open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Three Dollar Bill, Yall$

***Three Dollar Bill, Yall$*** yra debiutinis studijinis albumas Jungtinių Amerikos Valstijų nu metal grupės Limp Bizkit, išleistas Interscope Records įrašų kompanijos 1997 m. liepos 1 d. 

Albumas nepasiekė didelės sėkmės JAV albumų oficialiame tope *[[Billboard 200]]*, tačiau vėliau dėl dažnų koncertinių turų bei vėlesnės grupės sėkmės, albumas buvo atestuotas 2x platininiu. Kai grupė gastroliavo kartu su KoRn, grupę pastebėjo MTV ir netrukus Limp Bizkit grojo tokiuose festivaliuose kaip: Warped Tour, Family Values Tour, ir Ozzfest. Šie pasirodymai atnešė albumui #25 vietą *Billboard 200* sąraše.

## Albumo informacija
Šis albumas buvo įrašytas per šešias dienas (devynios iš keturiolikos dainų buvo įrašytos per tris dienas) Malibu, Kalifornijoje. Tačiau albumas buvo pabaigtas Niujorko mieste.

Keletas disko kopijų vietoj pavadinimo "Intro" turi "Infest". "Intro" taip pat buvo dainos "Pollution" įžanga. 

Paslėpta albumo daina pavadinimu "Blind" iš tikrųjų yra dainos *Mental Aquaducts* perdirbinys.

## Albumo dainos

## Produkcija
* Limp Bizkit
**Fred Durst – vokalas
**Sam Rivers – bosistas 
**John Otto – būgnininko 
**DJ Lethal – pavyzdžiai, klavišiniai, programavimas, garso dizainas 
**Wes Borland – gitaros
* Ross Robinson - Prodiuseris
* Richard Kaplan - Inžinierius
* Andy Wallace - Miksavimas
* Steve Sisco - Miksavimas
* Howie Weinberg - Mastering
* Tom Simpson - Media
* Jordan Schur - Pagrindinis Prodiuseris, A&R
* Tom Whalley - A&R vadovavimas
* Jill Rose - A&R Koordinavimas
* John Otto (Flip) - Maketavimas
* Scott Borland - Klavišiniai 1,2 ir 6 dainose.

## Topai

### Albumo vieta topuose

### Singlų vietos topuose

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Asavytų piliakalnis

**Asavytų piliakalnis** – piliakalnis Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, prie Asavytų ir Šunelės kaimų, Zarasų seniūnija. Pasiekiamas plentu Zarasų-Utenos () Babrinėje pasukus į dešinę šiaurės kryptimi Girsių link ir pavažiavus 700 m, yra 200 m į dešinę, rytuose - pušimis apaugusi kalva.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiros ilgos, siauros kalvos vakariniame, aukščiausiame, gale. Aikštelė trikampė, pailga vakarų – rytų kryptimi, 35 m ilgio, 10 m pločio vakariniame krašte. Joje rasta akmeninių kirvių. Pietiniame šlaite, 3 m žemiau aikštelės yra 20 m pločio terasa. XIX a. pabaigoje jis buvo apjuostas keliais pylimais. Šlaitai statūs, 10-12 m aukščio, rytinis šlaitas nuolaidesnis. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia.

Piliakalnis labai apardytas arimų, dabar apaugęs pušimis.

## Šaltiniai

* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899.
* Tarasenka P. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928.
* Vaitkevičius V., Zabiela G. Žvalgomoji ekspedicija Rytų Lietuvoje // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2000 metais. Vilnius, 2002. p. 205.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Pitagorizmas

**Pitagorizmas** – graikų religijos, filosofijos ir mokslo kryptis, pradėta Pitagoro, plėtota jo pasekėjų (VI–IV a. pr. m. e.). Apie pitagorizmą pirmasis rašė Filolajas Krotonietis veikale „Apie gamtą“. Išskiriami trys pitagorizmo laikotarpiai:

* ankstyvasis (VI–V a. pr. m. e. Pitagoras, Hipasas Mettapontietis);
* vidurinysis (V a. pr. m. e. vidurys, Filolajas Krotonietis);
* vėlyvasis (IV a. pr. m. e., Architas Tarentietis).

Kaip neopitagorizmas gyvavo I a. pr. m. e.–III m. e. a. (Apolonijas Tianietis).

Pitagorininkai turėjo praktinį tikslą – tobulinti žmogaus sielą askeze, misterijomis, mokslu. Sekdami orfikais, tikėjo sielos metempsichoze.

Skaičių teorija sudaro pitagorizmo filosofijos pagrindą. Skaičius buvo laikomas erdviniu dydžiu, aktyviu pradu, realia daikto forma, daikto esme ir priežastimi. Pasaulį ir jo reiškinių santykį reiškė skaičiais ir proporcijomis, pasaulyje įžvelgė dėsningumą, todėl jį vadino kosmosu (). Žemė, pasak pitagorininkų, esanti rutulio formos kūnas, kuris kartu su kitais kūnais taisyklingai sukasi apie ugninį centrą ir savo ašį. Ši prielaida turėjo įtakos heliocentrinei Visatos sistemos teorijai. Nuo centro muzikiniais intervalais (jiems pitagorininkai suteikdavo skaitmeninę išraišką) nutolusių dangaus kūnų judėjimas sukeliąs harmoningą muziką, kuri veikia žmogaus sielą.

Pitagorininkai išplėtojo geometriją bei skaičių teoriją, sudarė kai kuriuos taisyklinguosius daugiakampius ir daugiasienius. Taip pat pitagorininkai apibrėžė ir ištyrė aritmetinį bei harmoninį vidurkius, lyginius, nelyginius, sudėtinius ir pirminius, figūrinius ir tobuluosius skaičius. Deduktyviai nustatė, jog kvadrato kraštinė ir įstrižainė nėra bendramatės.

Pitagorizmas turėjo įtakos Elėjos mokyklai, Platonui ir jo pasekėjams, M. Kopernikui, J. Kepleriui.

## Šaltiniai
Avilių piliakalnis

**Avilių piliakalnis** – spėjamas piliakalnis Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, prie Avilių kaimo, Zarasų seniūnija. Pasiekiamas iš plento Ditkūnai-Mukuliai Karvelynėje pasukus į dešinę šiaurės kryptimi, į Avilius, yra 200 m į pietvakarius nuo kaimo).

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas atskiroje didelėje, apylinkėje dominuojančioje kalvoje (altitudė – 178,5 m). Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 78x35 m dydžio, iškiliu viduriu. Šlaitai vidutinio statumo, iki 20 m aukščio, pietinis nuolaidžiausias. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia.
Piliakalnis labai suardytas arimų, dirvonuoja. Piliakalnį 1972 m. žvalgė Istorijos institutas. Įtvirtinimų ir kultūrinio sluoksnio nepastebėta.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Secernentea

**Secernentea** – didžiausia žieduotųjų kirmėlių klasė, kurių atstovams būdingi uodeginiai gumburėliai ir šalutinius kanalus turinti ekskretorinė sistema. Kaip ir kiti nematodai, kraujotakos ar kvėpavimo sistemų neturi.

Į *Secernentea* klasę įeina daug parazitinių rūšių. *[[Caenorhabditis elegans]]*, dažnai naudojamas laboratoriniuose bandymuose, yra vienas iš neparazituojančių *[[Rhabditia]]* poklasiui priklausančių narių.

## Sistematika

*Secernentea* poklasiai ir būriai:

* Rhabditia poklasis (*parafiletinis?*)
** Rhabditida
** Strongylida
* Spiruria poklasis
** Ascaridida
** Camallanida (kartais įtraukiamas *Spirurida* būrys)
** Drilonematida (kartais įtraukiamas *Spirurida* būrys)
** Oxyurida
** Rhigonematida (anksčiau priklausęs *Tylenchia*)
** Spirurida
* Diplogasteria poklasis (gali priklausyti *Rhabditia*)
** Diplogasterida
* Tylenchia poklasis (gali priklausyti *Rhabditia*)
** Aphelenchida
** Tylenchida
* *[[incertae sedis]]* būrys
** Rhabdiasida

Tikėtina, kad kai kurios šeimos, tradiciškai priskiriamos *Rhabditida*, yra giminingesnės *Tylenchida*. *Tylenchia* laikomas atskiru poklasiu, tačiau yra diskusijų dėl priskyrimo *Rhabditida* poklasiui.
Antažiegės piliakalnis

**Antažiegės piliakalnis** – piliakalnis Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, prie Antažiegės kaimo, Dusetų seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Dusetos-Užpaliai Brogiškėje pasukus į dešinę šiaurės kryptimi link Antažiegės ir pavažiavus 1,7 km iki Žiego ežero kairėje, yra dešinėje, šiaurės rytuose, keliui nusileidus į žemiausią vietą ežero krante.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Žiego ežero šiaurės rytų krante esančios aukštos kalvos šiaurės vakarų kampe. Aikštelė apvali, 23 m skersmens, per 1 m iškiliu viduriu. Vakariniai ir šiauriniai šlaitai statūs, 20 m aukščio, rytiniai ir pietiniai – nuolaidūs, vos 2 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžia.

Piliakalnis labai apardytas arimų, apie 1980 m. apsodintas eglėmis, šiaurinis šlaitas nukirstas. Kultūrinio sluoksnio nepastebėta.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu open data repository
Karl-Theodor zu Guttenberg

**Karl-Theodor Freiherr von und zu Guttenberg** (*Maria Nikolaus Johann Jacob Philipp Franz Joseph Sylvester* g. 1971 m. gruodžio 5 d. Miunchene, Vokietija) – vokiečių politikas, CSU narys – jauniausias visų laikų Vokietijos ūkio ministras (38 m.).

## Biografija

Karl-Theodor Freiherr von und zu Guttenberg kilęs iš frankų aristokratų Guttenbergų giminės. 1991 m. baigė abitūrą *Ignaz-Günther* gimnazijoje (Rozenheime), atliko karo tarnybą Mitenvalde. Studijavo teisės ir politikos mokslus, išlaikė pirmąjį valstybinį teisės egzaminą. 2007 m. Bairoito universitete apgynė teisės mokslų disertaciją „Konstitucija ir konstitucinė sutartis: konstitucinės vystymosi pakopos JAV ir ES“ (), įvertintą summa cum laude.

Atsistatydinus Vokietijos ūkio ministrui Michael Glos, Guttenbergas 2009 m. vasario 10 d. paskirtas į jo vietą Merkel vyriausybėje. Bundestage prisiekė vasario 12 d. Į Vyriausybę paskirtas ekonominės krizės metais, Gutenbergas yra priverstas imtis nepopuliarių sprendimų, atsisakant netgi didžiausių Vokietijos automobilių pramonės koncernų gelbėjimo. Pasak ministro, Vokietijos „vyriausybė privalo taupiai ir atsargiai elgtis su mokesčių mokėtojų pinigais“, ir ji negali bet kokia kaina gelbėti darbo vietų kompanijoje „Opel“ .

## Išnašos

## Nuorodos

* Karl-Theodor zu Guttenberg biografija ;
* Asmeninis Karl-Theodor Freiherr von und zu Guttenberg tinklalapis;
* Biografija Bundestago tinklalapyje ;
* Biografija CDU/CSU Bundestago frakcijos tinklalapyje .
Avižių piliakalnis

**Avižių piliakalnis** – spėjamas piliakalnis Zarasų rajono savivaldybės teritorijoje, prie Avižių kaimo, Dusetų seniūnija. Pasiekiamas keliu Brogiškiai – Antadvarė pavažiavus 3 km, pasukus į dešinę vakarų kryptimi užželiančiu lauko keliuku, už 500 m, yra dešinėje, miške keliukui leidžiantis žemyn.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė pailga šiaurės – pietų kryptimi, 20x9 m dydžio. Rytiniame šlaite, 4 m žemiau aikštelės yra 2-3 m pločio terasa, išeinanti į pietiniame šlaite, 2 m žemiau esančią 20x10 m dydžio terasą. Šiauriniame šlaite, 6 m žemiau aikštelės, yra 12x9 m dydžio trikampė terasa. Šlaitai statūs, iki 30 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. - I tūkstantmečio pradžia.

Piliakalnis apardytas arimų, aikštelėje iškastos duobės, apkasų. Jis apaugęs pušimis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Avižiai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Esliovas

**Esliovas** − Švedijos miestas, priklausantis Skonės lenui. Esliovo miesto savivaldybė patvirtinta 1971 metais.

Miesto teisės Esliovui buvo suteiktos 1911 m.

Mieste stūkso 11 pilių. *Hjularöd* pilyje valstybinė televizija SVT kadaise filmavo serialą „Greveholmo mįslė“. Gretimame *Västra Strö* miestelyje yra 3000 metų senumo griuvėsiai. Vienintelis cukraus rafinavimo fabrikas įsikūręs pietinėje Esliovo dalyje. Mieste taip pat yra du gamtiniai rezervatai. 

Iš Esliovo kilęs ir Švedijoje žymus komikas Johan Glans.

## Miestų partnerystė
Miestai, su kuriais Esliovas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
*  Gardabairas (*Garðabær*)
*  Torshaunas (*Tórshavn*)
*  Viljandis (*Viljandi*)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Esliovo internetinė svetainė  (anglų, švedų, vokiečių k.)

## Galerija

Vaizdas:Hjularöd.jpg|Hjularöd pilis
Vaizdas:Eslövs kyrka på kvällen-3.jpg|Bažnyčia
Vaizdas:Eslövs station-10.jpg|Geležinkelio stotis
Vaizdas:LångaKärrAbullahagenEslöv.jpg|Gamtinis rezervatas prie Esliovo
Vaizdas:Eslövs bibliotek-1.jpg|Miesto biblioteka
Vaizdas:Hotell Stensson-1.jpg|Viešbutis Sten Stensson Sten
Strongylida

**Strongilidai** - *[[Secernentea]]* klasei priklausantis būrys. Jam priklauso daug žinomų atrajotojų, arklių, kiaulių, virškinamajame trakte, taip pat - peliniuose graužikuose, katėse ir šunyse parazituojančių apvaliųjų kirmėlių.

Būriui priklauso šios šeimos:

*Amidostomatidai
*Ankilostomatidai
*Kloakinidai
*Diafanocefalidai
*Diktiokaulidai
*Globocefalidai
*Heligostomatidai
*Metastrongilidai
*Olulanidai
*Strongilidai
*Strongilakantidai
*Singamidai
*Trichostrongilidai
*Unkinariidai
Žuobrys

**Žuobrys** (dar vadinamas *žuobris*) - senovinis padargas žemei arti. Iš arklo išsivystė verčiantis vagą žuobrys. Gamybinių jėgų vystymasis, gyvulininkystės plitimas ir nuolatinių laukų daugėjimas, gyventojų gausėjimas vertė tobulinti žemdirbystės įrankius. Verčiantys vagą įrankiai plito pirmaisiais mūsų eros amžiais, kai prasidėjo pūdiminė žemdirbystė, o plačiai įėjo į apyvartą apie IX - XII a. 

Seniausias verčiantis vagą arimo įrankis buvo žuobrys. Juo buvo ariama ir XIX a. pabaigoje. Šis įrankis turjo kastuvo pavidalo išarą, platų trikampį noragą ir dvi nejudamas šonines verstuves. Verstuvės buvo dvi lazdos, kurių apatiniai galai buvo užkišti už norago, o viršutiniai pririšti virš ranktūrio virvutėmis. Ardamas artojas kreipdavo žuobrį į tą pusę, į kurią norėjo versti vagą.

