open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ö3 Austria Top 40

**Ö3 Austria Top 40** – oficialaus Austrijos singlų topo pavadinimas. Sąrašas paskelbiamas kiekvieną penktadienį per radijo stotį „Hitradio Ö3“. Vietos sudaromas iš: singlų pardavimo topo, atsisiuntimo topo bei mobiliųjų telefonų tonų topo. Ö3 Austria Top 40 debiutavo 1968 m. lapkričio 26 d. Jį paskelbė Ernst Grissemann.

Nuo 1968 iki 2007 m. programų pavadinimai buvo tokie: *Disc Parade*, *Die Großen 10 von Ö3*, *Pop Shop*, *Hit wähl mit*, *Die Großen 10*, *Ö3 Top-30* ir *Ö3 Austria Top 40*.

Pirmasis pirmos vietos singlas buvo „Das ist die Frage aller Fragen“, kurį atliko Cliff Richard. Sėkmingiausias singlas kol kas yra „Candle in the Wind 1997“, kurį atliko Elton John. Sėkmingiausias Austrijos singlas yra „Anton aus Tirol“, kurį atliko DJ Ötzi. Nuo 1980 m. atlikėjų Rainhard Fendrich ir Christina Stürmer singlai daugiausiai kartų užėmė pirmą vietą.

Savaitės pirmos vietos sąrašai paskelbiami per Musikmarkt ir gotv.

## Pranešėjai

### Disc Parade
* Ernst Grissemann
* Rudi Klausnitzer

### Die Großen 10 von Ö3
* Rudi Klausnitzer
* Hans Leitinger

### Pop-Shop
* Hans Leitinger

### Hit wähl mit
* Hans Leitinger
* Udo Huber

### Die Großen 10
* Udo Huber

### Ö3 Top-30
* Udo Huber

### Ö3 Austria Top 40
* Udo Huber
* Martina Kaiser
* Matthias Euler-Rolle
* Gustav Götz

## Nuorodos
* Oficialus internetinis puslapis
* Ö3 Austria Top 40
* Austrijos topų archyvas
Postimpresionizmas

**Postimpresionizmas** ( – po + *impresionizmas*) – XIX a. pabaigos – XX a. pradžios modernistinės dailės kryptys ir grupuotės, kurios pasireiškė Prancūzijoje po impresionizmo. Postimpresionistų kūryboje atsisakoma impresionistinių metodų, pabrėžiamas ryšys tarp vaizduotės ir objektyvios tikrovės, siekiama jausmų ir proto sintezės, savitos regimųjų įspūdžių išraiškos.

Postimpresionizmo dailėje atsispindėjo sudėtingi Vakarų Europos kultūros krizės momentai, reiškėsi įvairios, kartais viena kitai priešingos, kūrybinės individualybės. 

Postimpresionizmo pradžia laikoma paskutinė (aštuntoji) impresionistų paroda, kuri 1886 m. įvyko Paryžiuje. Postimpresionizmo terminas pradėtas vartoti anglų dailės kritiko R. E. Fry prancūzų dailės parodos metu Londone, 1910–1911 m. Jis labiausiai siejamas su prancūzų tapytojų P. Sezano, V. van Gogo, P. Gogeno ir A. de Tulūzo-Lotreko kūryba. Postimpresionizmui iš dalies priskiriama ir tapytojų neoimpresionistų Ž. Sera, P. Sinjako, simbolistų ir kluazonistų O. Redono, E. Bernaro, L. Anketeno, nabių P. Bonaro, E. Viujaro, Moriso Denio, Polio Seriuzjė, vėlyvoji E. Dega, O. Renuaro kūryba, Anri Ruso primityvizmas. 

Lietuvoje postimpresionizmo bruožų būta XX a. trečiojo dešimtmečio pabaigos – 4 dešimtmečio dailėje (J. Vienožinskio, A. Valeškos, V. Vizgirdos, A. Samuolio peizažai).
## Galerija
Postimpresionistų tapybos pavyzdžiai:

Van Gogh - Starry Night - Google Art Project.jpg | „Žvaigždėta naktis“, 1889 m., aut. Vincentas van Gogas
Paul Gauguin- Manao tupapau (The Spirit of the Dead Keep Watch).JPG| „Manao Tupapau“, 1892 m., aut. Polis Gogenas
Les Joueurs de cartes, par Paul Cézanne.jpg| „Kortų lošėjai“, 1894−95 m., aut. Polis Sezanas
Henri de Toulouse-Lautrec - At the Moulin Rouge - Google Art Project.jpg| „Mulen Ruže“, 1892−95 m., aut. Anri de Tuluz-Lotrekas


## Šaltiniai
Billboard Türkiye

**„Billboard Türkiye“** – oficialus Turkijos muzikos įrašų topų žurnalas, kurį 2006 m. išleido Erman Yerdelen ir Aydın Demireris. Taip pat yra jam priklausanti radijo stotis „Billboard Radio“ {87,7 FM}.

Topai yra atnaujinami kiekvieną pirmadienį interneto svetainėje, o žurnale kas mėnesį.

## Türkiye Top 20
**Türkiye Top 20** yra oficialus singlų topas Turkijoje. Skelbiamas nuo 2006 m.

## Kiti topai
Taip pat rengiamas muzikos įrašų topas, kuriame skelbiamos tik dainos turkų kalba arba tos, kurios atliekamos turkų atlikėjų. Dar yra roko muzikos topas, pavadinimu Turkish Rock Top 20 Chart.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Dabartinis Billboard Türkiye Top 20
Italijos muzikos industrijos federacija

**Italijos muzikos industrijos federacija** (, *FIMI*) – oficiali Italijos muzikos industrijos asociacija. FIMI įkurta 1992 m. Yra IFPI narė.

FIMI kontroliuoja albumų ir singlų topus. Dėl sumažėjusių CD perkamumų FIMI į vietų konfigūravimą įtraukė ir legaliai atsisiųstus singlus bei mobiliųjų telefonų tonus nuo 2008 m.

## Atestacijos

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali FIMI svetainė (italų k.)
* ItalianCharts.com – archyvai nuo 2000 m.
Postnatalinės infekcinės ligos

**Postnatalinės infekcinės ligos** – ligos, susijusios su gimdymu ir prasidedančios per postnatalinį laikotarpį. Dažniausiai šias ligas sukelia iš aplinkos (pvz., nesterilių instrumentų), rečiau iš moters organuose esančių infekcijos židinių į gimdą patekę mikroorganizmai. Infekcija plinta per kraują, limfą ar lytinius takus. 

Pagal infekcijos paplitimą išskiriami keli postnatalinių infekcinių ligų etapai: infekcija apima tik gimdymo kanalą (pvz., būna endometritas), ji plinta už gimdymo kanalo (pvz., prasideda parametritas), infekcija plinta toliau (pvz., prasideda difuzinis peritonitas), ji generalizuojasi (pvz., būna sepsis).

Sepsinis šokas – sunkiausia postnatalinė infekcinė liga.

Ligos gali būti gydomos antibiotikais, sulfanilamidais ir kitais vaistais; kartais perpilamas kraujas.

## Šaltiniai
RF FSB valdyba Baltijos laivynui ir kariuomenei Kaliningrado srityje

**Rusijos Federacijos Federalinės saugumo tarnybos (FSB) valdyba Baltijos laivynui ir kariuomenei Kaliningrado srityje** (*Управления Федеральной службы безопастности по Бальтийскому флоту и войскам в Калининградской области*) - viena iš trijų FSB valdybų esančių Rusijos Federacijos Kaliningrado srityje. Ši valdyba atlieka kontržvalgybinę priežiūrą Rusijos kariuomenės daliniuose bei kariniame laivyne dislokuotose Kaliningrado srityje. 

Valdyba įsikūrusi adresu: Kaliningradas Sovetskij pr. 3.

## Vadovai
* Vladimiras Bronislavovičius Sotnikovas (*Владимир Брониславович Сотников*) - 1999-2002
* Aleksandras Anatoljevičius Filimonovas (*Александр Анатольевич Филимонов*) - nuo 2002-2010

## Nuorodos
* Informacija agentura.ru
Bolgarčajus

**Bolgarčajus** (), aukštupyje vadinama **Bolgaru** – upė pietryčių Azerbaidžane. Prasideda Talyšo kalnų rytiniuose šlaituose. Teka į šiaurės rytus, aukštupyje ir vidurupyje sudaro Azerbaidžano-Irano sieną. Žemupys išdžiūvęs ir vanduo Kaspijos jūros paprastai nepasiekia.

Upės vanduo naudojamas drėkinimui. Žemupyje papildoma Azizbekovo vardo kanalo vandenimis.

## Šaltiniai
Geičajus (upė)

**Geičajus** (), dar užrašomas kaip *Geokčajus* – upė centriniame Azerbaidžane. Prasideda Didžiojo Kaukazo kalnagūbrio pietiniame šlaite. Teka į pietvakarius Kuros-Arakso žemuma. Skaidosi į daugybę protakų ir kanalų. Geičajaus žiotimis laikoma vieta, kur pagrindinė atšaka įteka į Karasu (Kuros baseinas).

Upės vanduo intensyviai naudojamas drėkinimui. Prie upės įsikūręs Geičajaus miestas.

## Šaltiniai
Estijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Estija|Estijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 1 331 796 (2022 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.:* 14,9 %
* *15-64 m.:* 67,5 %
* *65 m. ir vyresni:* 17,6 % (2009 m. apsk.)

**Tautinė sudėtis** (2009 m.):
* estai 71,8 %,
* rusai 21,6 %,
* ukrainiečiai 2,1 %,
* baltarusiai 1,3 %,
* suomiai 0,9 %,
* kiti — 1,6 % (2009).

Estijoje gyvena apie 3,5 tūkst. žydų, dauguma jų Taline. Apie 60 proc. žydų į Estiją atvyko po II Pasaulinio karo ir nėra jos piliečiai.

**Amžiaus [[mediana]]:**
* *bendra:* 39,9 m.
* *vyrų:* 36,5 m.
* *moterų:* 43,5 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** -0,632 % (2009 m. apsk.)

**[[Gimstamumas]]:** 10,37 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Mirtingumas]]:** 13,42 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Migracijos indeksas]]** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -3,26 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 7,32 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 72,82 m.
* *vyrų:* 67,45 m.
* *moterų:* 78,53 m. (2009 apsk.) 

