open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karihuairasas

**Karihuairasas** (, ) – vulkaninė kaldera Anduose, Ekvadore, Tungurahvos provincijoje, tuoj į šiaurės rytus nuo Čimboraso. Aukštis – 5018 m.

Kaldera smarkiai erodavusi, 1,5 km pločio, atvira į rytų pusę. Seniau kalną dengė nemaži ledynai, tačiau jie smarkiai aptirpo dėl klimato atšilimo ir nuo Tungurahvos atneštų pelenų. Istorinių Karihuairaso vulkaninio aktyvumo duomenų nėra.

Ugnikalnio pavadinimą sudaro 3 žodžiai kečujų kalba – *Cari* (žmogus), *huay* (vėjas), *razu* (sniegas). Vietinė legenda pasakoja, kad Karihuairasas ir El Altaras buvo nugalėti ir sunaikinti Čimboraso, kuomet šis kovojęs dėl Tungurahvos.

Pirmasis į kalną užkopė britų alpinistas Edvardas Vimperis (1880 m.). Tiesa, manoma, kad jis užkopė į žemesniąją viršukalnę *Mocha* (4960 m). Į aukščiausiąją (*Maxima*) užkopė 1951 m. ekspedicija, kurią sudarė Arturas Eichleris, Horacijus Lopesas Uribė ir Žanas Moraveckis.
El Altaras

**El Altaras** (, ) – užgesęs ugnikalnis Anduose, vidurio Ekvadore, Čimboraso provincijoje, 45 km į pietryčius nuo Riobambos. Aukštis – 5319 m.

Tai didelis plioceno-pleistoceno stratovulkanas su kaldera vakaruose. Sudaro 9 kūgiai, viršijantys 5000 m aukštį, 3 km skersmens pusračiu išsidėstę aplink vulkaninį ežerą, vadinamą Koljaneso lagūna.

Svarbiausios viršūnės:
* Obsipas („vyskupas“) – 5319 m
* Moncha Grandė („didžioji vienuolė“) – 5160 m
* Moncha Čika („mažoji vienuolė“) – 5080 m
* Tabernakulas („tabernakulis“) – 5180 m
* Fraile Orientalis („rytų vienuolis“) – 5060 m
* Fraile Beatas („atsidavęs vienuolis“) – 5050 m
* Fraile Centralis („vidurinysis vienuolis“) – 5070 m
* Fraile Grandė („didysis vienuolis“) – 5180 m
* Kanonigas („kanauninkas“) – 5260 m

Pavadinimas ispanų kalba reiškia „altorius“, nes konkistadorams viršukalnės priminė vyskupą ir vienuolius aplink jį. Kečujai kalną vadina „kalnų viešpačiu“.
Bački Jarakas

**Bački Jarakas** – miestas šiaurės Serbijoje.

## Istorija

Minimas nuo 1267 m.

## Sportas
* FK Mladost Bački Jarak (futbolas)
Banjos de Agva Santa

**Banjos de Agva Santa** ( – „švento vandens maudyklos“) arba tiesiog **Banjosas** – miestas vidurio Ekvadore, Tungurahvos provincijoje, prie Pastasos aukštupio, Tungurahvos ugnikalnio šiaurinėje pašlaitėje. Pro miestą eina Ambato–Pujo kelias.

Banjosas yra svarbus šalies turistinis centras. Netoliese prasideda Ljanganateso nacionalinis parkas, pasižymintis krioklių gausa, vaizdingomis kalnų panoramomis. Mieste yra Agva Santos Mergelės katedra su paminklu Mergelei Marijai, kuri, kaip tikima, pasirodžiusi šalia krioklio. Trykšta šiltosios versmės. Čia tai pat gaminami saldumynai iš cukranendrių, mediniai raižiniai ir kt.


Image:Baños.jpg|Katedra
Image:Ecuador Banos Cityhall.JPG|Rotušė
Image:Pailon.jpg|Krioklys


## Šaltiniai
Lučanai

**Lučanai** () – miestas vidurio vakarų Serbijoje, prie Belicos upės. Savivaldybės centras.

## Sportas
* FK Mladost Lučani (futbolas)

## Šaltiniai
Patatė

**Patatė** () – miestas vidurio Ekvadore, Tungurahvos provincijoje, į pietryčius nuo Ambato, tarpukalnių slėnyje prie Patatės upės.

## Šaltiniai
Obrenovacas

**Obrenovacas** – miestas šiaurinėje Serbijoje, 30 km į pietvakarius nuo Belgrado, prie Kolubaros upės. Prie miesto veikia anglies kuro elektrinė.

## Sportas
* FK Radnički Obrenovac (futbolas)
Sevoinas

**Sevoinas** – miestas vidurio vakarų Serbijoje, netoli Užicės, prie Džetinios upės. Išvystyta aliuminio ir vario pramonė.

## Sportas
* FK Sevojno (futbolas)
Niutonardsas

**Niutonardsas** – miestas rytinėje Šiaurės Airijoje, 16 km į rytus nuo Belfasto, Ardso pusiasalyje. Oro uostas. Stovi *Scrabo* bokštas (41 m, nuo 1857 m.), Somo karo paveldo centras.

## Sportas
* Ards FC – futbolo klubas;

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali miesto svetainė]
Milfordas (Šiaurės Airija)

**Milfordas** – kaimas Šiaurės Airijoje, 1 km į pietvakarius nuo Armos.

## Istorija

XIX a. buvo išvystyta tekstilės pramonė, bet XX a. smuko. 1909–1932 m. veikė geležinkelio stotis.

## Sportas

Kaime 1964–1988 m. žaidė Milford Everton futbolo klubas.

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali miesto svetainė]
Balikleras

**Balikleras** – miestas rytinėje Šiaurės Airijoje, prie Siks Mail Voterio upės. Stovi rotušė, bažnyčia, miesto turgus, neveikianti geležinkelio stotis.

## Sportas
* Ballyclare Comrades FC – futbolo klubas;

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali miesto svetainė]
Karikfergusas

**Karikfergusas** – miestas rytinėje Šiaurės Airijoje, Belfasto aglomeracijoje, į šiaurę nuo Belfasto. Geležinkelio stotis. Mieste daug bažnyčių, išlikusi viduramžių pilis.

## Sportas
### Futbolas
* Carrick Rangers FC – futbolo klubas.
* „Taylors Avenue“ stadionas

## Galerija

File:CARRICKFERGUS_CASTLE_113.jpg|Pilis. 1840 m.
File:Carrickfergus_Castle,_reflections_at_sunset_-_geograph.org.uk_-_1098306.jpg|Pilis
File:West_Street,_Carrickfergus_(2)_-_geograph.org.uk_-_1496873.jpg|*West street*, gatvė mieste
File:Carrickfergus-Marina.JPG|Prieplaukoje
File:Carrickfergus_war_memorial_-_geograph.org.uk_-_1094675.jpg|Memorialas
File:Pillory,_Carrickfergus_-_geograph.org.uk_-_1094593.jpg|Istorinis paveldas


## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali miesto svetainė]
Kolreinas

**Kolreinas** – miestas šiaurinėje Šiaurės Airijoje, 50 km į rytus nuo Londonderio, prie Bano žiočių. Buvusi geležinkelio stotis. Išvystytas turizmas. Veikia Alsterio universitetas, keletas mokyklų, kolegijų, Riversaido teatras.

## Sportas
* Coleraine FC – futbolo klubas;

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali miesto svetainė]
Ziemia Ojczysta

**Ziemia Ojczysta** () – katalikiškas lietuvių savaitraštis, leistas 1923 m. sausio 14 d. – gruodžio 10 d. Vilniuje lenkų kalba.

## Istorija
Leistas vietoje „Nasza ziemia.“ Leido ir redagavo T. Jasus. Svarstė Vilniaus krašto lietuvių politinius, ekonominius, socialinius klausimus, kritikavo lenkų valdžios politiką, todėl laikraščio numeriai dažnai buvo konfiskuojami. Nuo 1924 m. sausio 13 d. vietoje „Ziemia ojczysta“ pradėta leisti „Życie ludu“. 

## Šaltiniai
Życie ludu

**Życie ludu** () – liberalus lietuvių laikraštis, leistas 1924–1929 m. Vilniuje lenkų kalba.

## Istorija
Leistas nuo 1924 m. sausio 13 d. vietoje „Ziemia Ojczysta“. Iki 1929 m. ėjo kas savaitę, vėliau – dukart per mėnesį. Leido ir redagavo Kazimieras Veleckas. Laikraštis buvo ne kartą konfiskuotas, Redaktorius baustas. 

