gentys
* Dvispalviai kardinolai (*Periporphyrus*) Reichenbach, 1850
* Saltatoriai (*Saltator*) Vieillot, 1816
* Šviesieji didžiasnapiai kardinolai (*Caryothraustes*) Reichenbach, 1850
* *[[Parkerthraustes]]*
* Apykaklėtieji kardinolai (*Rhodothraupis*) Ridgway, 1898
* Tikrieji kardinolai (*Cardinalis*) Bonaparte, 1838
* Startiniai kardinolai (*Cyanocompsa*) Cabanis, 1861
* Startenės (*Passerina*) Vieillot, 1816
* Amerikinės startos (*Spiza*) Bonaparte, 1824
Dėmėtasis krantinis tilvikas

**Dėmėtasis krantinis tilvikas** (*Actitis macularius*) – tilvikinių (*Scolopacidae*) šeimos paukštis, priklausantis krantinių tilvikų (*Actitis*) genčiai.

Truputį mažesnis už krantinį tilviką, panašios išvaizdos. Veisimosi metu suaugęs paukštis ryškiai dėmėta kūno apačia, kitu metu sunku atskirti nuo krantinio. Didžioji dalis gyvena Amerikoje, panašiose vietose kaip ir krantinis tilvikas Europoje.

Lietuvoje neperi, stebimi atsitiktinai užklydę individai.

## Šaltiniai

* Žiedavimas.com - Dėmėtasis krantinis tilvikas
Skeltauodegis kiras

**Skeltauodegis kiras** (*Xema sabini*) – kirinių (*Laridae*) šeimos paukštis. Trečias pagal mažumą kiras. Forma ir polėkiu labiausiai primenantis žuvėdrą, nei kiti kirai.

Peri nuo subarktinių iki arktinių zonų, vėsiose pakrantėse. Į žemyno gilumą neužskrenda, dažnas salose ir salelėse. Mėgsta pelkėtas tundros vietas, užliejamas pievas, seklius sūraus vandens užutėkius. Dažniausiai peri poliarinių žuvėdrų kolonijose. Ne perėjimo metu paprastai gyvena jūrose, pakrantėse, žemyne stebimas retai. Žiemoja prie šaltinių netoli ar žemiau pusiaujo.

Lietuvoje neperi, stebimi tik užklystantys paukščiai.

## Šaltiniai

*Žiedavimas.com - Skeltauodegis kiras
Šaula

**Šaula ''(Lambda Scorpii (λ Sco / λ Scorpii))*** – antra ryškiausia žvaigždžių sistema [[Skorpionas (žvaigždynas)|Skorpiono žvaigždyne]] ir viena ryškiausių [[Žvaigždė|žvaigždžių]] naktiniame danguje. Ji žymima λ ženklu, nors ir yra antra pagal ryškumą žvaigždė Skorpiono žvaigždyne. Šaulos pavadinimas kilęs iš [[Arabų kalba|arabų kalbos]], kuris reiškia „pakelta uodega“, simbolizuojanti skorpiono geluonį.

== Žvaigždė ==
Šaula yra trinarė žvaigždė, sudaryta iš trijų narių. Pirmoji, *'Lambda Scorpii A**, yra B-tipo [[submilžinė]]. Penkiolikto ryškio **Lambda Scorpii B** nuo nario A yra nutolusi 42 [[arksekundžių]] kampu, o dvylikto ryškio **Lambda Scorpii C** nuo nario A yra nutolusi 95 arksekundžių kampu. Nėra žinoma, ar nariai B ir C yra fiziškai susiję su nariu A. Jei taip būtų, tada **Lambda Scorpii A** būtų nutolusi apie 7500 [[Astronominis vienetas|astronominių vienetų]], o **Lambda Scorpii B** apie 17000 AV (0,27 [[Šviesmetis|šviesmečių]]) nuo **Lambda Scorpii A'''. Žvaigždžių sistemos amžius yra apie 10-13 milijonų metų.

## Nuorodos
* Shaula at Jim Kaler's STARS
Lesutas

**Lesutas** (Upsilon Scorpii (υ Sco / υ Scorpii)) – žvaigždė Skorpiono žvaigždyne. Pavadinimas kilęs iš arabų kalbos.

Žvaigždė priklauso B2 spektrinei klasei, nuo Žemės nutolusi 519 šviesmečių. Lesuto šviesis 12300 kartų didesnis už Saulės. Paviršiaus temperatūra siekia 22400 K. Žvaigždės spindulys 7,5, o masė 10 kartų didesnė už Saulės. Atsižvelgus į Lesuto masę, labiausiai tikėtina, kad savo gyvenimą žvaigždė baigs tapdama baltąja nykštuke.

