open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Biržų spaustuvė

**Biržų spaustuvė** – spaustuvė Biržuose.

## Istorija
Pirmąją spaustuvę mieste 1912 m. įsteigė žinomi Biržų krašto žmonės: Rusijos valstybės Dūmos deputatas, advokatas Martynas Yčas, reformatų kunigas Povilas Jakubėnas, poetas ir vertėjas Stanislovas Dagilis, Biržų ligoninės vedėjas gydytojas Mykolas Kuprevičius, Maskvos provizorius Baltrus Čepulis, prekybininkas ir išradėjas Jurgis Trečiokas, ūkininkas K. Prunskas. Spaustuvės savininku užsiregistravo M. Yčas. Oficialus jos pavadinimas buvo „M. Yčo ir bendrovės spaustuvė“. Spaustuvė įkurta Dirvono (dabar Vytauto) gatvėje medinio per karą sudegusio pastato trijuose kambariuose. Kontora buvo J. Trečioko namuose, prie turgavietės. Bendrovė buvo įsigijusi modernią vokiečių Koeningo ir Bauerio firmos spausdinimo įrangą, popieriaus pjaustymo mašiną, rankinę spausdinimo mašiną, daug lotyniško ir rusiško šrifto.

Spausdino Biržų kalendorių (1913–1914 m.) knygas, brošiūras, kainoraščius, blankus, skelbimus, laikraščius. 1914 m. pradėta, bet nebaigta spausdinti S. Matulaičio „Lietuvos istorija“. 

Po Pirmojo pasaulinio karo nuo 1921 m. spaustuvei vadovavo M. Yčo uošvis Jonas Šliūpas, mokytojavęs Biržų gimnazijoje, jam išvykus į Šiaulius – Jonas Masaitis. 1926 m. jis tapo vieninteliu įmonės, pavadintos „Biržų spaustuve“, savininku. 1922 m. spaustuvė buvo perkelta į S. Dagilio gatvę Nr. 4. Nuo 1925 m. Vytauto gatvėje spaustuvei buvo nuomojamas mūrininko Lejeto namas, o 1931 m. spaustuvės savininkas J. Masaitis „Biržų spaustuvę" perkėlė į jai specialiai pastatytą pastatą Vytauto gatvėje. 1941 m. sovietų valdžia J. Masaičio „Biržų spaustuvę“ nacionalizavo. Hitlerinės okupacijos metais ji jam buvo sugrąžinta.

Po Antrojo pasaulinio karo spaustuvė spausdino Biržų apskrities laikraštį „Biržiečių tarybinis žodis“ (1945–1950 m.) 1951–1953 m. – MTS laikraščius: Pabiržės „Stalinietis“, Parovėjos „Kolūkiečių draugas“, Vabalninko „Socialistinis gyvenimas“. Vėliau spausdino rajono laikraštį „Raudonasis artojas“ (1950–1960 m.) ir jį pakeitusį Biržiečių žodį. Nuo 1992 m. buvo spausdinamas ir laikraštis „Biržų žinios“.

1960 m. prie Biržų spaustuvės prijungta Pasvalio spaustuvė. Po metų įrengtas pirmasis linotipas, keleriopai paspartinęs tekstų rinkimą. 1971 m. biržiečiai spaustuvininkai pradėjo dirbti su sparčia rotacine mašina, kuria spausdino ne tik Biržų, bet ir Pasvalio rajono laikraščius. 1976 m. pastatytas spaustuvės priestatas, pradėjo veikti antrasis linotipas. 1985 m. Panevėžio spaustuvė įsisavino modernios ofsetinės spaudos rotacinę mašiną, kuria pradėti spausdinti visi Panevėžio krašto rajonų laikraščiai.

1994 m. valstybinė Biržų spaustuvė tapo UAB „Litas“. Ji turi iškiliosios ir ofsetinės spaudos mašinas, spausdina laikraščius, plakatus, smulkius spaudinius.

## Šaltiniai
Banga (dienraštis)

Banga – iliustruotas dienraštis, leistas 1928 m. lapkričio 18 d. – 1928 m. gruodžio 13 d. Kaune. 

## Istorija
Leido J. Jakužaitis. Leidinys skirtas visiems gyventojų sluoksniams. Informuota apie Lietuvos ir kitų šalių naujienas, spausdinta įvairių pasiskaitymų, kelionės reportažų, literatūros kritinių, patarinių, rašyta apie įvairias teismo bylas. Išėjo 21 numeris. 

Redagavo J. Brožaitis.

## Šaltiniai
Dabarties aidas

**Dabarties aidas** – literatūros, meno, kultūros, visuomenės žurnalas, leistas 1932 m. Anykščiuose. 

## Istorija
Leidėjas ir redaktorius V. Gorskis. Spausdino akcinės bendrovės „Žaibas“ spaustuvė Kaune. Išleisti 2 numeriai. 

Spausdino užsienio bei lietuvių grožinės literatūros kūrinius, nagrinėjo Lietuvos teatrų problemas, kino klausimus, informavo apie visuomenės ir kultūros gyvenimo įvykius. 

## Šaltiniai
Stilizacija

**Stilizacija** – specialus, sąmoningas kurio nors kūrinio, kurių nors bruožų mėgdžiojimas, imitavimas. Neretai mėgdžiojama siekiant pasišaipyti, pajuokti. Tada toks kūrinys vadinamas parodija (gali būti kalbėjimo, eisenos, manierų, dainavimo, vaidybos parodija).

Taip pat stilizacija vadinamas ir dailės kūriniuose vaizduojamų figūrų, daiktų kontūrų, aprašymų sąlygiškas apibendrinimas, sudarantis dekoratyvumo įspūdį. Stilizavimo metu gali būti prarasti individualūs bruožai, bet palikti bruožai, būdingi kategorijai.
Dabarties klausimai

**Dabarties klausimai** – adventistų iliustruotas žurnalas, leistas 1929–1940 m. Kaune.

## Istorija
Ėjo paprastai du kartus per metus, bet 1929 m., 1930 m. išėjo 3, o 1931 m. – 4 kartus. Leido Lietuvos knygų leidykla „Uola“. Spausdino Grafikos spaustuvė Šiauliuose, Bako spaustuvė bei Spindulio spaustuvė Kaune. Išleisti 26 numeriai.

Spausdino religinio pobūdžio straipsnius, aiškino Šv. Rašto teiginius, pasakojo apie adventistų organizacijos veiklą, jos misijų paskirtį, rašė sveikatos, higienos klausimais.

**Redagavo**:
* Z. Vasiljevaitė – 1929 m.
* V. Kavaliauskas – 1930–1936 m.
* K. Strazdauskas – 1937–1940 m. 

## Šaltiniai
Simono kalnas

**Simono kalnas** () arba **Lailūno kalnas** () – aukštikalnių sritis šiaurės vakarų Sirijoje, Alepo muchafazoje, į šiaurės vakarus nuo Alepo. Simeono kalnas yra didesnės Alepo plynaukštės vakarinė dalis. Masyvas driekiasi šiaurės-pietų kryptimi 50 km, plotis 20-40 km, vyraujantis aukštis 500–600 m. Aukščiausias taškas – Šeich Barakatas (867 m) yra pietinėje masyvo dalyje.

Vakaruose Ifrino slėnis skiria nuo Kurdų kalnų, rytuose riboja Kuveiko upė, o šiaurėje – Azazo slėnis.

Senovėje masyvas vadintas Nabu kalnu pagal Mesopotamijos išminties dievą Nabu. Dabartinis pavadinimas kilo nuo Šv. Simono Stulpininko, krikščionių vienuolio, gyvenusio kalno vienuolyno bokšte V a. Yra išlikusi Šv. Simono bažnyčia, pastatyta 475 m.
Dabarties žiedai

**Dabarties žiedai** – iliustruotas mėnesinis laikraščio „Dabartis“ priedas, leistas 1917–1918 m. Kaune.

## Istorija
Pirmasis numeris išėjo 1917 m. gruodžio 1 d. keturių puslapių, rašė apie Lietuvos kaimus. Nr. 2 (1918 m.) buvo skirtas Pažaislio kamaldulių vienuolynui. Supažindino su vienuolyno istorija, arekitektūra, įdėtos 9 Pažaislio architektūros ansamblio nuotraukos. Nr. 8 (1918 m.) pasakojama apie Tilžės miesto istoriją. Jame išspausdinta net 12 Tilžės miesto nuotraukų. Kiekvienas numeris nagrinėjo atskirą temą. Kituose numeriuose rašyta apie Neriją, Vilniaus miestą, Lietuvos rūmus ir dvarus, Vytį bei tautines spalvas. Išleista 15 numerių. 

## Šaltiniai
Dabartis (laikraštis)

**Dabartis** – *laikraštis skiriamas [[Lietuva]]i*, Pirmojo pasaulinio karo metais kaizerinės Vokietijos laikraštis Lietuvos gyventojams.

## Istorija
Leistas 1915 m. rugsėjo 1 d. – 1916 m. sausio 3 d. Tilžėje, 1916 m. sausio 15 d. – 1917 m. m. gegužės 9 d. ir 1917 m. spalio 4 d. – 1918 m. lapkričio 12 d. Kaune, 1917 m. gegužės 12 d. – 1917 m. rugsėjo 29 d. Balstogėje. Ėjo 2 kartus, vėliau 3 kartus per savaitę, nuo 1918 m. – dienraštis. Tiražas 1916 m. – 18 000 egz., 1917 m. – 11 000 egz. Leido priedą „Dabarties žiedai“.

Spausdino okupacinės valdžios įsakymus, pranešimus, nurodymus, ragino Lietuvos gyventojus nesipriešinti, rašė apie karo įvykius, vokiečių armiją. Paskelbta žinių ir apie lietuvių gyvenimą skyreliuose „Iš Lietuvos krašto“, „Smulkios žinios“, „Šeimininkė ir motina“. Išspausdinta V. Krėvės, Lazdynų Pelėdos, Maironio kūrinių. Bendradarbiavo Tadas Daugirdas, Pranas Dovydaitis, M. Gudaitis, Jonas Kriaučiūnas, Bernardas Kuodaitis, Justinas Strimaitis, V. Šiaulinskis, Vydūnas, Dovas Zaunius ir kt.

## Redaktoriai
* Vilius Steputaitis – iki 1917 m. Nr. 88
* A. Liūdžiuvaitis – 1917 m. – 1918 m. liepos mėn.
* K. Ozelys – nuo 1918 m. liepos mėn. 

## Šaltiniai
Cementininkas (savaitraštis)

**Cementininkas** – Akmenės cemento gamyklos laikraštis (savaitraštis), leistas 1958–1961 m. ir 1967–1970 m. Naujojoje Akmenėje.

## Istorija
Pirmasis pramonės įmonės laikraštis Lietuvoje. Tiražas 1200–1400 egz.

## Redaktoriai

* Apolinaras Juodpusis – 1958–1961 m.
* Algimantas Šarkis – 1967–1970 m. 

## Šaltiniai
Chemikas (laikraštis)

**Chemikas** – Kėdainių chemijos kombinato laikraštis, leistas 1969–1970 m. Kėdainiuose.

## Istorija
Tiražas 700 egz. Jonavoje taip pat ėjo laikraštis tokiu pavadinimu, vėliau pavadintas „Achemos žinios“.

Redaktorė Marija Burvienė.

## Šaltiniai
Dabartis (Argentina)

**Dabartis** – Argentinos lietuvių literatūros, meno ir visuomeninės minties žurnalas.

## Istorija
Leistas 1934–1935 m. Rosarijuje ir 1935–1937 m. Aveljanedoje (Buenos Airių priemiestis). Leido Pietų Amerikos lietuvių darbininkų organizacijos. Išėjo 33 numeriai. Bendradarbiavo Juozas Baltušnikas.

## Redaktoriai
* Pranas Ulevičius – 1934–1937 m.
* A. Tamošiūnas – 1937 m. 

## Šaltiniai
Dabartis (savaitraštis)

**Dabartis** – Valstybinės įmonės „Koordinatė“ savaitraštis, leistas 1985–1994 m. Kaune.

## Istorija
Iki 1990 m. vadinosi „Staklių gamintojas“ ir ėjo kaip Kauno F. Dzeržinskio staklių gamybinio susivienijimo leidinys. Tiražas 1985 m. – 1500 egz., 1994 m. – 300 egz.

## Redaktoriai
* J. Miodušauskas – 1985–1989 m.
* Antanas Tamaliūnas – 1989–1993 m.
* Elvyra Žeižienė – 1993–1994 m.

## Šaltiniai
Dagis

**Dagis** – JAV lietuvių iliustruotas satyros ir humoro žurnalas, leistas 1909–1910 m. Bostone, Čikagoje ir Filadelfijoje.

## Istorija
Leido B. J. Šlekaitis, Juozas Sakevičius, Vincas Jokubynas. Išėjo 12 numerių.

Redagavo Vincas Jokubynas, J. Šlekys, Petras Tumasonis. 

## Šaltiniai
Dalgis (laikraštis)

**Dalgis** – JAV lietuvių mėnesinis laikraštis darbininkams, leistas 1909–1910 m. Filadelfijoje.

Redagavo ir leido B. J. Šlekaitis.

## Šaltiniai
Abu Kamalis

**Abu Kamalis** () – miestas rytų Sirijoje, Deir az Zoro muchafazoje, Eufrato dešiniajame krante, prie Irako sienos, prie Sirijos dykumos. Pro miestą eina Alepo-Bagdado plentas. Verčiamasi žemės ūkiu (medvilnė, javai), gyvulininkyste. Šalia Abu Kamalo yra seovinių miestų – Dura-Europo ir Mario liekanos.

## Istorija

Romėnų laikais miestas buvo svarbus prekybinis centras. Vėliau tapo Palmyros karalystės dalimi. Arabų laikais miestas priklausė Džaziros regionui. Osmanų laikais buvo sandžaku Ar Ruhos vilajete. 1921 m. Abu Kamalį užėmė prancūzai, čia įrengė didelį karinį garizoną. Nepriklausomos Sirijos laikais miestas tapo strateginiu centru Irako pasienyje. 2008 m. Abu Kamalio apylinkes apšaudė Iraką okupavusi JAV armija, žuvo 8 civiliai gyventojai.
Dantis už dantį?

**Dantis už dantį?** – bulvarinio pobūdžio laikraštis, ėjęs nuo 1991 m. balandžio mėn. iki 1999 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido UAB „Faris“ 2 kartus per mėnesį. Tiražas 1991 m. – 100 000 egz., 1993 m. – 38 000 egz., 1997 m. – 10 500 egz. 1991 m. leido priedą „99%“, kuris paskui tapo savarankišku leidiniu.

Rašė apie kriminogeninę situaciją Lietuvoje, kovą su nusikalstamumu.

Vyr. redaktorius Linas Jučas, redaktoriai E. Varanavičius, V. Masalskis, A. Viliūtė, A. Mockevičiūtė. 

## Šaltiniai
Hidroenergija

**Hidroenergija** arba **vandens energija** –  tai krintančio arba greitai tekančio vandens naudojimas elektros energijai gaminti arba mechanikoje - mašinoms varyti. Energijos naudojimas pagrįstas verčiant vandens šaltinio gravitacinę potencinę arba kinetinę energiją elektros energijai gamyba. Dabar pasaulyje daugiausia naudojama krintančio vandens energija, kuriai išgauti statomos užtvankos, o greta įrengiamos hidroelektrinės. Pakrantėse planuojamos bangų mūšos energiją gaminsiančios elektrinės.

## Veikimo principas
Pastačius užtvanką, vienoje jos pusėje vandens lygis būna aukštesnis, o kitoje – žemesnis. Susidaro krintančio vandens srautas, įsukantis turbinas, o šios – generatorius, kurie ir gamina elektros energiją. Hidroelektrines ypač tinka statyti kalnuose, kur didelis upių nuolydis.

## Istorija
Žinios apie Lietuvos hidroenergetikos formavimąsi siekia XIV a., kuomet didieji Lietuvos kunigaikščiai savo raštuose mini upes, ežerus, tvenkinius ir malūnus. 1841 m. publikacijos nurodo, kad Lietuvos gubernijose buvo 532 hidrojėgainės ir 161 vėjo malūnas. Šiose jėgainėse gaunama energija buvo naudojama grūdams malti ir popieriaus, vilnos, medienos ir metalo pramonei vystyti.

Pirmosios hidroelektrinės buvo pastatytos 1876–1881 m. Laufene, Vokietijoje ir Greisaide, Jungtinėje Karalystėje. Pirmosios elektrinės buvo mažos ir siekė tik kelių šimtų vatų galią. 1910 m. Lietuvoje pirmoji HE pastatyta Anykščiuose.

## Panaudojimas pasaulyje

Hidroenergija pagrįsta energijos gamyba išlieka labiausiai paplitusi pasaulyje tarp visų atsinaujinančių energijos išteklių.

## Privalumai ir trūkumai

### Privalumai
* Tekančio vandens energija yra neišsenkanti.
* Ilgas hidroelektrinių veikimo laikas.
* Pagamintos el. energijos kaina ir eksploatacijos išlaidos yra nedidelės.
* Galimybė tvenkiniuose kaupti vandenį ir sumažinti potvynių riziką, tiekti vandenį per sausras.

### Trūkumai
* Užtvankų įrengimas brangus ir trunka ilgai.
* Užtvindoma didžiulė teritorija, prarandama daug žemės naudmenų, sunaikinama augalija ir gyvūnija.
* Dėl žemės drebėjimų, nuošliaužų užtvanka gali sugriūti ir upės slėnyje susidaryti niokojančių potvynių.

## Atsinaujinimas
Saulės energija garina vandenį iš žemės vandenų ir vandens garai kyla į viršų. Vandens garams pasiekus vėsesnį atmosferos oro sluoksnį, jie kondensuojasi ir formuojasi debesys. Drėgmė krenta į žemę lietaus ir sniego pavidalu, papildydama vandens atsargas vandenynuose ir upėse. Hidroenergija vadinama atsinaujinančiu energijos šaltiniu, nes žemės vanduo nuolat pasipildo krituliais.
Sato Kilman

**Sato Kilman** (g. 1957 m. gruodžio 30 d.) – Vanuatu politikas, buvęs šalies ministras pirmininkas.

2004 m. jis tapo opozicijos lyderis, o tų metų pabaigoje tapo užsienio reikalų ministru. 2009 m. po naujų vyriausybės rinkimų jis vėl tapo opozicinių partijų lyderiu, o nuo 2010 m. gruodžio 2 dienos pradėjo eiti Vanuatu ministro pirmininko pareigas.
Energetikos plėtra

**Energetikos plėtra** – pastanga, kurios tikslas – aprūpinti pirminiais energijos šaltiniais visuomenę, sudaryti antrinių energijos formų paklausą, nustatyti teisingas kainas atsižvelgus į oro ir vandens taršą, sušvelninti klimato pokyčius pasitelkus atsinaujinančius energijos išteklius.

Technologiškai pažengusios visuomenės tapo vis labiau priklausomos nuo išorinių energijos šaltinių, skirtų visuomenės poreikiams tenkinti – tolimoms kelionėms, prabangių paslaugų tiekimui bei prekių gamybai. Ši energija leidžia išgalintiems žmonėms gyventi patogiai nepalankiomis klimato sąlygomis, apsišildant ar atsivėsinant namus. išorinių energijos šaltinių panaudojimo laipsnis skiriasi įvairiose visuomenėse, kaip ir klimatas, materialinė gerovė, tarša bei galimybės pasinaudoti energijos šaltiniais.

## Atsinaujinantys energijos ištekliai
**[[Atsinaujinantieji energijos ištekliai|Atsinaujinantys energijos šaltiniai]]** yra energijos ištekliai gamtoje, kurių atsiradimą ir atsinaujinimą nulemia gamtos vyksmai: saulės energija, vėjo energija, geoterminė energija, hidroenergija, biomasės energija. Beveik visų atsinaujinančių išteklių pradinis šaltinis yra Saulės energija.
Yeni Malatyaspor

**Malatijos „Yeni“** – Turkijos futbolo klubas iš Malatijos.

## Istorija
Klubas įkurtas 1986 m. Žaisdavo žemesniuose divizionuose. Kartais patekdavo į elitą, bet neišsilaikydavo ir vėl iškrisdavo į žemesnį lygmenį.

Nuo 2017–2018 m. žaidė Superlygoje.

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia raudona apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* TFF svetainė
* FLASHSCORE
* Transermarkt 
* Globalsportsarchive
Darbas (Kaunas)

**Darbas** – Socialistų liaudininkų demokratų laikraštis, ėjęs 1919–1920 m. Kaune.

## Istorija
Leido bendrovė „Varpas“. Pirmasis numeris pasirodė 1919 m. rugpjūčio 14 d. dviejų puslapių. Ėjo du kartus per savaitę. Spausdino M. Sokolovskio spaustuvė Kaune. Išleisti 83 numeriai.

Siekė įtvirtinti Lietuvos nepriklausomybę, ragino paremti „Varpo“ bendrovės deklaruojamus principus, kritikavo dvasininkijos politiką, nagrinėjo vidaus ir užsienio politikos problemas, kvietė dalyvauti siūlant atstovus į Steigiamąjį Seimą, informavo apie svarbiausius politinius, visuomeninius ir ekonominius įvykius, supažindino su socialistų partijos veikla kitose šalyse.

Redagavo M. Brasytė, Adolfas Klimas (1920 m.).

## Šaltiniai
Trečiasis ūkio sektorius

**Trečiasis ūkio sektorius**, *paslaugų sektorius* – ūkio sektorius, apimantis veiklą, kurio branduolį sudaro paslaugų teikimas. Jis aprėpia tokias sritis kaip mokytojavimas, vadovavimas ir pramoninių gaminių platinimas. 

Paslaugų sektorius apima ūkines veiklas, kur kompanijos, įmonės ar atskiri žmonės, naudodami savo žinias ir laiką, didina produktyvumą, efektyvumą, potencialą, aplinkos tausojimą.
Sektoriaus produktas yra paslaugos, o ne gaminiai. Paslaugos apima įvertinimą, patarimus, patirties panaudojimą, aptarimus. Informacijos kūrimas (gamyba) dažnai irgi vadinamas paslauga, tačiau dalis ekonomistų žinių kūrimą priskiria ketvirtajam ekonomikos sektoriui.

Trečiasis sektorius apima paslaugų teikimą tiek kitoms verslo formoms, tiek galutiniams vartotojams. Paslaugos apima gabenimą, paskirstymą, perpardavinėjimą, pramogų teikimą, kovą su kenkėjais ir pan. Kartais teikiant paslaugas fizinės gėrybės yra perdirbamos (pvz., restoranų versle). Bet dažniausiai paslaugos apima sąveikas su žmonėmis, gamybinių ir kitokių procesų modifikavimą.

Per paskutinius 30 metų ekonomika smarkiai keitėsi, ir pramoninėse valstybėse ekonomikos svorio centras ryškiai pasislinko iš pirminio ir antrinio sektorių į trečiąjį (paslaugų) sektorių. Šiuo metu Vakarų pasaulio šalyse jis didžiausias ir sparčiausiai augantis.
Darbas (Urugvajus)

**Darbas** – Urugvajaus lietuvių darbininkų laikraštis, ėjęs 1935–1975 m. Montevidėjyje.

## Istorija
Iš pradžių ėjo kas dvi savaites, o nuo 1942 m. – kartą per savaitę. Buvo platinamas ir Brazilijoje. Tiražas apie 2000 egz.

Rašė apie Urugvajaus lietuvių gyvenimą, darbą ir visuomeninę veiklą, informavo apie įvykius Lietuvoje.

## Redaktoriai
* Albertas Lukinskas – 1935–1942 m.
* Antanas Vaivutskas – 1942–1952 m.
* Antanas Zokas – 1953–1956 m.
* Albinas Varža
* Renė Diktoraitė – 1958–1962 m.
* Stasys Rasikas – 1962–1970 m.
* Bronius Morkevičius – 1970–1975 m. 

## Šaltiniai
Darbas (laikraštis)

**Darbas** – Lietuvos darbo žmonių laikraštis, leistas 1936–1940 m. Kaune.

## Istorija
Leido Darbo rūmai. Pirmasis numeris išėjo 1936 m. sausio 4 d. (spalvotas, iliustruotas, didelio formato, 8 p. apimties) vietoj leidinių „Darbo Lietuva“ ir „Darbo žinios“. Leistas triskart per savaitę, nuo 1940 m. – kartą per savaitę. Spausdino „Varpo“ spaustuvė. Leido priedus „Darbininkė“, „Darbo praktika“, „LDDSS darbo sportas“. 1940 m. birželio 23 d. išėjo paskutinis numeris.

Informavo apie svarbiausius Lietuvos įvykius, Darbo rūmų veiklą, svarstė darbo žmonių gyvenimo, darbo, švietimo, kultūros klausimus, nagrinėjo šalies ekonominio, socialinio gyvenimo problemas, spausdino literatūros kūrinius.

Bendradarbiavo B. Būčienė, Pranas Būdvytis, J. Daugirdas, K. Jankauskas, J. Kairys, Vincas Kemežys, Jonas Marcinkevičius, Aleksandras Matekūnas, L. Rasčius, E. Šandrys ir kt.

## Redaktoriai
* Antanas Bružas – 1936 m.,
* Mikas Ilgūnas – nuo 1936 m. liepos 2 d. 

## Šaltiniai
Darbas (Pasvalys)

**Darbas** – Pasvalio rajono laikraštis, einantis nuo 1949 m. sausio 8 d. Pasvalyje, Vilniaus g. 4.

## Istorija
Iki 1950 m. Pasvalio apskrities laikraštis, 1950–1990 m. – LKP Pasvalio rajono komiteto ir LDT leidinys, nuo 1990 m. vasario 21 d. – rajono laikraštis. Steigėja ir leidėja UAB „Pasvalio laikraštis“.

Iki 1961 m. vadinosi „Stalino vėliava“, nuo 1961 m. – „Pasvaliečių darbas“, skirtas Pasvalio ir Biržų rajono gyventojams, nuo 1972 m. balandžio 25 d. – „Darbas“, leidžiamas Pasvalio rajono gyventojams. Iki 1960 m. spausdino Pasvalio spaustuvė, nuo 1960 m. ji prijungta prie Biržų spaustuvės, nuo 1985 m. spausdino Panevėžio spaustuvė.

1949 m. ėjo vienąkart, dukart, nuo 1950 m. – dukart, 1965–1989 m. – triskart, 1990–1994 m. – dukart, nuo 1995 m. – tris kartus per savaitę, nuo 2024 m.  – du kartus į savaitę. Tiražas: 1949 m. – 1000 egz., 1987 m. – 11 000 egz., 1997 m. – 5000 egz., 2020 m.  – 2845 egz.

## Redaktoriai
* Dmitrijus Kalačiovas – 1948–1949 m.
* A. Varkulevičius – 1949–1950 m.
* Ignas Lukošius – 1950 m.
* V. Segėnas – 1950–1952 m.
* J. Motieka – 1952–1987 m.
* Stasė Šeštakauskaitė – 1987–1993 m.
* Romualdas Stonkus – 1993–2014 m. 
* Viktoras Stanislovaitis – nuo 2014 m.

## Šaltiniai
Darbas ir poilsis

**Darbas ir poilsis** – Lietuvos profsąjungų mėnesinis žurnalas, leistas 1969–1991 m. Vilniuje.

## Istorija
Iki 1989 m. ėjo kaip Lietuvos Respublikinės Profesinių Sąjungų tarybos mėnesinis informacinis biuletenis. Tiražas 1969 m. – 33 900 egz., 1973 m. – 42 000 egz., 1991 m. – 11 200 egz.
Vietoj „Darbo ir poilsio“ 1992 m. pradėtas leisti žurnalas „Gyvenimo šaltiniai“.

Rašė saugaus darbo, sveikos aplinkos, darbo užmokesčio, poilsio ir kitais klausimais.

## Vyr. redaktoriai
* Juozas Šiupšinskas – 1969–1978 m., 1980–1991 m.
* Edvardas Vaitkus – 1978–1979 m. 

## Šaltiniai
Darbas (Niujorkas)

**Darbas** – Amerikos rūbų siuvimo suvienytų darbininkų profsąjungos (*Amalgamated Clothing Workers of America*) lietuvių skyriaus dvisavaitis laikraštis, pasirodęs 1918 m. rugsėjo mėn. Čikagoje.

## Istorija
1919–1933 m. ėjo Niujorke.

## Redaktoriai
* Kleopas Jurgelionis – 1918–1919 m.
* Antanas Bimba – 1919–1920 m.
* Kazimieras Vidikas-Tauras – 1920 m.
* Milda Kavaliauskienė-Undžienė – 1920–1921 m.
* V. Poška – 1921–1924 m.
* Leonas Prūseika – 1924–1926 m. ir kt. 

## Šaltiniai
Darbymetis

**Darbymetis** – laikraštis, leistas 1921–1925 m. Tilžėje.

## Istorija
Leido leidykla „Rūta“ ir Marta Augusta Raišukytė, faktiškai leido ir redagavo Vilius Storosta–Vydūnas. Ėjo nereguliariai knygelėmis. 1921 m. išėjo Nr. 1-4, 1922 m. – Nr. 5, 1923 m. – Nr. 6-7, 1924 m. – Nr. 8, 1925 m. – Nr. 9. Spausdino Mauderodės spaustuvė Tilžėje.

Nagrinėjo Europos tautų santykius, Lietuvos nepriklausomybės reikšmę, gilinosi į lietuvių tautos likimą, svarstė rašytojo ir tautos sąryšį, akcentavo žmogaus pažinimo svarbą, žmogaus sielos, kultūros reikšmę tautos egzistencijai, informavo apie Lietuvos ir Klaipėdos krašto įvykius, nagrinėjo lietuvių rašytojų kūrybą. Išspausdino K. Binkio, Butkų Juzės, F. Kiršos, Putino, B. Sruogos eilėraščių, supažindino su R. Tagorės, J. V. Getės, F. Nyčės kūryba. 

## Šaltiniai
Tobagas

**Tobagas** () – viena iš dviejų pagrindinių Trinidado ir Tobago valstybę sudarančių salų. Tobagas yra pietinėje Karibų jūros dalyje. Į šiaurės rytus nuo salos yra Trinidadas, o į pietryčius – Grenada. Administracinis centras – Skarboras, jame gyvena 25 550 gyventojų.

## Istorija
Sala yra vulkaninės kilmės. Pirmieji kontaktai su europiečiais užsimezgė XVI a. pabaigoje.

## Demografija
XX a. pabaigoje salos populiacija išaugo 11,28 %. Sala tapo teritorija, kurioje didžiausias populiacijos augimas šalyje. Tobage daugiausiai gyvena juodaodžiai afrikiečiai, nors pastaraisiais metais pradėjo augti Rytų Indijos, Skandinavijos ir vokiečių etninės grupės.

## Ekonomika
Tobago ekonomika smarkiai susijusi su Trinadado. Svarbiausios pramonės šakos yra suskystinos gamtinės dujos, naftos pramonė ir plieno industrija. Salos svarbios pajamos gaunamos iš turizmo.

## Išnašos
Mamaika

**Mamaika** () – Rusijos upė, Stavropolio pietuose. Upės ištakos ties Mamaikos miško vasarviete, pietrytiniame Stavropolio kalvos šlaite. Mamaika – kairysis Mutnjankos intakas. Vidurupyje ir žemypyje upė stipriai užteršta nuotekomis, kurios patenka iš netoliese esnčių pramonės objektų bei gyvenamųjų namų.

## Hidrografija
Upę maitina gruntiniai vandenys, sniegas ir lietus. Upei būdingi pavasariniai potvyniai, prasidedantys vasario viduryje ir trunkantys vidutiniškai 25 paras. Pavasariniai potvyniai sudaro 75 % metinio nuotėkio.
Eve Forward

**Evė Forvard** (; 1972 m. vasario 17 d.) – rašytoja ir scenaristė. Ji yra garsaus JAV fiziko ir fantastikos rašytojo Roberto Forvardo () duktė. Jos brolis Bobas Forvardas taip pat rašytojas ir filmų režisierius.

## Knygos
Žinoma daugiausiai dėka dviejų maginės fantastikos romanų "Piktadariai iš reikalo" () (1995 m.) ir "Animistas" () (2000 m.). Pastaroji išleista lietuviškai Eridano leidyklos 2010 metais.

## Televizija
Rašė scenarijus animaciniems televizijos serialams, tokiems kaip "Pelės rokerės iš Marso" (), "Eilinis Džo: tikrasis Amerikos herojus" () ir "Zeldos legenda" ().
Darbininkas (Šenandoa)

**Darbininkas** – Amerikos lietuvių socialistų sąjungos savaitinis laikraštis, leistas 1896–1898 m. Šenandoa (Pensilvanijos valstija).

## Istorija

Iki 1897 m. vadinosi „Pensilvanijos darbininkas“. Leido ir redagavo Robertas Kuncmanas. 

## Šaltiniai
Darbininkas (reikšmės)

**Darbininkas** gali reikšti:

* Darbininkas – dirbantis žmogus arba siauresne prasme – asmuo, dirbantis pagal darbo sutartį mažai kvalifikuotą darbą;
* Darbininkas (Čikaga) – žurnalas, ėjęs 1902-1903 m. Čikagoje;
* Darbininkas (Niujorkas) – JAV lietuvių katalikų laikraštis, einantis nuo 1915 m. Niujorke;
* Darbininkas (savaitraštis) – Lietuvos darbo federacijos laikraštis, leistas 1919-1940 m. Kaune;
* Darbininkas (Šenandoa) – laikraštis, leistas 1896-1898 m. Šenandoa;
* Darbininkas (žurnalas) – žurnalas, ėjęs 1905–1906 m. Bitėnuose ir Tilžėje;
Taškų lenktynės

**Taškų lenktynės** – treko dviračių lenktynių ir omniumo rungtis, kurioje sportininkai varžosi dėl taškų, kurie skiriami pagal specialias taisykles. Nuo 1984 m. vasaros olimpinių žaidynių iki 2008 m. vasaros olimpinių žaidynių ši rungtis buvo įtraukta į olimpinę programą. Nuo 2012 m. olimpinių žaidynių taškų lenktynės pakeistos omniumu.

## Taisyklės
Varžybas vienu metu pradeda keli sportininkai. Dažniausiai dviratininkai turi įveiki 120-160 ratų, kas užtrunka apie 40 minučių. Kas dešimt ratų fiksuojami tarpiniai rezultatai. Kiekvieno tarpinių rezultatų fiksavimo metu keturi geriausi sportininkai atitinkamai pasidalina po 5, 3, 2 ir 1 taškus. Jeigu atsilikęs sportininkas pasiekia pagrindinę lyderių grupę jis pelno 20 taškų. Daugiausiai taškų iš viso surinkęs sportininkas ir laimi rungtį.
Žara

**Žara** (dar *žaras, zara, gaisas, gaisras, pašvaistė*) – padangės švytėjimas rytą arba vakare. Pasireiškia saulėlydžio metu ir tuoj po jo bei prieš pat saulėtekį. Padangės žėrėjimas palengva nugęsta ir toliau būna sutemos. Susidaro saulės spinduliams atsispindint apatiniuose atmosferos sluoksniuose. Didėjantis debesuotumas, didelis dulkių, pelenų ar kitų dalelių kiekis atmosferoje nulemia ryškias žaras. Vakare žara pradžioje būna ryškiai oranžinės, auksinės spalvos, vėliau tampa raudona, o paskui alyvinė. Galiausiai lieka tik menka spalvota juosta danguje. Vakarinė žara regima ne tik vakarų pusėje – rytuose matomas žydros–pelenų spalvos pašviesėjimas, kurį sukuria Žemės šešėlis.
Darbininkas (Niujorkas)

**Darbininkas** – JAV lietuvių katalikų laikraštis, einantis nuo 1915 m. JAV.

## Istorija
Įsteigė ir leido Šv. Juozapo lietuvių Romos katalikų darbininkų sąjunga, nuo 1951 m. vienuoliai pranciškonai. 1915–1950 m. buvo leidžiamas Brukline, nuo 1951 m. – Niujorke. Iki 1925 m. leistas triskart per savaitę, iki 1972 m. – dukart, nuo 1972 m. – kartą per savaitę. 1951 m. balandžio 16 d. sujungtas su Brukline ėjusiu savaitraščiu „Amerika“ ir Pitsburge leistu savaitraščiu „Lietuvių žinios“. Tiražas 1984 m. – apie 4000 egz.

## Redaktoriai
Fabijonas Kemėšis, Vladas Taškūnas, Kazimieras Urbanavičius, Simas Sužiedėlis, Kornelijus Bučmys, Paulius Jurkus, Juozas Ambrazevičius-Brazaitis (1951 m.), Ignas Mikalauskas (1955–1957 m.), Leonardas Žitkevičius, Jonas Balkūnas.

Redakcijoje dirbo Kazimieras Čibiras, P. Gudas, Juozas Bronius Laučka, Antanas Kneižys, Barnabas Mikalauskas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Suskaitmeninti „Darbininko“ laikraščio numeriai (1915-2006)

* „Darbininkas“ skenuoti puslapiai pas epaveldas.lt
Kaštainis

**Kaštainis** (*Castanea*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus, bukinių (*Fagaceae*) šeimos augalų gentis. Ją sudaro stambūs, plačialapiai medžiai bei krūmai, paplitę Šiaurės pusrutulio vidutinių platumų bei subtropikų klimato srityse.

Visos rūšys subrandina valgomas sėklas, vadinamas kaštainio riešutais.

## Rūšys
Išskiriamos 8 rūšys ir vienas hibridas:
# *[[Castanea crenata]]* Siebold & Zucc. 1846 – Japoninis kaštainis
# *[[Castanea dentata]]* (Marshall) Borkh. 1800 – Amerikinis kaštainis
# *[[Castanea henryi]]* (Skan) Rehder & E.H.Wilson 1916
# *[[Castanea mollissima]]* Blume 1851 – Kininis kaštainis
# *[[Castanea ozarkensis]]* Ashe 1923
# *[[Castanea pumila]]* (L.) Mill. 1768 – Krūminis kaštainis
# *[[Castanea sativa]]* Mill. 1768 – Valgomasis kaštainis
# *[[Castanea seguinii]]* Dode 1908 – Rytinis kaštainis

Hibridinė rūšis:
*[[Castanea × neglecta]]* Dode 1908

## Kaštainiai Lietuvoje
Lietuvoje introdukuota viena kaštainių genties rūšis:
* Valgomasis kaštainis (*Castanea sativa*);

## Kaštainių riešutų produkcija

## Taip pat skaityti
* Svetimžemiai medžiai Lietuvoje
* Kaštonai

## Fotografijų galerija

Vaizdas:Chinese_Chestnut_(Castanea_mollissima)_leaf_detail_springtime.jpg|Kininio kaštainio (*Castanea mollissima*) lapai ankstyvame pavasaryje
Vaizdas:AmericanChestnutPollen.JPG|Žydintis amerikinis kaštainis (*Castanea dentata*)
Vaizdas:20140607Castanea_sativa2.jpg|Žydintis valgomasis kaštainis (*Castanea sativa*)
Vaizdas:Japanese_Chestnut03.jpg|Japoninio kaštainio (*Castanea crenata*) lapija ir neprinokę riešutai


## Šaltiniai
Darbininkas (Čikaga)

**Darbininkas** – Amerikos lietuvių socialistų sąjungos žurnalas, ėjęs 1902–1903 m. Čikagoje.

## Istorija
Leido Lietuvių socialistų kuopa. Išėjo 2 numeriai.

Redaktoriai: Domininkas Keliauninkas, Antanas Lalis. 

## Šaltiniai
Darbininkų balsas (Tilžė)

**Darbininkų balsas** – LSDP žurnalas, nuo 1901 m. liepos iki 1906 m. balandžio leistas Paryžiuje ir Londone, o faktiškai Tilžėje ir Bitėnuose. 

## Istorija
1896 m. įsikūrusi Lietuvos socialdemokratų partija pradėjo leisti nelegalius laikraščius ir žurnalus. Dėl spaudos draudimo Lietuvoje, jie buvo spausdinami užsienyje, daugiausiai Mažojoje Lietuvoje. Vienas iš tokių leidinių buvo žurnalas „Darbininkų balsas“. Iš pradžių žurnalas buvo leidžiamas nereguliariai, nuo 1902 m. gegužės –  kas du mėnesiai, nuo 1905 m. – mėnesinis. Išėjo 40 numerių. Tiražas 600-3000 egz. 

Skelbė LSDP idėjas, rašė apie darbininkų socialines, ekonomines, politines problemas. 

## Redaktoriai
Pirmus tris numerius redagavo Vladas Sirutavičius. Techniniu redaktorium buvo Juozas Bagdonas, kuris, nenorėdamas, kad DB sudarytų konkurenciją jo redaguojamiems „Varpui“ ir „Ūkininkui“, išimdavo visą politinę medžiagą, palikdamas vien darbininkų buities vaizdelius. Dėl L. Vaineikio bylos į Mažąją Lietuvą pabėgęs Augustinas Janulaitis laikraštį redagavo vietoje, kol 1906 m. Vilniuje pradėjo legaliai eiti „Naujoji Gadynė“.

## Bendradarbiai
Laikraščio administratore dirbo Morta Zauniūtė, bendradarbiavo Petras Avižonis, Andrius, Antanas ir Juozas Baltrušaičiai, Jonas Basanavičius, Kipras Bielinis, Jonas Biliūnas, Mykolas Biržiška, Ansas Bruožis, Vanda Didžiulytė, Jonas Grinius, Stefanija Gruzdytė, Konstantinas Jasiukaitis, Steponas Kairys, V. Kisielius, Jonas Krikščiūnas, Juozas Lozoraitis, Petras Martinkaitis, Jonas Matulaitis, Stasys Matulaitis, Vincas Kapsukas, Vladas Mongirdas, Alfonsas Moravskis, Pranas Paršaitis, Vladas Požela, Sofija Pšibiliauskienė, Vladas Putvinskis, Jeronimas Ralys, Petras Raudonikis, Antanas Rucevičius, Vladas Sirutavičius, Kostas Stiklius, Jurgis Šaulys, Jonas Vanagaitis, Povilas Višinskis, Žemaitė.

## Šaltiniai
Darbininkų balsas (Šiauliai)

**Darbininkų balsas** – dvisavaitinis Šiaulių socialdemokratų laikraštis, 1924–1926 m. ėjęs Šiauliuose.

## Istorija
Leido suvienyta Šiaulių darbininkų profesinė organizacija. Pasirodė 6 numeriai.

Redagavo Petras Čeponis ir Jonas Markelis.

## Šaltiniai
Darbininkų balsas (Ryga)

**Darbininkų balsas** – LSDP Organizacijos užsienyje *politikos ir visuomenės [[laikraštis]]*, nuo 1930 m. birželio 1 d. iki 1931 m. spalio mėn. leistas Rygoje.

## Istorija
Leido „Žibinto“ leidykla du kartus per mėnesį 2000–3000 egz. tiražu. Iš viso išleista 20 numerių, iš jų 10 dvigubų. Lėšomis, kas mėnesį po 50 latų, rėmė Latvijos socialdemokratų darbininkų partija. 1930 m. spausdino K. Narkevičiaus spaustuvė Rygoje, paskutinį metų numerį – „Burtnieks“ spaustuvė, 1931 m. metais visus numerius – „Esperanto“ spaustuvė.

Propagavo Lietuvos socialdemokratų partijos idėjas, telkė Latvijoje gyvenančius lietuvius į socialdemokratų sekciją, kritikavo Lietuvos vidaus ir užsienio politiką, nagrinėjo darbininkų darbo, gyvenimo, socialinio draudimo problemas, pasakojo apie kitų šalių darbininkų padėtį.

Atsakingas redaktorius buvo Latvijos „Socialdemokrats“ laikraščio reporteris Peteris Turinis, redaktorius nuo 1931 m. birželio iki gruodžio mėn. – M. Pilotas, techninį darbą atliko Zigmas Buračas ir Ernestas Skujeniekas. 

## Šaltiniai
Bauerfildo tarptautinis oro uostas

**Bauerfildo tarptautinis oro uostas** (IATA kodas: **VLI**, ICAO kodas: **NVVV**) – oro uostas esantis Port Viloje, Vanuatu.

Oro uostas yra nedidelis, bet jo kilimo ir tūpimo tako užtenka, tam, kad priimti Boeing 767 ir Airbus A330 klasės lainerius. Tai yra pagrindinis, nacionalinės oro kompanijos Air Vanuatu, tranzito mazgas.

## Oro kompanijos ir skrydžių kryptys
* Aircalin (Numėja)
* Air New Zealand (Oklandas)
* Air Pacific (Nadis, Honiara)
* Air Vanuatu (Aniva, Oklandas, Brisbenas, Kraigo kalva, Dilons Bėjus, Emae, Ipota, Lamapas, Lamen Bėjus, Longana, Lonororė, Luganvilis, Melburnas, Norsupas, Numėja, Paama, Sara, Sota, Pietvakarių Bėjus, Sidnėjus, Tana, Tongoa, Toresas, Ulėjus, Valesdiras, Valaha)
* Virgin Blue operatorius Pacific Blue Airlines (Brisbenas, Sidnėjus)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* NVVV oro uosto informacija  iš World Aero Data
Darbininkų balsas (Čikaga)

**Darbininkų balsas** – JAV lietuvių anarchistinis laikraštis, ėjęs 1914–1919 m. Baltimorėje ir Čikagoje.

## Istorija
Leido Pasaulio pramonės darbininkų profsąjungos lietuvių skyrius.

Redagavo Domininkas Keliauninkas. 

## Šaltiniai
Darbininkų balsas (savaitraštis)

**Darbininkų balsas** – Klaipėdos krašto lietuvių darbininkų nepriklausomos minties savaitraštis, ėjęs 1931–1939 m. kovo 22 d. Klaipėdoje.

## Istorija
Leido Klaipėdos krašto darbininkų, amatininkų ir mažažemių susivienijimo centro valdyba. Pirmasis numeris pasirodė 1931 m. sausio 30 d. Ėjo du kartus per mėnesį, nuo rugsėjo – savaitraštis. Spausdino „Ryto“ spaustuvė Klaipėdoje. Uždarytas Lietuvos vyriausybei Klaipėdą atidavus naciams.

Skelbė darbininkų organizacijos dokumentus, informavo apie visuomeninių organizacijų veiklą, darbininkų darbo sąlygas, jų švietimą, ekonominio, kultūrinio ir politinio gyvenimo įvykius Klaipėdos krašte. Turėjo darbo jaunimui skirtą puslapį „Kultūros židinys“. „Darbininkų balsą“ Didžiojoje Lietuvoje dėl jo revoliucingo tono platinti buvo draudžiama.

Redagavo Petras Gintalas, J. Jackevičius, V. Šukys, S. Vainoras.

## Šaltiniai
Radvilų rūmai

:: *Apie Neries pakrantėje buvusius Radvilų rūmus žr. [[Radvilų rūmai prie Neries]]*.

**Radvilų rūmai (Jonušo Radvilos rūmai)** – pastatas Vilniaus senamiestyje, Vilniaus gatvėje 22. Rūmuose veikia Lietuvos nacionalinio dailės muziejaus filialas.

## Istorija
XVI a. dabartinių rūmų vietoje, tada vadintoje Didžiosiomis Lukiškėmis, parko tipo sode už miesto gynybinės sienos, šalia Vilijos vartų, stovėjo Mikalojaus Radvilos Juodojo rūmai. XVII a. viduryje Lietuvos didysis etmonas, Vilniaus vaivada  Jonušas Radvila (1612–1655) pagal architekto Jono Ulricho (projektavo ir Radvilų Biržų pilies rūmus) projektą pasistatydino rezidencinius rūmus.

Originalūs rūmai pavaizduoti 1653 m. vokiečių medalininko Sebastiano Dadlerio (1586–1657) medalyje, nukaltame Jonušo Radvilos inauguracijos į Vilniaus vaivadas proga.

XIX a. pradžioje tuometinis rūmų savininkas Dominykas Jeronimas Radvila (1786–1813) apleistus, negyvenamus rūmus perleido Vilniaus labdarių draugijai, kuri čia tvarkėsi iki 1940 m. Per XIX a. buvo nugriauti trys rūmų paviljonai ir du sparnai, kurių vietoje išdygo gyvenamieji namai.

1967 m. rūmuose pradėti restauravimo darbai. Tuomet buvo likę tik 2 rūmų korpusai (šiaurinis ir rytinis) ir vienas – šiaurinis – paviljonas. 1984 m. buvo atstatytas ir antras – vakarinis – paviljonas. Imaginacinius rūmų paveikslus XX a. tapė Vytautas Gabriūnas (1930–1992).

1990 m. restauruotoje Radvilų rūmų dalyje įkurtas Lietuvos nacionalinio dailės muziejaus padalinys - Radvilų rūmų muziejus (nuo 2020 m. - Radvilų rūmų dailės muziejus).

2020 m. po renovacijos darbų Radvilų rūmų dailės muziejus atidaryta ilgalaikė paroda „Protesto menas: sovietmečio nepaklusnieji“. Naują muziejaus kryptį į pasaulinį meną žyminčioje parodoje pristatyta džiazo muzikanto ir menininko Vladimiro Tarasovo penkis dešimtmečius kaupta kolekcija, kurią menininkas padovanojo Lietuvos nacionaliniam dailės muziejui.

2021 m. paskelbtas Jonušo Radvilos rūmų pastatų komplekso ir jo prieigų Vilniuje tarptautinis architektūrinio projekto konkursas, kurio tikslas – atgaivinti istorinę rūmų komplekso struktūrą ir sukurti daugiafunkcinę kultūrinę erdvę, kurioje bus sukurtas pasaulio dailės muziejus. Jį laimėjo Vytauto Biekšos vadovaujamas Lietuvos architektų biuras „Processoffice“ su projektu „RRUMAI“.

## Galerija

Radvilos Palace.jpg|Rytinis ir šiaurinis paviljonai
Sebastien Dadler 1653 Radvilų rūmai Vilnius.jpg|Rūmai 1653 m. medalyje
Pilių panorama.jpg|Pranciškaus Smuglevičiaus apie 1785–1786 m. tapytame paveiksle (dešinėje pusėje) matyti rūmų stogai
Radvilų_rūmai_Vilniuje.jpg|Imaginacinis dail. Vytauto Gabriūno paveikslas.


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Radvilų rūmų pastatas Vilniuje
Darbininkų atstovybės balsas

**Darbininkų atstovybės balsas** – iliustruotas darbininkų atstovybės laikraštis, ėjęs 1934–1935 m. Kaune.

## Istorija
Leido Lietuvos darbininkų susivienijimo organizacijos generalinė atstovybė kas dvi savaites. Spausdino Kauno spaustuvė bei „10 centų“ spaustuvė Kaune.

Spausdino organizacijos dokumentus, rūpinosi darbininkų švietimu, svarstė bedarbystės problemas, rašė apie darbininkų socialinę, teisinę padėtį kitose šalyse.

Bendradarbiavo B. Astikas, A. Brazdžionytė, V. Kazlauskas, L. Rudaitis, A. Vitkauskas.

Redaktorius A. Ivanauskas. 

## Šaltiniai
Darbininkų balsas (Londonas)

**Darbininkų balsas** – Didžiosios Britanijos lietuvių, dešiniųjų socialdemokratų tautinės krypties laikraštis, nuo 1956 m. birželio mėn. iki 1967 m. sausio mėn. leistas Londone.

## Istorija
Leido buvusių Lietuvos socialdemokratų grupė. Iš pradžių mėnesinis, 18 numerių buvo išspausdinta Lietuvių profsąjungų rotatoriumi. Nuo 1958 m. spausdintas spaustuvėje, leistas kas du mėnesius. Išėjo 68 numeriai.

Bendradarbiavo Kipras Bielinis, Steponas Kairys, Jonas Vilkaitis, Vladas Sirutavičius, Jonas Gutauskas, K. Valteris, A. Pužauskas, Aleksas Zamžickas, Rostislavas Baublys, Arnas Funkas, V. Grinkevičiūtė-Funkienė, J. Petraitis.

Redaktoriai – Juozas Vilčinskas ir Kazimieras Barėnas. 

## Šaltiniai
Tiškevičių rūmai (Vilnius)

**Tiškevičių rūmai** – pastatas Vilniaus senamiestyje, ties Trakų ir Pylimo gatvių sankryža. Veikia VGTU Architektūros fakultetas ir VILNIUS TECH Kūrybinių industrijų fakultetas.

## Istorija
Šioje vietoje XV a. būta mūrinio pastato.

XVIII a. pab. didikų Karpių užsakymu esminės rekonstrukcijos projektą paruošė Laurynas Stuoka-Gucevičius. Netrukus sklypą ir pastatus perėmė Tiškevičiai. Jų užsakymu 1840 m. architektas Tomas Tyšeckis parengė dar vienos rekonstrukcijos projektą. 1944–1991 m. čia veikė Vilniaus J. Bartašiūno specialioji vidurinė vadovaujančių darbuotojų rengimo mokykla, o 1991–1997 m. – Vilniaus aukštesnioji teisės mokykla.
Darbininkų balsas (Klaipėda)

**Darbininkų balsas** – Klaipėdos darbininkų sąjungos ketvirtinis laikraštis, leistas 1989–1995 m. ir informacinis leidinys Klaipėdoje.

## Istorija
Leistas kaip atkurtas 1931–1939 m. ėjęs savaitraštis „Darbininkų balsas“. Tiražas 1989 m. – 10 000 egz., 1995 m. – 5000 egz. Kurį laiką ir Lietuvos darbininkų sąjungos laikraštis.

## Redaktoriai
* 1989–1990 m. Jonas Sinkevičius
* 1991–1994 m. Gražina Bulovaitė-Malcevienė
* 1994–1995 m. Antanas Barusevičius 

## Galerija

Darbininkų balsas 1989 05 17.jpg|1989 m.
Darbininkų balsas 1991 01 17.jpg|1991 m.
Darbininkų balsas 1991 09 04.jpg|1991 m.
Darbininkų balsas 1995 10.jpg|1995 m.


## Šaltiniai
Darbininkų gyvenimas

**Darbininkų gyvenimas** – pirmasis legalus darbininkų profsąjungų laikraštis, leistas 1919 m. rugsėjo 21 d. – 1920 m. liepos 18 d. Kaune.

## Istorija
Ėjo kartą per savaitę, kartais kas dvi savaites – lietuvių, lenkų (*Žyce Robotnicze*), jidiš (Arbeter lebn) kalbomis. Leido Kauno profesinių sąjungų Centro biuras. Spausdino Š. Neimano spaustuvė, M. Sokolovskio spaustuvė, Brolių Gurvičių spaustuvė Kaune. Tiražas 5000 egz. Nuo 1920 m. birželio 12 d. vietoj „Darbininkų gyvenimo“ išėjo „Naujas darbininkų gyvenimas“.

Svarstė darbininkų gyvenimo klausimus, profesinės sqjungos uždavinius, ragino ginti darbininkų teises. Atskiri numeriai buvo konfiskuoti, laikraštis stabdomas ir uždarytas, oficialus redaktorius suimtas ir teisiamas.

Redagavo P. Šaporas (faktiškai Karolis Požela), P. Stiklius (faktiškai A. Jakševičius, J. Vilkaitis). 

## Šaltiniai
O, Dieve

**O, Dieve** () – 2009 m. dokumentinis filmas, sukurtas režisieriaus, operatoriaus Peter Rodger. Filme nagrinėjamas Dievo egzistencijos klausimas ir prieštaravimai tarp religijų.

Filme „Oh My God“ autorius keliauja po įvairias pasaulio šalis ir klausinėja dvasininkų, paprastų žmonių, įžymybių kas, jų manymu, yra Dievas. Kalbinami įvairiausių religijų atstovai, ateistai, žmonės, individualiai suprantanys Dievą.

Autoriaus aplankytos vietos: JAV, Jungtinė Karalystė, Vatikanas, Indija, Meksika, Ladakas, Japonija, Balis, Australija, Kenija, Palestina, Izraelis ir kt.

Kalbinti religijų atstovai: krikščionys (katalikai, anglikonai, evangelikai), musulmonai, hinduistai, budistai (Tibeto, dzen), judėjai, sikhai, Australijos aborigenų tikėjimo, masajų tikėjimo, druidai, šintoistai.

## Dalyviai

Filme buvo apklausiami:
* Ringo Starr – muzikas, aktorius, buvęs The Beatles narys
* David Copperfield – iliuzionistas
* Hugh Jackman – aktorius, prodiuseris
* Seal – dainininkas
* Bob Geldof – dainininkas, politinis aktyvistas
* Baz Luhrmann – režisierius, prodiuseris
* Jack Thompson – aktorius
* Kento princesė Mišelė
* John Demartini – pamokslininkas, elgesio psichologas
* Yitzchok Adlerstein – judėjų ortodoksų rabinas
* Jihad Turk – imamas
* André Azoulay – judėjas, Maroko karaliaus patarėjas
* William Barton – australų aborigenų muzikas
* Benjamin Creme – škotų rašytojas, dvasinis mokytojas
* Menachem Froman – judėjų ortodoksų rabinas, taikdarys
* K.P.S. Gill – Pendžabo policijos viršininkas
* Nicky Gumbel – anglikonų dvasininkas, vikaras
* Tim LaHaye – JAV evangelikų rašytojas, dvasininkas
* David Ngoombujarra – australų aborigenų muzikas
* Ida Pedanda – Balio hinduistų dvasininkas
* Walid Shoebat – palestinietis, islamizmo kritikas, Izraelio remėjas
* Galarrwuy Yunupingu – australų aborigenų aktyvistas, muzikas
* Mandawuy Yunupingu – australų aborigenų muzikas
* Chandi Duke Heffner – filantropė
* Diego Monroy Ponce – Gvadalupės bazilikos vyskupas
* ir kt.

## Nuorodos
* Oficiali filmo svetainė 
* IMDB profilis
* Aprašymas ir filmo įrašas iš topdocumentaryfilms.com
Darbininkų ir valstiečių jaunimas

**Darbininkų ir valstiečių jaunimas** – Lietuvos komunistinio jaunimo sąjungos CK nelegalus leidinys, leistas 1934 m. liepos mėn. – 1940 m. birželio mėn. Kaune.

## Istorija
Leido Lietuvos KJS Kominterno sekcija. Ėjo 1934–1936 m. 1-2 kartus per mėnesį, 1937–1938 m. nereguliariai, 1939 m. kartą per mėnesį. Spausdintas Lietuvos KJS CK J. Greifenbergerio bei K. Čarno spaustuvės rotatoriumi. Nuo 1938 m. pakeistas pavadinimas – „Darbininkų-valstiečių jaunimas“. Tiražas 1000–1500 egz.

Svarstė jaunimo gyvenimo klausimus, ragino jaunuolius dalyvauti visuomenės politiniame gyvenime, spausdino teorinius straipsnius komunistinės ideologijos klausimais, kritikavo Lietuvos vyriausybės politiką.

Bendradarbiavo Zigmas Angarietis, Hubertas Borisa, Aizikas Lifšicas, Romas Šarmaitis, Motiejus Šumauskas.

## Redaktoriai
* Icikas Meskupas – 1934 m.
* Feliksas Bieliauskas – 1935 m.
* Mira Bordonaitė – 1936–1937 m.
* Adelė Šiaučiūnaitė – 1937–1938 m.

## Šaltiniai
Darbininkų jaunimas

**Darbininkų jaunimas** – darbininkų ir kaimo varguomenei skirtas žurnalas, leistas 1923 m. balandžio mėn. – 1933 m. balandžio mėn.

## Istorija
1923–1928 m. leistas Smolenske, 1931–1933 m. Berlyne. Nuo 1923 m. (Nr. 1-3) ėjo kaip LKP CK žurnalo „Komunistas“ priedas, 1923 m. (Nr. 4) – 1924 m. (Nr. 8-9) LKJS Centro biuro leidinys, o 1924 m. (Nr. 10-33) – LKJS CK leidinys. Išeidavo nereguliariai, o 1929–1930 m. nebuvo leidžiamas. Nuo 1934 m. liepos mėn. vietoj „Darbininkų jaunimo“ pradėtas leisti leidinys „Darbininkų ir valstiečių jaunimas“. Tiražas 1000 egz.

Bendradarbiavo Zigmas Angarietis, Rapolas Čarnas, Juozas Greifenbergeris, Juozas Jurginis, Karolis Požela, Romas Šarmaitis, Motiejus Šumauskas, Eugenija Tautkaitė, Feliksas Vaišnoras.

## Redaktoriai
* Antanas Sniečkus – 1923–1928 m.
* Aleksandras Gudaitis-Guzevičius – 1931 m.
* redakcinė kolegija:
** Antanas Sniečkus ir Feliksas Vaišnoras – 1928 m.
** Icikas Meskupas ir Juozas Bulavas – 1932 m. 

## Šaltiniai
Darbininkų tiesa (Bruklinas)

**Darbininkų tiesa** – JAV lietuvių savaitraštis, ėjęs 1922 m. kovo 2 d. – lapkričio 9 d. Niujorke (Brukline). 

## Istorija
Leido Lietuvių komunistų sąjungoje susidariusi vadinamoji kairioji opozicija. Išėjo 36 numeriai.

Redagavo Juozas Baltrušaitis. 

## Šaltiniai
Jurgis Oksas

**Jurgis Oksas** (1934 m. liepos 15 d. Kaune – 1993 m. rugsėjo 1 d. Kaune, palaidotas Panemunės kapinėse) – istorikas, visuomenės veikėjas, politinis kalinys.

## Biografija

Pokariu gyveno senelio ūkyje prie Panevėžio. 1949 m. dalis šeimos buvo išvežta į Sibirą, tęsė mokslą Kaune, kur jį globojo vienuolė Marija Strašinskaitė. 1950 m. su draugais mokykloje įkūrė pogrindinę savanorių jaunimo organizaciją. Už antitarybinę veiklą nuo 1952 m. buvo kalinamas Kauno bei Vilniaus kalėjimuose ir Archangelsko srities lageriuose. Iš tremties sugrįžo 1962 m.

Grįžęs 1969 m. dirbo Mokslinėse restauracinėse-gamybinėse dirbtuvėse, kurias pertvarkius, nuo 1970 m. tęsė darbą Paminklų konservavimo institute – tyrinėjo senojo Kauno bei Kėdainių istoriją. 1971–1976 m. dirbdamas menotyrininku, studijavo Vilniaus universitete ir įgijo istoriko specialybę. Be tiesioginio darbo, vertė ir slapta platino religinę bei patriotinę literatūrą.

Prasidėjus Atgimimui, buvo išrinktas Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio, Politinių kalinių ir tremtinių sąjungos tarybos nariu.

## Atminimas

2007 m. nauja Kauno gatvė Romainiuose pavadinta J. Okso vardu.

## Nuorodos
Darbininkų tiesa (Argentina)

**Darbininkų tiesa** – Argentinos lietuvių anarchistų dvisavaitis laikraštis, leistas 1929–1938 m. Buenos Airėse.  Redagavo Stabinskas.

## Šaltiniai
Darbininkų viltis

**Darbininkų viltis** – JAV lietuvių liberalinis laikraštis, leistas 1903–1925 m. Šenandoa (Pensilvanija).

Redagavo ir leido Vincas Šlekys, Jurgis Gegužis ir kt. 

## Šaltiniai
San Fernandas (Trinidadas)

**San Fernandas** () – antras pagal dydį Trinidado ir Tobago miestas, įsikūręs pietvakarių Trinidado saloje.

Miestas vadinamas Trinidado industrijos sostine nes jame veikia naftos chemijos pramonės įmonės, ketaus, plieno, aliuminio lydyklos. Yra giliavandenis uostas, plėtojamas turizmas.

## Sportas
Mieste populiariausios sporto šakos yra futbolas ir kriketas.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Karl Dönitz

**Karlas Denicas** (, g. 1891 m. rugsėjo 16 d. Griunau, Berlyne – 1980 m. gruodžio 24 d. Aumiulėje) – Vokietijos valstybės ir karinis veikėjas, grosadmirolas (1943). Vokietijos povandeninio laivyno vadas (1935–1943), karinio jūrų laivyno vadas (1943–1945).

## Biografija

Po Hitlerio savižudybės pagal jo testamentą 1945 m. balandžio 30 K. Denicas tapo reicho prezidentu ir ginkluotųjų pajėgų vadu. Gegužės 7 d. jis įpareigojo Vermachto operatyvinio vadovavimo štabo viršininką generolą pulkininką A. Jodlį sąjungininkų štabe Reimse (Prancūzija) pripažinti besąlygišką Vokietijos kapituliaciją.

Gegužės 23 d. jį suėmė amerikiečiai ir perdavė Niurnbergo tribunolui. Čia jis buvo kaltinamas karo nusikaltimais, tame tarpe dėl neriboto povandeninio karo ir nuteistas 10-čiai metų kalėti. Iš Špandau kalėjimo paleistas 1956 m. spalio 1 d.

Išėjęs į laisvę viešame gyvenime nedalyvavo, išleido dvi atsiminimų knygas. Vakarų Vokietijos vyriausybė, nepripažindama jo tarnybos Hitleriui, mokėjo kapitono pensiją.

|-

|-

## Šaltiniai
Darbininkų žodis (Torontas)

**Darbininkų žodis** – Kanados lietuvių darbininkų dvisavaitis laikraštis, leistas 1932 m. rugsėjo mėn. – 1936 m. lapkričio mėn. Toronte.

Redaktorius Jonas Yla. Nuo 1936 m. vadinosi „Liaudies balsas“. 

## Nuorodos
* „Darbininkų Žodis“ 1932-1936 suskaitmenintas archyvas pas spauda.org

## Šaltiniai
Darbininkų žodis (Kaunas)

**Darbininkų žodis** – Lietuvos profsąjungų organizacinio centro biuro dienraštis, ėjęs 1940 m. birželio 29 d. – 1941 m. birželio 21 d. Kaune.

Redaktorius J. Kvietkauskas.

## Šaltiniai