open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladislavas Avižienis

**Vladislavas Avižienis** (1938 m. gegužės 28 d. Stulgiai, Šiaulių apskr.) – lietuvių inžinierius technologas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1963 m. baigė Kijevo maisto pramonės technologijos institutą. 1992 m. habilituotas technologijos mokslų daktaras

1970-1975 m. Vilniaus fermentinių preparatų gamyklos cecho viršininkas ir mokslinio centro sektoriaus vedėjas. 1975-1992 m. Taikomosios enzimologijos instituto (1984-1989 m. mokslinis gamybinis susivienijimas „Fermentas“) laboratorijos vedėjas, nuo 1992 m. bendrovės „Biosintezė“ vadovaujantysis inžinierius technologas.

## Mokslinė veikla
Sukūrė bakterinio lizocimo preparato, kuris vartojamas gyvuliams ir paukščiams gydyti bei profilaktikai, gamybos technologiją ir įdiegė į gamybą. Įdiegė multifermentinių preparatų alaus ir vyno gamybai. 38 išradimų autorius.

## Šaltiniai
Kiūpeliai

**Kiūpeliai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Natkiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Sauliai

**Sauliai** – viensėdis Pagėgių savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Natkiškių, 1 km į pietus nuo kairiojo Timsrupės kranto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Avikalnio ragas

**Avikalnio ragas** – pusiasalis Kuršių nerijos rytiniame krante, 2 km į pietus nuo Juodkrantės.

Paviršius banguotas ir kauburiuotas, apaugęs viksvomis ir pavieniais medžiais. Į pietus nuo Avikalnio rago yra Juodkrantės – Pervalkos pustomų kopų gūbrys.

## Šaltiniai
Jonas Avižonis

**Jonas Avižonis** (1902 m. gegužės 14 d. Ariogala – 1941 m. lapkričio 11 d. Suchobezvodnoje, Gorkio sritis) – lietuvių inžinierius.

## Biografija
1919 m. partizanų būryje kovojo su bermontininkais Šiaulių ir Radviliškio apylinkėse. 1920 m. kaip šaulys dalyvavo Širvintų-Giedraičių kautynėse su lenkais. 1921 m. baigė Šiaulių gimnaziją. Priklausė moksleivių aušrininkų organizacijai. 1926 m. baigė Berlyno aukštąją technikos mokyklą.

Nuo 1926 m. dirbo geležinkelių valdyboje, 1930–1935 m. siaurųjų, nuo 1936 m. – plačiųjų geležinkelių centrinių dirbtuvių Kaune viršininkas.
1940 m. NKVD suimtas, kalintas Kaune ir Vilniuje, 1941 m. nuteistas 10 m. kalėti. Kalintas Gorkio (dab. Žemutinis Naugardas), vėliau Suchobezvodnojės kalėjimuose. Ten žuvo.

1932 m. sukonstravo pirmąją lietuvių dviašę automotrisę su 92 kW galios generatorinių dujų, gaunamų deginant medieną, varikliu siaurajam geležinkeliui. Jos kursavo geležinkelio ruožais Šiauliai–Biržai ir Panevėžys–Saldutiškis.

## Šaltiniai
Šlepai

**Šlepai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 3 km į pietvakarius, vakarus nuo Natkiškių, kaimo pietuose išteka Juodupė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tamošaičiai

:: *Apie kaimą Tauragės rajone žr. [[Tamošaičiai (Tauragė)]]*.

**Tamošaičiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Natkiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Timsriai

**Timsriai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Natkiškių, kaime teka Timsrupė, už 1 km į vakarus, jau Šilutės rajone ji įteka į Kamoną. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liudvigas Čibirovas

**Liudvigas Čibirovas** ( ; g. 1932 m. lapkričio 19 d. Cchinvalyje) – Rusijos etnografas, istorikas, Gruzijos ir Pietų Osetijos politikas, pirmasis nepripažintos Pietų Osetijos respublikos prezidentas (1996–2001 m.).

## Biografija
1956 m. Šiaurės Osetijos L. Chetagurovo vardo valstybino pedagoginio instituto Istorijos fakultete su pagyrimu baigė etnografijos specialybę. Baigė aspirantūrą, istorijos mokslų daktaras (habilituoto daktaro analogas). Nuo 1978 m. Pietų Osetijos valstybinio pedagoginio instituto rektorius, nuo 1993 m. spalio – Pietų Osetijos respublikos Aukščiausios Tarybos pirmininkas.

1996 m. gegužės 16 d. L. Čibirovas ir Gruzijos prezidentas Eduardas Ševardnadzė Maskvoje pasirašė Memorandumą apie saugumo užtikrinimo ir Gruzijos-P. Osetijos konflikto šalių tarpusavio pasitikėjimo stiprinimo priemones. Šis dokumentas buvo labai svarbus ieškant taikaus konflikto sprendimo, kadangi jame pasirašiusios šalys įsipareigojo nenaudoti jėgos ar grasinimo jėga.

1996 m. lapkričio 10 d. buvo išrinktas pirmuoju Pietų Osetijos prezidentu. 2001 m. prezidento rinkimus pralaimėjo (antruoju P. Osetijos prezidentu tapo Eduardas Kokoitys).

|-

## Nuorodos
* „Čibirovui – 75“
* Apdovanojimai
Žemučiai

**Žemučiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Natkiškių, dešiniajame Žardės upelio krante. 

## Istorija

Minimi nuo XVIII a. kaip ***Mišpetriai***. 1966 m. lapkričio 25 d. Mišpetriai pervadinti Žemučiais.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Eisraviškiai

**Eisraviškiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Natkiškių, prie Eisravos (dešiniojo Juodupės intako). Kelyje  stovi Eisraviškių tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dvareliai

**Dvareliais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Kauno rajone (apsemtas marių);
* Radviliškio rajone:
** Baisogalos seniūnijoje;
** Grinkiškio seniūnijoje.
Pelekonys

**Pelekonys** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Kašonių, už kelių šimtų metrų nuo dešiniojo Nemuno kranto, prie Sobuvos upelio žiočių. Stūkso 4 Pelekonių piliakalniai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pelekonyse gimė kalbininkas, mokslų daktaras Antanas Klimas (1924–2016).

## Šaltiniai
Konstantinas Avižonis

**Konstantinas Avižonis** (1909 m. sausio 29 d. Žagarė – 1969 m. balandžio 20 d. Čapel Hilas, Šiaurės Karolinos valstija, palaikai 1998 m. perlaidoti Kaune, Petrašiūnų kapinėse) – lietuvių istorikas, daktaras.

## Biografija
Tėvas Petras Avižonis, brolis Vytautas Avižonis, žmona Angelė Asevičiūtė, 1927 m. baigė Kauno „Aušros“ gimnaziją. 1932 m. baigė Frydricho Vilhelmo universitetą, Berlyne apgynė filologijos daktaro disertaciją „Lietuvių bajorijos atsiradimas ir raida iki Lietuvos-Lenkijos unijos 1385 m.“ (vokiečių kalba, išsp. 1932 m.). 1933 m. baigė Vytauto Didžiojo universiteto istorijos specialybę.

Nuo 1934 m. Klaipėdos prekybos instituto dėstytojas, 1935–1939 m. kartu ir istorijos mokytojas Kauno „Aušros“ berniukų gimnazijoje. 1939–1940 m. Lituanistikos instituto Kaune reikalų vedėjas ir mokslinis sekretorius. 1940–1943 m. Vilniaus universiteto dėstytojas. 1941–1944 m. Istorijos instituto mokslinių veikalų redaktorius.