## Šaltiniai
Ziono balsas

**Ziono balsas** – evangelikų liuteronų laikraštis, leistas 1926–1935 m. (?) Klaipėdoje, Palangos g. 23/24.

## Istorija
Ėjo dukart per mėnesį. Leido Klaipėdos krašto lietuvių evangelikų sąjunga. Rašė apie evangelikų bendrijos veiklą, spausdino religinius tekstus, giesmes. Spausdino spaustuvė „Lituania“ Klaipėdoje gotišku šriftu.

Redagavo Petras Dagys, Martynas Kėkštas, Jonas Pauperas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Ziono balsas“. E-paveldas.lt
Zmowa

**Zmowa – kuopos susitarimas – hromadzki zhowor** – laikraštis, išleistas 1870 m. liepos 15 d. Ciūriche. 

## Istorija
Išėjo vienintelis numeris lenkų kalba, nors planuota laikraštį spausdinti lietuvių, lenkų ir ukrainiečių kalba. Išleido 1863 m. sukilimo dalyviai emigrantai: Mikalojus Akelaitis, Antanas Medekša, J. Tokažievičius ir S. Viebiastas. 

## Šaltiniai
Žaliasis laikraštis

**Žaliasis laikraštis** – žurnalas gamtos bičiuliams, vaikams, leistas 1992–1999 m. Vilniuje.

## Istorija
Įsteigė, leido ir redagavo Kazys Kęstutis Šiaulytis. 1992–1994 m. leistas kas mėnesį, nuo 1995 m. – kas ketvirtį. Rašė apie nuotykius, keliones, spausdino užduotis žaidimams, pasakas. Tiražas 1992 m. – 35 000 egz., 1996 m. – 2500 egz. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žaliasis laikraštis“
Žaliasis pasaulis

**Žaliasis pasaulis** – nepriklausomas aplinkosauginiam švietimui skirtas savaitraštis, leidžiamas nuo 1990 m. rugsėjo mėn. Vilniuje. 

## Istorija
Įsteigtas kaip savaitraštis, pradžioje ėjo pavadinimu „SOS: laikraštis ne vien ekologams“. Įsteigė bei leido tuometinis Aplinkos apsaugos departamentas. 1991 m. sausio mėnesio laikraščio „SOS“ Nr. 2 (10) tiražas, nespėjus redakcijai laikraščio atsiimti iš spaustuvės Vilniuje, Spaudos rūmuose TSRS kariuomenės sunaikintas. Nr. 3 (11) išėjo spausdintas senoje spaustuvėje, Maironio gatvėje primityvia spausdinimo technika. Dalis šio laikraščio tiražo dalinta nemokamai Vilniuje, Nepriklausomybės aikštėje, Parlamentą gynusiems žmonėms. Paskutinis numeris tokiu pavadinimu – Nr. 51 (109) išėjo 1992 m. gruodžio 17-24 d.

Nuo 1993 m. sausio 1 d. mėnraštis „Žaliasis pasaulis“, leidinio steigėju ir leidėju tapo viešoji įstaiga „Ekologinio švietimo centras“. 1997 m. ėjo šešiolikos puslapių dukart per mėnesį, 1998 m. – kas 10 dienų (rugpjūtyje nebuvo leidžiamas), nuo 1999 m. sausio 1 d. vėl eina keturis kartus per mėnesį kaip savaitraštis. Tiražas 1990 m. – 13 100 egz., 1997 m. – 3500 egz., 2010 m. 2100 egz., platinamas tik prenumeratoriams.

Rašo gamtos apsaugos, ekologijos teorijos ir praktikos klausimais.  

Bendradarbiavo Valentinas Baltrūnas, Dalia Brazauskienė, Zenonas Butkevičius, Leonardas Grudzinskas, Vytautas Leščinskas, Danius Lygis, Selemonas Paltanavičius, Alvidas Remesa, Evaldas Vėbra ir kiti

## Redaktoriai
* Augustas Uktveris – nuo 1990 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Žaliasis pasaulis“
Žalioji Lietuva

**Žalioji Lietuva** – Lietuvos žaliųjų judėjimo laisvas ir nepriklausomas mėnesinis laikraštis, leistas nuo 1989 m. Vilniuje.

## Istorija
Įsteigė ir iki 1993 m. leido Lietuvos Žaliųjų judėjimo Koordinacinė taryba. Po pertraukos, nuo 1996 m. lapkričio mėn. buvo priedas „Žaliojo pasaulio“, kurį leido Ekologinio švietimo centras, remiamas Vakarų gamtosaugos organizacijos CCB (*Švarios Baltijos koalicija*). Tiražas 1989 m. – 45 000 egz., 1996 m. – 3000 egz.

Rašė ekologijos temomis, nušvietė Lietuvos žaliųjų veiklą.

## Redaktoriai
* Rūta Grinevičiūtė – 1989 m.
* A. Karalius – 1990 m.
* Daina Karlonaitė – 1991–1993 m.
* Rimantas Braziulis – 1996–2005 m. 
* Andrejus Gaidamavičius – 2005–2008 m., 2009–2010 m.
* Laimis Žmuida – 2008 m.
* Kristina Juozapavičiūtė – nuo 2011 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žalioji Lietuva“ straipsniai pagal temas
Evaldas Vaineikis

**Evaldas Vaineikis** (g. 1974 m. gegužės 12 d. Šiauliuose) – Lietuvos teisininkas, vadybininkas, Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1992 m. baigė Šiaulių 2-ąją vidurinę mokyklą, vaikų muzikos mokyklą. 1998 m. Kauno technologijos universitete įgijo vadybininko specialybę, 2002 m. Lietuvos teisės universitete įgijo teisininko specialybę.

1998–1999 m. AB „Šiaulių pienas“ marketingo skyriaus viršininkas. 1999–2001 m. Šiaulių apskrities viršininko administracijos Regiono plėtros departamento Regiono ekonomikos ir socialinio vystymo skyriaus vedėjas.

2001 m. sausio-liepos mėn. Šiaulių miesto savivaldybės administratoriaus pavaduotojas ekonominei plėtrai, 2001–2004 m. Šiaulių miesto savivaldybės administracijos Juridinio skyriaus vedėjo pavaduotojas.

2004–2005 m. Šiaulių apskrities viršininko administracijos Teisės departamento vadovas, 2005–2006 m. Šiaulių apskrities Teisės departamento Juridinio skyriaus vedėjas. Nuo 2006 m. balandžio 19 d. Šiaulių apskrities valstybinės mokesčių inspekcijos viršininkas.

2011 m. Šiaulių apskrities mokesčių inspekcijos viršininkas bandė papirkti prokurorą. Įtariama, kad jis papirko Šiaulių apygardos prokuratūros prokurorą, siekdamas palankaus sprendimo baudžiamojoje byloje pažįstamam verslininkui, įtariamam svetimo turto pasisavinimu stambiu mastu (2,7 mln. litų). Tyrimo metu bus sprendžiamas klausimas dėl sulaikytojo nušalinimo nuo pareigų. E. Vaineikiui pareikšti įtarimai pagal Baudžiamojo kodekso 227 straipsnio 2 dalį (joje kalbama apie didesnį, nei 250 MGL (32 500 litų) kyšį). 

2013 m. birželį E. Vaineikis atleistas iš Šiaulių mokesčių inspekcijos viršininko pareigų, gavus Panevėžio apygardos teismo nuosprendį, kuriuo buvęs inspekcijos vadovas pripažintas kaltu dėl kyšio davimo.

## Visuomeninė veikla
Nuo 2002 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Šiaulių skyriaus narys, nuo 2007 m. skyriaus pirmininko pavaduotojas, LSDP tarybos narys. Nuo 2011 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys.

Seimo nario Edvardo Žakario visuomeninis padėjėjas. Nuo 2005 m. Šiaulių Rotary klubo narys, klubo tarybos narys.

## Šaltiniai
Žaltvykslė (žurnalas)

**Žaltvykslė** – metinis (iš pradžių ketvirtinis) kultūros žurnalas, ėjęs 1990–1994 m. Vilniuje.

## Istorija
Įsteigė ir leido Juozas Krivas ir Petras Vaitiekūnas („Žaltvykslės“ bendrija). Propagavo demokratijos ir kultūros idėjas. Tiražas 1990 m. – 9500 egz., 1994 m. – 600 egz.

Redaktorius Juozas Krivas. 

## Šaltiniai
Vabalninko herbas

**Vabalninko herbas** – pagrindinis Vabalninko miesto ir Vabalninko seniūnijos (Biržų rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke auksinis auksinėmis svarstyklėmis linus sveriantis žmogus. Linų pundeliai sidabriniai, skydo papėdė auksinė.

## Simbolika

Herbe vaizduojamas valstietis, sveriantis linus. Vaizdinių aiškinimą pateikia Biržų krašto muziejaus Vabalninko skyriaus muziejininkė Vida Skujienė. Sakoma, kad Vabalninko krašte žemės tinkamos tik linų auginimui (herbe – stilizuoti linai). Čia nuo seno gyveno paprasti ir darbštūs žemdirbiai, daugiausia augindavę linus. Nors kraštas ir neturi didelių turtų, bet vabalninkiečiai – ne tik darbštūs, bet ir teisingi. Šią savybę simbolizuoja svarstyklės. 

## Istorija

1792 m. balandžio 26 d. ATR valdovas Stanislovas Augustas Poniatovskis Vabalninkui suteikė miesto teises ir patvirtino herbą. Tai jis padarė privilegija Nr. 52.

Naująjį herbą 1997 m. kovo 8 d. dekretu Nr. 1234 patvirtino prezidentas Algirdas Brazauskas. Etalono autorius – Egils Skuja.

## Šaltiniai
Kauno seniūnija

**Kauno seniūnija** buvo įsikūrusi aplink jos centrą Kauną.

## Istorija

Minima nuo XIV a. pabaigos iki XVIII a.

### Vadovai

Kauno seniūnai buvo:

## Šaltiniai

Rimvydas Petrauskas "Lietuvos Diduomenė XIV a. Pabaigoje – XV a. " 314 psl.
Žarija (Čikaga)

**Žarija** – socialistinis savaitraštis, ėjęs 1919 m. kovo 7 d. – 1920 m. sausio 8 d. Čikagoje (JAV). 

## Istorija
Leido K. Trainys, Amerikos lietuvių socialistų sąjunga. Bendradarbiavo Jurgis Baltrušaitis, J. Bendoraitis, Antanas Bimba, J. Bimba, T Dirsė, T. Dundulis, Jonas Gasiūnas, Pranas Lavinskas, M. Pukis, V. Raudzevičius ir kt.

Redagavo Juozas Stilsonas, K. Trainys, B. Fabrika, Vincas Andrulis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Žarija“. E-paveldas.lt
Žeimenos krantai

**Žeimenos krantai** – *laikraštis Švenčionių krašto visuomenei*, Švenčionių rajono laikraštis, einantis nuo 1944 m. gegužės mėn. Švenčionyse, dab. adresas Švenčionių g. 3, Švenčionėliai.

## Istorija
Iki 1950 m. liepos mėn. Švenčionių apskrities laikraštis, 1950–1990 m. – LKP Švenčionių rajono komiteto ir Liaudies deputatų tarybos leidinys, 1990–1995 m. – Švenčionių rajono laikraštis, nuo 1995 m. – laikraštis *Švenčionių krašto visuomenei*. Leidėja UAB „Žeimenos krantų“ redakcija.

Iki 1950 m. gruodžio 22 d. vadinosi *„Už Tėvynę“*, nuo 1951 m. sausio iki 1995 m. rugpjūčio – *„Žvaigždė“*. 1945 m. ėjo dukart-triskart per mėnesį, 1946–1951 m. – vienąkart-dukart, vėliau – tris kartus, nuo 1980 m. – du kartus per savaitę. Tiražas 1944 m. – 3000 egz., 1987 m. – 4500, 1997 m. – 3400 egz. Nuo 1951 m. balandžio 14 d. leidžiamas ir rusų kalba, tiražas 1987 m. – 3800 egz., 1993 m. – 3100 egz., 1997 m. – 3300 egz.

Redakcijoje dirbo A. Cimbolaitis, J. Mačerauskienė, J. Marinovas, Z. Samulevičius. 

## Redaktoriai
* Stanislovas Apyvala – 1944 m.
* Kristupas Čibiras – 1944 m.
* A. Varžgalys – 1945–1946 m.
* Rapolas Valiukonis – 1947–1949 m.
* K. Dubonis – 1950–1953 m.
* Zenonas Baltušnikas – 1953–1956 m.
* V. Šileikis – 1958–1960 m.
* Alfredas Žilys – 1960–1962 m.
* V. Purvaneckaitė – 1962–1963 m.
* V. Skripka – 1963–1968 m.
* Bronius Narkūnas – 1968–1995 m.
* Irena Pauliukevičienė – 1995 m.
* Jonas Baltakis – 2000–2002 m.
* Vytautas Ridikas – 2002–2006 m.
* Galina Romanova – nuo 2006 m.

## Šaltiniai
Želvelė (laikraštis)

**Želvelė** – Ukmergės rajono Romos katalikų Želvos Šv. Ignaco parapijos dvisavaitis (iki 1994 m. – mėnesinis) leidinys, ėjęs nuo 1992 m.

## Istorija
Tiražas 200 egz. Leido priedą jaunimui „Jaunimėlis“, kurį, nustojus eiti „Želvelei“ leidžia Želvos vidurinė mokykla. 

Redaktoriai E.Tankūnas, Petras Avižienis. 

## Šaltiniai
Želmenija (žurnalas)

**Želmenija** – *botanikos mokslo [[žurnalas]]*, leistas 1921–1923 m. Bostone.

## Istorija
Redaktorius-leidėjas Povilas Jatulis (Jatul-Jatulevičius). 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Želmenija“. E-paveldas.lt
Želmuo (žurnalas)

**Želmuo** – JAV lietuvių liberalinis mėnesinis žurnalas, ėjęs 1887 m. Čikagoje. 

## Istorija
Pirmasis Čikagoje leistas lietuvių periodinis leidinys. Leido ir redagavo Jonas Grinius. Išėjo 4 numeriai. 

## Šaltiniai
Žemaičių aidas

**Žemaičių aidas** – Telšių nepriklausomas dvisavaitis laikraštis, ėjęs nuo 1994 m. spalio 21 d. Telšiuose.

## Istorija
Steigėja ir redaktorė Jadvyga Lekavičienė. Leido laikraščio redakcija. Rėmė Žemaičių kultūros draugija. Tiražas 1994 m. – 2000 egz., 1997 m. – 1000 egz. 

## Šaltiniai
Dapaongas

**Dapaongas** () – miestas šiaurės Toge, 638 km į šiaurę nuo Lomės, netoli sienos su Burkina Fasu. Savanų regiono ir Tonės prefektūros centras.

Svarbus prekybinis punktas. Veikia nedidelis muziejus.
Žemaičių balsas (laikraštis)

**Žemaičių balsas** – politikos, mokslo ir literatūros liaudininkų pakraipos laikraštis, leistas 1924 m. kovo mėn. – 1925 m. spalio mėn. Tauragėje. 

## Istorija
Ėjo dukart per mėnesį, kas savaitę. Leido V. Augaitis, Jonas Bildušas, Juozas Toliušis. Spausdino „Titnago“ spaustuvė Šiauliuose. Išėjo 13 numerių.

Redagavo V. Augaitis, Juozas Kazys Beleckas, Juozas Toliušis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Žemaičių balsas“. E-paveldas.lt
Niamtugu

**Niamtugu** () – miestas šiaurės Toge, Karos regione, 28 km į šiaurę nuo Karos. Pro miestą eina pagrindinis šalies plentas. Šalia yra antras pagal svarbą šalyje Niamtugu tarptautinis oro uostas.

Yra svarbus turgus, kuriame prekiaujama žemės ūkio produkcija, amatiniais dirbiniais. Yra ligoninė, nedidelis viešbutis, katalikų bažnyčia, mečetė, keletas mokyklų. Niamtugu yra losų tautos žmonių kultūrinis centras.

## Sportas
* Kakadlé FC – futbolo klubas;
* Namų rungtynes klubas žaidžia Niamtugu miesto savivaldybės stadione (), talpinančiame 1 tūkst. žiūrovų.
Žemaičių balsas (savaitraštis)

**Žemaičių balsas** – *tautiškos minties savaitraštis*, leistas nuo 1931 m. sausio mėn. iki 1932 m. vasario mėn. Telšiuose, Mažoji Kalno g. 2.

## Istorija
Leido Lietuvių tautininkų sąjungos Telšių apskrities komitetas. Spausdino M. Kuktos spaustuvė Kaune. Išėjo 58 numeriai.

Redagavo M. Norkus, Pranas Genys, Antanas Skripkauskas.

## Nuorodos
* „Žemaičių balsas“. E-paveldas.lt
Žemaičių bendrovė

**Žemaičių bendrovė** – valstybinės vaisių, daržovių gamybos ir prekybos įmonės „Varsa“ dvisavaitis laikraštis, ėjęs 1990–1992 m. Kretingoje.

## Istorija
Iki 1991 m. Nr. 10 ėjo kaip Palangos valstybinio kooperatinės prekybos ir paruošų susivienijimo leidinys. Tiražas 1992 m. – 800 egz. Išėjo 35 numeriai.

Redagavo Pranas Šernas. 

## Šaltiniai
Žemaičių kraštas

**Žemaičių kraštas** – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Mažeikių rajono tarybos laikraštis, ėjęs nuo 1989 m. gegužės mėn. iki 1992 m.

## Istorija
Spausdino Mažeikių spaustuvė. Tiražas 1989 m. – 5000 egz., 1992 m. – 2750 egz. Išleisti 25 numeriai.

## Redaktoriai
* R. Daukantas – 1989 m.
* Regina Ališauskaitė – 1990–1992 m. 

## Šaltiniai
Žemaičių prietelius

**Žemaičių prietelius** – žemaičių katalikiškųjų organizacijų organas, katalikybės, tautybės ir demokratybės liaudžiai šviesti savaitraštis, ėjęs 1925–1940 m. Telšiuose.

## Istorija
Įsteigė Jurgis Dagilis. Leido Telšių vyskupija ir Telšių katalikų veikimo skyriaus valdyba. Spausdino Švyturio spaustuvė Kaune, Vyskupijos spaustuvė Telšiuose. Išėjo 758 numeriai. Leido priedus „Jaunimas“, „Šeimyna“, „Svirplys“ ir kt.

Rašė apie katalikiškų organizacijų veiklą, bažnyčios gyvenimą, svarstė ekonominio, politinio, socialinio gyvenimo klausimus, spausdino žinias iš Telšių, Lietuvos bei užsienio.

Bendradarbiavo Vincentas Borisevičius, S. Gabaliauskis, S. Grigaliūnas, Albinas Pocius, M. Račkus, V. Raulinaitis, Justinas Staugaitis, K. Šukys, K. Vanagas, G. Valančius, Aleksandras Vitkauskas, Algimantas Žukas ir kt.

## Redaktoriai
* Jurgis Dagilis – 1925 m.
* Juozas Mačernis, Birutė Norvaišaitė,
* Petras Maželis – 1928–1931 m.
* Kazimieras Berulis – 1932–1935 m.
* Pranciškus Ramanauskas – 1936 m.
* Feliksas Gureckas – 1936 m.
* Vytautas Motiekaitis – 1936 m.
* Kazimieras Olšauskas – 1936–1940 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemaičių prietelius“. E-paveldas.lt
Žemaičių saulutė

**Žemaičių saulutė** – *kultūros savaitraštis [[Žemaitija]]i ir žemaičiams*, einantis nuo 1994 m. spalio 4 d. Plungėje.

## Istorija
Pakeitė laikraštį „Saulutė“. Įsteigė ir leido UAB „Valstiečių laikraštis“, 1995 m. gruodžio 11 d. – 1997 m. – Lietuvos katalikų mokslo akademijos personalinė įmonė „XXI amžius“, 2005–2006 m. – draugija „Saulutė“, o nuo 2006 m. – laikraštis „Plungės žinios“. Tiražas 1994 m. – 2500 egz., 1996 m. – 600 egz.

Redaktorė Kristina Paulauskaitė. 

## Šaltiniai
Žemaičių trimitas

**Žemaičių trimitas** – lietuvių pogrindinis leidinys, leistas 1943–1944 m. Mažeikiuose.

## Istorija
Spausdintas rotatoriumi. Redaktorius-leidėjas Albinas Pocius. Išėjo 6 numeriai.  

## Šaltiniai
Žemaičių vyskupijos kronika

**Žemaičių vyskupijos kronika** – *pareiginis [[Žemaičių vyskupija|Žemaičių vyskupijos]] laikraštis*, leistas 1920–1922 m. Kaune.

## Istorija
Ėjo nereguliariai. Leido vyskupijos kurija. Spausdino vyskupo raštus, generalvikariato cirkuliarus, instrukcijas ir kt. dokumentus, žinias apie vyskupijos gyvenimo įvykius. Spausdino Šviesos spaustuvė Kaune. Išėjo 11 numerių. 1922 m. ėjo kartu su žurnalu „Ganytojas“.

Redagavo Kazimieras Steponas Šaulys. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemaičių vyskupijos kronika“. E-paveldas.lt
Vytautas Andriuškevičius

**Vytautas (Vytas) Andriuškevičius** (g. 1990 m. spalio 8 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas, žaidęs gynėjo pozicijoje.

## Karjera
Profesionalią karjerą pradėjo FBK Kaunas komandoje. 2010 m. pasirašė kontraktą su Gdansko „Lechia“ ekipa, kuri žaidžia Lenkijos futbolo aukščiausioje lygoje. 2016 m. liepos viduryje persikėlė į JAV, Portlando „Timbers“ klubą. 2018 m. rugpjūčio pradžioje persikėlė į kitą MLS komandą – D.C. United, tačiau joje taip ir nesužaidė oficialių rungtynių, nes patyrė klubo traumą, dėl kurios praleido visą 2018 m. sezoną. 2019 m. kovo pradžioje sugrįžo į Lietuvą ir pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Marijampolės „Sūduvos“ klubu. Per pusmetį, praleistą „Sūduvoje“, Vytautas sužaidė penkerias rungtynes A lygoje. Dar kartą pasirodė LFF taurės turnyre ir jose pasižymėjo įvarčiu.

2019 m. liepos mėn. pranešta, kad žaidėjo kontraktą su FK Sūduva perpirko Kazachstano Konstanajaus „Tobol“ klubas.

2020 m. vasario 17 d. pranešta, kad žaidėjas atstovaus Petropavlo „Kyzylžar“, kurie debiutuos Premjer lygoje. Premjer lygoje lietuvis sužaidė dešimt rungtynių. 2020 m. lapkričio mėn. paaiškėjo, kad sutartis nebus pratęsta.

2021 m. balandžio mėn. V. Andriuškevičius pranešė, kad baigia futbolininko karjerą, ir išvyko dirbti į JAV, Oregon Premier FC Academy.

2022 m. gegužės viduryje tapo Portlando moterų komandos „Thorns“ vyr. trenerio asistentu.

## Rinktinės
Žaidė Lietuvos iki 19 metų ir iki 21 metų rinktinėse. 2011 m. rugpjūčio 11 d. debiutavo nacionalinėje rinktinėje, draugiškose varžybose prieš Armėniją.

;Įvarčiai

## Pasiekimai

* 2007 m. A lygos čempionas
* 2007 m. LFF supertaurės laimėtojas
* 2008 m. Baltijos lygos čempionas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Soccerway
* Statistika iš 90minut.pl
Žemaičių naujienos

**Žemaičių naujienos** – *lietuvių [[dienraštis]]*, leistas 1935 m. gegužės 1 d. – birželio 9 d. Telšiuose, Mažojo kalno g. 13.

## Istorija
Leistas vietoje laikraščio „Telšių naujienos“. Leido V. Vebras. Spausdino Vyskupijos spaustuvė Telšiuose. Išėjo 31 numeris.

Nušvietė Žemaitijos krašto gyvenimą, spausdino žinias iš įvairių Lietuvos regionų.

Redagavo B. Mačerauskas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemaičių naujienos“. E-paveldas.lt
Žemaičių žemė (savaitraštis)

**Žemaičių žemė** – Telšių apskrities laikraštis, ėjęs 1941 m. birželio mėn. – 1944 m. liepos mėn. Telšiuose.

## Istorija
Leido Lietuvių aktyvistų fronto miesto skyrius, Žemaičių kultūrinio veikimo centro vardu Kazys Mockus. Spausdino Telšių spaustuvė. Redagavo Kazys Mockus. 

## Šaltiniai
Žemaičių žinios

**Žemaičių žinios** – visuomenės ir literatūros savaitraštis, ėjęs 1920 m. vasario 8 d. – kovo 15 d. Raseiniuose, Nemakščių g. 92.

## Istorija
Leido ir redagavo redakcijos komisija. Rašė apie Raseinių apskrities problemas, skelbė politikos, užsienio žinias, kultūros naujienas. Spausdino S. Kadušino spaustuvė Raseiniuose, Laisvės g. 45. Išėjo 5 numeriai. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemaičių žinios“. E-paveldas.lt
Žemaitija (Raseiniai)

**Žemaitija** – laikraštis, ėjęs 1919 m. Raseiniuose dukart per savaitę. Skelbėsi esąs „visuomenės bepartyvis laikraštis“.

## Istorija
Leido ir redagavo redakcijos komisija. Spausdino S. Kadušino spaustuvė Raseiniuose. Išėjo 55 numeriai.

Skirtas Raseinių apskrities gyventojams. Informavo apie Žemaitijos krašto įvykius, užsienio naujienas, svarstė socialinius, švietimo ir kt. klausimus.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemaitija“. E-paveldas.lt
Žemaitija (Palanga)

**Žemaitija** – *dvisavaitis krikščioniškas, tautiškas, konservatyvios krypties laikraštis [[Žemaitija]]i*, ėjęs nuo 1993 m. gegužės mėn. Palangoje. 

## Istorija
Steigėjas ir leidėjas Antanas Viluckis. Iki 1995 m. – mėnesinis laikraštis. Tiražas 1993 m. – 3900 egz., 1997 m. – 1000 egz.

Redaktoriai A. Viluckis, Teresė Staponienė. 

## Šaltiniai
Žemaitijos tiesa

**Žemaitijos tiesa** – nelegalus hektografuotas laikraštis, ėjęs 1934–1940 m. Mažeikių ir Skuodo apskrityse.

## Istorija
Leido LKP Mažeikių apskrities komitetas. Daugintas Pleinakiuose (Tirkšlių valsčius, 1934 m.) Juodkaičiuose (Ylakių valsčius, 1936–1937 m.) Gedrimuose (Ylakių valsčius, 1937–1938 m.) Kaukolikuose (Skuodo valsčius, 1938–1940 m.). Tiražas 200–1000 egz. Rasti 9 numeriai.

Redagavo kolegija: I. Jonušas, K. Jonušas, Antanas Milvydas, D. Pundzius. 

## Šaltiniai
Trumbatiškio apylinkė

**Trumbatiškio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Leliūnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Anykščių rajonui. 1954 m. prijungtos Ivonių apylinkė, dalis Ąžuolynės apylinkės, dalis Varniškių apylinkės ir dalis Velykūnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. perkeltas apylinkės centras ir prijungta dalis Diktarų apylinkės. 1971 m. kovo 12 d. Trumbatiškio apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Debeikių apylinkės, Skiemonių apylinkės ir Rubikių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || P. Cvirkos vardo ir „Kelias į komunizmą“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 48 || 1501 () || P. Cvirkos vardo kolūkis, „Kelio į komunizmą“ kolūkis  || 39 kaimai, 10 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 1148 || || 49 kaimai, 8 viensėdžiai, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Žemaitis (savaitraštis)

**Žemaitis** – *žemaičių savaitraštis*, apskrities laikraštis, ėjęs 1925–1931 m. Telšiuose.

## Istorija
Leido Mečislovas Gedvilas, A. Jonikas, Mykolas Šaikūnas, Aleksandras Tornau, nuo 1931 m. – „Žemaičiui“ leisti bendrovė. Spausdino „Inkaro“ spaustuvė Kretingoje, „Perkūno“ spaustuvė Telšiuose. Išėjo 449 numeriai. Leido priedą „Pliumpis“. 1931 m. Nr. 1 išėjo su antrašte „Sekmadienio žemaitis“.

Propagavo demokratijos idėjas, svarstė; ekonomikos, žemės ūkio, kultūros, sveikatos ir kt. Žemaitijos krašto klausimus, informavo apie užsienio ir vietos įvykius.

Bendradarbiavo K. Bagdonas, V. Gečius, T. Mikuckis, Juozas Milvydas, L. Narbutas, P. Rimkus, Vladas Napoleonas Selenis, V. Šaulys, Jonas Valickis ir kt.

Redagavo Mečislovas Gedvilas, A. Jonikas, K. Juzumas, V. Mockus, N. Radys, M. Šaikūnas, Aleksandras Tornau, Vincas Žilionis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemaitis“. E-paveldas.lt
Iveco

**Iveco S.p. A.** – sunkvežimių, autobusų ir variklių gamintojas iš Italijos. Nuo 2011 m. pradžios „Iveco“ yra „CNH Industrial“ grupės, kurios kontrolinis akcijų paketas priklauso „Fiat“, dalis, pagaminantis kasmet apie 150 000 komercinės paskirties automobilių ir 460 000 dyzelinių variklių. Įmonės pavadinimas „Iveco“ kilo nuo žodžių pramonių transporto priemonių korporacija (**''I**ndustrial **Ve**hicle **Co**rporation'') trumpinio.

Kompanija buvo įkurta 1975 m. sausio 1 d. „Fiat“ vadybininko ir mechanikos inžinieriaus Bruno Beccaria.

Metinė kompanijos apyvarta siekia 10 milijardų eurų.

## Nuorodos

* Oficiali Iveco svetainė

## Šaltiniai
Tatra

**TATRA, a. s.** – privati automobilių ir sunkvežimių gamintoja, įkurta Čekijoje 1850 m. Įmonė pavadinta pagal šalia esančius Tatrų kalnus. „Tatra“ yra antra seniausia automobilių gamintoja pasaulyje po „Peugeot“. Nuo 1999 m. „Tatra“ specializuojasi tik sunkvežimių ir visureigių gamyboje. 2016 m. kompanija pagamino ir pardavė 1 326 sunkvežimius.

## Gaminami modeliai
Kompanija gamina ne tik serijinius, bet ir individualiai užsakomus modelius. 2022 m. „Tatra“ gamino šiuos serijinius sunkvežimius:

* Tatra 810 (Tactic) – karinis arba civilinis vidutinis sunkvežimis
* Tatra 815-7 (Force) – karinis arba civilinis logistikos sunkvežimis
* Tatra 815 TerrN°1 – civilinis sunkusis sunkvežimis
* Tatra 158 Phoenix – civilinis sunkusis sunkvežimis


File:Brno, Autotec 2008, armádní Tatra.jpg|Tatra 810 Tactic
File:Tatra-T815 780R59 PICT0028.jpg|Tatra 815-7 Force
File:Tatra T815 TERRno2.JPG|Tatra 815 TerrN°1
File:Tatra-158-Phoenix-H-INTES Líšný-CIMG2392.jpg|Tatra 158 Phoenix


Per savo istoriją kompanija gamino ir kitas transporto priemones: lėktuvus, keleivinius automobilius, šarvuotojo transporterio OT-64 variklius, autobusus, troleibusus, lenktyninius automobilius.

Čekijos lenktynininkas Karel Loprais su „Tatra“ sunkvežimiu yra laimėjęs 1988, 1994, 1995, 1998, 1999 ir 2001 m. Dakaro ralio sunkvežimių kategoriją.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Žemaitis (laikraštis)

**Žemaitis** – Plungės rajono ir Rietavo savivaldybės laikraštis, einantis nuo 1948 m. lapkričio 1 d. Plungėje.

## Istorija
Iki 1950 m. Plungės apskrities laikraštis, 1950–1990 m. – LKP Plungės rajono komiteto ir Liaudies deputatų tarybos leidinys, nuo 1990 m. – Plungės rajono laikraštis. Steigėja ir leidėja UAB „Antikva“.

1948 m. ėjo kartą, 1949–1951 m. – du kartus, vėliau – tris kartus, nuo 1990 m. – du kartus per savaitę. Iki 1963 m. vadinosi „Socialistinis kelias“, nuo 1963 m. – „Kibirkštis“, nuo 1990 m. spalio 1 d. – „Žemaitis“. Tiražas 1948 m. – 1000 egz., 1957 m. – 15 000 egz., 1997 m. – 5000 egz. 2011 m. antradienio tiražas – 5100 egz., penktadienio – 7500 egz.

Redakcijoje dirbo: Danguolė Ažaneckienė, Algimantas Brikas, Vladas Gaudiešius, Česlovas Gedvilas, Jonas Virketis, Alfredas Zdramys.

## Redaktoriai
* Arvydas Budbergis – 1948–1951 m.; 1953–1955 m.
* B. Paulikaitė – 1951 m.
* Benas Karabelnikas – 1951–1953 m.; 1955–1962 m.
* Juozapas Baldauskas – 1962–1967 m.
* Vladas Kalvėnas – 1967–1982 m.
* Elvyra Jonutienė – 1982–1990 m.
* Rimandas Mėčius – nuo 1990 m. 
* Jurgita Naglienė – nuo 2018 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Laikraštis „Žemaitis“
Žemaitis (Čikaga)

**Žemaitis** – JAV lietuvių mėnesinis laikraštis, ėjęs 1912–1913 m. (kitomis žiniomis – 1910–1911 m.) Čikagoje. Leido ir redagavo kunigas Urbonas. 

## Šaltiniai
Eifelis (reikšmės)

**Eifelis**:

*Eifelio bokštas, vienas iš Paryžiaus simbolių
*Gustavas Eifelis (1832-1923), prancūzų inžinierius, Eifelio bokšto autorius
* Eifelis, pramogų ir prekybos centras Ukmergėje it Mažeikiuose
Žemdirbys (laikraštis)

**Žemdirbys** – *ūkio, prekybos ir pramonės reikalams pašvęstas laikraštis*, ėjęs 1909–1913 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido ir redagavo Kazimieras Strazdas. Spausdino M. Kuktos spaustuvė, K. Strazdo spaustuvė ir A. Vėgelės spaustuvė Vilniuje. Išėjo 88 numeriai. 1910–1911 m. leido priedą „Kooperatorius“.
 
Bendradarbiavo J. Jakutis. P. Klimka, A. Musteikis, S. Pangonis, R. Rasikas, F. Rimkus, S. Rinkevičius ir kiti.

Faktiškasis redaktorius Adolfas Vėgėlė. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemdirbys“. E-paveldas.lt
* „Kooperatorius“. E-paveldas.lt
Žemdirbių balsas

**Žemdirbių balsas** – *savaitinis politikos, ūkio ir visuomenės laikraštis*, leistas 1919 m. spalio 7 d. – 1923 m. vasario 5 d. Kaune.

## Istorija
Ėjo su pertraukomis. Leido Ekonominė bei politinė Lietuvos žemdirbių sąjunga. Spausdino A. Bako ir Minkaus spaustuvė, Šviesos spaustuvė, Valstybės spaustuvė Kaune, „Dirvos“ spaustuvė Marijampolėje.  

Tautininkų krypties leidinys informavo apie žemdirbių organizacijų veiklą, įvairių valstybinių įstaigų darbą, svarstė žemdirbių padėtį, pramonės, prekybos, finansų ir kt. klausimus. 

Bendradarbiavo K. Baltrukonis, J. Danielius, T. Jakimavičius, S. Jakobas, A. Kondrotas. V. Kriaučiūnas, S. Kurtinaitis, Jurgis Savickis, Kazimieras Strazdas, V. Širvydas, J. Želvys ir kiti. 

Redagavo Saliamonas Banaitis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Žemdirbių balsas“. E-paveldas.lt
Žemė (laikraštis)

**Žemė** – savaitraščio „Lietuvos ūkininkas“ priedas, leistas 1907–1911 m., 1918–1919 m. Vilniuje ir 1919–1928 m. Kaune.

## Istorija
Ėjo dukart per mėnesį, 1918–1920 m. – nereguliariai, 1928 m. – savaitraštis. Leido Felicija Bortkevičienė, akcinė bendrovė „Varpas“. Spausdino J. Zavadskio spaustuvė Vilniuje, Varpo spaustuvė Kaune. Išėjo 365 numeriai.

Rašė augalininkystės, gyvulininkystės, žemdirbystės, sodininkystės ir kitais klausimais.

Bendradarbiavo P. Bliūdžius, K. Grinius, K. Jašinskas, S. Klimas, J. Krikščiūnas, K. Stukas, P. Vitkauskas ir kt.

Redagavo K. Alyta, P. Gaidelionis, K. Gaigalytė, V. Mickevičaitė, V. Oškinis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemė“. E-paveldas.lt
Žemės ūkio mokslai

**Žemės ūkio mokslai** – mokslinis žurnalas, einantis nuo 1994 m. Vilniuje.

## Istorija
Leidžia Lietuvos mokslų akademijos leidykla „Academia“ kas ketvirtį. Tiražas 300–500 egz.

## Redaktoriai

* Juozas Lazauskas – 1994–2006 m. 
* Veronika Vasiliauskienė – 2007–2012 m.
* Albinas Kusta – nuo 2012 m.

## Šaltiniai
Žemės ūkio akademijos metraštis

**Žemės ūkio akademijos metraštis** – tęstinis leidinys, leistas 1924–1940 m. Kaune.

## Istorija
Spausdino Raidės spaustuvė bei Valstybės spaustuvė Kaune. Išėjo 13 tomų.

Fiksavo svarbiausius akademijos veiklos fakutus, mokymo programų, kursų, tyrimo darbų turinį, spausdino mokslininkų straipsnius, studijas, monografijas, tyrimų rezultatus.

Bendradarbiavo Konradas Aleksa, Bronius Baginskas, Kazys Brundza, Fabijonas Kemėšis, Jonas Kriščiūnas, Povilas Matulionis, P. Mickus. J. Paltarokas, Bronius Povilaitis, Vladas Ruokis, A. Šlamas, Vincas Vilkaitis, M. Žemaitis ir kt. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemės ūkio akademijos metraštis“. E-paveldas.lt
Žemės ūkis (žurnalas)

**Žemės ūkis** – *mėnesinis mokslo ir praktikos žurnalas*, ėjęs 1925–1944 m. Kaune ir *mokslo ir pažangios praktikos mėnesinis žurnalas*, leidžiamas nuo 1949 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido Žemės ūkio ministerija, 1927–1937 m. ir 1939–1940 m. – Žemės ūkio rūmai.

Spausdino žemės ūkio specialistų ir mokslininkų straipsnius žemdirbystės, augalininkystės, gyvulininkystės, žemės ūkio darbų mechanizavimo ir organizavimo klausimais.

1949–1955 m. vadinosi „Lietuvos kolūkietis“, ėjo lietuvių ir rusų kalba, 1956–1962 m. – „Socialistinis žemės ūkis“. 1959–1962 m. kas 3 mėnesiai ėjo priedas „Veterinarija ir zootechnika“. Žurnalą įsteigė Lietuvos žemės ūkio ministerija, leidžia UAB „Žemės ūkis“ redakcija. Tiražas 1950 m. – 15 000 egz., 1981 m. – 18 200 egz., 1989 m. – 12 800 egz., 1997 m. – 1000 egz.

Spausdina rašinius apie žemės ūkio mokslo pasiekimus, jų taikymą gamyboje, naujas technologijas, ūkininkavimo patirtį. Leidinys skirtas ūkininkams, žemės ūkio specialistams, mokslo darbuotojams. 

## Redaktoriai
* Jonas Pranas Aleksa – 1925–1927 m.
* Jurgis Krikščiūnas – 1927–1939 m.
* Balys Gaidžiūnas – 1939–1940 m., 1941–1944 m.
* A. Musteikis – 1940–1941 m.
* Algirdas Lukauskas – 1952–1954 m.
* J. Astikas – 1955–1957 m.
* Kostas Bėčius – 1958–1962 m.
* Antanas Mačianskas – 1963–1989 m.
* Algirdas Jokūbaitis – nuo 1989 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemės ūkis“. E-paveldas.lt
Ajodhija

**Ajodhija** () – miestas šiaurinėje Indijoje, Utar Pradešo valstijoje, Gogros dešiniajame krante, šalia Faizabado.

Ajodhija yra svarbus hinduizmo centras, vienas iš 7 šventųjų Indijos miestų. Čia gausu šventyklų, iš jų svarbiausios – Hanuman Garhi, Kanak Bhawan, Ramkot (joje švečiama Ramos gimimo diena), Swarg Dwar (manoma, kad joje Rama kremuotas), Mani Parbat ir Sugriv Parbat (su Ašokos laikų stūpa), Treta ke Thakur, Nageshwarnath (pasakojama, kad pastatyta Ramos sūnaus Kušo), Chhoti Devkali Mandir (Durgos šventykla) ir kt.

