Paprastoji sprigė

**Paprastoji sprigė** (*Impatiens noli-tangere*) – spriginių (*Balsaminaceae*) šeimos sprigių (*Impatiens*) genties augalas. Savaime auga Europoje, vidutinių platumų Azijoje, Šiaurės Amerikoje, taip pat ir Lietuvoje.

## Ekologija

Auga miškuose, juodalksnynuose, krūmuose, miškinguose laukų ir upių šlaituose, raistuose. Mėgsta paunksnę, drėgnus puveningus dirvožemius. Neretai sudaro sąžalynus.

Dažnai individų skaičius sumažėja konkuruojant su gervuogėmis, didžiosiomis dilgelėmis, didžialapiais šakiais.

Žiedus lanko kamanės, bitės, dvisparniai. Žolę ėda elniniai ir galvijai.

## Biologija
Tai vienmetis, maždaug 1,1 m aukščio gležnas augalas. Turi kuokštines šaknis, kurios siekia 10-15 cm gylį. Stiebas status, sultingas, šakotas, sustorėjusiais bambliais, iki 2 cm skersmens. Lapai pražanginiai, kiaušiniški, elipsiški, 5-10 cm ilgio, dantyti, smailiaviršūniai. Lapkočiai 2-5 cm ilgio. Kiekvienoje lapų pakraščių pusėje po 7-16 dantelių, jų gylis iki 3 mm. Apatiniai lapai esti su lapkočiais, o viršutiniai – bekočiai.

Trumpose kekėse kabo po 3-5 stambius, netaisyklingus, 3-4 cm ilgio žiedus, kuriuose yra nektaro. Žiedynkočiai esti pažastiniai. Geltonos žiotys nubarstytos raudonų dėmelių. Du taurėlapiai maži, trečias didelis, panašus į vainiklapį ir turi užriestą, 6-12 mm ilgio pentiną. Vainiklapis, esantis prieš pentinuotą taurėlapį, yra apskritas. Šoniniai vainiklapiai būna dviskiaučiai, suaugę po du. Visų penkių kuokelių dulkinės tarpusavyje sulipusios.

Žydi nuo birželio iki rugsėjo mėnesio. Vaisius – pailga, 1,5-2,5 cm ilgio, kabanti dėžutė, atsidaranti per sąvaras. Sąvaros tamprios, susisuka spyruokle ir sėklas išsvaido maždaug 1-3 m spinduliu. Ne visai prinokusi dėžutė sprogsta vos paliesta. Dėžutėje subręsta 1-9 iki 4,6 mm ilgio sėklos. Vaisiai bręsta nuo rugpjūčio iki spalio mėnesio. Dauginasi tik sėklomis. Augalas diploidinis, 2n = 20, 40. Tetraploidinė (2n = 40) forma rasta Lenkijoje.

## Savybės
Augalas nuskintas greit vysta. Jautrus šalčiams, todėl po pirmųjų šalčių nunyksta.

## Naudojimas
Žolėje esančios dažinės medžiagos vilną dažo geltona spalva. Galima vartoti virtus jaunus ūglius. Sėklos malonaus riešutų skonio, galima valgyti žalias. Augalas turi diuretiko, antiseptiko, vėmimą sukeliančių, vidurius laisvinančių savybių. Vartotas gydant hemorojų, spazminį šlapinimąsi.

## Porūšiai
Yra išskiriami keturi varietetai:
* *Impatiens noli-tangere* var. *albiflora* Schwarz – Centrinė Europa
* *Impatiens noli-tangere* var. *micrantha* Rouy & Foucan. – Centrinė Europa
* *Impatiens noli-tangere* var. *pallescens* Nakai – Tolimieji Rytai
* *Impatiens noli-tangere* var. *parviflora* Kittagawa – Japonija


Impatiens_nt_kz2.JPG|Lapas
Impatiens_nt_kz4.JPG|Stiebas
Impatiens_noli-tangere_03_ies.jpg|Žiedpumpuris
Impatiens_noli-tangere1001.jpg|Žiedas
Impatiens_noli-tangere_08_ies.jpg|Vaisius
Impatiens_noli-tangere_09_ies.jpg|Susisukęs vaisius


## Nuorodos
* Paprastosios sprigės mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per theplantlist.org  (anglų k.)''
* Impatiens noli-tangere – Nature Gate (anglų k.)
* Impatiens noli-tangere – Plants for a Future  (anglų k.)

## Literatūra

* Vasarą žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Vilnius, Mokslas, 1987, 30 p.
* Enciklopedinė miško knyga, Gediminas Isokas, Vilnius, Mintis, 2001, 284–285 p. ISBN 5-417-00831-1
* Paul E. Hatcher. Impatiens noli-tangere L.. „Journal of Ecology”. 91, 1, s. 147–167, 2003 (anglų k.)