open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Guostagalio herbas

**Guostagalio herbas** – pagrindinis Guostagalio kaimo ir Guostagalio seniūnijos (Pakruojo rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Herbe dangaus mėlynumo fone pavaizduoti du supinti javų pėdai, perrišti raudonu kaspinu.

## Istorija

2017 m. Lietuvos heraldikos komisijos posėdyje buvo patvirtintas guostagaliečių herbas, atspindintis žemdirbiškas krašto tradicijas. 2017 m. birželio 19 d. herbą dekretu Nr. 1K-1006 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbas pašventintas 2018 m. rugpjūčio 11 d. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Lauksargių herbas

**Lauksargių herbas** – pagrindinis Lauksargių kaimo ir Lauksargių seniūnijos (Tauragės rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Herbo žaliame fone pavaizduotas ratas, iš abiejų pusių pervertas trilapėmis ąžuolų šakomis su gilėmis.

## Simbolika

Svarstant herbo simbolius labiausiai norėta atspindėti Lauksargių istorinę reikšmę, kai kaimas buvo svarbi tranzitinė gyvenvietė su išvystyta prekyba ir amatais. Dėl to Lauksargių herbe buvo pasirinkta vaizduoti susisiekimo simbolį – ratą. Vietos bendruomenės pageidavo žalios skydo spalvos, kuri siejasi su kaimo pavadinimu, reiškia laukus, augmeniją. Heraldikoje ratas simbolizuoja tobulumą, o žalia spalva – laimę, grožį, džiaugsmą, sveikatą ir viltį.

## Istorija

2017 m. birželio 19 d. herbą dekretu Nr. 1K-1007 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Rudaminos herbas (Vilnius)

**Rudaminos herbas** – pagrindinis Rudaminos kaimo ir Rudaminos seniūnijos (Vilniaus rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Sidabriniame lauke pavaizduotas žalias medis ant raudonų plytų mūro papėdės.

## Simbolika

Žalias medis ant plytų mūro papėdės – figūros, simbolizuojančios veržlią, augančią ir kūrybingą bendruomenę. Obelis simbolizuoja augimą, savotiškai tarpininkauja tarp Žemės ir dangaus. Apatinėje herbo dalyje esančios plytos primena pamatus, ant kurių statomas namas.

## Istorija

2016 m. birželio 30 d. herbą dekretu Nr. 1K-701 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Šešuolių herbas

**Šešuolių herbas** – pagrindinis Šešuolių miestelio ir Šešuolių seniūnijos (Ukmergės rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbe vaizduojama trijų kelių sankryža kurios centre esanti aikštė yra saugomas urbanistikos paminklas. Taip pat herbe yra trys lelijos.

## Simbolika

Kelių sankryža simbolizuoja miestelio centre susikertančius kelius. Lelija – vienas iš šv. Juozapo simbolių, o jo garbei yra pavadinta Šešuolių šv. Juozapo bažnyčia.

## Istorija

2015 m. gegužės 30 d. herbą dekretu Nr. 1K-675 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Nerijus Treinys.

## Šaltiniai
Didžiosios Riešės herbas

**Didžiosios Riešės herbas** – pagrindinis Didžiosios Riešės kaimo ir Riešės seniūnijos (Vilniaus rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Gyvenvietės herbe pažymėtas Didžiosios Riešės kaip geografinio Europos centro išskirtinumas. Herbo skyde vaizduojami svarbūs simboliai: auksinės spalvos figūros simbolizuoja „Europos parko“ muziejuje esančių „Europos centro monumento“ ir „Ženklo“ skulptūras, kurios bendroje kompozicijoje pabrėžia specifinę Riešės geografinę lokaciją. Heroldiniame kryžiuje panaudota žalia spalva simbolizuoja vietovės grožį ir unikalią gamtos fauną. Heraldikoje ši spalva taip pat reiškia laisvę, grožį, džiaugsmą, sveikatą ir viltį.

## Istorija

Herbo kūrimą inicijavo Riešės seniūnas Valdemar Rynkevič, prie idėjų generavimo prisidėjo ir šios seniūnijos gyventojas, Europos parko įkūrėjas ir Vilniaus rajono savivaldybės tarybos narys Gintaras Karosas. Herbo etaloną sukūrė dailininkas Rolandas Rimkūnas.

2017 m. liepos 14 d. herbą dekretu Nr. 1K-1038 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Gasčiūnų herbas

**Gasčiūnų herbas** – pagrindinis Gasčiūnų kaimo (Joniškio rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Raudoname fone pavaizduotas baltasis gandras, dešine koja laikantis javų varpą.

## Istorija

2017 m. Gasčiūnai buvo viena iš mažųjų Lietuvos kultūros sostinių, ta proga ir buvo sukurtas herbas. 2017 m. liepos 14 d. herbą dekretu Nr. 1K-1039 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – kraštietis dailininkas Juozas Galkus. Herbas pašventintas 2017 m. rugsėjo 16 d.

## Šaltiniai
Žemaitkiemio herbas

**Žemaitkiemio herbas** – pagrindinis Žemaitkiemio miestelio ir Žemaitkiemio seniūnijos (Ukmergės rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Žemaitkiemio miestelis turėjo turgaus, prekymečio privilegiją ir turtingą istoriją, ilgą laiką neturėjo herbo, o jo sukūrimas dėl įvairių priežasčių užtruko kone du dešimtmečius. Nutarta, kad Žemaitkiemio miestelis išsiskyrė savo unikaliu gamtos reiškiniu – meteoritais, iškritusiais 1933 m. Šis meteoritų lietus išgarsino Žemaitkiemio vardą visame pasaulyje. Dėl to herbe ir vaizduojamas meteoritų lietus. Auksinė spalva simbolizuoja turtą, žalia – žemę bei gyvybę, o mėlyna – tikėjimą ir viltį.

## Istorija

2003 m. kraštiečio dailininko architekto Vido Kazimiero Gibavičiaus sukurtą herbą ir vėliavą per Žolinės atlaidus pašventino kunigas Šarūnas Petrauskas. Vėliavos gaminimą parėmė Žemaitkiemio bendruomenės nuolatiniai rėmėjai – bendrovė „Ukmergės versmė“, o ją pasiuvo ir išsiuvinėjo Kauno vienuolės. Tačiau šio herbo nepatvirtino heraldikos komisija. Paaiškinimas buvo paprastas – tokio dydžio miesteliui šis herbas esą per sudėtingas.

2016 m. susirgus herbo autoriui V. K. Gibavičiui, jo kūrimą perėmė dailininkas Nerijus Treinys. Jis išsaugojo tą pačią idėją – vaizduojami krintantys meteoritai. Šis herbas patvirtintas 2017 m. liepos 14 d. prezidentės Dalios Grybauskaitės dekretu Nr. 1K-1040.

## Šaltiniai
Lavoriškių herbas

**Lavoriškių herbas** – pagrindinis Lavoriškių kaimo ir Lavoriškių seniūnijos (Vilniaus rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Raudoname lauke šv. Jonas Krikštytojas, dešine ranka rodantis krikštijimo ženklą, kairėje rankoje laikantis juodą lazdą, užsibaigiančią auksiniu kryžiumi – tai svarbus krikščionybės simbolis, nurodantis į jo pranašišką misiją ir krikštą. Šventojo kūnas sidabrinis, plaukai juodi, nimbas ir drabužis – auksiniai.

