Tinteliai (Kretinga)

**Tinteliai** – kaimas pietvakarinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 6 km į šiaurę nuo Kretingos, Akmenos kairiajame ir jos intako Burkštino dešiniajame krantuose. Teritorijos plotas – 200,51 ha. 

## Etimologija
Vietovardis kilo nuo žodžio *tintelis (tintalas)*, kuriuo apibūdinama tai, kas nukarę, tintaluoja (tinteliuoja, tintiliuoja), tabaluoja. Šiuo vardu Lietuvoje vadinami tik du kaimai: antrasis yra Kūlupėnų seniūnijoje. 

Rašytiniuose šaltiniuose toponimas rašomas: , , . Vietos gyventojai vietovę vadina .

## Geografija

Ribojasi su Kurmaičiais, Traidžiais, Klibiais ir Padvariais. Palei vakarinį kraštą teka patvenkta Akmena (Padvarių tvenkinys), pietinį – Burkštinas, rytinį – Dirsupis. 

Reljefas lygus, dirvos akmeningos. Kaimą kerta trejetas kelių, rytinuose auga Tintelių miškas (apie 5 ha), kuriame išlikę senovės žemdirbystę menantys pylimai-ežios ir akmenų krūsnys.

Kaime yra 2 gatvės (Dirsupio ir Kaštonų), 4 Molotovo linijos bunkeriai (dotai), o pietiniame pakraštyje – Padvarių tvenkinys (Burkštinas), kurio pakrantėje įrengtas privatus Algimanto Šoblinsko Darbiečių (Padvarių) parkas. 

## Istorija
Kaime 1935 m. rastas akmens kirvis liudija, kad prie Burkštino ir Akmenos žmonių gyventa jau bronzos amžiuje ar neolite. Vėlesnius laikus mena Igno Jablonskio 1940 m. aptiktos 2 priešistorinės trinamosios girnos ir per 20 akmenų krūsnių, žyminčių senovės žemdirbystės laukus.

XV–XVI a. abipus Akmenos ir Burkštino upių susiformavo Kurmaičių kaimas, priklausantis Kretingos dvarui. Daugėjant žemdirbių, XVII–XVIII a. įdirbtoje plėšininėje bendrųjų ganyklų žemėje išaugo nausėdija, kuri 1771 m. vadinama Tintelių užusieniu. 

Užusienio žemė driekėsi Akmenos kairiajame krante abipus Burkštino upelio ir ribojosi su Klibiais, Kretingos dvaro palivarku, Kurmaičių ganyklomis, dirbamais laukais ir gyvenviete. 1771 m. Tinteliuose gyveno 10 žemdirbių. Jie nuomojosi nuo 20,5 ha iki 31 ha, o Martynas Jurgutis – 98 ha žemės. 

XIX a. Tinteliai tapo savarankišku kaimu, o kairiajame Burkštino krante buvę 2 ūkiai virto atskira gyvenviete, pavadinta Zoberniais, vėliau – Uždvariu, Padvariais. 1845 m. kaime buvo 4 sodybos: trys stovėjo šalia Tintelių miško, o viena – prie Burkštino, netoli santakos su Akmena. Panaikinus baudžiavą, 1872 m. buvo 6 sodybos, 97 rėžiai žemės ir 30 revizinių sielų (prievolinio luomo vyrų).

1879–1899 m. gimė 48 kūdikiai: 21 berniukas ir 27 mergaitės. Gausiausios buvo Antano ir Ona Kniukštų bei Juozapo ir Petronelės Kniukštų šeimos. XX a. pr. kaime buvo 8 sodybos. Didžioji dauguma gyventojų priklausė valstiečių, o viena šeima – miestiečių, luomui.

1921–1940 m. kaime atšvęstos 21 vestuvės. 1923 m. buvo 14 kiemų.

1930 m. nutiestas siaurasis geležinkelis, kuriuo iš Kurmaičių žvyro karjero gabentas žvyras geležinkelio Kretinga–Telšiai ir kitoms statyboms. Vykdant Lietuvos žemės reformą, 1932 m. išdalintos bendrosios ganyklos, o visa kaimo žemė 1934–1940 m. išskirstyta į vienkiemius. 

1940–1941 m. okupacinė Raudonoji armija kaime pastatė penkias gelžbetonines fortifikacinės Molotovo linijos Telšių rajono atspariąsias ugniavietes, bet iki karo su Vokietija nei vienos iš jų pilnai neįrengė.

1948 m. gegužės 22 d. per trėmimo operaciją „Vesna“ į Irkutsko sritį ištremti 8 žmonės: Donato ir Vytauto Kniukštų šeimos (vienas tremiamasis mirė pakeliui į tremtį, o kiti sugrįžo Lietuvą po 9–11 tremties metų).

1966 m. kaimo žemėje prie Akmenos upės iškilo Kurmaičių tarybinio paukštininkystės ūkio paukštyno kompleksas, o šalia Tintelių miško – paukštyno srutų rezervuarai.

## Gyventojai

## Kultūros paveldas
* Tintelių senovės žemdirbystės vieta
* Tintelių Molotovo linijos bunkeriai

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Kaimas prie Burkštino ir Akmenos santakos. – Pajūrio naujienos. – 2025 m. kovo 28 d.