Dalia Kiseliūnaitė

**Dalia Kiseliūnaitė** (g. 1958 m. rugpjūčio 7 d.) – lietuvių kalbininkė, mokslų daktarė, Klaipėdos universiteto profesorė. Mokslinių tyrimų sritys – Rytprūsių baltų kalbų ir dialektų istorija bei onomastika.

## Biografija
Gimė Plungėje, mokėsi Plungės 3-iojoje vidurinėje mokykloje. Studijavo Valstybinės konservatorijos Klaipėdos teatro meno fakultete ir 1980 m. įgijo lietuvių kalbos mokytojo ir užklasinės veiklos vadovo kvalifikaciją. Baigusi studijas pradėjo dirbti Lietuvos valstybinės konservatorijos Teatro meno fakulteto (dabar Klaipėdos universiteto) Lietuvių kalbos ir literatūros katedroje lektore. 1983 m. tobulinosi Latvijos mokslų akademijoje, 1984‒1988 m. Vilniaus universitete išėjo aspirantūros studijas. 1991 m. apgynė daktaro disertaciją „Šakninių -a kamieno veiksmažodžių struktūros įvairavimas baltų kalbose“. 1994–2009 m. Klaipėdos universitete ėjo docento pareigas. Tobulinosi Getingeno (1996), Varšuvos (1997), Rygos (2009) universitetuose. 2009 m. Vytauto Didžiojo universiteto senate už darbą „Kalbų ir kultūrų sąveika Lietuvos pajūryje: kuršių ir kuršininkų etninės tapatybės ir savimonės raida“ suteiktas humanitarinių mokslų habilitacijos diplomas. Tais pačiais metais Klaipėdos universitete D. Kiseliūnaitė pradėjo dirbti profesore. Stažavo Berlyno Humboldtų universitete (2016). D. Kiseliūnaitė – Vokietijos mokslo akademijos ir DAAD fondų, Ježio Giedroico dialogo ir bendradarbiavimo forumo fondo stipendininkė. 2017–2022 m. Lietuvių kalbos instituto Geolingvistikos centre dirbo vyresniąja mokslo darbuotoja. D. Kiseliūnaitė yra Tarptautinių asociacijų „Foundation for Endangered lanugaues“, „International Society for Dialectology & Geolinguistics“ ir „Gesellschaft für baltische Studien“ narė, taip pat – Valstybinės lietuvių kalbos komisijos Vardyno pakomisės narė, Etninės kultūros globos tarybos Mažosios Lietuvos regioninės tarybos narė.

D. Kiseliūnaitė skaitė paskaitas Tamperės (2005), Oulu (2007), Berlyno Humboldtų (2011, 2013, 2014, 2015), Liepojos (2009–2020) universitetuose. Ji buvo tarptautinių projektų „Latvių kalbos ir kultūros sklaida užsienyje“ (2008), „Kuršių nerijos kalbos ir kultūros archyvas“ (2013–2016) vadovė. Parašė scenarijus filmų ciklams „Ką mes bevalgėm? Klaipėdos krašto tradiciniai valgiai“ (2021–2023 m., 7 filmai) ir „Nykstantys Klaipėdos krašto kaimai“ (nuo 2021 m. pastatyti 6 filmai) ir šiuos filmus režisavo. D. Kiseliūnaitė sukūrė tekstus A. Baryso dokumentiniams filmams apie tarmes („Visos tarmės gražiausios“, tekstų bendraautorė D. Mikulėnienė, 2013 m.), kuršininkų kalbą („Išbarstyti žodžiai“ , 2017 m.), Plungę („Plungės kraštas“, 2021 m.) bei kitiems filmams apie tarmes ir etnografiją.

1989 m. D. Kiseliūnaitė įkūrė folklorinį vaikų ansamblį „Vorusnėlė“. Jos rūpinimusi renginys (evangelikų giesmės šventė) „Giesmių giesmelė“ tapo tradicinis. Nuo 1992 m. lietuvininkų bendrijos „Mažoji Lietuva“ seimelio narė.

## Įvertinimas
* Latvijos Respublikos Pripažinimo kryžiaus 2 laipsnio ordino Komandoro kryžius (2011)
* Baltijos Asamblėjos medalis (2012)
* Liepojos universiteto garbės daktarė (2014)
* Neringos m. savivaldybės Martyno Liudviko Rėzos premija (2023)

## Bibliografija
* D. Kiseliūnaitės bibliografija

## Nuorodos
* D. Kiseliūnaitės pranešimas apie kuršius, kuršininkus ir Palangos latvius (YouTube kanalas)

## Išnašos