open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
I Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas

**I Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas** – enciklopedinis leidinys, išleistas 1949 m. Leidinį išleido Lietuvos TSR Aukščiausiosios Tarybos prezidiumas. Leidinys buvo išleistas dviem kalbomis – lietuvių ir rusų (vienoje knygoje).

## Aprašymas

Žinyne buvo pateikta informacija apie Lietuvos TSR padėtį 1949 m. sausio 1 d. Jame administraciniai vienetai (respublika, apskritys, valsčiai) aprašyti suvestinėse lentelėse pagal pavaldumą. Žinyne aprašoma:
* suvestinė statistinė lentelė, kurioje išvardyti respublikinės priklausomybės miestai, miestų rajonai ir apylinkės, apskritys, apskritinės priklausomybės miestai ir miesto tipo gyvenvietės (psl. 5–9);
* kiekvienos apskrities suvestinės statistinės lentelės, kuriose išvardyti joms pavaldūs apskritinės priklausomybės miestai, miesto tipo gyvenvietės ir valsčiai (psl. 9–201);
* valsčių suvestinės statistinės lentelės pagal apskritis, kuriose išvardytos visos apylinkės (psl. 9–201);
* abėcėliniai sąrašai – juose įtraukti respublikinės priklausomybės miestai, miestų rajonai, apskritys (psl. 202), apskritinės priklausomybės miestai (psl. 203), miesto tipo gyvenvietės (psl. 204), valsčiai (psl. 205–212), apylinkės (psl. 213–265).

Kitaip nei vėlesniuose žinynuose, atskirai šiame leidinyje nebuvo aprašytos gyvenvietės. Žinyno pabaigoje pateikta informacija apie administracinius-teritorinius pokyčius, įvykusius spausdinimo metu (psl. 268), ir apie pastebėtas klaidas (psl. 271).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* II Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas
* III Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas
Nikolai Vekšin

**Nikolai Vekšin** (g. 1887 m. gegužės 23 d. Hapsalu – m. 1951 m. sausio 15 d. Norilske) – Estijos buriuotojas, olimpinis prizininkas. 

## Biografija
Vekšin pradėjo buriuoti 1911 m. studijuodamas Sankt Peterburgo politechnikos universitete. Sportininkas pateko į Rusijos imperijos buriavimo rinktinę. 1912 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Vekšin buvo atsarginis įgulos narys Rusijos rinktinėje.

Rusijos pilietinio karo metu Vekšin tarnavo Baltagvardiečių armijoje.

1928 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Vekšin startavo kaip *Tutti V* jachtos kapitonas su Estijos nacionaline rinktine. 6 metrų burlaivių klasės varžybose Estijos komanda laimėjo vieną iš šešių plaukimų, o finalinėje regatoje finišą kirto treti. Susumavus visus baudos taškus paaiškėjo, jog Vekšin ir Estijos rinktinė pelnė bronzos medalius. 

1945 m. Vekšin tapo Tarybų Sąjungos nacionaliniu čempionu L45 klasės varžybose. 

1949 m. Vekšin suimtas už paramą baltagvardiečiams Rusijos pilietinio karo metu ir išvežtas į lagerį Sibire, kur sportininkas ir mirė.

## Šaltiniai
II Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas

**II Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas** – enciklopedinis leidinys, išleistas 1959 m. Leidinį išleido Valstybinė politinės ir mokslinės literatūros leidykla. Atsakingasis redaktorius – Povilas Bikelis, žinyną spaudai ruošė G. Jekentienė, P. Jocius, A. Daunoravičius, L. Stankevičius, D. Markauskienė. Leidinyje yra 2 dalys (ta pati knyga):

* I dalis:
** respublikinio pavaldumo miestai ir rajonai (psl. 5–9),
** rajonai, apylinkės ir gyvenvietės (psl. 10–597);
* II dalis:
** abėcėlinis sąrašas (psl. 598–1024),
** 1949–1959 m. pokyčiai (psl. 1025–1030),
** pokyčiai spausdinimo metu (psl. 1031),
** klaidų ir pataisymų sąrašas (psl. 1035).

Leidinyje aprašyta administracinė-teritorinė padėtis truko neilgai, kadangi artimaisiais metais buvo stambinami LTSR teritoriniai vienetai – buvo atliekamos 1955–1965 m. LTSR rajonų reformos, taip pat buvo atlikta esminė 1963 m. LTSR apylinkių reforma.

## Aprašymas

Žinyne buvo pateikta informacija apie Lietuvos TSR padėtį 1959 m. vasario 1 d. Jame pateiktos suvestinės žinios apie respublikos ir rajonų suskirstymą, rajonų sudarymo datas, miestų, rajonų, apylinkių ir gyvenviečių teritoriją bei gyvenamųjų vietovių atstumus iki administracinių centrų. Apylinkių lentelėse išvardytos gyvenamosios vietovės (miesteliai, kaimai, vienkiemiai), apylinkėje tuo metu esantys kolūkiai, tarybiniai ūkiai ir jų skyriai.

Informacija pateikta remiantis LTSR Žemės ūkio ministerijos ir rajonų Darbo žmonių deputatų tarybų vykdomųjų komitetų duomenimis. Nuotoliai iki administracinių centrų nurodyti pagal rajonų Darbo žmonių deputatų tarybų vykdomųjų komitetų arba Lietuvos geležinkelių valdybos bei LTSR Automobilių transporto ir plentų ministerijos duomenis. Gyvenviečių pavadinimai pateikti remiantis apylinkių ir rajonų Tarybų vykdomųjų komitetų pateiktais gyvenamųjų vietovių sąrašais.

II dalyje pateikiamas visų gyvenviečių (miestų, miestelių, kaimų, vienkiemių) abėcėlinis sąrašas, nurodant ir jų administracinį pavaldumą. Žinyno pabaigoje pateikta informacija apie administracinius-teritorinius pokyčius, įvykusius nuo I žinyno išleidimo per 1949–1959 m., taip pat spausdinimo metu įvykusius pokyčius ir pastebėtas spaudos klaidas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* I Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas
* III Lietuvos TSR administracinio-teritorinio suskirstymo žinynas
1881 m. Pabaltijo gubernijų gyventojų surašymas

**1881 m. Pabaltijo gubernijų gyventojų surašymas** vyko 1881 m. gruodžio 29 d. (pagal naująjį kalendorių 1882 m. sausio 10 d.) Rusijos imperijos Pabaltijo gubernijose. Surašymo metu buvo apskaityta nedidelė dalis dabartinės Lietuvos teritorijų, esančių Palangos ir Šventosios ruože bei palei Ilzenbergą.

## Apskritys
* Estijos gubernija – 5 apskritys,
* Kuršo gubernija – 3 apskritys,
* Lifliandijos gubernija – 7 apskritys.

## Šaltiniai
Šilagalio herbas

**Šilagalio herbas** – pagrindinis Šilagalio kaimo ir Panevėžio seniūnijos (Panevėžio rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Žaliame fone – aštuoni kankorėžiai.

## Istorija

2014 m. kovo 18 d. herbą dekretu Nr. 1K-1757 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Pagirių herbas (Kėdainiai)

**Pagirių herbas** – pagrindinis Pagirių miestelio (Kėdainių rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Auksiniame lauke raudona varpinė, abipus jos po žalią obels šakelę su raudonais žiedais. Varpinę siūlė beveik visi idėjų konkurse dalyvavę pagiriečiai.

## Simbolika

1911 m. Pagiriuose pastatyta varpinė, išlikusi per miestelį ne kartą nusiaubusius karus, atspindi drąsias pagiriečių savanorių ir partizanų kovas už laisvę. Varpinės pavaizdavimui herbe pritarė ir Lietuvos heraldikos komisija, atsižvelgdama į tai, kad išties tai svarbus istorinis, kultūrinis paveldas ir kartu vietos žmones vienijantis simbolis.

Obels žiedais aplipusias šakos gaubia varpinę. Šis simbolis pasirinktas dėl to, kad anksčiau Pagiriai buvo sodininkystės centras. Nemaža dalis miestelio gyventojų tapo pagiriečiais vien dėl darbo vietų Pagirių soduose.

## Istorija

2021 m. kovo 9 d. herbą dekretu Nr. 1K-544 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Herbo etalono autorius – dailininkas Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Gudžiūnų herbas

**Gudžiūnų herbas** – pagrindinis Gudžiūnų miestelio ir Gudžiūnų seniūnijos (Kėdainių rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Viršutinė herbo dalis raudona, apatinė – sidabrinė. Viršutinėje dalyje pavaizduoti du sukryžiuoti kardai, apatinėje – jaučio galva.

## Istorija

2014 m. balandžio 29 d. herbą dekretu Nr. 1K-1793 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Dubingių herbas

**Dubingių herbas** – pagrindinis Dubingių miestelio ir Dubingių seniūnijos (Molėtų rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Dubingių herbe pavaizduota  sidabriniame lauke, virš žalio trikalnio, raudona kunigaikštiška karūna su auksiniais lankais, iš kurių apatinis inkrustuotas trimis žaliais smaragdais ir dviem raudonais rubinais. Tokius herbo  motyvus lėmė  istoriniai faktai. Dubingių miestelis – viena iš seniausių  gyvenviečių, siekianti Lietuvos valstybės kūrimosi laikus. Ilgą laiką priklausė Lietuvos valdovams, o čia buvusi pilis įėjo į Vilniaus gynybinę sistemą.

## Istorija

2014 m. balandžio 18 d. herbą dekretu Nr. 1K-1787 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – dailininkas Juozas Galkus.

## Šaltiniai
Ašrafas Ghanis

**Mohamedas Ašrafas Ghanis Ahmadzajus** (‎; g. 1949 m. gegužės 19 d.) – afganų politikas, akademikas, ekonomistas, kuris nuo 2014 m. rugsėjo iki 2021 m. rugpjūčio ėjo Afganistano prezidento pareigas.

2021 m. rugpjūčio 15 d., kai Talibanas perėmė šalies kontrolę užimdamas Kabulą, jis paliko šalį nusileisdamas Taškente, Uzbekistane. Vėliau jis išvyko į JAE, kur jam buvo suteiktas politinis prieglobstis. Pabėgimo metu Afganistano ambasada Tadžikistane paprašė Interpolo jį sulaikyti už valstybės lėšų grobstymą. Jį teisiškai pakeitė viceprezidentas Amrullah Saleh.

## Išnašos
Hibatula Achundzada

**Hibatula Achundzada** (; g. 1967 m. spalio 19 d.) – afganų politikas ir religinis lyderis, trečias aukščiausiasis Talibano ir Islamiškojo Afganistano Emyrato vadovas. Talibanas jį vadina *Amir al-Mu’minin* (Tikėjimo vadas), taip buvo tituluojami ir du jo pirmtakai. Jis taip pat vadinamas *Maulavi* ir *Mula*.

## Išnašos
Artemijus Tutyškinas

**Artemijus Tutyškinas** (g. 2003 m. rugpjūčio 8 d. Vilnius) – Lietuvos futbolininkas, vidurio gynėjas. Kitados atstovavo Lietuvos jaunimo futbolo rinktinėms, bei kviečiamas į nacionalinę futbolo rinktinę.

## Karjera
Futbolą pradėjo žaisti Lietuvoje, Vilniaus „Rotalio“ futbolo mokykloje pas trenerį Viktorą Osetrovą. Tuo metu žaidė puolėjo pozicijoje, o iš bendraamžių išsiskyrė rezultatyvumu. 

Vėliau perėjo atranką į Lenkijoje atidarytą „Barcelona“ klubo akademijos filialą (FCB Escola Varsovia). Šioje akademijoje buvo perstumtas į vidurio gynėjo poziciją. Vaikinas žaidė užtikrintai. 2015 m. su akademijos ekipa savo amžiaus grupėje tapo Lenkijos vicečempionu. 

Gynėjas sulaukė „Ekstraklasa“ klubų dėmesio bei Italijoje 2021–2022 m. „Serie B“ žaidžiančio „Crotone“ klubo kvietimo. Italai kontraktą pasiūlė be peržiūros.

### Italija
2021 m. rugpjūčio 22 d. pirmą kartą buvo registruotas Serie B rungtynėms „Crotone“ klubo sudėtyje.

#### [[ŁKS Łódź]]
2022 m. rugsėjo 1 d. tapo žinoma, kad žaidėjas skolinamas ŁKS Łódź (Lenkija). 2023 m. rugpjūčio 4 d. pasižymėjo įvarčiu paskutinėmis rungtynių akimirkomis ir išplėšė pergalę Lodės ekipai.

#### [[NK Celje]]
2025 m. sausio 6 d. paskelbta, kad futbolininkas keliasi į Slovėniją. Lenkijos klubas už 300 tūkst. eurų išpirką pardavė žaidėją „Celjės“ klubui.

2025 m. vasario 1 d. debiutavo Slovėnijos aukščiausioje lygoje rungtynėse prieš NK Bravo. Lietuvis rungtynes pradėjo ant atsarginių suolelio, o aikštėje pasirodė po keitimo antrojo kėlinio pradžioje. NK Celje nusileido varžovams rezultatu 2-3.

2025 m. vasario 23 d. pelnė net du įvarčius Pirmos lygos rungtynėse prieš NK Radomlje. „Celjės“ klubas sutriuškino varžovus rezultatu 9-1. Šiose rungtynėse pasižymėjo ir kitas lietuvis Armandas Kučys.

## Rintinės
### Jaunimo rinktinės
* 2018 m. kviečiamas į Lietuvos U-17 rinktinę.
* 2021 m. buvo pakviestas į U–19 jaunimo rinktinę. 

Lietuvos U-17 rinktinės vyr. treneris Svajūnas Česnulis pakvietė į rinktinės stovyklą, o vėliau iškviestas į atrankos kovas prieš Serbiją, Rumuniją ir Vengriją. Lietuvos U-17 rinktinės rezultatai buvo prasti. 

2021 m. buvo kviečiamas į U-19 rinktinę (treneris Valdas Ivanauskas). A.Tutyškinas žaidė prieš Estiją 2021 m. birželio 7 d. ir lietuviai šiose rungtynėse nepraleido įvarčio. Rungtynės baigėsi be įvarčių 0:0.

### Nacionalinė rinktinė
2021 m. rugpjūčio mėn. Lietuvos nacionalinės rinktinės treneris Valdas Ivanauskas įtraukė žaidėją į rinktinės kandidatų sąrašą.

2021 m. rugsėjo 8 d. įvyko debiutas nacionalinėje rinktinėje. Lietuviai išvykoje neatsilaikė prieš italus ir patyrė pralaimėjimą rezultatu 0:5.

## Pasiekimai
;  NK Celje
* **[[Slovėnijos futbolo taurė]]:**
** Taurės laimėtojas: 2024–2025 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
Karlīna Miksone

**Karlyna Miksonė** (*Karlīna Miksone*, g. 2000 m. kovo 21 d., Nycoje) – latvių futbolininkė, žaidusi Šiaulių „Gintroje“. Atstovavo Latvijos jaunimo rinktinėms ir nacionalinei moterų rinktinei.

## Karjera
Futbolą pradėjo žaisti gimtinėje. Rungtyniavo įvairiose Latvijos ekipose.

### „Liepojos“ klubas
2015, 2016, 2017 ir 2018 m. žaidė FS Liepāja. 

### Rygos „Dinamo“
2019 m. žaidė Rygos „Dinamo“ klube.

### Islandija
2020 m. atstovavo islandų ÍBV klubo moterų ekipai. Úrvalsdeild kvenna pirmenybėse ekipa liko aštuntoje vietoje.

### [[FC Gintra]]
2021 m. atstovavo „Gintros“ klubui. Sezono pradžioje pasirodė pranešimai apie Latvijos futbolo žvaigždę, kuri žais „Gintros“ klube. 

2021 m. rugpjūčio pabaigoje pranešta, kad Šiaulių „Gintros” klubą palieka dvi latvės – Anastasija Ročāne ir Karlina Miksone. 

**Karlina Miksone** atstovavo Šiaulių „Gintros” klubui pusę sezono. Moterų A lygoje sužaidė 10 rungtynių ir pelnė septynis įvarčius.

### Lenkija
2021 m. vasarą persikėlė į Medyk Konin (Lenkija). 2023 m. vasarą perėjo į Czarni Sosnowiec (Lenkija).

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės: 
: Ekipa žaidė A lygoje;

## Rinktinės
Savo laiku atstovavo Latvijos WU-17 ir WU-19 jaunimo rinktinėms. 

Buvo kviečiama į Latvijos nacionalinę moterų rinktinę.

2023 m. balandžio 10 d. Sofijoje (Bulgarija) įvykusiose rungtynėse prieš Lietuvą pasižymėjo pelnydama įvartį.

## Pasiekimai
;   su Latvijos moterų rinktine
* 2025 m. Baltijos moterų futbolo taurės laimėtoja;

; Asmeniniai pasiekimai, įvertinimai
* 2025 m. pripažinta geriausia Latvijos futbolininke;

## Šaltiniai

## Nuorodos
* SOCCERWAY 
* lff.lv oficiali svetainė 
* SOFASCORE 
* Globalsportsarchive 
* worldfootball.net 
* lietuvosfutbolas.lt 
* SOCCERDONNA
NK Jarun

**„Jaruno“ futbolo klubas** () arba **Jaruno NK** – Kroatijos futbolo klubas iš Jaruno, netoli Zagrebo esančios gyvenvietės.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1921 m. Kitados rungtyniavo Jugoslavijos bei Kroatijos lygose.

Atkūrus šalies nepriklausomybę žaidė žemesniuose divizionuose.

2021–2022 m. sezone pateko į Antrą lygą (II pakopa). Debiutantai užėmė ketvirtą vietą.

### Pirma lyga (II pakopa)
Nuo 2022–2023 m. žaidė Pirmoje lygoje (antra pakopa). Buvo įvykdyta lygų reorganizacija ir Pirmoji lyga tapo SuperSport lyga, o Antroji tapo Pirmąja.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
Šaltiniai: 

## Lietuviai
*  Faustas Steponavičius, 2022 m.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia mėlyna apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Facebook paskyra 
* SOCCERWAY 
* Transfermarkt 
* Globalsportsarchive
Natkiškių herbas

**Natkiškių herbas** – pagrindinis Natkiškių kaimo ir Natkiškių seniūnijos (Pagėgių savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Viršutinė herbo pusė – sidabrinė, apatinė – žalia. Viršuje vaizduomas vieversys, apačioje – trys obels žiedai.

## Simbolika

Vieversys ir obels žiedai simbolizuoja atsinaujinimą, atgimimą, brandą ir klestėjimą. Be to, tiek vieversys, tiek obelis yra dažni Lietuvių motyvai tautosakoje, o taip pat jie yra susiję ir su dabartiniais Natkiškių gyventojų verslais. Vieversys – tai pavasario šauklys, artojo paukštelis, siejamas su gamtos atgimimu, žemdirbystės darbais. Žemdirbystės simbolį norima susieti su tradicine šių dienų Natkiškių seniūnijos šv. Onos – duonos švente.

## Istorija

2014 m. gegužės 2 d. herbą dekretu Nr. 1K-1808 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbas pašventintas per Onines. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Tundrinis sėjikas

* *Charadrius fulvus*
* *Pluvialis dominica fulva*

: perimvietės
: migracijų maršrutai
: žiemavietės
: užklystantys, klajojantys

**Tundrinis sėjikas** (*Pluvialis fulva*) – sėjikinių paukščių (*Charadriiformes*) būrio, sėjikinių (*Charadriidae*) šeimos paukščių rūšis.

## Apibūdinimas
Kūno ilgis 23–26 cm, atstumas tarp išskleistų abiejų sparnų galų apie 64 cm, sveria nuo 100 g iki 162 g. Snapas vidutinio ilgio, kojos ilgos.

## Paplitimas pasaulyje
Migruojanti rūšis. Natūralus tundrinių sėjikų perėjimo arealas driekiasi per visą šiaurės Sibirą nuo Uralo kalnų į rytus iki pat šiaurinio Kamčiatkos pusiasalio, bei Aliaskos vakarinėje dalyje. Per migracijas Europoje dažniau pastebimi Skandinavijos pusiasalyje. 2015 m. duomenimis, Baltarusijoje visai nebuvo stebėtas šis paukštis, Latvijoje vieną kartą, Lenkijoje penkis kartus, Estijoje šešis kartus.

## Paplitimas Lietuvoje
Į Lietuvą labai retai užklystanti rūšis. Apie perėjimą Lietuvoje duomenų nėra. Pirmą kartą šalyje buvo stebėtas 2015 m. gegužės20 d., Šilutės rajono savivaldybės, Stankiškių kaimo apylinkėse.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* ebird.org / Pacific Golden Plover *Pluvialis fulva*
* xeno-canto.org / Pacific Golden Plover · ''Pluvialis fulva'' · (Gmelin, JF, 1789) (*Tundrinių sėjikų balso įrašai*)
Afganistano islamo valstybė

**Afganistano islamo valstybė** (, *Dawlat-i Islāmī-yi Afghānistan*; , *Da Afghanistan Islami Dowlat*) – Afganistano vyriausybė, įkurta pagal Pešavaro sutartį 1992 m. balandžio 26 d., žlugus komunistinei vyriausybei. Jos galia buvo ribota dėl vykusio pilietinio karo. Nuo 1996 m. ji tapo emigracine vyriausybe, kai Talibanas perėmė Kabulo kontrolę ir įkūrė  Islamiškąjį Afganistano Emyratą. Islamiškoji valstybė vėl kontroliavo šalį po to, kai Talibano vyriausybė buvo nuversta JAV 2001 metais po invazijos. 2002 m. ją pakeitė Laikinoji Afganistano islamo valstybė.

## Išnašos
Lumpėnų herbas

**Lumpėnų herbas** – pagrindinis Lumpėnų kaimo ir Lumpėnų seniūnijos (Pagėgių savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Sidabriniame fone yra žalia papėdė, virš jos – saulė. Herbe simboliškai pavaizduotas Rambyno kalnas ir saulė – simbolizuojanti šioje teritorijoje ypač buvusią svarbią knygnešystę ir kitą švietėjišką krašto šviesuolių veiklą visoje seniūnijos teritorijoje. Herbo spalvos – balta, raudona ir žalia yra Mažosios Lietuvos spalvos.

## Istorija

2014 m. gegužės 2 d. herbą dekretu Nr. 1K-1809 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Kurklių herbas

**Kurklių herbas** – pagrindinis Kurklių miestelio ir Kurklių seniūnijos (Anykščių rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Sidabriniame lauke pavaizduotas Šv. Jurgis ant žirgo, ietimi smeigiantis slibiną.

## Istorija

2014 m. gegužės 26 d. herbą dekretu Nr. 1K-1829 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Abdulas Ghanis Baradaras

**Abdulas Ghanis Baradaras** (; gimė apie 1968 m.) – afganų politikas ir religinis lyderis, šiuo metu einantis 1-ojo Islamiškojo Afganistano Emyrato vice-ministro pirmininko pareigas. Baradaras taip pat yra vienas iš Talibano įkūrėjų. Jis turi mulos titulą, o pirmasis Talibano lyderis Mohamedas Omaras jį pavadino *Baradar* („brolis, mulos brolis“).

## Išnašos
Janktonas

**Janktonas** () – miestas JAV, Pietų Dakotos valstijos pietryčiuose. Miestas įsikūręs palei Misūrio upę, netoli santakos su Džeimso upe, pasienyje su Nebraskos valstija, apie 100 km į pietvakarius nuo Su Folso. 2010 m. JAV gyventojų surašymo duomenimis, turėjo 14 tūkst. gyventojų.

## Istorija

Vietovės pavadinimas indėnų kalba yra "E-Hank-Ton-Wan" - "žmonės gyvenantys paskutiniame kaime". Miestas buvo įkurtas 1869 m. Tuomet mieste veikė upinis uostas, geležinkelio stotis. 1881 m. atidarytas Janktono koledžas.

1936 m. Janktone aridarytas Mount Marty universitetas.

## Sportas
2015 m. mieste vyko pasaulio jaunimo šaudymo iš lanko čempionatas.

2021 m. mieste vyko 2021 m. pasaulio šaudymo iš lanko čempionatas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Alar Karis

**Alaras Karisas** (, g. 1958 m. kovo 26 d. Tartu) – estų akademikas, valstybės tarnautojas, Estijos prezidentas (nuo 2021 m.).

## Biografija
A. Karisas baigė Estijos gamtos mokslų universitetą (studijavo molekulinę genetiką ir vystymosi biologiją). 1999 m. tapo Tartu universiteto profesoriumi. 2003–2007 m. buvo Estijos gamtos mokslų universiteto rektorius, o 2007–2012 m. – Tartu universiteto. 2013 m. tapo valstybės kontrolieriumi, šias pareigas ėjo iki 2018 m., kai tapo Nacionalinio muziejaus direktoriumi.

2021 m. rugpjūčio 31 d. Estijos parlamentas A. Karisą išrinko prezidentu. A. Karisas buvo vienintelis kandidatas, jį iškėlė valdančiosios Reformų ir Centro partijos. Prezidento pareigas pradėjo eiti 2021 m. spalio 11 d.

## Asmeninis gyvenimas
Tėvas Haris Karisas (, g. 1930 m.), botanikas.

Žmona Sirjė Karis (), Tartu miesto muziejaus direktorė. Su ja susilaukė trijų vaikų.

## Išnašos

|-
Jun Woong-tae

**Jun Woong-tae** (g. 1995 m. rugpjūčio 1 d. Seule) – Pietų Korėjos šiuolaikinės penkiakovės sportininkas, olimpinis prizininkas. 

## Biografija
2015 m. Woong-tae kartu su Pietų Korėjos nacionaline rinktine (Jung Jin-hwa, Lee Woo-jin) iškovojo aukso medalius pasaulio čempionate. Individualioje rungtyje sportininkas užėmė 13-ą vietą. 2016 m. pasaulio čempionate korėjietis tapo vyrų estafetės pasaulio čempionu, o komandinėje įskaitoje pelnyti bronzos medaliai.

Savo debiutinėse 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Jun Woong-tae užėmė 19-ą vietą. 2017 m. pasaulio čempionate apgynė vyrų estafetės pasaulio čempionų titulą.

2018 m. Azijos žaidynėse Woong-tae iškovojo aukso medalį. 2019 m. pasaulio šiuolaikinės penkiakovės čempionate Pietų Korėjos atstovas laimėjo savo pirmąjį individualu medalį - bronzą penkiakovės rungtyje, bei užsitikrino kelialapį į olimpines žaidynes.

2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Pietų Korėjos atstovas iškovojo savo pirmąjį bronzos medalį.

## Šaltiniai
Sarolta Kovács

**Sarolta Kovács** (g. 1991 m. kovo 12 d. Taoolcoje) – Vengrijos šiuolaikinės penkiakovės sportininkė, olimpinė prizininkė. 

## Biografija
2008 m. Kovács pasaulio čempionate laimėjo bronzą komandinėje įskaitoje su Vengrijos rinktine ir aukso medalį moterų estafetėje. 2011 m. vengrė antrą kartą tapo pasaulio čempione estafetės rungtyje.

Savo debiutinėse 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Kovács liko 33-ioje vietoje. 2013 m. pasaulio čempionato sidabro medalininkė estafetinėse varžybose. 

2016 m. Kovács pirmą kartą tapo pasaulio individualios rungties šiuolaikinės penkiakovės čempione. Tais pačiais metais vykusiose 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse vengrė užėmė 16-ą vietą.

2018 m. pasaulio šiuolaikinės penkiakovės čempionate kartu su Vengrijos rinktine laimėtas komandinės įskaitos auksas. Tai buvo jau penktasis Kovács aukso medalis laimėtas pasaulio čempionatuose.

2020 m. vasaros olimpinių žaidynių moterų penkiakovės varžybose Vengrijos atstovė iškovojo bronzos medalį.

## Šaltiniai
Samantha Schultz

**Samantha Schultz** (**Samantha Achterberg**, g. 1992 m. kovo 27 d.) – JAV šiuolaikinės penkiakovės sportininkė, Panamerikos žaidynių prizininkė. 

## Biografija
2011 m. amerikietė debiutavo pasaulio šiuolaikinės penkiakovės čempionate. Sportininkė finalo nepasiekė ir liko 59-oje vietoje. 2012 m. tapo pasaulio jaunimo čempionato moterų estafetės čempione.

2015 m. Samantha dalyvavo Panamerikos žaidynėse, kurios taip pat buvo atranka į olimpines žaidynes. Sportininkė užėmė 11-ą vietą ir neiškovojo olimpinio kelialapio.

2018 m. pasaulio šiuolaikinės penkiakovės čempionate amerikietė pateko į finalą, bet jame užėmė paskutinę 36-ą vietą. 2019 m. Panamerikos žaidynėse Schultz laimėjo auksą moterų estafetėje ir sidabrą individualioje penkiakovės rungtyje. Prizinė vieta taip pat garantavo sportininkės patekimą į olimpines žaidynes.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Schultz dalyvavo moterų penkiakovės varžybose. Sportininkė finišo liniją kirto 21-oje vietoje.

## Šaltiniai
Kristian Blummenfelt

**Kristian Blummenfelt** (g. 1994 m. vasario 14 d. Bergene) – Norvegijos triatlono sportininkas, olimpinis čempionas.

## Biografija
2015 m. Blummenfelt laimėjo savo pirmąjį medalį tarptautinėse triatlono varžybose - bronza Europos čempionate. 2016 m. pasaulio taurės etape Jokahomoje užėmė trečią vietą ir pirmą kartą lipo ant prizininkų pakylos.

Savo debiutinėse 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Blummenfelt vyrų triatlono varžybose užėmė 13-ą vietą. 2017 m. sportininkas laimėjo keturias prizine vietas pasaulio taurės etapuose ir bronzą pasaulio čempionate. 

2019 m. Blummenfelt pirmą kartą laimėjo pasaulio taurės etapą Lozanoje.

2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse norvegas pirmą kartą tapo olimpiniu čempionu. Tai pirmasis šalies olimpinis aukso medalis triatlono varžybose.

## Šaltiniai
Muscat (grupė)

**Muscat** – Lietuvos merginų alternatyvinio roko grupė, įkurta 2001 m. Vilniuje. Groja punk rock, alternative rock, post-punk stilių dainas.

## Istorija
Roko grupę „Muscat“ 2001 m. įkūrė Mantė Rimkevičiūtė. Ji pasiūlė merginoms susirinkti į pirmą repeticiją.
2002 m. koncerte „Muscat“ merginos susipažino su Jurga Šeduikyte ir ją pakvietė dainuoti į grupę.
2002 m. rudenį „Muscat“ dalyvavo LNK TV laidoje „Nacionalinė Muzikos Lyga“.
2002 m. „Muscat“ gitariste tapo Ugnė Stankevičiūtė. Vėliau ji tapo ir pagrindine vokaliste.
2004 m. „Muscat“ dalyvavo festivalyje „Fiesta Borealis 2004“ Lenkijoje. Tai buvo konkursas, kur „Muscat“ laimėjo penktąją vietą ir apšildė tarptautiniu mastu pripažintą lenkų death metal grupę „Vader“.
2006–2010 m. grupės veikloje buvo pertrauka.
2011 m. grupė dalyvavo festivalyje „Velnio akmuo“, koncertavo su grupe „Sportas“.
2020 m.„Muscat“ vėl atnaujino veiklą ir 2021-ųjų vasarą grojo kartu su Tomo Krivicko „Psicho“ grupe „Requiem“ Ukmergėje.
2021 m. rugpjūčio 19 d. koncertavo Vilniuje įvykusiame festivalyje „Vilnius Underground 2021“ klube „Paviljonas“.

## Nariai (2021)
* Ugnė Subačė (Stankevičiūtė) – vokalas, gitara.
* Mantė Rimkevičiūtė – boso gitara.
* Aura Andriuškevičiūtė – gitara.
* Jurga Stunžinaitė – būgnai.

## Šaltiniai
www.delfi.lt „Muscat neįsileido gerbėjų https://www.delfi.lt/veidai/muzika/muscat-neisileido-gerbeju.d?id=4882580 ref}}
www.respublika.lt „Muscat“ rokerės grįžta www.respublika.lt/lt/naujienos/pramogos/kinas_muzika_tv/muscat_rokeres_grizta 
www.klaipeda.diena.lt. Rokerės „Muscat“ uždainavo iš principo https://klaipeda.diena.lt/dienrastis/draugai/rokeres-muscat-uzdainavo-is-principo-130254 
www.music.lt Muscat muzika http://www.music.lt/lt/grupe/Muscat/2900/
2021 m. pasaulio šaudymo iš lanko čempionatas

**2021 m. pasaulio šaudymo iš lanko čempionatas** – pasaulio šaudymo iš lanko federacijos organizuotas geriausių pasaulio šaudymo iš lanko sportininkų čempionatas, kuris vyko rugsėjo 19 d. – rugsėjo 26 d. Pietų Dakotos mieste Janktone.

Lietuvos lankininkų federacija neužregistravo nei vieno Lietuvos atstovo dalyvavimui pasaulio čempionate.

## Rezultatai
### Medalių lentelė

## Medalininkai

## Dalyvavusios šalys
344 lankininkai iš 55 šalių buvo užregistruoti dalyvavimui pasaulio čempionate.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Ahmed El-Gendy

**Ahmedas el Gendis** (g. 2000 m. kovo 1 d.) – Egipto šiuolaikinės penkiakovės sportininkas, olimpinis prizininkas.

## Biografija
2018 m. El-Gendy dalyvavo jaunimo vasaros olimpinėse žaidynėse, kuriose iškovojo du aukso medalius.

2021 m. pasaulio šiuolaikinės penkiakovės čempionatas vyko Kaire, Egipte. El-Gendy vyrų penkiakovės varžybose iškovojo savo pirmąjį suaugusiųjų čempionatų medalį – bronzą. Komandinėje vyrų įskaitoje sportininkas kartu su Egipto nacionaline rinktine (Eslam Hamad, Ahmed Hamed) taip pat pelnė bronzinius medalius.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Egipto atstovas startavo vyrų penkiakovės varžybose. Po trijų rungčių sportininkas užėmė 13-ą vietą ir finalinę kombinuotą rungtį pradėjo su 50 sekundžių atsilikimu. Finale sportininkas pasiekė naują kombinuotos rungties olimpinį rekordą ir finišavo antras. El-gendy sidabro medalis yra pirmasis istorijoje Afrikos kontinento atstovo medalis olimpiniame šiuolaikinės penkiakovės turnyre.

## Šaltiniai
Super United Sports

**„Super United Sports“** – Maldyvų futbolo klubas iš Malės.

## Istorija
Įkurtas 2016 m. Nuo 2020–2021 m. sezono rungtyniavo Premjer lygoje. 

Debiutiniame sezone užėmė 6 vietą ir išsaugojo vietą aukščiausioje lygoje.

2022 m. sezone liko septintoje vietoje.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Sudėtis
Atnaujinta: 2021 m. rugsėjo 1 d.

## Garsesni žaidėjai
; Žaidėjai, atstovavę nacionalinei Maldyvų komandai
*  

; Užsieniečiai
* 

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali klubo svetainė]
* Facebook paskyra
* Instagram paskyra
* SOCCERWAY 
* FLASHSCORE 
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Maldyvų futbolo varžybos 2020–2021 m.

**[[Maldyvai|Maldyvų]] futbolo varžybos [[2020]]–[[2021]] m.**
*  prasidėjo 2020 m. gruodžio 13 d., baigėsi 2021 m. gegužės 2 d.
* s turnyras dėl pandemijos grėsmių turnyras buvo nutrauktas.

## 2020–2021 m. Premjer lygos (''2020–21 Dhivehi Premier League'')
* **Premjer lyga** () – pirmos pakopos pirmenybės, elito divizionas, aukščiausioji futbolo lyga.
* 2020–2021 m. dalyvavo 8 komandos.

### Galutinė lentelė

Šaltiniai: Soccerway ir RSSSF.

## 2020–2021 m. [[Maldyvų futbolo taurė]]
* **[[Maldyvų futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Maldyvuose.
* Dėl pandemijos grėsmių turnyras buvo nutrauktas.

## Šaltiniai
 

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė (2020–2021 m. sezonas)
* SOCCERWAY (2020–2021 m. sezonas)
* Flashscore archyvas (sezonai)
2015 m. Klaipėdos miesto teritorinė reforma

**2015 m. [[Klaipėda|Klaipėdos]] miesto teritorinė reforma** atlikta 2015 m. kovo 26 d. Vietoje 60 gyvenamųjų rajonų buvo sudaryti 13 rajonų, kurie suskirstyti į 126 kvartalus. Kitaip nei gyvenamųjų rajonų atveju, kai kurie naujieji rajonai ir kvartalai nėra gyvenamosios teritorijos.

## Aprašymas

Vadovaudamasi LR vietos savivaldos įstatymo 18 straipsnio 1 dalimi ir Klaipėdos miesto savivaldybės 2013–2020 metų strateginio plėtros plano, patvirtinto Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos 2013 m. balandžio 26 d. sprendimu Nr. T2-79, II prioriteto „Tvari urbanistinė raida“ 2.1.1.1 priemone, Klaipėdos miesto savivaldybės taryba nusprendė:
# Patvirtinti Klaipėdos miesto rajonų schemą.
# Pripažinti netekusiu galios Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos 2001 m. gruodžio 20 d. sprendimą Nr. 275 „Dėl Klaipėdos miesto gyvenamųjų rajonų schemos patvirtinimo“.

## Rajonai ir kvartalai

## Šaltiniai
Kyrylas Siličius

**Kyrylas Siličius** (*Кирило Євгенович Сіліч*, *Kyrylo Silich*; g. 1990 m. rugpjūčio 3 d.) – futbolininkas iš Ukrainos, rungtyniaujantis saugo pozicijoje.

## Karjera
Futbolininko karjerą pradėjo gimtinėje. Odesos miesto „Čornomoreco“, „Ukrpočtos“ jaunimo ekipose.

Profesionalo karjerą pradėjo 2006 m. „Dnister“ komandoje, vėliau žaidė kituose Ukrainos klubuose.

### Sillamae „Kalev“
2014 m. atstovavo Estijos „Kalev“ klubui iš Silamejės. Per 39 Meistriliiga rungtynes pelnė 9 įvarčius bei atliko 12 rezultatyvių perdavimų.

### FK Jelgava
2016 m. persikėlė į „Jelgavos“ klubą. Iškovojo Latvijos futbolo taurę, o Virsliga pirmenybėse įmušė du įvarčius.

### DFK Dainava
Atvyko į Lietuvą 2017 m. kovo mėn. tapo Alytaus „Dainavos“ nariu. Tuo metu ekipa rungtyniavo Pirmoje lygoje. Sužaidė 12 rungtynių ir du kartus pasižymėjo pelnydamas įvarčius. Žaidė ir LFF taurės turnyre, kur rungtynėse prieš Vilniaus Vytis pelnė pirmą rungtynių įvartį, tačiau alytiškiai pralaimėjo rezultatu 3:6 ir iškrito iš tolimesnių kovų.

### FK Jonava
2017 m. vasarą perėjo į „Jonavos“ klubą. Karjera klube nesusiklostė. A lygoje sužaidė vos keturias rungtynes.

### 07 Vestur
2018 m. karjerą tęsė 07 Vestur klube (Farerų salose).

### DFK Dainava
2019 m. grįžo į DFK Dainava, tačiau 2019 m. vasarą perėjo į United Victory iš Maldyvų.

### FK Šilas
2021 m. vasarą grįžo į Lietuvą ir atstovavo „Šilo“ klubui iš Kazlų Rūdos, kuris 2021 m. žaidė Pirmoje lygoje.

### DFK Dainava
2022 m. kovo 17 d. pranešta, kad žaidėjas atstovaus Alytaus „Dainavai“.

2023 m. birželio mėn. įgijo UEFA C trenerio licenciją.

## Statistika
; A lygos ir Pirmos lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  žaidė A lygoje;
:  žaidė A lygoje;

## Trenerio karjera
2024 m. lapkričio 26 d. įgijo UEFA B trenerio licenciją.

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* footballfacts.ru
* Globalsportsarchive
Medininkų herbas

**Medininkų herbas** – pagrindinis Medininkų kaimo ir Medininkų seniūnijos (Vilniaus rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbinio skydo raudoname lauke vaizduojamas auksinės pilies su kampiniu bokštu fragmentas. Pavaizduotas tik fragmentas, kadangi visa gardinė pilis herbe atrodytų prastai.

## Simbolika

Svarstant Medininkų herbo motyvus, niekam nekėlė abejonių, kad jame turi būti įprasminta Medininkų pilis, vienas iš reikšmingiausių praeities gynybinių statinių.

## Istorija

2014 m. liepos 7 d. herbą dekretu Nr. 1K-1888 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Juozas Galkus.

## Šaltiniai
Club Valencia (Maldyvai)

**„Club Valencia“** – Maldyvų futbolo klubas iš Malės.

## Istorija
Įkurtas 1979 m. Rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje. Dhivehi League čempionais tapo 2001, 2002, 2003, 2004 m.

Dalyvavo 2020/21 m. Premjer lygoje po to, kai du klubai turėjo problemų ir negalėjo dalyvauti aukščiausioje lygoje. 2020/21 m. tapo šalies vicečempionais.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia x apranga. 

## Garsesni žaidėjai
; Žaidėjai, atstovavę nacionalinei Maldyvų komandai
*  

; Užsieniečiai
* 

## Išnašos

## Nuorodos
* Facebook paskyra
* Twitter paskyra
* SOCCERWAY 
* Transfermarkt 
* Globalsportsarchive
Vidiškių herbas (Ignalina)

**Vidiškių herbas** – pagrindinis Vidiškių kaimo ir Vidiškių seniūnijos (Ignalinos rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Mėlyname ežero spalvos lauke sidabrinė pelėda, dešine koja laikanti raudoną knygą. Pelėdos snapas, kojos ir knygos lapai – auksinės spalvos.

## Simbolika

Kiekviena spalva turi savo reikšmę: mėlyna – vandens, gamtos simbolis, sidabrinė – išminties ir santūrumo, raudona – gausos ir šilumos, auksinė – šviesos simbolis.

## Istorija

2015 m. liepos 16 d. herbą dekretu Nr. 1K-396 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbas pašventintas 2015 m. per Žolinę. Etalono autorius – Juozas Galkus.

## Šaltiniai
Kulvos herbas

**Kulvos herbas** – pagrindinis Kulvos kaimo ir Kulvos seniūnijos (Jonavos rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbo mėlyname fone pavaizduota balta gulbė su karūna, pakėlusi sparnus. Po gulbės kojomis – tekančio vandens vilnys.

## Simbolika

Herbe pavaizduota iš šio krašto kilusio kultūros veikėjo Abraomo Kulviečio giminės herbo, kuriame vaizduojama gulbė.

## Istorija

2014 m. lapkričio 17 d. herbą dekretu Nr. 1K-144 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Bukonių herbas

**Bukonių herbas** – pagrindinis Bukonių kaimo ir Bukonių seniūnijos (Jonavos rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbo mėlyname fone yra dvi sukryžiuotos javų varpos.

## Istorija

2014 m. lapkričio 17 d. herbą dekretu Nr. 1K-145 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Gadūnavo herbas

**Gadūnavo herbas** – pagrindinis Gadūnavo miestelio ir Gadūnavo seniūnijos (Telšių rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Mėlyname herbo fone – baltas varpas ir dvi liepsnelės, primenančios senąjį Degenių pavadinimą, o varpas – ryšio tarp dangaus ir žemės simbolis, kviečiantis maldai, primenantis būtinybę paklusti Dievo įsakymams.

## Simbolika

Varpas dėl savo formos dažnai lyginamas su skliautu. Varpo skambesys dažnai įspėdavo žmones apie besiartinančius pavojus, pranešdavo geras žinias, o mėlynas herbo fonas primena Gadonų heraldinį simbolį, pabrėžia dieviškumą ir tyrumą. Herbe dominuoja dvi spalvos: mėlyna simbolizuoja orą, dangų, dieviškumą ir tyrumą; balta – gėrį, sėkmę, vaisingumą. 

## Istorija

2014 m. gruodžio 3 d. herbą dekretu Nr. 1K-161 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbas pašventintas 2015 m. birželio 14 d.

## Šaltiniai
Pravieniškių herbas

**Pravieniškių herbas** – pagrindinis Pravieniškių kaimo ir Pravieniškių seniūnijos (Kaišiadorių rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke dvi auksinės pelėdos, viena nuo kitos atskirtos sidabriniu banguotu siūlu, esančiu dešiniojo kaspino pozicijoje.

## Simbolika

Siūlas simbolizuoja upelį, kuris rodytų gyvenvietės išsidėstymą prie Pravienos upės. Žvirblinė pelėda – tai retas pelėdinių šeimos paukštis, įrašytas į Lietuvos Raudonąją knygą. Pelėda – išminties ir tamsą perskrodžiančio mokslo simbolis. Dvi pelėdos – aliuziją į 1769 m. gimusius dvynukus Adomą ir Ievą, kurie yra siejami su pirmuoju žinomu Pravieniškių paminėjimu rašytiniuose šaltiniuose.

## Istorija

2015 m. sausio 29 d. herbą dekretu Nr. 1K-207 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Medingėnų herbas

**Medingėnų herbas** – pagrindinis Medingėnų kaimo ir Medingėnų seniūnijos (Rietavo savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Mėlyname herbo fone vaizduojamas elnias su šakomis vietoje ragų.

## Istorija

2015 m. liepos 16 d. herbą dekretu Nr. 1K-393 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Ilgakiemio herbas

**Ilgakiemio herbas** – pagrindinis Ilgakiemio kaimo ir Garliavos apylinkių seniūnijos (Kauno rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Žaliame fone pavaizduoti žali lėkiai (žirgeliai), simbolizuojantys kuriamas naujas sodybas. Žirgelius juosia kaimo sodus primenantys trys sidabriniai obelų žiedai.

## Simbolika

Svarstant herbo motyvus, vietos bendruomenė norėjo matyti simbolius, susijusius arba su besikuriančiomis sodybomis, arba su gamta. Dailininkas pasiūlė kelis herbo eskizus, tarp kurių buvo ir heraldinė garbingoji figūra – stulpas, atspindintis vietovės vardą – ilgą kiemą. Galiausiai bendruomenė pasirinko žirgelių simbolį.

## Istorija

2015 m. liepos 16 d. herbą dekretu Nr. 1K-395 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Jankų herbas

**Jankų herbas** – pagrindinis Jankų kaimo ir Jankų seniūnijos (Kazlų Rūdos savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Žaliame fone pavaizduota sakinimo (sakų išgavimo) įranga.

## Simbolika

Herbas simbolizuoja miško sakinimo darbus. Kadangi Jankai įsikūrę prie miško, kadaise daug kaimo žmonių užsiėmė sakinimo darbais. Dar ir dabar nemažai Jankų gyventojų dirba miške, todėl būtent tokia simbolika puikiai atitiko idėją herbui. Kaip ir dera miškų supamai vietovei, herbe vyrauja žalia ir geltona spalvos.

## Istorija

2014 m. liepos 7 d. herbą dekretu Nr. 1K-1889 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – dailininkas R. Krukonis, gimęs ir augęs Jankuose.

## Šaltiniai
Papilio herbas

**Papilio herbas** – pagrindinis Papilio miestelio ir Papilio seniūnijos (Biržų rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Mėlyname herbo fone pavaizduota kryžius-vėtrungė ir valtis.

## Simbolika

Herbas vaizduoja šio krašto katalikų ir evangelikų-reformatų bičiulystę.

## Istorija

2014 m. liepos 21 d. herbą dekretu Nr. 1K-14 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Šilėnų herbas

**Šilėnų herbas** – pagrindinis Šilėnų kaimo (Vilniaus rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbinio skydo auksiniame lauke vaizduojamas mėlynas dobilo lapas. Skydo mėlyname lauke – auksinis kryžius.

## Simbolika

Kryžius heraldikoje tai krikščionybės simbolis, dobilas – Šv. Trejybės simbolis, auksas – kilnumo ir dorybės spalva, mėlyna – dieviškosios išminties spalva.

## Istorija

2015 m. lapkričio 18 d. herbą dekretu Nr. 1K-475 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbo autorė – dailininkė Eglė Vertelkaitė.

## Šaltiniai
Rudaminos herbas

**Rudaminos herbas** yra heraldinis atributas dviejų Lietuvos gyvenviečių:

* Lazdijų rajono Rudaminos herbas, patvirtintas 2018 m.
* Vilniaus rajono Rudaminos herbas, patvirtintas 2016 m.
Eržvilko herbas

**Eržvilko herbas** – pagrindinis Eržvilko miestelio ir Eržvilko seniūnijos (Jurbarko rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Sidabriniame lauke raudonas žirgas su juodu vilko kailiu.

## Simbolika

Pasak legendos, kryžiuočiai ilgai laikė apsuptą žemaičių pilį, stovėjusią ant Eržvilko piliakalnio. Žemaičiai, sumedžioję vilką, nudyrė jam kailį ir apvilko juo eržilą, kuris paleistas išgąsdino kryžiuočių žirgus ir taip išgelbėjo pilį.

Herbas atvaizduoja Eržvilko miestelio vietovardį – liaudies etimologija miestelio vardą kildina nuo žodžių *eržilas* ir *vilkas*.

## Istorija

2015 m. sausio 29 d. herbą dekretu Nr. 1K-540 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono dailininkas – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Šilų herbas

**Šilų herbas** – pagrindinis Šilų kaimo ir Šilų seniūnijos (Jonavos rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbe vaizduojama auksinė pušis mėlyname fone.

## Simbolika

Vėliavos mėlyna spalva simbolizuoja erdvę, orą, dangų, kalnus, ramybę, amžinybę, dėkingumą, sąžiningumą, draugiškumą ir meilę. Geltona – šviesą, saulės spindulį, gintaro, rugio lauko spalvą, kilnumą, išmintį ir brandą.

## Istorija

2015 m. balandžio 14 d. herbą dekretu Nr. 1K-625 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Naisių herbas

**Naisių herbas** – pagrindinis Naisių kaimo (Šiaulių rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbo mėlyname lauke du sidabriniai gandrai, kurių sparnų plunksnos juodos, o snapas ir kojos auksiniai.

## Simbolika

Gandrai simbolizuoja šeimą ir pamatines visuomenės vertybes.

## Istorija

2015 m. balandžio 14 d. herbą dekretu Nr. 1K-626 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Alantos herbas

**Alantos herbas** – pagrindinis Alantos miestelio ir Alantos seniūnijos (Molėtų rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbe pavaizduotas Alantos bažnyčios vitražas.

## Istorija

2015 m. gegužės 25 d. herbą dekretu Nr. 1K-667 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Nemėžio herbas

**Nemėžio herbas** – pagrindinis Nemėžio kaimo ir Nemėžio seniūnijos (Vilniaus rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Pažymint su totoriais susijusią Nemėžio gyvenvietės kilmę ir šiandieną veikiančią stiprią Nemėžio totorių bendruomenę, herbo dešiniajame kampe pavaizduotas totoriškas motyvas – bunčiukas (Senovės Turkijoje valdžios ženklas: medinė lazda iki 2,5 m ilgio, užsibaigianti rutuliu arba smaigaliu, papuoštu žemyn svyrančiais ašutais, vartota turkų, totorių ir kazokų kaip karinės valdžios ženklas).

## Simbolika

Nemėžio herbo simbolis – jautis, pasirinktas neatsitiktinai. Simbolikoje ir kultūros istorijoje jautis laikomas kantrybės, jėgos, išminties ir darbštumo simboliu. Nemėžio herbas atspindi ne tik seną ir reikšmingą šio kaimo istoriją, bet ir šiandien Nemėžyje darniai sugyvenančias kelias tautas: lietuvius, totorius, rusus ir lenkus. Pažymint su totoriais susijusią Nemėžio gyvenvietės kilmę ir šiandien čia veikiančią aktyvią totorių bendruomenę, herbo dešiniajame kampe pavaizduotas totoriškas motyvas – bunčiukas.

## Istorija

2015 m. gegužės 25 d. herbą dekretu Nr. 1K-668 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Panoterių herbas

**Panoterių herbas** – pagrindinis Panoterių miestelio (Jonavos rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbe vaizduojama koplyčia su šv. Elenos figūra.

## Simbolika

Herbo skydo spalva pasirinkta žalia, ji atspindi Panoterius kaip ūkininkų kraštą, jo žaliuojančių pievų kraštovaizdį. Heraldikoje žalia spalva reiškia laisvę, grožį, džiaugsmą, sveikatą, viltį. Šv. Elena yra Panoterių bažnyčios globėja.

Iš pradžių Panoterių bendruomenės atstovai siūlė herbe pavaizduoti liepą, žyminčią dvarvietėje išlikusią liepų alėją. Vėliau buvo apsistota ties koplyčia, kadangi gyvenvietės paminėjimas rašytiniuose šaltiniuose siejamas būtent su katalikų koplyčia. Be to, herbe norėta atspindėti XIX a. vartoto gyvenvietės pavadinimo – Koplyčios – reikšmę.

## Istorija

2015 m. gruodžio 6 d. herbą dekretu Nr. 1K-811 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Miguel Villanueva Svensson

**Migelis Karlas Viljanueva Svensonas** (, g. 1973 m. Marbeljoje, Ispanijoje) – ispanų kalbininkas, baltistas, Vilniaus universiteto Filologijos fakulteto Baltistikos katedros docentas, daktaras.

## Biografija
2003 m. Madrido universitete apgynė daktaro disertaciją „Rūšies kategorija indoeuropiečių veiksmažodžio sistemoje“. 2003–2008 m. Vytauto Didžiojo universitete dėstė ispanų kalbą. M. Viljanueva Svensonas Vilniaus universiteto Baltistikos katedroje pradėjo dirbti nuo 2005 m. 2007–2008 ir 2010–2012 m. prisidėjo prie internete prieinamos Lietuvių kalbos etimologinio žodyno duomenų bazės kūrimo. Paskaitas baltistikos temomis skaitė Berlyno, Getingeno, Jėnos, Ciuricho, Krokuvos ir kituose universitetuose. M. Viljanueva Svensonas priklauso baltistikos mokslo darbų žurnalo „Baltistica“ redakcinei kolegijai. Publikavo daugiau kaip 60 mokslo darbų, dauguma jų skirti istorinei baltų kalbų gramatikai jos duomenis lyginant su kitomis indoeuropiečių kalbomis. M. Viljanueva Svensonas baltistikos srityje labiausiai nusipelnė tirdamas veiksmažodžio, daiktavardžio sistemas ir atskiras formas, segmentinę fonologiją, akcentologiją, be to, yra parašęs daug reikšmingų straipsnių iš kitų sričių. M. Viljanuevos Svensono tyrimų laukas artimas profesoriaus Jono Kazlausko moksliniams interesams, 2020 m. rugpjūčio 1 d. M. Viljanueva Svensonas buvo apdovanotas Jono Kazlausko premija už baltų kalbų istorinės gramatikos tyrimus iš indoeuropeistikos perspektyvos. Be baltistikos, M. Viljanueva Svensonas gilinasi į bendruosius indoeuropiečių kalbotyros, indoeuropiečių tautų kultūros ir ispanų kalbotyros klausimus. M. Viljanueva Svensonas Lietuvos aukštosioms mokykloms yra parašęs indoeuropiečių kalbotyros vadovėlį „Indoeuropiečių kalbotyros pagrindai“, kuris buvo išleistas du kartus – 2012 ir 2016 m.

## Dėstomi dalykai
M. Viljanuevos Svensono Vilniaus universitete dėstomi dalykai:
* Ispanų kalbotyra (fonetika ir fonologija, morfologija, žodžių daryba, sintaksė, kalbos istorija, istorinė gramatika, dialektologija)
* Ispanijos šalityra
* Ispanijos istorija
* Indoeuropiečių kalbotyros ir kultūros pagrindai
* Indoeuropiečių vardažodis
* Indoeuropiečių veiksmažodis
* Etimologija
* Hetitų kalba ir kultūra
* Avestos kalba
* Senoji persų kalba
* Lotynų kalbos istorinė gramatika
* Graikų kalbos istorinė gramatika

## Išnašos

## Bibliografija
* M. Viljanuevos Svensono bibliografija
Pietų slavų kalbos

**Pietų slavų kalbos** – indoeuropiečių kalbų šeimos slavų kalbų grupė. Pietų slavų kalbomis šnekama Pietryčių Europoje, Balkanų pusiasalyje.

Pietų slavų kalbas sudaro:

* *Rytų pogrupis*
** bulgarų (ISO 639-1: **bg**; ISO 639-3: **bul**)
** makedonų (ISO 639-1: **mk**; ISO 639-3: **mkd**)
** senoji slavų † (ISO 639-1: **cu**; ISO 639-3: **chu**)
** bažnytinė slavų (ISO 639-1: **cu**; ISO 639-3: **chu**)
* *Vakarų pogrupis*
** serbų-kroatų (ISO 639-1: **sh** ; ISO 639-3: **hbs**):
*** bosnių (ISO 639-1: **bs**; ISO 639-3: **bos**)
*** serbų (ISO 639-1: **sr**; ISO 639-3: **srp**)
**** slavų serbų † (ISO 639-1: — ;ISO 639-3: —)
*** kroatų (ISO 639-1: **hr**; ISO 639-3: **hrv**)
**** kaikavų (ISO 639-3: **kjv**)
**** Molizo kroatų (ISO 639-3: **svm**)
*** juodkalniečių (ISO 639-1: **me** ;ISO 639-3: **cnr**)
** slovėnų (ISO 639-1: **sl**; ISO 639-3: **slv**)

## Išnašos
Saulėtekių herbas

**Saulėtekių herbas** – pagrindinis Saulėtekių kaimo ir Vilkijos apylinkių seniūnijos (Kauno rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Herbo žaliame lauke – auksinis saulės skritulys, po ja – sidabrinė banguota nuleista juosta.

## Simbolika

Saulėtekių kaimo herbo svarstymas prasidėjo dar 2014 m. lapkritį. Jau tuo metu buvo nuspręsta herbo simboliką susieti su Saulėtekių pavadinimu ir vandeniu, mat Vilkijos apylinkių seniūniją riboja Nemuno, esančio 2 km nuo Saulėtekių, ir Dubysos upės. Tačiau netrukus herbo kūrimas buvo pristabdytas dėl svarstymų Vilkijos apylinkių seniūnijos seniūno iniciatyva, Saulėtekių herbo kūrimas buvo atnaujintas. Lietuvos heraldikos komisijos posėdžio metu nutarta herbe vaizduoti vietovardį atspindinčią saulės simboliką, taip pat vandenį. Heraldikoje saulė reiškia garbę, puikumą, o krikščionybėje nuolatos rytuose patekanti saulė yra nemirtingumo ir prisikėlimo simbolis. Saulėtekių herbo skydui pasirinkta žalia spalva, reiškianti augmeniją, taip pat laisvę, grožį, džiaugsmą, sveikatą ir viltį.

## Istorija

2017 m. birželio 14 d. herbą dekretu Nr. 1K-1004 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai