open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skirsnemuniškiai III

**Skirsnemuniškiai III** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, tuojau į vakarus nuo Skirsnemunės.

Kaimo pavadinimas – ilgiausias (16 raidžių) iš vieno žodžio sudarytas gyvenvietės pavadinimas Lietuvoje (kartu su Baltramiejiškiais).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Siraičiai

:: *Apie kaimą Kelmės rajone žr. [[Siraičiai (Kelmė)]]*.

**Siraičiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 14 km nuo Gadūnavo, prie vakarinio Telšių pakraščio. Kolektyviniai sodai. Šalia teka Durbinas, kurio pakrantėse yra miesto kapinės bei Siraičių kapinynas. 1901 m. kaime aptiktas Siraičių lobis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Slabada (Lavoriškės)

**Slabada** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje. Kaimas išsidėstęs abipus Vilnelės upės, plento  24 kilometre. Seniūnaitijos centras. Veikia Slabados kaimo bendruomenė. Čia įsirengęs observatoriją astronomas megėjas Henrik Selevič.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Smiltynai I

**Smiltynai I** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Domeikavos, Neries dešiniajame krante, šalia Lapių miestelio. Pro kaimą teka upelis Lapienė, eina kelias .

Įrengtas Smiltynų parkas, esantis privačioje teritorijoje, ties sodų bendrija „Lapėnė“.

## Gyventojai

## Galerija

Smiltynai.jpg|Smiltynų tvenkiniai
Smiltynų kapinės.JPG|Smiltynų kapinės


## Šaltiniai
Sosdvaris

**Sosdvaris** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurės vakarus nuo Pakruojo, 8,5 km į pietvakarius nuo Pašvitinio, Mūšos kairiajame krante. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias , atsišakoja . Stovi tarpukariu statytas Sosdvario tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sriubiškiai

:: *Apie kaimą Jūžintų seniūnijoje žr. [[Sriubiškiai (Jūžintai)]]*.

**Sriubiškiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Pandėlio, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (įkurta 1956 m.). Šiauriau kaimo telkšo Sriubiškių tvenkinys, prateka Lėvens aukštupys.

## Istorija

I pasaulinio karo metais pro kaimą nutiestas Skapiškio–Suvainiškio geležinkelis, čia įrengta Sriubiškių geležinkelio stotelė, veikusi iki 1960 m. LTSR laikais – „Lėvens krantų“ kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė pradinė mokykla (įkurta 1917 m.), biblioteka, kultūros namai.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stanaičiai

**Stanaičiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Garliavos, prie kelio . Kaimo pietuose praeina Kauno–Kybartų geležinkelis, čia seniau yra buvusi Stanaičių geležinkelio stotelė (neišlikusi).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stanislavavas

**Stanislavavas** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių. Seniūnaitijos centras. Išlikę Stanislavavo dvaro pastatai, yra biblioteka (nuo 1953 m.), darželis-mokykla. Gamtos paminklas – Stanislavavo ąžuolas.

## Etimologija

XVIII a. kaimas vadinosi ***Jukiške***, vėliau pervadintas dvaro savininko Stanislavo Chaleckio garbei (dvarininkinis vietovardis).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Statikai

**Statikai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybės centrinėje dalyje, prie Storės upelio, tarp kelių  ir , faktiškai vakarinis Ukmergės priemiestis. Seniūnaitijos centras. Vyrauja daugiabučiai namai. Iki kaimo veža Ukmergės miesto viešasis transportas.

## Istorija

Tarybiniais metais Statikai pateko į Deltuvos apylinkę, veikė biofabrikas (įkurtas 1979 m.) ir tarpūkinė gyvulių sėklinimo įmonė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stirbiai

**Stirbiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Vėžaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Staniūnai

**Staniūnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, prie kelio , tarp Nevėžio ir Žagienio upių. Seniūnaitijos centras. Iš rytų prieina Staniūnų miškas. Kaimo vardu pavadintas Staniūnų tvenkinys telkšo už 2 km į pietus.

## Istorija

Kaimas Stanevičių pavadinimu minimas 1556 m., kaip vienas iš 9 kaimų, iš kurių per valakų reformą sudaryta Menėnų vaitija. Kaimui tuo metu skirta 11 valakų vidutinės žemės. 1580 m. revizijos dokumentuose kaimas jau vadinamas Staniūnais. 1859 m. paminėtas Staniūnų dvaras. Per II pasaulinį karą Staniūnuose sušaudyta >100 Staniūnų ir Panevėžio gyventojų (daugiausia žydų). 1969 m. dalis kaimo prijungta prie Panevėžio.

Sovietmečiu buvo Darbo raudonosios vėliavos ordino Staniūnų veislinės paukštininkystės ūkis, buvo auginamos mėsinės vištos.

## Gyventojai

1738 m. gyveno 7 šeimos.

## Šaltiniai
Stankiškiai

:: *Apie kaimą Švėkšnos seniūnijoje žr. [[Stankiškiai (Švėkšna)]]*.

**Stankiškiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Kintų, derlingoje lygumoje tarp Kuršių marių ir Minijos. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias, jungiantis vieškelius  ir . Verčiamasi daugiausia pienine gyvulininkyste.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Strumbagalvė

**Strumbagalvė** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Aštriosios Kirsnos, prie tokio pat pavadinimo Kirsnos intako. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Po II pasaulinio karo apylinkėse veikė Dainavos apygardos, Šarūno partizanų rinktinės partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stumbrės

**Stumbrės** – kaimas Rietavo savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Rietavo, prie . Žvyro telkinys. Kaimą supa Užpinikio ir Stumbrių miškai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1911 m. spalio 21 (naujuoju stiliumi – lapkričio 3) d. gimė kunigas Liudvikas Šarkauskas.

## Šaltiniai
Sugintai

:: *Apie kaimą Raseinių rajone žr. [[Sugintai (Raseiniai)]]*.

**Sugintai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Žemaičių Naumiesčio. Išlikęs buvusios Žemaičių Naumiesčio Šv. Aleksandro Neviškio cerkvės pastatas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sujetai

**Sujetai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Smilgių. Seniūnaitijos centras. Veikia Smilgių mokyklos skyrius.

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose Sujetų dvaras paminėtas gana vėlai − 1852 m. Tada čia buvo statomas magazinas. Dvaras priklausė Karpiams, o vėliau vedybų keliu atiteko Meištavičiams.

1903 m. dvare gyveno 84, o 1923 m. − 106 žmonės. Kaimas čia atsirado pokario metais, kai Sujetai tapo *Salomėjos Nėries kolūkio* pagrindine gyvenviete. Vėliau kaimas buvo *Smilgių kolūkio* pagalbinė gyvenvietė. 1959 m. Sujetuose gyveno 129, 1970 m. − 131, 1987 m. − 209, 2001 m. − 213 gyventojų.

Nuo 1932 m. iki šių dienų Sujetuose veikia pradinė mokykla. Pokario metais ji buvo išaugusi į septynmetę, aštuonmetę, o nuo 1964 m., dėl mažo mokinių skaičiaus, vėl pradinė.

Sujetų dvaro parkas − gamtos paminklas. Tai mišraus tipo parkas su vyraujančiais landšaftinio plano elementais. Prie parko yra 1975 m. atidengtas paminklinis akmuo su Salomėjos Nėries bareljefu (aut. St. Buziliauskas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sungailiškiai

**Sungailiškiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, prie krašto kelio . Iki Tauragės yra 10 km, iki Pagramančio – 5 km. Kaime yra parduotuvė, paminklų dirbtuvė, gaisrinė, iki 2011 m. veikė pradinė mokykla (Pagramančio mokyklos skyrius). Kaimo pakraščiu prateka Jūra, netoliese yra Sungailiškių žvyro karjeras (nuo 1975 m.), jame išgaunamas žvyras keliams tvarkyti, čia 1985 m. nutiesta autokroso trasa ir kasmet rengiamos vienas įvairaus lygio autokroso varžybos. Ilgus metus šalia dabartinio žvyro karjero Sungailiškiuose buvo Tauragės rajono atliekų sąvartynas, jis rekultivuotas, apsodintas pušaitėmis, o naujasis sąvartynas buvo įkurtas Ližiuose.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs nuo Sungailos dvaro vardo (dvarininkinis vietovardis), kadangi gyvenvietė išaugo senojo dvaro valdose. Sungailiškiai anksčiau vadinosi ***Pajūriu*** (vandenvardinis vietovardis nuo Jūros upės). Pirmasis žinomas Sungaila (mirė 1433 metais) ėjo Kauno seniūno pareigas, buvo Ldk Vytauto Didžiojo bendražygis.

## Istorija

Kaimas išaugęs senojo dvaro valdose. Sungailiškiai anksčiau vadinosi ***Pajūriu***. Pirmasis žinomas Sungaila (m. 1433 metais) ėjo Kauno seniūno pareigas, buvo Ldk Vytauto Didžiojo bendražygis.

Pirmą kartą vietovė netiesiogiai aprašyta 1561 m. Jurbarko valsčiaus inventoriuje, jame aprašomos čia plytėjusios Mikalojaus Sungailavičiaus žemės. Dvaras rašytiniuose šaltiniuose minimas XVII a. XVIII a. dvarą valdė jau Gorodeckiai, vėliau Urbanavičiai ir jų palikuonys. Urbanavičių giminės palikuonys užėmė LDK valstybės tarnautojų pareigas (stalininkų, taurininkų ir pan.), buvo aktyvūs reformacijos šalininkai. Jie giminiavosi su tokiomis giminėmis kaip Bilevičiai, Romeriai, Gordon, Mackevičiai. Mecenavo Kelmės reformatų bažnyčios statybą, kurios koplyčioje ir buvo laidojami. Urbanavičių giminė valdė ne tik Sungailiškių bet ir Mažonų, Šakviečio dvarus. Karo gydytojas Feliksas Šaucilovas vedė Jadvygą Urbanavičiūtę ir kartu su ja iki nacionalizavimo valdė Sungailiškių dvarą. Jie abu yra palaidoti Pagramančio miestelio kapinėse. Sungailiškių dvaro apylinkėse yra dvaro kapinaitės, kuriose yra palaidoti Urbanavičių giminės giminaičiai (Gordon ir pan.), dalyvavę 1863 metų sukilime. Dvaro turtą išgrobstė ir dvarą sudegino pokario laiku 1947 m. Paskutinė savininkė J. Urbanavičiūtė-Šaucilovienė paskutines savo gyvenimo dienas praleido Pagramančio apylinkėse, slėpdamasi nuo pokario laikotarpio persekiojimų pas vietinius gyventojus. Dvaro centras buvo ant kairiojo Jūros upės kranto. Jame buvo dviejų aukštų gyvenamasis namas (1947 m. jis sudegė), linų džiovykla, arklidės, kiaulidė, jauja. Dauguma pastatų statyta XIX a., išlikusi mūrinė linų džiovykla, dalis arklidžių, plūkto molio tvartas, remontuotas 1863 m., pokario metais pertvarkytas. 1923 m. dvare gyveno 60 gyventojų.

1913 m. kaime įkurta pradžios mokykla, čia ji veikė iki 2011 m. 1929–1940 m. veikė lentpjūvė ir malūnas. Kaime dar yra betoniniu stiebu koplytstulpis su Pietos skulptūra, statytas 1942 m.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Sungališkiuose gyveno ir mokėsi Neringa Mikėnaitė-Krapikienė, vėliau dirbusi LR Finansų Ministerijoje.

## Šaltiniai
Suvalkai (Vilkaviškis)

**Suvalkai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Vilkaviškio, prie kelio . Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Struikai

**Struikai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, kairiajame Balčios krante, prie Šilalės miesto rytinės ribos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stragnai II

**Stragnai II** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybės pietvakariuose, 1 km į rytus nuo Priekulės, kairiajame Minijos krante. Stovi Stragnų koplyčia-mauzoliejus. Šiaurėje yra buvusi dvarvietė Stragnai I. Pro kaimą eina kelias , o iš rytų juosia Priekulės aplinkkelis ().

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš upėvardžio *Stragnà* (<  'klampynė').

## Istorija

Kaimas susikūręs buvusiame istoriniame Stragnų dvare. 1663 m. Kulmo teisėmis jį įsigijo Otto Feldgendrew, vėliau buvo daug savininkų. 1913 m. savininkas Fritz Gleich.

2023 m. sausio 5 d. pralaužus pylimą kaimą užliejo Minijos upė.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Suvalkėliai

:: *Anksčiau Suvalkėliais vadinta [[Adamarina]] Vilkaviškio rajone*.

**Suvalkėliai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Jungėnų. Yra Suvalkėlių geležinkelio stotelė.

## Istorija

XX a. pradžioje dvaras vadinosi Aukštutiniai Suvalkėliai, o kaimas – Žemutiniai Suvalkėliai. Sovietmečiu abi gyvenvietės sujungtos.

Pavadinimas „Aukštutiniai Suvalkėliai“ buvo ilgiausias sudurtinis vietovardis Lietuvoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svetlica

**Svetlica** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Gulbiniškių, prie geležinkelio. Seniūnaitijos centras. Veikė Valavičių mokyklos skyrius. Susikūrusi kaimo bendruomenė.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sviliai (Biržai)

**Sviliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Vabalninko, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Į pietus nuo Svilių yra mitologinis Trišakių akmuo, dar vadinamas *Batakmeniu, Čebatoriumi*.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Sviliuose gimė:
* Tomas Paliulis (1846-1922) visuomenės veikėjas, knygnešys.