## Istorija

Remiantis Ramajana, Ajodhijoje buvo Ramos tėvo, karaliaus Dašarathos rezidencija ir Ramos gimimo vieta. VI-V a. pr. m. e. miestas buvo Košalos karalystės sostinė; budizmo centras (pagal budistų vienuolį Fahsieną, Ajodhijoje buvo 100 vienuolynų). Vėliau svarbus džainizmo, nuo VII a. ir hinduizmo centras. XI-XII a. priklausė Kanaudi karalystei, vėliau Delio sultonatui, nuo XVI a. pirmos pusės Didžiųjų Mogolų imperijai. 1764 m. tapo priklausoma Britų Rytų Indijos bendrovei. Vienas Sipajų sukilimo 1857–1859 m. centrų.

Ilgą laiką vyko ginčai dėl 1527 m. pastatytos Babri mečetės, kuri, hinduistų teigimu, stovėjusi Ramos gimimo vietoje. 1992 m. gruodžio 6 d. indų nacionalistai sukėlė riaušes, kurių metu sugriauta mečetė, žuvo apie 1000 žmonių. Dabar pastatyta nedidelė Ramlalos šventykla.

## Šaltiniai
Žemėtvarka ir melioracija

**Žemėtvarka ir melioracija** – žurnalas, leistas 1926–1940 m. Kaune ir 1989–2001 m. Vilniuje.

## Istorija
Iš pradžių ėjo nereguliariai, nuo 1930 m. – keturis, nuo 1937 m. – šešis kartus per metus. Leido Lietuvos matininkų profsąjunga, nuo 1928 m. – Lietuvos matininkų ir kultūrtechnikų sąjunga.

Iki 1928 m. vadinosi „Matininkas“, 1928–1929 m. – „Matininkų ir kultūrtechnikų balsas“. Spausdino „Raidės spaustuvė“, „Vilniaus spaustuvė“ Kaune. Leido priedą „Hidrologinė bibliografija“.

Spausdino teorinius straipsnius, specialistų pranešimus, mokslininkų studijas geodezijos, hidrometrijos, kartografijos, topografijos, žemėtvarkos ir kitais klausimais.

Bendradarbiavo Valerijonas Balčiūnas, L. Bajorūnas, Jonas Čeičys, J. Daniliauskas, A. Janulionis, J. Ramanauskas, Česlovas Pakuckas, Jokūbas Stanišauskas, L. Straukas, V. Taujėnis ir kt.

Lietuvos žemėtvarkos ir hidrotechnikos inžinierių sąjunga Vilniuje atkūrė ketvirtinį žurnalą, kaip Kaune ėjusį to paties pavadinimo leidinį. Tiražas 1989 m. – 3000 egz., 1991 m. – 5000 egz., 1997 m. – 1400 egz.

Rašė žemėtvarkos, melioracijos, kraštotvarkos, gamtosaugos, vandens ūkio, specialistų rengimo, mokslo rezultatų panaudojimo klausimais, nušvietė Lietuvos žemėtvarkos ir hidrotechnikos inžinierių sąjungos veiklą.
Nuo 2001 m. žurnalo pavadinimas pakeistas į "Žemėtvarka ir hidrotechnika". tiražas 550 egz. (2012) 
## Vyriausieji redaktoriai
* M. Chmieliauskas, Vytautas Mikšys,
* Adolfas Guogis – 1940 m.
* A. Lapukas – 1989–1990 m.
* J. Endrijaitis – 1990–1991 m.
* V.Mikšys (1991-2001)
* J.Smilgevičius - nuo 2001 m. 

* Vytautas Mikšys – 1991–2001 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemėtvarka ir melioracija. E-paveldas.lt
Žemyna (laikraštis)

**Žemyna** – Aleksandro Stulginskio universiteto dvisavaitis laikraštis, leidžiamas nuo 1952 m. gegužės 1 d. Noreikiškėse, Kauno rajonas, Studentų g. 11.

## Istorija
Iki 1954 m. Nr. 20 vadinosi „Tarybinis agronomas“, iki 1993 m. Nr. 6 – „Žemės ūkio specialistas“, ėjo kaip savaitraštis, iki 1996 m. spalio – Lietuvos žemės ūkio akademijos savaitraštis. Tiražas 1952 m. – 500 egz., 1957 m. – 1000 egz., 1967–1990 m. – 1600 egz., 1997 m. – 500 egz.

Rašo dėstytojų ir studentų gyvenimo bei veiklos klausimais, nagrinėja mokymo ir mokslo problemas, spausdina studentų kūrybą.

## Redaktoriai
* J. Skirpstas – 1952 m.
* K. Petrauskas – 1952–1953 m.
* A. Mališauskas – 1953–1954 m.
* A. Mačianskas – 1954–1957 m.
* A. Valatkevičius – 1957–1958 m.
* J. Repšys – 1958 m.
* Stasys Šimatonis – 1960–1963 m.
* R. Žadeikis – 1963–1964 m.
* P. Kanopa – 1965 m.
* Juozas Petrulis – 1966 m.
* N. Širvaitytė – 1972 m.
* Vitas Gerulaitis – 1958–1960 m., 1967–1971 m., 1973–1991 m.
* G. Baliukonytė – 1992–1995 m.
* A. Špakauskienė – 1995 m. 
* Laura Žemaitienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žemyna“
Žibintas (savaitraštis)

**Žibintas** – pažangių žmonių savaitraštis, leistas 1933 m. liepos mėn. – 1934 m. birželio mėn. Telšiuose.

## Istorija
Leido LKP Telšių parajonio pogrindinis komitetas. Oficialūs leidėjai M. Činikas, V. Gedvilas. Laikraštis buvo dažnai konfiskuojamas, redaktoriai baudžiami piniginėmis baudomis. Spausdino „Telšių spaustuvė“, „Inkaro“ spaustuvė Kretingoje.

Bendradarbiavo Antanas Barkauskas, V. Dumčius, S. Ličkūnas, A. Steponavičius, Aleksandras Vitkauskas ir kt.

Redagavo Antanas Bauža, L. Daukša, V. Gedvilas, faktiškasis redaktorius Mečislovas Gedvilas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žibintas-Žemaitis“. E-paveldas.lt
Ajutaja

**Ajutaja** arba **Ajuthaja**, pilnas pavadinimas **Pra Nakon Si Ajutaja** () – miestas Tailande, į šiaurę nuo Bankoko; provincijos centras. Miestas įsikūręs prie Menam Čao Prajos (ir jos intakų – Pasako ir Lopburio) žemupio, kanalų ir protakų labirinte, dėl to dar vadinamas „Rytų Venecija“.

Medžio apdirbimo, maisto (ryžių valymo, žuvų ir daržovių konservavimo, spirito varymo) pramonė. Amatinė sidabro kalyba. Prekyba ryžiais, kukurūzais, tabaku. Verčiamasi žvejyba. Ajutaja yra vienas svarbiausių Tailando turistinių centrų. Čia vyksta kasmetinės valčių lenktynės. Veikia muziejus.

## Paveldas

Ajutajos istorinis centras – UNESCO pasaulio paveldo objektas. Yra išlikusios XIV-XVIII a. rūmų, pagodų ansamblių liekanos. Gausu šventyklų (žymiausia – Vat Čaivathanaramas), gausiai dekoruotų drožiniais, skulptūromis. Pra Monghom Bophito šventykloje yra VI-IX a. miegančio Budos statula.


Ayutthaya Tourism.JPG|Karalių rūmų liekanos
Wat ratchaburana.jpg|Vat Ratčaburana
Wat Lokaya Suttha in Ayutthaya Thailand 001.jpg|„Gulintis Buda“


## Istorija

Ajutają 1350 m. įkūrė valdovas Utongas. Miestas pavadintas pagal Ramos gimimo vietą Ajodiją Indijoje. Nuo įkūrimo iki 1767 m. miestas buvo Ajutajos karalystės, valdžiusios Siamą, sostine. Buvo ovalaus plano, su taisyklinga stačiakampe gatvių sistema. Miestą juosė akmenų siena (aukštis 6 m, storis 3 m; joje buvo įrengta 16 fortų). 1767 m. Ajutają sugriovė mianmariečiai, sostinė perkelta į Tonburį. XIX a. Ajutaja atstatyta, bet šalies sostine tapo Bankokas.

## Sportas
* Ayutthaya United FC – futbolo klubas;
* Ajutajos provincijos stadionas, talpinantis 6 tūkst. žiūrovų.

## Šaltiniai
Plieno paktas

**Plieno paktas** (; ), oficialiai **Vokietijos ir Italijos draugystės ir bendradarbiavimo sutartis** – karinė ir ekonominė savitarpio pagalbos sutartis tarp fašistinės Italijos, valdomos Benito Mussolini, ir nacistinės Vokietijos, valdomos Adolfo Hitlerio. Sutartį pasirašė Italijos ir Vokietijos užsienio reikalų ministrai Galeacas Čanas ir Joachimas fon Ribentropas 1939 m. gegužės 22 d.

Sutartį sudarė dvi pagrindinės dalys: pirmoji dalis buvo atvira deklaracija apie gerų Vokietijos ir Italijos santykių tąsą. Antroji, vadinamasis „Slaptas pridėtinis protokolas“, skelbė keletą susitarimų dėl abiejų šalių ekonominių ir karinių išteklių. Vis dėlto kai kurie Italijos politikai buvo nepatenkinti sutartimi.

Iš pat pradžių sutartį norėta pavadinti **Kraujo paktu**, tačiau, manant, kad toks pavadinimas būtų nepriimtinas Italijos tautai, Benito Mussolini sutartį pavadino **Plieno paktu**. 

## Sutartis
Pirmiausia sutartis įgaliojo Vokietiją ir Italiją paremti viena kitą karo atveju, suteikiant karinę arba kitokią pagalbą bei bendradarbiauti karinės gamybos srityse. Taip pat šis paktas įgaliojo abi valstybes karo metu nesudarinėti separatinės taikos, negavus kitos valstybės sutikimo. Sutartis buvo pasirašyta, manant, kad karas prasidės per ateinančius trejetą metų. Karo pradžia rugsėjo 1 d. ir išplitimas rugsėjo 3 d. Italijai buvo kiek netikėtas ir ji dėl prasto kariuomenės parengtumo lygio turėjo sunkumų vykdant sutarties sąlygas. Į karą Italija įsitraukė tik 1940 m. birželio 10 d., užpuolus Prancūziją.

## Šaltiniai
Akaba

**Akaba** () – miestas pietų Jordanijoje, prie Raudonosios jūros dalies – Akabos įlankos. Muchafazos centras. Akaba geležinkeliu ir plentu sujungta su Amanu. Yra Karaliaus Huseino tarptautinis oro uostas, pasienio postas Izraelio pasienyje (į Eilatą).

Akaboje yra strategiškai svarbus jūrų uostas, per jį išvežami fosforitai. Fosforo trąšų gamybos, naftos perdirbimo pramonė. Yra žvejybinis laivynas. Amatai. Svarbus turistinis centras (pajūrio paplūdimiai, vandens pramogos, Vadi Rumo uolos ir kt.).

## Istorija

Vietovė gyvenama jau apie 6000 metų. Pirmoji gyvenvietė įsikūrė čia gyvenant semitų tautai idumėjams. Nuo I a. ties Akaba apsigyveno arabai nabatėjai. Graikai miestą vadino **Berenise**, romėnai – **Aila** arba **Elana** (). Romėnų laikais miestą su Damasku jungė Naujasis Trajano kelias (*Via Traiana Nova*). Vėliau teritorija buvo užkariauta musulmonų, greta pastatytas Ailos uostas. XII a. Akabą užėmė kryžininkai ir prijungė prie Jeruzalės karalystės (yra to meto Helimo tvirtovės liekanos bei Faraono salos tvirtovė Egipto teritoriniuose vandenyse). Nuo 1250 m. iki XVI a. Akabą valdė mameliukai. Vėliau valdant osmanams Akabos reikšmė sumenko, tai buvo nedidelis žvejų miestelis. I pasaulinio karo metais čia įvyko Akabos mūšis, kuriame jungtinės britų ir arabų pajėgos nugalėjo osmanus. Po šios pergalės Akaba tapo Hidžazo karalystės dalimi, vėliau priklausė Transjordanijai. 1965 m. Jordanijos karalius Huseinas išpirko iš Saudo Arabijos 12 km pakrantės ruožą Akabos plėtrai mainais į 6000 km² dykumos ploto.

## Galerija

Image:Aqaba Archeological Museum03.jpg|Archeologijos muziejus
Image:20100927 aqaba033.JPG|Akabos fortas
Image:Ayla02.JPG|Ailos griuvėsiai


## Šaltiniai
Žibintas (žurnalas)

**Žibintas** – mėnesinis jaunimo žurnalas, leistas 1945–1947 m. Celėje, Lertėje, Ceste bei Grevene, Vakarų Vokietijos karo pabėgėlių stovyklose ir religinis kultūros žurnalas, leistas 1955–1957 m. Bradforde, Anglijoje.

## Istorija
Leido ir redagavo kunigas Jonas Kuzmickis-Gailius. Vokietijoje išleisti 9 numeriai 16-28 p. apimties, Bradforde – 18 numerių.

Bradforde leidėja rašėsi Didžiosios Britanijos Katalikų parapijos bendruomenė. Bendradarbiavo Didžiosios Britanijos ir kitų kraštų lietuvių rašytojai. Žurnalas iliustruotas. 

## Šaltiniai
Estešundas

**Estešundas** () – pietvakarių Švedijos miestas, Jemtlando provincijoje, įsikūręs ant Sturšeno ežero kranto. Miestas buvo įkurtas 1892 m. Gustavo III.

## Sportas

* Östersunds FK – futbolo klubas iš Estešundo, kuris 2016 m. debiutavo elitinėje Švedijos futbolo lygoje.
* Jämtkraft Arena, futbolo stadionas, kurio talpa yra 8 466 žiūrovai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*  www.ostersund.se
Žibintas (mėnraštis)

**Žibintas** – Vilkaviškio Aušros vidurinės mokyklos moksleivių mėnraštis, einantis nuo 1992 m. gruodžio mėn. Vilkaviškyje. 

## Istorija
Tiražas 1992 m. – 700 egz., 1997 m. – 300 egz. 

## Šaltiniai
Žiburėlis (žurnalas)

**Žiburėlis** – *vaikų laikraštis*, vaikų žurnalas, ėjęs 1920–1944 m.

## Istorija
Įsteigtas ir leistas Antano Giedraičio-Giedriaus iniciatyva, talkinant lėšomis Jurbarko mokytojams ir kūryba – Prano Mašiotui. 1920–1924 m. Jurbarke, 1924–1944 m. Kaune kas mėnesį ir du kartus per mėnesį. 1920 m. antroje pusėje buvo sustojęs, 1921 m. atgaivintas. Nuo 1924 m. leido Lietuvos Raudonasis kryžius, atnaujintą 1942–1944 m. Vyriausias savitarpinės pagalbos komitetas. 1942–1944 m. turėjo skyrelį „Žiburėlis mažiesiems“. Tiražas: 1933 m. – 3000 egz.

Bendradarbiavo Pulgis Andriušis, Albinas Andrulionis, Petras Babickas, Kazys Binkis, Bronė Buivydaitė, Petras Cvirka, Daumantas Čibas, Aldona Didžiulytė-Kazanavičienė, Liudas Dovydėnas, Jurgis Jankus, Kazys Jankauskas, Kazys Jakubėnas, Faustas Kirša, P. Kondratas, Juozas Krūminas (J. Palionis), Kostas Kubilinskas, Jonas Lapašinskas, Pranas Mašiotas, A. Matulaitis (Anzelmas Matutis), Antanas Miškinis, Kazys Papečkys, Petras Rimkūnas, Vincas Ruzgas, Jonas Šiožinys, Peliksas  Šinkūnas, Teodoras Šuravinas, Vytautas Tamulaitis, Leonardas Žitkevičius ir kt.

Žurnalą iliustravo Jonas Martinaitis, Konstancija Petrikaitė-Tulienė, Vlada Stančikaitė ir kiti.

Išsiskyrė grožinės literatūros, ypač poezijos, kūriniais. 1942–1943 m. paskelbė pirmąją lietuvių vaikų literatūros istoriją – Bernardo Brazdžionio „Lietuvių vaikų literatūra“. Skiepijo pasaulietines, humanistines vertybes.

## Redaktoriai
* 1920–1924 m. Antanas Giedraitis-Giedrius
* 1924–1934 m. Lietuvos Raudonojo kryžiaus vadovai Rokas Šliūpas, A. Petrikas, V. Soblys
* 1934–1936 m. Stepas Zobarskas
* 1936–1939 m. Liudas Gira
* 1939–1940 m. Bernardas Brazdžionis
* 1942–1944 m. Stepas Zobarskas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žiburėlis“. E-paveldas.lt