## Simbolika

Svarstant Lavoriškių herbo simbolius vietos bendruomenė savo herbe norėjo matyti šv. Joną Krikštytoją, kadangi šio šventojo titulą turi Lavoriškių bažnyčia, o dauguma vietos gyventojų yra tikintys. Herbas atspindi religinę ir istorinę Lavoriškių reikšmę, pabrėždamas vietovės ryšį su krikščioniškomis tradicijomis.

Raudonas fonas heraldikoje dažnai reiškia kankinystę, drąsą ir kilnumą, taip pat simbolizuoja aistrą ir pasiaukojimą – vertybes, kurios siejamos su šventųjų gyvenimais ir jų tikėjimu.

## Istorija

2018 m. liepos 31 d. herbą dekretu Nr. 1K-1367 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Smalininkų herbas

**Smalininkų herbas** – pagrindinis Smalininkų miesto ir Smalininkų seniūnijos (Jurbarko rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Simbolika

Smalininkų pavadinimas kildinamas nuo čia vyravusios veiklos. Miestelio uoste iš Nemuno vandens iškelti laivai buvo taisomi ir smaluojami. Būtent todėl herbe atsirado trys laivai. 

Gyvenvietės vėliavoje simbolių daugiau: baltame fone yra ne tik herbas, bet ir du mėlyni kvadratai, simbolizuojantys Smalininkuose esančią seniausią Lietuvoje vandens matavimo stotį.

Herbe pavaizduoti trys ant „ožių“ stovintys laivai, kurie paruošti smaluoti, reiškiantys laivų gamybos procesą. Sidabrinė spalva herbe reiškia vandenį – Nemuną, kuris anksčiau buvo pagrindinė krašto gyvybės ir prekybos arterija.

## Istorija

2018 m. liepos 31 d. herbą dekretu Nr. 1K-1368 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbo autorius – dailininkas Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Stalgėnų herbas

**Stalgėnų herbas** – pagrindinis Stalgėnų kaimo ir Stalgėnų seniūnijos (Plungės rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Po ilgų svarstymų prieita nuomonės, kad Stalgėnų herbe ir vėliavoje atsispindės mistinio paukščio ir žuvies junginys.

## Istorija

2018 m. sausio 10 d. herbą dekretu Nr. 1K-1196 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Rudaminos herbas (Lazdijai)

**Rudaminos herbas** – pagrindinis Rudaminos miestelio (Lazdijų rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Herbe pavaizduotas trikalnis Rudaminos piliakalnis ir kalavijas, simbolizuojantis šiame krašte gyvenusius galingus ir kovingus jotvingius.

## Istorija

2018 m. gegužės 23 d. herbą dekretu Nr. 1K-1298 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Pikelių herbas

**Pikelių herbas** – pagrindinis Pikelių miestelio (Mažeikių rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke pavaizduotos dvi suremtos auksinės gegnės su kryžiumi viršuje, ant dvigegnio pusių – po sidabrinį vienas į kitą atgręžta balandį.

## Simbolika

Kuriant Pikelių herbą, norėta atspindėti medinio baroko išskirtinę Pikelių bažnyčią. Pikeliams puikiai tiko barokinė garbingoji antrojo pogrupio figūra – gegnė, primenanti stogą, ir lotyniškas kryžius, kuris įprasmina Lietuvos bažnyčią išsiskiriančia puošniu barokiniu interjeru. Du balandžiai atspindi „gerąją žinią“, bendruomeniškumą, kartu siejasi su Pikelių daugiskaitiniu pavadinimu. Simbolikoje balandžiai atspindi draugiškumą, taiką, meilę, gausėjimą. Pasirinkta mėlyna herbo spalva simbolizuoja dieviškąją išmintį, ištikimybę, pastovumą, sąžiningumą.

## Istorija

2019 m. sausio 14 d. herbą dekretu Nr. 1K-1518 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Šateikių herbas

**Šateikių herbas** – pagrindinis Šateikių kaimo ir Šateikių seniūnijos (Plungės rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Svarstant Šateikių herbo simbolius vietos bendruomenė labiausiai norėjo atspindėti vertingą istorinę architektūrą ir įspūdingą buvusio dvaro parko kaštonų alėją. 1958 m. Šateikių parkas buvo paskelbtas valstybės saugomu objektu, 1986 m. gavo vietinės reikšmės valstybinių gamtos paminklų statusą. Pasirinkta herbe vaizduoti Šateikių  bažnyčią, kuri yra viena aukščiausių iš visų Lietuvos neogotikinio stiliaus bažnyčių. Abipus bažnyčios nuspręsta pavaizduoti ir dvaro parko alėją atspindinčius kaštono lapus.

## Istorija

2019 m. gegužės 25 d. herbą dekretu Nr. 1K-1648 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbas pašventintas 2019 m. liepos pabaigoje.

## Šaltiniai
Šimkaičių herbas

**Šimkaičių herbas** – pagrindinis Šimkaičių miestelio ir Šimkaičių seniūnijos (Jurbarko rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Herbe pavaizduota žaliame lauke auksinis Gediminaičių stulpų ir trijų dvigubų kryžių junginys. Lietuvos heraldikos komisija, tvirtindama Šimkaičių herbo simboliką, padarė ypatingą išimtį. Komisijos rašte rašoma, kad svarstant naujai kuriamo Šimkaičių herbo simboliką tiek vietos atstovų, tiek Lietuvos heraldikos komisijos nuomone, vietos heraldikoje verta pavaizduoti istorinius nacionalinius simbolius. Paprastai valstybinę simboliką vengiama naudoti kuriant municipalinę heraldiką, tačiau, atsižvelgiant į Šimkaičių istoriją, išskirtines su Šimkaičiais susijusias asmenybes, ypač Jono Žemaičio-Vytauto, ir Šimkaičių bendruomenėje puoselėjamas Lietuvos laisvės idėjas, nutarta padaryti išimtį ir žaliame herbinio skydo lauke, kuris simbolizuoja miškus, pavaizduoti iš Gediminaičių stulpų ir Jogailaičių dvigubų kryžių sukurtą originalią naują auksinę figūrą, kuri simbolizuotų patriotiškumą, kovas dėl laisvės ir Lietuvos valstybingumo tęstinumo bei meilę tėvynei, įprasminant mintį, kad tuo metu valstybė buvo miškuose ir mažuose miesteliuose.

## Istorija

2019 m. gegužės 24 d. herbą dekretu Nr. 1K-1649 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Gegužės 25 d. herbas pašventintas. Etalono autorius – Juozas Galkus..

## Šaltiniai
Sindhudešas

**Sindhudešas** (‎, pažodžiui „sindhų valstybė“) – sindhų nacionalistinių partijų siūloma nepriklausomos sindhų ar autonominio regiono Pakistane valstybės idėja. Judėjimas apima Pakistane esančią Sindho provinciją, jo įkūrėju galima laikyti sindhų politinį lyderį Ghulamą Murtazą Sjedą, kuris po Bangladešo nepriklausomybės suteikė sindhiškajam nacionalizmui naują kryptį, 1972 m. įkūrė *Jeay Sindh* judėjimą ir pristatė Sindhudešo projektą.

Atsiskyrimo nuo Pakistano siekiantys sindhų aktyvistai teikia pirmenybę teises ir laisves iškovoti ne parlamentiniu būdu. Dėl to jokia sindhų nacionalistinė partija nebuvo išrinkta Sindho regione – tiek vietos, tiek valstybiniu lygmeniu. Pataraisiais metais dalis sinhų nacionalistų pasitraukė iš judėjimo ir pasuko į didiąją politiką dėl nusivylimo judėjimo, riboto visuomenės palaikymo bei teisėtvarkos organų represijų. Tuo tarpu kai kurios nacionalistinės partijos ir asociacijos yra uždraustos Pakistane jas kaltinant „terorizmu, antivalstybine veikla ir sabotažu“.

Sindhas nuo 2002 metų yra Pasaulinės valstybingumo siekiančių tautų organizacijos ir Pasaulinio sindhų kongreso nariai.

Anot Mahabharatos, Sindhudešas – istorinis kadaise egzistavusios Sindhu karalystės pavadinimas.

## Judėjimo istorija
1972 metais G. M. Sjedas pasiūlė sukurti nepriklausomą valstybę sindhams, kuri vadintųsi Sindhudešas ir tapo pirmuoju nacionalistų politiku Pakistane kėlęs Sindho nepriklausomybės klausimą Pakistane. Sindhų kalbos ir savasties judėjimą įkvėpė bengalų kalbos judėjimas. Tačiau Pakistano pozicija leido nepriklausomybininkams suprasti, kad dėl krašto svarbos Sindhui nepriklausomybė suteikta nebus. Sjedas vėliau išdėstė savo poziciją atvirai reikalauti atsiskyrimo nuo Pakistaną įkuriant nepriklausomą Sinhudešo valstybę savo knygose.

Nuo 2010 m. regione pusiau aktyviai veikia Sindhudešo išlaisvinimo armija, kuri siekia nepriklausomybės smurtiniu keliu. Paskutinio jos įvykdyto teroristinio išpuolio 2016-aisiais metu sužeisti du civiliai. Šios grupuotės išpuolius yra pasmerkęs ir sindhų nacionalistinės partijos pirmininkas dr. Kadiras Magsas.

Kiti veikiantys ir už Sinhudešo nepriklausomybę kovojantys judėjimai – 2000 m. įkurtas *Džeaj Sindh Muttahida Mahaz*, 1995 m. įkurtas *Džeaj Sindh Kaumi Mahaz*, 2000 m. *Džeaj Sindh Muttahida Mahaz* ir nuo 1969 metų veikianti *Džeaj Sindh studentų federacija*.

Pakistanas susilaukia kritikos dėl šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų, tokių kaip savavališki suėmimai, žmonių dingimai, kankinimai, be teismo sprendimo žudomi žmonės bei politinės represijos, šiame regione. Pasaulio sindhų kongreso generalinis sekretorius 2020 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai teigė, kad „nemažėja dingusiųjų be žinios skaičiai“ ir už tai kaltina Pakistano valstybines struktūras. Anot jo, „per pastaruosius 3 mėnesius pagrobta virš šešiasdešimties“ Sindho gyventojų.

## Šaltiniai
Apaštėlė

**Apaštėlė** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Pandėlio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Islamo respublika

**Islamo respublika** – respublikos formos suvereni valstybė, kurią oficialiai valdo islamo įstatymai, priešingi islamo monarchijai. Trys dabartinės valstybės yra islamo respublikos: Iranas, Mauritanija ir Pakistanas.  Tačiau terminas nėra aiškus.  Nepaisant „islamo respublikos“ pavadinimo, šalys labai skiriasi savo vyriausybėmis ir įstatymais, o iš trijų, vienintelis Iranas yra religinė teokratinė valstybė. Be to, Pakistanas pirmasis priėmė šį pavadinimą 1956 m., nepaisant to, kad tuo metu islamas nebuvo valstybinė religija.

## Dabartinės islamo respublikos

## Išnašos
Videniškių herbas

**Videniškių herbas** – pagrindinis Videniškių kaimo ir Videniškių seniūnijos (Molėtų rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Istorija

Kurti herbą pradėta 2017 m. Dailininkas Nerijus Treinys buvo pasiūlęs beveik 50 būsimojo Videniškių herbo eskizų. 2018 m. rugpjūčio 28 d. herbą dekretu Nr. 1K-1383 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė.

## Šaltiniai
Jono Kazlausko premija

**Jono Kazlausko premija** – nuo 1990 m. Lietuvos bei užsienio lituanistams ir (arba) baltistams skiriama Birštono savivaldybės įsteigta premija, pavadinta žymaus lietuvių kalbininko Jono Kazlausko vardu. Kandidatus Jono Kazlausko premijai gauti siūlo Vilniaus universiteto Filologijos fakulteto Baltistikos katedra. Premijos dydį ir įteikimo datą nustato Birštono savivaldybės taryba.

## Laureatai
Jono Kazlausko premija apdovanoti šie kalbininkai:

## Išnašos
Vakariai

:: *Apie serbentų veislę žr. [[Vakariai (serbentai)]]*.

**Vakariai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Kriaunų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Conor Washington

**Konoras Džeimsas Vošingtonas** (; g. 1992 m. gegužės 18 d.) – šiaurės airių futbolininkas, Šiaurės Airijos rinktinės puolėjas.

## Karjera
Gimė Čatame, Anglijoje. Futbolo paslapčių mokėsi St Ives Town FC jaunimo komandose.

Pirmasis profesionalus klubas buvo St Ives Town FC, kuriame žaidė nuo 2009 m. sezono.

### [[Newport County AFC]]
2012 m. pasirašė sutartį su Newport County AFC iš Velso.

### [[Peterborough United FC]]
2014 m. vasarį pasirašė sutartį su Peterborough United FC.

### [[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]
2016 m. sausio 19 d. pasirašė trejų metų sutartį su Queens Park Rangers.

### [[Sheffield United FC]]
2018 m. rugpjūčio 31 d. pasirašė vienerių metų sutartį Sheffield United FC. Po 2018/19 sezono paliko klubą.

### [[Heart of Midlothian FC]]
2019 m. birželio mėn. pasirašė dvejų metų suatrį su Škotijos Premjer lygoje rungtyniaujančiu Heart of Midlothian FC.

### [[Charlton Athletic FC]]
Nuo 2020 m. atstovavo Charlton Athletic FC. Su klubu buvo pasirašyta dvejų metų sutartis. 2020 m. rugsėjo 12 d. puolėjas savo debiutinį įvartę pelnė rungtynėse prieš Crewe Alexandra FC.

### Matlock Town
2025 m. liepos 18 d. pasirašė su Northern Premier League Division rungtyniaujančiu Matlock Town klubu.

## Rinktinė
2016 m. debiutavo nacionalinėje komandoje. 

### Lietuva prieš Šiaurės Airiją
* 2021 m. rugsėjo 2 d. žaidė 2022 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos C grupės rungtynėse prieš Šiaurės Airiją. Varžovai net 4:1 sutriuškino lietuvius. 52 minutę **Conor Washington** realizavo 11 m. baudinį ir rezultatas tapo 2:0.
----

* **Lietuvos rinktinės sudėtis:** Ernestas Šetkus (C), Vaidas Slavickas (74' Dominykas Barauskas), Benas Šatkus, Edgaras Utkus, Rolandas Baravykas, Linas Mėgelaitis, Ovidijus Verbickas (80' Karolis Uzėla), Justas Lasickas, Fedor Černych (80' Eligijus Jankauskas), Arvydas Novikovas, Edgaras Dubickas (74' Donatas Kazlauskas).
----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* soccerway
* Transfermarkt
* footballdatabase.eu
* fussballdaten.de
* soccerbase.com
* worldfootball.net
* eurosport.com
Daniel Ballard

**Danielius Džordžas Bolardas** (; g. 1999 m. rugsėjo 22 d.) – šiaurės airių futbolininkas, Šiaurės Airijos rinktinės centro gynėjas, atraminis saugas.

## Karjera
Gimė Stivenidže, Anglijoje. Futbolo paslapčių mokėsi Arsenal FC jaunimo ekipose.

### Klubinė karjera
2019 m. pasirašė sutartį su Arsenal FC, tačiau „kanonierių“ klubas žaidėją skolindavo žemesniųjų divizionų ekipoms.

#### [[Swindon Town FC]]
2019 m. birželio mėn. buvo paskolintas Swindon Town FC.

#### [[Blackpool FC]]
Nuo 2020 m. spalio mėn. skolintas Blackpool FC. 

2021 m. sausio mėn. pranešta, kad nuoma pratęsta iki sezono pabaigos.

#### [[Millwall FC]]
Nuo 2021 m. liepos 1 d. skolintas Millwall FC.

## Rinktinės
* Savo laiku atstovavo jaunimo rinktinėms.
* Nacionalinėje komandoje žaidžia nuo 2020 m.

### Lietuva prieš Šiaurės Airiją
* 2021 m. rugsėjo 2 d. žaidė 2022 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos C grupės rungtynėse prieš Šiaurės Airiją. Varžovai net 4:1 sutriuškino lietuvius. 
* 20 minutę **Daniel Ballard** pelnė pirmą rungtynių įvartį ir rezultatas tapo 1:0.
----

* **Lietuvos rinktinės sudėtis:** Ernestas Šetkus (C), Vaidas Slavickas (74' Dominykas Barauskas), Benas Šatkus, Edgaras Utkus, Rolandas Baravykas, Linas Mėgelaitis, Ovidijus Verbickas (80' Karolis Uzėla), Justas Lasickas, Fedor Černych (80' Eligijus Jankauskas), Arvydas Novikovas, Edgaras Dubickas (74' Donatas Kazlauskas).
----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* soccerway
* Transfermarkt
* eu-football.info
* footballdatabase.eu
* fussballdaten.de
* soccerbase.com
* worldfootball.net 
* eurosport.com
Liudas Čičirka

**Liudas Čičirka** (g. 1956 m. rugsėjo 12 d.) – Lietuvos sunkiaatletis, rekordininkas, treneris, Šilutės rajono politinis veikėjas.

## Biografija
1971 m. pradėjo lankyti sunkiosios atletikos treniruotes. Treneris – Bronius Mačernis. 1973 m. sunkiaatletis tapo Tarybų Sąjungos jaunių čempionu svorio kategorijoje iki 75 kg. 1974 m. ir 1975 m. Čičirka liko antroje vietoje SSRS jaunimo čempionatuose, o 1976 m. iškovotas bronzos medalis.

1975 m. Čičirka baigė Pagėgių vidurinę mokyklą ir pradėjo studijuoti Kūno kultūros institute.

1981 m. per Lietuvos čempionatą Panevėžyje sportinkas išrovė 160 kg, bei išstūmė 205 kg ir įvykdė tarptautinės klasės sporto meistro normatyvą.

Per savo sportinę karjerą Čičirka 40 kartų gerino Lietuvos nacionalinius rekordus.

1990 m. išrinktas į Šilutės rajono tarybą.

1994 m. Čičirka tapo pasaulio veteranų čempionato nugalėtoju. 1995 m. Čičirkai įteiktas Šilutės rajono „Sidabrinės nendrės“ apdovanojimas.

Nuo 1997 m. dirba Šilutės sporto mokykloje sunkiosios atletikos treneriu. Žymūs auklėtiniai – Donatas Anuškevičiu, Tomas Li-čin-chai, Vitalijus Undraitis, Marius Mickevičius, Algimantas Trajanauskas.

## Šaltiniai
Kunigiškiai (Pajevonys)

**Kunigiškiai** – buvęs kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, Jevonio ir Ėglupio santakoje, dabar pietrytinė Pajevonio kaimo dalis. Kaimo teritorijoje buvo Pajevonio piliakalnis.

## Istorija

Sovietmečiu buvo tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė, veikė lentpjūvė, medelynas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tūbinių herbas

**Tūbinių herbas** – pagrindinis Tūbinių kaimo (Šilalės rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Tūbinių herbe atsispindi medinė Tūbinių Dievo Apvaizdos bažnyčia, o keturkampėse figūrose pavaizduoti dviejų eglių siluetai. Eglės buvo pagrindinis motyvas pirminiuose herbo variantuose. Žalia spalva reiškia Tūbinių miškus, gamtą, atgimimą, viltį. Eglė – amžinumo, gyvybingumo simbolis. Tikima, kad ji nubaido piktąsias dvasias, atneša sėkmę, sveikatą, pašalina blogį, yra drąsos, geros nuotaikos, nemirtingumo, išdidumo ir karališkosios garbės simbolis. Eglė dar vadinama ąžuolo motina. Bažnyčia simbolizuoja vietos žmonių dvasinio prado dominavimą, susitelkimą, pagarbą tradicijoms ir istorinei atminčiai.

## Istorija

Tūbinių herbas atspindi istorines kaimo realijas. Istoriniuose šaltiniuose Tūbinių vardas paminėtas 1561 m. Ir nors gyvenvietė niekada neturėjo savo herbo, situaciją pakeitė turtinga kaimo istorija. Didelės įtakos turėjo 2014 m. Tūbinių Šv. Kryžiaus koplyčios rūsyje aptikta bažnyčios ir koplytėlių statytojų T. ir I. Jacevičių šeimos kapavietė, 2015 m. atstatytas Vytauto paminklas, 2017 m. atlikta koplyčios ir koplytėlių rekonstrukcija.

2019 m. gegužės 24 d. herbą dekretu Nr. 1K-1650 patvirtino prezidentė Dalia Grybauskaitė. Herbas pašventintas birželio 2 d. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Jurbarkų herbas

**Jurbarkų herbas** – pagrindinis Jurbarkų kaimo ir Jurbarkų seniūnijos (Jurbarko rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlynų ir sidabrinių banguotų siūlų lauke raudonas stulpas su sidabrine heraldine lelija.

## Simbolika

Jurbarkų herbe mėlyna spalva simbolizuoja giedrą dangų, o švelnios sidabrinės bangelės – Mituvos bangas. Jas skiria tamsi linija, o per vidurį – raudona heraldinė juosta, kurios viduryje – viena lelija. Tai dalis Jurbarko herbo. Lelija šiek tiek kitokia, tačiau simbolizuoja seniūnijos ryšius su Jurbarko miestu.

## Istorija

2019 m. rugpjūčio 6 d. herbą dekretu Nr. 1K-39 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Herbas pašventintas rugpjūčio 16 d. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Paddy McNair

**Patrikas Džeimsas Kolemanas Makneiras** (; g. 1995 m. balandžio 27 d.) – šiaurės airių futbolininkas, Šiaurės Airijos rinktinės saugas.

Angliškuose šaltiniuose labiau žinomas kaip **Paddy McNair**. Yra žaidęs Manchester United FC, Sunderland AFC, Middlesbrough FC klubuose.

## Karjera
Gimė Baliklere, Šiaurės Airijoje. 

Futbolo paslapčių mokėsi Ballyclare Colts (2006–2011 m.), o vėliau (2011–2014 m.) Manchester United jaunimo ekipose.

### Klubinė karjera
#### [[Manchester United FC]]
Pirmasis profesionalus klubas buvo Manchester United FC, kuriame žaidė nuo 2014 m. sezono.

Pagrindinėje ekipoje debiutavo 2014 m. rugsėjo 24 d. rungtynėse prieš West Ham United ir nugalėjo varžovus rezultatu 2–1.

#### [[Sunderland AFC]]
2016 m. rugpjūčio 11 d. pasirašyta ketverių metų sutartis su Sunderland AFC.

#### [[Middlesbrough FC]]
2018 m. birželio 26 d. pasirašė ketverių metų sutartį su Middlesbrough FC, kuris žaidė Championship pirmenybėse.

Nuo 2024 m. priklausė San Diego FC (JAV.

## Rinktinė
* Savo laiku atstovavo įvairaus amžiaus jaunimo rinktinėms.
* Nacionalinėje komandoje žaidžia nuo 2015 m.

### Lietuva prieš Šiaurės Airiją
* 2021 m. rugsėjo 2 d. žaidė 2022 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos C grupės rungtynėse prieš Šiaurės Airiją. Varžovai net 4:1 sutriuškino lietuvius.
* 82 minutę **Paddy McNair** realizavo 11 m. baudinį ir rezultatas tapo 4;1.
----

* **Lietuvos rinktinės sudėtis:** Ernestas Šetkus (C), Vaidas Slavickas (74' Dominykas Barauskas), Benas Šatkus, Edgaras Utkus, Rolandas Baravykas, Linas Mėgelaitis, Ovidijus Verbickas (80' Karolis Uzėla), Justas Lasickas, Fedor Černych (80' Eligijus Jankauskas), Arvydas Novikovas, Edgaras Dubickas (74' Donatas Kazlauskas).
----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* soccerway
* Transfermarkt
* footballdatabase.eu
* fussballdaten.de
* soccerbase.com
* worldfootball.net
* eurosport.com
Radailių herbas

**Radailių herbas** – pagrindinis Radailių kaimo (Klaipėdos rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Herbas yra su trimis auksiniais sujungtais jurginais, kurie simbolizuoja vieningumą ir bendruomenės augimą.

## Istorija

2019 m. lapkričio 13 d. herbą dekretu Nr. 1K-125 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda.

## Šaltiniai
Darbėnų herbas

**Darbėnų herbas** – pagrindinis Darbėnų miestelio ir Darbėnų seniūnijos (Kretingos rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Raudoname lauke – auksinis rombas su iš jo kampų išeinančiomis banguotomis juostelėmis.

## Simbolika

Darbėnų herbe pavaizduota miestelio istorinė planinė struktūra, kuri ėmė formuotis XVI a. Vėliau, XVIII a. – XIX a. II p. Darbėnuose susiformavo savitas radialinis planas ne su vienu, kaip buvo įprasta kituose miesteliuose, bet su dvejais mazgais: viename buvo keturi keliai: nuo dvaro sodybos, Skuodo, Salantų ir Vaineikių, kurie suėjo Darbos upelio šiaurės krante; kitame mazge – trys keliai: iš malūno, Palangos–Kretingos ir Kašučių, susijungę pietiniame Bendriškės upelio krante. Abu gatvių mazgus jungė Kretingos–Palangos–Skuodo krypties kelyje susidariusi pagrindinė gatvė su netaisyklinga turgaus aikšte. Atsižvelgiant į išlikusią senąją radialinio plano su klasicistinio plano elementais Darbėnų dalį, 1969 m. miesteliui buvo suteiktas vietos reikšmės urbanistikos paminklo statusas. Siekiant pažymėti šį svarbų urbanistinį paveldą ir kartu išryškinti Darbėnų, kaip klestinčio miestelio tiek istorijoje, tiek dabartyje, svarbą, Lietuvos heraldikos komisija pritarė istorinės planinės struktūros atspindėjimui Darbėnų herbe. Vietos bendruomenė pasirinko herbe naudoti raudoną spalvą, kadangi ši spalva dominuoja tautiniuose žemaičių kostiumuose.

## Istorija

Apie herbo įteisinimą bendruomenė pradėjo kalbėti prieš 2–3 metus. „2018 metų lapkritį pirmą kartą buvome nuvažiavę į Prezidentūrą ir pateikėme prašymą dėl herbo įteisinimo. Galėjome ir kiek anksčiau jį turėti, tačiau tai buvo iš dalies specialus žingsnis, nes žinojome, kad keisis šalies prezidentas, o Gitanas Nausėda yra susijęs su Darbėnais, todėl pasvarstėme, kad šis herbas būtų pirmasis, kurį patvirtintų G. Nausėda“, – kalbėjo Darbėnų seniūnas Alvydas Poškys.

Darbėnų miestelio herbas sukurtas ir imtas naudoti dar 1991 m., kai buvo švenčiamas gyvenvietės 400-asis jubiliejus, tačiau tuo metu nebuvo kreiptasi dėl herbo patvirtinimo. Manoma, kad idėja sukurti herbą kilo Rimantui Kvikliui, herbo autorius nežinomas. Herbas iki 2019 m. buvo naudojamas neoficialiai. 

2019 m. spalio 29 d. herbą dekretu Nr. 1K-99 oficialiai patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Pagal heraldikos taisykles pakoreguoto herbo autoriai Gintautas Jonkus ir Jonas Abromas.

## Šaltiniai
Shane Lavery

**Šeinas Frensis Leiveris** (; g. 1998 m. gruodžio 8 d.) – šiaurės airių futbolininkas, Šiaurės Airijos rinktinės puolėjas.

## Karjera
Gimė Adžadžlone, Šiaurės Airijoje. Futbolo paslapčių mokėsi Oxford Sunnyside, Portadown FC, Glenavon FC jaunimo ekipose; 2015–2019 m. Everton FC.

2017 m. pasirašė sutartį su Everton FC, tačiau debiutas pagrindinėje komandoje neįvyko. 

### [[Falkirk FC]]
2019 m. buvo paskolintas Falkirk FC (Škotija).

### [[Linfield FC]]
2019 m. pasirašė vienerių metų sutartį su Šiaurės Airijos Linfield FC.

### [[Blackpool FC]]
2021 m. liepos 1 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Blackpool FC.

### [[Cambridge United FC|Cambridge United]]
Nuo 2024 m. priklausė Cambridge United klubui. 2024 m. liepos 1 d. sudaryta dviejų metų trukmės sutartis.

## Rinktinė
* Savo laiku atstovavo jaunimo rinktinėms.
* Nacionalinėje komandoje žaidžia nuo 2018 m.

### Lietuva prieš Šiaurės Airiją
* 2021 m. rugsėjo 2 d. žaidė 2022 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos C grupės rungtynėse prieš Šiaurės Airiją. Varžovai net 4:1 sutriuškino lietuvius. 
* 67 minutę **Shane Lavery** pelnė įvartį ir rezultatas tapo 3:1.
----

* **Lietuvos rinktinės sudėtis:** Ernestas Šetkus (C), Vaidas Slavickas (74' Dominykas Barauskas), Benas Šatkus, Edgaras Utkus, Rolandas Baravykas, Linas Mėgelaitis, Ovidijus Verbickas (80' Karolis Uzėla), Justas Lasickas, Fedor Černych (80' Eligijus Jankauskas), Arvydas Novikovas, Edgaras Dubickas (74' Donatas Kazlauskas).
----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* soccerway
* transfermarkt.com
* footballdatabase.eu
* fussballdaten.de
* soccerbase.com
* worldfootball.net
* eurosport.com
Kirnaičių herbas

**Kirnaičių herbas** – pagrindinis Kirnaičių kaimo ir Kepalių seniūnijos (Joniškio rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Herbe vaizduojamas auksinis šiaudų sodas. Jų kūrimo tradicija įtraukta į Lietuvos nematerialaus kultūros paveldo sąvadą.

## Simbolika

Juozas Galkus pasiūlė bent 8 variantus nuo dirbančios moters iki duonos kepalo, taip tinkančio žemės ūkio kraštui. Bendruomenei patiko ir lauko darbų užbaigtuvių puokštė-kepurė, ir šiaudinis sodas. Valstybinė heraldikos komisija nusprendė, kad būtent iš šiaudų veriamas sodas yra tinkamiausias, nes jis atspindi įvairiapusę seniūnijos istoriją ir dabartį – šiaudas yra žemdirbystės produktas, o suvertas kruopščių ir talentingų rankų jis tampa papuošalu, liaudies menu, tad savyje talpina ir kultūrinį šio krašto svorį.

## Istorija

Iš pradžių į Lietuvos heraldikos komisiją kreiptasi prašant sukurti herbą Kepaliams, kurie iki 1995 m. buvo Kepalių apylinkės centras ir iki šiol yra didesnė gyvenvietė nei Kirnaičiai, kur dabar įsikūrusi seniūnijos administracija. Tačiau minėta komisija patarė herbą kurti oficialiajam seniūnijos centrui. Sutarus, kuriai gyvenvietei bus kuriamas herbas, beliko nuspręsti, kas ją atspindės. Kaimo bendruomenių atstovų pageidavimai buvo susiję su šiame krašte plėtojama žemės ūkio veikla, kalbėta apie duonos ar grūdų simboliką.

2019 m. lapkričio 22 d. herbą dekretu Nr. 1K-133 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Juozas Galkus

## Šaltiniai
Musninkų herbas

**Musninkų herbas** – pagrindinis Musninkų miestelio ir Musninkų seniūnijos (Širvintų rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Sidabriniame lauke raudonas stulpas su sidabrine koplyčia, abipus stulpo – du raudoni pakelti kardai.

## Istorija

2019 m. gruodžio 18 d. herbą dekretu Nr. 1K-169 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Krikštonių herbas

**Krikštonių herbas** – pagrindinis Krikštonių kaimo (Lazdijų rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke sidabrinė bažnyčia, tarp jos bokštų – auksinė aštuoniakampė žvaigždė.

## Simbolika

Herbo simbolis – Krikštonių Kristaus Karaliaus bažnyčia, kurią suprojektavo ir pastatė vietos kunigas, istorikas Jonas Reitelaitis 1935 m.

## Istorija

2020 m. vasario 6 d. herbą dekretu Nr. 1K-206 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Pabarės herbas

**Pabarės herbas** – pagrindinis Pabarės kaimo ir Pabarės seniūnijos (Šalčininkų rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Žaliame lauke kryžiumi sujungtos keturios auksinės pušų šakos, kurių galuose – tokios pačios spalvos kankorėžiai.

## Simbolika

Pabarė įsikūrusi miškingoje teritorijoje. Vietos gyventojai didžiuojasi savo gamta ir šimtametėmis pušimis. Sukryžiuotos pušų šakos simbolizuoja bendruomenės susitelkimą.

## Istorija

2020 m. birželio 26 d. herbą dekretu Nr. 1K-322 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Herbas pašventintas per Žolinės šventę. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Lyduokių herbas

**Lyduokių herbas** – pagrindinis Lyduokių miestelio ir Lyduokių seniūnijos (Ukmergės rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke iš auksinio nugenėto medžio kamieno su šaknimis išaugantis kryžius su ąžuolo lapų saulute.

## Simbolika

Herbas atspindi gamtą, kryždirbystės tradiciją ir legendinį vietovės pavadinimo kilmės aiškinimą (nuo žodžio „lydimas“). Taip vadinami iškirsti miško plotai. Kadaise šiame krašte buvo iškirsti medžiai, išrauti kelmai, kad čia galėtų įsikurti gyventojai. Herbe matomas išlikęs populiarus šio krašto amatas – kryždirbystė ir botaniniai krašto gamtos objektai – gamtos paminklai Felinkos ir Lentvorų ąžuolai. Herbo spalvos – mėlyna ir auksinė.

## Istorija

2020 m. rugsėjo 29 d. herbą dekretu Nr. 1K-412 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Juozas Galkus.

## Šaltiniai
Plutiškių herbas

**Plutiškių herbas** – pagrindinis Plutiškių kaimo ir Plutiškių seniūnijos (Kazlų Rūdos savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke – sidabrinis kubilas su auksine duona, į kurią įsmeigtas sidabrinis kryžius.

## Istorija

2020 m. spalio 7 d. herbą dekretu Nr. 1K-415 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Kalnujų herbas

**Kalnujų herbas** – pagrindinis Kalnujų miestelio ir Kalnujų seniūnijos (Raseinių rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke sidabrinis šv. Viktoras, dešinėje rankoje laikantis auksinį kryžių, kairėje – sidabrinį skydą su pretorionų ženklu; šventojo aureolė, viršutiniai šarvų elementai, apavas ir skydo ornamento centre esantis apskritimas – auksiniai.

## Simbolika

Herbe pavaizduotas šv. Viktoras simbolizuoja Kalnujų bažnyčią, kuri turi šio šventojo titulą.

## Istorija

2020 m. gruodžio 29 d. herbą dekretu Nr. 1K-483 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Istorinė gramatika

**Istorinė gramatika** – disciplina, nagrinėjanti vienos kalbos gramatinės sandaros raidą lyginant tos kalbos įvairių laikotarpių duomenis. Pavadinimas „istorinė gramatika“ netikslus: tradiciškai jai priskiriamos ne tik istorinė morfologija ir istorinė sintaksė, bet ir istorinė fonetika. Kartais tikslinama, kad istorinė gramatika aptaria ir aiškina kalbos raidą nuo pirmųjų rašytinių šaltinių pasirodymo iki šių dienų, o ankstesni, „priešistorinės“ raidos laikotarpiai priklauso lyginamosios kalbotyros (komparatyvistikos) kompetencijai.

Sujungus istorinės gramatikos, besiremiančios paliudytomis formomis, ir etimologijos, kaip svarbios lyginamosios-istorinės kalbotyros dalies, kurioje hipotetinės formos yra daug svarbesnės, duomenis šios sritys viena kitą abipusiškai papildo ir leidžia suprasti atskirų kalbų raidą.

Tarp žymių lietuvių kalbos istorinės gramatikos tyrėjų minėtini Z. Zinkevičius, V. Mažiulis, L. Palmaitis ir daug kitų kalbininkų.

## Išnašos
Vadžgirio herbas

**Vadžgirio herbas** – pagrindinis Vadžgirio miestelio (Jurbarko rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Simbolika

Tai kalbantis herbas, kurio figūros simbolizuoja vietovės, kuri buvo sunkiai prieinama kryžiuočiams, pavadinimą: „vedžioti per girią“. Sidabro spalva – tai upeliai, kurių gausu aplink Vadžgirį, medžiai – tiesioginė aliuzija į girias, V raidė – apversta gegnė, simbolizuojanti namų vietą, auksinė jos spalva – turtingo krašto ženklas.

## Istorija

2019 m. gruodžio 16 d. herbą dekretu Nr. 1K-165 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Kaulakių herbas

**Kaulakių herbas** – pagrindinis Kaulakių kaimo ir Pagojukų seniūnijos (Raseinių rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke atvertomis langinėmis sidabrinis langas su auksiniais stiklais, o po juo – sidabrinė papėdė, atskirta gėlių linija.

## Istorija

2020 m. gruodžio 29 d. herbą dekretu Nr. 1K-484 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Sujainių herbas

**Sujainių herbas** – pagrindinis Sujainių kaimo ir Paliepių seniūnijos (Raseinių rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Žaliame lauke auksinė liepos šakelė. Sidabrinė skydo papėdė atskirta banguota linija.

## Istorija

2020 m. gruodžio 29 d. herbą dekretu Nr. 1K-485 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Gudelių herbas

**Gudelių herbas** – pagrindinis Gudelių miestelio ir buvusios Gudelių seniūnijos (Marijampolės savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke sidabrinė gervė, atsigręžusi į heraldinę kairę, abipus jos, kairiojo kaspino vietoje, dvi sidabrinės spanguolių šakelės su dvejomis raudonomis uogomis; gervės snapas ir kojos – auksiniai, pakaušis – raudonas.

## Istorija

2021 m. kovo 9 d. herbą dekretu Nr. 1K-543 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Bilionių herbas

**Bilionių herbas** – pagrindinis Bilionių kaimo ir Bilionių seniūnijos (Šilalės rajono savivaldybė) heraldinis atributas. Vietovė garsėja Bilionių piliakalniu ir galima garsiųjų Pilėnų lokalizacijos vieta.

## Aprašas

Raudoname lauke – sidabrinė pilis ant žalio kalno.

## Istorija

2021 m. balandžio 26 d. herbą dekretu Nr. 1K-584 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorė – Gražina Oškinytė-Eimanavičienė.

2021 m. liepą Bilioniuose surengtas tradicinis tautodailės pleneras „Šimtmečio veidai ir vaizdai 2021“ (tapyba, medžio drožimas, akmentašystė). Renginio metu pristatytas Bilionių herbas ir pašventinta vėliava. Akmenskaldžiai Adolfas Teresius ir Valdas Bandza akmenyse įamžino seniūnijos kaimus su jiems būdingais ženklais, tarp jų ir Bilionius su herbu.

## Šaltiniai
Stakių herbas

**Stakių herbas** – pagrindinis Stakių miestelio (Jurbarko rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname lauke auksinė lelija su trimis sidabriniais žiedais auksinėmis piestelėmis, skydo papėdėje pakelta sidabrinė banguota juostelė.

## Istorija

2021 m. kovo 9 d. herbą dekretu Nr. 1K-545 patvirtino prezidentas Gitanas Nausėda. Etalono autorius – Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Latvijos universiteto Lyvių institutas

**Latvijos universiteto Lyvių institutas** (, ) – aukštojo mokslo įstaiga, įkurta 2018 m. rugpjūčio 21 d. Rygoje, Latvijoje.

Latvijos universiteto Lyvių institutas – pirmoji mokslo įstaiga Latvijoje ir pasaulyje, kurios veikla sutelkta į lyvių kalbą, tautosaką, etnografiją, archeologiją, antropologiją ir naujųjų laikų kultūrą bei istoriją, šių ir kitų sričių tarpusavio sąveikos tyrimus, taip pat institutas skiria didelį dėmesį žinių apie lyvių paveldą sklaidai, siekia, kad jos būtų prieinamos plačiajai visuomenei. Institutas tiria, kokį poveikį latvių kalbos ir tautos formavimuisi padarė lyvių, senosios vietinės tautos, kalba ir kultūra.

Lyvių institutas bendradarbiauja su užsienio finougristikos centrais: Tartu, Helsinkio, Upsalos, Trumsės, Getingeno, Budapešto ir kitais universitetais. Institutas bendradarbiauja ir su lyvių bei kitomis visuomeninėmis organizacijomis, vietos valdžiomis ir verslininkais.

Pirmasis Lyvių instituto direktorius (nuo 2018 m.) – lyvių kalbininkas V. Ernštreitas.

## Pastabos

## Išnašos
Pandžširo slėnis

**Pandžširo slėnis** (puštūnų ir dari k. درهٔ پنجشير – *Dare-ye Panjšēr*; pažodžiui *penkių liūtų slėnis*) – slėnis šiaurės vidurio Afganistane, apie 150 km į šiaurę nuo šalies sostinės Kabulo, netoliese Hindukušo kalnų grandinės. Slėnį kerta Pandžširo upė. 

Šiame slėnyje gyvena daugiau nei 100 000 žmonių, etninių tadžikų koncentracija didžiausia visoje šalyje. 2004 m. balandį slėnis tapo naujos Pandžširo provincijos branduoliu (iki tol priklausė Parvano provincijai). Slėnis pasiekiamas tik pro siaurą tarpeklį.

## Istorija
XIX a. į Pandžširo slėnį nesėkmingai bandė įsiskverbti Britų imperijos pajėgos.

Mėgindama užimti Pandžširo slėnį, 1980–1985 m. Sovietų Sąjunga surengė mažiausiai devynias stambias karines kampanijas. Sovietams sėkmingai priešinosi Achmado Šacho Masudo pajėgos.

Nuo 1996 m. kariniai veiksmai atsinaujino – šįsyk Masudo pajėgos kovojo su Talibanu (kaip Šiaurės Aljanso dalis). Pandžširo slėnio Talibanui taip ir nepavyko užimti iki pat 2001 m. JAV invazijos.

Praėjus 20 metų, Afganistaną paliko JAV ir NATO pajėgos, o Talibanas per trumpą laiką užėmė 33 iš 34 Afganistano provincijų, per tą laiką nepavyko užimti tik Pandžširo. 2021 m. rugsėjo 6 d. Talibanas paskelbė visiškai kontroliuojąs Pandžširą, tačiau Afganistano nacionalinio pasipriešinimo fronto atstovai tai paneigė ir nurodė tęsiantys kovą.

## Išnašos
Pandžširas (upė)

**Pandžširas** () – upė šiaurės rytų Afganistane; Kabulo kairysis intakas (Indo baseinas). Prasideda Hindukuše, netoli Andžumano perėjos. Teka į pietus Pandžširo slėniu. Įteka į Kabulo upę ties Surobio miestu.

Pagrindinis intakas – Ghorbandas (dešinysis).

Netoli žodžių upė patvenkta Naghulo užtvanka. Vandeningiausia nuo balandžio iki liepos.

Upėvardis dabartine savo forma reiškia „penki liūtai“. Ankstesniuose šaltiniuose minima kaip *Panchīr* arba *Pancahīr*.

## Šaltiniai
Džihadizmas

**Džihadizmas** () – politinė ir religinė islamo ideologija, teigianti, kad kiekvieno musulmono moralinė pareiga yra vykdyti džihadą, t. y. visomis turimomis priemonėmis kovoti (dažniausiai ginklu) už pasaulinį islamo religijos įsiviešpatavimą. Nors išskiriami du džihado tipai, džihadizmo judėjimas apima mažojo džihado () įgyvendinimą.

Džihadizmo tikslas yra kalifato, kitaip tariant, tam tikros islamiškos politinės ir juridinės valdymo formos sukūrimas ir primetimas. Džihadistai, džihadizmo išpažinėjai, savaip intrepretuoja pačią džihado reikšmę, atmeta bet kokias karo taisykles ir pereina prie teroristinių veiksmų, kaip kovos formos, siekdami aiškių politinių tikslų – nuversti esamas vyriausybes arba sumažinti Vakarų pasaulio įtaką musulmoniškose šalyse.

Džihadizmas dažnai tampa regioninių ar pasaulinių galių įrankiu, persipina su kitomis etninėmis ar religinėmis įtampomis.

## Istorija
Teroristinės organizacijos, dalyvavusios Afganistano kare 1979–1989 m., sustiprino džihadizmo, kuris buvo platinamas įvairiuose ginkluotuose konfliktuose 1990–2000 m., iškilimą. Žilis Kepelis praėjusio amžiaus dešimtajame dešimtmetyje nustatė konkretų salafi džihadizmą kartu su salafizmu.

Džihadizmas, turintis tarptautinį, panislamistinį mastą, vadinamas „pasauliniu džihadizmu“. Tyrimai rodo, kad didėjant „Islamo valstybei“, daugelis musulmonų iš Vakarų šalių, tokių kaip Albanija, Australija, Belgija, Bosnija ir Hercegovina, Kanada, Danija, Prancūzija, Vokietija, Airija, Italija, Kosovas, Nyderlandai, Naujoji Zelandija, Šiaurės Makedonija, Norvegija, Lenkija, Rusija, Ispanija, Švedija, Šveicarija, Jungtinė Karalystė ir JAV, keliavo prisijungti prie pasaulinio džihado Sirijoje ir Irake.

## Šaltiniai
Mažasis Kėnigsbruchas

**Mažasis Kėnigsbruchas** () – buvęs dvaras Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 22 km į šiaurės rytus nuo Pilkalnio, 22 km į pietryčius nuo Lazdynų, 2 km nuo Šešupės ir Lietuvos sienos.

## Istorija

Įkurtas XVIII a. antroje pusėje, įsisavinus Didžiosios Plynės pelkės pakraščių nusausintas žemes. 1785 m. buvo bajoriškasis palivarkas su 3 ugniakurais, 1821 m. – bajoriškasis palivarkas su 17 gyventojų. 1846 m. Mažajame Kėnigsbruche buvo 1 gyvenamasis pastatas ir 55 gyventojai. Iki 1818 m. priklausė Įsruties apskrities Diržkiemio domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai ir 1874 m. įsteigtam Doristalio valsčiui. Tikintieji priklausė Širvintos evangelikų liuteronų parapijai. 1928 m. sujungtas su Doristalio (Stabartynės) dvaru, sudaryta nauja, Doristalio kaimo bendruomenė. Mažajame Kėnigsbruche buvo mokykla, paštas, pieninė. Netoli dvaro buvo kasamos durpės. 1932 m. dvaras turėjo 249 ha žemės, iš jų, 155 ha ariamos, 74 ha pievų ir ganyklų, 25 ha miško. Po Antrojo pasaulinio karo išnyko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Islamizmas

**Islamizmas** ( – ‘politinis islamas’) – religinė-politinė ideologija, kuri šariato teisei teikia pirmenybę prieš pasaulietines valdymo formas. Atsirado XX a. viduryje, reaguojant į Vakarų įtaką, sparčius musulmonų visuomenės pokyčius ir modernizaciją.

Islamizmą galima apibūdinti kaip ideologiją, reikalaujančią skrupulingo šventojo islamo įstatymo laikymosi. Anot šio požiūrio, islamas turėtų būti kertinė ašis žmogaus socialiniame, politiniame ir asmeniniame gyvenime. Islamizmas gali būti apibrėžimas įvairiai.

Islamizmas, kaip politinis reiškinys, reiškiasi per įvairias islamo politines partijas: nuo palaikančių tam tikrus demokratinius ir nuosaikius elementus, iki radikalių ir ekstremalių salafistinio pobūdžio pasiūlymų, priskiriamų džihadizmui.

Islamo fragmentus, susijusius su politika, ekonomika ir kariniais reikalais, islamizmas paverčia tvaria ir sisteminga programa. Islamistų nuomonėse pabrėžiamas šariato, kuris yra islamo įstatymas, taikymas, visos islamo politinės vienybės būtinybė. Jie siekia selektyvaus nemusulmoniško Vakarų karinio, ekonominio, politinio, socialinio ar kultūrinio poveikio, kuris, jų manymu, nesuderinamas su islamu, panaikinimo, ypač musulmoniškame pasaulyje.

## Išnašos
Apuokynai

**Apuokynai** arba **Didysis Kėnigsbruchas** () – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, 22 km į šiaurės rytus nuo Pilkalnio, 24 km į pietryčius nuo Lazdynų, 1,5 km nuo Šešupės ir Lietuvos sienos.

## Istorija

Įkurti XVIII a. antroje pusėje, įsisavinus Didžiosios Plynės pelkės pakraščių nusausintas žemes. Iš pradžių kaimas vadintas Apuokynais. 1785 m. jau minimas *Groß Königsbruch* pavadinimu, buvo bajoriškasis kaimas su vėjo malūnu ir 8 ugniakurais, 1821 m. buvo kaimas su malūnu ir 19 gyventojų. 1846 m. kaime buvo 9 gyvenamieji pastatai ir 80 gyventojų. Iki 1818 m. priklausė Įsruties apskrities Diržkiemio domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai ir 1874 m. įsteigtam Doristalio valsčiui. Tikintieji priklausė Širvintos evangelikų liuteronų parapijai. Tarpukariu buvo nedidelis keleto sodybų kaimas prie Didžiosios Plynės pelkės. Nedidelė dalis pelkės priklausė kaimui, buvo kasamos durpės. Kaimo šiaurės vakaruose iš Didžiosios Plynės ištekėjo Būdupės upelis (Šešupės intakas), šiaurėje buvo mažesnė, Noviškių Plynės pelkė. Kaime buvo mokykla. Po Antrojo pasaulinio karo kaimas išnyko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jo Muir

**Joanna Jo Muir** (g. 1994 m. rugpjūčio 30 d.) – škotų šiuolaikinės penkiakovės sportininkė, olimpinietė, pasaulio ir Europos čempionatų prizininkė. 

## Biografija
2012 Muir dalyvavo Europos jaunių čempionate Bulgarijoje. Mišrių porų estafetėje užimta 4-a vieta, o individualiose varžybose škotė liko 15-a. Tais pačiais metais vykusiame pasaulio jaunimo čempionate užimta 26-oji vieta.

2013 m. Europos jaunimo čempionato moterų estafetės sidabro medalininkė. Tais pačiais metais pasaulio jaunimo čempionate pelnė auksą moterų estafetės varžybose. 2015 m. debiutavo pasaulio taurės etape, kuriame užėmė 29-ą vietą.

2016 m. pirmą kartą dalyvavo pasaulio čempionate, bei iškovojo sidabrą moterų estafečių varžybose. Individualiose varžybose neįveikė kvalifikacinio etapo ir užėmė 40-ą vietą. Tais pačiais metais vykusiame Europos čempionate užimta 5-oji vieta.

2017 m. pasaulio taurės etape Kaire pirmą kartą lipo ant apdovanojimų pakylos - laimėtas sidabras mišrių porų estafetėje. 2020 m. nugalėjo pasaulio taurės etape.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Muir startavo moterų penkiakovės varžybose. Sportininkė liko 33-ia fechtavimo rungtyje, pasiekė 15-ą greičiausią laiką plaukimo rungtyje, finišavo 7-a konkūriniame jojime, o kombinuotoje rungtyje parodė 9-ą greičiausią rezultatą. Galutinėje rikiuotėjė Jungtinės Karalystės atstovė užėmė 14-ą vietą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* UIPM svetainėje