Niuportas (Rod Ailandas)

**Niuportas** () – miestas Jungtinių Amerikos Valstijų šiaurės rytinėje dalyje, Rod Ailando valstijos pietryčiuose. Apima Naragenseto įlankoje esančios Rod Ailando salos pietinį galą. Niuporto apygardos administracinis centras. Yra tiltas į Džeimstauną. Vystomas paslaugų sektorius, turizmas.

1880 m. statytame Niuporto kazino veikia tarptautinis teniso šlovės muziejus (įkurtas 1954 m.). Nuo 1947 m. veikia Salve Reginos katalikų universitetas. Niuportas ilgą laiką buvo žinomas kaip jachtų centras; čia daug kartų vyko Amerikos taurės jachtų lenktynės. Fort Adamso valstijos parke veikia jachtų muziejus. Nuo 1954 iki 1971 m. vykdavo Niuporto džiazo festivalis; po to jis nukeltas į Niujorką. Kiekvieną liepą vyksta klasikinės muzikos, o rugpjūtį – atkurtas džiazo festivalis.

## Istorija

Grupė religinių pabėgėlių iš Masačusetso apsigyveno šiauriniame Rod Ailando salos gale ir įkūrė Portsmuto gyvenvietę. Joje įvykus schizmai, grupė, vedama Viljamo Kodingtono, judėjo į pietus, ir, pasiekusi salos galą, 1639 m. įkūrė Niuportą. Nuo 1640 m. iki XX a. šie du miesteliai turėjo bendrą valdžią. Dėl puikaus uosto Niuportas greitai tapo vienu sėkmingiausių uostamiesčių kolonijinėje Šiaurės Amerikoje. Ankstyvieji pirkliai praturtėjo iš prekybos romu, melasa ir vergais tarp Naujosios Anglijos, Afrikos ir Vest Indijos. Spauda Niuporte pasirodė 1727 m.; šios veiklos iniciatorius – Bendžamino Franklino vyresnysis brolis Džeimsas. 1758 m. Džeimsas Franklinas jaunesnysis įkūrė „Newport Mercury“ – laikraštį, leidžiamą iki šiol. Amerikos revoliucijos metu, 1776–1779 m., Niuportas buvo okupuotas britų pajėgų; dėl to daug miesto pirklių pabėgo į žemyninę šalies dalį.

Pasibaigus JAV pilietiniam karui, daugiausiai dėl švelnaus klimato ir vaizdingos vietovės, Niuportas tapo prabangiu vasaros kurortu. Pastatyta vasaros rūmų, įskaitant *The Breakers* (1895 m., Italijos renesanso stiliaus rūmai, Kornelijaus Vanderbilto II vasaros rezidencija).

Niuportas buvo vienas iš pirmųjų penkių Rod Ailando sostinių (kiekviena iš jų rotacijos būdu tapdavo generalinės asamblėjos būstine). 1854 m. jų skaičius sumažintas iki dviejų (Niuporto ir Providenso), o 1900 m. Providensas tapo vienintele Rod Ailando valstijos sostine. 

Miesto statusas suteiktas 1784 m., tačiau 1787 m. Niuportas vėl tapo miesteliu. 1853 m. miesto teisės sugrąžintos. Nepaisant kai kurių įmonių užsidarymo XX a. 8-ame dešimtmetyje, pagrindiniu darbdaviu ir dabar išlieka JAV karinės jūrų pajėgos, čia turinčios įvairių įstaigų ir karinių kompleksų, įskaitant *Naval Education and Training Center*, *Naval War College*, *Surface Warfare Officers School Command*, *Naval Justice School* ir *Naval Undersea Warfare Center.*

## Architektūra
Išlikę daug pastatų iš kolonijinių laikų, įskaitant *Friends Meeting House* (1699 m.), Vašingtono aikštėje esantį *Old Colony House* (1739 m.), Šv. Trejybės bažnyčią (1726 m.), Turo sinagogą (1763 m., seniausia sinagoga Amerikoje, ją įkūrė Ispanijos ir Portugalijos žydai; 1946 m. paskelbta valstybine istorine vieta), *Redwood Library and Athenaeum* (1747 m.), *Artillery Company of Newport* (1741 m., dabar tai – karo muziejus su karinių uniformų kolekcija). Senojoje Niuporto miesto dalyje, vadinamoje *The Point*, išlikę pirklių namų, taip pat statytų kolonijiniais laikais, įskaitant 1748 m. statybos *Hunter House*. Dabar jame veikia muziejus. Ant kalvos esančiame Turo parke yra *Old Stone Mill* – apskrito akmeninio malūno liekanos. Manoma, kad tai vienas iš seniausių didingų pastatų, kuriuos Jungtinėse Valstijose pastatė europiečiai.

## Gyventojai
2020 m. JAV gyventojų surašymo duomenimis, mieste gyveno 73,62 % baltųjų, 11,82 % lotynoamerikiečių, 5,7 % mišrios rasės,  5,45 % afroamerikiečių, 1,74 % azijiečių, 0,95 % kitų rasių, 0,67 % indėnų ir 0,05 % Ramiojo vandenyno salų kilmės gyventojų.

## Šaltiniai