## Nuorodos
*Lesath
Grabijolai (Vilnius)

**Grabijolai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Kernavės, Neries dešiniajame krante, priešais Grabijolus Elektrėnų savivaldybėje. Kaimas yra Neries regioniniame parke, apsuptas miško, netoli Airupės upelio. Kaime yra didelis Grabijolų pilkapynas, plyti Vilkų duobė. Už Grabijolų Neryje yra didelė rėva.

## Istorija

Tarpukariu ties Grabijolais ėjo Lietuvos–Lenkijos demarkacinė riba. Šis kaimas pateko į Lenkijos pusę, o esantis kitapus upės – į Lietuvos. Čia veikė Lenkijos pasienio sargybos postas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grabiškės

**Grabiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Eitminiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grabniokai

**Grabniokai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Aukštadvario. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grabniokas

**Grabniokas** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Inturkės. 

## Istorija

1903 m. kaimas minimas Inturkės bažnyčios juodraštinėje priešvedybinių apklausų knygoje. Priklausė Dubingių parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gradaučizna

**Gradaučizna** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Šiluvos, prie Šiluvos miško. Eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gradniškės

**Gradniškės** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Mindūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graižbūdė

**Graižbūdė** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skriaudžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grajauskai (Vilkaviškis)

**Grajauskai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Aistiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gramackai

**Gramackai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Švenčionėlių. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gramantiškė

**Gramantiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Griškiškės. 

## Istorija

XX a. pr. pateko į Novoaleksandrovsko apskritį, Rimšės valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Rimšės valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grandai

:: *Apie kaimą Kalvarijos seniūnijoje žr. [[Grandai (Kalvarija)]]*.

**Grandai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 7 km nuo Liubavo.

## Etimologija

Vietovardis kildinamas iš žodžio *grañdas* („aukštesnė žemės vieta tarp pelkių; kalniukas pievose“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gratiškės

**Gratiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Bražuolės, prie Bražuolės upelio, Gilušio ir Misos ežerų. Greta eina kelias . Trakų kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graudūšiai (Klaipėda)

**Graudūšiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6,5 km į šiaurės vakarus nuo Kretingalės, 3 km į pietryčius nuo Nemirsetos. Praeina greitkelis , atsišakoja .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Graudūšis, Graudūšius*, taip pat . 1462 m. tarp šių žemių savininkų minimas *Graudusch*. Asmenvardis greičiausiai kilęs iš šaknies **graud-* ‚griausti, dundėti‘ arba  ‚grūdas, javas‘ su prailginta priesaga.

## Istorija
1785 m. minimas kaip karališkasis ūkis su 1 sodyba. 1941 m. kaime buvo tik vienas viensėdis ir lauko darbininkų sodyba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graudūšiai (Telšiai)

**Graudūšiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Upynos, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graužai (Lazdijai)

**Graužai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Seirijų, 4 km į pietvakarius nuo Metelių, prie pietinio Dusios kranto ir kelio . Yra Dainavos apygardos Šarūnos rinktinės partizanų (vad. Jurgio Gylio-Kalniaus) kautynių ir žūties vieta (1947 m.).

## Etimologija

Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžių *Gráuža, Gráužas*.

## Istorija

XIX a. pab. buvo Graužų kaimas ir dvaras Seinų apskrities Metelių valsčiuje ir parapijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graužikai (Kelmė)

**Graužikai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Kelmės. Išlikę Graužikų dvaro fragmentai.

## Geografija

Gyvenvietė išsidėsčiusi rajono centre, ją patogiausiai pasiekti krašto kelyje  ties Aukštmiškiu arba Apelkyje pasukus vietiniais keliais į šiaurę. Graužikų vakaruose teka upė Ramočia, rytuose dunkso 184 m aukščio kalva, vadinama *Žvėryno kalnu* (spėjama, kad viduramžiais, ant šios kalvos uždegę laužus, vietos gyventojai taip signalizuodavo netolimos Šatrijos kalno pilies gynėjams apie besiartinančius kryžiuočius).

## Istorija

Graužikų dvaras buvo žemaičių bajorų Putvinskių tėvonija (išsaugotas 1863 m. sukilėlių ąžuolas, po kuriuo rinkosi Rapolo Putvinskio suburti sukilėliai). Jį XIX a. pab. valdė R. Putvinskio sūnus Vladas su žmona Emilija. Tai buvo vienas iš draudžiamos lietuviškos spaudos platinimo centrų Žemaitijoje. Veikė slapta lietuviška mokykla, kurioje mokė dvare šeimininke tarnavusi rašytoja Žemaitė. Prieš Pirmąjį pasaulinį karą 218 hektarų ūkis garsėjo pažangiomis darbo technologijomis ir demokratiškais darbo santykiais. Nepriklausomos Lietuvos laikais, 1923–1928 m. Graužikų dvaras tapo pavyzdiniu. Nuo 1920 m. ant *Žvėryno kalno* per Jonines Šaulių sąjungos nariai organizuodavo šventes, per kurias į iškilusį aukurą svečiai įmūrydavo akmenis iš jų gimtųjų vietų. Į vieną iš švenčių buvo atvykęs ir Prezidentas Antanas Smetona.
 
Kai 1929 m. šeimininkas Vladas Putvinskis-Pūtvis mirė, valdas perėmė jo sūnus Vytautas. Tuo metu dvare veikė klubas–skaitykla ir muziejus, į susirinkimus rinkdavosi apylinkės žmonės. Ant *Žvėryno kalno* ketinta pastatyti Vlado Putvinskio–Pūtvio atminimo bokštą.

Raudonajai armijai įžengus į Lietuvos Respubliką, Putvinskiai pajuto pavojų ir šeimos vertybes paslėpė užkasdami. 1941 m. birželio viduryje jie buvo suimti ir ištremti į Sibirą.

Po Antrojo pasaulinio karo nacionalizuotos dvaro valdos buvo įjungtos į vietinį kolūkį. Lietuvoje atkūrus Nepriklausomybę, dvaro valdos grąžintos Vlado Putvinskio–Pūtvio provaikaičiams. Atkastas Putvinskių šeimos archyvas, jis perduotas Šiaulių Aušros muziejui. Išliko dvaro sodyba ir senojo parko su liepų alėja fragmentai. Tebeauga ąžuolas, kuris buvo pasodintas 1929 m. mirus Vl. Putvinskiui–Pūtviui. Dabartiniu metu kaime gyventojų sumažėjo, 1994 m. buvo uždaryta Graužikų pradinė mokykla.

2012 m. lokalinės ekspedicijos metu Graužikų istoriją tyrė Ramutė Masiulienė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Stasys Gliaudys – Lietuvos lepidopterologas, Šiaulių miesto garbės pilietis;
* Vladas Rimkus – per 1969 m. Dauguvos potvynį gelbėdamas žmones Rygoje žuvęs Tarybinės armijos kareivis. Jo garbei 1973 m. poetas Juozas Nekrošius ir kompozitorius Mindaugas Tamošiūnas sukūrė populiarią dainą „Vaikinas nuo Kražantės“. Žuvusio kario atminimui nuo 1974 m. kasmet rengiamas bėgimas „Graužikai–Kelmė“.

## Šaltiniai

## Šaltiniai
* 2017 08 19 – Putvinskiečiai Graužikuose
Graužinkai

**Graužinkai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Aukštadvario. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graužupys

**Graužupys** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 15 km nuo Suginčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grąžčiai (Panevėžys)

**Grąžčiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Petriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražiškės

:: *Apie kaimą Rokiškio rajone žr. [[Gražiškės (Rokiškis)]]*.

**Gražiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Dusmenų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Graužiniai (Molėtai)

**Graužiniai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Joniškio.

## Istorija

*Graužinių* kaimas užrašytas 1826 m. Joniškio bažnyčios brolijos išlaidų knygoje. 1852 m. jame buvo karčema.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Aleksandra Juozapėnaitė (1943–2012) – pianistė, pedagogė.

## Šaltiniai
Graužinka

**Graužinka** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 14 km nuo Dubingių.

## Istorija

Galbūt indentifikuotinas su Graužinių smukle, minima 1699 m. Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražiškiai (Radviliškis)

**Gražiškiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Skėmių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražulėnai

**Gražulėnai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, už 4 km į pietus nuo Alvito.

## Istorija

Alvito apylinkės Gražulėnų kaimas 1982 m. kovo 26 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražuliai (Švenčionys)

**Gražuliai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Šventos, tarp miškų ir raistų. Praeina keliukas Aučynos–Vaikūčiai.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Gražulis|Gražùlis]]*.

## Istorija
Gražuliai Švenčionių bažnyčios metrikose minimas 1744 m.

XIX a. pab. – XX a. pr. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčių. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražuliškės

**Gražuliškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražupiai

**Gražupiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Gražiškių, prie kelio  ir Širvintos aukštupio. Kaime buvo 2009 m. panaikintos Marijampolės miškų urėdijos Gražiškių girininkijos būstinė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražutė (reikšmės)

**Gražutė** gali reikšti:

* Gražutės ežeras;
* Gražutė (kaimas);
* Gražutės regioninis parkas;
* gražučių šeimos vabzdys;
* moteriškas vardas.
Grebeniškės

**Grebeniškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Magučių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grėbliaučiškės

**Grėbliaučiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Rumšiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražumynas

**Gražumynas** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, prie kelio , 7 km nuo Kurklių. Nuo šio kaimo eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gražuoliai

**Gražuoliai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Kužių, šiauriau kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Greičiai (Kretinga)

**Greičiai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Baublių, į pietus nuo Žutautų, prie Kartenalės II upės.

## Istorija

Kaimas susiformavo 1922-1927 m., Lietuvos žemės reformos metu išparceliavus Žutautų palivarką. Per kaimą teka Kartenalės II upelis, skiriantis gyvenvietę nuo Žutautų kaimo. 2003 m. kaime dar buvo 2 sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Greičiūnai

:: *Apie kaimą Pakruojo rajone žr. [[Greičiūnai (Pakruojis)]]*.

**Greičiūnai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km nuo Lapių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Greičiūniškės

**Greičiūniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Sužionių. Įsikūręs Asvejos regioninio parko paribyje, šiaurės vakarinėje Širvino ežero pakrantėje. Šiaurėje telkšo užpelkėjęs Krakinio ežeras, iš šiaurės, pietų ir rytų kaimą supa tamsūs eglynai, raistai. Į Greičiūniškes galima patekti miško keliuku nuo Sidabrių arba siauru keliuku nuo Stankų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bonaparto kiras

**Bonaparto kiras** (*Chroicocephalus philadelphia*) – kirinių (*Laridae*) šeimos paukštis. Panašus į rudagalvį kirą, tik kiek mažesnis. Veisimosi metu suaugusiojo kiro galva juoda, snapas juodas.

Peri taigos zonoje, dažniausiai žemumose. Į perėjimo vietas grįžta prieš ištirpstant sniegui. Peri ežerų ar balų pelkėtose ir klampiose vietose, kurių pakraščiuose auga neaukšti maumedžiai ar eglės. Lizdus suka ant šakų ar kelmų.

Lietuvoje neperi, rudenį stebėti tik pavieniai užklydę paukščiai.

## Šaltiniai

* Žiedavimas.com – Bonaparto kiras
Pervalkos švyturys

**Pervalkos švyturys** (arba ***Arklių švyturys***, ***Žirgų rago švyturys***) – švyturys Kuršių mariose, įrengtas ant nedidelės dirbtinės salos, prie Pervalkos, ties Arklių ragu. Švyturio aukštis 14 m. Tai vienintelis švyturys Lietuvoje, kurį iš visų pusių supa vanduo.

Švyturys veikia automatiškai – siunčia matomus baltus signalus, kurie yra matomi už 13 km. Pamatai akmens mūro, sienos kniedytų metalo lakštų, varpo formos skardinis stogas. Viduje – metaliniai laiptai ir apėjimo aikštelė su metaliniais turėklais.

## Istorija
Pastatytas 1900 m. lapkričio 27 d., buvo perstatytas 2 kartus – 1948 m. (saugumo sumetimais buvo įrengti metaliniai turėklai) ir 1960 m. (sala sutvirtinta betono blokais). 2006 m. buvo atliktas švyturio kapitalinis remontas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lankytinos vietos Pervalkoje
Urbo kalnas

**Urbo kalnas** – 51,4 m aukščio kopa, stūksanti Nidoje. Geomorfologinis paminklas. Nuo kalno matyti plati panorama – tiek Kuršių marios, tiek Baltijos jūra.

Ant kalno stovi Nidos švyturys, pastatytas 1874 m., nacių nugriautas, vėliau atstatytas.

## Istorija

Kalną apželdino Georgas Dovydas Kuvertas; tai pirmoji apželdinta Kuršių nerijos kopa (pirmąkart panaudotos kalninės pušys).

## Išnašos
Nagliai

**Nagliai** – buvę kaimai Kuršių nerijoje, užpustyti smėlio. Įkurtas Naglių gamtos rezervatas (1669 ha), stūkso Pilkosios kopos (aukščiausia – 53 m Naglių kopa), kyšo Naglių ragas.

## Etimologija

Naglių vardo kilmė neaiški, tačiau žodžio šaknis atėjusi iš baltų kalbų.

## Istorija

Senieji Nagliai buvo ties Agila, 3 km į šiaurę nuo dabartinės Pervalkos šiek tiek į šiaurę nuo Naglių rago. Kaimas minimas nuo 1447 m. Pirmas persikėlimas įvyko 1675 m. Vėliau Naglių gyventojams bėgant nuo smėlio, 1728 m. kaimas persikėlė 7 km į pietus prie Naglių įlankos, papėdėje Naglių kopos, ties kuria dabar eina rezervato pažintinis takas. Naujieji Nagliai įkurti Senųjų Naglių gyventojų, kai senąjį kaimą užpustė smėlis. Naujuosiuose Nagliuose apsigyveno dalis užpustyto Karvaičių kaimo gyventojų.

1760 m. Nagliai persikėlė vėl į pietus. Naujuosiuose Nagliuose 1779 m. pastatyta mokykla. Tačiau ir naująjį kaimą ištiko tas pat likimas. 1836 m. dėl užpustomo kaimo, gyventojai buvo priversti išsikelti – taip buvo įkurta Pervalka, Preila, Purvynė. 1854 m. Naglių kaimas visiškai išnyko.

## Šaltiniai

* 
*
Kelly Holmes

**Dame Kelly Holmes** (1970 m. balandžio 19 d.) – vidutinių nuotolių bėgikė iš Jungtinės Karalystės, olimpinė čempionė.

Kelly Holmes gimė Kento grafystėje, Anglijoje, jamaikiečio ir anglės šeimoje. 1994 m. sportininkė iškovojo pirmuosius medalius stambiuose tarptautiniuose lengvosios atletikos turnyruose – ji laimėjo 1500 m distanciją Sandraugos žaidynėse ir liko antra toje pačioje distancijoje Europos čempionate. 1995 m. Pasaulio čempionate Holmes užėmė antrą vietą 1500 m ir trečią – 800 m distancijose. 1998 m. Holmes laimėjo sidabro medalį Sandraugos žaidynėse 1500 m distancijoje, 2000 m. iškovojo pirmą olimpinį medalį – bronzą 800 m distancijoje. 2002 m. sportininkė laimėjo auksą Sandraugos žaidynėse 1500 m distancijoje ir bronzą Europos čempionate 800 m distancijoje. 2003 m. prie savo medalių kolekcijos Holmes pridėjo du sidabro apdovanojimus – antra ji liko 1500 m distancijoje Pasaulio uždarų patalpų čempionate ir 800 m distancijoje Europos čempionate. Visgi sėkmingiausiai sportininkei susiklostė 2004 m. – Atėnų olimpinėse žaidynėse ji triumfavo 800 m ir 1500 m distancijose, buvo pripažinta Europos metų lengvaatlete bei laimėjo BBC metų sportininko apdovanojimą. 

Karjerą sportininkė baigė 2005 m. ir atsidėjo labdaros veiklai. Šiuo metu ji aktyviai remia "The Duke of Edinburgh's International Award" programos įgyvendinimą Didžiojoje Britanijoje. Kelly Holmes pati yra pasiekusi šios jaunimo ugdymosi programos sidabro ženklelį.

## Šaltiniai
Griaučionys

**Griaučionys** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 12 km nuo Buivydžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Griauzdė (Biržai)

**Griauzdė** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Papilio. Neišlikęs, apaugęs mišku.

1802 m. paminėtas Papilio dvaro inventoriaus dokumentuose. 1923 m. buvo 9 ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Griauzdės

**Griauzdės** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Papilio, prie Garšvų upelio (Rovėjos intakas). Praeina žvyrkelis iš Skrebiškių į Gajūnus.

1923 m. buvo 4 ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Griaužai (Panevėžys)

**Griaužai** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Karsakiškio, prie Sausinės upelio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Griauželiai

:: *Apie kaimą Biržų rajone žr. [[Griauželiai (Biržai)]]*.

**Griauželiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Pandėlio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Griauželiškiai

**Griauželiškiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Aukštupėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grežėniškiai

**Grežėniškiai** (arba ***Gražėniškiai***) – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Gelvonų, kalvotoje vietovėje. Šalia sutvenktas Gražėniškių tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grėžieniškės

**Grėžieniškės** – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kruonio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Griaužiai

**Griaužiais** vadinami kaimai:

* Biržų rajone:
** Papilio seniūnijoje,
** Parovėjos seniūnijoje,
** Širvėnos seniūnijoje;
* Rokiškio rajone.
Griaužiai (Papilys)

**Griaužiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Papilio, prie Serbentos upelio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gribaša

**Gribaša** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Dubičių, Dainavos girioje, prie Kaniavėlės upelio. Pro kaimą eina miško kelias Rudnia–Mantotai. Apylinkės pelkėtos.

## Etimologija
Atsižvelgiant į senesnius užrašymus, atstatytina lietuviškesnė lytis **Grybošiai*. Arba iš kažkokios pravardės, arba tiesiai iš žodžio *grýbas*.

## Istorija

Gribaša (tada dar vadinta ir Kaniavėle) šaltiniuose minima nuo 1798 m. – pasak Kaniavos girininkijos inventoriaus čia buvo 1,75 valako žemės. 1850 m. buvo 6 kiemai, kuriuose gyveno Nedzveckai, Čaplikai, Marcevičiai, Matijoškos, Miškiniai.

XIX a. pab. Gribaša buvo valstybinis kaimas Lydos apskrityje.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 69 žmonės, iš kurių 57 užsirašė lietuviais ir 12 lenkais.

## Šaltiniai
Griebčiai

**Griebčiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Šikšnių, 2 km į šiaurės rytus nuo kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grietiškės

**Grietiškės** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kelpšiškių.

## Istorija

Kaimas panaikintas 2022 m. sausio 19 d., jo teritorija (23,99 ha) priskirta Areliškių (0,86 ha), Kalvelių (22,92 ha) ir Kelpšiškių (0,21 ha) kaimams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klaipėdos kryžių kalnas

**Kryžių kalnas Klaipėdoje** – pietinėje Klaipėdos miesto dalyje, šalia Ievos Simonaitytės gatvės esantis kalnas.

## Istorija
Pirmieji kryžiai atsirado 2009 metų spalio 28 dieną. Pirmieji keliolika kryžių atsirado per vieną naktį, o iš jų išsiskyrė tik vienas didesnis, buvęs kiek daugiau, nei metro dydžio. Ant didžiausio kryžiaus jį pastatę žmonės išraižė du lotyniškus sakinius. Kaip teigė Klaipėdos Marijos Taikos Karalienės bažnyčios kunigas Vilius Viktoravičius, vienas sakinių yra tekstas iš Senojo Testamento Pradžios knygos. Abiejuose sakiniuose, užrašytuose ant didžiausio kryžio pasakojama, kaip Dievas sukūrė pasaulį.

## Susiję straipsniai
* Kryžių kalnas

## Šaltiniai
Griciūnai (Alytus)

**Griciūnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Daugų. Į vakarus nuo kaimo auga Kalesninkų miškas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Griciūnuose 1944 m. vasario 21 d. gimė statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras Stanislovas Kalanta.

## Šaltiniai
Griežiškės

**Griežiškės** – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Šakynos.

## Istorija

Panaikintas 1986 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grigaliai

:: *Apie kaimą Krekenavos seniūnijoje žr. [[Gringaliai]]*.

**Grigaliai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Jotainių, prie Jotainių tvenkinio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grigališkė

**Grigališkė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Dysnos, prie pat Lietuvos ir Baltarusijos sienos, šalia Juodajo upelio. Šalia kaimo auga Adutiškio miškai. Likusi apleista sodyba.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Gri̇̀galis*'' (ar ).

## Istorija
XIX a. pab. buvo du Grigalevščiznos užusieniai Švenčionių apskrities Adutiškio valsčiuje.

Sovietmečiu priklausė Dysnos apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grigaliūnai (Širvintos)

**Grigaliūnai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Žemųjų Viesų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grigaliūniškės

**Grigaliūniškės** – buvęs kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 8 km nuo Gudelių.

## Istorija

Ąžuolų Būdos apylinkės Grigaliūniškių kaimas 1987 m. kovo 25 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grigiškė

**Grigiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Naujojo Daugėliškio, 1 km į šiaurę nuo Paringio, prie Ringės upelio. Praeina kelias . Yra kapinės.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Grigas|Grìgas]]*.

## Istorija
Grigiškė Daugėliškio parapijos metrikose minima 1765 m. XIX a. pab. buvo valstybinis kaimas Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje (didesnioji dalis gyventojų buvo sentikiai).

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Julius Gaidelis (1909–1983), kompozitorius, choro dirigentas, vargonininkas;
* Albertas Misiūnas (1922–1998), visuomenės veikėjas;
* Petras Noreika (1924–1996), visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Grigiškės (Lavoriškės)

**Grigiškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 9 km nuo Lavoriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grigiškiai

**Grigiškiais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Širvintų rajone.
* anksčiau taip vadintos Grigiškės prie Vilniaus.
Grigiškiai (Anykščiai)

**Grigiškiai** (arba ***Grigiškis***) – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus Viešintų, šalia kelių  ir  sankryžos.

## Istorija

1922 m. kaimas buvo išskirstytas į vienkiemius. Apie 1925–1930 m. kaime buvo 3 sodybos – 15 gyventojų.

Kaimas ilgą laiką registrų suvestinėse nebuvo įtrauktas, bet 2019 m. oficialiai atkurtas, nors Registrų centro suvestinėse neegzistuoja.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Grigiškyje 1911 m. gimė ir vėliau iki gyvenimo pabaigos gyveno tautodailininkas medžio drožėjas Povilas Bugailiškis.

## Šaltiniai
Grigaliūnai (Kazlų Rūda)

**Grigaliūnai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Plutiškių. Buvusi rytinė kaimo dalis dabar yra Prienų rajone.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grigaliūnai (Prienai)

**Grigaliūnai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Skriaudžių. Buvusi vakarinė kaimo dalis dabar yra Kazlų Rūdos savivaldybėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grigiškis

**Grigiškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Panemunėlio kaimo. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grigoniai

**Grigoniai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės rytus nuo Kriukų. Į vakarus nuo kaimo teka Viršytis, šiauriau – išvesta Latvijos–Lietuvos valstybinė siena.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dskuba

**Dskuba** (Delta Scorpii, δ Sco, δ Scorpii, **Dzuba**) – žvaigždė Skorpiono žvaigždyne. Pavadinimas kilęs iš arabų kalbos, reiškia „skorpiono kakta“. Kadangi Dskuba yra šalia ekliptikos, ją kartais uždengia Mėnulis ir (ypatingai retais atvejais) planetos.

## Nepastovumas

2000 m. birželio mėnesį buvo pastebėta, kad Dskubos spindesys padidėjo 0,1 magnitudės. Nuo tada žvaigždės ryškis kito ir pasiekė 1,6-1,7 magnitudės, taip pakeisdamas įprastą Skorpiono žvaigždyno išvaizdą. Atlikus spektroskopinę analizę, buvo nustatyta, kad Dskuba išmetinėja dujas iš savo ekvatorinio regiono. Šis reiškinys tęsiasi nuo 2005 m. Nors žvaigždės spindesys nuolat kinta, jis vis tiek išlieka žymiai didesnis už savo įprastinį ryškį.

## Nuorodos
* Dschubba 
* <
* Delta Scorpii still showing off  (*[[Sky and Telescope]]*, June 25, 2003)
Kudirkos Naumiesčio herbas

**Kudirkos Naumiesčio** herbas – pagrindinis Kudirkos Naumiesčio miesto ir Kudirkos Naumiesčio seniūnijos (Šakių rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Istorija

Mėlyname damaskuotame auksu skyde auksinė elnio galva, tarp ragų yra trys auksinės šešiakampės žvaigždės. Iš šonų ir apačios skydą supa žalių lelijų šakelių vainikas.

## Simbolika

Kodėl herbui pasirinktas briedis, nėra tiksliai aišku. XIX a. buvo pasakojama, kad per vieną medžioklę čia nuo laukinio žvėries žuvęs krašto valdovas. Kita vertus, Vladislovas Vaza ir jo žmona Cecilija Renata buvo aistringi medžiotojai, galbūt dėl to jie ir parinko laukinio gyvūno atvaizdą XVII a.

## Istorija

Miesto teisės ir herbas Vladislovovui (Naumiesčiui) buvo suteikti 1643 m. kovo 26 d. Teisių suteikėjas – Vladislovas Vaza. Šis herbas buvo naudojamas iki XVIII a. pabaigos. 1876 m. pateiktas naujo herbo projektas nebuvo patvirtintas.

Dabartinis Kudirkos Naumiesčio herbas pagal 1643 m. piešinį buvo patvirtintas Lietuvos Respublikos Prezidento dekretu Nr. 92 1993 m. birželio 30 d. Etalono autorius – Bronius Leonavičius.

## Šaltiniai
Aleksandras Barauskas

**Aleksandras** (**Aleksas**) **Barauskas** (1899 m. liepos 15 d. Butrimoniuose, Krekenavos valsčius – 1940 m. birželio 15 d. Ūtoje, Varėnos valsčius) – Lietuvos pasienio policininkas.

## Biografija
Gimė neturtingų ūkininkų šeimoje. Tėvai turėjo 4 ha žemės. Šeimoje buvo dar 5 vaikai – 2 broliai ir 3 seserys. Tėvas mirė, kai Aleksandrui buvo 7 metai.

1920–1923 m. tarnavo Lietuvos kariuomenėje, Drausmės bataliono 2-oje kuopoje, karinis laipsnis – viršila. 1927–1928 m. tarnavo nepilnamečių nusikaltėlių drausmės ir auklėjimo įstaigoje auklėtoju.

Nuo 1929 m. liepos 11 d. tarnavo Alytaus apskrities pasienio policijoje, pradžioje eiliniu policininku, vėliau sargybos viršininku. Kaip pasienio policijos pareigūnas tarnavo Perlojoje, Varėnoje ir Ūtoje. 1932 m. vasarą, tarnaudamas Perlojoje, susituokė su Ona Bučinskaite (1914–2002).

1940 m. birželio 15 d. naktį Ūtos pasienio sargybos viršininkas A. Barauskas, prieš tai patikrinęs pasienio sargybos postus, su šeima ilsėjosi savo bute, mediniame vieno aukšto name. Butas kartu buvo ir pasienio sargybės būstinė. Vos už 100 metrų nuo namo buvo Baltarusijos teritorija.

Maždaug 3 val. 40 min. apie 20 sovietų kariuomenės 185-osios šaulių divizijos žvalgybinės grupės kareivių šautuvais ir kulkosvaidžiais apšaudė sargybos būstinę. Apšaudymas tęsėsi apie 20 minučių, o po to į būstinę buvo mesta granata, ji sprogo prie buto langų. Šeši sovietų kareiviai įsiveržė į patalpą ir išsivedė A. Barauską į kiemą. Vienas kareivis kelis kartus jam kirto kardu, o jam nugriuvus, kitas pasieniečiui iššovė į galvą.

Įvykį matė net 8 liudininkai – A. Barausko žmona, kaimynai, namo šeimininkai, taip pat į pagalbą atskubėję dar du Lietuvos policininkai, kurie taip pat buvo apšaudyti ir pasitraukė. A. Barauskas mirė jau vežamas pas gydytoją. Po įvykdytos Lietuvos pareigūno egzekucijos sovietų kariai pasitraukė į savo pozicijas.

Palaidotas Perlojos bažnyčios šventoriuje.

2010 m. balandžio 29 d. LR Seimas priėmė rezoliuciją, kuria Vyriausybei rekomenduojama kreiptis į Rusiją su prašymu ištirti pareigūno mirties aplinkybes, nustatytus kaltininkus nubausti bei skirti kompensaciją artimiesiems.

## Atminimo įamžinimas
1992 m. jo žūties vietoje Ūtos kaime pastatytas atminimo kryžius. 2005 m. gegužės 10 d. apdovanotas (po mirties) Vyčio Kryžiaus ordino Didžiuoju kryžiumi. 2005 m. birželio 15 d. Ūtos kaime Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro ir Varėnos šaulių pastangomis pastatytas atminimo ženklas-paminklas.

Valstybės sienos apsaugos tarnyba (VSAT), įamžindama jo atminimą, pritarus Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos centrui, nutarė nuo 2006 m. birželio 15 d. VSAT Varėnos rinktinės Dubičių užkardai suteikti Aleksandro Barausko vardą.

2015 m. liepos 24 d. naujam moderniam VSAT patruliniam laivui suteiktas Aleksandro Barausko vardas.

2020 m. birželio 15 d. A. Barauskas apdovanotas (po mirties) VSAT atminimo ženklu „Valstybės sienos apsaugai – 100“.

## Šaltiniai