Žuobrys buvo paplitęs tik Vidurio Lietuvoje (Kauno, Jonavos, Kėdainių, Baisiogalos, Ariogalos ir kt. vietovėse)
Ascaridida

***Ascaridida*** – *[[Secernentea]]* klasei priklausančios parazitinės apvaliosios kirmėlės. Seniau kai kurių mokslininkų buvo priskiriami *[[Rhabditia]]* poklasiui, tačiau po DNR sekos tyrimų kirmėlės gana vieningai priskirtos *[[Spiruria]]* poklasiui.

*Ascaridida* būriui priklausančios šeimos:
* Anisakidae, dar vadinamos „jūrų žinduolių askaridėmis“. Patekusi į žmogaus organizmą sukelia anisakiazę, tačiau nesidaugina.
* Ascarididae, kurioms priklauso milžiniškos askaridės.
* Heterocheilidae
* Quimperiidae
* Raphidascarididae
* Toxocaridae, šuninių, katinių ir meškėnų parazitai, tačiau geba nesėkmingai parazituoti ir žmogaus organizme.
* Cosmocercidae, kurių kai kurie atstovai parazituoja varliagyviuose.
* Kathlaniidae
* Ascaridiidae
* Aspidoderidae
* Heterakidae
* Cucullanidae

## Išnašos
Antkalnio piliakalnis

**Antkalnio piliakalnis su gyvenviete**, *Gribžinių piliakalnis, Pilalė* – piliakalnis Klaipėdos rajono savivaldybės teritorijoje, prie Antkalnio kaimo, Dauparų-Kvietinių seniūnija. Pasiekiamas iš plento Gargždai – Jokūbavas (216) Gribžiniuose pavažiavus 2,4 km Antkalnio link į rytus iki kelio galo, pasukus į kairę šiaurės kryptimi, už 330 m, yra dešinėje, už sodybos į šiaurę 50 m  matyti beržynėlis.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Minijos dešiniajame krante esančiame aukštumos kyšulyje. Aikštelė trikampė, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 44 m ilgio, 30 m pločio pietvakariniame gale. Čia supiltas 26 m ilgio, 3,5 m aukščio, 28 m pločio pylimas, kurio išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į kiek išlenktą 8 m pločio, 1,5 m gylio griovį. Šlaitai statūs, iki 30 m aukščio. Pylime randama stambių degėsių. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.  

Aikštelė ir pylimas apardyti apkasų, lapių urvų. Piliakalnis apaugęs lapuočiais medžiais.

Į pietvakarius nuo piliakalnio 0,7 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

## Tyrimai
XX a. pradžioje, kaip teigia Liudvikas Kšivickis,  piliakalnį bandė kasinėti baronas Renė, tačiau šių tyrimų rezultatai nežinomi. Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1963 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. 

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.132
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.59
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Kuljakanas

**Kuljakanas** () – miestas šiaurės vakarų Meksikoje, prie Kuljakano upės ištakų (sutekėjus Tamasulos ir Humajos upėms). Sinaloa valstijos sostinė ir didžiausias miestas.

## Istorija

1531 m. miestą įkūrė ispanų konkistadoro Nuño Beltrán de Guzmán. Ilgą laiką tai buvo nedidelis ramus miestelis.

Kuljakano augimą lėmė XX a. viduryje apylinkėse pastatytos užtvankos, bei nutiestas Panamerikos plentas.

## Ekonomika

Maisto, elektronikos, farmacijos, metalo apdirbimo, chemijos, tekstilės pramonė. Yra keletas universitetų (Sinaloa autonominis, San Migelio, Kuljakano technologijų, katalikiškasis, Kasa Blankos, teisės ir kt.). Kuljakaną aptarnauja Federal de Bachigualato tarptautinis oro uostas iš kurio vyksta skrydžiai į kitus Meksikos miestus ir Los Andželą. Eina Nogaleso-Gvadalacharos automagistralė, Meksikalio-Gvadalacharos geležinkelis.

## Turizmas

Kuljakanas lankomas turistų:
* 30 km nuo miesto yra Imalos karštųjų versmių kurortas
* Už pusvalandžio kelio nuo Kuljakano yra Altatos pajūrio kurortas
* Mieste yra XIX a. katedra, Alvaro Obregón aikštė
* Regioninis muziejus
* Botanikos sodas ir mokslo muziejus (jame laikomas penktas pagal dydį Žemėje rastas meteoritas)
* Aukščiausia mieste Švč. Gvadalupės Mergelės bažnyčia iš kurios atsiveria Kuljakano panorama

## Sportas
* Dorados de Sinaloa – futbolo klubas; kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.
* Namų rungtynes žaidžia Estadio Dorados, talpinančiame daugiau nei 20 tūkst. žiūrovų.

## Šaltiniai
Stjarnan FC

**Gardabairo „Stjarnan“** – Islandijos futbolo klubas iš Gardabairo.

Klubas plačiai išgarsėjo dėl žaidėjų rengiamų mini vaidinimų po įmuštų įvarčių. 

## Istorija
Klubas įkurtas 1950 m. užsiima krepšiniu ir futbolu. Turi vyrų ir moterų komandas tiek krepšinyje, tiek futbole.

Futbolo komanda 2014 m. tapo šalies čempionais. 2016 ir 2017 liko antroje vietoje.

2018 m. triumfavo Islandijos futbolo taurės finale.

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta mėlyna apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Belgijos futbolas 1990–1991 m.

**[[Belgija|Belgijos]] futbolo varžybos [[1990]]–[[1991]] m.**
*  prasidėjo 1990 m. rudenį, baigėsi 1991 m. pavasarį.
* s turnyras prasidėjo 1990 m. rudenį, finalas įvyko 1991 m. birželio 15 d.

## 1990–1991 m. Pirmasis divizionas
* **Pirmasis Belgijos futbolo divizionas** – aukščiausioji futbolo lyga šalyje. Čempionais tapo Anderlecht Bruxelles.

### Galutinė lentelė

|- style="background: #90EE90;"
|**1.**||align="left"|**[[RSC Anderlecht]]**||34||23||7||4||74||22||52||**53**|| **Pateko į [[UEFA čempionų taurė 1991–1992 m.]]**
|- style="background: #97DEFF;"
|**2.**||align="left"|**[[KV Mechelen]]**||34||20||10||4||59||24||35||**50**||rowspan=2| **Pateko į [[UEFA taurė 1991–1992 m.]]**
|- style="background: #97DEFF;"
|**3.**||align="left"|**[[KAA Gent]]**||34||20||7||7||67||37||30||**47**
|- style="background: #BBEBFF;"
|**4.**||align="left"|**[[Club Brugge]]**||34||18||11||5||61||27||34||**47**|| **Pateko į [[UEFA taurių taurė 1991–1992 m.]]**
|- style="background: #97DEFF;"
|**5.**||align="left"|**[[Germinal Ekeren]]**||34||17||8||9||55||41||14||**42**||**Pateko į [[UEFA taurė 1991–1992 m.]]**
|-
|**6.**||align="left"|**[[Standard Liège]]**||34||16||10||8||51||42||9||**42**
|-
|**7.**||align="left"|**[[Royal Antwerp]]**||34||11||14||9||54||45||9||**36**
|-
|**8.**||align="left"|**[[R. Charleroi SC]]**||34||9||15||10||36||36||0||**33**
|-
|**9.**||align="left"|**[[KSC Lokeren]]**||34||12||8||14||41||45||-4||**32**
|-
|**10.**||align="left"|**[[RFC Liège]]**||34||11||10||13||42||45||-3||**32**|| *RFC Liège* tapo RC Liégeois
|-
|**11.**||align="left"|**[[Lierse SK]]**||34||9||11||14||26||41||-15||**29**
|-
|**12.**||align="left"|**[[RWD Molenbeek]]**||34||10||8||16||40||45||-5||**28**
|-
|**13.**||align="left"|**[[KSV Waregem]]**||34||8||12||14||33||45||-12||**28**
|-
|**14.**||align="left"|**[[KRC Genk]]**||34||9||8||17||31||66||-35||**26**
|-
|**15.**||align="left"|**[[KV Kortrijk]]**||34||10||5||19||41||57||-16||**25**
|-
|**16.**||align="left"|**[[Cercle Brugge]]**||34||9||7||18||40||73||-33||**25**
|- style="background:#FFCCCC;"
|**17.**||align="left"|**[[K. Sint-Truidense VV]]**||34||6||10||18||30||51||-21||**22**||rowspan=2| **Iškrito į žemesnį divizioną**
|- style="background:#FFCCCC;"
|**18.**||align="left"|**[[K. Beerschot VAC]]**||34||5||5||24||33||72||-39||**15**
|}

## 1990–1991 m. [[Belgijos futbolo taurė]]
**[[Belgijos futbolo taurė]]** – pagrindinis Belgijos taurės turnyras.

### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## [[Belgijos futbolo supertaurė]]
* **[[Belgija|Belgijos]] futbolo supertaurė** – futbolo turnyras, kuriame dėl taurės kasmet varžosi  ir  nugalėtojai. 
* Jeigu abu šiuos turnyrus laimi ta pati komanda, su ja dėl supertaurės varžosi taurės finalininkas.
* Trofėjų iškovojo Club Brugge.

## Išnašos

## Nuorodos
* Rsssf.com
* Foot.dk archyvas (arch.)
Antkalnės piliakalnis

**Antkalnės piliakalnis**, *Milžino Kapas, Naujokų, Gystėnų piliakalnis* – piliakalnis Jurbarko rajono savivaldybės teritorijoje, prie Antkalnės kaimo, Veliuonos seniūnija. Pasiekiamas iš plento Jurbarkas-Kaunas prieš Gystaus upelį pasukus į kairę link Šimkaičių, pavažiavus 1,7 km iki elektros linijos susikirtimo su keliu, ties susikirtimu  į dešinę rytų kryptimi, palei elektros liniją einančiu miško keliuku iki griovos 500 m, yra kitapus griovos, į pietus nuo elektros linijos, dešinėje, praretintame miške.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas dešiniajame Gystaus upelio krante, tarp dviejų daubų į upelio slėnį įsiterpusioje kalvoje. Aikštelė trapecinė, pailga pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 45 m ilgio, 30 m pločio pietryčių bei 24 m šiaurės vakarų gale. Jos šiaurės vakarų gale supiltas tiesus 1,2 m aukščio, 7 m pločio pylimas, už kurio iškastas 3,5 m pločio ir 1,5 m gylio griovys. Šlaitai statūs, 6-17 m aukščio. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Pylimas apardytas keliuko. Apaugęs mišku, kuris aikštelėje beveik plynai iškirstas. Piliakalnį 1970 m. žvalgė Valstybinė archeologijos komisija.

 

01 Antkalnes piliakalnis apsaugos zenklas.jpg|Antakalnės piliakalnio apsauginis ženklas, esantis priešais piliakalnio pylimą.
03 Antkalnes piliakalnis apsauginis griovys.jpg|Antkalnės piliakalnio apsauginis griovys ir pylimas, vaizdas iš Vakarų pusės.
04 Antkalnes piliakalnis vaizdas nuo pylimo.jpg|Vaizdas nuo Antkalnės piliakalnio pylimo į šiaurę
05 Gystaus upelis piliakalnio papedeje.jpg|Gystaus upelis Antkalnės piliakalnio papėdėje


## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.116.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Antkalniškių piliakalnis

**Antkalniškių piliakalnis** – piliakalnis Jurbarko rajono savivaldybės teritorijoje, prie Antkalniškių kaimo, Jurbarkų seniūnijoje. Pasiekiamas plentu , pavažiavus Kauno link 3,5 km, pasukus į dešinę pietų kryptimi, 100 m iki sodybos šalia mišku apaugusios griovos, nuo jos lauko pakraščiu  300 m į pietryčius, iki lauko kyšulio galo, yra miško pakraštyje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Nemuno dešiniojo kranto kyšulyje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 38x28 m dydžio. Jos šiaurinėje pusėje supiltas lenktas 1,5 m aukščio, 10 m pločio pylimas, už kurio iškastas 8 m pločio, 1 m gylio griovys. Šlaitai statūs, 26-30 m aukščio. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Piliakalnį 1960 m. žvalgė Istorijos institutas.

Apaugęs lapuočiais medžiais, kurie pradėti retinti. Vakarinėje piliakalnio pusėje 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos lygios keramikos.


Vaizdas:Antkalniškių piliakalnis 02.jpg|Antkalniškių piliakalnis nuo šiaurės vakarų.
Vaizdas:Antkalniškių piliakalnis 03.jpg|Antkalniškių piliakalnis atvažiuojant keliuku nuo Jurbarko.
Vaizdas:Antkalniškių piliakalnis 04.jpg|Antkalniškių piliakalnio aikštelė.
Vaizdas:Antkalniškių piliakalnis 05.jpg|Vaizdas nuo Antkalniškių piliakalnio į Nemuną.


## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.115.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalnių atlasas 
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Lietuvos muzikų rėmimo fondas

**Lietuvos muzikų rėmimo fondas** – Lietuvos visuomeninė labdaros organizacija ir leidykla, įkurta 1992 m. Vilniuje, A. Smetonos g. 8 - 3. Steigėja ir nuo 1992 m. direktorė Liucija Stulgienė.

## Veikla
Lietuvos muzikų rėmimo fondas rūpinasi lietuvių muzikų kūrybinės veiklos plėtote, muzikų atminimo įamžinimu, muzikos propagavimu, globoja talentingus muzikus, muzikos veteranus. Svarbiausios fondo programos:
* Alma Mater musicalis – abonementinių koncertų ciklas Vilniaus universiteto Šv. Jonų bažnyčioje.
* Atmintis,
* Beauštanti aušrelė – Prezidentūros aikštėje rengiama Mokslo metų pradžios ir Laisvės dienos šventė.
* Dainuoju Lietuvą – karaliaus Mindaugo karūnavimo 750 metinėms ir Lietuvos vardo minėjimo tūkstantmečiui.
* Druskininkų vasara, 1995–2003 m. Druskininkai – smuikininkų ir kamerinių ansamblių meistriškumo mokykla ir smuiko muzikos festivalis.
* Druskininkų vasara su M. K. Čiurlioniu, nuo 2003 m., tarptautinis menų festivalis.
* Jaunųjų muzikų globa – Lietuvos muzikų - tarptautinių konkursų laureatų ir jų pedagogų pagerbimas LR Prezidento ir LR Vyriausybės rūmuose.
* Musica sacra, Sekmadienio muzika, nuo 1993 m. popiežiaus Jono Pauliaus II vizito – muzikos ir susikaupimo valandų ciklas Vilniaus Arkikatedroje bazilikoje ir Senosios Varėnos šv. Mykolo arkangelo bažnyčioje.
* Musica terrae Vilnensis – muzikinio švietimo programa Pietryčių Lietuvos gyventojams.
* Muzikinis švietimas Visagine – koncertų ciklas Visagino ir jo apylinkių gyventojams.
* Sugrįžimai, nuo 1999 m., tarptautinis muzikos festivalis, kuriuo stiprinami ryšiai su užsienyje gyvenančiais ar studijuojančiais muzikais, kilusiais iš Lietuvos.

1998 m. fondas įkūrė Stasio Vainiūno namus, 2000 m. bendriją „Atgaiva“, kuri populiarina įvairias meno šakas, skatina ir propaguoja neįgalių žmonių meninę kūrybą, organizuoja jų laisvalaikį.

## Leidyba
* Leona Korkutienė. fotoalbumas apie Lietuvos dirigentus Maestro, 1994 m.
* Ona Mikulskienė. Čiurlionio ansamblis 1940–1949. Dienoraštis, 2000 m.
* Vaclovas Juodpusis. Čiurlionio ansamblis 1949–1991 metais. Onos Mikulskienės dienoraštis, 2005 m.
* Muzikos kalendorius, nuo 2000 m.
* A. Mikulskis. Jėzau, Jėzau, ateiki pas mane, giesmių rinkinys, 2001 m.
* Romualdas Sikorskis: Jis ir apie Jį, red. Ona Balčiūnienė, 2001 m.
* Giedra Gudauskienė. Suktinis, variacijos fortepijonui, 2002 m.
* G. Gudauskienė. Aš čia – gyva, dainos balsui su fortepijono pritarimu, 2006 m.
* Rita Aleknaitė-Bieliauskienė. Variacijos viena tema. Pianistas, kultūros puoselėtojas Dainius Trinkūnas, 2003 m.

## Literatūra
* Lietuvos muzikų rėmimo fondas. parengė V. Juodpusis, Vilnius, 2007 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos muzikų rėmimo fondas
Belgijos futbolas 1999–2000 m.

**[[Belgija|Belgijos]] futbolo varžybos [[1999]]–[[2000]] m.**
*  prasidėjo 1999 m. rugpjūčio 6 d., baigėsi 2000 m. gegužės 11 d.
* s turnyras prasidėjo 1999 m. rudenį, finalas įvyko 2000 m. gegužės 14 d.
* s turnyras prasidėjo 1999 m. rudenį, finalas įvyko 2000 m. balandžio 30 d.

## 1999–2000 m. Eerste Klasse
* **Pirmasis Belgijos futbolo divizionas** – aukščiausioji futbolo lyga šalyje.
* Čempionais tapo Anderlecht Bruxelles.

### Galutinė lentelė

|}

## 1999–2000 m. [[Belgijos futbolo taurė]]
**[[Belgijos futbolo taurė]]** – pagrindinis Belgijos taurės turnyras.

### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## 1999–2000 m. [[Belgijos futbolo lygos taurė]]
**[[Belgijos futbolo lygos taurė]]** – trumpalaikis taurės turnyras, vykęs 1997–2000 metais Belgijoje.

### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## [[Belgijos futbolo supertaurė]]
* **[[Belgija|Belgijos]] futbolo supertaurė** – futbolo turnyras, kuriame dėl taurės kasmet varžosi  ir  nugalėtojai. 
* Jeigu abu šiuos turnyrus laimi ta pati komanda, su ja dėl supertaurės varžosi taurės finalininkas.
* Trofėjų iškovojo SK Lier.

## Išnašos

## Nuorodos
* Rsssf.com
* Soccerway.com
* Foot.dk archyvas (arch.)
Belgijos futbolas 2004–2005 m.

**[[Belgija|Belgijos]] futbolo varžybos [[2004]]–[[2005]] m.**
*  prasidėjo 2004 m. rugpjūčio 6 d., baigėsi 2005 m. gegužės 21 d.
* s turnyras prasidėjo 2004 m. liepos 25 d., finalas įvyko 2005 m. gegužės 28 d.

## 2004–2005 m. Pro League
* **Pro League** – aukščiausioji Belgijos futbolo lyga.
* Čempionais tapo Club Brugge.

### Galutinė lentelė

|}

### Papildomos rungtynės

Dėl 3-osios vietos:

| Standard Liege || KRC Genk || 3-1 || 0-3
|}

## 2004–2005 m. [[Belgijos futbolo taurė]]
**[[Belgijos futbolo taurė]]** – pagrindinis Belgijos taurės turnyras.

### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## [[Belgijos futbolo supertaurė]]
* **[[Belgija|Belgijos]] futbolo supertaurė** – futbolo turnyras, kuriame dėl taurės kasmet varžosi  ir  nugalėtojai. 
* Jeigu abu šiuos turnyrus laimi ta pati komanda, su ja dėl supertaurės varžosi taurės finalininkas.
* Trofėjų iškovojo Club Brugge.

## Išnašos

## Nuorodos
* Rsssf.com
* Soccerway.com
* Foot.dk archyvas (arch.)
Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos orkestras

**Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos orkestras**, iki 2001 m. Lietuvos televizijos ir radijo lengvosios muzikos orkestras, nuo 2001 m. viešoji įstaiga – džiazo, simfoninio džiazo ir pramoginės muzikos kolektyvas, veikęs 1958–2008 m. Vilniuje.

## Veikla
Orkestrą sudarė 32 muzikantai (2007 m.). Atliko įvairių žanrų lietuvių ir užsienio kompozitorių kūrinius televizijos ir radijo įrašų fondams, dalyvavo televizijos laidose, akompanavo „Dainų dainelės“ konkurse, lietuvių kompozitorių autoriniuose koncertuose, valstybinėse šventėse, Lietuvos dainų šventėse, „Gaudeamus“, festivaliuose. Orkestras dalyvavo įrašant muziką lietuviškam TV serialui „Giminės“, M. Petrausko operą „Birutė“, A. Spadavekijos operą „Mirandolina“, K. Porterio miuziklą „Bučiuok mane, Keit“, A. Račiūno operos „Marytė“ televizijos variantą, įrašė televiziją, kino filmų ir spektaklių muzikos. 

Su orkestru dainavo Rimantas Siparis, Romanas Marijošius, Virgilijus Noreika, Vaclovas Daunoras, Eduardas Kaniava, Irena Milkevičiūtė, Nijolė Ambrazaitytė, Ona Valiukevičiūtė, Aldona Stasiulevičiūtė, Stasys Povilaitis, Viktoras Malinauskas, Edgaras Montvidas, Neda Malūnavičiūtė ir kiti.

Orkestrui kūrinių sukūrė Eduardas Balsys, Benjaminas Gorbulskis, Feliksas Bajoras, Algimantas Raudonikis, Mikas Vaitkevičius, Vygandas Telksnys, Mikalojus Novikas, Teisutis Makačinas, Viačeslavas Ganelinas, Gintautas Abarius, Laimis Vilkončius, Jaroslavas Cechanovičius, Tomas Leiburas ir kiti kompozitoriai.

## Vadovai
* Jonas Vadauskas – 1958–1961 m., 1965–1969 m.
* Rimvydas Racevičius – 1961–1965 m.
* Aloyzas Končius – 1969–1985 m.
* Tauras Adomavičius – 1985–1991 m.
* Jaroslavas Cechanovičius – 1991–2008 m.
* dirigentas Tomas Leiburas – 1993–2008 m.

## Šaltiniai
Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos vaikų choras

**Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos vaikų choras** – Lietuvos lygių balsų choras, steigėjas – Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija.

## Veikla
Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos vaikų choras įkurtas 1979 m. rudenį A. Girdzijausko iniciatyva. Chorą sudaro 5 savarankiškos grupės: pirmokų, antrokų, jaunučių, pagrindinė (koncertinė), jaunimo. Dainuoja 7–30 m. Vilniaus moksleiviai bei studentai – daugiau kaip 250 dainininkų. (2012 m.).

Pagrindinė veikla – koncertai ir įrašai radijo muzikos fondams. Repertuarą sudaro lietuvių ir užsienio klasikų, šiuolaikinių kompozitorių kūriniai, liaudies dainos. Gastroliavo Vokietijoje, Lenkijoje, Latvijoje, Prancūzijoje, Belgijoje, Slovėnijoje, Olandijoje, Vengrijoje, Šveicarijoje, Slovakijoje, Japonijoje, JAV, Kanadoje, Rusijoje. Choras tapo laureatu daugelyje tarptautinių konkursų ir festivalių.

Per keletą metų kolektyvą pirmasis vadovas Arvydas Girdzijauskas išaugino į pavyzdinę choro studiją, kurią lankė iki 200 sostinės mokyklų moksleivių. Pagrindinis choro uždavinys yra turtinti radijo ir televizijos fonoteką naujais ir vertingais kūriniais, koncertuoti. Choro veikla yra plati ir įvairi – rengia viešus koncertus, dalyvauja Dainų šventėse ir konkursuose, naujų kūrinių perklausose, kituose kultūros renginiuose. Kasmet choras surengia daugybę viešų koncertų, į magnetofono juostą įrašo naujų kūrinių. Choras sukaupė didelį ir turiningą repertuarą. 1985 m. respublikinės dainų šventės konkurse pelnė geriausio vaikų choro vardą, o 1987 m. respublikinės moksleivių dainų šventės konkurse – pirmąją vietą. Choras parengtas 1990 m. Lietuvos tautinei dainų šventei Vilniuje, gerai pasirodė tarptautiniame chorų festivalyje Belgijoje ir 1992 m. Vengrijoje (Debrecenas). 1990 m. chorui suteiktas nusipelniusio kolektyvo vardas. Nuo 2010 m. choras vadinasi Vilniaus kultūros centro LRT vaikų choras.

## Įvertinimas
* 1989 m. Nerpeltas, Belgija – I vieta
* 1992 m. Debrecenas – II vieta
* 1994 m. Tokijas – III vieta
* 1997 m. Celjė, Slovėnija – II vieta ir sidabro medalis
* 1997 m. Lietuvos moksleivių dainų šventės chorų konkursas – absoliučiai geriausio kolektyvo vardas
* 2004 m. Lietuvos vaikų ir jaunimo chorų festivalis konkursas „Mes – Lietuvos vaikai“ – I vieta
* 2006 m. Lietuvos liaudies kultūros centro „Aukso paukštė“
* 2010 m. festivalis „Hajnowka 2010“, Lenkija – I vieta vaikų chorų kategorijoje
* 2011 m. XXX tarptautinis ortodoksų cerkvinės muzikos festivalis „Hajnowka 2011“, Lenkija – II vieta

## Meno vadovai ir vyr. dirigentai
* Arvydas Girdzijauskas – 1979–1992 m.
* Regina Maleckaitė – nuo 1992 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vilniaus kultūros centro LRT vaikų choro svetainė
Lietuvos nacionalinis simfoninis orkestras

**Lietuvos nacionalinis simfoninis orkestras** – Lietuvos nacionalinės filharmonijos kolektyvas. Koncertų salė - Lietuvos nacionalinė filharmonija, Vilnius.

## Istorija
Įkurtas 1940 m. spalio mėn. Vilniuje B. Dvariono iniciatyva. Pirmasis koncertas įvyko 1940 m. gruodžio 26 d. 1942–1944 m. orkestras griežė Vilniaus operos trupės spektakliuose, koncertavo. 1945–1958 m. orkestras priklausė Lietuvos TSR radijo komitetui.

Repertuarą sudaro klasikinė, romantinė ir šiuolaikinė muzika. Pirmasis atliko daugiau kaip 100 lietuvių kompozitorių kūrinių, daugelį jų įrašė radijuje, į plokšteles. Dalyvavo tarptautiniuose muzikos festivaliuose, gastroliavo Europos šalyse, Japonijoje, Pietų Korėjoje. Su orkestru koncertavo žymūs pasaulio ir Lietuvos solistai: dainininkai Elena Čiudakova, Valentinas Adamkevičius, Virgilijus Noreika, Irena Milkevičiūtė, Gražina Apanavičiūtė, Violeta Urmanavičiūtė, Regina Maciūtė, Sergejus Larinas, Vaclovas Daunoras, Vladimiras Prudnikovas, Irina Archipova, Algirdas Janutas, pianistai Stasys Vainiūnas, B. Dvarionas, Aldona Dvarionaitė, Petras Geniušas, Mūza Rubackytė, Birutė Vainiūnaitė, Emilis Gilelsas, Dmitrijus Baškirovas, Danielis Polakas, Lazaris Bermanas, smuikininkai Aleksandras Livontas, Raimundas Katilius, Vilhelmas Čepinskis, Leonidas Koganas, Vladimiras Spivakovas, Gidonas Kremeris, Julianas Rachlinas, Viktoras Tretjakovas, altininkas Jurijus Bašmetas, violončelininkai Mstislavas Rostropovičius, Daniilas Šafranas, Davidas Geringas, Njumanas Gutmanas, Aleksandras Rudinas ir kiti.

Orkestrui dirigavo: Saulius Sondeckis, Jonas Aleksa, Konradas Kaveckas, Vladimiras Fedosejevas, Mstislavas Rostropovičius, Kurtas Masuras, Justus Francas, Cyrilas Dyderichas, Neme Jarvis, Kristofas Speringas, Kšištofas Pendereckisir kiti. Orkestras nuolat koncertuoja su Kauno valstybiniu choru.

## Meno vadovai
* Balys Dvarionas – 1940-1941 m. ir 1958-1964 m.
* Juozas Domarkas – 1964-2015 m.
* Modestas Pitrėnas – nuo 2015 m.

## Dirigentai
* Balys Dvarionas – 1940–1941 m. ir 1958–1964 m. 
* Abelis Klenickis – 1944-1945 m. ir 1958-1963 m.
* Margarita Dvarionaitė – 1961-1993 m.
* Juozas Domarkas – nuo 1964 m.
* Robertas Šervenikas – nuo 2000 m.
* Modestas Pitrėnas – nuo 2004 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus
Manuilas I Megas Komninas

**Manuilas I Megas Komninas** (, *Manouēl I Megas Komnēnos*, g. 1218 m. – m. 1263 m. kovas Trapezundas) – Komninų dinastijos ketvirtasis Trapezundo imperatorius, valdė 1238 – 1263 m.

Manuilas I buvo Trapezundo imperatoriaus Aleksijaus I jauniausias sūnus.

1243 m. Rumo sultonatui ir jo sąjungininkams pralaimėjus Kiose Dage mūšyje (), Manuilo I imperija iš seldžiukų vasalo tapo Persijos mongolų vasalu.

Apie 1250 – 1260 m. Manuilas I netoli Trapezundo pastatė Šv. Sofijos soborą ir vienuolyną.

1258 m. Chulaguchanui užėmus Bagdadą buvo atstatytas prekybos kelias iš Armėnijos ir Eufrato aukštupio lygumos į Erzurumą, o toliau per Zigano perėją () į Trapezundą. Šis prekybos kelias leido suklestėti Trapezundui. Šilko kelio prekės keliavo ne Viduržemio jūros, o Juodosios jūros link. Manuilo I kaldintos bronzinės ir sidabrinės monetos buvo naudojamos ne tik imperijos viduje, bet ir aplinkinėse šalyse, ypač Gruzijoje.

Manuilas I mirė 1263 m. kovą ir sostą paveldėjo jo vyriausias sūnus Andronikas II Megas Komninas.

## Manuilo I šeima
Manuilas I buvo vedęs tris kartus:
* Pirmoji žmona nuo 1235 m. Ana Ksilaloja (? – 1253 m.), Trapezundo didikė
** **[[Andronikas II Megas Komninas]]** (1236 – 1266 m.), Trapezundo imperatorius
* Antroji žmona 1242–1245 m. Rusudan iš Gruzijos (1223 m. gegužė – 1253 m.), Gruzijos karaliaus Dovydo VI dukra
** **[[Teodora Megalė Komnina]]** (apie 1253 – 1285 m.), Trapezundo imperatorė
* Trečioji žmona po 1253 m. Irena Syrikaina, Trapezundo didikė
** **[[Jurgis Megas Komninas]]** (1255 – 1284 m.), Trapezundo imperatorius
** *dukra* (apie 1258/59 – po 1280 m.), 1273 m. ištekėjo už Gruzijos karaliaus Demetrijaus II
** *dukra* (apie 1260/61 – po 1289 m.), ištekėjo už Gruzijos didiko
** **[[Jonas II Megas Komninas]]** (1262 – 1297 m. rugpjūčio 16 d.), Trapezundo imperatorius

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rytų literatūra, Trapezundo kronika 
* Lotynų ir graikų dokumentai apie Trapezundą
Ensiferum

**Ensiferum** – Suomijos herojinio folklorinio metalo grupė. Įkurta 1995 m. ir per ta laiką yra išleidusi 5 albumus. Pavadinimas *ensferum* lotynų kalba reiškia „kalavijuotis, laikantis kalaviją“. Grupės dainų tematika – karo žygiai, istorija, fantastika, likimas. Remiamasi suomių epu Kalevala, skandinavų sagomis. Šaižūs vokalai derinami su pakiliais, o įprastinė sunkiojo metalo muzika – su folkloriniais ritmais.

## Nariai

* Petri Lindroos&nbsp;– šaižus vokalas, gitara (2004–)
* Markus Toivonen&nbsp;– gitara, „švarus“ ir pritariantis vokalas (1995–)
* Sami Hinkka&nbsp;– bosai, „švarus“ ir pritariantis vokalas (2004–)
* Janne Parviainen&nbsp;– būgnai (2005–)
* Emmi Silvennoinen&nbsp;– klavišiniai, pritariantis vokalas (2007–)

## Diskografija
* *[[Ensiferum (albumas)|Ensiferum]]* (2001 m.)
* *[[Iron (Ensiferum)|Iron]]* (2004 m.)
* *[[Dragonheads]]* (EP, 2006 m.)
* *[[Victory Songs]]* (2007 m.)
* *[[From Afar]]* (2009 m.)
* *[[Unsung Heroes]]* (2012 m.)
* *[[One Man Army]]* (2015 m.)
* *[[Two Paths]]* (2017 m.)
* *[[Thalassic]]* (2020 m.)
* *[[Winter Storm]]* (2024 m.)

## Nuorodos
* 
* Ensiferum dainų eilės
Plastūnai

**Plastūnai** (, ) – pėsčiųjų kazokų dalinių kareiviai.

Į plastūnų dalinius rinkdavo gerus šaulius, ištvermingus karius, galinčius veikti labai sunkiomis sąlygomis.
Pirmieji plastūnai XIX a. sudarė Juodosios jūros kazokų kariuomenės žvalgų ir sargybos dalinius, o vėliau – Kubanės kazokų kariuomenėje. Pėsčiųjų kazokų daliniai buvo sukurti Rusijos Kaukazo karų metu (1763? – 1864), kur jie turėjo ginti vadinamąją Kubanės liniją nuo priešo antpuolių. Pėsčiųjų žvalgų, avangardo karių ir pasalų meistrų tradicija, siejama su terminu *plastūnai*, siekia Zaporožės Sečės laikus.

Su plastūnų pavadinimu siejamas rusiškas terminas *ползти по-пластунски* 'šliaužti plastūniškai', reiškiantis šliaužimo būdą, kai šliaužiama visu kūnu prisiplojus prie žemės.

Vėliau *plastūnais* imta vadinti bet kokius kazokų pėstininkų dalinius. Rusijos imperijos kariuomenėje buvo ištisi plastūnų pulkai. Paprastai kazokai į kariuomenę eidavo su savo žirgais, balnais ir susijusia įranga, kuriuos pirkdavo už asmeninius pinigus. Tuo tarpu plastūnų tarnyba buvo pigesnė, nes nereikėjo arklių, tiko skurdesniems kazokams. Tačiau plastūnų daliniai nebuvo populiarūs, nes kazokų išdidumą labiau tenkino tarnyba kavalerijoje.
 
Terminas *plastūnai* vėl imtas naudoti Raudonojoje Armijoje per Antrąjį pasaulinį karą, juo pavadinti keletas kazokų pulkų ir batalionų. Buvo vienintelė plastūnų divizija (9-oji Krasnodaro plastūnų šaulių divizija). Vokiečių kareiviai šios divizijos kareivius vadino „Stalino galvažudžiais“.
Plastūnų padalinių buvo vermachto pusėje besikovusių kazokų daliniuose.
Spirurida

***Spirurida*** – Secernentea klasės apvaliųjų kirmėlių būrys. Kaip ir kiti nematodai, neturi nei kraujotakos, nei kvėpavimo sistemų.

Kai kurios būriui priklausančios kirmėlės, pvz., Gongylonema gentis, žmogui gali sukelti odos ligas.

## Sistematika

*Spirurida* dažniausiai skirstomi į 10 antšeimių, nors dėl sistematikos ginčų vis dar kyla:
* Acuarioidea
* Aproctoidea
* Diplotriaenoidea
* Filarioidea
* Gnathostomatoidea
* Habronematoidea
* Physalopteroidea
* Rictularioidea
* Spiruroidea
* Thelazioidea

## Šaltiniai
* NCBI
Pilėnai (Ceklis)

**Pilėnai** (**Pilėnė**) – kuršių pilis, vienas iš Ceklio žemės apygardų centrų. Minima 1253 m. Kuršo dalybų akte kaip *Pilene* (*Pylene, Pilenen*).

Pilies vieta tiksliau nelokalizuota. Mortensenai jos pavadinimą tapatino su Peleniais (prie Alsėdžių), W. Eckertas – su Pieliais (prie Eigirdžių), tačiau kiti tyrinėtojai šių nuomonių nepalaikė. Manoma, kad ji turėjo stovėti maždaug ties Ventos ir Luobos vidurupiais.

## Nuorodos
* Ceklis 1253 metais: istorinė – archeologinė analizė
Morijos festivalis

**Morijos festivalis** – kasmetinis muzikos ir menų festivalis, kuris vyksta Lesoto Morijos mieste, Maseru rajone. Šis renginys susilaukia didelės sėkmės, nes jį remia Morijos muziejus, karališkoji šeima bei šalies vyriausybė.

Pirmą kartą festivalis buvo surengtas 1999 m. spalio pradžioje. Pats festivalis susideda iš dviejų dalių, o didžiausio dėmesio susilaukia gyvas vietinių kolektyvų pasirodymas. Tai būna reta proga vienoje vietoje pamatyti daugumą vietinių džiazo, vokalinės ir tradicinės muzikos atstovų.

## Nuorodos
* Oficiali festivalio svetainė
Velskas

**Velskas** () – miestas šiaurės vakarų Rusijoje, Archangelsko srities pietuose, 545 km į pietus nuo Archangelsko, prie Velės ir Vagos santakos; rajono centras. 26,3 tūkst. gyventojų (2005). Geležinkelio stotis (ruožas Maskva–Vorkuta), eina magistralė Maskva–Archangelskas. Išvystyta medienos, asfalto, betono, mėsos, pieno, duonos, gėrimo pramonė, išgaunamas artezinis vanduo. Yra kraštotyros muziejus, kultūros namai.

## Istorija

Velskas minimas nuo 1137 metų, 1397 m. minimas kaip valsčius. 1462 m. atiteko Maskvos valstybei. 1780 m. gavo miesto teises, garsėjo deguto gamyba (deguto statinė pavaizduota miesto herbe), XIX a. tapo linininkystės ir medienos apdirbimo centru. XIX a. pabaigoje į miestą imta tremti valdžiai politiškai nepalankius žmones.
Eglė (reikšmės)

**Eglė** gali reiškti:

* eglė – spygliuočių medžių gentis;
* Eglė – moteriškas vardas;
* Eglė – Klaipėdos miesto dalis;
* Eglės – senovės graikų mitiniai personažai;
* Eglė – upelis Kupiškio rajone;
* Eglė – lietuvių pasakos Eglė žalčių karalienė pagrindinė veikėja.
Significant Other

***Significant Other*** - antrasis Jungtinių Amerikos Valstijų nu metal grupės *[[Limp Bizkit]]* studijinis albumas, išleistas „Interscope Records“ įrašų kompanijos 1999 m. birželio 22 d. Iš albumo buvo išleisti keturi singlai „Nookie“, „Rearranged“, „N 2 Gether Now“ ir „Break Stuff“.

## Albumo informacija

„N 2 Gether Now“ yra įrašytas kartu su Method Man, „Nobody Like You“ galime išgirsti grupės *[[Korn]]* nario Jonathan Davis ir grupės *[[Stone Temple Pilots]]* nario Scott Weiland vokalus. Demo dainos „Don't Go Off Wandering“ kasetėje galima išgirsti *[[System of a Down]]* grupės nario Serj Tankian vokalus. Tačiau ši daina nepakliuvo į albumą, kadangi Fred Durst konfliktavo su grupe *[[Taproot]]*, ir ši grupė tą pačią vadybininkų komandą kaip *Velvet Hammer* ir *[[System of a Down]]*. „No Sex“ taip pat galime išgirsti grupės *[[Staind]]* narį Aaron Lewis.

Dauguma dainų yra apie Fred Durst ir jo merginos išsiskyrimą. *Significant Other* buvo cenzūruota dėl nešvankybių ir smurto, ne kaip debiutinis albumas „*[[Three Dollar Bill, Yall$]]*“, kuris nebuvo cenzūruotas. Daina „Show Me What You Got“ buvo sugrota per animacinį TV serialą „*[[Simpsonai]]*“ (Epizodas „*It's a Mad, Mad, Mad, Mad Marge*“).

## Albumo priėmimas
„*Significant Other*“ debiutavo #1 *Billboard 200* topo vietoje. Per pirmąją savaitę buvo parduota daugiau nei 834 000 albumo kopijų. O dabar šis albumas išviso parduotas 16 milijonų tiražu. Albumas žinomas kaip vienas iš grupės daugiau hiphopo albumų. Albumas susilaukė teigimų atsiliepimų iš muzikos kritikų. 

## Albumo dainos

## Neišleistos dainos
# „Hell of A Band“ - 2:08
# „Don't Remember“ (kartu su Serj Tankian) - 5:52
# „Instrumental“ - 3:59
# „Turn Me Loose“ (kartu su Eminem) - 5:03
# „Prop The DJ“ - 0:42

## Personalas
Limp Bizkit: 
** Fred Durst – vokalas
** Sam Rivers – bosistas 
** John Otto – būgnininko 
** DJ Lethal – pavyzdžiai, klavišiniai, programavimas, garso dizainas 
** Wes Borland – gitaros

Papildomas personalas: 
* Method Man
* Les Claypool
* Matt Pinfield
* Anita Durst
* Mathematics
* Scott Borland 
* Jonathan Davis
* Aaron Lewis 

Prodiuseriai: 
* Limp Bizkit 
* Scott Weiland 
* Terry Date
* DJ Premier

## Charts

### Singlų vietos topuose

## Šaltiniai
Žvelgaitis

**Žvelgaitis** (; m. 1205 m.) – lietuvių kunigaikštis, žuvęs 1205 m. Ruopažių mūšyje. Jis yra pirmasis žinomas lietuvių kunigaikštis, minimas patikimuose šaltiniuose. Apie jo žygį ir mirtį rašoma Henriko Latvio kronikoje. Joje Žvelgaitis vadinamas „turtingu ir galingu“, tačiau jis nebuvęs vyriausias kunigaikštis, o kito nežinomo kunigaikščio kariuomenės vadas.

1205 m. Žvelgaitis su dviejų tūkstančių raitelių kariuomene patraukė iš Lietuvos į šiaurę, per Rygą link Estijos. Jiems žygiuojant pro Rygą, kurioje rezidavo vyskupas ir buvo įsikūręs Kalavijuočių ordinas, Žvelgaitis su savo žymesniais kariauninkais buvo priimtas miestiečių. Gyręsis, kad grįždamas sugriausiąs Rygos miestą. Lietuviams pasitraukus, žiemgalių kunigaikštis Viesturas įtikino rygiečius ir kalavijuočius surengti pasalą iš dabartinės Estijos teritorijos su belaisviais grįžtantiems lietuviams. Viduržiemį grįžtančią armiją su karo grobiu ir vergais estais užpuolė jungtinės kalavijuočių ir Viesturo vadovaujamų žiemgalių pajėgos. Kautynėse prie Ruopažių (apie 35 km į rytus nuo Rygos) Žvelgaitį, sėdintį rogėse, ietimi nudūrė Rygos vyskupo tarnas Teodorikas Šilingas, o žiemgaliai, nukirtę jo galvą, išsivežė į Žiemgalą. Taip pat žuvo ~1200 lietuvių karių, išžudyti ir vergai. Pasakojama, kad nesulaukusios sugrįžtant karių iš skausmo nusižudė 50 jų moterų.

XIX a. istorikas Simonas Daukantas Žvelgaitį nepagrįstai laikė Jelgavos ir Žagarės kunigaikščiu; dėl to XX a. pirmoje pusėje Žagarės piliakalniams prigijo Žvelgaičio kalno pavadinimas, o gretimas kaimas per žemės reformą pavadintas Žvelgaičiais.

## Šaltiniai
Viesturas

**Viesturas** arba **Vestardas** – vienas pagrindinių žiemgalių lyderių XIII a., dažnai vadinamas Žiemgalos karaliumi. Jo sostinė buvo Tervetė. Jis bendradarbiavo su kalavijuočiais kovoje prieš lietuvius, kurie kelis kartus buvo užpuolę Žiemgalą. 1205 m. jungtinės žiemgalių ir kalavijuočių pajėgos nugalėjo lietuvius, nukovė jų kunigaikštį Žvelgaitį.

Tačiau vėliau ordinas sulaužė taiką su žiemgaliais ir puolė Mežuotnės pilį. Viesturas sudarė sąjungą su žemaičiais ir kovojo prieš kalavijuočius. Kunigaikštis mirė 1230 m. tačiau žiemgaliai priešinosi ordinui iki pat XIV a.
Masatlanas

**Masatlanas** () – miestas vakarų Meksikoje, Sinaloa valstijoje, Ramiojo vandenyno pakrantėje.

## Istorija

Miesto pavadinimas kilo iš nahuatlių kalbos ir reiškia „elnio vieta“. Iki XIX a. Masatlanas buvo mažas indėnų žvejų kaimelis. 

1829 m. įkurtas prekybinis uostas, sąlygojęs gyvenvietės augimą.

## Sportas
* Mazatlán FC – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje;
* Masatlano stadionas, talpinantis 25 tūkst. žiūrovų.

## Ekonomika
Mastlanas – svarbiausias prekybinis Meksikos jūrų uostas. Iš jo taip pat vyksta keltų reisai į La Pasą Žemutinėje Pietų Kalifornijoje. Miestą aptarnauja General Rafael Buelna tarptautinis oro uostas, iš kurio vyksta reisai į Meksikos, JAV, Kanados, Jungtinės Karalystės miestus. Palei Masatlaną eina Panamerikos plentas. Drėkinamosios žemdirbystės regiono centras. Naftos perdirbimo, medvilnės, maisto pramonė. Svarbus turistinis centras. Veikia keleto universitetų filialai.

## Šaltiniai
Lesoto centrinis bankas

**Centrinis Lesoto bankas** – pagrindinis Lesoto bankas, kuris įsikūręs šalies sostinėje Maseru. Šiuo metu bankui vadovauja daktaras M. Senaoana.

Bankas buvo įkurtas 1978 m. Bankas priklauso šalies vyriausybei, kuri 1982 m. jam davė Centrinio Lesoto banko vardą.

## Nuorodos
* Centrinio Lesoto banko svetainė