## Šaltiniai
Šašiai

**Šašiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 4,5 km į pietryčius nuo Grinkiškio, prie Valinės upokšnio. Keliai į Grinkiškį, Kairėnus, Skėmius, Gudžiūnus. Yra uždarytas Grinkiškio mokyklos skyrius, kaimo kryžius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šatijai

**Šatijai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Lapių. Išlikęs Šatijų dvaras (pastatytas 1889 m.). Rytiniu kaimo pakraščiu teka Staviščių upelis, pietvakarių pusėje auga Staviščių miškas. Molio telkinys. Kolektyviniai sodai, sodų bendrija.

## Istorija

Šatijai (*Sethen*), kaip minima Hermano Vartbergiečio Livonijos kronikoje, 1362 m. buvo nuniokoti kryžiuočių, vadovaujamų magistro Arnoldo. Taip pat kaimas minimas XIV a. Kryžiuočių karo kelių į Lietuvą aprašymuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiauliškiai

**Šiauliškiai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Prienų, tuoj į pietus nuo Čiudiškių, tarp Šventupės ir Eglinės upelių. Pietvakariuose siekia Prienlaukio ežerą. Praeina kelias . Prienų šile stūkso Šiauliškių akmuo (gamtos paminklas).

Kaimas gatvinis.

## Istorija

1932 m. įsteigta pradinė mokykla.

Iki 1954 m. – Šiauliškių apylinkės centras. TSRS metais buvo komunistės Marijos Vasiliauskaitės vardu pavadinto kolūkio centrinė gyvenvietė.

Paminkliniu kryžiumi įamžinti 1952 m. vasario 7 d. partizanų rėmėjos Gerulienės sodybos bunkeryje žuvę Tauro apygardos Geležinio Vilko rinktinės Vyčio tėvūnijos grupės vadas Vytautas Gudynas-Spindulys, partizanai Kazimieras Barštys-Stumbras, Algirdas Antanas Gerulis-Šaulys ir Juozas Lisajus-Šarūnas.

## Gyventojai

## Galerija

Šiauliškiai, ženklas.JPG|Atvažiuojant nuo Prienlaukio pusės
Šiauliškiai, gatvė.JPG|Senojo kaimo gatvė
Sodyba, Šiauliškiai.JPG|Apleista sodyba
Šiauliškiai, vienkiemis.JPG|Pamiškės vienkiemis (0,3 km į šiaurės vakarus nuo Šiauliškių akmens)
2019. Šiauliškių akmuo.JPG|Šiauliškių akmuo ir partizano kapas


## Šaltiniai
Šauliai I

**Šauliai I** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Zarasų, prie Vaisinės upelio, netoli Vaisinio ir Samavo ežerų. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Toliau vakaruose prasideda Gražutės regioninis parkas ir miškas.

## Istorija
TSRS laikais buvo Čiapajevo kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šeriai

**Šeriai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Kavarsko, kairiajame Šventosios krante. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1967 m.). Praeina kelias . Yra nebeveikiančios kapinės (1989 m. jose pastatytas kryžius, autorius A. Girnys).

## Istorija

Anksčiau čia buvo Jakūbavos dvaras.

1923 m. kaime buvo 28 sodybos. 1935 m. kaimas buvo išskirstytas į vienkiemius. 1949 m. Šeriai buvo įjungti į kolūkį „Žalgiris“, 1965–1992 m. Jakšiškio tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. LTSR laikais veikė felčerių ir akušerių punktas, biblioteka.

## Gyventojai

Šeriuose 1883 m. gimė kunigas Feliksas Dėdelė, 1948 m. – verslininkas leidėjas Petras Kalibatas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Šikšniai (Pakruojis)

**Šikšniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 2,5 km į pietvakarius nuo Guostagalio, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Šalia kaimo yra Tričių piliakalnis, Dovydiškio dvaras.

2024 m. buvo atnaujinta stovinti koplytėlė su ornamentuotu kryželiu bei Švč. Mergelės Marijos skulptūra.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilai (Šilalė)

**Šilai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Šilalės, prie kelio . Pro kaimą teka Ašutis, aplink – miškeliai. Kaime stovi mūrinė koplytėlė, pastatyta 1939 m. balandžio 5 dieną, perstatyta 1991 metais. Apylinkėse – Lietuvos partizanų kapavietės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilelis

**Šilelis** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Raudondvario, prie pačios Nemuno ir Nevėžio santakos. Kaime yra Šilelio dvaro archeologinė dvarvietė, aptikta akmens amžiaus stovyklavietė.

## Istorija

Kai kurie istorikai mano, kad santakoje buvo Virgalės sala, kurioje kryžiuočiams 1362 m. sugriovus pilį, buvo pastatyta nauja pilis ir pavadinta Naujuoju Kaunu. Galbūt kažkur netoliese iki Lietuvos krikšto buvo vaidilučių saugoma Ramovė, o 1398 m. spalio 12 d. pasirašyta Salyno sutartis.

Į vakarus nuo dabartinio kaimo aptiktas Šilelio dvaras. Gyventojų teigimu, ši vieta anksčiau vadinta ***Šenkaime***.

Tarpukariu Šilelis buvo žvejų ir sielininkų kaimas, kuriame gyveno lietuviai, vokiečiai ir lenkai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Lauriūnas (1924–1991), kunigas, jėzuitas, švietėjas
* Vladas Dautartas (1927–2000), rašytojas

## Galerija

Nevėžio-Nemuno santaka.JPG|Nevėžio (kairėje) ir Nemuno santaka iš Šilelio kaimo pusės
Nemuno-Nevėžio santaka nuo Pyplių piliakalnio.JPG|Vaizdas į Šilelį iš kitos Nemuno pusės (nuo Pyplių piliakalnio)
Šilelis. Dviračių takas prie Nemuno.JPG|Dviračių takas
Šilelis. Raudondvario naujosios kapinės.JPG|Vaizdas į naująsias Raudondvario kapines


## Šaltiniai
Šiūlėnai

:: *Apie kaimą Rimšės seniūnijoje žr. [[Šiūlėnai (Rimšė)]]*.

**Šiūlėnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Naujojo Daugėliškio, 2,5 km nuo sienos su Baltarusija. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka. Pro kaimą eina keliai  ir .

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kildinamas iš spėjamo asmenvardžio **Šiūlėnas*, plg. pavardė *Šiūlỹs*.

## Istorija
Šiūlėnai Daugėliškio parapijos metrikose minimi 1706 metais. XIX a. pab. pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių.

Lenkmečiu veikė „Ryto“ draugijos mokykla (iki 1930 m.).

Nuo 1941 m. priklausė Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui, buvo apylinkės centras. Nuo 1950 m. – Ignalinos rajono Šiūlėnų apylinkės centras, vėliau priklausė Kačergiškės, Naujojo Daugėliškio apylinkėms. Tarybiniais metais – „Pergalės“ kolūkio centrinė gyvenvietė. Buvo mokykla (nuo 1940 m. pradinė, 1959–1962 m. septynmetė, 1961–1970 m. – aštuonmetė, iki 2006 m. – pradinė), kultūros namai (nuo 1958 m.), biblioteka (nuo 1950 m.), medicinos punktas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šyškrantė

**Šyškrantė** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, Rusnės saloje, 1 km į šiaurę nuo Rusnės. Seniūnaitijos centras. Įsikūrusi Atmatos kairiajame krante, priešais Šyšos žiotis, prie kelio tarp Rusnės ir Uostadvario.

## Istorija

Seniau su kitame krante esančiu Šyšos kaimu sudarė bendrą gyvenvietę (1910 m. joje gyveno 931 gyv.).

## Gyventojai

## Žemėlapis

## Šaltiniai
Šlavėnai

**Šlavėnai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Anykščių, prie kelio Anykščiai–Kurkliai. Seniūnaitijos centras.

## Geografija

Pro kaimą iš pietryčių į šiaurės rytus teka Šlavė – kairysis Šventosios intakas. Mitologinis paminklas – Marčiupio akmuo.

## Istorija

XVI a. jau paminėtas Šlavėnų dvaras. Kaimas 1699 m. minimas Molėtų metrikų knygose.

2006 m. dalis kaimo perduota Anykščių miestui.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Šnipeliškis

**Šnipeliškis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Kupiškio, prie kelio , šalia Šepetos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šikšniai (Tauragė)

**Šikšniai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Sartininkų, tarp Kulmenos ir Sartės upelių, netoli Šilutės rajono ribos. Seniūnaitijos centras. Pietiniu pakraščiu eina plentas . Į pietvakarius nuo kaimo plyti pelkė Plynoja.

Kaime yra XIX–XX a. įkurtos veikiančios evangelikų liuteronų kapinės. Čia palaidotas mokytojas kraštotyrininkas Jonas Bicka (1900–1977 m.), jis tarpukario metais Klaipėdoje išleido „Tikybos knygeles“, 1938 m. kartu su F. Tumasu išleido „50 gražiausių Mažosios Lietuvos padavimų“. Kapinėse yra kalvio darbo ornamentuotų kryžių. Prie kapinių kelio yra medinis ženklas su užrašu - „Evangelikų Liuteronų Kapinaitės“.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo asmenvardžio *Šikšnỹs, Ši̇̀kšnius*.

## Istorija
Kaimas buvo įsikūręs šalia sienos su Vokietija. XX a. pr. buvo Šikšnių kaimas ir pašto skyriaus gyvenvietė Raseinių apskrities Sartininkų valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilagalys

**Šilagalys** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Panevėžio. Seniūnaitijos centras. Įsikūręs svarbioje transporto kryžkelėje (, , ). Veikia „Dominari“ logistikos centras. Yra biblioteka, medicinos punktas, kultūros namai.

Kryžkelėje pastatyti Baltijos kelio atminimo ženklai.

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose Šilagalys minimas nuo 1585 m. XIX a. minimas kaip Panevėžio apskrities kaimas. 1863 m. spalio 10 d. Antano Mackevičiaus sukilėliai ties Šilagaliu surengė pasalą poručiko Vicianskio 50 pėstininkų ir 10 kazokų būriui. 1933 m. įkurta pradinė mokykla.

LTSR metais kaimas buvo „Aušros“ kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė felčerių ir akušerių punktas, kultūros namai, biblioteka.

2014 m. patvirtintas Šilagalio herbas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Štadviliai

**Štadviliai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3,5 km į vakarus nuo Zarasų, prie Nikajaus upelio. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Yra biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švendriškiai

**Švendriškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Skirsnemunės, prie krašto kelių  ir  sankryžos. Švendriškių kaimas yra Skirsnemunės kaimo bendruomenės narys nuo 2007 m. pradžios.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kazimieras Biliūnas (1919–1979), obojininkas, birbynininkas, pedagogas.
* Antanas Gailius (1951–), poetas, vertėjas, Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatas.

## Šaltiniai
Šventa

**Šventa** – gatvinis kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Švenčionių, šalia kelio Švenčionys–Ceikiniai. Seniūnaitijos centras, Sirvėtos regioninio parko direkcija. Yra biblioteka (nuo 1954 m.), Šventos pilkapis, išlikęs Šventos dvaras, auga 26 liepų pavėsinė, Šventos ąžuolas (gamtos paminklas).

## Geografija

Per gyvenvietę praeina kelias . Netoliese yra dubaklonis, rytuose plyti nedidelis Šventos miškas, driekiasi Šventos ozas.

## Istorija

Apylinkėse aptikta pilkapių, kuriuose rasta IX–XII a. degintų žmonių ir nedegintų žirgų kapų.

Sovietmečiu buvo M. Šumausko kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šventupiai

**Šventupiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Krekenavos, prie Šventupio. Praeina kelias . Seniūnaitijos centras. Kaime stovi nykstantis vėjo malūnas.

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Algimanto apygardos, Žaliosios partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Galerija

Šventupiai, prie malūno.JPG|Vėjo malūnas
2. Šventupiai, malūnas.JPG|Vėjo malūnas
2. Šventupiai, ženklas.JPG|Riboženklis
Šventupiai, kryžius.JPG|Senas kryžius
Šventupiai, kapinės.JPG|Kaimo kapinės


## Šaltiniai
Švobiškis

**Švobiškis** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Joniškėlio. Seniūnaitijos centras. Stovi Švobiškio evangelikų reformatų bažnyčia, veikia Joniškėlio mokyklos pradinio ugdymo skyrius, biblioteka. Archeologijos paminklas Švobiškio akmuo su „dubeniu“. Piečiau gyvenvietės teka Mūša, telkšo Švobiškio tvenkinys.

## Etimologija

Švobiškis – dvarininkinis vietovardis, kilęs nuo dvarininkų Švobų pavardės.

## Istorija

Kadaise šios vietovės priklausė Pamūšio valdai. Rašytiniuose šaltiniuose Pamūšis pirmąkart minimas 1510 m.

Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Povilas Snarskis (1889–1969 m.), botanikas, profesorius.
* Liubomiras Laucevičius (1905–1993 m.), gydytojas terapeutas, mokslų daktaras.

## Galerija

Vaizdas:Svobiskio tiltas per Musa is vakaru puses.JPG ‎ |Švobiškio tiltas per Mūšą iš vakarų pusės
Vaizdas:Svobiskio tiltas per Musa is pietryciu puses.JPG ‎ |Švobiškio tiltas per Mūšą iš pietryčių pusės 
Vaizdas:Svobiskio tiltas per Musa is siaures vakaru puses.JPG |Švobiškio tiltas per Mūšą iš šiaurės vakarų pusės


## Šaltiniai

*
Talkoniai

**Talkoniai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Pumpėnų, prie *[[Via Baltica]]* () plento. Rytiniu pakraščiu teka Įstro upė. Stovi Baltijos kelio atminimo ženklas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Alfonsas Lipniūnas (1905–1945) – kunigas, kankinys

## Šaltiniai
Tartokas (Šalčininkai)

**Tartokas ** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Šalčininkų. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

XX a. kaime veikė Šalčininkų geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tamošiai

**Tamošiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 11 km į šiaurės vakarus nuo Veliuonos, prie Mituvos ir Gausantės upių. Seniūnaitijos centras. Yra Gausantiškių Antano Valaičio pagrindinė mokykla, biblioteka. Veikia Tamošių kaimo bendruomenė.

## Gyventojai


Tamošiai, gatvė.JPG|Gatvė per Tamošius
Tamošiai, buv. kultūros centras.JPG|Buvęs kultūros centras


## Šaltiniai
Tarnėnai

**Tarnėnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Tarnėnuose 1951 m. birželio 28 d. gimė agronomas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Pavelas Duchovskis.

## Šaltiniai
Taujūnai

**Taujūnai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybės viduryje, 3 km į šiaurės rytus nuo Naujojo Daugėliškio, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra Janionių biblioteka, veikiančios kapinės, kapinių koplyčia.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš spėjamo asmenvardžio **Taujūnas* (plg. pavardė *Taujė́nas*).

## Istorija
Taujūnai Daugėliškio parapijos metrikose minimi 1706 metais. XVIII a. iš Seniškio buvo perkelta bažnyčia. 1915 m. joje buvo įsteigta kaizerio karinė ligoninė. 1915 m. bažnyčia sudegė. Kaimas priklausė Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui.

Lenkmečiu veikė „Ryto“ draugijos mokykla (iki 1935 m.). Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei, buvo Moliakalnio tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. Veikė pradinė mokykla, kultūros namai, biblioteka, medicinos punktas.

## Gyventojai

## Galerija

Taujūnai 30288, Lithuania - panoramio (7).jpg|Kapinių koplyčia
Taujūnai 30288, Lithuania - panoramio (23).jpg|Ūkiniai pastatai
Taujūnai 30288, Lithuania - panoramio (8).jpg|Kaimo gatvė


## Šaltiniai
Taurupys

**Taurupys** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Ariogalos, ant Dubysos slėnio šlaito, netoli kelio . Pro kaimą teka Dubysos intakas Taurupys.

## Istorija

LTSR laikais – Ariogalos sodininkystės ūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tausiūnai

**Tausiūnai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Eišiškių, apie 0,5 km nuo Lietuvos ir Baltarusijos valstybės sienos. Seniūnaitijos centras. Telkšo Tausiūnų tvenkinys ant Ditvos. Praeina kelias . Kitoje sienos pusėje – Daugirdiškės, Paditvė.

## Gyventojai
XIX a. pab. Tausiūnai buvo valstybinis kaimas Lydos apskrities Eišiškių valsčiuje, Bratomiežių seniūnijoje. ~1886 m. čia gyveno 27 katalikai, 25 musulmonai ir 5 žydai.

Pagal Lenkijos valdžios 1921 m. Lenkijos gyventojų surašymą atliktą surašymą kaime gyveno 158 žmonės, iš kurių visi lenkai.

### Žymūs žmonės
* Juozas Lakis (g. 1943 m.), sociologas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.
* Vaclovas Lakis (g. 1947 m.), ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.
* Renata Cytacka (g. 1975), teisininkė, politikė

## Šaltiniai
Teizininkai

**Teizininkai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Teizų.

## Istorija

Pokario metais apylinkėse veikė Tauro apygardos, Perkūno partizanų rinktinės, Vito Bučinsko (Klajūno) „Mindaugo“ partizanų būrio partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Terešiškės

**Terešiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybės pietuose, 25 km nuo Vilniaus, apsuptas pušynų; greta Drebulynės miškas. Seniūnaitijos centras. Per gyvenvietę teka Galinės upė, yra 2 parduotuvės, važiuoja priemiestinis autobusas. Aplink gyvenvietę įsikūrusios 6 sodų bendrijos. Yra Terešiškių geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Titoniai

:: *Apie kaimą Pašvitinio seniūnijoje žr. [[Titoniai (Pašvitinys)]]*.

**Titoniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Pamūšio, prie Mūšos upės. Seniūnaitijos centras. Šiame kaime yra J. Paukštelio biblioteka, kurioje yra muziejus.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Titoniuose gimė karinis veikėjas, pulkininkas, gydytojas Baltrus Atkočiūnas (1885–1974).
* Titoniuose gimė Juozas Paukštelis (1899–1981), rašytojas, prozininkas, dramaturgas, vertėjas.

## Šaltiniai
Tolkūnai (Alytus)

**Tolkūnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Miroslavo, prie kelio . Netoli kaimo stūkso Žilvios piliakalnis (Tolkūnų piliakalnis).

## Istorija

Sovietmečiu kaimas priklausė „Obelijos“ kolūkiui. Čia buvo įkurtas kolūkio parkas, kurį 7 ha plotuose užveisė kolūkiečiai – jie per talkas čia pasodino daug medžių, dekoratyvinių krūmų, nutiesė takus. 1982 m. minint rašytojo V. Krėvės 100-ąsias gimimo metines liaudies meistras Ipolitas Užkurnis čia pastatė medines skulptūras, kurios vaizduoja rašytojo kūrinių herojus. Parkas pavadintas „Dainavos legenda“.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Tolkūnuose gimė katalikų prelatas, pedagogas, kapelionas Ignas Starkus (1888–).

## Šaltiniai
Totorinė

**Totorinė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trakiniai

**Trakiniai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Kalnujų, kairiajame Šaltuonos krante. Kitame upės krante yra Pašaltuonys III, o į vakarus nuo kaimo – Šaukliai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Traksėdis

**Traksėdis** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, prie Lyties upės ištakų ir jos kairiajame krante. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Treinoji

**Treinoji** – buvęs kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, dešiniajame Šunijos krante, Lomių pašonėje. Treinojoje yra Lomių dvaras.

## Istorija

2011 m. prijungtas prie Lomių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trepai

**Trepai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Skaudvilės ir 1 km į vakarus nuo Vėluikių, dešiniajame Inkstilo krante. Kaime šis upelis užtvenktas šešis kartus ir yra suformuoti šeši Trepų tvenkiniai. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka. Kaimo vakarinėje pusėje yra Trepų parkas.

## Istorija

Trepų kaimas rašytiniuose šaltiniuose minimas 1575 m., ši vietovė priklausė ir Trapėnų žemei, minimai Kryžiuočių karo kelių į Lietuvą aprašymuose 1363 m. ir 1390 m. Čia buvo Trepų dvaras ir palivarkas, dabar išlikusi tik jų dalis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tūbinės I

:: *Apie gretimą mažesnį kaimą žr. [[Tūbinės II]].*

**Tūbinės I ** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Balsių, dešiniajame Jėrubyno krante. Tūbinių seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka, paštas (LT-75047), stovi Tūbinių Dievo Apvaizdos bažnyčia. Šalia bažnyčios stovi Tūbinių Šv. Kryžiaus koplyčia (1823 m.), senosiose kapinėse – Tūbinių kapinių koplyčia (1823 m.), daug liaudiškų ir senų kryžių. Stovi Vytauto Didžiojo paminklas. Pro kaimą eina kelias , iš pietų juosia Tūbinių miškas.

## Istorija

Tūbinės pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose minimos 1561 m. Jurbarko valsčiaus inventoriuje, o 1562 m. – Šiauduvos valsčiaus inventoriuje. Rugsėjo 14 dieną būdavo rengiama mugė. 1794 m. minimas Tūbinių dvaras ir kaimas, kurį sudarė 15 kiemų. XIX a. minimas miestelis ir dvaras Raseinių apskrities Pajūrio valsčiuje.

1937 m. įkurta parapija.

LTSR laikais – „Nemuno“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė ryšių skyrius (nuo 1939 m.), felčerių ir akušerių punktas (nuo 1956 m.), mokykla (nuo 1911 m.), biblioteka (nuo 1950 m.). XX a. devintajame dešimtmetyje Tūbinės I sujungtos su Tūbinėmis II, bet vėliau vėl atskirtos. 2019 m. patvirtintas Tūbinių herbas.

|}

## Vytauto Didžiojo paminklas

1929–1930 m. mokytojo Zigmo Jauniaus iniciatyva Tūbinėse buvo pastatytas betoninis trikampis paminklas Vytautui Didžiajam. Trijose paminklo plokštumose buvo atvaizduoti Vyčio, Gedimino bareljefai bei valstybės 10-mečio atkūrimo simbolika. Prie paminklo valstybinių švenčių bei kitų progų metu rinkdavosi vietiniai gyventojai, organizuodavo renginius jaunalietuviai, pavasarininkai, šauliai. 1964 m. paminklas buvo nugriautas. Paminklo viršūnę puošusį geležinį kryžių-saulutę išsaugojo Tūbinių kaimo gyventojal Juzefa Benėtaitė bei Katauskių šeima. 2015 m. kryžius perduotas Šilalės Vlado Statkevičiaus muziejui.

2015 m. paminklas buvo atkurtas (architektas – Antanas Plaipa, skulptorius – Osvaldas Neniškis). Originalus paminklas stovėjo A. Stulginskio ir Gardavos gatvių sankryžos trikampyje – šiuo metu neišlikusioje erdvėje. Atstatytas sklype arčiau klebonijos, šalia A. Stulginskio gatvės. Paminklo aukštis be kryžiaus – 2,95 m, su kryžiumi – 3,72 m. 2018 m. sausio 18 d. įrašytas į Kultūros paveldo registrą (unik. kodas ).

## Gyventojai

## Galerija

Tūbinių informacinis stendas.JPG|Tūbinių informacinis stendas
Akmuo Tūbinių Vytauto paminklui.JPG|Atminimo akmuo senojo Tūbinių Vytauto paminklo vietoje
Tūbinių medžio paminklas.JPG|Kunigaikštį Vytautą vaizduojantis medžio paminklas, 2015 m. pastatytas prie bendruomenės namų
Tūbinių ženklas.JPG|Riboženklis kelyje Balsiai–Kaltinėnai, nuo Šilalės pusės
Tūbinių kalvarijos, XIV stotis.JPG|Viena iš atnaujintų kalvarijų koplytėlių (XIV stotis)
Tūbinės I, vaizdas nuo bažnyčios.JPG|Vaizdas nuo bažnyčios: restauruotas medinis kryžius, šventoriaus vartai


## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* 
* Išsami Tūbinių istorija (tubiniuistorija''.lt'')
Tulnikiai

**Tulnikiai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 7 km į šiaurę nuo Mažeikių, prie Ašvos upės ir Tulnikių tvenkinio. Šiauriniu pakraščiu teka Alksnupis.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Tribonys

**Tribonys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Šalčininkų, pasienyje su Baltarusija. Seniūnaitijos centras. Veikia J. Sniadeckio gimnazijos skyrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Triškoniai

**Triškoniai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybės centrinėje dalyje, 6 km į vakarus nuo Linkuvos, prie kelių  ir . Seniūnaitijos centras. Veikia Triškonių pagrindinė mokykla, biblioteka, stovi koplytstulpis. Turi savo herbą. 2009 m. kaimas paminėjo savo 410-tąjį jubiliejų. Kaime veikia moterų, senjorų klubai. Į šiaurės rytus nuo kaimo auga Triškonių miškas.

## Istorija

1950–1963 m. buvo Triškonių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tulpiakiemis

**Tulpiakiemis** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, prie Nekulės bei Obels santakos ir kelio  atšakos. Yra Siesikų mokyklos pradinio ugdymo skyrius. Seniūnaitijos centras. Kaimas priklauso Pagirių parapijai. Yra veikiančios kapinės su jose išlikusia Rudominų šeimos koplyčia, Tulpiakiemio dvaras (gretimame Paobelyje). Netoliese aptiktas Tulpiakiemio kapinynas.

## Istorija

Tulpiakiemis susikūrė Paobelio dvaro žemėse. 1950–1977 m. buvo Tulpiakiemio apylinkės centras. LTSR laikais – kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė felčerių ir akušerių punktas, pradinė mokykla, kultūros namai, biblioteka.

## Gyventojai

## Galerija

Tulpiakiemis, ženklas.JPG|Vietovardžio ženklas
Tulpiakiemis, kapinių suolas.JPG|Vaizdas nuo kaimo kapinių
Tulpiakiemis, kapinių koplyčia.JPG|Kapinių kalnelis su koplyčia
Tulpiakiemis, laukas.JPG|Kaimo kraštovaizdis


## Šaltiniai
Tuščiauliai

**Tuščiauliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Nemenčinės. Seniūnaitijos centras. Kaimas stovi Neries dešiniajame krante, miškų apsuptyje. Kelias į Nemenčinę. Būdingos nausėdijos, vasarnamiai. Dalis kaimo faktiškai yra atskira gyvenvietė – Gėla. Ties Tuščiauliais Neryje yra 320 m ilgio rėva. Gali būti, kad tai K. Tiškevičiaus minima Tunčių/Šokių (*Tańcy*) rėva arba Filuto rėva.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Udraliai

**Udraliai** – kaimas centrinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurę nuo Mosėdžio, Bartuvos pakrantėje, greta plento . Seniūnaitijos centras. Veikia Mosėdžio gimnazijos pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Kaimo pietvakariniame pakraštyje, Pasirvydžio miškelyje buvo apeiginis akmuo su dubeniu, 1968 m. perkeltas į Kretingą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Uogaliai

**Uogaliai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, tuoj į šiaurę nuo Kintų, šalia Kintų miško. Eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Upninkėliai

**Upninkėliai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Upninkų, netoli dešiniojo Šventosios kranto. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias .

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Didžiosios Kovos apygardos, "A" partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ūta

**Ūta** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės pietryčiuose, 4 km į pietryčius nuo Inturkės, prie plento . Seniūnaitijos centras.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs iš  – „lentpjūvė“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užežerė

**Užežerė** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybės pietvakariuose, 1 km į pietryčius nuo Sedos, prie kelių  ir , netoli Sedos ežero. Per Varduvą nutiestas Sedos aplinkkelio tiltas. Pietvakariuose prateka Sruoja. Seniūnaitijos centras. Senos kapinaitės, stovi kryžius kaimo kryžkelėje.

## Istorija
XIX a. pab. buvo kaimas ir dvaras Telšių apskrities Sedos valsčiuje; dvaras buvo Gadūnų valda.

1950–1957 m. buvo Užežerės apylinkės centras, S. Neries kolūkio centrinė gyvenvietė.

Nuo 1962 m. veikė kultūros namai.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Užgiriai (Telšiai)

**Užgiriai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Telšių, Užgirių miške, prie Durbinio upelio ir kelio . Užgirių seniūnaitija. Plyti kolektyvinių sodų masyvas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užsieniai

**Užsieniai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra Keturnaujienos paštas (LT-71053).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užubaliai

**Užubaliai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Alytaus, prie Žirgupės ir Mikasos upelių. Praeina plentas . Gamtos paminklas – Užubalių liepa.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Užubaliuose gimė teisininkas Petras Vladas Danisevičius (1921–2024).

## Šaltiniai
Užukenė

**Užukenė** (arba ***Užukinė***) – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Kenos ir 3 km į pietus nuo Rukainių. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užunevėžiai

:: *Apie bažnytkaimį Anykščių rajone žr. [[Užunvėžiai]]*.

**Užunevėžiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, tuoj į pietus nuo Raguvos, Nevėžio kairiajame krante. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užušiliai

**Užušiliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km nuo Biržų. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka.

## Istorija

1611 m. pirmą kartą kaimas paminėtas istoriniuose šaltiniuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Literatūra
* Užušiliai (sud. Angelė Skeberdytė-Jurevičienė). – Panevėžys: Panevėžio spaustuvė, 2007. – 238 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-694-34-2
Vabalai (Šilalė)

**Vabalai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, Laukuvos miestelio rytiniame pakraštyje. Pro kaimą eina keliai:
* 
* 
* Pietuose 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užlieknis

**Užlieknis** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, netoli kelio , 9 km į pietus nuo Babrungo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užpjauniai

**Užpjauniai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Sintautų, prie Mockupio upelio, vakaruose siekia Nopaitį. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Užpjauniai kartu su Keturnaujiena ir Užsieniais faktiškai sudaro vieną stambią gyvenvietę (bendrai vadinama Keturnaujiena), tačiau adiministraciškai didžioji (šiaurės vakarinė) šios gyvenvietės dalis yra Užpjaunių kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vabaliai (Radviliškis)

**Vabaliai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės rytuose, 2 km piečiau Sidabravo. Stūkso du Vabalių akmenys „su dubeniu“ – archeologijos paminklai.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Linkevičius (1927–2026) – literatūros tyrinėtojas, pedagogas, redaktorius, vertėjas.

## Šaltiniai
Vaičlaukis

**Vaičlaukis** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Alvito, prie kelio . Šiauriau kaimo teka Širvinta. Išlikusios Vaičlaukio kaimo senosios kapinės.

## Istorija

Istoriniuose šaltinuose kaimas minimas nuo 1613 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vainočiai

**Vainočiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Tryškių, prie kelio  ir geležinkelio Vilnius–Klaipėda. Vainočiuose stovi Tryškių geležinkelio stotis. Šiauriau Vainočių auga Pabalvės miškas, pietuose teka Žemalės upelis. Per Virvytę nutiestas Ubiškės–Vainočių geležinkelio tiltas. 

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas nuo asmenvardžių **Vainočius, *Vainotas* (plg. pavardės *Vainonis, Vainys*).

## Istorija
Vainočiai šaltiniuose minimi nuo 1563 m., tada buvo 4 valakai žemės.1834 m. veikė parapinė mokykla. XIX a. pab. kaimas pateko į Šiaulių apskrities Tryškių valsčių.

LTSR laikais – Kaunatavos sodininkystės tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė. Nuo 1945 m. veikė pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vaišvilai

**Vaišvilai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Pajevonio, prie kelio . Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Ilona Jukonienė (g. 1959 m.), botanikė briologė.

## Šaltiniai
Vaitkuškis

**Vaitkuškis** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, greta magistralės , Šventosios slėnio viršutinės terasos pakraštyje. Kaime yra Kosakovskių rezidencija buvusių anglų neogotikos stiliaus dvaro rūmų, sugriautų per II pasaulinį karą, liekanos: oranžerija ir perstatytas bokštas. Stūkso Vaitkuškio piliakalnis (Lapiakalnis).

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs nuo vyriško asmenvardžio *[[Vaitkus]]* – vietovė XVI a. priklausė Vaitkui (dvarininkinis vietovardis).

## Istorija

XVI a. įsikūrė Vaitkuškio dvaras, klestėjęs XIX a.