1944 m. pasitraukė į Vokietiją. 1944–1948 m. dirbo Freiburgo universiteto bibliotekoje, 1945–1947 m. universitete dėstė Rusijos istoriją. 1946–1948 m. Pabaltijo universiteto Hamburge, vėliau Pineberge Lietuvos ir Rytų Europos kraštų istorijos dėstytojas. 1949 m. persikėlė į JAV, Elono koledže ir Kanzaso universitete dėstė Europos šalių ir Rusijos istoriją, vokiečių kalbą, nuo 1956 m. profesorius.

1953–1966 m. „Lietuvių enciklopedijos“ Rusijos ir Lenkijos istorijos skyriaus redaktorius. Lietuvos istorijos, JAV istorikų draugijų narys.

## Bibliografija
* Kelios istorinės Lietuvos vietos, 1927 m.
* Kaip stovyklauti, 1933 m.
* 20 kelionių po Kauno apskritį. 1937 m., bendraatoriai Steponas Kolupaila ir Ignas Končius
* Lietuvių kilimo iš Romėnų teorija XV ir XVI a., 1939 m.
* Stanislovo Albrechto Radvilo „Memoriale"…, 1940 m.
* Bajorai valstybiniame Lietuvos gyvenime Vazų laikais, 1940 m.
* Švietimas Lietuvoje XVII a. pirmoje pusėje, 1940–1941 m.
* Lietuvos istorijos terminų žodynas, 1978 m.
* Baudžiavų istorija Lietuvoje, 1978 m.
* Lietuvos statutai, 1978 m.
* Kovos metai dėl savosios spaudos, 1957 m., vienas autorių.
* Rinktiniai raštai t. 1-3 Roma 1975–1982 m., t. 4 Vilnius 1994 m. Paskutinius tris tomus redagavo jo žmona.

## Šaltiniai
Dmitrijus Sanakojevas

**Dmitrijus Sanakojevas** (; ; g. 1969 m. gegužės 10 d. Cchinvalyje) – P. Osetijos ypatingų situacijų ir gynybos ministras, Pietų Osetijos premjeras.

## Biografija

Gimė 1969 m. gegužės 10 d. Cchinvalyje. Osetinas.

1986 m. įstojo į Cchinvalio pedagoginį institutą, kurį baigė 1993 m., gaudamas vidurinės mokyklos matematikos ir fizikos mokytojo diplomą. Studijų metu 1987 m. buvo paimtas į Tarybinę Armiją, tarnavo Lietuvos TSR teritorijoje.

Aktyviai dalyvavo pirmajame Gruzijos ir Pietų Osetijos kare Osetijos pusėje. Yra užuominų, kad dalyvavo ir kare Abchazijoje.

1993 m. ėmė dirbti Pietų Osetijos respublikos Gynybos ministerijos finansų skyriaus viršininku.
Nuo 1996 m. gegužės iki 2001 m. liepos – P. Osetijos ypatingų situacijų ir gynybos ministras.
1998–2001 m. liepa – P. Osetijos vicepremjeras.
2001 m. liepos – gruodžio mėn. – Pietų Osetijos premjeras. Pasisakė už reintegraciją su Gruzija. Prezidentu tapęs Eduardas Kokoitys pašalino paleido D. Sanakojevo vyriausybę. Po to D. Sanakojevas gyveno Šiaurės Osetijoje.

2006 m. rugsėjį D. Sanakojevo brolis Vladimiras Sanakojevas įkūrė *Pietų Osetijos nacionalinio gelbėjimo sąjungą*. Šio sąjungos nariais tapo Maja Čigojeva-Cabošvili (gruzinų ir osetinų organizacijos „Iber-Iron“ vadovė), Georgijus Čigojevas, Teimurazas Džeragojevas, Džemalas Karkusovas (buvęs Pietų Osetijos vidaus reikalų ministras) ir Urazmagas Karkusovas.

2006 m. lapkričio 12 d. „Nacionalinio gelbėjimo sąjunga“ Pietų Osetijos rajonuose, nepavaldžiuose separatistinei P. Osetijos respublikos vyriausybei, organizavo prezidento rinkimus, kuriuose dalyvavo penki kandidatai (Maja Čigojeva-Cabošvili, Georgijus Čigojevas, Teimurazas Džeragojevas, Tamara Čarajeva, Dmitrijus Sanakojevas), daugiausia iš „Nacionalinio gelbėjimo sąjungos“. D. Sanakojevas surinko 80 % balsų.

D. Sanakojevas buvo inauguruotas 2006 m. gruodžio 1 d. Kurtos kaime. Sanakojevas prisiekė gruzinų ir osetinų kalbomis Pietų Osetijos konstitucija. Jis pažadėjo „tarnauti osetinų naudai ir tam, kad atstatyti taiką tarp gruzinų ir osetinų“. Oficialiai Gruzija nepripažino nei šių rinkimų, nei inauguracijos.

Gruzijos parlamentas 2007 m. gegužės 11 d. sudarė laikiną administracinį teritorinį vienetą, kurios administracijos vadovu M. Saakašvilis paskyrė Dmitrijų Sanakojevą.

2008 m. liepos 3 d. buvo įvykdytas pasikėsinimas į D. Sanakojevą. Važiuojant iš Kurtos į tarptautinę konferenciją Batumyje D. Sanakojevo kortežo mašina užvažiavo ant minos. Sunkiai sužeisti trys apsauginiai, pats D. Sanakojevas nenukentėjo.

## Nuorodos
Vytautas Avižonis

**Vytautas Avižonis** (1906 m. gruodžio 1 d. Žagarė – 2000 m.) – lietuvių gydytojas oftalmologas.

## Biografija
Tėvas Petras Avižonis, brolis Konstantinas Avižonis. 1925 m. baigė Aušros gimnaziją Kaune, 1933 m. – Vytauto Didžiojo universitetą.

Nuo 1933 m. dirbo Vytauto Didžiojo universiteto Akių klinikoje, perimdamas tėvo patirtį. Nuo 1941 m. Vytauto Didžiojo universiteto dėstytojas, nuo 1944 m. Oftalmologijos katedros vedėjas ir Akių klinikos direktorius; 1941 m. docentas. 1944 m. pasitraukė į Šveicariją. 1945–1947 m. dirbo Berno universiteto Akių klinikoje. 1949 m. apsigyveno JAV. Vertėsi privačia praktika.

1936 m. išrinktas Lietuvos akių gydytojų draugijos sekretoriumi. 1937 m. priimtas į Prancūzijos oftalmologų draugiją. Skaitė pranešimus tarptautiniuose kongresuose Madride, Kaire, Tartu. Kartu su kitais įsteigė Amerikos lietuvių gydytojų draugijos Niujorko skyrių, kurį laiką jam vadovavo. Paskelbė mokslinių straipsnių apie kataraktą, žvairumą, rašė į JAV lietuvių spaudą.

## Šaltiniai
Strazdeliai

:: *Apie kaimą Joniškio rajone žr. [[Strazdeliai (Joniškis)]]*.

**Strazdeliai** (arba ***Strazdabalis***) – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Lumpėnų, šiauriau Strazdų kaimo.

## Istorija

Buvusi dvarvietė – 1785 m. čia buvo kulmiškasis dvaras Būbliškės valsčiuje su 5 ugniakurais. XIX–XX a. buvo dvi vietovės – rytuose Strazdeliai I (arba Didieji Strazdeliai), o vakaruose – Strazdeliai II (arba Mažieji Strazdeliai). XX a. pradžioje pro kaimą nutiestas Pagėgių–Smalininkų geležinkelis, piečiau Didžiųjų Strazdelių įkurta Strazdų geležinkelio stotelė, piečiau Mažųjų – Trakininkų geležinkelio stotelė. XX a. tarpukariu Strazdeliai I žymėti kaip ***Strazdabalis***, Strazdeliai II – kaip ***Strazdeliai***. XX a. viduryje gyvenvietės sujungtos į vieną kaimą.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Strepeikiai (Pagėgiai)

**Strepeikiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Piktupėnų. Per kaimą eina magistralinis kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sūdėnai (Pagėgiai)

**Sūdėnai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Natkiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užbaliai (Pagėgiai)

**Užbaliai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Piktupėnų, šiauriau magistralės  (E77). Pietuose – Vidgiriai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vėlaičiai (Pagėgiai)

**Vėlaičiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Kentrių, kairiajame Žardės upelio krante, kaimo pietuose ji įteka į Vilką. Vėlaičių biblioteka yra Kentriuose.

## Istorija

1952–1993 m. kaime buvo biblioteka, vėliau perkelta į Kentrius. 2016 m. šalia kaimo atidarytas didžiausias Baltijos šalyse vėjo jėgainių parkas – Pagėgiai 13.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vydutaičiai

**Vydutaičiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Kentrių. Per Eisravą pastatytas Vydutaičių tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
1994 m. žiemos olimpinių žaidynių medalių lentelė

Straipsnyje pateikiamos 1994 m. žiemos olimpinėse žaidynėse dalyvavusios šalys pagal medalių skaičių. Dalyvavo 1 737 atletai iš 67 šalių, vyko 61 rungtis iš 6 sporto šakų. 

22 dalyvavusių šalių atstovai pelnė bent 1 medalį, 45 šalis palikdama be medalių.

## Medalių skaičius
Pateikiama pilna dalyvavusių šalių lentelė pagal pelnytų medalių skaičių. Paryškinta šalis, kurioje vyko žaidynės.

## Išnašos
Grenoble Foot 38

**Grenoblio „Foot“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Grenoblio.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1892 m. Kitados rungtyniavo aukščiausioje lygoje. Pastaraisiais metais rungtyniavo Ligue 2.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta mėlyna apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Garsesni žaidėjai
; Futbolininkai, atstovavę nacionalinei rinktinei
*

; Užsieniečiai
* 
*  Florian David, puolėjas;

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
Le Havre AC

**Havro AC** – Prancūzijos futbolo klubas, įkurtas 1872 m. Havre kaip pirmasis prancūzų futbolo klubas.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1872 m.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta mėlyna apranga. 

; Aprangos gamintojai
*  Joma

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Ugandos šilingas

**Ugandos šilingas** – Ugandos valiuta. ISO 4217 kodas – *UGX*. Šilingas padalintas į 100 centų. Simbolis – USh. 1966 m. pakeitė Rytų Afrikos šilingą, bet iš esmės pasikeitė tik pavadinimas.
FK Jezero

**Plavo „Jezero“** arba **FK „Jezero“** – Juodkalnijos futbolo klubas iš Plavo.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1948 m.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai:

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Garsesni žaidėjai
; Žaidėjai, atstovavę Juodkalnijos nacionalinei rinktinei
* 

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* foot.dk archyvas (arch.)
* Globalsportsarchive
Anatolijus Chruliovas

**Anatolijus Chruliovas** ( g. 1955 m. birželio 3 d.) – Rusijos kariuomenės generolas leitenantas, Šiaurės Kaukazo karinės apygardos 58-osios armijos, dalyvavusios 2008 m. rugpjūčio mėn. P. Osetijos kare, vadas.

## Biografija
Gimė 1955 m. birželio 3 d. Naro-Fominske (Maskvos sritis, Rusija).

1976 m. baigė Taškento aukštąją tankų kariuomenės mokyklą (*Ташкентское высшее танковое командное училище*).
1989 m. baigė Tankų kariuomenės karo akademiją (*Военная академия бронетанковых войск*)
2003 m. baigė Rusijos federacijos Generalinio štabo karo akademiją (*Военная академия Генерального штаба Вооружённых Сил Российской Федерации*).

Iki 2006 m buvo Šiaurės Kaukazo karinės apygardos vado pavaduotojas.
Nuo 2006 m. balandžio 4 d. – 58-osios armijos Šiaurės Kaukazo karinėje apygardoje vadas.

Sužeistas 2008 m. rugpjūčio 10 d. Gruzijos artilerijai apšaudžius Rusijos kariuomenės koloną, važiavusią link Cchinvalio. Kartu buvo sužeisti trys Rusijos TV kanalo „Vesti“ žurnalistai – karo korespondentas Aleksandras Sladkovas, operatorius Leonidas Losevas, videoinžinierius Igoris Ukleikinas.

## Nuorodos


Nuotrauka – Generolas leitenantas A. Chruliovas
Sergejus Bagapšas

**Sergejus Bagapšas** (abch. *Сергеи Багаҧшь*; ; 1949 m. kovo 4 d. Suchumyje, Abchazija – 2011 m. gegužės 29 d. Maskvoje, Rusija) – Abchazijos politinis veikėjas, nuo 2005 m. antrasis nepripažintos Abchazijos respublikos prezidentas.

## Biografija
Baigė Gruzijos Subtropinio žemės ūkio institutą Suchumyje, specialybė – agronomas. Mokydamasis institute dirbo darbininku vyno gamykloje, banko inkasatoriumi.

Nuo 1972 m. Maskvos eterinių aliejų sovietinio ūkio agronomų skyriaus viršininkas. Tarnavo SSRS ginkluotosiose pajėgose. Po to buvo Abchazijos ATSR komjaunimo komiteto instruktorius. Nuo 1978 m. Gruzijos komjaunimo CK informacijos sektoriaus vedėjas. 1980 m.  Gruzijos komjaunimo Abchazijos ATSR komiteto pirmasis sekretorius. Vėliau ėjo kitas pareigas komjaunime.
1992 m. Abchazijos ATSR Ministrų Tarybos pirmininko pirmasis pavaduotojas. Nuo 1993 m.  Abchazijos respublikos Ministrų Tarybos pirmininko pirmasis pavaduotojas. Nuo 1995 m.  pirmasis Abchazijos respublikos vicepremjeras. 1997–1999 m.  nepripažintos Abchazijos respublikos premjeras. 1999–2004 m.  Abchazijos energetikos kompanijos *Čiornomorenergo* () vadovas.

2004 m. prezidento rinkimuose, kuriuos pripažino tik Rusija, S. Bagpašą rėmė judėjimas „Vieningoji Abchazija“ (jungusi intelektualų ir valdininkų elitą), taip pat įtakinga „Amcachara“ ('Giminės ugnys', 1992–1993 m. karo veteranų organizacija). Rinkimuose S. Bagapšas kėlė šūkį „būtina keisti autoritarizmą, kuris respublikoje viešpatauja jau 11 metų“, teigė, kad Abchazija turi būti nepriklausoma, o jos ekonomika turi būti integruota su Rusijos ekonomika.

Rinkimų metu Abchazijoje susiklostė labai įtempta padėtis, kadangi ankstesnis faktinis šalies lyderis R. Chadžimba (kuris nebuvo prezidentas) nenorėjo perduoti valdžią žmogui, kurį kaltino pernelyg glaudžiais ryšiais su Gruzija. Derybų metu buvo sudarytas blokas – S. Bagapšas kandidatas į prezidentus, o R. Chadžimba – į viceprezidentus. Jų blokas surinko 91,54 % balsų, o jų priešininkai Jakubas Lakoba ir Stela Gunia – 4,7 % balsų.

2011 m. gegužės 29 d. mirė Maskvoje, po plaučių operacijos.

Vedęs, turėjo du vaikus.

## Šaltiniai
Dinkiai

**Dinkiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Rukų. Šiauriniu kaimo pakraščiu teka Eisra. Dinkių miške augantis Dinkių ąžuolas yra gamtos paminklas. Dinglaukių (*Dinglauken*) dvaro sodyba buvo 1 km į šiaurę nuo Dinkių vyriausiosios girininkijos sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dinglaukių dvaro parko projektas
Karceviškiai (Pagėgiai)

**Karceviškiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 8 km į vakarus nuo Rukų. Pietiniu kaimo pakraščiu teka Gėgė, 1 km į vakarus ji įteka į Nemuną.

## Istorija

Pirmą kartą rašytinuose šaltiniuose kaimas minimas 1702 m., tinkamų tarnybai Tilžės apskrities vyrų sąraše. 1905 m. Karceviškiuose gyveno 534 žmonės, 1925 m. – 485. Karceviškiuose 1880 m., prieš Gėgės ir Nemuno santaką buvo įsteigta vandens matavimo stotis, 1924 m. susigrūdus ledams vandens lygis pakilo 4,75 m aukščiau horizonto.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Aldona Gustas (1932–2022), rašytoja, dailininkė.

## Šaltiniai
Petras Vytautas Avižonis

**Petras Vytautas Avižonis** (, g. 1935 m. rugpjūčio 17 d. Kaune) – lietuvių kilmės JAV fizikas, daktaras.

## Biografija
1944 m. pasitraukė iš Lietuvos, nuo 1949 m. gyvena JAV. 1961–1962 m. dirbo Suno naftos bendrovėje. 1962 m. fizikos daktaras. 1962–1989 m. JAV Karinių oro pajėgų ginklavimosi laboratorijoje (*Air Force Cambridge Research Laboratory*), 1969–1989 m. laboratorijos technikos direktorius. Nuo 1989 m. dirba korporacijoje „Rockwell International“.

## Mokslinė veikla
Svarbiausi darbai iš optikos ir lazerių, jų tyrimas ir tobulinimas. Dalyvauja JAV lietuvių bendruomenės veikloje. 1994 m. Lietuvos mokslų akademijos užsienio narys.

## Šaltiniai
Avraamkos metraštis

**Avraamkos metraštis** – metraščių sąvadas, kurį Smolensko vyskupo Josifo nurodymu 1495 m. sudarė raštininkas Avraamka.

Parašytas Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės kanceliarine slavų kalba. Panaudotas 1448 m. Naugardo metraščių sąvadas, Naugardo IV ir V metraščiai ir Lietuvos didžiųjų kunigaikščių metraštis. Jo tekstas baigiasi 1470 m. pradžia. Tai pagrindinis šaltinis, nušviečiantis Naugardo padėtį nuo 1456 m. iki 1470 m. pradžios.

Avraamkos metraštį 1889 m. paskelbė Peterburgo archeografijos komisija. Originalas yra Lietuvos mokslų akademijos bibliotekoje (PRMR t. XVI). *Vilniaus rankraštis* saugomas kaip „F. 22–49“ LR Mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekoje Vilniuje (anksčiau vadintoje Lietuvos TSR Mokslų akademijos biblioteka). Tai vienintelis Lietuvoje išsaugotas „Lietuvių metraščių“ egzempliorius.

## Šaltiniai

## Bibliografija
*
*
Pageldyniai

**Pageldyniai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Stoniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Plaušvariai

**Plaušvariai** (arba ***Plaušvarė***) – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Pagėgių. Kaimo šiaurėje teka Gėgė ir Užlenkė, pietuose – Nemunas. Tilžės–Klaipėdos geležinkelio ruože stovi Užlenkio senvagės ir Velnežerio geležinkelio tiltai.

## Istorija

Įsikūrė kaip pievininkų kaimas potvynių užliejamose pievose. XX a. tarpukariu veikė mokykla. 1939 m. prie kaimo prijungtas Plaušvarių dvaras ir Plaušvarėliai.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Jokūbas Azulevičius

**Jokūbas Azulevičius** () (apie 1738 m. Studziankoje – 1794 m. rugpjūčio 11 d. Paneriuose netoli Vilniaus) – Lietuvos Didžiosios unigaikštystės karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
Lietuvos totorius. 1771 m. pasiuntinys pas Krymo totorių chaną Islam Girėjų. Nuo 1781 m. pulkininkas. Nuo 1792 m. gegužės 7 d. vadovavo naujai sudarytam totorių ulonų 2-ajam pulkui, kuris 1793 m. tapo Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės daliniu. Vienas pirmųjų parėmė 1794 m. sukilimą, dalyvavo keliuose susirėmimuose su Rusijos imperijos kariuomenės daliniais. Žuvo kautynėse.

## Šaltiniai
Naujapieviai (Pagėgiai)

**Naujapieviai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Rukų, prie .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Velkamoji artilerija

**Velkamoji artilerija** (; ) – judrioji artilerija, kurios pabūklus ir minosvaidžius gabena vilkikai – automobiliai, specialūs artilerijos vilkikai, traktoriai ir kitos vilkimo priemonės. Tam velkamosios artilerijos pabūklai turi ratus, bet neturi savo variklio. Tik kai kurie velkamieji artilerijos pabūklai turi silpną variklį, kurio dėka pabūklas gali pavažiuoti kelis šimtus metrų į kitą poziciją.

Istoriškai pirmieji artilerijos pabūklai buvo beračiai, juos perveždavo įkeltus į vežimus ir kitais panašiais būdais. Po to pabūklai įgijo ratus ir tapo velkamaisiais. Dalis pabūklų yra visiškai stacionarūs (pvz., fortifikacijoje naudojami kaponiriniai pabūklai), kiti juda kartu su laivu (laivų pabūklai).
XX a. atsirado savaeigiai pabūklai, kuriems vilkikai nebereikalingi – tai savaeigė artilerija.


Image:Artillerie.medievale.png|Pirmieji velkamieji pabūklai (viduramžiai)
Image:Artillerie de campagne allemande pre-1914.jpg|Velkama vokiška patranka *Feldkanone C/96* (1914 m. nuotrauka). Tuo metu ši patranka buvo visiškai pasenusi.
Image:MarschFestArt.jpg|Arklių kinkiniai velka Austrijos-Vengrijos patrankas 
Image:NLS Haig - Big gun going up to the front.jpg|Britų 6 colių patranką Mk VII velka *Holt* traktorius (1917)
Image:Nebelwerfer 41 2.jpg|Vokiškas velkamas reaktyvinis minosvaidis *Nebelwerfer*
Image:Bantam jeep flying 37mm sm.jpg|JAV džipas velka 37 mm prieštankinę patranką M3(poligoniniai bandymai)
Image:37-mm-at-gun-fort-benning-3.jpg|Amerikiečių 37 mm velkamoji prieštankinė patranka M3 (1942)
Image:D1 Saint Petersburg 1.jpg|Tarybinė velkamoji 152 mm haubica D-1 (1943 m. modelis)
Image:KS-1-85mm-AA-gun-batey-haosef-2.jpg|Tarybinė velkamoji 85 mm priešlėktuvinė patranka KS-1 (1944 m. modelis)
Image:Knocked out US truck and 155mm howitzer in Korea HA-SN-98-07083.JPG|JAV sunkvežimis ir jo vilkta 155 mm haubica M114 po pataikymo (Korėjos karas, 1953)
Image:Truck-tows-ZU-23-2-hatzerim-1.jpg|Tarybinė velkama automatinė zenitinė patranka ZU-23-2
Image:M119A1-howitzer-afghanistan-20041023.jpg|JAV 105 mm haubica M119A1 Afganistane (2004)
Bee Gees

**Bee Gees** – muzikos grupė, kurią sudarė trys dainuojantys broliai – Barry, Robin, ir Maurice Gibb. Jie gimė Meno saloje anglų šeimoje, gyveno Čarltone (Mančesteris, Jungtinė Karalystė), o 1958 m. su visa šeima persikėlė gyventi į Australiją. Šioje šalyje prasidėjo jų muzikinė karjera, tačiau pasaulinė šlovę pasiekė tik vėl grįžę į Jungtinę Karalystę ir pasirašę sutartį su prodiuseriu Robert Stigwood.

Bee Gees muzikinę karjerą galima suskirstyti į du periodus pagal atliekamus žanrus – lengvojo roko (septintajame ir aštuntajame dešimtmečiuose) ir disko eras (aštuntojo dešimtmečio pabaiga).
Grupės Bee Gees įrašų pasaulyje yra parduota daugiau nei 220 millijonų. Tai vieni iš daugiausiai įrašų pardavę atlikėjai per visą istoriją.

Grupės veikla nutrūko 2003 m. mirus Maurice Gibb.

## Diskografija
* 1965: Bee Gees Sing and Play 14 Barry Gibb Songs
* 1966: Monday’s Rain
* 1966: Spicks And Specks
* 1967: Turn Around, Look At Us
* 1967: Bee Gees 1st
* 1968: Horizontal
* 1968: Rare Precious And Beautiful
* 1968: Idea
* 1969: Best Of Bee Gees
* 1969: Odessa
* 1969: Rare Precious And Beautiful 2
* 1970: Rare Precious And Beautiful 3
* 1970: Cucumber Castle
* 1971: 2 Years On
* 1971: Trafalgar
* 1972: To Whom It May Concern
* 1973: Life In A Tin Can
* 1973: Best Of Bee Gees Vol. 2
* 1973: A Kick In The Head Is Worth Eight In The Pants
* 1974: Mr. Natural
* 1975: Main Course
* 1976: Children Of The World
* 1977: Here At Last… Live
* 1977: Saturday Night Fever
* 1978: Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band
* 1979: Spirits Having Flown
* 1979: Bee Gees Greatest
* 1981: Living Eyes
* 1983: Stayin' Alive
* 1987: E.S.P.
* 1989: One
* 1990: The Very Best of the Bee Gees
* 1990: Tales From The Brothers Gibb
* 1991: High Civilization
* 1993: Size Isn’t Everything
* 1997: Still Waters
* 1998: One Night Only Live
* 2001: This Is Where I Came In
* 2001: Their Greatest Hits – The Record
* 2004: Number Ones
* 2005: Love Songs
* 2006: The Studio Albums 1967–1968
* 2007: Greatest

## Nuorodos
* Oficiali Bee Gees svetainė 
*
FC Steinfort

**FC Steinfort** – Liuksemburgo futbolo klubas iš Šteinforto. Namų rungtynes žaidžia Stade Demy Steichen, kuris talpina 1,5 tūkst. žiūrovų.

## Istorija

Klubas buvo įkurtas 1923 m. ir vadinosi FC Steinfort. 1940 m., kai Liuksemburgą okupavo nacistinė Vokietija, buvo priverstinai pervadintas į FK Steinfort. Nuo 1944 m. žinomas FC Sporting Steinfort pavadinimu.

2007 m. Portugalijos klubas pradėjo bendradarbiauti su Lisabonos „Sporting“. Pasivadino „Sporting Club Steinfort“. Užėmė trečią vietą galutinėje komandų rikiuotėje. Pereinamosiose rungtynėse nugalėjo FC Wiltz 71 ir pateko į Nacionalinę lygą.

2008–2009 m. sezone rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje, tačiau liko tryliktoje vietoje ir po sezono iškrito į žemesnį divizioną.

Netrukus ekipa iškrito ir iš antros pakopos, rungtyniavo Pirmame divizione (III pakopa).

Bendradarbiaujant su Lisabonos „Sporting“ klubo spalvos buvo žalia ir balta. O klubo logotipas panašėjo į Portugalijos klubo emblemą. 2019 m. bendradarbiavimas nutrūko. Liuksemburgo klubas pakeitė savo klubo spalvas į originalią raudoną ir baltą bei susigrąžino pavadinimą FC Steinfort.

2021–2022 metų sezone vyriausiuoju klubo treneriu tapo buvęs Alžyro rinktinės žaidėjas Ismaël Bouzid. Po sezono ekipa nukrito į Antrąjį divizioną (ketvirta pakopa).

## Pavadinimų kaita
* 1923–1940: FC Steinfort
* 1940–1944: FK Steinfort
* 1944–2007: FC Sporting Steinfort
* 2007–2019: Sporting Club Steinfort
* 2019–: FC Steinfort

## Sezonai

|}

|}

## Pasiekimai

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia raudona balta apranga. 
* Išvykose rungtyniauja raudona arba juoda raudona apranga.

## Garsenybės
*  Stéphane Gillet, vartininkas (2009–2010 m.)
*  Ismaël Bouzid, vyr. treneris (2021 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
Baltupėnai

**Baltupėnai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Žukų, dešiniajame Nemuno krante. Kaimo rytuose – Pagėgių savivaldybės ir Jurbarko rajono riba (rytinė kaimo dalis yra Jurbarko rajone).

## Istorija

Baltupėnų kaimas () pirmą kartą paminėtas šaltiniuose 1539–1540 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Johanesas Endriušaitis (1898–1979), lietuvninkų kilmės Vokietijos dailininkas, specializavęsis peizažų, portretų ir religinės tapybos srityse;
* Augustas Endriušaitis (1899–1990), lietuvninkų kilmės Vokietijos dailininkas, specializavęsis peizažų, portretų ir gyvūnų tapyboje;
* Vytautas Šeinauskas (1938–2003), Lietuvos kompozitorius, grafikas ir pedagogas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Mociškiai

**Mociškiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Vilkyškių, kairiajame Jūros upės krante, abipus kelio . Per Jūrą nutiestas Mociškių tiltas.

## Istorija

Mociškiai pirmą kartą paminėti 1665 m. sudarytame Ragainės apskrities žemėlapyje. 1736 m. šaltinyje paminėti 2 žmonės.

XIX a. pradžioje ūkininkų kaime buvo 25 gyventojai 7 sodybose. XIX a. viduryje laisvųjų šatulininkų kaime buvo 73 gyventojai 47 sodybose. Mociškiai valdė 808 margus ir 19 rykščių žemės. Artimiausia mokykla buvo Vėžininkuose. Pro Mociškius vedė plentas Mikytai–Smalininkai, Tilžės–Pagėgių–Smalininkų siaurasis geležinkelis su Mociškių stotele, pastatyti tiltai per Jūrą ir jos senvages.

XX a. pradžioje kaime buvo užeigos namai, paštas, sodybų grupė prie plento, keli viensėdžiai palei Jūrą. 1905 m. lietuvininkai sudarė daugumą – 62,1 % gyventojų. 1941 m. Mociškių seniūnijoje (priklausė Nausėdai, Nausėdėliai, Naujiena) buvo 301 gyventojai. Sovietmečiu kaimas sunyko, kapinės suniokotos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naujininkai (Pagėgiai)

**Naujininkai** (seniau ***Užtamsiai***) – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Vilkyškių, piečiau Giluvės.

## Istorija

Naujininkų kaimas kūrėsi į šiaurės rytus nuo dabartinės gyvenvietės. Iki XX a. vidurio vadinosi Užtamsiais. Sovietmečiu persikėlė į buvusios Naujienos vietovę.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nausėdai (Vilkyškiai)

**Nausėdai** (arba ***Nausėdžiai, Pagirys***) – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Vilkyškių, prie kelio , Mociškių miško pakraštyje.

## Istorija

XVIII a. pabaigoje Šereitlaukio valsčiuje ir Viešvilės parapijoje minimi treji Nausėdai – girios pakraščiuose įsikūrusių naujakurių gretimos gyvenvietės (kulmiškasis dvarelis, paveldimąja teise žemę valdžiusių ūkininkų kaimas ir karališkųjų valstiečių kaimas). Netrukus į pietryčius nuo jų, girios laukymėje, įkurti dar vieni Nausėdai – avininkystės ūkis (). XIX a. viduryje pastaroji gyvenvietė jau valdė per 840 ha žemės, joje gyveno 34 žmonės – kulmiškių ir laisvųjų paveldėtojų teises turėję kaimiečiai. Laikyti 44 arkliai, 136 galvijai, 115 avių, 44 kiaulės. Vaikai lankė Vėžininkų kaimo mokyklą. Per ateinančius kelioliką metų kaimo gyventojų žymiai padaugėjo: 1871 minimi 182 kaimiečiai, gyvenę 13 sodybų su 29 butais. Amžiaus pabaigoje kaimo plėtra sulėtėjo; 1905 m. surašyti 194 gyventojai ir 17 sodybų su 35 butais, valdyta 798 ha žemės.

Kaimas nukentėjo per Pirmąjį pasaulinį karą, o po karo prisidėjo ir ūkinė suirutė. 1923 m. Klaipėdos kraštas kartu su Nausėdais atiteko Lietuvai, priskirtas naujajai Pagėgių apskričiai, Žukų parapijai. Kadangi šalia buvo dar trys gyvenvietės tuo pačiu pavadinimu, Lietuvos Respublikos valdžia kaimą pervadino *Pagiriu*. 1925 m. kaime gyventa 160 žmonių, valdyta 771 ha žemės. Būta stambesnių ir mažesnių sodybų, daugiabučių namų darbininkams. Toliau nuo kaimo branduolio, Vilkyškių–Viešvilės paplentėje stovėjo girininkijos sodyba ir kelios mažos sodybėlės. Rytuose plytėjo didelis pievų ir ganyklų plotas, kitose pusėse buvo dirbami laukai.

Antrojo pasaulinio karo pabaigoje, artėjant frontui, kaimo gyventojai prievarta evakuoti į Vokietijos gilumą. Po karo kaimui grąžintas *Nausėdų* pavadinimas. Buvusių didžiųjų sodybų raudonplyčiuose tvartuose ir daržinėse įrengtos vietos ūkio fermos. Sovietmečiu ir vėliau kaimas sunyko, pastatai lopyti, nevykusiai perdirbinėti ar nugriauti.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Opstainėliai

**Opstainėliai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Vilkyškių, šalia Opstainio kaimo, dešiniajame Jūros upės krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Opstainys

**Opstainys** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Vilkyškių, dešiniajame Jūros upės krante. 1 km į šiaurę nuo kaimo, miške, auga aštuoniolikos kamienų Raganų eglė. Kaimas yra Rambyno RP paribyje. Į šiaurės vakarus nuo kaimo stūkso Opstainių I piliakalnis ir Opstainių II piliakalnis.

## Istorija

Kaimas ilgą laiką buvo Ryprūsiuose, jame buvo valsčiaus centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Marija Tautkuvienė-Piliutytė (g. 1939 m.), chorvedė, pedagogė.

## Šaltiniai
Pagenaičiai

:: *Apie kaimą Jurbako rajone žr. [[Pagenaičiai (Jurbarkas)]]*.

**Pagenaičiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Žukų.

## Istorija

XX a. pradžioje per kaimą nutiestas Pagėgių–Smalininkų siaurasis geležinkelis, prie kurio įrengta Pagenaičių geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sokaičiai

:: *Apie kaimą Raseinių rajone žr. [[Sokaičiai (Raseiniai)]]*.

**Sokaičiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Vilkyškių, dešiniajame Nemuno krante.

## Etimologija

Senasis kaimo vietovardis ***Lėgučiai*** yra kilęs iš prie pat esančio Lagyčio ežero. Dabartinis Sokaičių pavadinimas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs iš kaime gyvenančios Sakaičių šeimos.

## Istorija

Sokaičiai pirmą kartą paminėti 1394 m. šaltinyje Lėgučių vietovardžiu. 1665 m. žemėlapyje kaimas minimas Sokaičių pavadinimu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stygliškiai

**Stygliškiai** (arba ***Stigliškiai***) – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Vilkyškių, kairiajame Jūros upės krante.

## Istorija

Stygliškiuose ir jų apylinkėse keturiose vietose kūrėsi Nausėdų gyvenvietės – valstietiškieji šiaurėje (), paveldimieji šiaurės vakaruose (), kulmiškieji vakaruose () ir avininkystės ūkis pietryčiuose (). Šios atskiros gyvenvietės žymimos bent iki XX a. tarpukario. Dabartiniai Stygliškiai apima tris iš jų (išskyrus avininkystės ūkį).

1785 m. paminėtas Šereitlaukio valsčiaus kulmiškasis dvaras, įsikūręs kertamos girios pakraštyje. XX a. tarpukariu Lietuvai užėmus Klaipėdos kraštą gyvenvietėms suteikti lietuviški vardai. Tuo metu kulmiškieji Nausėdai pavadinti Stigliškiais ir buvo palivarkas (17 gyv.), priklausęs girininkijos dvaro apygardai Jūravos valsčiuje, o kitos trys gyvenvietės buvo Vėžininkų valsčiuje – paveldimieji Nausėdai pavadinti Bališkiais (48 gyv.), valstietiškieji Nausėdai – Nausėdėliais (33 gyv.), o avininkystės ūkis pavadintas Pagiriu (160 gyv.).

Sovietmečiu valstietiškieji, paveldimieji ir kulmiškieji Nausėdai sujungti į vieną Stygliškių gyvenvietę, o buvusiam avininkystės ūkiui suteiktas Nausėdų vardas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Žagmantėliai

**Žagmantėliai** (arba ***Mažieji Žagmantai***) – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Vilkyškių, dešiniajame Jūros upės krante, į vakarus nuo Žagmantų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maratas Kulachmetovas

**Maratas Kulachmetovas** (; g. 1959 m.) – Rusijos armijos generolas majoras (2001), vadovaujantis Rusijos taikdariams Pietų Osetijoje.

Gimė 1959 m. Penzoje, kariškių šeimoje.
1980 m. baigė Leningrado S. Kirovo karo mokyklą ir buvo paskirtas motorizuotų šaulių būrio vadu Leningrado karinėje apygardoje. Karinėje karjeros perėjo visas pakopas pradedant būrio vadu ir baigiant divizijos vadu.

1991 m. baigė *M. Frunzės karo akademiją*.
2001 m. baigė *Generalinio štabo karo akademiją*.

2001–2003 m – Šiaurės Kaukazo karinės apygardos 19-osios motošaulių divizijos vadas.
2004 m. paskirtas *Mišriųjų taikos palaikymo pajėgų* (*Смешанными силами по поддержанию мира*) Gruzijos ir Pietų Osetijos konflikto zonoje vadu. Jis pakeitė generolą majorą Sviatoslavą Nabzdorovą.

## Apdovanojimai
* Rusijos Gynybos ministerijos medalis „Už kovinės sandraugos stiprinimą“ (2006)
* Rusijos Užsienio reikalų ministerijos pasižymėjimo ženklas „Už indėlį į tarptautinį bendradarbiavimą“ (2007)
* Garbės ordinas (2008 m. spalio 6 d.)

## Nuorodos
* Командующий Смешанными силами по поддержанию мира в зоне грузино-осетинского конфликта Генерал-майор КУЛАХМЕТОВ Марат Минюрович
1896 m. vasaros olimpinių žaidynių medalių lentelė

Straipsnyje pateikiamos 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse, pirmose naujaisiais laikais vykusiose olimpinėse žaidynėse, dalyvavusios šalys pagal medalių skaičių. Žaidynėse dalyvavo 241 atletas iš 14 šalių, vyko 43 rungtys iš 9 sporto šakų 

## Medalių skaičius
Pateikiama pilna dalyvavusių šalių lentelė pagal pelnytų medalių skaičių. Paryškinta šalis, kurioje vyko žaidynės.

## Išnašos
Reaktyvinė artilerija

**Reaktyvinė artilerija** (, *ракетная артиллерия*; ) – antžeminė artilerija, ginkluota *reaktyvinėmis salvinės ugnies sistemomis* (reaktyviniais salviniais leistuvais). Tai sistemos, šaudančios tik raketiniais sviediniais. Paprasti pabūklai, galintys šaudyti tiek aktyviniais, tiek reaktyviniais (ar aktyviniais – reaktyviniais) sviediniais, reaktyvinei artilerijai nepriskiriami.

Vienas geriausiai žinomų reaktyvinės artilerijos ginklų – tarybinė Аntrojo pasaulinio karo metu sukurta *[[katiuša|BM-13 Katiuša]]*.

Reaktyvinė artilerija dėl salvinės prigimties ir palyginti mažo nevaldomų reaktyvinių sviedinių taiklumo efektyvi prieš plotinius taikinius. Šaudant į taškinius taikinius šaudmenis naudoja neefektyviai.
Pastaraisiais metais, atsiradus padidinto taiklumo ir valdomiems reaktyviniams sviediniams, salviniai įrenginiai darosi taiklesni.

Reaktyvinė artilerija yra:
* velkamoji – salvinis leistuvas įrengtas ant velkamojo lafeto, būdingo velkamajai artilerijai. Pvz., Antrojo pasaulinio karo laikų 150 mm kalibro šešiavamzdis *[[Nebelwerfer]]*.
* savaeigė – ant ratinės ar vikšrinės važiuoklės:
** ratinė – įrengiami padidinto pravažumo sunkvežimio ar ratinio šarvuočio bazėje. Pvz., BM-13 Katiuša ar *[[BM-21 Grad]]*.
** vikšrinė – įrengiami vikšrinio šarvuočio ar tanko bazėje. Pvz., JAV *[[M270 MLRS]]*.

Laivuose įrengtos reaktyvinės salvinės sistemos reaktyvinei artilerijai nepriskiriamos.


Image:Nebelwerfer 41 2.jpg|Vokietijos Nebelwerfer (1940)
Image:BM 13 and BM 21 TBiU 7.jpg|Šaudo BM-13 Katiuša
Image:1372 bm 21 grad.JPG|Tarybinis reaktyvinis salvinis leistuvas BM-21 Grad sunkvežimio Ural-375 bazėje
Image:9a52 smerch.jpg|Tarybinė 300 mm kalibro reaktyvinė salvinė savaeigė BM-30 Smerč''
Josh Duhamel

** Josh David Duhamel **(g. 1972 m. lapkričio 14 d.) – JAV aktorius, modelis.

## Filmografija
### Filmai

{| border="2" cellpadding="3" cellspacing="0" style="margin: 1em 1em 1em 0; background: #f9f9f9; border: 1px #aaa solid; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|- bgcolor="#CCCCCC" align="center"
! width="75"|Metai
! width="205"|Filmas
! width="170"|Vaidmuo
|-
| 2002
| *[[The Picture of Dorian Gray]]*
| Dorian Gray
|-
| 2004
| *[[Win a Date with Tad Hamilton!]]*
| Tad Hamilton
|-
| 2006
| *[[Turistas]]*
| Alex
|-
| 2007
| *[[Transformeriai (2007 filmas)|Transformers]]*
| Captain William Lennox
|-
| rowspan="2" | 2009
| *[[When in Rome]]*
| Nick Beamon
|-
| *[[Transformers: Revenge of the Fallen]]*
| Captain William Lennox
|-
| rowspan="2" | 2010
| *[[Life as We Know It]]*
| Tad Hamilton
|-
| *[[The Romantics]]*
| Tom McDevon
|-

### Televizija

## Apdovanojimai ir nominacijos
John Michael Talbot

**Džonas Maiklas Talbotas** (; g. 1954 m. gegužės 8 d., Oklahomoje) – amerikiečių katalikų dainininkas, dainų autorius, gitaristas, televizijos laidų vedėjas. Įkūrė vienuolišką bendruomenę *Gailestingumo broliai ir seserys* ().

## Albumai
* 1. Reborn (1972)
* 2. John Michael Talbot (1976)
* 3. The New Earth (1977)
* 4. The Lord’s Supper (1979)
* 5. Beginnings / The Early Years (1980)
* 6. Come to the Quiet (1980)
* 7. The Painter (1980)
* 8. For the Bride (1981)
* 9. Troubadour of the Great King (1981)
* 10. Light Eternal (1982)
* 11. Songs For Worship Vol. 1 (1982)
* 12. No Longer Strangers (1983)
* 13. The God of Life (1984)
* 14. Songs For Worship Vol. 2 (1985)
* 15. The Quiet (1985)
* 16. Be Exalted (1986)
* 17. Empty Canvas (1986)
* 18. The Heart of the Shepherd (1987)
* 19. Quiet Reflections (1987)
* 20. The Regathering (1988)
* 21. Master Collection (1988)
* 22. The Lover and the Beloved (1989)
* 23. Come Worship the Lord Vol. 1 (1990)
* 24. Come Worship the Lord Vol. 2 (1990)
* 25. Hiding Place (1990)
* 26. The Birth of Jesus (1990)
* 27. The Master Musician (1992)
* 28. Meditations in the Spirit (1993)
* 29. Meditations from Solitude (1994)
* 30. Chant from the Hermitage (1995)
* 31. The John Michael Talbot Collection (1995)
* 32. The Talbot Brothers Collection (1995)
* 33. Brother to Brother (1996)
* 34. Our Blessing Cup (1996)
* 35. Troubadour for the Lord (1996)
* 36. Table of Plenty (1997)
* 37. Hidden Pathways (1998)
* 38. Pathways of the Shepherd (1998)
* 39. Pathways to Solitude (1998)
* 40. Pathways to Wisdom (1998)
* 41. Quiet Pathways (1998)
* 42. Spirit Pathways (1998)
* 43. Cave of the Heart (1999)
* 44. Simple Heart (2000)
* 45. Wisdom (2001)
* 46. Signatures (2003)
* 47. City of God (2005)
* 48. Monk Rock (2005)
* 49. The Beautiful City (2006)
* 50. Living Water 50th (2007)
* 51. Troubadour Years (2008)

## Išnašos

## Nuorodos
* John Michael Talbot svetainė (anglų k.)
* ''The Brothers and Sisters of Charity''
*
Marija Rūta Babarskienė

**Marija Rūta Babarskienė** (g. 1946 m. rugpjūčio 6 d. Raudėnai, Kuršėnų valsčius) – Lietuvos gydytoja kardiologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.

## Biografija
1970 m. baigė Kauno medicinos institutą, 1996 m. habilituota biomedicinos mokslų daktarė.

1970–1973 m. dirbo Respublikinės Kauno klinikinės ligoninės gydytoja. Nuo 1973 m. Kauno medicinos instituto (nuo 1998 m. Kauno medicinos universitetas) Kardiologijos instituto mokslinė bendradarbė, nuo 1981 m. Klinikinės kardiologijos laboratorijos vedėja, nuo 2001 m. Kauno medicinos universiteto Kardiologijos klinikos Lėtinės išeminės širdies ligos sektoriaus vadovė. Nuo 2000 m. profesorė.

## Mokslinė veikla
Mokslinio darbo svarbiausia sritis – išeminės širdies ligos klinikinė eiga, gydymas ir prognozė.

## Bibliografija
* Antrinė išeminės širdies ligos profilaktika, su kitais, 1999 m.
* Širdies ligos, vadovėlis, 2001 m.

## Šaltiniai
Vincas Babilius (1903)

**Vincas Babilius** (1903 m. sausio 7 d. Kalnėnuose, Jurbarko valsčius – 1986 m. balandžio 25 d. Kaune) – Lietuvos inžinierius, liejininkystės specialistas, technikos mokslų kandidatas.

## Biografija
1932 m. baigė Vytauto Didžiojo universitetą, 1936 m. – Paryžiaus aukštąją liejininkystės mokyklą.

1936–1940 m. dirbo Ginklavimosi valdyboje ir Tyrimų laboratorijoje. 1940–1946 m. Vytauto Didžiojo universiteto, 1946–1948 m. Celiuliozės ir popieriaus technikumo dėstytojas.

1953–1955 m. gamyklos „Neris“ vyriausiasis inžinierius. 1954 m. technikos mokslų kandidatas. 1955–1961 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos dėstytojas, 1957–1960 m. Mašinų remonto ir metalų technologijos katedros vedėjas. 1961–1977 m. Kauno politechnikos instituto dėstytojas, nuo 1958 m. docentas.

## Atminimo įamžinimas
* 1998 m. vasario 22 d. KTU Mechanikos fakulteto, Metalų technologijos katedros liejininkystės mokslo laboratorijoje (AB „Kauno ketaus liejykla“, R. Kalantos g. 49) atidengta memorialinė lenta su bareljefu (skulpt. Vladas Žuklys).
* 1998 m. vasario 23 d. V. Babiliaus vardas suteiktas KTU Liejininkystės mokslo laboratorijai.

## Bibliografija
* Metalininko žinynas, su kt., 1961 m.
* Atspariojo špižiaus su sferoidiniu grafitu gamyba ir terminis apdirbimas, su Borisu Liaudžiu, 1962 m.
* Kaip taupyti metalą, 1963 m.

## Šaltiniai
Aurimas Babkauskas

**Aurimas Babkauskas** (1946 m. sausio 1 d. Panevėžys – 1991 m. birželio 11 d. ten pat, palaidotas Ramygalos g. kapinėse) – lietuvių teatro ir kino aktorius.

## Biografija
Tėvas Bronius Babkauskas. 1963–1972 m. ir 1981–1991 m. Panevėžio dramos teatro, 1972–1976 m. Jaunimo teatro aktorius. Panevėžio dramos teatre sukūrė daugiau, kaip 40 vaidmenų. Filmavosi Lietuvos kino studijos, „Lenfilm“, „Belarusfilm“, 15 vaidmenų sukūrė televizijos filmuose.

## Vaidmenys
**Panevėžio dramos teatre**:
* Andrius, Juozas Grušas. Pražūtingas apsvaigimas, 1967 m.
* Bifas, Arturas Mileris. Komivojažerio mirtis, 1968 m.
* Moska, Benas Džonsonas. Volponė, 1971 m.
* Levborgas, Henrikas Ibsenas. Heda Gabler, 1972 m.
* Saljeris, Peteris Šaferis. Amadeus, 1983 m.
* Rudvalis, Romas Gudaitis. Atversk, angele, laiko knygą, 1984 m.
* Kulyginas, Antonas Čechovas. Trys seserys, 1985 m.
* Laurynas, Justinas Marcinkevičius. Katedra, 1988 m.

**Jaunimo teatre**:
* Martas, Enis Vetema. Vakarienė penkiems, 1972 m.
* Rimūnas, Kazys Inčiūra. Gulbės giesmė, 1975 m.

**Kine**:
* Sūnūs išeina į mūšį, Belarusfilm, 1969 m., rež. Viktoras Turovas
* Žaizdos žemės mūsų, LKS, 1971 m., rež. Marijonas Giedrys
* Kelias į Riubecalį, Lenfilm, 1972 m., rež. Adolfas Bergunkeris
* Varnas – Sadūto tūto, LKS, 1975 m., rež. Almantas Grikevičius
* Markizas ir piemenaitė, 1978 m., rež. Algimantas Dausa
* Velnio sėkla, LKS, 1979 m., rež. Algimantas Puipa
* Kaimynai, 1979 m., rež. Vidmantas Bačiulis
* Potvynis 1981 m., Belarusfilm, rež. Vladimiras Četverikovas
* Žalčio karūna, LTV, 1985 m., rež. Bronius Talačka
* Lauryno tėvas – Šešiolikmečiai, LKS, 1986 m., rež. Raimundas Banionis
* Petras Matūzas – Benjaminas Kordušas, 1986 m., rež. Vidmantas Bačiulis, LTV
* Savaitgalis pragare, LKS, 1987 m., rež. Almantas Grikevičius, Avtandilas Kvirikašvilis, Vytautas Žalakevičius
* Vilius Karalius, 1988, rež. Vidmantas Bačiulis, LTV.

## Šaltiniai
Gintautas Jurgis Babonas

**Gintautas Jurgis Babonas** (1941 m. spalio 2 d. Vilniuje – 2024 m. balandžio 26 d. ten pat) – Lietuvos fizikas.

## Biografija
1963 m. baigė Vilniaus universitetą. 1967–1970 m. studijavo Lietuvos mokslų akademijos Puslaidininkių fizikos instituto aspirantūroje, 1970 m. apgynė fizikos mokslų kandidato disertaciją. 1991 m. habilituotas fizinių mokslų daktaras.

Nuo 1963 m. Fizikos ir matematikos instituto laborantas, inžinierius, jaunesnysis mokslinis bendradarbis. Nuo 1970 m. Puslaidininkių fizikos instituto mokslinis bendradarbis, sektoriaus vadovas, laboratorijos vadovas, vyriausiasis mokslo darbuotojas. Nuo 1993 m. Vilniaus Gedimino technikos universiteto dėstytojas, nuo 1995 m. profesorius.

Buvo Optinės inžinerijos tarptautinės draugijos narys.

Palaidotas Rokantiškių kapinėse.

## Mokslinė veikla
Mokslinio darbo svarbiausios kryptys – kietųjų kūnų optinių savybių tyrimai, medžiagotyra. Paskelbė per 250 mokslinių straipsnių.

## Bibliografija
* Puslaidininkių elektroninė struktūra ir optiniai spektrai. Monografija, vienas autorių, 1987 m., rusų kalba

## Įvertinimas
* 2000 m. Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžius

## Šaltiniai
Bagdonas (Šilalė)

**Bagdonas** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Šiauduvos, kairiajame Yžnės krante.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Biržiškis (1932–2025) – kelių inžinierius, visuomenės bei politinis veikėjas.

## Šaltiniai
Baltkalnis

**Baltkalnis** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Laukuvos, kairiajame Lokystos krante.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1917 m. spalio 3 d. Baltkalnyje gimė poetas, žurnalistas, redaktorius, Australijos lietuvių visuomenės veikėjas Juozas Almis Jūragis.

## Šaltiniai
Baubliai (Laukuva)

**Baubliai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Laukuvos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Buciškė

**Buciškė** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Požerės. Už 1 km į pietryčius nuo kaimo stūkso Medvėgalis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bučiai (Šilalė)

**Bučiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Šiauduvos.

Netoliese yra memorialas, pasislėpęs už miškelio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Rubšys (1923–2002) – prelatas.
* Teresė Ūksienė (1931–2025) – poetė, pedagogė, Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

## Šaltiniai
Dainiškė (Šilalė)

**Dainiškė** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Laukuvos, kairiajame Lokystos krante, į vakarus nuo jos ištakų. Šalia pasibaigia kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dargaliai

**Dargaliai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Požerės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Stasys Žilys (1924–2021), katalikų dvasininkas ir archyvaras, tapytojas ir rašytojas, vertėjas.

## Šaltiniai
Degutaliai

**Degutaliai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Laukuvos, prie Lokystos aukštupio ir kelio . Stovi Žemaičių plento Lokystos tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai