open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šardaros tvenkinys

**Šardaros tvenkinys** arba **Čardaros tvenkinys** (, ) – tvenkinys Kazachstano pietuose, Pietų Kazachstano srityje, į vakarus nuo Taškento, Syrdarjos upės slėnyje. Susidarė 1967–1968 m. patvenkus Syrdarjos upę ties Šardaros miestu. Ilgis 70 km, plotis iki 20 km. Metinis vandens lygio svyravimas – apie 8 m. Protaka jungiasi su Aidarkulio tvenkiniu.

Tvenkinys skirtas pasėlių drėkinimui, hidroenergetinėms reikmėms ir potvynių prevencijai.

## Šaltiniai
Čaryšas

**Čaryšas** () – upė Rusijoje, pietų Sibire; Obės kairysis intakas.

Prasideda Altajaus Respublikoje, Altajaus kalnuose, Korgono kalnagūbryje, maždaug 1450 m aukštyje. Teka į šiaurės vakarus Altajaus krašto teritorija. Žemupyje pasuka į rytus, kerta Priešaltajės lygumą. Įteka į Obę ties Ust Čaryšskaja Pristanės gyvenviete.

Intakai: Kumiras, Korgonas, Sentelekas, Inja, Belaja, Loktevka, Maralycha.

Čaryšo aukštupio vaga slenkstėta, tėkmė srauni. Žemupyje teka lėčiau, sudaro meandras. Užšalusi nuo lapkričio pabaigos iki balandžio. Tinkama laivybai 180 km nuo žiočių ruože. Svarbiausios gyvenvietės prie Čaryšo: Ust Kanas, Čaryšskojė, Krasnoščiokovas, Ust Kalmanka.
 

## Šaltiniai
Čatyrkulis

**Čatyrkiolis** arba **Čatyrkulis** (, ) – ežeras pietų Kirgizijoje, Naryno srityje, Tian Šanio kalnuose, 3530 m aukštyje virš jūros lygio. Ežeras telkšo Čatyrkulio tektoninėje įduboje (tarp Atbaši ir Toručaratau kalnagūbrių), netoli Torugato perėjos į Kiniją. Ilgis šiaurės rytų – pietryčių kryptimi 23 km, plotis iki 10 km.

Vandens skaidrumas iki 4 m. Vanduo šiek tiek druskingas (0,5-1 mg/l). Nuo gruodžio iki balandžio Čatyrkulis būna užšalęs. Pakrantėse trykšta mineralinės versmės, yra ledo suformuotų reljefo darinių.

Ežeras ir ji supanti zona sudaro Karatalo-Žapyryko valstybinį draustinį. Jis įtrauktas į Ramsar objektų sąrašą.

Pavadinimas Čatyrkulis kirgizų kalba reiškia „dangiškas ežeras“.

## Šaltiniai
Čeboksarų tvenkinys

**Čeboksarų tvenkinys** (, ) – tvenkinys Rusijoje, Volgos upės slėnyje. Telkšo Čiuvašijos, Marijos Respublikos ir Žemutinio Naugardo srities teritorijose. Susidarė 1980–1982 m. ties Novočeboksarsku hidroelektrinės užtvanka patvenkus Volgos upę.

Tvenkinio ilgis rytų-vakarų kryptimi 341 km, plotis iki 16 km, gylis iki 35 m. Metinis vandens lygio svyravimas – 3 m. Vandens skaidrumas – 1 m. Kranto linija raižyta, dideles įlankas sudaro Volgos intakai.

Tvenkinys sudarytas hidroenergetinėms, laivybinėms ir vandentiekio reikmėms. Miestai prie tvenkinio: Žemutinis Naugardas, Kozmodemjanskas, Čeboksarai. Sudarant tvenkinį buvo užlieta sena rusų gyvenvietė – Korotnai.

## Šaltiniai
LKT

Santrumpa ***LKT*** reiškia:

* LKT – Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas
* LKT – Liaudies komisarų taryba, Tarybų Rusijos, TSRS ir kitų ankstyvųjų tarybinių valstybių aukščiausias valdžios organas

Santrumpa ***lkt***:
* lkt – lakotų kalba
Françoise Gilot

**Fransuaz Žilo** (,  1921 m. lapkričio 26 d. Neji prie Senos, Prancūzijoje – 2023 m. birželio 6 d. Manhatane, Niujorke, JAV) – prancūzų dailininkė ir knygų autorė, gyvenusi Niujorke ir Paryžiuje. Išgarsėjo kaip Pablo Picasso draugė ir mūza 1944–1953 m. ir jo vaikų Claude Picasso ir Paloma Picasso motina. Vėliau ji ištekėjo už amerikiečių mokslininko Jono Salko, sukūrusio vakciną nuo poliomelito ir įsteigusio pasaulinio garso Salko biologinių studijų instiutą.

## Biografija
Gimė Neji prie Senos miestelyje, Prancūzijoje. Jos tėvas buvo verslininkas ir agronomas, o motina – akvarelistė. Fransuaz studijavo anglų literatūrą Kembridžo universitete ir Britų institute Paryžiuje. Besimokydama teisės dalykų Žilo praleisdavo rytines paskaitas, kad galėtų užsiimti savo tikrąja aistra – menu.

Būdama 21 metų amžiaus, susipažino su Pablu Pikaso, kuriam tuomet buvo 61-eri. Jo meilužė Dora Maar buvo sugniuždyta žinios, kad Pikaso iškeičia ją į daug jaunesnę menininkę. Su juo susilaukė vaikų Klodo (g. 1947 m.) ir Palomos (g. 1949 m.), kuriuos užaugino. Abu tėvai dažnai piešdavo vaikus savo drobėse. Žilo palaikė santykius su ispanų menininku nuo 1944 iki 1953 m. Vienuolika metų po jų išsiskyrimo Žilo parašė knygą *Gyvenimas su Pikaso*. Buvo parduota daugiau nei milijonas knygos egzempliorių, knyga išversta į keliolika kalbų, nepaisant Pablo Pikaso pastangų uždrausti knygos spausdinimą.

Žilo ištekėjo už Liuko Simono 1954 m. ir susilaukė dukters Aurelijos. Išsiskyrė 1962 m.