Sovietmečiu buvo tarybinio ūkio gyvenvietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vaitkuškyje gimė ATR politinis ir karinis veikėjas, pulkininkas Juozapas Dominykas Kosakovskis (1771–1840).
* Genovaitė Dambrauskienė (1940–2024), darbo teisės specialistė, teisėtyrininkė, MRU profesorė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Kosakovskių šeimos archyvas
Vaivadiškės

:: *Apie kaimą Molėtų rajone žr. [[Vaivadiškės (Molėtai)]]*.

**Vaivadiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Sudervės, šalia kelio  ir Koplyčankos upelio. Kaimą aptarnauja VVT – 63 autobusas (stotelė „Vaivadiškės“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Valatkoniai

**Valatkoniai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Baisogalos, prie kelių ,  ir .

Gretimame miške, į Baisogalos pusę, stūkso du paminkliniai rieduliai (archeologijos paminklai) – Velnio akmuo bei Angelo akmuo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Valavičiai

**Valavičiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Jungėnų, prie Gulbino upelio. Seniūnaitijos centras. Telkšo Valavičių tvenkinys. Iki 2010 m. veikė Valavičių pagrindinė mokykla (dab. Liudvinavo Kazio Borutos vidurinės mokyklos Valavičių skyrius), biblioteka, paštas (LT-69056). Už 1 km į rytus eina kelias .

## Istorija

XIX a. pabaigoje buvo Valavičių kaimas ir palivarkas Keturvalakių parapijoje. 1837 m. Valavičių dvaras padovanotas generolui Tornau. Dvaro valdai priklausė Parisovščinos, Navininkų, Pliumbėnų, Tabarų, Ėgliškių, Tarprubežių, Pasūduonės ir Guldynės kaimai.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Galerija

Valavičiai, biblioteka.JPG|Biblioteka
Valavičiai, tvenkinys.JPG|Tvenkinys


## Šaltiniai
Valėnai

:: *Apie kaimą Ignalinos rajone žr. [[Valėnai (Ignalina)]]*.

**Valėnai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Kretingalės, prie Babrūnės upelio. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Netoliese stūkso Valėnų piliakalnis.

## Etimologija
Vietovardžio pavadinimas – asmenvardinės kilmės, iš pavardės. Gali būti, kad kaimo vardas ilgainiui sulietuvėjo, nes pirmieji užrašymai *Wallen* nebūtinai rodo priesagą *-ėn-*, kuri šio krašto asmenvardžiams nebuvo būdinga. Iki XIX a. vardo formose buvo ir kitas asmenvardis *Gedkantas* (*Wallen Gedkandt*), kuris šiose apylinkėse pasitaikė ne kartą.

## Istorija
Valėnai priklausė vokiečių valdytam Klaipėdos kraštui.

1785 m. Valėnai buvo karališkasis kaimas su 10 sodybų. 1905 m. turėjo Vytaučių kaimo bendruomenės statusą. Mokykla įsteigta XVIII a. I pusėje, 1937 m. ją lankė 37 mokiniai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Valmantiškiai

**Valmantiškiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, vakariniame Vilkijos pakraštyje, prie kelio .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Alfonsas Vincentas Ambraziūnas (1933–2020), skulptorius.

## Šaltiniai
Valpainiai

**Valpainiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Kražių. Netoliese teka Kražantė, kaimas yra dešiniajame jos krante. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Galerija

Valpainiai, parduotuvė.JPG|Prie parduotuvės
Valpainiai, ženklas.JPG|Riboženklis


## Šaltiniai
Vanagai (Klaipėda)

**Vanagai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Agluonėnų, prie Gruodės upelio. Seniūnaitijos centras. Nusidriekęs palei Agluonėnų–Aisėnų kelią. Stovi Vanagų evangelikų liuteronų bažnyčia (pastatyta 1909 m.), yra Vanagų kaimo etnografinės kapinės.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Vãnagas* (šis iš ,  ‚plėšrus paukštis‘).

## Istorija
1785 m. minėtas kaip *Ragschillen-Mickutt* arba *Wannagen* – Įsruties apskrities, Priekulės valsčiaus karališkasis kaimas su 8 ugniakurais. 1889 m. įsteigta pradinė mokykla.

Kaimas XIX a. priklausė Priekulės parapijai. 1901 m. įsteigta atskira Vanagų parapija.

1919 m. Vanaguose įsteigta jaunimo draugija „Eglė“, priklausomybės Lietuvai metais (1923–1939 m.) veikė Lietuvos šaulių sąjungos būrys, „Santaros“ draugijos skyrius.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė ir iki 1921 m. gyveno rašytoja Ieva Simonaitytė (1897–1978). Gimtinės vietą žymi V. Majoro sukurta medžio skulptūra. Gimtąjį kaimą ji pavaizdavo garsiame romane „Aukštujų Šimonių likimas“.


Kunigo namas2.JPG|Klebonija
Vanagai, Simonaityės sodyba, ženklas.JPG|Lankytino objekto rodyklė
Vanagai, Simonaitytė. Sodybos vieta.JPG|Medžio skulptūra I. Simonaitytės gimtinėje


## Šaltiniai

*
Valakėliai

**Valakėliai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Pasvalio, prie plento . Yra pagrindinė mokykla, biblioteka.

## Istorija
1964 m. Valakėlių gyvenvietėje pastatyta Valakėlių pagrindinė mokykla.

2023 m. sausio 13 d. šalimais esančiame Pasvalio Vienkiemio kaime sprogo Lietuvos–Latvijos dujotiekio sistemos atkarpa. Dujotiekis degė atvira liepsna, siekianti apie 50 metrų aukščio. Dėl sprogimo evakuotas šalimais esantis Valakėlių kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Varinė

**Varinė** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, prie pat pietinių Ukmergės pakraščių (Pašilės). Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vanagiai

**Vanagiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Žemaičių Naumiesčio. Stūkso Vanagių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Varkujai

**Varkujai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybės rytuose, 5 km į šiaurės rytus nuo Debeikių, 6 km į šiaurės vakarus nuo Vyžuonų. Seniūnaitijos centras. Priklauso Vyžuonų parapijai (Utenos raj.).

Yra neveikiančios kapinaitės, šalia Varniškių ežerėlio stūkso Kartakalnio piliakalnis.

## Istorija
Ukmergės apskrities seniūnijų 1765 metų inventoriuose minima, jog sodžius priklausė didžiajam kunigaikščiui.

1927 m. Varkujų kaimo žemes (605,87 ha plotą) išdalijo į vienkiemius.
## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Skardžius (g. 1913 m.), ekonomistas.
* Aleksandras Guobys (1932–2019), teatrologas, humanitarinių mokslų daktaras.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Varkujai (anyksta.lt)
*
Varpučiai

:: *Apie kaimą Vilkaviškio rajone žr. [[Varpučiai (Vilkaviškis)]]*.

**Varpučiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Berčiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai