open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nakas

;Nakas
* Algimantas Jonas Nakas‎ (g. 1935 m.), statybos inžinierius, mokslo istorikas,
* Antanas Nakas (1904–1978), teisininkas, pianistas, vargonininkas,
* Audrius Nakas (g. 1967 m.), aktorius, visuomenės veikėjas,
* Napoleonas Nakas (1907–1970), aktorius,
* Šarūnas Nakas (g. 1962 m.), kompozitorius, eseistas, kritikas, dirigentas, videomenininkas.

;Nakienė
* Austė Nakienė – etnomuzikologė;
* Irena Nakienė-Kontautaitė – choro dirigentė;

;Nakaitė
* Elena Viktorija Nakaitė (Alė Rūta) – rašytoja, poetė.

## Etimologija
Pavardė neaiškios kilmės, galimai iš krikšto vardo Enochas (, ).

## Šaltiniai
Survila

* Aleksandras Survila, žvalgybininkas, Kriminalinės policijos skyriaus „A“ vadovas  
*Rimvydas Raimondas Survila (g. 1939 m.), politikas
*Survila Kęstutaitis (Ldk Kęstučio sūnus)
Jonutis

* Anicetas Jonutis – dailininkas tekstilininkas
* Marius Jonutis – dailininkas
* Vytautas Jonutis – inžinierius, politikas
* Zeferinas Jonutis – žurnalistas, redaktorius
Puklevičius

* Aidas Puklevičius, žurnalistas, redaktorius
*Algimantas Puklevičius (g. 1937 m.), teisininkas, Šiaulių miesto politinis veikėjas
* Vaidotas Puklevičius, „Glimstedt“ advokatas.
Blekaitis

* Jurgis Blekaitis (1917–2007), aktorius, poetas, teatrologas;
*Vytas Blekaitis (g. 1956 m.), Prienų rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
*Vidas Blekaitis (g. 1972 m.), Lietuvos galiūnas,
Kulvietis

* Abraomas Kulvietis (~1510–1545), raštijos veikėjas;
*Genadijus Kulvietis (g. 1955 m.), informatikas
*Povilas Kulvietis, Kulviecas (1917–2002), Lietuvos sovietinis veikėjas.
Remeikis

;Remeikis
* Andrius Remeikis – entomologas;
* Matijus Remeikis – futbolininkas;
* Tomas Remeikis – JAV lietuvių politologas, žurnalistas, visuomenės veikėjas;
* Vidmantas Remeikis – fizikas;

Pavardė dažna Tauragės krašte (Batakiai, Tauragė, Skaudvilė, Gaurė ir kt.) bei šiaurės Aukštaitijoje (Pandėlys, Rokiškis, Daugailiai). Padaryta iš pavardės *[[Rameika]]* <  „kuris lėto būdo, nesmarkus; linksmas, smagus“.

## Šaltiniai
Grigelis

* Algimantas Grigelis (g. 1931 m.), geologas, mineralogas, VU profesorius,
* Antanas Grigelis (1924) – radijo žurnalistas, redaktorius, sporto komentatorius;
* Antanas Grigelis (1929) – zoologas hidrobiologas;
* Laurynas Grigelis (g. 1991 m.), tenisininkas.
Valkauskas

* Arnoldas Valkauskas (g. 1961 m.), kunigas, karo kapelionas;
*Jonas Valkauskas, Lietuvos socialistų partijos veikėjas.
Stašinskas

* Vladas Stašinskas (1874–1944) – teisininkas, advokatas;
* Vytautas Stašinskas (1906–1967) – Lietuvos futbolininkas ir diplomatas; 
* Vidas Stašinskas (g. 1960 m.) – Druskininkų politinis veikėjas.
Zimbabvės Paukštis

**Zimbabvės Paukštis** – akmeninė skulptūra, kuri yra tapusi Zimbabvės valstybės simboliu, tad jos atvaizdas naudojamas Zimbabvės vėliavoje, herbe. Manoma, kad jis simbolizuoja erelį *[[Terathopius ecaudatus]]*. Anksčiau naudotas Rodezijos simbolikoje.

Tokios akmeninės paukščių skulptūros iš steatito stovėjo ant senovinio šonų tautos protėvių pastatyto Didžiosios Zimbabvės miesto, egzistavusio XI–XV a., sienų ir statinių.

XIX a. antroje pusėje vėl atradus užmirštus Didžiosios Zimbabvės griuvėsius, juose buvo aptiktos penkios akmeninės paukščių skulptūros, kurios buvo pervežtos į Pietų Afriką Sesiliui Rodsui (*Cecil Rhodes*). Vėliau keturias statulas Pietų Afrika grąžino Zimbabvei nepriklausomybės proga, o penktoji liko *Groote Schuur* dvare (Keiptaunas), kuris anksčiau priklausė S. Rodsui.


Image:Flag of Zimbabwe.svg|Zimbabvės vėliava
Image:Flag of Zimbabwe Rhodesia.svg|Zimbabvės Rodezijos (1979-1980 m.) vėliava
Image:Flag of Rhodesia (1968–1979).svg|Rodezijos (1968-1979 m.) vėliava
Image:Monnaie_Zimbabwe.jpg|Zimbabvės dolerio moneta


## Nuorodos

* BBC News World Edition article *Zimbabwe bird „flies“ home*, Wednesday, 14 May 2003 http://news.bbc.co.uk/2/hi/africa/3028589.stm
Austrijos futbolas 2008–2009 m.

**[[Austrija|Austrijos]] futbolo varžybos [[2008]]–[[2009]] m.**
*  prasidėjo 2008 m. liepos 9 d., baigėsi 2009 m. gegužės 31 d.
* s turnyras prasidėjo 2008 m. liepos 18 d., finalas įvyko 2009 m. gegužės 24 d.

## 2008–2009 m. Bundesliga
* **Bundeslyga** – pirmos pakopos, elito divizionas, aukščiausioji futbolo lyga.
* Dalyvavo 10 komandų.

### Galutinė turnyro lentelė:
*  Čempionais tapo RB Salzburg.

## 2008–2009 m. Erste Liga
* **Erste Liga** – antros pakopos pirmenybės.
* Dalyvavo 12 komandų.

## 2008–2009 m. [[Austrijos futbolo taurė]]
* **[[Austrija|Austrijos]] futbolo taurė** – pagrindinis taurės turnyras Austrijoje. Rengiamas nuo 1918 metų.
* Taurę iškovojo Austria Wien.
### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## Išnašos

## Nuorodos
* Austriasoccer.at
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
* https://web.archive.org/web/20160304131546/http://www.foot.dk/Ausstilling.asp?SeasonID=107
Blužnėnai

**Blužnėnai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, 7 km į vakarus nuo Pabradės, prie Asvejos ežero, Blužnėnų miške. Ežere ties kaimu yra Asvejos kalva.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Salų tiltas (Ryga)

**Salų tiltas** () – tiltas per Dauguvą Rygoje, Latvijoje. Jungia Lačplėsio gatvę Dauguvos dešiniajame krante su K. Ulmanio alėja Dauguvos kairiajame krante, kerta tris salas: Zvirgzdusalą (po tilto pastatymo išnykusi), Zakiusalą ir Lucavsalą. Bendras tilto ilgis – 3,5 km, jo trasoje yra 21 statinys: 2 didieji tiltai, 9 estakados, 5 viadukai, 3 tuneliai ir 2 mažesni tiltai per Dauguvos šakas. Tiltas buvo statomas nuo 1975 iki 1977 m. Sovietmečiu vadintas „Maskvos tiltu“ (*Maskavas tilts*).

## Šaltiniai
Zaborskas

* Kęstutis Juozas Zaborskas, vadybos teoretikas;
*Valentinas Zaborskas, Klaipėdos politinis veikėjas.
Šimtmetinė salė

**Šimtmetinė salė** (vok. *Jahrhunderthalle*, lenk. *Hala Stulecia* arba *Hala Ludowa*) – istorinis statinys Lenkijos mieste Vroclave. Jis buvo pastatytas pagal vokiečių architekto Max Bergo projektą 1911–1913 m., kai Lenkija dar buvo Vokietijos imperijos dalimi.

Salėje vyksta įvairūs kultūriniai, sporto ir muzikos renginiai. 1963 ir 2009 m. šioje salėje vyko Europos krepšinio čempionatai.

1948 m. šalia salės buvo pastatyta 100 m aukščio metalinė siaura skulptūra, kuri lenkiškai vadinama *Iglica*.

Nuo 2005 m. priskiriamas prie Lenkijos istorijos paminklų. 2006 m. Šimtmetinė salė buvo įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

## Nuotraukos

Image:Wroclaw Hala Ludowa Breslau Jahrhunderthalle.jpg|Salė 1913–1920 m. pavaizduota ant vokiško atviruko.
Vaizdas:Šimtmetinė salė (Vroclavas).JPG|Salė kartu su *Iglica* 2009 m.


## Nuorodos
Eupatorija

**Eupatorija** (, , ) – respublikinio pavaldumo miestas Ukrainoje, kurortas prie Juodosios jūros. Miesto savivaldydės administracinis centras. Įkurtas 497 m. pr. m. e. 123 777 gyventojų, gyv. tankumas – 1638,46 žm./km². Plotas – 123.7 km². Išvystyta turizmo infrastruktūra, lengvoji ir maisto pramonė. Yra geležinkelio mazgas.

## Savivaldybė

Eupatorijos miesto savivaldybei (tarybai; ) priklauso 1 miestas (Eupatorija) ir trys miesto tipo gyvenvietės.

## Miestų partnerystė
Eupatorija yra užmezgusi partnerystės ryšius su šiais miestais:
*  Figeira da Fozas, Portugalija
*  Janina, Graikija
*  Lambai, Graikija
*  Liudvigsburgas, Vokietija
*  Ostrovecas, Lenkija
*  Silifkė, Turkija
*  Maskvos srities Kransnogorsko rajonas, Rusija

## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė
Kostiantynivka

**Kostiantynivka** (, ) – srities pavaldumo miestas rytų Ukrainoje, Donecko srityje, 50 km į šiaurę nuo Donecko. Miesto savivaldybės ir rajono administracinis centras. Miestas išsidėstęs prie Kryvyj Torecio upės. Išvystyta mašinų gamybos, metalurgijos, chemijos, statybinių medžiagų, lengvoji bei maisto pramonė. Mieste kursuoja autobusai ir tramvajai. Yra geležinkelio mazgas.

2001 m. 59,2 % miesto gyventojų buvo ukrainiečiai, 37,69 % – rusai, 0,95 % – armėnai, 0,51 % – baltarusiai, 0,26 % – azerbaidžaniečiai, 0,2 % – žydai.

## Istorija
Įkurtas 1870 m., miesto statusas – nuo 1932 m.

## Šaltiniai
Molvanija

**Molvanija** (Molvanîa) yra fiktyvi Rytų Europos šalis aprašyta kelionių vadove (parodija). Valstybės sostinė fiktyvus misetas - Lutenblagas. Valstybės valiuta - strublis. Molvanija kelionių vadove aprašoma kaip "kokliušinio kosulio gimtinė" ir "seniausio Europos branduolinio reaktoriaus savininkė". Kelionių vadovas pavadinimu *Molvanija: šalis nepaliesta modernaus dantų gydymo* buvo sukurtas australų Tomo Gleisnerio, Santo Kilauro ir Robo Sičo.  

## Apie Molvaniją
**Molvanijos Respublika** yra daugelio klišių ir stereotipų apie Rytų Europą mišinys. 

### Kalba

Teigiama, kad fiktyvi Molvanijos kalba yra tokia sudėtiga, kad ją mokytis reikia 16 metų.

### Vieta
Nėra tiksliai nurodyta kur Molvanija yra.
Terio samių kalba

**Terio samių kalba** – samių kalbų grupės kalba, vartojama Rusijoje, Kolos pusiasalio šiaurės rytinėje dalyje gyvenančių samių. Terio samių kalba yra beveik išnykusi, nes 2004 m. ja kalbėjo 10, o šiuo metu tik 2 žmonės.

## Istorija

XIX a. pabaigoje, rytinėje Kolos pusiasalio dalyje buvo 6 Terio samių kaimai, kuriuose apytiksliai gyveno 450 žmonių. 2004 m. gyveno 100 Terio samių, iš kurių 2 kalbėjo Terio samių kalba; kiti nutautėjo ir kalba rusų kalba.

Terio samių kalbos vartojimas smuko sovietinės kolektyvizacijos metais, kai 1930 m. buvo uždrausta kalbėti Terio samių kalba namuose ir mokyklose. Taip pat buvo panaikinamas didžiausias Terio samių kaimas Jokanga, iš kurio samiai buvo priversti kraustytis į Gremikos karinę bazę.

## Rašto paminklai
Terio samių kalba neturi mokomųjų priemonių, oficialaus rašto, nežinoma jos gramatika, tačiau ši kalba yra tyrinėta ir yra palikusi rašto paminklų.

Seniausias Terio samių kalbos, bei visų samių kalbų rašto paminklas yra brito Stephen Burrough 1557 m. surinktas Terio samių kalbos žodynėlis, išspausdintas Richard Hakluyt.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Chrustalnas

**Chrustalnas** (, , iki 1920 m. Krindačivka) arba ***Krasnyj Lučas*** () – srities pavaldumo miestas Ukrainoje, Luhansko srityje. Stambus pramoninis centras.

Miestas išsidėstęs prie penkių upių kurių didžiausios Miusas ir Dovžykas. Išvystyta antracito kasimo, mašinų gamybos, statybinių medžiagų, lengvoji bei maisto pramonė. Yra geležinkelio mazgas. Miestas išsidėstęs prie tarptautinės automagistralės  (Kijevas-sienos kirtimo su Rusija punktas „Dovžanskyj“).

2011 m. 49 % – ukrainiečių, 46 % rusų.

## Istorija
Įkurtas 1895, miesto statusas – nuo 1926-ųjų.

2014 m. miestas užimtas Donbaso separatistų ir jų rėmėjų iš Rusijos, ir faktiškai valdomas Lugansko Liaudies Respublikos.

2016 m. iš Krasnyj Lučo Ukrainos valdžios pervadintas į Chrustalną, bet pakeitimas faktiškai neįsigaliojo.

## Žymūs žmonės
Nikolajus Šmatko – ukrainiečių skulptorius ir tapytojas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  
* Neoficialus miesto portalas  
* Marmurinė marmuro Karaliaus Nikolajus Šmatko skulptūra
Kadijivka

**Kadijivka** () – srities pavaldumo miestas Ukrainoje, Luhansko srityje. Luhansko Liaudies Respublikos vadovybės vadinamas **Stachanovu**. Miestas išsidėstęs prie Komyšuvachos upės.

Miestas įsikūrė XIX a. prie akmens anglių kasyklų, miesto statusas – nuo 1932-ųjų. 1978 m. pavadintas Stachanovu Aleksejaus Stachanovo garbei. 2012 m. duomenimis, mieste gyveno 76 200 gyventojų.

Driekiasi Horlivkos–Holubivkos geležinkelis, plentai, vedantys į Alčevską, Luhanską, Lysyčanską. Išvystyta juodoji metalurgija (ferolydinių). Gaminamos mašinos, vagonai. Vystoma chemijos, tekstilės pramonė. Veikia miesto istorijos muziejus.

2014 m. miestą užėmė Donbaso separatistai.

## Išnašos
Togo herbas

**Togo herbas** – Togo valstybės simbolis, priimtas 1962 m. kovo 14 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas apvalus su 16 į šonus styrančių spindulių. Laukas auksinis, skyde raudonos raidės RT ( santrumpa). Iš už skydo kyšo dvi Togo vėliavos, kurių laisvieji kraštai nukreipti į šonus. Virš skydo geltona juosta su devizu  'Vienybė, taika, solidarumas' (senesnis devizas buvo  'Darbas, laisvė, tėvynė').
Skydo šonuose du piestu stovintys raudoni liūtai auksiniais karčiais. Skydas yra tarp liūtų pakaušių taip, kad skydo centras yra tame pačiame aukštyje kaip ir liūtų akys. Liūtai letenose laiko raudonus lankus ir po raudoną strėlę.

## Herbo elementų aiškinimas
* Raudoni liūtai simbolizuoja Togo liaudies narsą.
* Lankai ir strėlės reiškia kvietimą būti aktyviais ginant savo šalies laisvę.
Vidas Dančenka

**Vidas Dančenka** (g. 1973 m. rugpjūčio 2 d.) – Lietuvos futbolo žaidėjas.

## Karjera
Žaidė Mažeikių ROMAR ir Šiaulių „Kareda“ futbolo klubuose. Po to rungtyniavo užsienyje: Estijoje Talino „Flora“, bei Rusijos klubuose – Elistos „Uralan“ ir Nižnyj Novgorodo „Lokomotyv“.

Lietuvos rinktinei atstovavo ketveriose rungtynėse, per kurias įmušė vieną įvartį (2000 m. balandžio 26 d. rungtynėse su Latvijos ekipa).

## Pasiekimai
* 1994 m. su Mažeikių ROMAR ekipa pirmą kartą tapo A lygos čempionu.
* 1997, 1998 m. su Šiaulių „Kareda“ dar du kartus tapo A lygos čempionu.
* 1996, 1999 m. su Šiaulių „Kareda“ tapo LFF taurės laimėtoju.
* 1997/1998 m. sezone tapo rezultatyviausiu to sezono A lygos žaidėju, pelnęs 26 įvarčius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Tanzanijos herbas

**Tanzanijos herbas** – Tanzanijos valstybės simbolis. Įteisintas 1971 m.

## Herbo aprašas
Herbo skydas migdoliškos formos, vertikaliai perkirstas į keturias vienodo aukščio dalis. Viršutinis laukas auksinis, jame matyti oranžiniai deglo viršutinė dalis ir liepsna; žemesnis laukas yra Tanzanijos vėliava; dar žemesnis laukas yra raudonas su sukryžiuotais oranžiniais kirviu (galva heraldinėje dešinėje) ir kauptuku; pats apatinis laukas baltas su trimis horizontaliomis mėlynomis banguotomis juostelėmis.
Per apatinių trijų laukų vidurius eina auksinė ietis antgaliu į viršų.

Skydininkai yra du rudaodžiai žmonės žaliais drabužiais – dešinėje vyriškis, kairėje – moteris. Tolimesnėmis rankomis skydininkai laiko skydą, o artimesnėmis – baltas dramblio iltis, kurių ilgis lygus skydo aukščiui ir iltys išlenktos taip pat, kaip ir skydo šonai.
Herbo pagrindas yra žalsvai pilkas Kilimandžaro kalno atvaizdas. Ties vyro kojomis auga kvapiojo gvazdikmedžio krūmas, o ties moters – vilnamedžio krūmas. Apatinėje pagrindo dalyje balta juosta žalia išvirkščia puse su devizu raudonomis raidėmis  'Laisvė ir vienybė'.

## Herbo elementų aiškinimas
* Auksinis laukas simbolizuoja Tanzanijos iškasenų turtus.
* Raudonas laukas reiškia raudoną Afrikos dirvožemį.
* Laukas su banguotomis baltomis ir mėlynomis juostomis reiškia jūrą, ežerus ir krantus.
* Degantis fakelas simbolizuoja laisvę, švietimą ir žinias.
* Ietis reiškia laisvės gynimą.
* Sukryžiuoti kirvis ir kauptukas yra įrankiai, kuriuos žmonės naudoja turtindami savo šalį.

## Šaltiniai
Juozas Valančius

**Juozas Valančius** (1891 m. Sutkūnai, Šiaulių apskritis – 1942 m. rugpjūčio 14 d. Gorkis, Rusija) – Lietuvos provizorius, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Šiaulių berniukų gimnazijoje. 1922 m. baigė Aukštuosius kursus Kaune, įgijo farmacininko specialybę. Nuo 1920 m. – Lietuvos kariuomenės savanoris, 1921-1922 m. Kauno miesto savivaldybės sanitarijos skyriaus farmacijos dalies viršininkas. 1924 m. Šiauliuose atidarė vaistinę. 1929-1930 m. Šiaulių ligonių kasos direktorius. 1931 m. išrinktas į Šiaulių miesto savivaldybės tarybą, 1931-1938 m. – Šiaulių miesto burmistras. Jo kadencijos metu Šiauliuose įrengtas vandentiekis ir kanalizacija, tvarkytos gatvės ir pastatai, atidaryta nauja turgavietė.

Prasidėjus TSRS okupacijai, 1940 m. suimtas, kalintas Šiaulių kalėjime, vėliau išvežtas į Rusiją, kur ir mirė.

Priklausė Lietuvių tautininkų sąjungai. Nuo 1931 m. Lietuvos vaistininkų draugijos narys, 1935-1940 m. šios draugijos pirmininko pavaduotojas.

## Įvertinimas
* 1938 m. – 3 laipsnio Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino medalis.

## Šaltiniai
Esvatinio herbas

**Esvatinio herbas** – Esvatinio valstybės simbolis.

## Herbo aprašas
Herbo skydas tradicinės formos, žydrame lauke pavaizduotas trumpas migdoliškas ngunių skydas balta viršutine ir juoda apatine dalimi, už kurio vertikaliai stovi dvi ietys. Ant skydo žydrai auksinė grįžtė, iš kurios į viršų eina du žali pliumažai, sudarantys karaliaus karūną *lidlabe*, kuri paprastai dėvima derliaus šventėje *Ncwala*.

Skydininkai yra auksinis rudais karčiais liūtas (heraldiškai dešinysis, stovintis ant trijų kojų, priekine kairiąja koja laiko skydą) ir pilkas dramblys, straubliu laikantis skydą.
Herbas pagrindo neturi. Po skydu balta juosta su devizu juodomis raidėmis *Siyinqaba* 'Mes esam tvirtovė'.

## Herbo elementų aiškinimas
* Baltai juodas skydas su ietimis reiškia gynybą.
* Liūtas simbolizuoja šalies karalių.
* Dramblys reiškia karalienę motiną.
* Šūkis: mes – tvirtovė (Siyinqaba).

## Nuorodos
* National Coat of arms of SWAZILAND
* Tourism – General Swaziland Information: Social
Konotopas

**Konotopas** () – srities pavaldumo miestas šiaurės Ukrainoje, Sumų srityje. Rajono administracinis centras. Geležinkelių mazgas (linijos į Kijevą, Brianską, Kurską), mieste kursuoja tramvajai. Anglių kasybos įrenginių, stūmoklių, gelžbetonio gaminių gamyba, chemijos, statybinių medžiagų, siuvimo, maisto (mėsos, duonos, sviesto) pramonė; geležinkelio riedmenų remontas. Charkovo politechnikos instituto technikos fakultetas. Kraštotyros muziejus.

## Istorija
Konotopas rašytiniuose šaltiniuose minimas nuo 1638 m. Miesto statusas suteiktas 1648 m.

1659 m. apylinkėse vyko Konotopo mūšis tarp Ivano Vyhovskio kazokų kariuomenės (su Mechmedo IV Girėjaus Krymo totorių parama) ir Rusijos kariuomenės.

2022 m. vasarį–balandį Konotopą buvo užėmusi Rusijos kariuomenė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Sudano herbas

**Sudano herbas** – Sudano valstybės simbolis, priimtas 1969 m.

## Herbo aprašas
Herbo skydas specifinės formos – pailgas, su nežymiu susiaurėjimu viduryje, apačia dvišaka. Laukas juodas, su plonu raudonu bordiūru. Skydo viršutinėje dalyje raudonas diskas.
Skydininkas – juodai baltas sparnus demonstruojantis paukštis sekretorius, skydas eina nuo apačios iki jo krūtinės.

Virš sekretoriaus galvos – balta juosta su devizu *An-nasr lana* النصر لنا 'Pergalė bus mūsų', o po skydininku – juosta su šalies pavadinimu جمهورية السودان *Jumhuriyat as-Sudan* 'Sudano respublika'. Rašmenys žali.

## Herbo elementų aiškinimas
* Skydo forma paimta iš XIX a., kai šalį valdė *Muhammad Ahmad*, pasiskelbęs mahdžiu.
* Paukštis sekretorius buvo parinktas kaip akivaizdžiai sudanietiškas plėšrus paukštis. Jis panaudotas kaip erelio arabų valstybių herbuose, kuris yra arabiškojo nacionalizmo simbolis, analogas.

## Senasis herbas

Senesniame Sudano herbe buvo pavaizduotas hipopotamas, supamas dviejų palmių. Herbe buvo juosta su užrašu *Jumhuriyat as-Sudan*.

## Išnašos
Inario samių kalba

**Inario samių kalba** (*anarâškielâ*) – samių kalbų grupės kalba, vartojama Suomijoje gyvenančių samių. Šią kalbą vartoja 300–400 gyventojų, kurių dauguma vidutinio ir senyvo amžiaus. Tai vienintelė samių kalba vartojama tik Suomijoje (Inari apylinkėse). Inario samių kalba priskiriama nykstančių kalbų kategorijai.

Kartu su suomių, Skolto samių kalba ir šiaurės samių kalba, Inario samių kalba, yra viena iš 4 oficialų Inario savivaldybės kalbų. Inario samių kalba ypač vartojama šiose gyvenvietėse esančiose prie Inario ežero (skliausteliuose pavadinimai Inario samių kalba):

## Kalbos vartojimas
Kalba vartojama šiose Suomijos vietovėse:

* Nelimas (Njellim)
* Ivalas (Avveel)
* Menesjervis (Menišjävri)
* Repojokis (Riemâšjuuhâ)
* Tiras (Mosshâš)
* Inaris (Aanaar markkân)
* Kamanenas (Kaamâs)
* Aksujervis (Ákšujävri)
* Sysjervis (Čovčjävri)
* Yjervis (Ijjävri)
* Sevetijervis (Čevetjävri)
* Partakas (Päärtih)

## Raštas

Inario samių kalba nauo 1996 m. oficialiai naudoja lotynų raštą:

## Literatūra
* Itkonen, Erkki. *Inarilappisches Wörterbuch.* Lexica societatis fenno-ugricae: 20. Suomalais-ugrilainen seura. Helsinki. ISBN 951-9019-94-4.
* Sammallahti, Pekka. Morottaja, Matti. *Säämi-suoma sänikirje. Inarinsaamelais-suomalainen sanakirja.* Girjegiisá. Ykkösoffset Oy, Vaasa 1993. ISBN 951-8939-27-6.
* Olthuis, Marja-Liisa. *Kielâoppâ.* Inari : Sämitigge, 2000.
* Østmo, Kari. *Sämikielâ vieres kiellân vuáðuškoovlâst.* Helsinki : Valtion painatuskeskus, 1988.

## Šaltiniai


## Nuorodos
* 
* Salminen, Tapani. ''UNESCO Red Book on Endangered Languages.'' 1993.
* Kimberli Mäkäräinen  A minute vocabulary (Inari Sámi-English) (233 words)
* [Names of birds found in [Sápmi (area)|Sápmi] in a number of languages, including Skolt Sámi and English. Search function only works with Finnish input though.]
* Clip about keeping Inari Sami alive  (requires RealPlayer)
* The Inari Sami Language by Toivonen and Nelson 
* Hans Morottaja speaks about himself, etc. in Inari Sámi
Rapsodas

**Rapsodas** ( iš *rhaptō* – siuvu ir *ōdē* – daina) – senovės graikų keliaujantis epinės poezijos atlikėjas, kuris per puotas ar šventes rečitatyvu (be muzikos, nekeisdamas teksto) atlikdavo poemų (ypač Homero) ištraukas. Būdavo rengiamos rapsodų varžybos. Klasikos laikais (V–IV a. pr. m. e. antroji pusė) rapsodo menas buvo teatrinio meno dalis; egzistavo iki I m. e. a.

## Šaltiniai
Budinai

**Budinai** () – senovės Europos tauta, minima Herodoto, gyvenusi Dono aukštupio regione. Pasak istoriko, tauta buvusi gausi ir didelė, o jos žmonės – mėlynakiai ir rudaplaukiai. Jų žemėje buvusi medinė tvirtovė Gelonas (graikų gelonų kolonija, nes Herodotas mini, kad ten buvę graikų dievų šventyklų, švęstos bakchanalijos). Rašoma, kad buvę klajokliai, mitę kankorėžiais, tarp miškų telkšančiame ežere gaudę ūdras, bebrus bei dar kažkokius autoriui nežinomus žvėris.. VI a. pr. m. e. su skitais dalyvavo kare prieš persus. Vėliau budinus mini ir Ptolemėjus.

Budinai buvo siejami su Juchnovo kultūra, kuri siejama su baltais arba slavais. Taip pat būta bandymų su budinais sieti finougrus.

## Šaltiniai
Dakos centrinis kalėjimas

**Dakos centrinis kalėjimas** – didžiausias kalėjimas Bangladeše, įsikūręs sostinėje Dakoje. Naudojamas nusikaltėliams ir politiniams kaliniams laikyti.

Iki britų valdymo laikų, buvo Mogolų imperijos fortas. XIX amžiaus pradžioje renovuotas į kalėjimą. Iki 1836 m. pastate veikė policijos nuovada.
Rapsodija

**Rapsodija** ( – rečitatyvinis epinės poezijos dainavimas) – muzikos žanras; laisvos formos kūrinys paprastai liaudies melodijų temomis. Rapsodija būna instrumentinė (fortepijonui, orkestrui, fortepijonui ir orkestrui), kartais ir vokalinė instrumentinė (J. Bramso rapsodija altui, vyrų chorui ir orkestrui).

Rapsodija turi ciklinę, vientisinę, monociklinę formą. 

Atsirado XVIII a. pabaigoje. Reikšmingų rapsodijų yra sukūrę F. Listas (19 vengrų rapsodijų), E. Šabrijė, A. Kazela, Dž. Eneskus, A. Dvoržakas, S. Rachmaninovas, M. Karlovičius („Lietuviškoji rapsodija“, 1906 m.). Rapsodijų parašė ir lietuvių kompozitoriai, tokie kaip B. Dvarionas, J. Švedas, S. Vainiūnas, V. Paltanavičius.

## Šaltiniai
Pomponijus Mela

**Titas Pomponijus Mela** () – iš Ispanijos kilęs romėnų istorikas. Gyveno I a. pradžioje. Apie 41-44 m. (mūsų eros) parašė trijų dalių veikalą „Apie pasaulio padėtį“ ( arba *De Chorographia*). Apie patį Pomponijų Melą beveik nieko nėra žinoma, tik kad gimė Tingenteroje ar Singenteroje pietų Ispanijoje. Kūrinio data nustatyta pagal aliuziją į Klaudijaus ekspediciją į Britaniją.

Veikale Apie pasaulio padėtį apibendrintos- Antikos mokslo žinios apie pasaulį. Istorikas rėmėsi Herodoto „Istorija“, Strabono „Geografija“, Kornelijaus Nepoto kronika. Tai seniausia išlikusi geografijos studija lotynų kalba.

Pomponijus Mela savo veikale mini ir neurus, sarmatus, melanchenus, pateikia netikslių žinių apie Baltijos jūrą bei Pabaltijo gyventojus. Kalbėdamas apie neurus pamini jų sugebėjimą pavirsti vilkais, o apie sarmatus – pasakoja legendas apie jų moteris – amazones.

## Šaltiniai
Benino herbas

**Benino herbas** – Benino valstybės simbolis, priimtas 1964 m., atšauktas 1975 m. ir vėl grąžintas 1990 m.

## Herbo aprašas
Herbo skydas klasikinės formos, ketvirčiuotas. Visi laukai balti. Viršutiniame heraldiškai dešiniajame ketvirtyje yra auksinė pilis sombos tautos stiliuje. Viršutiniame kairiajame ketvirtyje yra Benino žvaigždė, aukščiausias valstybės ordinas. Apatiniame dešiniajame ketvirtyje yra palmė rudu kamienu ir žaliais lapais, o apatiniame kairiajame ketvirtyje – burlaivis juodu korpusu ir baltomis burėmis, plaukiantis mėlynu apatiniu ketvirčio trečdaliu.

Virš skydo – du buivolo ragai, pripildyti kukurūzų burbuolių.
Skydininkai yra du piestu stovintys natūralios spalvos leopardai. Po skydu – baltas kaspinas su juodu devizu  'Brolybė, teisingumas, darbas'.

## Herbo elementų aiškinimas
* Pilis atstovauja Benino praeičiai.
* Laivas atstovauja etninėms grupėms, atvykusioms iš Europos.
* Ragai simbolizuoja klestėjimą ir gausą.

## Nuorodos

*  Coat of arms of Benin In The World All Countries Coat of arms
Elo

**Elo** gali reikšti:
* Electric Light Orchestra – britų simfoninio roko grupė
* Elo reitingas – žaidėjų santykinio pajėgumo nustatymo sistema, naudojama šachmatuose ir kituose dviejų žaidėjų žaidimuose
Gelonas

**Gelonas** – Herodoto minimas miestas skitų genties budinų žemėse. Tai matyt buvusi graikų kolonistų, išsikėlusių iš pajūrio kolonija. Gelonų kalba buvo graikų ir skitų mišinys. Gelonai vertėsi žemdirbyste, augino sodus.

Pasak Herodoto, Gelone buvusi medinė tvirtovė, kurių kiekvienos iš sienų ilgis – 30 stadijų (5,5 km). Būta medinių graikų dievų šventyklų ir namų, Kas treji metai švęsta Dioniso šventė, rengtos bakchanalijos. 512 m. pr. m. e. Darijaus I sugriautas.

Gelono vieta nėra tiksliai žinoma, hipotezės apima regioną nuo pat Volgos iki Dniepro. Viena iš versijų, jog Gelonas galėjęs būti Bilsko piliakalnio vietoje (Sumų ir Poltavos sritys, Ukraina).

## Šaltiniai
Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacija

**Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacija** – ekonominė ir politinė asociacija tarp Pietų Azijos regiono šalių. Organizacija įkurta 1985 m. gruodžio 5 d. su septyniais nariais: Bangladešu, Butanu, Indija, Maldyvais, Nepalu, Pakistanu ir Šri Lanka. 2007 m. į organizaciją įstojo Afganistanas.

## Nariai
### Dabartiniai nariai
*  
*  
*  
* 
*  
*    
*  
*  

### Stebėtojai
* 
*  
*  
*  
*  
*  
* 
* 
* 

### Būsimi nariai
*  
*  
* 
*  
* 
* 

## Generaliniai sekretoriai

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Bangladešo išsivadavimo karas

**Bangladešo išsivadavimo karas** () – karas tarp Vakarų Pakistano ir Rytų Pakistano (Bangladešo). Rytų Pakistanui kare padėjo Indijos armija. Konfliktas truko nuo 1971 m. kovo 26 d. iki 1971 m. gruodžio 16 d. Karo rezultatas – Bangladešo nepriklausomybė.
Sužeista tyla

**Sužeista tyla** – 1980 m. Lietuvos kino studijoje pagal J. Požėros romaną „Šalnos“ sukurtas meninis filmas. Drama. Spalvotas, plačiaekranis. Filmo trukmė – 92 min.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius – Juozas Požėra
* Režisierius statytojas – Algimantas Kundelis
* Kompozitorius – Julius Andrejevas
* Dailininkas – Algimantas Švažas
* Operatorius statytojas – Aloyzas Jančoras
* Kostiumų dailininkė – Viktorija Bimbaitė.
 

## Vaidina
* Vytautas Tomkus – *Vincas Šalna*
* Pēteris Gaudiņš – *Stasys Šalna*
* Eglė Gabrėnaitė – *Agnė*
* Rolandas Butkevičius – *„Aniuoliukas“*
* Stasys Petronaitis – *„Erškėtis“*
* Irena Liutikaitė – *Marija*
* Česlovas Judeikis – *„Dobilas“*
* Vilhelmas Vaičekauskas – *„Kurmis“*
* Vytautas Grigonis – *„Klevas“*
* Antanas Šurna – *Čibiras*
* Artiomas Inozemcevas – *majoras*
* Irena Žitkutė – *Juzytė*
* Algis Matulionis – *Jeronimas Kučinskas*
* Romualdas Ramanauskas – *Žarėnas*
* Remigijus Sabulis – *Pakalnis*
* taip pat Nijolė Gelžinytė, Rimantas Bagdzevičius, Aleksandras Ribaitis, Vladas Baranauskas, Antanas Žekas, Zenonas Ročys, Valdas Žilėnas, Daiva Vaitkevičiūtė, Vytautas Rumšas, Algirdas Vrubliauskas, Sigitas Račkys ir kiti.

## Siužetas

Primityvus ir ypač ideologizuotas filmas apie pokario Lietuvos kaimą, skirtingose barikadų pusėse atsidūrusius brolius.

## Nuorodos
* Filmo svetainė
Čado herbas

**Čado herbas** – Čado valstybės simbolis, priimtas 1970 m.

## Herbo aprašas
Herbo skydas klasikinės formos (senasis prancūziškasis). Skydo laukas auksinis, su keturiomis horizontaliomis mėlynomis dantytai banguotomis juostomis (tarpai tarp juostų lygūs juostų pločiui).

Iš už viršutinio skydo krašto kyla raudona saulė (matyti viršutinis ketvirtis) su liepsniškais spinduliais. Skydininkai:
* heraldiškai dešinysis – piestu stovintis sargus (atsisukęs į šoną, t. y., į stebinčiu herbą) auksinis ožys žemyn lenktais ragais;
* heraldiškai kairysis – piestu stovintis auksinis liūtas raudonu liežuviu.
Abu skydininkai ant pečių turi po trumpą viršun nukreiptą rodyklę.

Po skydu auksinė juosta su devizu  'Vienybė, darbas, pažanga'. Tarp skydo ir devizo juostos kabo medalis.

## Herbo elementų aiškinimas
* Mėlynos banguotos juostos simbolizuoja Čado ežerą.
* Tekanti saulė reiškia naują pradžią.
* Dešinysis skydininkas ožys simbolizuoja šiaurinę šalies dalį.
* Kairysis skydininkas liūtas atstovauja pietinę šalies dalį.
* Medalis – Čado nacionalinio ordino medalis.
Petras Steponavičius

**Petras Steponavičius** (g. 1940 m. birželio 12 d. Mažeikių raj. Ketūnų kaime – m. 2015 m. spalio 19 d. JAV) – lietuvių teatro ir kino aktorius.

Mokėsi Sedos vidurinėje mokykloje, nuo 1953 m. persikėlė gyventi į Panevėžį, kur baigė vakarinę vidurinę mokyklą. 1960 m. baigęs Panevėžio dramos teatro studiją, pradėjo dirbti šiame teatre. J. Miltinio, V. Blėdžio mokinys.

P. Steponavičius sukūrė visą eilę įsimintinų vaidmenų J. Miltinio dramos teatre, Šiaulių ir Vilniaus Jaunimo dramos teatruose, kino filmuose, televizijoje.

## Filmografija
* 1962 – Vytas – Žingsniai naktį, rež. Raimondas Vabalas
* 1968 – Skydas ir kalavijas, rež. Vladimiras Basovas
* 1980 – Karolis Budrys – Rungtynės nuo 9 iki 9, rež. Raimondas Vabalas
* 1982 – Turtuolis, vargšas..., rež. Arūnas Žebriūnas
* 1982 – Barbora Radvilaitė, rež. Vidmantas Bačiulis, LTV
* 1986 – Ginklų pardavėjas. Visi prieš vieną, rež. Artūras Pozdniakovas
* 1987 – Vizitas pas minotaurą, rež. Eldoras Urazbajevas
* 1987 – Savaitgalis pragare, rež. Vytautas Žalakevičius
* 1988 – Tarnas – Mėnulio pilnaties metas, rež. Arūnas Žebriūnas
* 1995 – Tamangai, rež. Vaidas Lekavičius
* 2010 – Zenonas – Atsisveikinimas, rež. Tomas Donela.

## Šaltiniai
Plinijus Vyresnysis

**Gajus Plinijus Vyresnysis** (; 23 m. – 79 m. rugpjūčio 25 d.) – romėnų gamtininkas, filosofas, rašytojas, istorikas.

## Biografija
Tarnavo Romos karo laivyne, keliavo po įvairias Romos provincijas, buvo imperatoriaus Vespasiano asmeninis draugas. Žuvo stebėdamas Vezuvijaus ugnikalnio išsiveržimą Stabijose. Plinijus Vyresnysis išgarsėjo veikalu „Gamtos istorija“ (*Naturalis Historia*). Jame autorius surašė įvairias to meto astronomijos, istorijos, geografijos, antropologijos, biologijos, medicinos, mineralogijos žinias. Kaip nurodė pats Plinijus, jis rėmėsi 327 graikų ir 146 romėnų autoriais, peržiūrėjo daugiau kaip 2000 veikalų.

Plinijaus Vyresniojo „Gamtos istorijoje“ minimas salos Baltija (*Baltia, Balcia, Balisia*) vardas ir tai, kad jos gyventojai renka gintarą ir juo prekiauja. Tie Pabaltijo gyventojai, manoma, galėję būti ir baltai. Taip pat prie Vyslos upės paminėti *Girai* (*Hirri*) ir *[[Venedai]]* (*Venedi*).

## Šaltiniai
Frank Bainimarama

**Josaia Voreqe Bainimarama** (dažnai vadinamas **Frank Bainimarama**, g. 1954 m. balandžio 27 d.) – Fidžio politikas bei kariuomenės vadas. Jis buvo du kartus šalies prezidentu, o nuo 2007 m. užima šalies ministro pirmininko pareigas.

Bainimarama priklauso fidžių etninei grupei. Pagal tikėjimą jis save laiko Fidžio metodistu.

Pirmą kartą į valdžią Bainimarama atėjo 2006 m. gruodį, surengęs šalyje karinį perversmą ir tapęs valstybės vadovu. Po to jis buvo paskirtas laikinuoju šalies ministru pirmininku. 2009 m. Fidžio teismas įrodė, kad politiko karinis perversmas prieštaravo įstatymams, o Bainimarama privalo pasitraukti iš užimamų postų. Tačiau šalies prezidentas Josefa Iloilo pakeitė konstituciją, perleido visas galias sau ir Bainimarama vėl paskyrė šalies ministru pirmininku.

|-

|-
Mukačevas

**Mukačevas**, iki 2017 **Mukačeve** (ukr. ir rus. *Мука́чево*, iki 2017 , rusin. *Мука́човo*, ) – srities pavaldumo miestas Ukrainoje, Užkarpatės srityje. Įkurtas 896, miesto statusas – nuo 1445-ųjų. 95 000 gyventojų. Plotas – 27,9 km². Miestas išsidėstęs Karpatų kalnų papėdeje, prie Latorycios upės. Išvystyta elektros prietaisų, baldų gamybos, tekstilės ir maisto pramonė. Mieste veikia 4 aukštosios mokyklos. Yra geležinkelio mazgas (Komunarsko geležinkelio stotis). Miestas išsidėstęs prie tarptautinės automagistralės  (Kijevas-sienos kirtimo su Vengrija punktas „Čopas“).

## Miestų partnerystė
Mukačevas yra užmezgusi partnerystės ryšius su:
*  Malecas, Lenkija
*  Matesalka, Vengrija
*  Prešovas, Slovakija
*  Senta, Serbija

## Galerija

Ukraine-Mukacheve-Palanok Castle-Overlook-6.jpg|Palanoko pilis
Ukraine-Mukacheve-Town Hall-2.jpg|Rotušės aikštė vėlai vakare]]


## Taip pat skaitykite
* Užkarpatės sritis

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  
* Miestos portalas
Sūnus palaidūnas

**Sūnus palaidūnas** – 1984 m. Lietuvos kino studijoje Raimondo Kašausko apysakos „Žaliuojančios kalvos“ motyvais sukurtas meninis filmas. Filmo trukmė – 89 min.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius – Pranas Morkus
* Režisierius statytojas – Marijonas Giedrys
* Kompozitorius – Juozas Širvinskas
* Dailininkas – Algimantas Šiugžda
* Operatorius statytojas – Jonas Tomaševičius
* Kaskadininkas – Sergejus Silkinas

## Vaidina
* Rimas Morkūnas - *Vilius*
*Uldis Vazdiks - *Petras, Viliaus brolis*
* Doloresa Kazragytė - *Birutė, Petro žmona*
* Bronė Braškytė - *Liuda*
* Ieva Gurinaitė-Paskienė - *motina*
* Eduardas Kunavičius - *tėvas*
* Antanas Barčas - *Kostas*
* Rimantas Bagdzevičius - *Jurgis*
* Milė Šablauskaitė - *Viliaus sesuo*
* Irena Žitkutė - *Alytė*
* Gytis Padegimas - *Kęstas*
* Vilhelmas Vaičekauskas - *kaimynas*
* Remigijus Vilkaitis - *Viliaus pažįstamas*
* Aldona Kudlaitė - *Viliaus kaimynė*
* Gražina Urbonaitė - *giminaitė*
* *taip pat* Cezaris Graužinis, Janina Miščiukaitė, Rimantas Štaras, E.Čižinauskas, Vytautas Grigolis, Andrius Šiuša, Janina Sokolnikaitė, V.Klimavičiūtė ir kiti.

## Siužetas

Dešimt metų pragyvenęs mieste, Vilius sugrįžta į gimtąjį kaimą, kuriame tebegyvena vyresnysis brolis Petras, kolūkio vyr. zotechnikas, labai energingas žmogus. Nors ir konfliktuodamas su broliu, būtent čia Vilius randa save.
Svebai

**Svebai** () – senovės germanų tauta/genčių grupė, mūsų eros pradžioje gyvenusi prie Baltijos jūros, tarp Vyslos/Elbės ir Reino, o vėliau migravusi iki dabartinės Galisijos ir Portugalijos teritorijos. Svebų pavadinimas nėra vienalytis, nes jiems priskirtos įvairios gentys.

## Ankstyvieji paminėjimai
Pirmasis svebus (siaurąja prasme) mini romėnų karvedys Julijus Cezaris 58 m. pr. m. e. Jis aprašo peergalę prieš svebų vadą Ariovistą.

Vėliau svebus, kaip didelę germanų genčių grupę, savo veikale „Germanija“ plačiai aprašo Romos istorikas Tacitas. Jis prie svebų priskiria įvairias germanų gentis – langobardus, semnonus, prie Jutlandijos gyvenančius reudinus, avionus, anglus, varinus, jutus (eudozus), suarinus, nuitonus, prie Elbės – hermundurus, prie Dunojaus – variskus, markomanus, kvadus, marsignus, burus, Vyslos baseine – lugijus (harijus, helvekonus, manimus, helzijus, nahanarvalus), prie Baltijos – gotus, rugijus, lemovijus, taip pat svijonus ir svitonus. Tacitas prie svebų taip pat priskiria aisčius, bet pastebi, kad jų kalba skiriasi. Tacitas mini, kad svebai plaukus susiriša į kuodą, kuris skirtas gąsdinti priešams bei rodo socialinį statusą.

Rašoma apie svebų šventuosius miškus ir ten atliekamas aukojimo apeigas, maldas Nertai. Tacitas rašo, kad nahanarvalai garbina alkus, kas leidžia juos sieti su baltais.

Plinijaus Vyresniojo „Gamtos istorijoje“ svebai priskirti prie irmijonų. Čia matyt svebai suvokiami siaurąja prasme (taip, kaip juos minėjo Cezaris). Ptolemėjus išskiria svebus langobardus ir svebus semnonus.

## Migracijos

Svebai (siaurąja prasme), giminingi alemanams, 406 m. prisijungė prie alanų ir vandalų, kirto Reiną ir užpuolė Galiją. Kol alanai ir vandalai kovojo su frankais, svebai, vadovaujami Hermeriko, pasuko į pietus, kirto Pirėnus ir 409 m. įsikūrė prieš Romos jau sukilusiame Pirėnų pusiasalyje. Dabartinėje šiaurės Ispanijoje ir Portugalijoje svebai įkūrė Galesijos valstybę su sostine Brakara Augusta (dabar Braga). 466 m. svebus iš pagonybės į arijonizmą atvertė misionierius Ajaksas. 585 m. svebų žemes užkariavo visigotai. Svebai palaipsniui asimiliavosi su vietinėmis romanų, germanų, baskų tautomis.

Svebų tėvynė pietų Vokietijoje vadinama Švabija.

## Šaltiniai
Harijai

**Harijai** () – senovės germanų gentis, minima romėnų istoriko Tacito veikale „Germanija“. Tacitas juos priskiria svebų grupei lugijams, kurie gyvena Vyslos baseine. Rašo, kad jie žvėriški, žiaurūs iš prigimties, labai stiprūs ir klastingi. Naudoja juodus skydus, išsidažo kūnus ir rengia kautynes tamsiomis naktimis, Tacitas harijų kariauną lygina su laidotuvių eisena ir sako, kad ši priešams sukelia didelį siaubą. Harijai siejami su skandinavų mitologijos laukine medžiokle bei einherijais.

## Šaltiniai
Surask mane

**Surask mane** – 1967 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas meninis filmas. Nespalvotas, plačiaekranis. Filmo trukmė – 67 min.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autoriai – Grigorijus Kanovičius, Vytautas Rimkevičius
* Režisierius statytojas – Algirdas Araminas
* Kompozitorius – Algimantas Apanavičius
* Operatoriai statytojai – Donatas Pečiūra, Rimantas Juodvalkis
* Dailininkė statytoja – Juzefa Čeičytė
* Kostiumų dailininkė – Nijolė Klišiūtė.

## Vaidina
* Eugenija Pleškytė – *Agnė*
* Juozas Urmanavičius – *Eugenijus*
* Andrius Karka – *Andrius*
* Genovaitė Dichavičienė – *Valė*
* V. Lizdenytė – *Jurga*
* Joana Beniušienė – *Jurgos mama*
* V. Bialopetravičius – *Saulius*
* Vytautas Tomkus – *Vladas*
* Albinas Keleris – *Pranukas*
* Gediminas Karka – *dėdė Bartkus*
* Dalia Krikščiūnaitė – *šlakuota mergaitė*.

## Siužetas

Trijų novelių „Vasara“, „Ruduo“, „Žiema“ rinkinyje prie Baltijos jūros įvairiais metų laikais rutuliojasi suaugusiųjų ir vaikų santykiai bei dramos.

## Nuorodos
* Filmo svetainė
* Filmo ištrauka.
Ferrari 458 Italia

**Ferrari 458 Italia** – Italijos automobilių gamintojo „Ferrari“ sportinis automobilis. Šis automobilis pakeitė iki 2009 gamintą F430 modelį.

Oficialiai 458 Italia modelis buvo pristatytas 2009 m. rugsėjo 15 d. Frankfurto automobilių parodoje ir „Ferrari“ muziejuje.

## Techniniai duomenys
* Variklis – 4.5 L, V8
* Pavarų dėžė – 7 laipsnių perkelta iš Formulės 1, vienoda su Ferrari California
* Duomenys – įsibėgėjimas nuo 0 iki 100 km/h mažiau nei 3,4 s., didžiausias greitis apie 325 km/h, degalų sąnaudos – 13,7 L/100 km.

Ferrari 458 Italia dizainas, kaip ir daugumos „Ferrari“ modelių, buvo sukurtas „Pininfarina“ studijos. Prie šio modelio kūrimo prisidėjo ir septynis kartus Formulės 1 čempionas vokietis Michaelis Šumacheris. Vokietis daug dirbo ir padedant kurti modelio vairą.

## Galerija


Image:Ferrari 458 Italia maranello florence.jpg|
Image:Ferrari 458 ITALIA 2.jpg|
Image:Ferrari 458 Italia Back.jpg|
Image:Ferrari 458 Italia edit.png|


## Nuorodos
* Oficiali Ferrari 458 Italia svetainė
* Akimirkos iš oficialios Ferrari 458 Italia prezentacijos Italijoje
Hey, Man!

**„Hey, Man!“** yra pop singlas iš debiutinio studijinio albumo „Whoa, Nelly!“, išleistas Kanados/Portugalijos atlikėjos Nelly Furtado. Ši daina buvo išleista, kaip singlas tik Jungtinėje Karalystėje ir Vokietijoje. „Hey, Man!“ single yra dainos „White Man Sleeps“, kurią atlieka Kronos Quartet elementai.

Šiai daina sukurtas vaizdo klipas, kuris nufilmuotas Londone.

## Singlo turinys
;JK skirtas reklaminis CD
# „Hey, Man!“ – 4:26
# „Hey, Man!“ (Gyvo pasirodymo versija) – 5:16

;CD singlas
# „Hey, Man!“
# „Hey, Man!“ (Gyvo pasirodymo versija) – 5:16
# „Baby Girl“ (Gyvo pasirodymo versija)
# „...on the Radio (Remember the Days)“ (A Dan the Automator Remix) – 4:20

## Remiksai
* „Hey, Man!“ (J. Douglass Mix) (4:26)

## Kitos versijos
* „Hey, Man!“ (Singlo versija) (4:06)
* „Hey, Man!“ (Albumo versija) (4:10)
* „Hey, Man!“ (Akustinė versija) (4:01)
* „Hey, Man!“ (Gyvo pasirodymo versija) (5:16)

## Topai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Amianas Marcelinas

**Amianas Marcelinas** (; g. 325 arba 330 m. Antiochijoje – m. po 391 m.) – graikų kilmės IV a. romėnų istorikas, Tacito istorijos tęsėjas.

## Biografija

Gimė greičiausiai Antiochijoje, 376 m. atvyko į Romą. Dalyvavo įvairiuose imperijos karo žygiuose. Romoje parašė iš 31 knygos sudarytą istorijos knygą *Rerum gestarum libri*. Iki šių laikų išliko tik 18 paskutiniųjų knygų, aprašančių 352–378 m. įvykius. Savo aprašymuose beveik niekur nenurodė šaltinių, nors kai kur visgi mini žymius graikų ir romėnų mokslininkų darbus.

Savo veikale Amianas Marcelinas aprašo 365 m. Kretos žemės drebėjimą ir Aleksandriją užgriuvusį cunamį. Nors žinomos baltų gentys jo aprašymuose neminimos, tačiau užsimena apie nežinomas gentis gyvenančias toliau nuo Rifėjų kalnų bei rašo apie taikaus būdo arimfėjus, kuriuos, dėl panašaus vėlesnių istorikų baltų apibūdinimo, galima sieti ir su baltais.
Taip pat paminėjo  ir Vyslos () upes bei neurus.

## Šaltiniai
Vainabalis

**Vainabalis** – ežeras pietryčių Lietuvoje, Varėnos rajone, apie 3,5 km į pietvakarius nuo Valkininkų, Vainabalio miške. Ežero ilgis iš vakarų į pietryčius – 1,2 km, plotis – iki 0,24 km. Altitudė 119 m. Krantai aukštoki, tik vakarinis krantas žemas ir pelkėtas. Gan užpelkėjęs – palei visus ežero krantus plyti priekrantės užpelkėjusi 5,9 ha dydžio Vainabalės sala. Salos kranto linija labai vingiuota, 3,24 km ilgio. Vakarinėje dalyje yra dar viena nedidelė pelkėta sala (0,15 ha). Šiaurėje išteka upelis link Merkio upės.

Vietinių Vainabalių ežeras vadinamas tiesiog ežerėliu.

## Šaltiniai
Sauginių kapinynas

**Sauginių kapinynas**, vadinamas *Užbitės kalnu, Užbytos kalva* – plokštinis kapinynas Sauginių gyvenvietės šiaurės vakarinėje dalyje, į pietvakarius nuo Švendrės miško, Bytos upelio dešiniajame krante, 1,41 km į šiaurę-šiaurės rytus nuo Sauginių piliakalnio ir 1 km į šiaurę nuo sunaikinto I tūkstantmečio – II tūkstantmečio pradžios Sauginių II kapinyno. Pasiekiamas iš kelio Aukštelkė – Kuršėnai 1,3 km nuo Sauginių parduotuvės už buvusių Sauginių fermų pasukus šiaurės rytų kryptimi keliu, vedančiu į kelią Džiuikiai – Voveriškiai, už 620 m. – į kairę, šiaurės vakarų kryptimi per pievą 120 m.

## Kapinynas
Kapinynas įrengtas pailgoje kalvoje, orientuotoje rytų-pietryčių – vakarų-šiaurės vakarų kryptimi, savo forma (šlaitai dirbtinai pastatinti, pietinėje pašlaitėje yra pylimo liekanų) ir konfigūracija (pietrytinė aikštelės dalis 2-2,4 m aukštesnė) primenančioje piliakalnį. Spėjama, kad kalvoje, supamoje Bytos upelio, galėjo būti senasis I tūkstantmečio pr. m. e. – I tūkstantmečio pradžios Sauginių piliakalnis. Įrengus piliakalnį buv. Jonelaičių ežero (dab. Bubių tvenkinys) pakrantėje, kalva naudota laidoti mirusiems Sauginių gyventojams. Apie VIII a. pradėta laidoti Sauginių II kapinyne, kuris sunaikintas tiesiant kelią Aukštelkė – Kuršėnai.

## Tyrimai
Ariant lauką ir dirbant kitus darbus 1920-1940 m. aptikta žmonių kaulų ir kitų archeologinių radinių, iš kurių apie 10 VI a. – VIII a. radinių tuo metu pateko į muziejų. 1973 m. Lietuvos istorijos institutas (vadovas Algimantas Merkevičius) ištyrė 391 m² plotą ir aptiko 36 kapus. Mirusieji laidoti nedeginti, daugelis kapų apardyti dirbant lauką ir mėgėjiškų kasinėjimų metu. rasta V a. – VI a. įkapių. Radinius saugo Šiaulių Aušros muziejus, 1973 m. apie 200 radinių – Lietuvos nacionalinis muziejus.

## Šaltiniai

* Balys Tarvydas. Šiaulių metraštis, 1931 m. psl. 87
* Jonas Puzinas. Naujausių proistorinių tyrinėjimų duomenys. – Senovė, IV, Kaunas, 1938 m., psl. 264
* Pranas Kulikauskas, Regina Kulikauskienė, Adolfas Tautavičius. Lietuvos archeologijos bruožai, Vilnius, 1961 m. psl. 542
* Algimantas Merkevičius. Sauginių (Šiaulių raj.) senkapio tyrinėjimai 1973 m. – Archeologiniai ir etnografiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1972 ir 1973 m., psl. 58-63
* Algimantas Merkevičius. Sauginių plokštinis kapinynas // Lietuvos archeologija. T. 3, 1984 m. psl. 41 – 63.

## Nuotraukos

Vaizdas:Uzbyte2010 01 01 2.JPG|Užbytos kalva nuo pietų pusės žiemą
Vaizdas:Uzbytepietus.JPG|Užbytos kalva nuo pietų pusės
Vaizdas:Uzbytepietryciai.JPG|Užbyta nuo kelio į Džiuikius
Vaizdas:Uzbyterytai1.JPG|Užbytos kalva nuo rytų pusės
Vaizdas:Uzbytereperis.JPG|Buvęs valstybinio registro ženklas
Vaizdas:Uzbyteakmuo.JPG|Užbytos kalva 
Vaizdas:Uzbyteakmenys.JPG|Akmenys kalvos šlaite
Vaizdas:Uzbytevirsus.JPG|Aikštelė
Pininfarina

**Pininfarina S.p. A.** – Italijos automobilių dizaino ir kėbulų gamintoja. Ji įsikūrusi Italijos Kambijano mieste.

1940 m. kompaniją įkūrė automobilių dizaineris ir kūrėjas italas Battista Farina.

Tarp didžiausių kompanijos klientų yra tokių gamintojų kaip Ferrari, Maserati,Peugeot 406 COUPE Seibon Carbon, Rolls-Royce, Cadillac, Jaguar, Volvo, Alfa Romeo ir Lancia. Pininfarina taip pat gamina traukinius Prancūzijoje ir Olandijoje, tramvajus JAV. Devintajame dešimtmetyje kompanija pradėjo dirbti interjero dizaino srityje.

Iki 2008 m. kompanijai vadovavo Battistos anūkas Andrea Pininfarina, o jam mirus šią vietą užėmė jaunesnis Andrea brolis Paolo.

Pininfarina padaliniuose visame pasaulyje dirba daugiau nei 3000 žmonių. Be gamyklų Europos šalyse, įmonė savo padalinius turi Maroke ir Kinijoje.

## Elektra varomi automobiliai

Pininfarina didelį dėmesį pradėjo skirti elektra varomiems automobiliams. Ji pristatė savo pirmąjį elektromobilį *Pininfarina B0*. Jis kuriamas kartu su Prancūzijos įmone Bolloré. Ribotais kiekiais modelis parduodamas nuo 2009 m.

## Nuorodos
* Oficiali kompanijos svetainė
Kasiodoras

**Flavijus Magnas Aurelijus Kasiodoras** (; g, apie 485 m. – m. apie 585 m.) – romėnų pareigūnas, rašytojas, ostgotų karaliaus Teodoriko patikėtinis ir diplomatas, romėnų – ostgotų sąjungos derybininkas.

Kasiodoras gimė Skiletiume, pietų Italijoje. Karjerą pradėjo kaip savo tėvo, Sicilijos gubernatoriaus, kancleris, 507–511 m. buvo kvestoriumi, 514 m. tapo konsulu, vėliau Teodoriko, o jam mirus – jo sūnaus Atalariko *magister officiorum*. Galiausiai tapo Italijos pretoriniu prefektu. Senatvėje prie Jonijos jūros įkūrė Vivarijaus vienuolyną, kuris vėliau tapo svarbiu viduramžiu kultūros centru – ten perrašinėti antikos autorių veikalai, daryti jų vertimai.

## Darbai
* *Laudes* – fragmentiškos viešų renginių panegirikos
* *Chronica* – iki 519 m. apimantys pasaulio istorijos, gotų ir romėnų santykių aprašymai
* *Historia Gothorum* – 526–533 m. laikotarpį apimantis neišlikęs leidinys, tačiau juo plačiai rėmėsi istorikas Jordanas
* *Variae epistolae* – Teodoriko valstybės dokumentai, laiškai, raštai. Tarpe jų yra tarp 523–526 m. rašytas Teodoriko vardu laiškas aisčiams. Jame rašoma apie ostgotų – aisčių prekyba gintaru, aisčiams paaiškinama gintaro kilmė, siūloma tęsti draugiškus ryšius.
* *Expositio psalmorum*
* *De anima*
* *Institutiones Divinarum et Saecularium Litterarum* – viduramžiais didelę svarbą įgijęs veikalas, kuriame „laisvieji menai“ suskirstyti į *trivium* ir *quadrivium*.
* *De Artibus ac Disciplinis Liberalium Litterarum*
* *Codex Grandior* – Biblijos versija.

## Šaltiniai
Žalčio žvilgsnis

**Žalčio žvilgsnis** – 1990 m. Lietuvos kino studijos susivienijime „ARS“ pagal to paties pavadinimo S. T. Kondroto romaną sukurtas meninis filmas. Kriminalinė drama.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius – Saulius Tomas Kondrotas
* Režisierius statytojas – Gytis Lukšas
* Kompozitorius – Giedrius Kuprevičius
* Operatorius statytojas – Algimantas Mockus
* Montažo režisierius – Mingailė Murmulaitienė
* Kostiumų dailininkė – Gražina Remeikaitė
* Dailininkas statytojas – Augis Kepežinskas.

## Vaidina
* Dainius Kazlauskas – *Meižis*
* Gaudrius Dzikaras – *Meižis vaikystėje*
* Gediminas Karka – *Juozapas*
* Vidas Petkevičius – *Anusas*
* Paulius Klapatauskas – *Anusas jaunystėje*
* Eglė Gabrėnaitė – *teisėjo žmona*
* Leonardas Zelčius – *teisėjas*
* Antanas Šurna – *plėšikas Gontas*
* Asta Baukutė – *Regina*
* Rimas Tuminas – *kapitonas Uozolas*
* Ligita Kondrotaitė – *Meižienė*
* taip pat Rimantas Bagdzevičius, Galina Dauguvietytė, Gediminas Girdvainis, Vytautas Kancleris ir kiti.

## Siužetas

Filme veiksmas vyksta Lietuvoje kelis dešimtmečius – nuo paskutinio XIX a. dešimtmečio iki XX a. trisdešimtųjų, parodoma plėšiko Meižio gyvenimo istorija. Tapęs našlaičiu tarnauja savo vieninteliam giminaičiui. Nepateisinamai žiauriai nubaustas už vaikišką išdaigą, netekęs tikėjimo gėriu ir meile, palieka šeimininko namus ir tampa Gonto vadovaujamos plėšikų gaujos nariu.

## Techniniai duomenys
Spalvotas, filmo trukmė 101 min. (10 dalių, 2756,4 metrai)

## Nuorodos
* Filmo svetainė