**Vyresnių nei 15 metų žmonių [[raštingumas]]:**
* *bendras:* 99,8 %
* *vyrų:* 99,8 %
* *moterų:* 99,8 % (2000 m. surašymas)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 69 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** -0,3 %

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,06 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,06 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 0,91 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,49 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 0,84 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

## Tautinė sudėtis

## Šaltiniai
* CŽV pasaulio faktų knyga: Estija (angliškai)

## Taip pat skaitykite
* Sąrašas:Estijos miestai

## Išnašos
Pirsagatas

**Pirsagatas** () – upė rytų Azerbaidžane, Šemachos ir Širvano rajonuose. Prasideda Didžiojo Kaukazo kalnų pietiniame šlaite, teka į pietryčius Širvano lyguma. Kaspijos jūrą pasiekia tik poplūdžių metu.

Upė maitinasi daugiausia gruntiniais vandenimis. Rugpjūčio mėnesį paprastai išdžiūsta. Pirsagato vanduo naudojamas drėkinimui.

## Šaltiniai
Sumgajitas (upė)

**Sumgajitas** (), dar vadinama **Gordučajumi**, **Džangičajumi**, **Kozlučajumi** – upė rytų Azerbaidžane. Prasideda Didžiojo Kaukazo kalnų pietrytiniame šlaite. Teka į rytus stepėmis. Įteka į Kaspijos jūrą ties Sumgajito miestu.

Upės mityba mišri. Poplūdis būna kovo-balandžio mėnesiais. Vasaros-rudens laikotarpiu nusenka, žemupyje išdžiūsta. Žemupyje Sumgajitą kerta Samuro-Apšerono kanalas. Upės vanduo naudojamas drėkinimui.

## Šaltiniai
San Marino demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[San Marinas|San Marino]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 30 324 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 16,8 %
**15-64 m.:* 65,8 %
**65 m. ir vyresni:* 17,4 % (2009 m. apsk.)
 
**Amžiaus [[mediana]]:**
**bendra:* 41,5 m.
**vyrų:* 41,1 m.
**moterų:* 41,9 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 1,148 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 9,63 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 8,48 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): 10,32 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 5,34 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 81,97 m.
**vyrų:* 78,53 m.
**moterų:* 85,72 m. (2009 apsk.) 

**Vyresnių nei 10 metų žmonių raštingumas:**
**bendras:* 96 %
**vyrų:* 97 %
**moterų:* 95 %

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 94 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 0,9 %

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:* 1,09 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,08 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 0,92 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,76 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,91 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: San Marinas (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
*Sąrašas:San Marino miestai
Potamologija

**Potamologija** ( – upė ir *logos* – mokslas) arba **upėtyra** – sausumos hidrologijos šaka, kuri tiria upes. Potamologija nagrinėja vandens ir nešmenų judėjimo dėsnius, klimato, miškingumo, agrotechnikos, hidrotechnologinės melioracijos poveikį nuotėkiui, upių baseinų vandens ir šilumos balansą, terminį bei hidrocheminį upės ir jos baseino režimą, prognozuoja hidrologinį režimą.

Naudojamasi fizinės geografijos, meteorologijos, geologijos, hidraulikos, hidromechanikos, fizikos, chemijos metodais.

Kad būtų nustatytas hidrologinis režimas, upės ilgai ir reguliariai stebimos. Upių vandens procesų dinamika tiriama laboratorijose ir gamtoje. Ekspediciniais metodais renkami duomenys apie upių režimą, fizines ypatybes.

## Šaltiniai
Postnatalinis laikotarpis

**Postnatalinis laikotarpis** – laikotarpis, per kurį išnyksta nėštumo ir gimdymo metu atsiradę gimdyvės organizmo pakitimai. Laikotarpis prasideda pasišalinus placentai, trunka 6–8 savaites. 

Postnatalinio laikotarpio metu mažėja gimda (pirmąją savaitę jos masė sumažėja nuo 1000 iki 500 g, aštuntosios savaitės pabaigoje iki 50–60 g), jos dugnas leidžiasi žemyn vidutiniškai 1–2&nbsp;cm per dieną ir po 10–14 dienų palenda po sąvarža. Placentos prisitvirtinimo vietoje susidariusi žaizda sugyja per 10–12 dienų, gimdos gleivinė atsigauna per 3 savaites. Tuo metu iš gimdos teka išskyros, vadinamosios lochijos. Vidiniai gimdos kaklelio žiomenys užsidaro per 7–10 dienų, išoriniai – po 2–3 savaičių.

Postnatalinio laikotarpio pradžioje iš krūtų išsiskiria krekenos, po 2–4 dienų – pienas.

Postnatalinio laikotarpio metu laikomasi aseptikos ir antiseptikos taisyklių, nes pro gimdą patekę mikroorganizmai gali sukelti postnatalines infekcines ligas.

## Šaltiniai
Turiančajus

**Turiančajus** () – upė vidurio Azerbaidžane; Kuros kairysis intakas. Prasideda Didžiojo Kaukazo kalnagūbrio pietiniame šlaite dvejomis ištakomis – Karačajumi ir Agričajumi. Teka daugiausia į pietus per Kuros-Arakso žemumą. Įteka į Kurą ties Zardobu.

Upę maitina sniego ir lietaus vandenys. Turiančajus vandeningas gegužę, sausį būna poplūdis. Upės vanduo naudojamas drėkinimui.

## Šaltiniai
Serbijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Serbija|Serbijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 7 379 339 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 15,4 %
**15-64 m.:* 67,8 %
**65 m. ir vyresni:* 16,8 % (2009 m. apsk.)
 
**Amžiaus [[mediana]]:**
**bendra:* 41 m.
**vyrų:* 39,3 m.
**moterų:* 42,7 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** -0,468 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 9,19 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 13,86 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): 0 migrantų/1000 gyv. (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 52 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 0,5 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:* 1,07 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,07 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 1 vyras vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,7 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,95 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 6,75 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 73,9 m.
**vyrų:* 71,09 m.
**moterų:* 76,89 m. (2009 apsk.) 

**Vyresnių nei 15 metų žmonių raštingumas:**
**bendras:* 96,4 %
**vyrų:* 98,9 %
**moterų:* 94,1 % (2003 m. surašymas)

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: Serbija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
*Sąrašas:Serbijos miestai


File:Serbia ethnic 6 8 century.png|
File:RizMap22.jpg|1867
File:RizMap23.jpg|1868
File:Ernst-Ravenstein-Balkans-Ethnic-Map-1880.jpg|1880
File:Serbia ethnic02.png|2002
File:Census 2002 Serbia, ethnic map (by localities).png|2002
File:Census 2002 Serbia, ethnic map (by municipalities).png|2002
Slovėnijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Slovėnija|Slovėnijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 2 005 692 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 13,5 %
**15-64 m.:* 69,9 %
**65 m. ir vyresni:* 16,5 % (2009 m. apsk.)
 
**Amžiaus [[mediana]]:**
**bendra:* 41,7 m.
**vyrų:* 40,1 m.
**moterų:* 43,3 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** - 0,113 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 8,97 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 10,62 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): 0,52 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 48 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** -0,6 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:*1,07 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,06 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 1,02 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,64 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,95 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 4,25 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:*76,92 m.
**vyrų:* 73,25 m.
**moterų:* 80,84 m. (2009 apsk.) 

**Raštingumas:**
**bendras:* 99,7 %
**vyrų:* 99,7 %
**moterų:* 99,6 % 

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: Slovėnija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
*Sąrašas:Slovėnijos miestai
Sankt Peterburgo herbas

**Sankt Peterburgo herbas** – oficialus Rusijos federacinio miesto Sankt Peterburgo simbolis, patvirtintas 2003 m. balandžio 23 d.

## Herbo aprašas

Herbo skydas prancūziškas/rusiškas, raudoname lauke du sidabriniai sukryžiuoti apversti inkarai, o ant jų vertikalus auksinis skeptras su auksiniu dvigalviu ereliu viršuje. Jūrinis inkaras (su dviem kabliais) eina iš heraldiškai kairio apatinio kampo į dešinį viršutinį, o upinis inkaras (su keturiais kabliais) – iš dešinio apatinio į kairį viršutinį. 

Virš skydo – imperatoriškoji karūna iš kurios vidaus pro apačią į abi puses išeina dvi siauros žydros juostos, vingiuojančiais skydo viršumi ir pasibaigiančios ties kampais. Už skydo sukryžiuoti du auksiniai skeptrai, kurių viršuje ant žydrų briliantų dvigalviai Rusijos herbo ereliai. Skeptrus jungia platesnė žydra juosta, kuri, sudarydama klostes, apgobia skydą iš šonų ir apačios eidama virš skeptrų.

Sankt Peterburgo herbą leidžiamaa naudoti supaprastintą – be karūnos, be skeptrų ir juostų. Taip pat vietoj herbo leidžiama naudoti ir tik sukryžiuotus skeptrą ir inkarus be skydo ir kitų elementų. 

## Istorija

Istorinis Sankt Peterburgo herbas, priimtas 1730 m., patvirtintas 1780 m., papildytas 1857 m., vėl imtas vartoti 1991 m., yra seniausias ir pagrindinis Sankt Peterburgo simbolis. 

TSRS laikais (1917-1991) šis herbas nebuvo naudojamas, nes (1) jis turėjo imperatoriškosios valdžio simbolių ir (2) miestų herbų vartosena buvo itin ribota. Vietoj miesto herbo tada naudodavo laisvai pasirenkamus simbolius, pvz., vėjarodę laivelį nuo admiraliteto smailės. 

1989 m. pavasarį Leningrado miesto valdžia iškėlė mintį, kad reikia miesto herbo. Buvo paskelbtas herbo konkursas geriausiam herbo projektui, paskirta premija būsimam nugalėtojui. Naujo herbo projektų parodo 1989 m. gegužės mėnesį buvo surengta Petropavlovsko tvirtovėje. Prieš naujo herbo kūrimą pasisakė istorinė patriotinė draugija *Ruskoje Znamia* (*Русское Знамя* 'Rusų Vėliava'), organizavusi protesto akcijas, parašų rinkimą, kad grąžinti istorinį Sankt Peterburgo herbą. Baigėsi tuo, kad idėja kurti naują, tarybinį Leningrado herbą buvo atmesta, viešoji miestiečių nuomonė ėmė palaikyti senojo, Petro I laikų herbo atgaivinimą. Tai ir buvo padaryta 1991 m.

