open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Susy Andersen

**Susy Andersen** (g. 1940 m. balandžio 20 d. Puloje) – italų aktorė, gimusi dabartinės Kroatijos teritorijoje, kuri tuo metu priklausė Italijos karalystei.

Jos karjera pasižymėjo vaidmenimis komedijose, nuotykių („peplum“), taip pat B kategorijos filmuose.

## Filmografija
* Saffo, venere di Lesbo (1960)
* Le gladiatrici (1963)
* I tre volti della paura (1963)
* Il magnifico cornuto (1964)
* Roma contro Roma (1964)
* I due violenti (1964)
* Le belle famiglie (1964)
* Die Herren (1965)
* A 077 - Sfida ai killers (1966)
* 15 forche per un assassino (1967)
* Didžioji lėlė (1968)
* Nel labirinto del sesso (1969)
* La legge dei gangsters (1969)

## Nuorodos

* IMDb profilis

## Šaltiniai
Indie pop

**Indie pop** – muzikos žanras ir tuo pačiu subkultūra, kurioje poprokas susilieja su savarankiško darbo etika (angl. DIY – „Do it yourself“), siekdami išgauti skambesį ir stilių, nebūdingą įprastai pop muzikai. Šios muzikos ištakos siekia vėlyvojo aštunto dešimtmečio britų post-panką, po kurio ėmė vis labiau klestėti fanzinai, nepriklausomi įrašų leidėjai, koncertų ciklai ir kt. Skirtumas lyginant su indie roku yra toks, kad šiame žanre muzika švelnesnė, paprastesnė, apsieina be aštresnių melodijų. Bet panašiai, kaip ir indie roko, šio žanro atlikėjai ne visada sulaukia pasaulinio pripažinimo. Ilgainiui atsirado požanriai – chamber pop ir twee pop.

## Šaltiniai
2022 m. Europos fechtavimo čempionatas

**2022 m. Europos fechtavimo čempionatas** – 35-asis geriausių Europos fechtavimo sportininkų čempionatas, kuris vyko birželio 17 d. – birželio 22 d. Turkijos mieste Antalijoje.

## Vyrai

## Moterys

## Medalių lentelė

## Lietuva čempionate

;Individualios varžybos

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Daniele Garozzo

**Daniele Garozzo** (g. 1992 m. rugpjūčio 4 d. Ačirealėje) – Italijos fechtuotojas, kuris specializuojasi rapyros rungtyse. Olimpinis čempionas.

## Biografija
2015 m. Europos čempionate iškovojo savo pirmąjį medalį - sidabrą vyrų rapyros varžybose. Tais pačiais metais vykusiame pasaulio čempionate Garozzo kartu su Italijos nacionaline rinktine tapo komandinės rungties pasaulio čempionais. 

Savo debiutinėse 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse italas dalyvavo dvejose rungtyse. Vyrų komandinėje rungtyje kovoje dėl bronzos pralaimėta JAV nacionalinei rinktinei ir užimta 4-oji vieta. Individualioje rapyros rungtyje fechtuotojas pirmajame susitikime įveikė egiptietį Tarek Ayad, aštuntfinalyje įveiktas Egipto atstovas Alaaeldin Abouelkassem, ketvirtfinalyje nugalėjo brazilą Guilherme Toldo. Pusfinalyje italas rezultatu 8-15 įveikė rusą Timur Safin, o finale 11-15 įveikė amerikietį Alexander Massialas. Daniele Garozzo pirmą kartą tapo olimpiniu čempionu rapyros rungtyje. Sportininkas taip pat buvo aštuntas italas istorijoje laimėjęs vyrų rapyros rungties olimpinį auksą.

2017 m. Tbilisyje vykusiame Europos čempionate, italas pirmą kartą pelnė aukso medalį individualioje rungtyje. 2017 m. pasaulio fechtavimo čempionate Garozzo pelnė antrąjį pasaulio čempionatų aukso medalį komandinėje rungtyje. Vyrų individualiose varžybose italas iškovojo bronzos apdovanojimą.

2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Garozzo nusileido tik Honkongo atstovui Cheung Ka-long ir iškovojo sidabro medalį. Vyrų komandinėje rungtyje užimta 5-oji vieta.

2022 m. Europos fechtavimo čempionato finale įveikė tautietį Tommaso Marini ir antrą kartą tapo Europos čempionu.

## Šaltiniai
Rasinės diskriminacijos panaikinimo konvencija

**Rasinės diskriminacijos panaikinimo konvencija** –  1965 m. JTO Generalinės Asamblėjos Niujorke, JAV priimtas (įsigaliojęs nuo 1969 m.) tarptautinės teisės dokumentas, įpareigojantis valstybes užtikrinti visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimą. 14 straipsnyje nustatytas diskriminacijos uždraudimas. 2022 m. prie Konvencijos buvo prisijungusios 182 valstybės, tarp jų ir Lietuva (1999 m.).

Konvencija įtvirtino rasinės diskriminacijos draudimą, pasmerktas kolonializmas, rasinė segregacija ir apartheidas.

## Šaltiniai
Sandro Bazadzė

**Sandro Bazadzė** (g. 1993 m. liepos 29 d. Tbilisyje) – Gruzijos fechtuotojas, kuris specializuojasi kardo rungtyse, olimpietis.

## Biografija
2013 m. Bazadzė tapo Europos jaunimo čempionu, o 2014 m. Europos iki 23 m. amžiaus kategorijos čempionu.

Savo debiutinėse 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse gruzinas dalyvavo vyrų individualioje kardo rungtyje. Pirmame rate sportininkas įveikė brazilą Renzo Agresta, bet aštuntfinalyje rezultatu 14-15 nusileido korėjiečiui Kim Jung-Hwan ir iš tolimesnės kovos turėjo pasitraukti.

2017 m. Tbilisyje vykusiame Europos čempionate Bazadzė pirmą kartą laimėjo Europos čempionatų bronzos medalį. Jis tapo pirmuoju gruzinu istorijoje pelniusiu Europos čempionatų medalį. 2018 m. ir 2019 m. Bazadzė pakartojo savo pasiekimą ir pelnė dar du bronzos medalius.

2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse gruzinas įveikęs tris varžovus pateko į pusfinalį, kuriame rezultatu 13-15 pralaimėjo vengrui Áron Szilágyi. Kovoje dėl bronzos gruzinas 11-15 pralaimėjo korėjiečiui Kim Jung-Hwan ir bendroje įskaitoje liko 4-oje pozicijoje.

2022 m. Europos fechtavimo čempionate Bazadzė finale įveikė italą Luca Curatoli ir pirmą kartą tapo Europos čempionu.

## Šaltiniai
Yukiko Inui

**Yukiko Inui** (, g. 1990 m. gruodžio 4 d. Omihačimane) – Japonijos plaukikė, kuri specializuojasi dailiojo plaukimo rungtyse, olimpinė prizininkė.

## Biografija
2010 m. Azijos žaidynėse Inui pelnė tris sidabro medalius moterų duetų, kombinacijų ir komandinėse varžybose. Savo debiutinėse 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse kartu su Japonijos nacionaline rinktine užimta 5-osios vietos komandų rungtyje ir moterų duetų varžybose.

2014 m. Azijos žaidynėse iškovoti du aukso medaliai. 2015 m. pasaulio čempionate Inui pelnė keturis bronzos medalius. 2016 m. olimpiadoje japonė pelnė du bronzos medalius.

2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Inui liko 4-oje pozicijoje. 2022 m. pasaulio vandens sporto čempionato moterų solo technikos rungtyje japonė pirmą kartą tapo pasaulio čempione. 

## Šaltiniai
Elijah Winnington

**Elijah Winnington** (g. 2000 m. gegužės 5 d. Gold Koste) – Australijos plaukikas, kuris specializuojasi laisvo stiliaus ištvermės rungtyse. Pasaulio čempionas ir olimpinis prizininkas.

## Biografija
2017 m. Winnington laimėjo tris bronzos medalius pasaulio jaunimo čempionate. 2018 m. Sandraugos žaidynėse kartu su Australijos nacionaline rinktine laimėtas auksas 4x200 m laisvo stiliaus estafetėje. 2019 m. Winnington tapo Australijos čempionu 200 m ir 400 m plaukimo laisvuoju stiliumi rungtyse.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse australas dalyvavo trejose rungtyse. Vyrų 200 m laisvo stiliaus atrankoje sportininkas liko 22-as ir į pusfinalį nepateko. 400 m distancijoje sportininkas su ketvirtu geriausiu rezultatu (3:45.20) pateko į finalą, kuriame užimta 7-oji vieta. Vyrų 4x200 m laisvo stiliaus estafetėje australui atiteko bronzos medalis.

2022 m. pasaulio vandens sporto čempionate Winnington laimėjo 400 m distancijos finalą ir pirmą kartą tapo pasaulio čempionu.

## Nuorodos
*Sportininko profilis FINA svetainėje 

## Šaltiniai
Léon Marchand

**Léon Marchand** (g. 2002 m. gegužės 17 d.) – Prancūzijos plaukikas, olimpietis, Europos rekordininkas ir pasaulio čempionas.

## Biografija
2019 m. pasaulio jaunimo čempionato bronzos medalininkas. 2020 m. Europos čempionate užimta 28-oji vieta vyrų 200 m plaukimo krūtine rungtyje ir 14-oji vieta vyrų 200 m plaukimo peteliške rungtyje.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse prancūzas dalyvavo keturiose rungtyse. Aukščiausia vieta - 6 pozicija vyrų 400 m kompleksinio plaukimo distancijoje.

2022 m. pasaulio vandens sporto čempionate Marchand pateko į 400 m kompleksinio plaukimo finalą, kuriame pasiekė naują čempionatų rekordą ir Europos rekordą (4:04.28) ir pirmą kartą tapo pasaulio čempionu.

## Nuorodos
*Sportininko profilis FINA svetainėje 

## Šaltiniai
Electropop

**Electropop** – hibridinis muzikos žanras, sujungiantis elektroninės ir pop muzikos elementus.

Žanras formavosi praeito amžiaus devintajame dešimtmetyje, tačiau populiarumą susigrąžino šio amžiaus pirmojo dešimtmečio pabaigoje. Pagrindiniai muzikos elementai yra pasiskolinti iš synth-pop muzikos, tačiau lyginant su pastaruoju, electropop labiau būdinga skaitmeninė produkcija, o synth-pop dažnai atliekama gyvai, pasitelkiant sintezatorius ir kitus gyvai muzikai priskiriamus instrumentus. Šiomis dienomis electropop muzikai nemažai įtakos daro hiphopo bei šiuolaikinio R&B muzika. Vieni žinomiausių electropop muzikos kūrėjų yra Kylie Minogue, Britney Spears, Lady Gaga bei Kanye West. Prie ankstyvojo šio žanro vystymosi prisidėjo tokie praėjusio amžiaus atlikėjai ir grupės, kaip „The Human League“, Gary Numan, „Soft Cell“, John Foxx bei Afrika Bambaataa. 

## Šaltiniai
Mantas Bendžius

**Mantas Bendžius** (pseudonimas *Mantas Ben, *g. 1997 m. sausio 23 d. Jurbarke) – Lietuvos muzikantas, aktorius.

## Biografija
Mokėsi Jurbarko Vytauto Didžiojo pagr. m–kloje ir vėliau Jurbarko Antano Giedraičio-Giedriaus gimnazijoje.

Būdamas 14–19 m. lankė jaunimo teatrą „Vaivorykštė“. Ten kurtus spektaklius rodydavo įvairiuose miestuose, vyko į teatrų festivalius, grojo tėvų dovanota gitara.

2019 m. LMTA baigė Aktorinio meistriškumo studijas (kurso vad. Vidas Bareikis, Algirdas Latėnas). Po studijų bandė aktoriaus darbą, filmavosi keliose reklamose. Vaidino Gyčio Padegimo, Dalios Ibelhauptaitės, Vido Bareikio ir kt. spektakliuose.

### Asmeninis gyvenimas
Brolis – soc. tinklų veikėjas Deividas Bendžius. Žmona – Greta Šepliakovaitė.

## Diskografija
### Albumai

## Filmografija
* 2018 m. – Paradize89, rež. Madara Dislere.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* IMDb profilis
Panašus į tave (2022 albumas)

**„Panašus į tave“** – pirmasis Manto Bendžiaus albumas, išleistas 2022 m. sausio 23 d.

Daina „Panašus į tave“, pagal kurią ir pavadintas šis albumas, pristatyta 2021 m. gegužę, o tų pačių metų lapkritį pristatyta kita į albumą įeinanti daina „Mėnuliui po kojom“.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Albumas Spotify platformoje
* Albumas Pakartot platformoje
Šakarnių pušis

**Šakarnių pušis** – pušis, auganti Biržų miškų urėdijos, Saločių girininkijos, Šakarnių miško 17 kvartale; botaninis gamtos paveldo objektas. Medžio aukštis siekia 27 m, skersmuo – 1,1 m.

Gamtos paminklo statusas šiai pušiai suteiktas 1960 m., o respublikinės reikšmės paminklu tapo 1987 m.

## Išnašos
Danijos futbolas 2022–2023 m.

**[[Danija|Danijos]] futbolo varžybos [[2022]]–[[2023]] m.**
*  prasidėjo 2022 m. liepos 15 d., baigėsi 2023 m. birželio 9 d.;
* s turnyras prasidėjo 2022 m. vasarą, finalas įvyko 2023 m. gegužės 18 d.

## 2022–2023 m. [[Danijos Superlyga|Superlyga]]
* **[[Danijos Superlyga|Superliga]]** – aukščiausioji futbolo lyga. Dalyvavo 12 komandų.

### I etapas

### Galutinė lentelė

## Rungtynės dėl vietos Konferencijų lygoje
Dėl ketvirtosios vietos 2023–2024 m. UEFA Europos konferencijų lygoje įvyko papildomos rungtynės.
----

* **[[FC Midtjylland|Midtjylland]] minimaliu rezultatu 1:0 nugalėjo varžovus ir pateko į turnyro atrankos ciklą.**
----

## 2022–2023 m. [[Danijos pirmasis divizionas|Pirmasis divizionas]]
* **[[Danijos pirmasis divizionas]]** – antros pakopos pirmenybės.
* Dalyvavo 12 komandų.(EN)

### 2022–2023 m. sezono dalyviai
; Dalyviai 2022–2023 m. sezone

* Šaltiniai: flashscore archyvai ir RSSSF duomenų bazė.

### Po pirmojo etapo

### Galutinė lentelė

## 2022–2023 m. [[Danijos futbolo taurė]]
* **[[Danijos futbolo taurė]]** – pagrindinis taurės turnyras Danijoje.
* 🏆  iškovojo Danijos futbolo taurę.
### Finalo rungtynės
----

## Išnašos

## Nuorodos
* Danskfodbold.com
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
Erikas Grigaitis

**Erikas Grigaitis** (g. 2002 m. gruodžio 21 d.) – Lietuvos plaukimo rinktinės narys, pasaulio čempionatų dalyvis.

## Biografija
2019 m. Grigaitis tapo Lietuvos čempionu vyrų 100 m ir 200 m plaukimo nugara rungtyse, bei vyrų ir mišrios kombinuotos estafetės varžybose. Tais pačiais metais Europos jaunimo čempionate užimta 10-oji vieta 200 m plaukimo nugara distancijoje. 2019 m. pasaulio jaunimo čempionate liko 17-as 200 m nuotolyje.

2021 m. Grigaitis debiutavo Europos čempionate. 100 m nuotolį įveikęs per 55.80 s užėmė 43-ią vietą, o 200 m plaukimo nugara rungtyje liko 31-as (2:01.52).

Savo debiutiniame 2022 m. pasaulio vandens sporto čempionate Grigaitis dalyvavo dvejose rungtyse. 100 m plaukimo atrankoje sportininkas buvo diskvalifikuotas už taisyklių pažeidimą.

## Pasiekimai

## Išnašos
Sausio 13-osios ąžuolai ir liepa

**Sausio 13-osios ąžuolai ir liepa** – saugomų paminklinių medžių grupė, 13 ąžuolų ir 1 liepa, kurie auga Šilalės miesto centre, J. Basanavičiaus ir Nepriklausomybės g. sankryžoje. Medžiai puslankiu išsidėstę aplink modernių formų paminklą „Laisvės šauklys“. Pasodinti paminėti Sausio 13-ąją, Laisvės gynėjų dieną, kuomet žuvo 13 vyrų ir 1 moteris. Visai šalia auga Nepriklausomybės ąžuolas.

## Būklė

Saugoma teritorija užima 0,21 ha plotą. Jis maždaug trikampio formos, ribojamas iš šonų J. Basanavičiaus g. (pietvakariuose) ir Nepriklausomybės g. (šiaurės vakaruose) bei daugiabučio ir pašto pastatų iš rytų pusės. Trikampio ploto viršūnė su paminklu atvira, nukreipta į gatvių sankirtą (į vakarus). Šalia vyksta intensyvus automobilių eismas. Skverelyje medžiai auga po kelis ant atskirtų pylimėlių, tarp kurių paklotos šaligatvio plytelės vaikščiojimui. Medžių paunksmėje auga keli dekoratyviniai krūmai, pastatyti suolai poilsiui. Ąžuolai skirtingo amžiaus (galbūt atsodinti) ir išvaizdos, su trumpesniais ir ilgesniais kamienais, įvairiomis lajomis. Akivaizdžiai trūkstant erdvės iš prigimties plačiašakiams medžiams, vieniems iš ąžuolų tenka augti kitų ąžuolų šešėlyje. 

Vienintelė liepa auga ties medžių grupės viduriu, priešais vejoje pastatytu betoniniu Nepriklausomybės atkūrimo ženklu „1990-03-11“. Šiai datai paminėti 1998 m. pastatytas  „Laisvės šauklys“ (skulpt. Kazimieras Kisielis), tapęs miesto centrinės erdvės dominante.

## Duomenys

Šilalės rajono savivaldybės tarybos nutarimu 2006 m. medžių grupė paskelbta gamtos paveldo objektu. Objekto paskelbimo saugomu tikslas – miesto želdinių išsaugojimas. Pagrindiniai medžių parametrai nepateikiami.

* Medžiai – ąžuolai ir liepa
* Teritorija – 0,21 ha

## Galerija


Šilalė, Sausio 13 ąžuolai ir liepa centre.JPG|Liepa, auganti viduryje, priešais ženklą „1990-03-11“
Šilalė, keturi Sausio 13 ąžuolai.JPG|4 ąžuolų grupelė prie J. Basanavičiaus g.
Šilalė, Sausio 13 ąžuolas centre 2.JPG|Medis trumpiausiu kamienu – prie daugiabučio  
Šilalė, Sausio 13 ąžuolas centre.JPG|Vienas smulkesnių medžių kitų medžių pavėsyje
Šilalė, Sausio 13 ąžuolas.JPG|Prie pašto sienos ošia iškilus ąžuolas


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Savivaldybės saugomų gamtos paveldo objektų sąrašas 
* Šilalės miesto seniūnija. Lankytinos vietos . *silale.lt*
Bučos žudynės

**Bučos žudynės** (; ) – karinis nusikaltimas: masinės Ukrainos civilių gyventojų žudynės, lydimos plėšimų, pagrobimų, prievartavimų ir kankinimų nedideliame Bučos mieste (apie 30 000 gyventojų), kurias anot Ukrainos ir jos NATO sąjungininkų, užėmusi šį miestą nuo 2022 m. kovo 4 d. įvykdė Rusijos kariuomenė. Žudynes pasmerkė daugelis aktyvistų, politikų ir kultūrinių veikėjų iš Rusijos ir Ukrainos, taip pat ir iš daugelio kitų pasaulio šalių. Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis šį incidentą apibūdino kaip „Rusijos įvykdytą ukrainiečių genocidą“. Pati Rusija savo atsakomybę neigia ir tvirtina, jog šių žudynių provokacija buvo surengta Jungtinių Amerikos Valstijų užsakymu, kurią įvykdė Ukrainos kariuomenė – kad apkaltintų Rusijos kariuomenę Ukrainoje vykdomais žiaurumais.

JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Mišelė Bačelet nurodė jog visi kūnai turi būti iškasti, atpažinti ir tiksliai nustatyta mirties priežastis. JAV sieks jog Rusija būtų pašalinta iš JT Žmogaus Teisių Tarybos, o tam reikia, jog pašalinimui pritartų du trečdaliai iš 193 narių.

## Žudynių datos įvertinimai

Teiginiai jog kūnai buvo išdėlioti Ukrainos pusės jau Rusijos kariams pasitraukus prieštarauja palydovinių nuotraukų analizei. Palydovinėse nuotraukose pirmieji kūnai apsirodė maždaug tarp kovo 9 ir 11 d., maždaug ten kur vėliau buvo rasti. Panašiai teigia ir BBC News. Masinis kapas nuotraukose matyti nuo kovo 10 d. Ukrainos pajėgos vėl įžengė į Bučą tik balandžio 1 d.

## Dalyvių nustatymas
Buvimo Bučoje metu kai kurie kareiviai mobiliais telefonais skambino draugams ir giminėms Rusijoje per Ukrainos mobilaus ryšio tinklą. Šių skambučių išklotinės pasako abiejų pusių telefonų numerius, taigi leidžia nustatyti asmenybes. Buvo taip pat rastas pamestas Rusijos armijos kareivio mobilusis telefonas, kuriame, be daugybės kitokių nuotraukų, buvo ir jo nuotraukos su mūšio draugais, kurios bandoma atpažinti. Šie informacijos framgentai atskleidžia, kokie kariniai daliniai žudynių vykdymo metu buvo dislokuoti Bučoje. Tikėtina jog tai buvo 64-oji motorizuotų pėstininkų brigada. 

## Taip pat skaitykite
* Rusijos karo nusikaltimai invazijos į Ukrainą metu
* Dezinformacija Rusijos invazijos į Ukrainą metu

## Šaltiniai
Žvingių liepa

**Žvingių liepa** – išskirtinė liepa, auganti Šilalės rajono savivaldybėje, Žvingiuose, pagrindinėje gatvėje, priešais buvusią Žvingių mokyklą. Medis yra savivaldybės saugomas gamtos paveldo objektas, įrašytas į Pajūrio seniūnijos lankytinų vietų sąrašą. 

Liepa paskelbta rajoninės reikšmės saugomu medžiu 1989 m. Pagrindiniai duomenys:

* Medžio rūšis – mažalapė liepa (*Tilia cordata* Mill.)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje –  4,35 m
* Aukštis – 23,8 m
* Amžius – neskelbiama

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Savivaldybės saugomų gamtos paveldo objektų sąrašas
Pajūriškių kapinės

**Pajūriškių kapinės**, taip pat **Bikavėnų kapinės** – veikiančios kapinės Šilutės rajono savivaldybėje, Pajūriškių kaime, šalia kelio  ir Bikavėnų kaimo (Vainuto sen.), dešiniajame Jūros upės krante. Užima 1,05 ha, aptvertos akmens mūro tvora.
 

## Istorija

Seniau Pajūriškių kapinės priklausė Žvingių parapijai. Pats Žvingių bažnytkaimis įsikūręs kitame Jūros krante, formaliai – Šilalės rajone. 200 m į šiaurės rytus nuo kapinių, šalia buvusio kolūkio fermų aptiktas VIII-XIII a. datuojamas Bikavėnų kapinynas. Senojoje kapinių dalyje stovi Pajūriškių Šv. Roko koplyčia, pastatyta 1880 m. 

## Kultūros vertybės

Pajūriškių kaimo kapinių statinių kompleksas (koplyčia, kapinių vartai, akmeniniai koplytstulpis ir kryžius), M. Kurpalienės kapo antkapinis koplytstulpis įrašyti į Kultūros vertybių registrą. 

Netoli senųjų vartų iškilęs juodo granito atminimo paminklas iš Žvingių parapijos kilusiems partizanams. Jame iškalta 31 pavardė. Dauguma sąraše įamžintų kovotojų priklausė Žvingių apylinkėse veikusiam Jūros (iš pradžių vadinamam antrajam) būriui. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šilutės rajono kapinių sąrašas. 109. Bikavėnų-Pajūriškių k. kapinės
Pajūriškių šv. Roko koplyčia

**Pajūriškių šv. Roko koplyčia** (arba ***Bikavėnų koplyčia***) – veikianti katalikų koplyčia, esanti Šilutės rajono savivaldybėje, Pajūriškių ir Bikavėnų kaimų (Vainuto sen.) paribyje, Pajūriškių kapinėse, prie kelio . Priklauso Vainuto šv. Jono Krikštytojo parapijai. Vyksta tradiciniai šv. Roko atlaidai.

## Istorija

Šv. Roko koplyčia pastatyta 1880 m. kapinėse, kurios priklausė Žvingių parapijai. Koplyčia po Žvingių bažnyčios gaisro buvo kiek padidinta ir ilgai tarnavo kaip pagrindinė bažnyčia padegėlių parapijos tikintiesiems – nuo 1915 iki 1939 m. Kapinių vartai ir šalia koplyčios stovintys akmeniniai antkapiniai koplytstulpis ir kryžius pastatyti XIX a. 8-ajame dešimtmetyje. Juos nutašė liaudies meistras Bonifacas Norvaiša (1841-1913).

## Architektūra

Šv. Roko koplyčia yra regioninis architektūros ir sakralinis paminklas. Įregistruota saugoma nuo 2003 m. Ji stovi vienoje ašyje su kapinių tvoros vartais. Sumažintu masteliu atkartoja dvibokštės bažnyčios formas.

Statinys stačiakampio plano, dvibokštis, halinis, su trisiene apside, kompaktiško tūrio. Stogas virš pagrindinio pastato tūrio dvišlaitis, apsidinėje dalyje - trišlaitis, uždengtas skarda. Priekinėje stogo dalyje, virš trikampio frontono, įtaisytas kvadratinio plano skardinis bokštelis su rutuliu ir metaliniu kryžiumi viršūnėje. Stovi du kvadratiniai, nuo žemės kylantys bokštai, užsibaigiantys piramidiniais stogais su rutuliais ir metaliniais viršūnių kryžiais. Simetriški bokštai virš stogo apkalti skardos lakštais, šiek tiek išsikišę į priekį ir šonus. Dešiniajame bokšte kabo nedidelis varpas, kuriuo skambinama iš balkono. Durų ir langų angos stačiakampės, virš pagrindinių durų yra dvi arkinės langų angos. Pagrindinės durys medinės, dvivėrės, su apkaustais, šoninės durys – vienvėrės.

Koplyčios viduje stovi didelis, drožiniais papuoštas medinis altorius su tabernakuliu. Prieš altorių įrengta medinė tvorelė. Vargonų choro balkonėlis taip pat su medine tvorele. Lubos ir grindys neoriginalios, pakeistos.

## Galerija

Pajūriškių koplyčia, apsidė.JPG|Prie koplyčios stovi aukšti antkapiniai kryžiai
Pajūriškių koplyčia, balkonas 2.JPG|Vargonų choras
Pajūriškių koplyčia, balkonas.JPG|Balkone
Pajūriškių koplyčia, altorius.JPG|Altorius
Pajūriškių koplyčia, varpelis.JPG|Varpelis viduje, prie durų


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Sakrali Lietuva. Pajūriškių koplyčia *sakralilietuva.lt*
Visbarų pušis

**Visbarų pušis** – saugoma pušis, auganti Tauragės rajone, Stokaičių kaime (Žygaičių sen.), netoli Visbarų, 0,6 km į pietvakarius nuo kelio . Pušis auga prie kelio, laukų supamo miškelio pakraštyje. Išsiskiria aukščiu, išsišakojančiu kamienu, iškyla tarp kitų medžių ir krūmokšnių. Įvairiame aukštyje kamienas šakojasi į keletą atšakų. Tame pačiame kaime taip pat saugomas Stokaičių klevas.

## Būklė

2022 m. duomenimis, apatinė kamieno dalis buvo išlūžusi, prie jo suneštas skruzdėlynas. Anksčiau medis galėjo būti skilęs, netekęs vienos kamieno atšakos, kuri buvo nupjauta. Šalia pušies gulėjo atskilusio kamieno kaladė, kiek toliau – akmenys ir jų nuolaužos.

2024 m. Tauragės rajono savivaldybėje buvo svarstomas Visbarų pušies likimas dėl jos prastos būklės. Nepritarta medžio šalinimui iš saugomų gamtos paveldo objektų sąrašo dėl trumpalaikės perspektyvos, nes dar nebuvo „sunykusi neatstatomai“.

## Duomenys
 
Pušis buvo paskelbta rajoninės reikšmės saugomu medžiu Tauragės rajono Liaudies deputatų tarybos vykdomojo komiteto 1988 m. Pagrindiniai duomenys (2010 m.):

* Medžio rūšis – paprastoji pušis (*Pinus sylvestris* L.)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 2,85 m
* Aukštis – 18,7 m


Visbarų pušies kamienas.JPG|Papėdėje suneštas skruzdėlynas
Visbarų pušis, kamienas 1.JPG|Išlikusi atskilusio kamieno kaladė
Visbarų pušies kamienas 2.JPG|Suktas kamienas aukščiau šakojasi


## Šaltiniai
2022 m. Lietuvos automobilių ralio čempionatas

**2022 m. [[Lietuvos automobilių ralio čempionatas]] (LARČ)** – ralio čempionatas, kurį organizavo Lietuvos automobilių sporto federacija (LASF). Čempionatą sudarė 6 etapai, iš kurių vienas vyko Lenkijoje. Dveji etapai buvo bendri Lietuvos ir Lenkijos čempionato etapai – Rajd Podlaski ir Žemaitijos ralis.

Rajd Podlaski ralis Lenkijoje vyko gegužę, o pernai metais gegužę vykęs Utenos ralis buvo perkeltas į rugsėjį, tuo tarpu Aukštaitijos ralis iškrito iš tvarkaraščio.

## Tvarkaraštis

## Rezultatai

## Nugalėtojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos automobilių sporto federacijos tinklalapis
Hennordic

**Hennordic** – metalo gamybos ir apdirbimo įmonė Ukmergėje, priklausanti AB „Umega Group” grupei.

Dirba ~300 darbuotojų, bendras gamybinis plotas sudaro 15 000 m². Generalinis direktorius – Tomas Džiugas.

## Istorija
Ištakos siekia 1919 m., kai buvo įkurta gamykla, gaminusi ir remontavusi nesudėtingas žemės ūkio paskirties mašinas. Užėjus sovietams, 1940 m. nacionalizuota ir perorganizuota į automobilių remonto gamyklą, o 1944 m. pertvarkyta į ketaus liejinių gamyklą.

1965–1990 metais įmonė atidarė žemės ūkio technikos gamyklą bei pradėjo vykdyti stūmoklio žiedų ir vožtuvų gamybą. Tuometinis įmonės pavadinimas buvo „Vienybė“.

Nuo 1991 m. iki 2007 m. įmonė plėtė veiklą Vakarų Europoje, tiekdama detales baldų gamintojams. Pradėtos teikti kontraktinės gamybos paslaugos.

2008 m. prekės ženklą „Vienybė” įsigijo AB „Umega group”.

2016 m. AB „Umega Group” susijungė su Walter Th. Hennecke GmbH (Vokietijos įmone) ir įsigijo UAB „Biokaitra”.

2017 m. pagrindiniu verslo modeliu tapo kontraktinė gamyba. Prekės ženklas „Vienybė” pakeistas į „Hennordic”.

2019 m. įmonė šventė 100 metų jubiliejų.

## Šaltiniai
Papušynio pušis

**Papušynio (Papušynės) pušis** – savivaldybės saugomas gamtos paveldo objektas, išskirtinė pušis, auganti Tauragės rajone, Papušynės kaime (Mažonų sen.), faktiškai – ties šiaurine Tauragės miesto riba, prie kelio  (Šilalės gatvėje). Pušis auga prie kelkraščio (kelio vakarų pusėje), netoli autobusų stotelės, šalia sodybinių namų eilės, ties Medelyno gatvės įvaža. Medis išsiskiria tiesiu, aukštu kamienu, aptvertas tvorele.

## Duomenys
 
Pagrindiniai parametrai (pagal 2010 m. duomenis):

* Medžio rūšis – paprastoji pušis (*Pinus sylvestris* L.)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 3,05 m
* Aukštis – 24,2 m

## Šaltiniai
Gustavo Petro

**Gustavas Fransiskas Petras Uregas** () – italų kilmės Kolumbijos ekonomistas, politikas, buvęs partizanų kovotojas, senatorius. 2012–2014 ir 2014–2015 m. – Bogotos meras.

2022 m. birželio 19 d. Kolumbijos prezidento rinkimų antrajame ture jis nugalėjo Rodolfą Hernandesą. Petro yra pirmasis Kolumbijos prezidentu išrinktas kandidatas, savo pažiūras įvardijantis kairiosiomis. Prezidento pareigas Gustavas perėmė 2022 m. rugpjūčio 7 d.

## Išnašos
Pacem in terris

**Pacem in terris** () – popiežiaus Jono XXIII enciklika, paskelbta 1963 m. balandžio 10 d. Tai pirmoji enciklika, skirta ne tik katalikams, bet ir visiems geros valios žmonėms.

Enciklikoje „Pacem in terris“ aptariama tautų išsaugojimo samprata ir problemos. Ją popiežius Jonas XXIII pradeda, tvirtindamas, kad „[t]aika žemėje, visų laikų žmonių didžiausias troškimas, gali būti sukurta ir įtvirtinta tik visiškai gerbiant Dievo nustatytą tvarką“. Anot popiežiaus, taika esanti autonomiška vertybė, ją nulemia pagarba natūraliai tvarkai, tad šią vertybę pripažįsta visi žmonės. Taika pasaulyje negalima be visiško ir tinkamai kontroliuojamo nusiginklavimo, tarptautinio bendradarbiavimo. Kalbama apie asmeninę kiekvieno žmogaus atsakomybę už taiką, apie meilės, teisingumo, tiesos ir laisvės vertybes žmonių santykiuose. Teigiama, kad nuosmukį ir krizes, visų pirma, lemia tai, kad atsakingieji už struktūrų veikimą neturi tvirtos moralinės ir antropologinės formacijos, o ne vien tai, jog vadovaujamasi blogomis struktūromis.

Enciklikoje „Pacem in terris“ taip pat aptariama katalikybės išpažinėjų dialogo su visu moderniuoju pasauliu galimybė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Enciklikos tekstas
Karos sala

**Karos sala** () – nedidelė 66 ha ploto sala, esanti prie vakarinės Kintairo pakrantės, Škotijoje.

Kara yra nutolusi 1 km atstumu į pietus nuo Gighos salos. Iš jos ir pasiekiama. Kara gėlų kalba reiškia „brangiausias“. Tai taip pat yra populiarus moteriškas vardas šioje apylinkėje ir Škotijoje apskritai.

## Istorija

Kara šiuo metu priklauso Makdonaldui Lokhartui iš Kintairo ir yra žinoma kaip vienintelė sala, kuri vis dar priklauso tiesioginiam Salų lordų palikuoniui, nors yra negyvenama. Vienintelis gyvenamasis pastatas visoje saloje yra Karos namas.

1940 m. rugsėjo 22 d. ant uolų į šiaurės vakarus nuo salos buvo nuskandintas laineris *Aska* po to, kai jį atakavo vokiečių bombonešiai.

## Laukinė gamta
Sala gerai žinoma dėl sulaukėjusių ožkų bandos, kurios laisvai ganosi visos salos teritorijoje.

## Šaltiniai
Bogomilai

**Bogomilai** () – dualistinis religinis judėjimas, X–XV a. gyvavęs Balkanuose. Susiklostė iš dualistinių, neomanichėjiškų idėjų, perimtų iš paulikionų, bei vietinio liaudies religingumo, siekusio pakeisti neseniai įsiteigtos Bulgarijos ortodoksų bažnyčios dogmas. Susiklostė X a. antroje pusėje Bulgarijoje, vėliau išplito kitur Balkanuose, pasiekė Dalmatiją, Kijevo Rusią, Italiją, padarė įtaką katarų judėjimo iškilimui Prancūzijoje. Pavadintas pagal šio judėjimo pradininką Bogomilą. Tačiau judėjimo pavadinimą galima versti ir kaip „dievmyliai“.

Bogomilai sulig manichėjiškomis ir gnostinėmis doktrinomis teigė, jog žemiškasis regimasis pasaulis yra Šėtono kūrinys. Dėl to atmetė Kristaus įsikūnijimo koncepciją, neigė krikščionišką idėją, jog materija yra malonės nešėja. Laikėsi asketizmo, smerkė prie materijos žmogų prikaustantį elgesį – ypač, vyno gėrimą, santuoką, mėsos valgymą. Dėl griežto asketizmo girti netgi aršių oponentų. Nepripažino Bažnyčios, bažnytinės hierarchijos, sakramentų, relikvijų, neigė išganymą, smerkė turtus ir turto siekiančius, klausančius bažnytinės bei pasaulietinės valdžios.

XI–XII a. bogomilų judėjimas sparčiai plito po rytines ir vakarines Bizantijos imperijos žemes. Dėl to, ~1100 m. pradėti persekioti ir kankinti bogomilų vadai, tarp jų – Bogomilas. XIII a. bogomilų, paulikionų ir katarų bendruomenės sudarė ištisą tinklą per visą Europą. XIII–XIV a. katalikų bei stačiatikių hierarchai pasmerkė bogomilizmą kaip ereziją, siekta judėjimą numalšinti. Galop, XV a. Balkanus užkariavus Osmanams, bogomilų judėjimas išnyko. Dalis jo mokymo ir praktikų fragmentų pateko į pietų slavų tautų folklorą.

## Šaltiniai
.af

**.af** – interneto šalies kodo aukščiausio lygio domenas (ccTLD) Afganistano interneto domenų vardų sistemoje. Jį administruoja AFGNIC. Įsigaliojo nuo 1997 m.

## Antrojo lygio domenai

* **com.af** – komercinės organizacijos;
* **edu.af** – švietimas;
* **gov.af** – valstybinės institucijos;
* **net.af** – viešųjų ryšių tinklų teikėjai;
* **org.af** – ne pelno organizacijos.

## Šaltiniai
Kainitai

**Kainitai** – gnostikų srovė, kurios išpažinėjai tikėjo, kad Jahvė esąs ne tik žemesnysis demiurgas, bet apskritai blogas, nes ydingai sukūręs pasaulį, užkirsdamas kelią žmogaus dieviškajam pradui susijungti su nežinomu tobulu Dievu. Tikėta, kad tikrasis tobulumas pasiekiamas, sulaužius visus Senojo Testamento priesakus (jų laužymas kainitams buvo religinė pareiga). Kainitai siekė ne išganymo materialiajame pasaulyje, bet išsilaisvinimo iš jo.

Kainitai gerbė tradiciškai neigiamai vertinamas Senojo Testamento figūras, kaip antai Kainą, Ezavą, sodomiečius, juos visus laikydami ezoterinės, išganingos išminties (gnozio) nešėjais. Kainitų supratimu, juos nubaudęs iracionalus, pavydus kūrėjas *Hystera* („Įsčios“), egzistuojanti už *Hystera* aukštesnė Išmintis. Taip pat buvo gerbiami Ieva, Judas Iskariotas (jam kainitai priskyrė „išdavystės slėpinį“, nes tik vienas Judas žinojęs tikrąją tiesą), būta šių personažų vardu pavadintų evangelijų.

Kainitus mini Irenėjas, Epifanijas (pateikia išsamiausią aprašymą) ir kiti ankstyvosios krikščionybės rašytojai, anot kurių, ši gnosticizmo srovė gyvavo II m. e. a., veikiausiai rytinėje Romos imperijos dalyje. Pasak Origeno, kainitai „visiškai atmetę Jėzų“.

## Išnašos
.ag

**.ag** () – interneto šalies kodo aukščiausio lygio domenas (ccTLD) Antigvos ir Barbudos interneto domenų vardų sistemoje. Jį administruoja NicAg. Įsigaliojo nuo 1991 m.

## Antrojo lygio domenai

* **.com.ag** arba **.co.ag** – komercinės organizacijos;
* **.org.ag** – ne pelno organizacijos;
* **.net.ag** – viešųjų ryšių tinklų teikėjai;
* **.nom.ag** – pavardės

## Šaltiniai
Genadijus Burbulis

**Genadijus Eduardovičius Burbulis** (; 1945 m. rugpjūčio 4 d. – 2022 m. birželio 19 d.) – politinis Rusijos veikėjas, Rusijos valstybės sekretorius, prezidento Boriso Jelcino bendražygis.

## Biografija
G. Burbulio senelis Kazimieras Burbulis (Antano) buvo lietuvis, atvykęs į Rusiją 1915 m. Tėvas – Eduardas Burbulis – karo lakūnas, motina – Valentina Belonogova.

Uralo valstybiniame universitete G. Burbulis baigė (1973 m.) filosofijos mokslus, dėstė keliose aukštojo mokslo įstaigose Sverdlovske, dabartiniame Jekaterinburge. Nuo 1971 m. TSRS komunistų partijos narys.

Prasidėjus pertvarkos (*Perestroika*) laikotarpiui pasuko į politiką ir 1989 m. tapo B. Jelcino bendražygiu.

1991–1992 metais G. Burbulis ėjo Rusijos TFSR valstybės sekretoriaus pareigas, buvo vienas pagrindinių Belovežo sutarties, įforminusios Sovietų Sąjungos panaikinimą, autorių ir signatarų. 1992 metų pabaigoje jis pasitraukė iš valstybės sekretoriaus posto ir pagrindinio B. Jelcino patarėjo pozicijos. Vėliau du kartus buvo išrinktas į Rusijos Dūmą.

2009 metais G. Burbulis įkūrė politinės filosofijos mokyklą ir buvo Jaunimo forumo, siekiančio modernizuoti Rusiją, „Mano Rusija“ vadovas.

2022 m. birželio 19 d., sulaukęs 77 metų, staiga mirė Baku, kur dalyvavo IX Pasauliniame Baku forume.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Biografija (rusų k.)
.it

**.it** – interneto šalies kodo aukščiausio lygio domenas (ccTLD) Italijos interneto domenų vardų sistemoje. Jį administruoja IT-NIC. Domenas įsigaliojo 1987 m. gruodžio 23 d.

Registruotis gali organizacijos ir pilnamečiai asmenys, kurie yra Europos ekonominės erdvės (EEE), Vatikano valstybės, San Marino Respublikos ir Šveicarijos Konfederacijos šalių piliečiai arba gyventojai (arba jose yra organizacijos būstinė).

Nuo 2012 m. liepos 11 d. .it taip pat palaiko internacionalizuotus domenų vardus.

## Šaltiniai
Tomas Kačerauskas (1968)

**Tomas Kačerauskas** (g. 1968 m. sausio 7 d.) – lietuvių filosofas, rašytojas. Mokslinių tyrimų sritys: fenomenologija, hermeneutika, egzistencijos filosofija, kultūros filosofija, istorijos filosofija.

## Biografija

1991 m. VGTU baigė statybos inžinieriaus specialybę. 1998 m.Vilniaus universiteto Filosofijos fakultete įgijo filosofijos magistro laipsnį. 2002 m. ten pat apgynė humanitarinių mokslų srities filosofijos krypties daktaro disertaciją. 2009 m. Kultūros, filosofijos ir meno institute baigė habilitacijos procedūrą. 2001–2006 m. dėstė Vilniaus universitete. Nuo 2004 dėsto VGTU. Nuo 2004 m. žurnalo „Filosofija. Sociologija“ atsakingasis sekretorius, nuo 2006 m. mokslo žurnalo „Santalka“ vyriausiojo redaktoriaus pavaduotojas, nuo 2008 m. mokslo žurnalo „Creativity Studies“ vyriausiasis redaktorius.

## Bibliografija
* *Arkada* (2006 m.);
* *Filosofinė poetika* (2006 m.);
* *Tikrovė ir kūryba: kultūros fenomenologijos metmenys* (2008 m.);
* *Individas istorinėje bendrijoje: kultūrinės regionalistikos apmatai* (2011 m.);
* *Kūrybos visuomenė* (2014 m.);
* *Šnekėjimo rėvos: pamąstymai ir pokalbiai apie kūrybingumą* (2020 m.).

## Šaltiniai
Mil Mi-32

**Mi-32** – SSRS sukurtas itin sunkaus trijų rotorių krovininio sraigtasparnio projektas, M. L. Milo konstruktorių biuro pasiūlytas 1977 m. ir parengtas 1982 m. Pagrindinė konstruktoriams iškelta užduotis buvo užtikrinti 55 tonų keliamąją galią. Tokį sraigtasparnį buvo planuojama naudoti sunkių krovinių pervežimui atokiose SSRS vietovėse, kuriose nėra aerodromų, geležinkelio ir kelių. Buvo planuojama, kad Mi-32 bus naudojamas ten, kur nepakakdavo mažesnės keliamosios galios senesnių krovininių sraigtasparnių Mi-6 ir „skraidančio krano“ Mi-10K.

## Konstrukcija
Sraigtasparnio korpusą sudarė trikampio forma trys gondolos, sujungtos trimis variklių sekcijomis. Krovinius pervežti buvo numatyta naudojant išorinę pakabą. Orlaivį varyti turėjo šeši D-136 varikliai, po  galios sublokuoti po du kiekvienoje gondoloje.

Sraigtasparnio matmenys turėjo siekti 40,5 × 36 × 4,3 m.

Numatomas skrydžio greitis turėjo siekti 200–230 km/h, skrydžio nuotolis – 300–1200 km, kilimo svoris – 136 tonos, statinės lubos – 1000–1500 m., dinalinės lubos – 4000 m., keliamoji galia – iki 60 t. Orlaivio įgulą turėjo sudaryti du pilotai, borto inžinierius ir krovinio operatorius. Pirmuosius sraigtasparnius buvo planuojama pagaminti iki dešimtmečio pabaigos.

Projektas buvo įvertinta teigiamai, Maskvos sraigtasparnių gamykloje 1981-82 m. buvo pradėta rengtis atskirų jo komponentų gamybai. Dėl plačiau neaptariamų priežasčių sprendimas gaminti Mi-32 nebuvo priimtas. Išliko tik Mi-32 modelis, eksponuojamas Milio konstruktorių biure Tomilino mieste prie Maskvos. Vietoje jo gamintas lygiagrečiai sukurtas tradicinės konstrukcijos modernizuotas Mi-6 variantas – Mi-26.

## Literatūra
* (RU) Михеев В. Р. МВЗ им. М. Л. Миля 50 лет. Московский вертолётный завод им. М. Л. Миля 50 лет. – М. Любимая книга. 1998 г. – 272 с. – ISBN: 5-7656-0013-0
* (RU) Михеев В. Р. Московский вертолётный завод им. М. Л. Миля. – М. POLYGON-PRESS. 2007 г. – 320 с. – ISBN: 5-98734-003-9
* (EN) Mil Mi-32, 1982 – project, Aviastar.org
* (EN) Mi-32 Helicopter, Globalsecurity.org
* (RU) Проект тяжелого вертолета Ми-32 (СССР), http://pikabu.ru/story/proekt_tyazhelogo_vertoleta_mi32_sssr_4818927

## Išnašos
Rally Žemaitija

**„Rally Žemaitija“, „Žemaitijos ralis“** – Lietuvos automobilių ralio čempionato etapas, rengiamas Kelmės rajone. Varžybos vyksta kasmet be pertraukų nuo 2014 m. Ralį organizuoja Kelmės ASK.

## Istorija
Žemaitijos ralis vyko dar sovietmečiu. Po nepriklausomybės atgavimo, pirmą kartą ralis buvo suorganizuotas 2003 m. Ralio bazė būdavo Šiauliuose arba Rietave, o nuo 2016 m. - Kelmėje.

2014 m. Žemaitijos ralis buvo ir Baltarusijos ralio čempionato 2-asis etapas

2016 m. Žemaitijos ralis buvo ir Latvijos ralio čempionato 4-asis etapas

2021 ir 2022 m. Žemaitijos ralis buvo ir Lenkijos ralio čempionato (RSMP) etapas.

2023 m. Žemaitijos ralis buvo ir Baltijos jūros ralio čempionato etapas.

## Nugalėtojai

* LARČ – Lietuvos automobilių ralio čempionatas
* BRČ – Baltarusijos ralio čempionatas 
* LVRČ – Latvijos ralio čempionatas
* RSMP – Lenkijos ralio čempionatas ()
* BJRČ – Baltijos jūros ralio čempionatas
* LXRČ – Lietuvos extreme ralio čempionatas

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Oficiali ralio svetainė
Laimutė Kuzmickaitė

**Laimutė Kuzmickaitė-Milašienė** (1956 m. rugpjūčio 9 d. Rokiškis) – Kauno valstybinio muzikinio teatro solistė (mecosopranas).

## Biografija
Laimutė Kuzmickaitė gimė Rokiškyje 1956 m. rugpjūčio 9 d. inžinieriaus Jono Kuzmicko ir gydytojos Bronės Karaliūnaitės-Kuzmickienės šeimoje. 1963–1974 m. mokėsi Kauno 24-toje vidurinėje mokykloje ir tuo pat metu lankė Kauno Juozo Gruodžio vaikų muzikos mokyklos pianino klasėję. 1974 m., pasimokiusi privačiai pas tuometinę Kauno valstybinio muzikinio teatro solistę Bernardą Petravičiūtę, įstojo į Vilniaus valstybinę konservatoriją, kur solinio dainavimo mokėsi pradžioje pas docentę Eleną Dirsienę (Mažrimaitę), o vėliau profesoriaus Zenono Paulausko klasėje. Baigus konservatoriją 1982 m. kartu su kitais dviem kursiokais – Gediminu Maciulevičium ir Dale Rakauskiene, buvo priimta darbui soliste į Kauno valstybinį muzikinį teatrą.

2002 m. kartu su vyru technikos mokslų daktaru, Lietuvos diplomatu Liudviku Milašiumi, kuris buvo LR vyriausybės paskirtas Lietuvos ambasadoje ministro patarėju ekonomikos klausymais Čekijoje, o vėliau Konsulu Seinuose (Lenkij), kur išbuvo iki 2012 m. Po ko sugrįžo atgal i Kauno valstybinį muzikinį teatrą, kur toliau tęsia dainininkės ir festivalio „Operetė Kauno pilyje“organizatoriaus karjerą.

## Darbas teatre

Pirmasis vaidmuo teatre buvo Imrės Kalmano Grafaitė Marica. Iš viso daininnkė sukūrė apie dvidešimt penkis vaidmenis. Labiausiai įsimintini – Glorijos personažas Arkadijaus Samoilovo (rus.*Самойлов Аркадий Васильевич*) operetėje „Amerikietiška komedija“ ir Žako Ofenbacho Diana operetėje „Orfėjus pragare“.

## Kita kūrybinė veikla
Nuo 2001 m. Laimutė Kuzmickaitė yra Tarptautinio festivalio „Operetė Kauno pilyje“ organizatorė ir „Kauno operetės gerbėjų klubo“ prezidentė.

## Apdovanojimai
* 2003 m., 2005 m. už tarptautinio festivalio „Operetė Kauno pilyje“ organizavimą apdovanota Kauno miesto Mero padėkos raštais.
* 2003 m. apdovanota Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko padėkos raštu.
* 2003 m. apdovanota Kauno miesto savivaldybės III laipsnio Santakos garbės ženklu
* 2010 ir 2016 metais jai įteiktas LR Seimo medalis

## Nuorodos
* Laimutės Kuzmickaitės sukurtų vaidmenų sąrašas

## Šaltiniai
Prancūzijos ministras pirmininkas

**Prancūzijos ministras pirmininkas** (), oficialiai **Prancūzijos Respublikos ministras pirmininkas** () – Prancūzijos Respublikos vyriausybės vadovas ir Ministrų Tarybos pirmininkas.

Ministras pirmininkas užima antrą aukščiausią postą Prancūzijoje po Prancūzijos prezidento. Ministrą pirmininką skiriantis, bet negalintis atleisti prezidentas gali prašyti jo atsistatydinimo. Prancūzijos vyriausybę, įskaitant ministrą pirmininką, gali atleisti Nacionalinė Asamblėja. Po paskyrimo ministras pirmininkas pasiūlo prezidentui ministrų sąrašą. Ministro pirmininko pasirašyti dekretai ir sprendimai, kaip ir beveik visi vykdomosios valdžios sprendimai, yra administracinės teismų sistemos priežiūros objektas. Kai kurie dekretai priimami gavus Valstybės Tarybos (), kuriai pirmininkauti turi ministras pirmininkas, patarimą. Ministrai savo ministerijų programas gina premjerui, kuris daro biudžetinius sprendimus. Tai, kiek tuos sprendimus turi priimti ministras pirmininkas ar prezidentas, dažnai priklauso nuo to, ar jie priklauso tai pačiai politinei partijai. Jei taip, prezidentas gali būti ir valstybės vadovas, ir *de facto* vyriausybės vadovas, o ministras pirmininkas – jo pavaduotojas.

Žanas Kasteksas atsistatydino iš ministro pirmininko pareigų 2022 m. gegužės 16 d., o prezidentas Emanuelis Makronas tą pačią dieną jo įpėdine paskyrė darbo, užimtumo ir integracijos ministrę Elizabet Born. Jos vyriausybė buvo paskelbta po keturių dienų, gegužės 20 d. Born yra tik antroji moteris, einanti ministrės pirmininkės pareigas. Iki šiol vienintelė moteris, vadovavusi Prancūzijos ministrų kabinetui, buvo Edit Kreson, dirbusi nuo 1991 m. gegužės iki 1992 m. balandžio mėn.

## Prancūzijos ministrai pirmininkai
Sąraše pateikiami Penktosios Prancūzijos Respublikos ministrai pirmininkai.

## Šaltiniai

*Premjerų sąrašas nuo 1958 m.
Élisabeth Borne

**Elizabet Born** (, g. 1961 m. balandžio 18 d. Paryžiuje, Prancūzijoje) – prancūzų politikė, einanti Prancūzijos ministrės pirmininkės pareigas nuo 2022 m. gegužės mėn.

Statybos inžinierė, buvusi vyriausybės pareigūnė ir transporto bei statybos sektoriaus valstybės įmonių vadovė, Born anksčiau ėjo transporto ministrės (2017–2019 m.) ir ekologijos ministrės pareigas (2019–2020 m.). Tada ji buvo darbo, užimtumo ir integracijos ministrė Ž. Kastekso vyriausybėje nuo 2020 iki 2022 m.

2022 m. gegužės 16 d. prezidentas Emanuelis Makronas paskyrė ją Prancūzijos ministre pirmininke po to, kai atsistatydino Ž. Kasteksas, kadangi tai yra tradicija po prezidento rinkimų Prancūzijoje. Born yra antroji moteris, užėmusi šias pareigas po Edit Kreson, kuri dirbo 1991–1992 m.

Ji yra tiek E. Makrono partijos „Respublika, pirmyn!“, tiek centro kairiosios partijos „Pažangos teritorijos“ narė.

## Šaltiniai
Non abbiamo bisogno

***Non abbiamo bisogno*** („Mums nereikia“) – popiežiaus Pijaus XI enciklika, paskelbta 1931 m. birželio 29 d.

Enciklikoje smerkiamas Italijos fašistų „pagoniškas valstybės garbinimas“ ir „revoliucija, išplėšianti jaunus žmones iš Bažnyčios ir Jėzaus Kristaus bei įskiepijanti jauniems žmonėms neapykantą, smurtą ir nepagarbą“. Fašizmas, anot Pijaus XI, totalitarinė doktrina, kuri skatina Bažnyčios mokymui prieštaraujančią *estatolatria* (iškreiptą pamaldumą valstybei).

Enciklika pradedama popiežiaus protestu prieš Katalikų veikimo ir Katalikų jaunimo organizacijų uždarymą, įvykusį tais metais. Protestuojama ne tik dėl šių organizacijų uždarymo, bet ir dėl klaidingų bei šmeižikiškų pranešimų, kuriuos paskelbti Italijos spaudoje nurodęs B. Musolinis. Jo režimą Pijus XI įvardija antikatalikišku.

1931 m. rugsėjo 2 d. pasiektas susitarimas, pagal kurį katalikiškos Italijos jaunimo organizacijos turėjo apsiriboti religinio ir edukacinio pobūdžio veikla.

## Išnašos
Gotye

**Wouter** **André** „**Wally**“ **De Backer** (g. 1980 m. gegužės 21 d.), dar geriau žinomas sceniniu vardu **Gotye** – belgų-australų kilmės atlikėjas ir dainų autorius.

Gotye nepriklausomai yra išleidęs 3 studijinius albumus ir vieną, kuriame sudėti remiksai, padaryti iš pirmų dviejų albumų kūrinių. Atlikėjas yra vienas pagrindinių australų indie pop grupės „The Basics“ įkūrėjų. Nuo pat 2002 m. už grupės ribų yra išleidęs 4 solinius albumus ir kitų įrašų. Gotye balsas neretai sugretinamas su Peter Gabriel arba Sting. Didžiausio populiarumo savo karjeroje sulaukė 2011 m. išleidęs dainą „Somebody That I Used to Know“, kuri Billboard Hot 100 sąraše sugebėjo užimti 1-ąją vietą, taip pat tapo geriausiai parduodamu 2012 m. singlu. Jis yra laimėjęs penkis „ARIA“ apdovanojimus, taip pat nominuotas „MTV EMA“ apdovanojimui už geriausią muzikinę veiklą Azijoje ir Ramiojo vandenyno regione. 2013 m. laimėjo tris Grammy apdovanojimus. Po milžiniško išgarsėjimo Gotye pasakė, kad labiau jaučiasi esąs „prastai dirbantis meistras, nei muzikantas ir toli gražu ne kokia nors roko žvaigždė“.

## Diskografija
Gotye yra išleidęs tris studijinius albumus.

* *Boardface* (2003)
* *Like Drawing Blood* (2006)
* *Making Mirrors* (2011)

## Nuorodos

* Oficiali svetainė

## Išnašos
Pajūrio žemės ūkio mokykla

**Pajūrio žemės ūkio mokykla** – buvusi valstybinė profesinio mokymo įstaiga Šilalės rajono savivaldybėje, Pajūrio miestelyje. Įstaigos kodas – 190805278. Mokymo kalba – lietuvių. Mokykla Pajūryje veikė iki 2014 m.

## Specialybės

Įstaigoje buvo mokoma žemės ūkio technikos mechaniko, namų ūkio meistro, namų ūkio ekonomės, smulkaus verslo organizatoriaus, kalvio-suvirintojo, kasininko-sąskaitininko specialybių. Mokykla buvo viena  iš regioninių žemdirbių tęstinio profesinio mokymo centrų.

## Istorija

1940 m. sovietų valdžiai nusavinus Pajūrio dvarą, ten stovėjusiame vienuolyno pastate buvo įkurta žemės ūkio mokykla. Pasibaigus Antrajam pasauliniam karui Pajūryje veikė vienmetė žemės ūkio mokykla. 1955 m. ji pertvarkyta į žemės ūkio technikumą. Šioje mokymo įstaigoje buvo pradėta agronomų ruošimo programa. 1980 m. Pajūrio tarybinis ūkis-technikumas reorganizuotas į profesinę kaimo mokyklą. Nuo 1989 m. žemės ūkio specialistus rengianti įstaiga pavadinta Pajūrio žemės ūkio mokykla.

Po reorganizacijos 2009 m. liepos 1 d. Pajūrio žemės ūkio mokykla prijungta prie Tauragės profesinio rengimo centro ir iki 2014 m. buvo šio centro Pajūrio skyriumi. Skyrius, sumažėjus mokinių, uždarytas. 

Po uždarymo daugelis mokyklos pastatų Pajūryje stovėjo tušti, apleisti, vėliau perduoti Lietuvos kariuomenei. Statiniai beveik 12 ha teritorijoje (mokymo bazė, valgykla, bendrabučiai, sandėliai, dirbtuvės) buvo nugriauti ar perstatyti, bendrabučių gyventojai iškelti, įrengta nauja karinė infrastruktūra.2018 m. Pajūryje įsikūrė Brigados generolo Motiejaus Pečiulionio artilerijos batalionas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Sąrašas:Lietuvos profesinio mokymo įstaigos
2022–2023 m. Ekstraklasa

**[[2022]]–[[2023]] m. [[Ekstraklasa]]** sezonas prasidėjo 2022 m. liepos 15 d., baigėsi 2023 m. gegužės 27 d.

## 2022–2023 m. [[Ekstraklasa]]
* **[[Ekstraklasa]]** – aukščiausia futbolo lyga. Dalyvavo 16 komandų.

### Pokyčiai lygoje

### Galutinė komandų rikiuotė
* Raków Częstochowa tapo šalies čempionais. Tai buvo pirmasis šio klubo čempionų titulas.

* Įvarčių skirtumass: Warta +2, Zagłębie -9
* Tarpusavio rungtynės: Widzew 7, Korona 6, Jagiellonia 4

## 2022–2023 m. [[Lenkijos I lyga|Pirma lyga]]
* **[[Lenkijos I lyga|Pirma lyga]]** – antros pakopos pirmenybės;
* Dėl rėmimo sutarčių dar žinoma kaip **Fortuna I Liga**.
* 2022–2023 m. sezone dalyvavo 18 klubų.
### Galutinė komandų rikiuotė

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė:
: Čempionų sąrašas
: taurės turnyro finalai
: Lygos taurės finalai
: Supertaurės finalai
* Ekstraklasa flashscore
* Taurės turnyras flashscore