Viktoras Galvanauskas

**Viktoras Galvanauskas** (, gimęs kaip , 1912 m. rugpjūčio 26 d. – 1993 m. birželio 10 d.) – Vilniaus Ypatingojo būrio prie vokiečių saugumo policijos ir saugumo tarnybos (SD) narys, tarnavęs būrio eiliniu nuo 1941 m. iki 1944 m.

Kaip Ypatingojo būrio narys, V. Galvanauskas įvykdė masines žydų ir kitų tautybių Lietuvos gyventojų žudynes Paneriuose ir kitose Lietuvos vietovėse, daugiausia Vilniaus krašte. 1944 m. su Ypatingojo būrio nariais pasitraukė į nacistinę Vokietiją. Po Antrojo pasaulinio karo slapstėsi Lenkijoje, kur tuo metu buvo žinomas nauju Vitoldo Gilvinskio vardu (Witold Gilwiński).

1975 m. dėl įtariamų nusikaltimų, įvykdytų dalyvaujant Ypatingojo būrio veikloje, V. Galvanauskas buvo suimtas Olštyneke, Lenkijos Olštyno vaivadijoje. Teisminio proceso metu prisipažino dalyvavęs Ypatingojo būrio veikloje ir asmeniškai sušaudęs 300 žydų tautybės asmenų Panerių žudynėse. 1977 m. birželį Olštyno vaivadijos teismas V. Galvanauską nuteisė 25 metų laisvės atėmimo bausme. Po prokuroro protesto byla perimta ir persvarstyta Lenkijos Aukščiausiojo Teismo. Jis pakeitė ankstesnį Olštyno vaivadijos teismo nuosprendį ir nuteisė V. Galvanauską mirties bausme. Vis dėlto galutiniu sprendimu mirties bausmė buvo pakeista į 25 metų laisvės atėmimą.

## Biografija

V. Galvanauskas gimė 1912 m. rugpjūčio 8 d. Čižiūnų kaime netoli Valkininkų.

Atvyko gyventi į Vilnių, kur mokėsi šaltkalvio ir mechaniko amato. Dirbo Vilniaus metalo gamykloje. Nuo 1933 m. iki 1936 m. tarnavo 33–iame pėstininkų pulke, dislokuotame Lomžoje. Pulke jam suteiktas kapralo laipsnis. Lomžoje buvo įtariamas darbu Lietuvos žvalgybai, dėl to dezertyravo.

1938 m. atvyko į Kauną aplankyti brolio, tuo metu gyvenusio Lietuvoje. Nusprendė apsigyventi ir įsidarbinti Kaune. 1938 m. lapkričio 9 d. V. Galvanauskui, iki tol žinomam kaip V. Gilvanovskis (ar Gilvinskis), buvo išduoti dokumentai, kuriuose jo tautybė nurodyta kaip lietuvis. Pasak V. Galvanausko, jis, norėdamas gauti leidimą gyventi Kaune, prisistatė į 7–ąją policijos nuovadą, buvusią netoli Kauno oro uosto. Ten jam buvo išduota laikina asmens tapatybės kortelė su nuotrauka. Joje jo lenkiškas vardas buvo sulietuvintas ir įrašytas kaip “Viktoras Galvanauskas”. Vėliau vykusio teisminio proceso metu V. Galvanauskas nurodė, kad savęs lietuviu nelaikė, nes buvo lenkas.

### Ypatingasis būrys

1940 m. V. Galvanauskas persikėlė gyventi į Vilnių. Neradęs darbo, išvyko gyventį į tėvų ūkį. 1941 m. grįžo į Vilnių ir pažįstamų paskatintas nusprendė įstoti į Ypatingąjį būrį. Pasak V. Galvanausko, į būrį jis įstojo neradęs darbo mieste. Žinoma, kad įstojimas į būrį įvyko 1941 m. liepos pabaigoje arba rugpjūčio pradžioje. Dalyvavo šio būrio veikloje iki 1944 m. Kaip Ypatingojo būrio narys, įvykdė masinius žydų tautybės žmonių sušaudymus Paneriuose ir kitose Vilniaus krašto vietovėse. Vilniuje gyveno Didžiojoje g. 18–8.

1944 m. vasarą kartu su Ypatinguoju būriu pasitraukė į Kauną. Tikėtina, kad 1944 m. liepą dalyvavo IX forto kalinių sušaudyme. Iš Kauno su Ypatinguoju būriu pasitraukė į Vokietiją. Atvykęs į Štuthofo koncentracijos stovyklą vykdė įkalintųjų konvojavimus.

Po Antrojo pasaulinio karo V. Galvanauskas savo vardą pakeitė iš Viktoro į Vitoldą (Witold). Iš pradžių slapstėsi netoli Ščecino ir Krosno Odžansko, kur prisistatinėjo išsiųstuoju į priverstinius darbus, grįžtančiu iš Vokietijos. 1950 m. apsigyveno Olštyneke ir vedė antrą kartą.

Lenkijos teisėtvarkos institucijos turėjo įtarimų, kad po karo V. Galvanauskas slapstėsi Lenkijoje. Buvusių suimtų Ypatingojo būrio narių pasakojimais, jie išsiskyrė su juo Ustkoje. 1949 m. Gdanske V. Galvanauskas buvo paskelbtas mirusiu. Šį prašymą pateikė jo pirmoji žmona, kuri 1946 m. ​​repatrijavo iš Lietuvos TSR į Lenkiją ir, negavusi iš jo jokių žinių, nusprendė paskelbti jį mirusiu.

### Areštas ir teisminis procesas

1975 m. rugpjūtį Lenkijos teisėtvarkos pareigūnai areštavo V. Galvanauską Olštyneke.

1977 m. gegužės 11 d. Olštyno vaivadijos teisme prasidėjo teisminis V. Galvanausko–Gilvinskio bylos procesas. V. Galvanauskui pateikti kaltinimai dėl jo kaip Ypatingojo būrio nario dalyvavimo Panerių žudynėse. Prokuroras Česlovas Reutas (Czesław Reutt) reikalavo mirties bausmės kaltinamajam. Advokatai Evaristas Grigielis (Ewaryst Grygiel) ir Stefanas Gonsiorovskis (Stefan Gąsiorowski) pateikė lengvinančias aplinkybes, iš kurių svarbiausia – V. Galvanausko teigiama reputacija Olštyneko bendruomenėje.

Teisme parodymus davė buvę Ypatingojo būrio nariai: į Olštyną liudyti iš Lietuvos vyko Justas Martišius, Vladas Korsakas, Stasys Zalepūgas. Taip pat Otilija Miliauskienė, dirbusi būrio valgykloje. Teisme naudoti žurnalisto Panerių gyventojo Kazimiero Sakovičiaus užrašai, kuriuose buvo užfiksuota Panerių žudynių eiga.

Parodymuose V. Galvanauskas nurodė, kad iš pradžių nežinojo tikslios Ypatingojo būrio užduoties. Vėliau suprato, kad “Vilniaus zonderkomandą hitlerininkai sukūrė žmonių šaudymui, todėl visi jo nariai šaudė. Esesininkai mums sakė, jo tai “Europos išgelbėjimo misija”. V. Galvanauskas savo parodymuose patikslino sušaudymų organizavimą: „Šaudėme iš užpakalio, taikėme į galvas. Dažniausiai iš 5 metrų atstumo. Buvo toks nurodymas, kad tas, kas buvo su vaiku, turėdavo stoti veidu į mus. Tada vienas šaudė į suaugusį, o kitas – į vaiką… Niekada mums nesakė, už ką juos reikia šaudyti, niekada nebuvo skaitomi mirties nuosprendžiai”. Taip pat įvardijo kitus Ypatingojo būrio narius: vadą Balį Norvaišą, V. Kliuką, L. Pažūsį, V. Dervojedaitį, R. Urboną, A. Kuršį, D. Golcą.

Pirmininkaujantis teisėjas Kazimiežas Jažonbeko (Kazimierz Jarząbek) 1977 m. birželio 3 d. paskelbė teismo nuosprendį: V. Galvanauskas pripažintas kaltu dėl jam pateiktų kaltinimų ir nuteistas 25 metų laisvės atėmimo bausme su 10 metų pilietinių teisių atėmimu. Visą laisvės atėmimo bausmę atliko Barčevo kalėjime.

1992 m. V. Galvanauskas baigė laisvės atėmimo bausmę. Būdamas aštuoniasdešimties metų, paleistas į laisvę. Apsigyveno socialinės prieglaudos įstaigoje Olštyneke. Mirė 1993 m. birželio 10 d. Palaidotas Olštyneko savivaldybės kapinėse.

## Išnašos

## Bibliografija
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*