1969 m. Žilo susipažino su Jonu Salku, poliomelito vakcinos kūrėju, La Chojos miestelyje, Pietų Kalifornijoje. Abiejų aistra architektūrai ir menui išsivystė į greitą santuoką 1970 m. Paryžiuje. Ištekėjusi Žilo užsiėmė tapybos darbais Niujorke, La Chola miestelyje ir Paryžiuje. Pora santuokoje išgyveno iki pat Salko mirties 1995 m.

Žilo gyveno Niujorke ir Paryžiuje bei darbavosi Salko instituto Kalifornijoje labui, dalyvavo su savo darbais tarptautinėse parodose.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali Frasuaz Žilo svetainė
* Fransuaz Žilo kūrinių kolekcija  Teksaso Ostino universiteto Hario Ransomo centre
Paloma Picasso

**Anne Paloma Picasso** (žinoma kaip **Paloma Picasso**, g. 1949 m. balandžio 19 d. Valauryje, Prancūzija) – prancūzų-ispanų madų dizainerė ir verslininkė, geriausiai žinoma kaip papuošalų ir kvepalų kūrėja.

Jauniausia menininko Pablo Picasso ir dailininkės-rašytojos *[[Francoise Gilot]]* dukra. Yra buvusi patėvio Salko instituto patikėtinių tarybos nare. Gyvena Lozanoje, Šveicarija.

## Nuorodos
*
Germanas Ranga

**Germanas Ranga (Hermanas Rangė)** (; mirė 1932 m. gruodžio mėn. Laumalių k., Kretingos vls., Kretingos apskr.) – Lietuvos miškininkas, valdininkas, verslininkas, Kretingos apskrities visuomenės veikėjas.

## Biografija
Kilęs iš vokiečių evangelikų liuteronų šeimos. Kaizerinės okupacijos metais 1915 m. dirbo Kretingos apskrities viršininku. 1920 m. paskirtas pirmuoju Kretingos girnininkijos girininku, 1920 m. lapkričio 1 d. – pirmuoju Kretingos miškų urėdijos urėdu. Jam teko perimti valstybės žinion Kretingos apskrityje buvusius privačius grafų Tiškevičių, Pliaterių, Šuazelių, Volmerių, kunigaikščių Oginskių, baronų Renė, Rucenų, dvarininkų Parčevskių, kanauninko Konstantino Olšausko ir kitų didikų miškus, sukurti jų administravimo, apsaugos ir priežiūros sistemą. Jiems administruoti jis sudarė 12 girininkijų: Darbėnų, Endriejavo, Gargždų, Kartenos, Kretingos, Kulių, Mižuikių, Palangos, Reiskių, Salantų, Skuodo ir Veiviržėnų, o urėdijos administraciją įkūrė Kretingoje. Jausdamas miškininko administracinio darbo įgūdžių trūkumą, 1921 m. pabaigoje atsisakė miškų urėdo pareigų.

Laumalėse jis turėjo plytinę ir pavyzdingai tvarkomą ūkį. Ilgametis Lietuvos medžiotojų draugijos Kretingos skyriaus pirmininkas, vėliau – Garbės pirmininkas, savo ūkyje auginęs kiškius ir kitus žvėrelius.

1922 m. lapkričio 22 d. kartu su kitais visuomenės veikėjais Kretingoje suruošė pirmąjį tarpukariu kultūrinį renginį, kurio metu buvo parodytas spektaklis ,,Ekspropriatorius” ir renkamos lėšos universiteto steigimui.

Palaidotas Kretingos evangelikų liuteronų kapinėse.

## Šaltiniai
Ilgis (Anykščių r.)

**Ilgis** – ežeras rytų Lietuvoje, Anykščių rajone, Anykščių seniūnijoje, apie 4 km į pietvakarius nuo Anykščių, apie 1 km nuo Anykščių–Kavarsko plento, kairėje pusėje. Ežeras telkšo siaurame slėnyje, ištisęs šiaurės – pietų kryptimi 0,59 km, didžiausias plotis iki 0,27 km, pietrytiniai krantai apaugę mišku, didesnė dalis kranto pelkėta, dugnas dumblingas. Altitudė 72,3 m. Rytinis krantas aukštas. Iš šiaurės į pietus ežerą prateka Tekmės upelis link Limenės upės (Šventosios upės intakas).

Prie Ilgio esantys kaimai: Ažuožeriai, Šeimyniškiai.

Dėl Ilgio ežero, telkšančio prie Ažuožerių, manoma, kilęs ir šio kaimo pavadinimas („už ežero“).

## Šaltiniai
Azijos žaidynės

**Azijos žaidynės** arba **Aziada** – tarptautinės Azijos kontinento, įvairių sporto šakų varžybos, vykstančios kas ketverius metus. Pirmosios Azijos vasaros žaidynės įvyko 1951 m. Naujajame Delyje. 1986 m. įvyko ir pirmosios žiemos varžybos. Nuo 2005 m. pradėtos rengti ir specifinės Azijos žaidynės: Azijos uždarų patalpų čempionatas, Azijos paplūdimio žaidynės, Azijos kovų menų žaidynės ir Azijos jaunimo žaidynės.

## Dalyvaujančios šalys
Azijos žaidynėse dalyvauja 45 nacionaliniai olimpiniai Azijos olimpinės tarybos nariai. Nuo 1990 m. žaidynėse lesita dalyvauti Makao, nors šios teritorijos olimpinis komitetas nėra pripažintas Olimpinio komiteto. 2007 m. šeichas Ahmed Al-Fahad Al-Ahmed Al-Sabah atmetė Australijos prašymą dalyvauti žaidynėse. Vienintelės šalys nepelniusios medalių yra Butanas, Maldyvai ir Rytų Timoras. Praeityje žaidynėse dalyvavo ir 46 medalius pelnė Izraelis, bet nuo 1974 m. žaidynėse nebedalyvauja.

## Žaidynės

## Išnašos

## Nuorodos

* AOK:Žaidynės
Kole Bėjus

**Kole Bėjus** () – gyvenvietė Nyderlandų Karalystės autonominėje Sint Marteno teritorijoje. 2010 m. skaičiavimais gyvenvietėje gyveno 8228 žmonės . Plėtojama maisto pramonė, tekstilė. Tai trečias pagal gyventojų skaičių miestelis Sint Martene (po Princez Kvorteris ir Cul De Sac).

## Išnašos
Dievai budizme

**Dievai** budizmo religijos dažniausiai yra neigiami. Kai kurie budizmo išpažinėjai mano, jog Dievo ar dievų supratimas neprieštarauja pačiai budizmo filosofijai, tačiau tikėjimas į dievus, anot jų, yra kliuvinys, užkertantis kelią į visišką laisvę, nirvanos pasiekimą – galutinį budizmo pasekėjų tikslą.

Nepaisant šio ateistinio nusistatymo, budizmo šalininkai garbina atbudusius žmones. Dviejų pagrindinių budizmo šakų šlovinimo pažiūros mažai tesikiria. Hinajana išpažinėjai mano, jog Buda pasiekė nirvaną savo pastangomis, o Mahajanos šalinikai palaikė jį Dharmakaja – tyros būtybės – įsikūnijimu. Mahajanos budistai netgi garbina Bodhisatvą Avalokitešvara ir vilias jį įkūnyti.

Dalis budistų tiki aukštesnių būtybių, devų egzistavimu kitose plotmėse, bet jos kaip ir žmonės kenčia samsaroje ir yra nebūtinai išmintingesnės už mus. Iš tikrųjų Buda dažnai vaizduojamas, kaip Dievų mokytojas ir jis laikomas pranašesnis už juos.

## Šaltiniai
*
Šureikai

**Šureikai** () - šogio treniravimo organizacija skirta norintiems tapti profesionalais. Ji priklauso Japonijos šogio asociacijai. Dauguma mokinių žaisti Šureikai pradeda labai jauni (11, 12 m.).
## Taisyklės
*Mokiniai visada pradeda žaisti nuo 6-kyu lygio. Aukščiausias Šureikai lygis yra 3-dan.
*3-dan lygio šogininkai žaidžią vadinamoje „3-dan lygoje“. Turnyras rengiamas kas pusmetį.
*Du 3-dan lygos nugalėtojai patenka į 4-dan lygį, t. y. tampa profesionalais.
2010 m. Lietuvos plaukimo čempionatas

**2010 m. Lietuvos plaukimo čempionatas** – ilgo kurso (50 m baseino) nacionalinis geriausių Lietuvos plaukikų varžybos, kurios vyko Alytuje.

## Rungtys
*Laisvas stilius: 50 m, 100 m, 200 m, 400 m, 800 m (tik moterys), 1500 m (tik vyrai)
*Nugara: 50 m, 100 m, 200 m
*Krūtinė: 50 m, 100 m, 200 m
*Peteliškė: 50 m, 100 m, 200 m
*Individualus mišrus plaukimas: 200 m, 400 m
*Estafetės: 4×100 m laisvu stiliumi, 4×200 m laisvu stiliumi, 4×100 m mišriu stiliumi

## Rezultatai
### Vyrai

### Moterys

## Išnašos

*Rezultatai 

## Nuorodos
*LPF oficiali svetainė
Rinkotyra

**Rinkotyra** - organizuota pastanga, nukreipta potencialių klientų bei rinkų paieškai. Tai labai svarbus verslo taktikos dėmuo. Tai pagrindinis veiksnys, leidžiantis įgyti pranašumą konkurentų atžvilgiu. Rinkotyra aprūpina įmonę svarbia informacija, kuri išnagrinėja rinkos poreikius, jos dydį bei konkurencingumą.

## Paskirtis
Rinkotyra padeda nustatyti žmonių norus, poreikius, nuostatas bei elgsenos modelius - veiksnius, pasitarnausiančius verslo plėtros bei klestėjimo etapui. Rinkos tyrimai taip pat suteikia galimybę įmonei priimti veiksmingesnius sprendimus rinkodaros atžvilgiu. 

## Verslas, jo planavimas
Prieš pradedant verslą vertėtų išanalizuoti rinkos informaciją, susipažinti su vidutinėmis produktų ir paslaugų kainomis, sužinoti pasiūlos ir paklausos situaciją rinkoje.

*Rinkos [[segmentacija]]* išskiria tam tikras klientų grupes su panašiomis paskatomis. Segmentacija plačiai naudojama tokiu atveju, kai reikia išsiaiškint demografinius, geografinius, technografinius, psichografinius, lyties, vartojimo pobūdžio bei asmenybių skirtumus.

*Rinkos tendencijos*, rinkos linkmė būna arba kylanti arba smunkanti skirtingu laikotarpiu. įvertint rinkos dydį daug sunkiau tuo atveju, jei įmonė pradeda visiškai nebūdingą jai veiklą ar skverbiasi į naujas rinkas. 

Naujo verslo steigėjams taip pat reikalinga informacija apie konkurentus ir jų klientus bei jų produktus ar paslaugas. Galiausiai jums reikės įvertint rinkodaros efektyvumą. Tam reikalinga:
* klientų analizė
* pasirinkimų modeliavimas
* konkurentų analizė
* rizikos analizė
* produktų ar paslaugų rinkotyra
* reklamos rinkotyra
* įvairūs rinkodaros būdai.

## Šaltiniai
* Bradley, Nigel *Marketing Research. Tools and Techniques.*Oxford University Press, Oxford, 2010 
* Marder, Eric *The Laws of Choice–Predicting Customer Behavior* (The Free Press division of Simon and Schuster, 1997. ISBN 0-684-83545-2
* Young, Charles E, *The Advertising Handbook*, Ideas in Flight, Seattle, WA, April 2005. ISBN 0-9765574-0-1
* Kotler, Philip and Armstrong, Gary *Principles of Marketing* Pearson, Prentice Hall, New Jersey, 2007 ISBN 978-0-13-239002-6, ISBN 0-13-239002-7
Alkiškių apylinkė

**Alkiškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Akmenės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Akmenės rajonui. 1954 m. prijungtos Menčių apylinkė, Rudausių apylinkė ir dalis Sablauskių apylinkės, 1963 m. – Pakalniškių apylinkė ir dalis Kruopių apylinkės. Nuo 1962 m. gruodžio 8 d. iki 1965 m. sausio 7 d. apylinkė priklausė Mažeikių rajonui. 1977 m. balandžio 4 d. Alkiškių apylinkė prijungta prie Naujosios Akmenės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Švyturio“, „Jaunosios Gvardijos“ kolūkiai ir Medemrodės tarybinio ūkio Šventupio-Rudausių skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 87,2 || 2009 () || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis, Dabikinės tarybinis ūkis  || 17 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1796 || || 15 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 86,7 || || Alkiškių kolūkis, Dabikinės tarybinis ūkis  || 15 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 14 kaimų, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Danfermlinas

**Danfermlinas** – miestas Faife, Škotijoje, yra aukštumose, 5 km nuo šiaurinio Forto deltos kranto. Tai buvusi Škotijos sostinė, kurioje buvo karaliaus rūmai, ir svarbus bažnytinis centras.

## Žymūs žmonės

Danfermlino vienuolyne palaidota daug žymių monarchų, tarp jų Robertas I ir Šventoji Margarita. Vienuolyno liekanos yra svarbus turistinis objektas. Jam priklauso ir Danfermlino karališkieji rūmai, kuriuose gimė Karolis I. Robert Henryson, vienas svarbiausių Škotijos poetų, irgi susijęs su vienuolynu.

Nuo XX a. svarbiausias iš Danfermlino kilęs asmuo buvo pramonininkas, verslininkas ir filantropas Andrew Carnegie. Jis daug prisidėjo atnaujinant miestą. Jo palikimas matomas ir dabar.

Įžymybės:
* Stuart Adamson, roko gitaristas, grojo *The Skids*, vėliau *Big Country* lyderis.
* Ian Anderson, (gimė 1947 rugpjūčio 10 d.) dainininkas, progresyvaus roko grupės Jethro Tull lyderis.
* John Burnside, poetas ir rašytojas, gimė 1955 m. kovo 19 d.
* Andrew Carnegie, (1835–1919 m.), vienas didžiausių miesto rėmėjų. Savo gimtam miestui jis davė nemokamą biblioteką ir viešas pirtis. 1903 m. jis miestui atidavė Pitenkryfo parką and Gleną bei obligacijų, kurių pelnas turėjo išlaikyti parką, remti teatrą ir mokslo ir meno parodas.
* Manny Charlton (gimė 1941 m. liepos 25 d.) muzikantas, labiausiai žinomas kaip škotų sunkaus roko grupės Nazareth gitaristas ir prodiuseris.
* Kenneth Cranham (gimė 1944 m. gruodžio 12 d.), žymus teatro ir kino aktorius.
* Karolis I (1600 m. lapkričio 19 d. – 1649 m. sausio 30 d.), Anglijos, Škotijos ir Airijos karalius.
* Barbara Dickson (1947-), dainininkė.
* David Ferguson (apie 1533–1598 m.), dvasininkas, išleidęs pirmą škotiškų posakių knygą (1641 m.).
* John Forbes (1707 m. rugsėjo 5 d. – 1759 m. kovo 11 d.), Prancūzų ir indėnų karo generolas, kuris išlaisvino Duquesne fortą ir įkūrė Pitsburgą, Pensilvanija, JAV.
* Robert Gilfillan (1798–1850), poetas.
* Jim Greenwood, regbio žaidėjas
* Robert Henryson (apie 1430–1500 m.), vienas svarbiausių Škotijos poetų. Jo poezija tiksliai vaizduoja kasdienį gyvenimą ir to meto kalbą, tad tai svarbus istorinis šaltinis.
* Richard Jobson, muzikantas ir TV žvaigždė.
* Billy Liddell (1922 m. sausio 10 d. – 2001 m. liepos 3 d.), Škotijos futbolininkas visą karjerą žaidęs Liverpool F.C..
* Joseph Noel Paton (1821–1901 m.), dailininkas ir poetas.
* John Row (1568–1646 m.), bažnyčios istorikas.
* Moira Shearer (1926–2006 m.), baleto šokėja ir aktorė.

## Futbolas
* Dunfermline Athletic FC

## Miestai partneriai
*  Logronjas, Ispanija
*  Sarasota, Florida
*  Trondheimas, Norvegija *(nuo [[1945]] m.)*
*  Vilhelmshafenas, Vokietija
*  Viši, Prancūzija
*  Albufeira, Portugalija

## Išnašos
Vegerių apylinkė

**Vegerių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Klykolių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Žagarės rajonui. 1954 m. prijungta Kerėžių apylinkė ir dalis Pleikių apylinkės. Nuo 1962 m. gruodžio 8 d. iki 1965 m. sausio 7 d. apylinkė priklausė Mažeikių rajonui. 1963 m. sausio 12 d. prijungta Aukštųjų apylinkė. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1977 m. balandžio 4 d. Vegerių apylinkė prijungta prie Naujosios Akmenės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Vegerių“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 34,2 || 1121 () || „Vegerių“ kolūkis  || 8 kaimai
|-
| 1970-01  || || 878 || || 12 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 81,6 || || Černiachovskio kolūkis, Vėlaičių kolūkis  || 13 kaimų, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 13 kaimų, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Ventos apylinkė

**Ventos apylinkė** (iki 1963 m. ***Vienrankių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Vienrankių apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Papilės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Akmenės rajonui. 1954 m. prijungta Avižlių apylinkė, o dalis Vienrankių apylinkės prijungta prie Papilės apylinkės. Nuo 1962 m. gruodžio 8 d. iki 1965 m. sausio 7 d. apylinkė priklausė Mažeikių rajonui. 1963 m. sausio 12 d. pervadinta Ventos apylinke. 1978 m. balandžio 18 d. apylinkė panaikinta Ventai tapus miesto tipo gyvenviete.

1995 m. balandį Akmenės rajono savivaldybės tarybos sprendimu Ventos apylinkės teritorijoje įsteigta Ventos seniūnija.

|-
| 1954-05-25  || || || Malenkovo vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 44,2 || 2668 () || „Ventos“ kolūkis  || 11 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 3589 || || 10 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 41,8 || || Pavenčių kolūkis  || 10 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 10 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Dubėnų apylinkė (Alytus)

**Dubėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Jovaišonių apylinkės ir dalies Kriaunių apylinkės. 1963 m. prijungta Raudonikių apylinkė. 1972 m. birželio 28 d. perkeltas apylinkės centras. 1979 m. spalio 31 d. prijungta prie Alytaus apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tvirtovės“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 56,08 || 2412 () || „Tvirtovės“ kolūkis  || 17 kaimų, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 2254 || || 26 kaimai, 3 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 76 || || Raudonikių kolūkis, „Tvirtovės“ kolūkis  || 25 kaimai, 3 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 25 kaimai, 3 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1753 || || 24 kaimai, 3 viensėdžiai, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Jurgelionių apylinkė

**Jurgelionių apylinkė** buvo:

* Alytaus rajone;
* Eišiškių rajone;
* Šalčininkų rajone;
* Ukmergės rajone.
Jurgelionių apylinkė (Alytus)

**Jurgelionių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Tabalenkos apylinkės ir dalies Lelionių apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Butrimonių apylinkės ir dalis Junčionių apylinkės. 1970 m. rugsėjo 30 d. perkeltas apylinkės centras. 1977 m. balandžio 4 d. Jurgelionių apylinkė prijungta prie Punios apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Šviesiojo kelio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 20,75 || 2289 () || „Šviesiojo kelio“ kolūkis  || 8 kaimai
|-
| 1970-01  || || 1855 || || 18 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 37,98 || || „Šviesaus kelio“ kolūkis, „Tarybinės žemės“ kolūkis  || 14 kaimų, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 17 kaimų, 2 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Luksnėnų apylinkė

**Luksnėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Alytaus valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Alytaus rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. panaikinta, jos teritorija prijungta prie Laukinčių apylinkės, Likiškėlių apylinkės ir Miroslavo apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Luksnėnų apylinkė atkurta prie Butrimiškių apylinkės prijungus dalį Likiškėlių apylinkės. 1972 m. birželio 28 d. perkeltas apylinkės centras. 1979 m. spalio 31 d. Luksnėnų apylinkė prijungta prie Alytaus apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 2388 () || || 
|-
| 1970-01  || || 2540 || || 15 kaimų, 7 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 98,02 || || „Ateities“ kolūkis, Dzeržinskio kolūkis, Luksnėnų vaismedžių medelynas  || 20 kaimų, 7 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 20 kaimų, 7 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2666 || || 19 kaimų, 9 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Parėčėnų apylinkė

**Parėčėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Miroslavo valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Simno rajonui. 1954 m. prijungta Buckūnų apylinkė, dalis Varnagirių apylinkės ir Obelninkų apylinkė, 1963 m. – dalis Pošnios apylinkės. 1978 m. sausio 25 d. Parėčėnų apylinkė prijungta prie Miroslavo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo, „Naujosios sodybos“ ir „Obelninkų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 44 || 2186 () || „Naujosios sodybos“ kolūkis, M. Melnikaitės vardo kolūkis  || 13 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1987 || || 14 kaimų, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 50,27 || || „Dainavos“ kolūkis, „Naujosios sodybos“ kolūkis  || 12 kaimų, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 12 kaimų, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Rimėnų apylinkė

**Rimėnų apylinkė** (1963–1968 m. ***Meškučių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1963 m. sausio 12 d. Meškučių vardu iš dalies Alovės apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras į Rimėnus ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas. 1975 m. sausio 29 d. Rimėnų apylinkė prijungta prie Daugų apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 1284 () || || 
|-
| 1970-01  || || 1254 || || 12 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 44,22 || || Rimėnų tarybinis ūkis  || 12 kaimų, 2 kaimų dalys
|}

## Šaltiniai
Santaikos apylinkė

**Santaikos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Laukinčių apylinkės ir dalies Pošnios apylinkės. 1978 m. sausio 25 d. Santaikos apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Krokialaukio apylinkės ir Miroslavo apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 2549 () || || 
|-
| 1970-01  || || 2370 || || 17 kaimų, 5 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 65,24 || || Santaikos kolūkis, „Saulės“ kolūkis, „Tarybinės Dzūkijos“ kolūkis  || 18 kaimų, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 18 kaimų, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Verebiejų apylinkė

**Verebiejų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Navininkų apylinkės ir dalies Gluosninkų apylinkės. 1963 m. prijungta Bambininkų apylinkė. 1978 m. sausio 25 d. Verebiejų apylinkė prijungta prie Simno apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Komjaunimo keliu“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 37,12 || 2163 () || „Komjaunimo keliu“ kolūkis  || 15 kaimų
|-
| 1970-01  || || 2029 || || 24 kaimai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 122,88 || || „Atžalyno“ kolūkis, „Komjaunimo keliu“ kolūkis, Žuvintų kolūkis  || 25 kaimai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 25 kaimai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Medeikių apylinkė

**Medeikių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Užušilių apylinkės ir dalies Parovėjos apylinkės. 1978 m. balandžio 18 d. Medeikių apylinkė prijungta prie Parovėjos apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 2098 () || || 
|-
| 1970-01  || || 1762 || || 29 kaimai, 8 viensėdžiai, 4 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 100,22 || || „Ateities“ kolūkis, „Jaunosios gvardijos“ kolūkis, Medeikių kolūkis  || 32 kaimai, 9 viensėdžiai, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 32 kaimai, 9 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Pundurių apylinkė

**Pundurių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Parovėjos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Biržų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Skrėbiškio apylinkės, 1963 m. – dalis Tabokinės apylinkės. 1975 m. sausio 29 d. Pundurių apylinkė prijungta prie Parovėjos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Komjaunimo“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 60,51 || 814 () || „Komjaunimo“ kolūkis, „Nemunėlio“ kolūkis  || 21 kaimas, 8 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 677 || || 32 kaimai, 15 viensėdžių, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 99,74 || || A. Matrosovo kolūkis  || 32 kaimai, 15 viensėdžių, 3 kaimų dalys
|}

## Šaltiniai
Zuikų apylinkė

**Zuikų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Ignalinos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ignalinos rajonui. 1954 m. prijungtos Biečiūnų apylinkė, dalis Ceikinėlių apylinkės ir dalis Palūšės apylinkės, o dalis Zuikų apylinkės prijungta prie Didžiasalio apylinkės. 1957 m. prijungta Nevaišių apylinkė, 1963 m. – dalis Didžiasalio apylinkės, o Zuikų apylinkės dalis prijungta prie Palūšės apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. visa Zuikų apylinkė prijungta prie Ignalinos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Šviesaus kelio“ ir „Gegužės 1-osios“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 70,6 || 2724 () || Aukštakalnio kolūkis  || 42 kaimai, 13 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 2423 || || 51 kaimas, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 97,2 || || „Naujo gyvenimo“ kolūkis, Aukštakalnių tarybinis ūkis  || 51 kaimas, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 51 kaimas, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Sokiškių apylinkė

**Sokiškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Pažemiškių apylinkės, dalies Plavėjų apylinkės, dalies Driškūnų apylinkės ir dalies Gerkonių apylinkės. 1960 m. prijungta Beržininkų apylinkė. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1970 m. prijungta dalis Mažėnų apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Sokiškių apylinkė prijungta prie Dūkšto apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Jaunosios Gvardijos“, „Raudonosios Vėliavos“ kolūkiai, žvejų artelė „Pergalė“ ir Dūkšto tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 100,7 || 2561 () || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis, Dūkšto tarybinis ūkis  || 25 kaimai, 11 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 2244 || || 56 kaimai, 7 viensėdžiai, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 4 kaimų dalys, 1 geležinkelio būdelė 
|-
| 1972-10-01  || 148,73 || || Dūkšto ekspertimentinis ūkis, Dūkšto vaismedžių medelynas, Dūkšto žuvininkystės ūkis  || 61 kaimas, 11 viensėdžių, 4 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 63 kaimai, 11 viensėdžių, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Palūšės apylinkė

**Palūšės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Ignalinos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ignalinos rajonui. 1954 m. prijungta dalis Balteniškės apylinkės, o dalis Palūšės apylinkės prijungta prie Zuikų apylinkės. 1963 m. prijungta dalis Zuikų apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras į Palūšę. 1973 m. kovo 28 d. vėl perkeltas apylinkės centras, o 1977 m. balandžio 4 d. Palūšės apylinkė prijungta prie Ignalinos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“, „Aukso amžiaus“ ir „Gegužės 1-osios“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 50,75 || 1362 () || „Aušros“ kolūkis, „Gegužės Pirmosios“ žvejų artelė  || 15 kaimų, 8 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1273 || || 31 kaimas, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis, 1 geležinkelio būdelė 
|-
| 1972-10-01  || 136,82 || || Ignalinos žuvininkystės ūkis  || 31 kaimas, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 19 kaimų, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Gubavos apylinkė

**Gubavos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Laučiuniškių apylinkės, dalies Jaktiškių apylinkės ir dalies Vardžiakiemio apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Gubavos apylinkė prijungta prie Dūkšto apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Spartuolio“ ir „Tarybų Lietuvos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 40 || 1174 () || „Spartuolio“ kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis, „Pirmūno“ kolūkis  || 34 kaimai, 4 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1044 || || 27 kaimai, 8 viensėdžiai, 2 kaimų dalys, 2 geležinkelio būdelės 
|-
| 1972-10-01  || 48,57 || || „Pirmūno“ kolūkis, „Spartuolio“ kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 28 kaimai, 9 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 28 kaimai, 9 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Juozas Kėkštas

**Juozas Kėkštas**:

* Juozas Kėkštas (1911) – karininkas, šaulys, partizanas;
* Juozas Kėkštas (1915) – poetas, vertėjas.
Grybėnų apylinkė

**Grybėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Antakmenės apylinkės ir dalies Daržininkų apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Grybėnų apylinkė prijungta prie Naujojo Daugėliškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kelias į komunizmą“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 29,2 || 834 () || „Kelio į komunizmą“ kolūkis, „Laisvės“ kolūkis  || 20 kaimų, 6 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 596 || || 19 kaimų, 5 viensėdžiai, 1 kaimo dalis, 1 geležinkeliečių namai 
|-
| 1972-10-01  || 62 || || „Kelio į komunizmą“ kolūkis  || 19 kaimų, 5 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 19 kaimų, 5 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Gaidės apylinkė

**Gaidės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rimšės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Dūkšto rajonui. 1954 m. prijungta Montvilų apylinkė, o dalis Gaidės apylinkės prijungta prie Rimšės apylinkės. 1975 m. sausio 29 d. visa Gaidės apylinkė prijungta prie Rimšės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || A. Mickevičiaus vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 45,4 || 923 () || A. Mickevičiaus vardo kolūkis  || 20 kaimų, 12 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 845 || || 27 kaimai, 4 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 59,93 || || A. Mickevičiaus kolūkis  || 27 kaimai, 4 viensėdžiai
|}

## Šaltiniai
Dietkauščiznos apylinkė

**Dietkauščiznos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Tverečiaus valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ignalinos rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Kukutėlių apylinkės ir dalis Šakeliškės apylinkės, o dalis Dietkauščiznos apylinkės prijungta prie Bernotų apylinkės ir Rubelninkų apylinkės. 1963 m. prijungta Bernotų apylinkė. 1979 m. rugpjūčio 29 d. Dietkauščiznos apylinkė prijungta prie Tverečiaus apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tarybinio artojo“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 28,5 || 1753 () || „Tarybinio artojo“ kolūkis  || 10 kaimų, 5 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1434 || || 21 kaimas, 9 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 63,21 || || Černiachovskio kolūkis, „Tarybinio artojo“ kolūkis  || 22 kaimai, 9 viensėdžiai, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 22 kaimai, 9 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1155 || || 22 kaimai, 9 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Pašiliai (Šilai)

**Pašiliai** – buvęs kaimas Jonavos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 1 km nuo Beržų kaimo, dabartiniame Šilų kaime. Kaimą mena Pašilių gatvė Šilų kaimo pietvakariuose.

## Istorija

Sovietmečiu kurį laiką buvo Beržų apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Beržų apylinkė (Jonava)

**Beržų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Jonavos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Jonavos rajonui. 1954 m. prijungtos Lukšių apylinkė ir dalis Liepų apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1976 m. gruodžio 29 d. Beržų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Kulvos apylinkės, Bukonių apylinkės ir Šilų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kelias į taiką“ ir „Lenino keliu“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 44,18 || 2368 () || „Lenino keliu“ kolūkis, „Kelio į taiką“ kolūkis  || 12 kaimų, 18 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 2168 || || 46 kaimai, 5 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 79,8 || || „Kelio į taiką“ kolūkis, „Komjaunuolio“ kolūkis, „Neries“ kolūkis, Ragožių kolūkis, Kauno mėsos kombinato Jonavos gyvulių supirkimo punkto pagalbinis ūkis  || 47 kaimai, 5 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 46 kaimai, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Markutiškių apylinkė (Jonava)

**Markutiškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Jonavos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Jonavos rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Upninkėlių apylinkės. Atkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Pasodos apylinkės, Panoterių apylinkės ir Upninkėlių apylinkės. 1976 m. gruodžio 29 d. prijungta prie Šilų apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 3840 () || || 
|-
| 1970-01  || || 2975 || || 1 miestelis, 46 kaimai, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 149,1 || || Panoterių kolūkis, „Pirmūno“ kolūkis, „Tautų draugystės“ kolūkis  || 1 miestelis (Panoteriai), 42 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 42 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Daunoravos apylinkė

**Daunoravos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Joniškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Joniškio rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. apylinkė panaikinta prijungiant ją prie Svirplių apylinkės. Atkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Svirplių apylinkės ir dalies Pociūnų apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. apylinkės centras perkeltas į Sidabrynę. 1974 m. rugpjūčio 28 d. Daunoravos apylinkė prijungta prie Satkūnų apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 1637 () || || 
|-
| 1970-01  || || 1504 || || 25 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 79,82 || || „Didvyrio“ kolūkis, A. Mickevičiaus-Kapsuko kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis, Satkūnų paukštininkystės tarybinis ūkis  || 25 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis
|}

## Šaltiniai
Gudaičių apylinkė

**Gudaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Joniškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Joniškio rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Paudruvės apylinkės, dalis Svirplių apylinkės ir dalis Latveliškių apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1974 m. rugpjūčio 28 d. Gudaičių apylinkė prijungta prie Satkūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Požėlos vardo ir „Artojo“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 43,8 || 880 () || „Artojo“ kolūkis, K. Požėlos vardo kolūkis  || 14 kaimų, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 739 || || 11 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 39,66 || || „Artojo“ kolūkis, K. Poželos kolūkis  || 11 kaimų, 1 kaimo dalis
|}

## Šaltiniai
Kalnyčia (Jonava)

**Kalnyčia** (arba ***Kalnyčiai***) – buvęs viensėdis Jonavos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Bukonių, šalia kelio .

## Istorija

Ankstyvuoju sovietmečiu buvo Bukonių apylinkės centras. 1971 m. sausio 27 d. prijungta prie Pasraučių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buivydžių apylinkė

**Buivydžių apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Joniškio rajone;
* Nemenčinės rajone;
* Pandėlio rajone;
* Vilniaus rajone.
Buivydžių apylinkė (Joniškis)

**Buivydžių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Šluostikių apylinkės ir dalies Toliočių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Buivydžių apylinkė prijungta prie Skaistgirio apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 1510 () || || 
|-
| 1970-01  || || 1484 || || 19 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 68,4 || || „Paryžiaus Komunos“ kolūkis, Ąžuolynės tarybinis ūkis  || 18 kaimų, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 18 kaimų, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Armeniškių apylinkė

**Armeniškių apylinkė** (iki 1971 m. ***Armėniškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Seredžiaus valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilkijos rajonui. 1954 m. prijungta dalis Pašilių apylinkės ir dalis Kelmickų apylinkės. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas. 1977 m. balandžio 4 d. Armeniškių apylinkė prijungta prie Seredžiaus apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Armėnos“ ir „Žvėrupio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 42 || 1490 () || „Armėnos“ kolūkis, „Žvėrupio“ kolūkis  || 12 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1235 || || 18 kaimų, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 75,9 || || „Armenos“ kolūkis, „Uosintos“ kolūkis  || 18 kaimų, 2 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 13 kaimų, 2 viensėdžiai, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Šilinės apylinkė (Jurbarkas)

**Šilinės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Raudonės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Jurbarko rajonui. 1954 m. prijungtos Naukaimio apylinkė ir Vensloviškių apylinkė. 1968 m. gegužės 29 d. ir 1971 m. rugpjūčio 27 d. perkeltas apylinkės centras. 1975 m. sausio 29 d. Šilinės apylinkė prijungta prie Skirsnemunės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tarybinės Vėliavos“ kolūkis ir Vytėnų MTS  || 
|-
| 1959 m.  || 45,4 || 1509 () || „Pirmyn“ kolūkis, „Pažangos“ kolūkis, „Vencloviškių“ kolūkis  || 9 kaimai
|-
| 1970-01  || || 1254 || || 7 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 47,8 || || „Vytėnų“ kolūkis  || 9 kaimai
|}

## Šaltiniai
Varlaukio apylinkė

**Varlaukio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Skaudvilės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skaudvilės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Petkaičių apylinkės, dalis Mosteikių apylinkės ir dalis Ožnugario apylinkės, 1963 m. – dalis Kartupių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Varlaukio apylinkė prijungta prie Eržvilko apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Nemuno“ ir „Mūsų rytojaus“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 45,8 || 2700 () || „Mūsų Rytojaus“ kolūkis, „Nemuno“ kolūkis  || 13 kaimų, 2 glžk. stotys
|-
| 1970-01  || || 2398 || || 29 kaimai, 1 glžk. stoties gyvenvietė 
|-
| 1972-10-01  || 98,9 || || „Ąžuolo“ kolūkis, „Mūsų rytojaus“ kolūkis, Kartupių tarybinis ūkis  || 32 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė
|-
| 1976-07-01  || || || || 32 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė 
|}

## Šaltiniai
Kalvių apylinkė (Kaišiadorys)

**Kalvių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje, dešiniajame Nemuno krante, į pietvakarius nuo Kaišiadorių.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kruonio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Žiežmarių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Ginteikiškių apylinkės, dalis Rokiškio apylinkės ir dalis Sevelionių apylinkės, o dalis Kalvių apylinkės prijungta prie Vilūnų apylinkės. 1963 m. prijungta Plaskūnų apylinkė ir dalis Dainių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Kalvių apylinkė prijungta prie Kruonio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Draugystės“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 26,06 || 2125 () || „Draugystės“ kolūkis  || 11 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1712 || || 23 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 62,8 || || Kalvių tarybinis ūkis  || 25 kaimai, 1 viensėdis
|-
| 1976-07-01  || || || || 25 kaimai, 1 viensėdis 
|}

## Šaltiniai
Gavaltuvos apylinkė

**Gavaltuvos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Sasnavos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kazlų Rūdos rajonui. 1954 m. prijungtos Vinčų apylinkė, Šalniškės apylinkė ir dalis Griežių apylinkės, 1962 m. – dalis Ąžuolų Būdos apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1973 m. kovo 28 d. Gavaltuvos apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Višakio Rūdos apylinkės, Sasnavos apylinkės ir Guobų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || J. Janonio vardo ir „Aušros“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 64 || 3143 () || J. Janonio vardo kolūkis, „Aušros“ kolūkis, „Vinčų“ kolūkis  || 32 kaimai, 2 glžk. stotys
|-
| 1970-01  || || 2845 || || 53 kaimai, 1 glžk. stoties gyvenvietė 
|-
| 1972-10-01  || 85,7 || || Lygumų kolūkis, „Šviesiojo kelio“ kolūkis, Vinčų kolūkis, Kazlų Rūdos žuvininkystės ūkis  || 53 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė
|}

## Šaltiniai
Gudelių apylinkė (Prienai)

**Gudelių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Veiverių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kazlų Rūdos rajonui. 1954 m. prijungtos Guobų apylinkė, Jūrės stoties apylinkė ir dalis Subačiškių apylinkės, 1962 m. – dalis Ąžuolų Būdos apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Gudelių apylinkė pertvarkyta į Guobų apylinkę.

|-
| 1954-05-25  || || || Mičiurino vardo ir „Spindulio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 49 || || Mičiurino vardo kolūkis  || 15 kaimų, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Naujienos apylinkė

**Naujienos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Krosnos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kalvarijos rajonui. 1954 m. prijungtos Pagrandų apylinkė, Sūsninkų apylinkė, Zapalimų apylinkė ir dalis Tabarauskų apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1975 m. sausio 29 d. Naujienos apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Kalvarijos apylinkės (didžioji dalis) ir Liudvinavo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kovo 8-osios“, „Komunizmo aušros“ ir „Lenino keliu“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 67 || 2035 () || „Komunizmo aušros“ kolūkis, „Lenino keliu“ kolūkis, „Kovo Aštuntosios“ kolūkis  || 29 kaimai, 4 vienkiemiai, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 1819 || || 29 kaimai, 4 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 66,4 || || „Komunizmo aušros“ kolūkis, „Kovo 8-osios“ kolūkis, „Lenino keliu“ kolūkis  || 29 kaimai, 4 viensėdžiai
|}

## Šaltiniai
Padovinio apylinkė

**Padovinio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Liudvinavo valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Marijampolės rajonui. 1954 m. prijungtos Varnupių apylinkė, Bevardiškių apylinkė, dalis Meškėnų apylinkės ir dalis Netičkampio apylinkės, 1963 m. – dalis Trakiškių apylinkės. 1977 m. balandžio 4 d. Padovinio apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Igliaukos apylinkės ir Liudvinavo apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Mičiurino vardo, „Tarybiniu keliu“ ir „Piliakalnio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 98 || 2599 () || Mičiurino vardo kolūkis, „Tarybiniu keliu“ kolūkis, „Piliakalnio“ kolūkis, „Dovinės“ kolūkis  || 1 miestelis, 21 kaimas
|-
| 1970-01  || || 2303 || || 1 miestelis, 22 kaimai, 2 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 86,6 || || „Dovinės“ kolūkis, Mičiurino kolūkis, „Piliakalnio“ kolūkis, „Tarybinio kelio“ kolūkis, Sūdavos valstybinio žirgyno Meškėnų skyrius  || 1 miestelis (Daukšiai), 23 kaimai, 2 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 19 kaimų, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Altoniškių apylinkė

**Altoniškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Lekėčių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Panemunės rajonui. 1954 m. prijungta Kuro apylinkė, dalis Zizų apylinkės ir dalis Papiškių apylinkės. 1960 m. gruodžio 30 d. atkeltas apylinkės centras. 1972 m. lapkričio 29 d. Altoniškių apylinkė prijungta prie Zapyškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonojo partizano“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 80 || 1516 () || „Raudonojo partizano“ kolūkis  || 11 kaimų, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1251 || || 10 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 70 || || Zapyškio kolūkis  || 10 kaimų
|}

## Šaltiniai
Batniavos apylinkė

**Batniavos apylinkė** (iki 1971 m. ***Batnevos apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Vilkijos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilkijos rajonui. 1954 m. prijungta Kvesų apylinkė ir Virbaliūnų apylinkė, 1963 m. – dalis Padauguvos apylinkės. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas. 1977 m. balandžio 4 d. Batniavos apylinkė prijungta prie Raudondvario apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo ir „Nugalėtojo“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 41 || 1431 () || M. Melnikaitės vardo kolūkis, „Nugalėtojo“ kolūkis  || 20 kaimų
|-
| 1970-01  || || 1414 || || 19 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 50 || || Batniavos tarybinis ūkis  || 19 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 19 kaimų, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Lapių apylinkė (Kaunas)

**Lapių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Lapių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilijampolės rajonui. 1954 m. prijungtos Radikių apylinkė ir Eigirgalos apylinkė, 1959 m. – Drąseikių apylinkė. 1975 m. sausio 29 d. Lapių apylinkė prijungta prie Domeikavos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Stalino vardo ir „Taikos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 60,11 || 1180 () || Stalino vardo kolūkis  || 1 miestelis, 12 kaimų, 3 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1182 || || 1 miestelis, 13 kaimų, 4 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 44 || || Lapių tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Lapės), 12 kaimų, 4 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|}

## Šaltiniai