open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skriaudžių pagrindinė mokykla

**Prienų rajono Skriaudžių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Prienų raj. Skriaudžiuose, Jaunimo g. 5A, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190197819. Steigėjas Prienų rajono savivaldybės taryba. Filialas: Prienų rajono Skriaudžių pagrindinės mokyklos pagrindinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Skriaudžiuose 1890 m. įkurta daraktorinė mokykla. Pirmasis daraktorius buvo Vincas Žukauskas. Mokiniai rašė lentelėse. Pamokų laikas buvo nenormuotas. Su kiekvienu mokiniu daraktorius dirbdavo individualiai. Jo mokymo tikslas buvo išmokyti rašyti ir skaityti lietuviškai bei rusiškai. Daraktorinė mokykla veikė iki 1908 m.

1912 m. Skriaudžiuose įsikūrė pradinė mokykla. Mokyklos patalpos buvo parapijos name prie bažnyčios, špitolėje. 1913 m. mokykla perkelta į Litvinsko, dabartinę Kudirkienės sodybą. 1915 m. mokykla buvo perkelta į Lekecko namą. Prieš pirmąjį pasaulinį karą pradėtas statyti naujas didelis medinis namas, bet praėjus frontui, atgal sugrįžę  gyventojai mokyklos neberado, ji buvo sugriauta. Pirmas mokytojas Skriaudžių mokykloje buvo Vyšniauskas. Čia jis pradėjo dirbti baigęs Veiverių mokytojų seminariją. Jis dirbo trejus metus, po jo dirbo Kaunas, Blažaitis, Tamulis.

1918 m. mokykla nukelta į Bundziškių kaimą pas Gegužinską, nes Skriaudžiuose po karo tinkamų patalpų mokyklai nebuvo. Į Skriaudžių mokyklą buvo paskirta nauja mokytoja Liuba Ambrazevičiūtė. 1922 m. mokykla vėl atkelta į Skriaudžius pas Kudirką, dirbo mokytoja Kairaitienė. 1923 m., mokykloje pradėjus dirbti Senkams, nupirktas 2 ha Lekecko ūkelis su gyvenamuoju namu. „Lekeckynėje“ mokėsi vienas komplektas, dirbo mokytojas Senkus, o pas Paškevičių – antras komplektas, mokytojavo Senkuvienė. Kiekviename komplekte buvo 30-40 mokinių. Vidutinis mokinių amžius pradinėje mokykloje buvo 10-16 metų.

1941–1944 m. vokiečių okupacijos metais Skriaudžiuose dirbo mokytojai Šalnai, dviejuose komplektuose mokėsi po 20 mokinių, daugiausia valstiečių vaikai. 1946 m. atidarytas trečias komplektas, klasė įsikūrė buvusioje šaulių salėje. 1948 m. atidarytas ketvirtas komplektas. Trūko patalpų, todėl antra klasė mokėsi antroje pamainoje.

1949–1950 m., įvedus privalomą septynmetį mokymą, Skriaudžių pradinė mokykla reorganizuota į septynmetę mokyklą, mokyklai atiduotos klebonijos patalpos. 1952 m. šaulių salėje įsikūrė mokyklos bendrabučio valgykla ir mokomosios dirbtuvės. 1960 m. įvestas privalomas aštuonmetis mokymas. 1964 m. Skriaudžiuose pradėtas statyti mokyklos priestatas. Skriaudžių pagrindinės mokyklos ikimokyklinio ugdymo skyrius (1981–2005 m. Skriaudžių vaikų darželis) – vienintelis Veiverių seniūnijoje.

## Direktoriai
* 1951 m. Kazimieras Orlauskas;
* 1971 m. Albina Rinkauskienė;
* 1987 m. Ona Plioplienė;
* 2004 m. Renata Liagienė.

## Mokiniai

Mokykla išleido 22 laidas.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Šilavoto pagrindinė mokykla

**Prienų rajono Šilavoto pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilavote (Prienų raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190198344. Steigėjas Prienų rajono savivaldybės taryba. Filialas: Prienų rajono Šilavoto pagrindinės mokyklos Jiestrakio pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
1902 m. Švenčiausios Jėzaus Širdies bažnyčios klebonijoje kunigas Antanas Radušis kaimo vaikams įsteigė pradžios mokyklą. 1919–1920 m. mokykloje žiemomis mokydavosi 65 vaikai. 1959–1979 m. veikė vidurinė, 1979–1986 m. aštuonmetė, nuo 1986 m. pagrindinė mokykla.

2002 m. joje mokėsi 136 mokiniai, dirbo 19 mokytojų.

## Direktoriai
* Valentina Radzevičienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Užuguosčio pagrindinė mokykla

**Prienų rajono Užuguosčio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Užuguostyje (Prienų raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190192658. Steigėjas Prienų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Iki 2004 m. veikė Užuguosčio vidurinė mokykla, 2004–2008 m. – Užuguosčio pagrindinė mokykla. 2008 m. uždaryta.

## Direktoriai
* Antanas Krūvelis
* Danguolė Kederienė
* Vilius Žiūkas

## Išnašos
Želkūnų pagrindinė mokykla

**Prienų rajono Želkūnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vyšniūnuose (Prienų raj.), Liepų g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190200642. Steigėjas Prienų rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2013 m. mokykla likviduota.

## Istorija
1930 m. įsteigta Gripiškių pradžios mokykla, nuo 1951 m. septynmetė mokykla.

1962 m. Želkūnuose pastatyta aštuonmetė mokykla. 1970 m. išasfaltuotas takas į mokyklą ir aikštelė prie mokyklos fasado. 1972 m. mokykloje atliktas kapitalinis remontas, įvestas centrinis šildymas, pradėta kurti kabinetinė sistema. 1977 m. įrengtas naujas stadionas. 1988 m. mokykla naujai suremontuota: išdažyta, pakeistas stogas. 1998 m. pertvarkyta mokyklos šildymo sistema, įrengiant vietinę dujų katilinę. 1999 m. mokykla tapo dešimtmete. 2013 m. rugsėjo 1 d. Želkūnų pagrindinė mokykla prijungta prie Stakliškių vidurinės mokyklos.

## Direktoriai
* 1962–1965 m. G. Petukauskaitė
* 1968 m. J. Minkauskas
* nuo 1968 m. O. Žiūkaitė
* 1988–2013 m. Aldona Gudeliauskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Miestelis

:: *Apie Lietuvos miestelius žr. [[Lietuvos miesteliai]]. Apie kitų šalių miestelius žr. [[:Kategorija:Miesteliai]].*

**Miestelis** – gyvenvietės tipas, istoriškai susidaręs Abiejų Tautų Respublikos laikais dabartinės Lietuvos, Lenkijos, Baltarusijos, Latvijos, Rusijos, Ukrainos teritorijoje. Daug miestelių turėjo nemažą žydų dalį, o vyraujančiai žydų apgyvendinti miesteliai vadinosi štetlais.

## Istorija

Pirmieji miesteliai atsirado XIV a. Tai buvo nedidelės gyvenvietės, mažesnės už miestus. Juose formuodavosi centrinė aikštė, kurios pagrindinė paskirtis buvo turgūs. Miesteliams buvo būdinga socialinių grupių įvairovė – greta kitų gyventojų čia būdavo nemažai amatininkų, prekeivių. Ilgainiui kai kuriems augantiems miesteliams būdavo suteikiama Magdeburgo teisė.

Lietuvoje miestelių terminas pirmąkart paminėtas 1387 m. – taip buvo pavadinti Alytus, Birštonas, Nemunaitis ir Punia.

## Šaltiniai
Alksniupių pagrindinė mokykla

**Radviliškio rajono Alksniupių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Alksniupiuose, Algirdo g. 22, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190672162. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1911 m. Šileikonių kaime įkurta valstybinė pradinė mokykla, 1959 m. ji perorganizuota į septynmetę mokyklą, 1963 m. mokykla iš Šileikonių kaimo perkelta į Alksniupius. Nuo 1983 m. aštuonmetė, 1983-2001 m. vidurinė, nuo 2001 m. pagrindinė mokykla. Vidurinę mokyklą baigė 16 abiturientų laidų.

## Direktoriai
* Mikalina Glemžaitė – 1911 m.
* Aleksas Valančius – 1959–1963 m.
* Antanas Bartkus – 1963–1964 m.
* Vytautas Patalauskas – 1964–1977 m.
* Vytautas Zubkus – 1977–1982 m.
* Antanas Čepononis – 1982–1990 m.
* Gintaras Šikšnys – 1990–1996 m.
* Laimutis Škleinikas – 1996-2011 m.
* Zigmas Mozuraitis – 2011–2016 m.
* Rasa Saliamorienė – nuo 2016 m.

## Žymūs mokiniai
* Vytautas Kurnickas, Lietuvos dainininkas (tenoras), kompozitorius.
* Ričardas Malinauskas, Lietuvos ir Druskininkų savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Nuorodos
* Svetainė
Aukštelkų pagrindinė mokykla

**Radviliškio rajono Aukštelkų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Aukštelkuose (Radviliškio raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190674551. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

 
## Istorija
1915 m. įsteigta pradinė mokykla, nuo 1949 m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 1986 m. nepilna vidurinė, nuo 1989 m. vidurinė, nuo 1992 m. pagrindinė mokykla.

2014 m. išregistruota. Reorganizuota į Radviliškio Vinco Kudirkos pagrindinės mokyklos Aukštelkų ikimokyklinio ir pradinio ugdymo skyrių.

## Direktoriai
* 1986–1987 m. Vytautas Simelis
* Zigmas Kačinauskas

## Žymūs mokytojai
* Vladas Dutkevičius, chorvedys

## Žymūs mokiniai
* Stasys Bulzgis, žurnalistas
* Stasys Grigaliūnas, Šiaulių politikas
* Vytautas Simelis, Radviliškio meras

## Šaltiniai
Kinijos tautos

Tai - Kinijos Liaudies Respublikoje ir Kinijos Respublikoje gyvenančios etninės grupės.

## Pripažintos etninės grupės
Oficialiai yra išskiriamos 56 etninės grupės, gyvenančios Kinijoje. Viena iš jų - etniniai kinai (haniai) sudaro apie 92 procentus viso gyventojų skaičiaus, o likusios 55 grupės yra Kinijos tautinės mažumos. Kai kurios jų turi autonomiją ir gyvena specialiuosiuose administraciniuose regionuose.

Tolesnis sąrašas sudarytas pagal tautos procentinę daugumą Kinijoje.

# Haniai (汉族 : Hàn Zú)
# Džuangai (壮族 : Zhuàng Zú)
# Mandžiūrai (满族 : Mǎn Zú)
# Hujai (回族 : Huí Zú)
# Miao (苗族 : Miáo Zú) (Hmong)
# Uigūrai (维吾尔族 : Wéiwúěr Zú)
# I (彝族 : Yí Zú)
# Tudzia (土家族 : Tǔjiā Zú)
# Mongolai (蒙古族 : Měnggǔ Zú)
# Tibetiečiai (藏族 : Zàng Zú)
# Buji (布依族 : Bùyī Zú)
# Dongai (侗族 : Dòng Zú)
# Jao (瑶族 : Yáo Zú)
# Korėjiečiai (朝鲜族 : Cháoxiǎn Zú)
# Bajai (白族 : Bái Zú)
# Hani (哈尼族 : Hāní Zú)
# Li (黎族 : Lí Zú)
# Kazachai (哈萨克族 : Hāsàkè Zú)
# Dajai (傣族 : Dǎi Zú)
# Še (畲族 : Shē Zú)
# Lisu (傈僳族 : Lìsù Zú)
# Gelao (仡佬族 : Gēlǎo Zú)
# Lahu (拉祜族 : Lāhù Zú)
# Dongšiangai (东乡族 : Dōngxiāng Zú)
# Va (佤族 : Wǎ Zú) (Va)
# Šujai (水族 : Shuǐ Zú)
# Nasiai (纳西族 : Nàxī Zú) (prie jų priskiriami ir Mosuo (摩梭 : Mósuō))
# Čiangai (羌族 : Qiāng Zú)
# Tu (土族 : Tǔ Zú)
# Šibe (锡伯族 : Xíbó Zú)
# Mulao (仫佬族 : Mùlǎo Zú)
# Kirgizai (柯尔克孜族 : Kēěrkèzī Zú)
# Daūrai (达斡尔族 : Dáwòěr Zú)
# Jingpo (景颇族 : Jǐngpō Zú)
# Salarai (撒拉族 : Sǎlá Zú)
# Blangai (布朗族 : Bùlǎng Zú)
# Maonanai (毛南族 : Màonán Zú)
# Tadžikai (塔吉克族 : Tǎjíkè Zú)
# Pumi (普米族 : Pǔmǐ Zú)
# Ačangai (阿昌族 : Āchāng Zú)
# Nu (怒族 : Nù Zú)
# Evenkai (鄂温克族 : Èwēnkè Zú)
# Vietnamiečiai (京族 : Jīng Zú)
# Džino (基诺族 : Jīnuò Zú)
# Deangai (德昂族 : Déáng Zú)
# Uzbekai (乌孜别克族 : Wūzībiékè Zú)
# Rusai (俄罗斯族 : Éluōsī Zú)
# Jugrai (裕固族 : Yùgù Zú)
# Baoanai (保安族 : Bǎoān Zú)
# Monpai (门巴族 : Ménbā Zú)
# Oročenai (鄂伦春族 : Èlúnchūn Zú)
# Derungai (独龙族 : Dúlóng Zú)
# Totoriai (塔塔尔族 : Tǎtǎěr Zú)
# Nanajai (赫哲族 : Hèzhé Zú)
# Lobai (珞巴族 : Luòbā Zú)
# Taivano aborigenai (高山族 : Gāoshān Zú) - tai tautų grupė.

## Nepripažintos Kinijos tautos
Be oficialiai pripažintų tautų egzistuoja keletas etninių grupių, kurios save laiko atskiromis tautomis. Tai yra:
* Gedžia (革家人)
* Chmu (克木人)
* Kucongai (Geltonieji Lahu, 苦聪人)
* Mangai (芒人)
* Dengai (僜人)
* Šerpai (夏尔巴人)
* Badžia (八甲人)
* I (羿人)
* Joutajai (Kinijos žydai 犹太)
Karasu (Kinija)

**Karasu** yra upė Kinijoje, Sindziango uigūrų autonominiame rajone.

Upė išteka iš Sandžutago kalnų, o baigiasi Taklamakano dykumoje, ties Gumos miesteliu.

Upės ilgis apie 90&nbsp;km.
Karasu (Turkija)

**Karasu** yra miestas Turkijoje, Sakarjos ile Mažosios Azijos pusiasalyje. Miestelyje gyvena apie 24500 gyventojų. Vasarą gyventojų padaugėja iki 25000, dėl turistų skaičiaus.

Miestelis yra nutolęs nuo Stambulo apie 127, o nuo Ankaros – 220 km.

Miestelis yra prie Juodosios jūros .

Karasu yra kairiajame Sakarijos upės krante, netoli žiočių.

## Nuorodos

* Info apie Karasu (turkų k.)
Burbos

**Burbos** – gatvinis kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Švenčionėlių. Kaime yra 8 medinės sodybos. Šiaurinėje dalyje stovi XIX a. pabaigos stogastulpis (architektūrinis ir inžinerinis kultūros paveldo objektas). 1972 m. stogastulpis buvo restauruotas. Pietinėje kaimo dalyje yra senkapiai (kultūros paveldo objektas).

Per kaimą teka upelis Dobis. 

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stepano Razino sukilimas

**Stepano Razino sukilimas** () − 1670−1671 m. vykęs Rusijos valstiečių, kazokų ir miestų neturtingų gyventojų karas prieš baudžiavinį išnaudojimą.

Razino sukilimas kilo dėl baudžiavos stiprėjimo Centrinėje Rusijoje ir dėl jos įvedimo valstybės pietuose ir pietryčiuose. Šis sukilimas išaugo iš Dono kazokų rinktinės, vadovaujamos S. Razino, žygio prie Volgos. Prie sukilusių kazokų prisidėjo pabėgusių valstiečių, Pavolgio miestų gyventojų ir šaulių.

Sukilus daugeliui Pietų Rusijos ir Slabadų Ukrainos valstiečių, posadų gyventojų ir Pavolgio tautoms, prasidėjo Stepano Razino sukilimas.

## Sukilimo eiga
Svarbiausia sukilėlių jėga buvo kazokai. Sukilėliai žudė dvarininkus, vaivadas ir jų pareigūnus ir steigė kazokų savivaldą atitinkančius savo valdžios organus (rinko miestiečių ir valstiečių vyresniuosius, atamanus, esaūlus, šimtininkus).

1670 m. gegužės mėnesį kazokai užėmė *Caricyną* (dabar Volgogradas), liepos 2 d. − Astrachanę. Iš čia buvo nutarta į Maskvą eiti pagrindinėmis jėgomis, o nuo Dono aukštupio − smogti pagalbinį smūgį.

1670 m. rugpjūčio 25 d. Razino kariuomenė (apie 10 000 žmonių) be mūšio užėmė Saratovą, po to Samarą. Rugsėjo 16 dieną posado žmonės įsileido sukilėlius į *Simbirsko* (dabar Uljanovskas) įtvirtintą gyvenvietę.

Iš *Simbirsko* Razinas išsiuntinėjo nedidelius kazokų būrius, kurie kėlė į kovą Volgos dešiniojo kranto valstiečius ir miestiečius, Pavolgio tautas.

1670 m. rugsėjo mėnesį sukilėliai užėmė Alatyrį, Saranską, Penzą, Kurmyšą ir kitus Pavolgio miestus. Sukilo Galičo, Nižnij Novgorodo, Tambovo apskričių valstiečiai.

## Sukilimo nuslopinimas

Sukilimui slopinti vyriausybė sutelkė didelę kariuomenę (apie 32 000 žmonių), kuriai vadovavo prityręs vaivada kunigaikštis J. Dolgorukovas (*Юрий Долгоруков*).

Išsklaidę savo jėgas, 1670 m. spalio mėnesį sukilėliai pralaimėjo prie Arzamaso, *Nižnij Novgorodo*, *Simbirsko*. Spalio 14 dieną sunkiai sužeistas Razinas buvo išvežtas prie Dono. Nuo spalio mėnesio antros pusės sukilėliai daugiausia gynėsi.

1670 m. spalio mėn. − 1671 m. sausio mėn. sukilėliai neteko daugumos Pavolgio miestų. Caro kariuomenei laimint, turtingieji Dono kazokai perėjo į valdžios pusę.

1671 m. balandžio 19 d. buvo paimtas į nelaisvę Stepanas Razinas ir birželio 16 d. Maskvoje nužudytas.

1671 m. gruodžio 7 d. vaivados *I. Miloslavskio* kariuomenė užėmė paskutinę sukilėlių atramą − Astrachanę.

## Sukilimo reikšmė
Kaip ir daugumai tos epochos socialiniams karams, S. Razino sukilimui būdinga stichiškumas, jėgų išsklaidymas, veiksmų lokališkumas, tinkamos politinės programos nebuvimas.

Po Razino sukilimo caro valdžia stiprino žemės feodalinę nuosavybę, plėtė dvarininkų ir mažino valstiečių teises, baudžiava plito toliau į pietus.

Tačiau Stepano Razino sukilimo patirtis skatino valstiečius tolesnei kovai su baudžiava.

## Nuorodos
* Beliajevo metraštis apie S. Raziną 
* Legenda apie S. Raziną
Tenizas

**Tenizas** (, ) – ežeras Kazachstane, Kostanajaus srityje, vos už 20 km į pietus nuo Rusijos Kurgano srities pasienio.

Ežero upeliai pasiekia netoliese esančią Ubagano upę.

## Nuorodos
* Wikimapia
Tamgaly

**Tamgaly** – ežeras Kazachstane, P. Kazachstano srityje. Šis ežeras yra UNESCO saugoma vieta nuo 2004 metų, nes netoli esančiuose kanjonuose buvo rasta bronzos amžiuje gyvenusių žmonių urvinių piešinių.

## Nuorodos
* UNESCO informacija
Haniai

**Hãniai** (kinai) () arba **Hãnai** – tauta Rytų Azijoje, kurios dauguma gyvena Kinijos Liaudies Respublikoje ir Taivane. Tai – didžiausia pasaulio tauta, sudaranti 19 procentų viso pasaulio gyventojų skaičiaus. Kartais ji yra traktuojama kaip kelių giminingų tautų grupė. Senojoje Kinijos vėliavoje ją simbolizavo raudona spalva.

Haniai – viena iš 56 oficialiai pripažintų Kinijos tautų ir vienintelė dauguma, sudaranti apie 92 procentus šalies gyventojų. Kinijoje ji tankiai apgyvendinusi rytinę šalies dalį, o likusios 55 tautinės mažumos daugiausiai gyvena vakarinėse dalyse bei provincijose.

## Kalba ir etninės subgrupės

*Pagrindiniai straipsniai: [[Kinų kalba]], [[Kinų raštas]]*

Hanių terminas ir identitetas yra sukonstruotas daugiau politiškai, grindžiamas valstybės ideologija. Dėl to oficialiai jie visuomet laikomi vientisa tauta, kalbančia viena, – kinų, – kalba (漢語 *hanyu* – hanių kalba). Tai daroma siekiant išsaugoti Kinijos politinį ir kultūrinį vientisumą.

Egzistuoja kai kurie bendri bruožai, būdingi visiems haniams. Pirmiausia tai – kinų raštas (漢字 *hanzi* – hanių rašmenys), kuriuo galima užrašyti visas kinų kalbos tarmes. Hanius taip pat sieja tradicinės religijos, tokios kaip daosizmas, konfucianizmas bei budizmas.

Iš tiesų esti labai ryškūs kalbiniai ir kultūriniai skirtumai tarp hanių atskiruose regionuose. Kalbiniai skirtumai yra tokie dideli, kad europiniame kontekste atskiros tarmės būtų laikomos atskiromis kalbomis: jos skiriasi maždaug tiek, kiek skiriasi šiuolaikinės romanų kalbos.

Dėl to lingvistai labai diskutuoja dėl kinų kalbos dialektų ir etninių subgrupių traktavimo: dauguma mokslininkų laiko, kad hanių etninę grupę sudaro keletas skirtingų tautų. Dažniausiai linkstama išskirti septynias pagrindines etnines subgrupes, tokias kaip kinai mandarinai, hakka, kantoniečiai, minai ir pan. Kai kuriose jų išskiriamos mažesnės grupės, tokios kaip džin, pingai ir t. t.

Ypač tie skirtumai išryškėja pietinėje hanių gyvenamo arealo dalyje. Spėjama, kad jie susiformavo senovėje haniams asimiliuojant vietines pietų Kinijos tautas ir patiriant stiprią jų įtaką.

Šios grupės išsiskiria ne tik lingvistiškai, bet ir savo kultūra. Jie puoselėja savo kultūrinius identitetus, o tam tikrais istoriniais periodais reikšdavosi politinės ir tautinės konfrontacijos tarp atskirų hanių subgrupių: kaip kad, pavyzdžiui, Taipingų sukilimas.
Aščikolis

**Aščikolis** () arba **Aščysu** – ežeras Kazachstane, Kyzylordos srityje. Į dešinę nuo ežero plyti pelkės, susidariusios dėl Ču upės tėkmės.

## Nuorodos
* Google Explorer Expert
Labučių pagrindinė mokykla

**Radviliškio rajono [[Sidabravo vidurinė mokykla|Sidabravo vidurinės mokyklos]] Labučių pradinio ugdymo skyrius**, iki 2009 m. – **Labučių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Beinoravoje, Mokyklos g. 9, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190675272. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija

Labučių pagrindinės mokyklos užuomazga – 1910-1916 m. Davongalio ir Bružių kaimuose veikusios daraktorinės mokyklos. Ten daug kuo rizikuodami ir aukodamiesi, daraktoriai žiebė pirmuosius mokslo žiburėlius. 1919 m. Dapšionių kaime įsikūrė trijų skyrių pradinė mokykla, vėliau perkelta į Beinoravą. 1939 m. Dapšionių kaime pastatyta tipinė pradinė mokykla. 1951-1952 m. įkurta Dapšionių septynmetė mokykla, 1962 m. ji perorganizuota į aštuonmetę, kurioje kasmet mokydavosi 116-180 mokinių. 1969 m. Beinoravos kaime pastatyta nauja tipinė aštuonmetė mokykla. Nuo 1986 m. ji veikė kaip devynmetė mokykla, nuo 1995 m. gavo pagrindinės dešimties klasių mokyklos statusą. Daugiausia vaikų mokyklą lankė 1972-1973 mokslo metais, net 188.

1985-1986 mokslo metais jaunieji gamtininkai ir mokinė Z. Šukytė bibliografinių žinių konkurse respublikoje buvo užėmę antrąsias vietas. 1994 m. mokinė Elena Kalvaitytė tapo respublikinio konkurso „Dainų dainelė“ diplomante. 1979-1980 mokslo metais mokykla pripažinta geriausia tarp rajono aštuonmečių mokyklų. Nuo 1992 m. mokykloje kas antri metai vyksta vaikų teatro festivaliai „Labas“. Leidžiamas mokyklos laikraštis „Plunksna“.

2009 metais rugpjūčio 31 d. mokykla reorganizuota  į Radviliškio rajono Sidabravo vidurinės mokyklos Labučių pradinio ugdymo skyrių.

Nuo 2013-09-01 Radviliškio r. Sidabravo vidurinės mokyklos Labučių pradinio ugdymo skyrius panaikintas.

## Direktoriai

*1924-1939 m. D. Ramanauskas;
*1945 m.  B. Povilonis;
*J. Bagdonas, I. Būtėnaitė, S. Sadauskas, L. Blotnys, I. Strylaitė-Kučinskienė;
*1961 m. V. Jurgaitis;
*1972 m. V. Kriščiūnas;
*1976 m. R. Vaitkevičius;
*1980 m. V. Kazlauskas;
*1981 m. Jonas Vilčiauskas.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Minaičių pagrindinė mokykla

**Radviliškio rajono Minaičių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Minaičiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190675468. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

  
Rajono tarybos sprendimu mokykla nuo 2008 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota prijungimo būdu į Grinkiškio Jono Poderio vidurinės mokyklos Minaičių pradinio ugdymo skyrių. 

Pradinio ugdymo skyrius panaikintas Radviliškio r. savivaldybės tarybos 2013 m. kovo 28 d. sprendimu Nr. T-482. 

## Istorija

## Direktoriai
*Virginijus Kablys
*2007 m. Rimas Alekna

## Nuorodos
*Mokyklos svetainė
Popos kalnas

**Popos kalnas** ( : *Puppa taung*) yra užgesęs vulkanas Mianmare. Aukščiausia viršūnė − 1518 m. Paskutinis vulkano išsiveržimas buvo 442 m. pr. m. e.

Geru oru Popos kalnas matomas už 60 km. Nuo vienos kalno pusės matomas Bagano miestas, o iš kitos − gilus (914 m) kanjonas. Į pietvakarius nuo Popos kalno yra Taung Kalato vulkanas (737 m aukščio), kuris kartais irgi vadinamas Popos kalnu. Kalno viršūnėje yra budistų vienuolynas.

Popos kalnas Mianmare yra laikomas žinomiausia ir stipriausia dvasių (natų) buveine. Kiekvienais metais kalną, per religines šventes, aplanko daugybė piligrimų, ypač gegužės – birželio mėnesiais ir lapkričio – gruodžio mėnesiais. Viduramžiais per šias šventes buvo aukojami tūkstančiai gyvūnų.

Lankantis Popos kalne patariama nesirengti raudonai ar juodai ir nesinešti su savimi mėsos, kad nesuerzinti dvasių (natų).

## Nuorodos
* Popos kalnas  

## Galerija

Image:Mt Popa.jpg|Budistų vienuolynas Taung Kalate
Pakalniškių pagrindinė mokykla

**Radviliškio rajono Pakalniškių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Pakalniškiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190676189. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

Filialas – Radviliškio r. Pakalniškių pagrindinės mokyklos Pociūnų skyrius

## Istorija

1921 m. Šeduvos savivaldybės sekretoriaus Kazimiero Plungės rūpesčiu įkurta Pakalniškių pradinė mokykla. Trūkstant mokytojų, jis pats ryžosi imtis mokytojo darbo ir nuo 1921 m. kovo mėn. Kazimieras Plungė paskiriamas mokyklos vedėju. Mokiniai nuo mokyklos įkūrimo iki 1987 m. mokėsi karčiamos patalpose. Kazimieras Plungė jau nebedirbdamas Pakalniškių pradinėje mokykloje buvo išrūpinęs sklypą naujai tipinei mokyklai statyti, tačiau kilęs Antrasis pasaulinis karas neleido jo užmojo įgyvendinti.                                                                                                                                                                      Remiantis išlikusiais istoriniais duomenimis nuo 1921m. iki 1987 m. (1921-1923 mokslo metų, 1924-1925 mokslo metų, 1929-1947 mokslo metų bei 1960-1961 mokslo metų duomenų neišliko) mokykloje vedėjavo bei mokytojavo 29 mokytojai, ją baigė 45 laidos (apie 400 mokinių).

1987 m. rugsėjo 1 d. Pakalniškių pradinės mokyklos ir Dambavos devynmetės mokyklos mokinius skambutis sukvietė į naujai pastatytą mokyklą - Pakalniškių devynmetę mokyklą. Mokykla buvo pastatyta tuometinio Šeduvos tarybinio ūkio - technikumo direktoriaus Alberto Stasiulio iniciatyva. Mokyklos statymo procese dalyvavo Dambavos devynmetės mokyklos direktorius Romas Povilianskas,vėliau paskirtas Pakalniškių devynmetės mokyklos direktoriumi. 

1995 m. reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 2004 m. prie mokyklos prijungtas Pociūnų skyrius. 2020 m. Pakalniškių mokykla uždaryta.

## Direktoriai
*  1987 m. - 2005 m. Romas Povilianskas
*  2005 m. - 2012 m. Saulius Čepaitis
*  2012 m. - 2019 m. Asta Varkulevičienė.

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Palonų pagrindinė mokykla

**[[Baisogala|Baisogalos]] mokyklos-darželio Palonų pradinio ugdymo skyrius**, iki 2009 m. **Radviliškio rajono Palonų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Palonuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190676221. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

Mokykla dėl mažėjančio mokinių skaičiaus buvo reorganizuota, o buvusiame mokyklos pastate buvo įrengtas universalus daugiafunkcis centras.

## Istorija
## Direktoriai

* Aldona Maračiauskienė

## Šaltiniai
Pociūnėlių pagrindinė mokykla

**Radviliškio rajono Pociūnėlių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Pociūnėliuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290673450. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Pirmoji mokykla Pociūnėliuose buvo įkurta 1895 m. Ščerbakovo dvare. Apie 1902–1903 m. buvo atidaryta liaudies mokykla, dirbo rusų tautybės mokytojai. 1914–1915 m. mokykloje buvo trys klasės. Nuo 1918 m. mokytoja dirbo Lemkytė, nuo 1925 m. – mokytojai Cypliai.

1928 m. buvo įsteigtas ketvirtas skyrius. 1930–1935 m. mokytojavo Jakaičiai, Siudikaitė, Pauraitė, Jonaitis.

Nuo 1936 m. pradinė mokykla perorganizuota į šešių skyrių pradinę mokyklą, mokėsi 150 mokinių, dirbo 5 mokytojai. 1947 m. įsteigta biblioteka. 1949–1950 m. mokykla perorganizuota į septynmetę. 1949 m. mokyklai perduotas klebonijos pastatas.

1959 m. išleista pirmoji vidurinės mokyklos abiturientų laida. 1960 m. mokykloje mokėsi 260 mokinių. 1961 m. mokykla įsikūrė naujose dviejų aukštų patalpose. 1979 m. prie mokyklos pristatytas priestatas su erdvia sporto sale, fizikos, chemijos, darbų kabinetais, valgykla. 1979–1980 m. mokykloje mokėsi 298 mokiniai, buvo 13 klasių.

Nuo 2001 m. rugsėjo 1 d. mokykla perorganizuota į pagrindinę mokyklą.

## Direktoriai
* Anatolijus Gailiūnas

## Nuorodos
* Svetainė
Šaukoto pagrindinė mokykla

**Radviliškio rajono Šaukoto pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Šaukote, Gomertos g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190674170. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Mokykla įkurta 1925 m., 2016 m. ji prijungta prie Šiaulėnų gimnazijos. Vėliau skyrius uždarytas.

## Šaltiniai
Semejus

**Semejus** – miestas šiaurės rytų Kazachijoje, prie Irtyšiaus, 1000 km į šiaurę nuo Almatos. Geležinkelio mazgas; išvystyta maisto, lengvoji, laivybos, dujų, cemento pramonė. 4 aukštosios mokyklos, 2 teatrai, kraštotyros muziejus, F. Dostojevskio ir A. Kunanbajevo literatūros muziejai.

## Istorija
Įkurtas 1718 m. kaip rusų tvirtovė, 1776 m. perkeltas į dabartinę vietą, 1782 m. suteiktos miesto teisės. Miesto apylinkėse nuo 1949 m. iki 1991 m. buvo požeminių ir antžeminių branduolinių bandymų poligonas.

Rusijos imperijoje ir sovietmečiu buvo vadinamas ***Semipalatinsku***.

## Gyventojai

## Sportas
* FK Altaj VKO futbolo klubas.
* FK Altaj Semej – buvęs futbolo klubas, išformuotas 2017 m.
* FK Spartak Semej – buvęs futbolo klubas, išformuotas 2016 m.
* „Spartak“ futbolo stadionas

## Nuorodos
* Semejaus nuotraukos
Tyrulių pagrindinė mokykla

**Radviliškio rajono Tyrulių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Tyruliuose, Ligoninės g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190671975. Steigėjas – Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

2016 m. prijungta prie Šiaulėnų gimnazijos kaip skyrius, kuris vėliau uždarytas.

## Direktoriai
* Erika Burneckienė
* Olga Batvenkova

## Šaltiniai
Radviliškio Vaižganto progimnazija

**Radviliškio Vaižganto progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškyje, Vaižganto g. 29, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195220684. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija
1973 m. įsteigta nauja mokykla Radviliškyje - 3-oji vidurinė mokykla. 1993 m. mokyklai suteiktas Vaižganto vardas, pradėtos steigti gimnazinės klasės. 1996 m. Vaižganto vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos statusas. 1997 rugsėjo 1 d. Radviliškyje viename pastate Vaižganto gatvėje Nr. 29 veikė jau dvi ugdymo įstaigos: **Vaižganto vidurinė mokykla** ir Vaižganto gimnazija.

2001 m. veikė **Vaižganto pagrindinė mokykla** su 1-10 klasėmis. Nuo 2003 m. pradėtas priešmokyklinis ugdymas. 2005 m. atsisakyta komplektuoti devintą klasę, išliko 10 klasė.

2006 m. Vaižganto pagrindinėje mokykloje buvo vykdomos šios veiklos rūšys: priešmokyklinio amžiaus vaikų ugdymas, pradinis ugdymas (1-4 kl.), pagrindinis ugdymas, I pakopa (5-8 kl.).

Radviliškio rajono savivaldybės tarybos sprendimu dėl Radviliškio Vaižganto pagrindinės mokyklos tipo keitimo ir Radviliškio Vaižganto progimnazijos nuostatų tvirtinimo, nuo 2012 m.  mokykla pavadinta **Radviliškio Vaižganto progimnazija**. 2017 m. progimnazijoje pradėjo veikti ilgosios (10,5 val.) priešmokyklinio ugdymo grupės.

2018 m. rugsėjo 1 d. persikėlus vyresniesiems mokiniams į Lizdeikos gimnaziją, pastate liko viena ugdymo įstaiga - Radviliškio Vaižganto progimnazija, kurioje mokėsi apie 500 mokinių.

2021 m. pasirašyta sutartis rekonstruoti ir atnaujinti progimnazijos sporto aikštyną.

## Kosminio modeliavimo muziejus
Vaižganto progimnazijos patalpose veikia privačia iniciatyva įkurtas vienintelis Lietuvoje  kosminių raketų modelių muziejus, oficialiai atidarytas 2017 m. gegužės 27 d. Muziejus įsikūręs viename iš mokyklos kabinetų, jame eksponuojami ilgamečio fizikos mokytojo eksperto Viktoro Karmono ugdytinių pasiekimai Lietuvos, Europos ir pasaulio čempionatuose, raketų modeliai, diplomai, taurės, medaliai.  V. Karmonas rinko eksponatus per savo  46-erius vadovavimo mokyklos kosminio modeliavimo būreliui metus (iki 2013 m.).

2020 m. muziejus buvo atnaujintas.

## Direktoriai
* 1987–1990 m. Vytautas Simelis
* Nijolė Krušienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kamčiatkos pusiasalis

**Kamčiatkos pusiasalis** () – pusiasalis Rusijos Tolimuosiuose Rytuose, apsuptas iš vakarų Ochotsko jūros, o iš rytų – Ramiojo vandenyno ir Beringo jūros. Pusiasalis tęsiasi 1200 km šiaurės ir šiaurės rytų į pietų ir pietryčių kryptimis. Plotas 370 tūkst. km².

## Geografija

Pusiasalis tęsiasi iš šiaurės rytų į pietvakarius ~1200 km, plotis iki 450 km. Rytinėje pakrantėje gausu įlankų (Kronokų, Kamčiatkos, Korfos), vakarinės pakrantės linija tiesesnė. Centrinė Kamčiatkos dalis kalnuota – lygiagrečiai driekiasi Vidurinis ir Rytinis kalnagūbriai, tarp kurių plyti Vidurio Kamčiatkos lyguma, kuria teka Kamčiatkos upė. Kamčiatkos pusiasalyje stūkso daugiau kaip 160 vulkanų, iš kurių 29 veikiantys. Tarp jų – aukščiausias aktyvus Eurazijos vulkanas Kliučių sopka (4750 m). Gausu terminių ir mineralinių versmių, geizerių.

Klimatas daugiausia vidutinių platumų, musoninis, šiaurėje – žemyninis. Vidutinė vasario mėnesio temperatūra -13 °C, rugpjūčio +12 °C. Kritulių iki 1000 mm per metus. XX a. pab. būta 866 km² ledynų.

Pagrindinės upės – Kamčiatka, Avača, Bolšaja. Nemaža ežerų (Kronokų ežeras ir kt.). Būdingi daugiausia beržų retmiškiai ir spygliuočių miškai, kalnų šlaituose – žemųjų pušų sąžalynai, žemesnėse vietose – pievos. Šiaurėje plyti samanų tundra. Įsteigtas Kronokų rezervatas.

## Gyventojai

Kamčiatkos pusiasalis su gretimomis teritorijomis įeina į Kamčiatkos kraštą, svarbiausias ir didžiausias miestas – Kamčiatkos Petropavlovskas. Pagrindinės ūkio šakos: žvejyba ir turizmas.

2002 m. gyventojų surašymo duomenimis čia gyveno ~334 000 gyventojų (rusai – 80,8 %, ukrainiečiai – 5,8 %, koriakai – 2 %)

Dėl pusiasalyje esančio didelio ugnikalnių tankumo ir įvairovės, išskirtinio kraštovaizdžio, taip pat dėl paleoarktinės floros ir retų gyvūnų rūšių gausos 1996 m. ši teritorija įtraukta į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą (Kamčiatkos ugnikalniai).

## Šaltiniai
Radviliškio Vinco Kudirkos progimnazija

**Radviliškio Vinco Kudirkos progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškyje, Radvilų g. 6, vykdanti priešmokyklinio, pradinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190670720. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Radviliškio Vinco Kudirkos progimnazijos Šniūraičių skyrius.

## Istorija
Rajono kraštotyrininkų sukauptoje medžiagoje, iš užrašytų žmonių prisiminimų žinoma, kad jau 1857 m. Radviliškio mieste veikė pradinė parapijinė mokykla. 1930 m. pastatyta moderni, mūrinė dviejų aukštų mokykla Dariaus ir Girėno gatvėje. Veikusios dvi pradinės mokyklos buvo sujungtos ir įsikūrė naujame pastate. Tais pačiais metais mokyklai buvo suteiktas Dr. Vinco Kudirkos (1858–1899) vardas.

1954 m. pradžios mokykla performuota į septynmetę, 1962 m. į aštuonmetę. 1958 m. pastatyta nauja mokykla Radvilų gatvėje. Šiame pastate nuo 1964 m. dirbo aštuonmetė kartu su rusiška 2-ąja vidurine mokykla, kuri 1973 m. išsikėlė į patalpas Dariaus ir Girėno gatvėje. 1968 m. mokyklą baigė 1-oji abiturientų laida.

1993 m. mokykla atgavo Vinco Kudirkos vardą. Mokykloje mokėsi 666 mokiniai, dirbo 44 pedagogai. 1994 m. mokyklos mokiniai sukūrė mokyklos ženklą, pasiuvo mokyklos vėliavą, 1997 m. sukūrė mokyklos dainą.

1999 m. eksperimento tvarka įvestas profilinis mokymas. Radviliškio rajono savivaldybės tarybos sprendimu nuo 2005 m. rugsėjo 1 d. patvirtintas mokyklos tipas ir pakeistas pavadinimas – mokykla pavadinta Radviliškio Vinco Kudirkos pagrindine mokykla. 2004 m. gruodžio 9 d. Radviliškio rajono savivaldybės taryba sprendimu Nr. T-377 „Dėl Radviliškio rajono bendrojo lavinimo mokyklų reorganizavimo“ prie Radviliškio Vinco Kudirkos vidurinės mokyklos prijungtos Radviliškio rajono Voskonių pradinė mokykla, Radviliškio rajono Mankiškių pradinė mokykla ir Radviliškio rajono Šniūraičių pradinė mokykla. Pradinės mokyklos tapo Radviliškio Vinco Kudirkos vidurinės mokyklos Voskonių, Mankiškių, Šniūraičių skyriais. 2006 m. spalio 12 d. Radviliškio rajono taryba sprendimu Nr. T-868 nusprendė panaikinti Radviliškio Vinco Kudirkos pagrindinės mokyklos Mankiškių ir Voskonių skyrius. Nuo 2006 m. rugsėjo 1 d. Šniūraičių skyriuje įsteigata priešmokyklinė ugdymo grupė, kurią pradėjo lankyti 10 mokinių.

## Direktoriai
* 1944-1945 m. Vladas Vyšniūnas–Aušrelė
* 1958 m. Algis Katilius
* 1993 m. Vytautas Matuzas
* 2015 m. Rasa Dagienė
* 2024 m. Vilma Mikalauskienė

## Žymūs mokytojai
* Petras Biržys, dainininkas, *Pupų dėdė*
* Jonas Linkevičius, literatas, redaktorius

## Žymūs mokiniai
* Vytautas Petras Knašys, agronomas, Lietuvos politikas
* Laima Mogenienė, Lietuvos politikė
* Alfonsas Petrauskas, Panevėžio politikas
* Antanas Povylius, publicistas
* Virmantas Puidokas, inžinierius statybininkas, verslininkas
* Žilvinas Skačkauskas, rašytojas humoristas
* Antanas Škėma, lietuvių išeivijos rašytojas
* Alvydas Tamošiūnas, karys, karo istorikas, Radviliškio miesto garbės pilietis.
* Filomena Taunytė, gydytoja, publicistė
* Vincas Gražvydas Tučkus, žurnalistas, redaktorius

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Europos Iššūkio taurės 2007–2008 m. sezonas

**2007-2008 m. [[FIBA Europos taurė]]s sezonas** – penktasis trečiojo pagal stiprumą Europos vyrų klubinio krepšinio turnyro sezonas.

## Atstovavimas šalims

## Turnyro sistema

Pirmajame kvalifikaciniame etape dalyvavo 12 komandų. Suskirstytos poromis jos sužaidė po 2 rungtynes, kurios ir lemė 6 ekipų patekimą į antrąjį kvalifikacinį etapą, kuriame jų laukė 26 komandos. Šios vėlgi, suskirstytos poromis, tarpusavyje sužaidė 2 mačus, kurių laimėtojai pateko i turnyro grupių etapą. Čia burtų keliu 16 komandų buvo padalintos į keturias grupes. Iš kiekvienos grupės dvi stipriausios ekipos iškopė į ketvirtfinalio etapą, kuriame suskirstytos poromis sužaidė seriją iki dviejų pergalių, taip išaiškindamos 4 stipriausias turnyro ekipas, patekusias į finalo ketverto varžybas, kurios balandžio 18-20 d. įvyko Kipro mieste Limasolyje.

## Pirmasis kvalifikacinis etapas

## Antrasis kvalifikacinis etapas

## Grupių etapas

#### A grupė

#### B grupė

#### C grupė

#### D grupė

## Ketvirtfinalis

## Finalo ketvertas
Pašušvio pagrindinė mokykla

**Radviliškio rajono Pašušvio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškio raj. Pašušvyje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190676374. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Grinkiškio gimnazijos skyrius.

## Istorija

2017 m. prijungta prie Grinkiškio gimnazijos kaip skyrius.

## Direktoriai
* Romalda Šurnienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Raseinių mokykla-daugiafunkcis centras Spindulys

**Raseinių mokykla-daugiafunkcis centras „Spindulys“** – pagrindinės mokyklos tipo specialioji mokykla-daugiafunkcis centras. Kitos paskirtys: pagrindinės mokyklos tipo specialioji mokykla įvairiapusių raidos sutrikimų turintiems mokiniams; ikimokyklinio ugdymo grupės mokykla įvairiapusių raidos sutrikimų, kompleksinių ir kitų negalių turintiems vaikams; ikimokyklinio ugdymo grupės mokykla intelekto sutrikimą turintiems vaikams. Adresas: Kalnų g. 15A Raseiniai. Vykdomos ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio, socialinių įgūdžių ugdymo programos lietuvių kalba. Savininkas: Raseinių rajono savivaldybė. Įstaigos kodas 290986160. Mokykla turi bendrabutį. 

## Istorija

1938 m. Maironio vardo pradinėje mokykloje atidaryta klasė vaikams su proto negalia. 1964 m. mokyklos direktorius Pranas Lazdauskas padėjo pamatinį akmenį Raseinių specialiosios mokyklos pastatams. Mokykla pardėjo veikti 1966 m., o jau 1969 m. mokyklos bendruomenė apdovanota padėkos raštu už gerai sutvarkytas patalpas ugdymo procesui organizuoti. Mokykloje sudaromos sąlygos mokiniams įsigyti siuvėjos, batsiuvio, dažytojo-tinkuotojo, staliaus, daržininko specialybę, o praktiką atlikti Raseinių įmonėse ir įstaigose.

1997 m. mokykloje atidaryta pirmoji lavinamoji klasė. Rekonstruotos pirmojo aukšto patalpos pritaikomos vaikams, turintiems kompleksinę negalią. 1999 m. iš LR Švietimo ir mokslo ministerijos mokykla perėjo į Kauno apskrities viršininko administracijos pavaldumą. 2005 m. pakeistas mokyklos pavadinimas į Raseinių specialioji mokykla. 2024 m. pakeistas mokyklos pavadinimas į Raseinių mokykla-daugiafunkcis centras „Spindulys“.

## Direktoriai
* 1974 m. Bronius Tūbelis;
* 1981 m. Zigmas Butkus;
* 1992 m. Angelė Linartienė;
* 2021 m. Sandra Maslauskienė.

## Nuorodos
*
Raseinių pagrindinė mokykla

**Raseinių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Raseiniuose, Kalnų g. 3, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 195094552. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
* Raseinių rajono savivaldybės Raseinių pagrindinės mokyklos Alėjų skyrius;
* Raseinių rajono savivaldybės Raseinių pagrindinės mokyklos Minionių skyrius.

## Istorija
Raseinių pagrindinė mokykla įkurta 1999 m., kai reorganizuota „Žemaičio“ vidurinė mokykla padalyta į „Žemaičio“ gimnaziją ir pagrindinę mokyklą. Mokykla buvo įsikūrusi po vienu stogu su gimnazija. 2012 m. rugsėjo mėn. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Artūras Milašauskas
* Danutė Enčerienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Jingpo kalba

**Jingpo kalba** (dar vadinama *Marip*) kalbama Kačinų valstijoje, Mianmare, taip pat Kinijoje (apie 40000 kalbančiųjų 1999 metų duomenimis). Iš viso yra apie 940000 žmonių kalbančių jingpo kalba. Ši kalba kartais minima kaip *kačinų kalba*.

## Kačinų kalba
Iš tikrųjų kačinų kalbos nėrahttp://www.ethnologue.com/14/show_iso639.asp?code=kac. Kačinų kalba nurodo arba Jingpo kalbą arba grupę kalbų, kuriomis kalba skirtingos etninės grupės tame pačiame regione, įskaitant kačinus. Tai yra *lisu*, *lachit*, *rawang*, *zaiwa*, *maru*, *ačang (ngo čang)* ir jingpo kalbos. Šios kalbos yra iš skirtingų Tibetiečių-mjanmų kalbų šeimos šakų. Todėl jos neturėtų būt traktuojamos nei kaip viena kalba nei kaip kalbų grupė.

## Nuorodos
* 
* 
*
Kolčesteris

**Kolčesteris** () – miestas Jungtinėje Karalystėje, pietryčių Anglijoje, Esekse, 90 km nuo Londono, su kuriuo sujungtas A12 magistrale ir Didžiąja rytų pagrindine linija (*Great Eastern Main Line*), prie Kolno upės. Upių ir jūrų uostas. Variklių, guolių, tekinimo staklių gamyba, chemijos, odos, tekstilės, maisto (malimo, austrių apdorojimo) pramonė. Veikia Esekso universitetas, pilies muziejus, teatras, zoologijos sodas.

Išlikę viduramžių architektūros paminklų (XI a. pilis, miesto siena).

## Istorija

Senovėje čia gyveno keltų gentys trinobantai.

Kolčesteris žinomas kaip seniausiai paminėtas romėnų miestas Anglijoje, minimas nuo 77 m. (). Tvirtinama, kad Kolčesteryje yra seniausias šalies turgus.

Miesto teisės suteiktos 1189 m.

## Miestų partnerystė
*  Imola, Italija, nuo 1997 m.
*  Avinjonas, Prancūzija, nuo 1972 m.
*  Veclaras, Vokietija, nuo 1969 m.

## Sportas
* Colchester United FC (futbolas)

## Šaltiniai
Ilgižių mokykla-daugiafunkcis centras

**Raseinių rajono Ilgižių mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Raseinių raj., Ilgižiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190096898. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

2020 m. išregistruotas.

## Galerija

1 Ilgižiai, mokykla.JPG|Aikštynas prie mokyklos, 2018 m.
Ilgižių pagrindinė mokykla.JPG|Pagrindinė mokykla, 2013 m. 
Ilgižių pagrindinė mokykla (2).JPG


## Direktoriai
*Airina Juškienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Paupio mokykla-daugiafunkcis centras

**Raseinių rajono Paupio mokykla-daugiafunkcis centras** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Paupyje (Raseinių raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190097270. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Uždaryta 2018 m.

## Direktoriai
* Kazys Blinstrubas
* Vytautas Dargvainis (dabartinis)

## Žymūs mokiniai
* Juozas Girdzijauskas, literatūros istorikas.

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Batkeno sritis

**Batkeno sritis** () – viena Kirgizijos sričių. Sostinė – Batkenas. Srities plotas yra 16 995 km², 2005 metais čia gyveno 400 400 žmonių.

## Istorija

Iki 1999 m. dabartinės srities teritorija įėjo į Ošo sritį.

## Geografija

Batkeno sritis yra Kirgizijos pietvakariuose, įsiterpusi tarp Tadžikistano ir Uzbekistano. Srities apsuptyje yra keletas šių kaimyninių šalių eksklavų. Šiaurinėje dalyje siekia Ferganos slėnio pietinį pakraštį. Likusią teritoriją užima Pamyro Alajaus kalnų sistemos kalnagūbriai (Gisaro Alajus su Turkestano kalnagūbriu, Alajaus kalnagūbris ir kt.). Srityje yra žemiausia Kirgizijos vieta – 401 m virš jūros lygio. Upės priklauso Syrdarjos baseinui (Sochas, Isfara ir kt.), telkšo Aikiolio ežeras.

## Etninė sudėtis

* kirgizai – 76,46 %
* uzbekai – 14,71 %
* tadžikai – 6,90 %
* rusai – 0,83 %
* totoriai – 0,45 %
* turkai – 0,21 %
* kiti – 0,44 %

## Administracinis suskirstymas

Rajonai:
* Batkeno rajonas
* Kadamžajaus rajonas
* Leileko rajonas

2009 m. Batkeno srityje buvo 4 miestai (Batkenas, Kyzyl Kija, Suliukta, Isfana), 5 miesto tipo gyvenvietės (Aidarkenas, Kadžmajus, Sovetskis, Čauvajus, ?) ir 198 kaimai.

## Šaltiniai
Architecture in Helsinki

**Architecture in Helsinki** – 2000 m. Melburno apylinkėse susikūrusi australų indie-pop grupė. Šiuo metu ją sudaro 6 nariai (Cameron Bird, James Cecil, Gus Franklin, Jamie Mildren, Sam Perry, Kellie Sutherland), ankčiau 8 (Isobel Knowles, Tara Shackell paliko grupę).

Dauguma grupės narių gali groti daugiau negu vienu instrumentu. Jų muzikoje galite išgirsti šiuos instrumentus: sintezatoriai, metalofonas, trimitas, tūba, trombonas, klarnetas ir labiau standartinius: gitaros, bosas ir būgnai. Taip pat naudojami ir pavyzdžių rinkiniai, rankų plojimas, bei magnetofonas

## Diskografija
* Fingers Crossed 2003
* In Case We Die 2005
* Places like this 2007
* Moment Bends 2011

## Nuorodos
*
Pikčiūnų pagrindinė mokykla

**Raseinių rajono Pikčiūnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Raseinių raj., Šimkaičiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190102493. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2009 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Danutė Brazauskienė.

## Šaltiniai
Pramedžiavos pagrindinė mokykla

**Raseinių rajono Pramedžiavos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pramedžiavoje (Raseinių raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190097651. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Mokykla įkurta 1922 m.

Mokykla uždaryta 2008 m. 

Buvusio istorijos mokytojo Jono Vaičaičio iniciatyva mokyklos pastate įrengta liaudies buities ekspozicija, sudaryta iš kaimo žmonių surinktų daiktų, rankdarbių.

## Direktoriai
* Dalė Jocienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Mantujos apgultis

**Mantujos apgultis** (1796 birželio 4 - liepos 31, 1796 rugpjūčio 24 - 1797 vasario 2) - vienos iš pagrindinių Italijoje tvirtovių apgultis, įvykusi Napoleono Italijos kampanijoje.

Mantuja buvo gyvybiškai svarbus taškas abiem pusėm Šiaurės Italijos kampanijoj. Prancūzams pirmąsyk apgulus miestą, už jo sienų austrai turėjo 9 tūkst. karių ir 500 patrankų. Austrijos-Vengrijos kariuomenei pasiuntus paramą apgultiesiems, laukiamas generolo Dagobert Wurmser vadovaujamų pajėgų atvykimas privertė Napoleoną nutraukti operaciją, sunaikinti savo artileriją ir nukreipti pajėgas prieš artėjančias austrų pajėgas. 

Du austrų pralaimėjimai ties Lonato ir Castiglione leido Mantujoje buvusias sustiprinti 6 tūkst. karių. Napoleonas vėl žygiavo Mantujos link, tačiau Wurmserio pajėgos prancūzus privertė nukreipti savo ataką į juos. Prancūzai vėl sumušė austrus ties Kalijanu (*Caliano*) ir Basanu (*Bassano*) ir privertė Wurmser pasitraukti į Mantują. Išaugęs karių skaičius mieste sparčiai mažino maisto atsargas tvirtovėje, todėl Wurmser bandė prasiveržti, bet buvo priverstas grįžti į miestą, praradęs 4000 karių. Dar vienas austrų pastiprinimas buvo sumuštas ties Caldiero, Arcola ir Rivoli, todėl 1797 m. vasario 2. d. Wurmser buvo priverstas pasiduoti. Kaip pagarbos už narsą ženklą austrų pajėgų vadas buvo paleistas į laisvę su 730 karių dydžio apsaugos daliniu ir 6 patrankomis. Likusieji į nelaisvę patekę austrai buvo paleisti namo su sąlyga, kad pasižadės daugiau nekariauti prieš Prancūziją.

Per Mantujos apgultį žuvo apie 18 tūkst. austrų bei 7 tūkst. prancūzų. Panaikinęs tvirtovės pavojų savo pajėgų komunikacijoms Napoleonas dabar galėjo susitelkti kampanijai į Austriją.

## Mantujos apsiausties mūšiai

* Lonato mūšis, 1796 m. rugpjūčio 3-4 d.
* Castiglione mūšis, 1796 m. rugpjūčio 5 d.
* Rovereto mūšis, 1796 m. rugsėjo 5 d.
* Bassano mūšis, 1796 m. rugsėjo 8 d.
* Antrasis Bassano mūšis, 1796 m. lapkričio 6 d.
* Calliano mūšis, 1796 m. lapkričio 12 d.
* Caldiero mūšis (1796), 1796 m. lapkričio 12 d
* Arcole mūšis, 1796 m. lapkričio 15–17 d.
* Rivoli mūšis, 1797 m. sausio 14-15 d.

## Išnašos