## Nuorodos
* Закон Санкт Петербурга (#165-23) О детальном описании официальных символов Санкт-Петербурга и порядке их использования
Jungtinių Tautų Chartija

**Jungtinių Tautų Chartija** – daugiašalė tarptautinė sutartis, kuria įsteigta tarptautinė organizacija – Jungtinės Tautos. Chartija nustatė visos Jungtinių Tautų sistemos veiklos pagrindus.

## Istorija

Sutartis buvo pasirašyta Jungtinių Tautų konferencijos metu (1945 metų birželio 26 d.), San Franciske, JAV. Jungtinių Tautų chartiją pasirašė 50 valstybių. Chartija įsigaliojo 1945 metų spalio 24 d., kai ją ratifikavo penkios nuolatinės Saugumo tarybos narės – Kinijos Respublika (vėliau ją pakeitė Kinijos Liaudies Respublika), Prancūzija, Sovietų Sąjunga (vėliau ją pakeitė Rusijos federacija), Jungtinė Karalystė ir Jungtinės Valstijos.

Chartijos punktams turi paklusti visos šalys narės. Be to, Chartijoje teigiama, kad šalių įsipareigojimai Jungtinėms Tautoms yra aukščiau kitų sutarčių įsipareigojimų. Jungtinių Tautų Chartiją yra ratifikavusios dauguma pasaulio valstybių. Viena žymesnių išimčių yra Vatikanas, kuris Jungtinėse Tautose turi tik stebėtojo statusą, ir todėl nėra pasirašęs chartijos..

## Šaltiniai
Žydų autonominės srities herbas

**Žydų autonominės srities herbas** – oficialus Žydų autonominės srities simbolis, patvirtintas 1996 m. liepos 21 d.

Herbo skydas prancūziškas/rusiškas, akvamarininiame lauke auksinis einantis usūrinis tigras su juodais dryžiais (figūra nukreipta į heraldiškai priešingą pusę). Virš tigro ir po juo lauką kerta dvi horizontalios žydros juostelės su to paties pločio baltais apvadais.

* Akvamarininis laukas simbolizuoja bekraštę Tolimųjų Rytų taigą, sopkas, pievas.
* Usūrinis tigras – nepriklausomumo ir narsos simbolis.
* Dvi žydros juostelės simbolizuoja upes Birą ir Bidžaną.

## Nuorodos
* Закон Еврейской АО О внесении изменений и дополнений в Закон Еврейской АО О гос. символах Еврейской АО
Tilde

**„Tilde“** – Baltijos šalyse veikianti kalbos technologijų bendrovė, teikianti vertimo paslaugas. 1991 m. įkurta Rygoje, Latvijoje. Nuo 2000 m. veikia ir Lietuvos, Estijos rinkose.

Baltijos šalyse teikia programinės įrangos produktų pritaikymo vietinei rinkai paslaugas bei techninės dokumentacijos vertimus tarptautinėms bendrovėms. Užsiima lietuvių, latvių palaikymo programinės įrangos kūrimu („Tildes biuras“), taip pat ir kitų interneto projektų kūrimu bei plėtojimu.

„Tilde“ įmonių grupė priklauso tarptautinei lokalizavimo pramonės standartų asociacijai LISA (*Localization Industry Standards Association*), į kurią įeina daugiau kaip 500 visuomeninių ir privačių įmonių, vyriausybinių ir verslo organizacijų.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali „Tilde IT“ svetainė (lietuvių, latvių, estų, anglų k.)
* Stiliaus, rašybos ir gramatikos tikrintuvas – tildės biuras
* Lietuvių, latvių ir kt. kalbų mašininis vertėjas
* Lietuvių-latvių ir kt. kalbų žodynai
Kamčiatkos krašto herbas

**Kamčiatkos krašto herbas** – heraldinis krašto atributas, priimtas 2010 m. kovo 5 d. Kamčiatkos krašto įstatymu „Apie Kamčiatkos krašto herbą“. Kamčiatkos kraštas buvo suformuotas 2007 m. liepos 1 d.), o jo herbas patvirtintas tik praėjus beveik trejiems metams.

## Aprašas
Kamčiatkos herbo skydas yra prancūziškojo tipo, perkirstas horizontaliai ties apatiniu trečdaliu banguota (dvi bangos) sidabrine juostele. Viršutinio sidabrinio lauko apatinėje pusėje trys juodi ugnikalniai sidabrinėmis viršūnėmis, iš kurių aukštyn veržiasi raudonos triliežuvės liepsnos. Ugnikalniai ir liepsnos apvesti sidabrine linija. Už ugnikalnių tekanti raudona saulė, jos matyti trys viršutiniai ketvirtadaliai. Saulė užima sidabrinį lauką (viršutinius du skydo trečdalius). Saulė apvesta nacionaliniu ornamentu, kurį sudaro mėlyni trikampiai (viršūnėmis į vidų) ir tarp jų esantys raudoni trikampiai viršūnėmis į išorę. Trikampius skiria zigzagu einanti sidabrinė juostelė.
Apatinis skydo laukas (apatinis trečdalis) mėlynas.

## Nuorodos
* Федеральный конституционный закон от 12 июля 2006 года N 2-ФКЗ. Об образовании в составе Российской Федерации нового субъекта Российской Федерации в результате объединения Камчатской области и Корякского автономного округа
* Государственная символика Камчатского края
Kamčiatkos srities herbas

**Kamčiatkos srities herbas** – jau panaikintos Rusijos Kamčiatkos srities oficialus herbas.

Skydas prancūziškas/rusiškas, mėlyname lauke apatinį trečdalį užima baltos ir mėlynos banguotos juostos (bangos), iš kurių iškyla trys juodi ugnikalnių kūgiai (vidurinis yra priekyje) baltais apvadais ir viršūnėmis, iš kurių veržiasi raudona ugnis apvesta baltais dūmais.
Jungtinių Valstijų gynybos departamentas

**Jungtinių Valstijų gynybos departamentas ** () – JAV ministerija, atsakinta už nacionaliniu saugumą ir kariuomenę.

Valdymas ir funkcijos aprašytos JAV kodekso 10 str. Siekis – užtikrinti, kad šalies kariuomenės pajėgumą, skirtą karo atgrąsymui ir tautos saugumui.

Skaitlingiausia valstybinė įstaiga pasaulyje (2,8 mln. darbuotojų). 2016 m. JAV kariuomenėje tarnavo ~1,3 mln. kariškių. Departamente dirba >732 tūkst. civilių. Į departamento sudėtį įeina dar ~826 tūkst. nacionalinės gvardijos narių ir 4 kariuomenės šakų (sausumos pajėgų, jūrų pėstininkų, karinių jūrų ir oro pajėgų) rezervistai.

Vadovauja JAV gynybos sekretorius, kabineto ministras, atskaitingas JAV prezidentui.

Sudarė 3 pagrindinės dalys: Sausumos pajėgų departamentas, Karinio jūrų laivyno departamentas ir Karinių oro pajėgų departamentas. Turi daug pavaldžių agentūrų, pvz. Saugumo žvalgybos agentūra, Nacionalinio saugumo agentūra.

## Šaltiniai
Talyšai

**Talyšai** – etninė grupė, gyvenanti Azerbaidžiano pietryčiuose ir Irano šiaurėje (Gilano ir Ardebilio provincijose). Kalba talyšų kalba (Azerbaidžiane talyšai beveik susiliejo su azerbaidžaniečiais).

## Šaltiniai
Koriakų autonominės apygardos herbas

**Koriakų autonominės apygardos herbas** – 2007 m. liepos 1 d. panaikintos Koriakų autonominės apygardos herbas.

Skydas prancūziškas/rusiškas, laukas mėlynas su raudona galva. Žemiau galvos sidabrinis bėgantis šiaurės elnias.

Šiaurės elnias atspindi pagrindinį vietinių gyventojų verslą – elnininkystę.
Krasnojarsko krašto herbas

**Krasnojarsko krašto herbas** – oficialus Krasnojarsko krašto simbolis, patvirtintas 1999 m. vasario 12 d.

Herbo skydas prancūziškas/rusiškas, raudoname lauke su dešinėn paslinktu mėlynu stulpu auksiniais apvadais auksinis ant užpakalinių kojų stovintis liūtas, dešinėje letenoje laikantis auksinį kastuvą, o kairėje – auksinį pjautuvą.
Skydo viršuje auksinis pjedestalas su trimis skydeliais, kuriais iš viršaus žemyn eina ordinų juostelės, skydelių viršumis eina klostėtas auksinis kaspinas.
Skydo dešiniame šone auksinė ąžuolo šaka su auksiniai lapais, kairiame – auksinė kedro šaka auksiniais spygliais. Abi šakos jungiasi skydo apačioje ir apvytos žydru kaspinu.

## Nuorodos
* Закон Красноярского края о гербе Красноярского края
Chabarovsko krašto herbas

**Chabarovsko krašto herbas** – oficialus Rusijos Chabarovsko krašto simbolis, patvirtintas 1994 m. liepos 28 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas. Sidabro lauke sėdintis anfas juodas baltakrūtinis himalajinis lokys raudonomis akimis, galvą pasukęs dešinėn, iškišęs raudoną liežuvį. Prie krūtinės laiko istorinį Chabarovsko miesto herbą.

Virš skydo auksinė imperatoriška karūna, iš kurios išeina mėlyni kaspinai, kurie apveja auksinį ąžuolo šakelių su gilėmis vainiką, o skydo apačioje surišti mazgu su dviem kilpomis.

Herbo autorius – Chabarovsko dailininkas Sergejus Loginovas (*Сергей Логинов*).

## Herbo elementų aiškinimas
* Raudona spalva – narsos, vyriškumo, bebaimiškumo simbolis.
* Mėlyna spalva – grožis, didybė.
* Juoda spalva – blaivus protas, liūdesys, romumas.
* Auksinė spalva – turto, teisingumo, kilnumo ženklas.
* Sidabrinė spalva – tyrumas, gerumas, nepriklausomumas.
* Lokio pražioti nasrai, ginkluotė (iškištas raudonas liežuvis), raudonos akys – Rusijos Tolimųjų Rytų dalies galia ir neliečiamumas.

Herbo kompozicija ir elementai atspindi krašto istorines ir kultūrines tradicijas, krašto gamtinius klimatinius ypatumus.

## Nuorodos
* Закон Хабаровского края (#324) О флаге и гербе Хабаровского края
Titulynas

**Titulynai** () – Rusijos ir kitų šalių valdovų titulų žinynai, naudoti carinėje Rusijoje. Titulynuose būdavo surašyti Rusijos valdančios šeimos ir užsienio šalių valdovų titulai. Šie žinynai naudoti kaip informacijos šaltiniai diplomatiniame susirašinėjime.

Titulynus kūrė ir naudojo XV a. pab. – XIX a. pr.

Žinomiausi titulynai:
* *Царский титулярник* ('Caro titulynas') – žinomiausias titulynas, egzistuojąs iliustruotame rankraštyje, sukurtas 1672 m.
* *Титулярник Ивана Грозного* ('Ivano Rūsčiojo titulynas') – laikomas Šv. Trejybės Sergijaus lauros (*Свято-Троицкая Сергиева Лавра*) saugykloje. Paantraštė – „Žinios, kaip rašyti Visos Rusijos monarchijos laiškus į aplinkines valstybes“ (*Известие, како писати грамоты всероссийской монархии во окрестные государства*).
Permės krašto herbas

**Permės krašto herbas** – oficialus Permės krašto simbolis.

## Herbo aprašas
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas, raudoname lauke sidabrinis einantis lokys, ant kurio nugaros – auksinė evangelija, virš kurios – baltas kryžius platėjančiais galais, kurių galinė dalis su trikampėmis išpjovomis (vadinamasis aštuongalis kryžius). Virš skydo XV a. kunigaikščio karūna.

## Istorija
Lokio atvaizdas pirma kartą pasirodė „Permės antspaude“ – Ivano IV Didžiojo Valstybės antspaudo (1577 m.) elemente. Šis simbolis valstybės antspaude rodė, kad XIV–XVI a. buvusi Didžiosios Permės kunigaikštystė, kurios sostinė buvo Čerdynė (*Чердынь*), tapo Rusijos valstybės dalimi.

Vėliau simbolis buvo įtrauktas į „Caro titulyną“ (1672 m.), kur buvo greta kitų 33 Rusijos žemių herbų. Tai buvo einantis lokys, ant kurio nugaros stovėjo Evangelija su kryžiumi virš jos. Lokys stovėjo tarp eglių, kas pabrėžė, kad kraštas yra taigos kraštas.

## Nuorodos
* Закон Пермской области о гербе Пермской области
* Указ Губернатора Пермского края (#150) Об использовании герба Пермской области и герба Коми-Пермяцкого автономного округа исполнительными органами государственной власти Пермскогокрая, Администрацией губернатора Пермского края и Аппаратом Правительства Пе
Primorės krašto herbas

**Primorės krašto herbas** – oficialus Primorės krašto simbolis, patvirtintas 1995 m. vasario 2 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas, žalio lauko su mėlynu įžambiuoju (Andrejaus) kryžiumi apatinėje pusėje yra einantis auksinis amūrinis tigras su juodais dryžiais.

## Herbo elementų aiškinimas
* Andrejaus kryžius, kaip Rusijos karinio jūrų laivyno simbolis, nurodo, kad Primorės kraštas yra Rusijos karinis jūrų forpostas Tolimuosiuose Rytuose.
* Žalia spalva – taigos spalva.
* Mėlyna spalva – jūros spalva.
* Amūrinis tigras – unikalios krašto gamtos ir judėjimo simbolis.

Herbo autorius – dailininkas Vasilijus Baženovas (*Василий Баженов*).

## Nuorodos
* Закон Приморского края от 21.01.2003 N 33-КЗ О гербе Приморского края (принят Законодательным собранием 25.12.2002)
Altajaus krašto herbas

**Altajaus krašto herbas** – oficialus Altajaus krašto simbolis, patvirtintas 2000 m. gegužės 25 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas, perkirstas. Viršutinis laukas mėlynas, apatinis – raudonas.
Viršutiniame lauke rūkstanti sidabrinė XVIII a. aukštakrosnė, dūmai rūksta į kairę.
Apatiniame lauke žalia taurė.

Skydą supa auksinių javų varpų vainikas, perpintas mėlyna juosta.

### Herbo aprašas
* Mėlyna spalva – didybė
* Aukštakrosnė atspindi istorinę Altajaus krašto praeitį.
* Raudona spalva – orumas, narsumas ir vyriškumas.
* Žalia taurė – vadinamoji „Vazų carienė“, Altajuje sukurta 19 tonų sverianti vaza iš jaspio, dabar saugoma Ermitaže.
* Auksinės varpos – žemės ūkio, kaip pagrindinės krašto ekonomikos šakos, simbolis.

## Nuorodos
* Закон Алтайского края О гербе Алтайского края
Kimerai

: *Šis straipsnis – apie mitinę tautą. Apie iš tikro egzistavusią tautą žr. [[Gimiriai]]*
**Kimerai** – mitinė tauta, esą gyvenusi tolimiausiame žemės pakraštyje, minima Homero „Odisėjoje“. Graikai tikėjo, jog kimerų šalyje niekada nešviečia saulė, amžinai joje tvyro šalta migla. Kimerų šalyje buvo įėjimas į Hado mirusiųjų karalystę. Kimerų šalyje į Acherontą įteka Kokitas ir Piriflegetontas.

Odisėjoje pasakojama, kad Odisėjui burtininkė Kirkė patarė prieš grįžtant namo nusigauti į Hado karalystę ir pasiteirauti Tėbų aiškiaregio Teiresijo apie savo likimą. Odisėjas taip ir padarė.
Stavropolio krašto herbas

**Stavropolio krašto herbas** – oficialus Stavropolio krašto simbolis, patvirtintas 1997 m. gegužės 15 d.

## Herbo aprašas
Herbos skydas prancūziškas/rusiškas, perkirstas:
* Viršutiniame žydrame lauke sidabrinio kalno viršūnėje auksinis bokštas su žydrais vartais, prie kurių kalnu eina kelias. Virš vartų – penkiakampis.
* Apatiniame mėlyname lauke – auksinis Stavropolio krašto teritorijos atvaizdas. Kairiajame krašte, vietoje, kur yra Stavropolio miestas, baltas lotyniškas kryžius. Kryžiaus horizontalaus skersinio lygyje per žemėlapį eina ruda tiesė.
Skydo viršuje – auksinis dvigalvis erelis iš Rusijos Federacijos herbo.

Skydo dešinėje auksinė ąžuolo šaka, kairėje – auksinė kviečių varpų girlianda, kurios sujungtos skydo apačioje. Po ereliu eina Rusijos Federacijos vėliavos spalvu kaspinas, kuris perpina ąžuolo šaką bei varpų girliandą, o galai mazgu su dviem kilpomis surišti skydo apačioje.

### Herbo elementų aiškinimas
* Bokštas ant kalno perimtas iš 1878 m. Stavropolio gubernijos herbo.
* Penkiakampis virš vartų – gynybos ir apsaugos simbolis.
* Horizontalus brūkšnys žemėlapyje eina 45° šiaurės paralele.

## Nuorodos
* Закон Ставропольского края о гербе Ставропольского края
Krasnodaro krašto herbas

**Krasnodaro krašto herbas** – oficialus Krasnodaro krašto simbolis, patvirtintas 2004 m. birželio 23 d.

Herbo skydas prancūziškas/rusiškas. Laukas žalias su auksine galva.
Žaliame lauke auksinė dantyta gynybinė siena, su dviem auksiniais dantytais bokštais ir atvirais vartais. Virš vartų iš už sienos kyšo auksinis plunksnius, o jo šonuose – dvi auksinės ietys su sidabriniais bunčiukais.
Auksinėje galvoje matyti viršutinė imperatoriško juodo dvigalvio erelio pusė. Kiekviena galva turi auksinę karūną, snapai auksiniai, liežuviai raudoni. Virs abiejų galvų bendra imperatoriška karūna, iš kurios išeina dvi mėlynos juostos. Ant erelio krūtinės – Kaukazo kryžius.

Virš skydo – kunigaikščio karūna. Virš karūnos – mėlyna vėliava su auksiniu inicialu, virš vėliavos – auksinis dvigalvis Rusijos erelis.
Už skydo sukryžiuotos keturios mėlynos vėliavos (po dvi kiekviename skydo šone), kurių mėlyni kotai kišo iš po skydo apačios. Vėliavos su auksiniais incialais, apsuptais ąžuolo ir lauro vainikais. Inicialai – imperatorės Jekaterinos II, imperatorių Pavlo I, Aleksandro I ir Nikolajaus I. Vėliavų viršūnės, kutai ir kutiniai apsiuvai auksiniai. Vėliavų kutai apipinti Lenino ordino juostomis, kurios surištos po skydu mazgu su dviem kilpomis.

Kaukazo kryžius – tai atminimo ženklas, juodas kryžius su sukryžiuotais kalavijais, kuriuo 1909 m. buvo apdovanojami Kaukazo karo veteranai jo pasibaigimo 50-mečio proga.

## Nuorodos
* Закон Краснодарского края о символах Краснодарского края
Zebedenas

**Zebedenas** (*Zebeden, Zebedem*) – baltų didikas (greičiausiai jotvingių kilmės), kunigaikščio Netimero brolis. 1009 m. nukirsdino krikščionių misionierių Brunoną (prie Alstros upelio, Lietuvos ir Rusios (Prūsijos?) pasienyje). Šio įvykio dėka Kvedlinburgo analuose pirmą kartą paminėtas Lietuvos vardas.

## Šaltiniai
Užliedžių herbas

**Užliedžių herbas** – pagrindinis Užliedžių kaimo ir Užliedžių seniūnijos (Kauno rajono savivaldybė) heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbo skydo žaliame lauke dvi auksinės atgal žiūrinčios griežlės.

## Simbolika

Apie pusę Užliedžių seniūnijos teritorijos užima miškai, drėgnos Nevėžio pakrančių pievos. Jose veisiasi reti į Raudonąją knygą įrašyti laukiniai paukščiai – griežlės, dar vadinamos balų vištelėmis. Svarstant herbo idėjas, buvo nuspręsta įamžinti šiuos paukščius.

Simbolių kalboje paukščiai – tarpininkai tarp žemės ir dangaus, išminties, intelekto įsikūnijimas. Žalia spalva simbolizuoja laisvę, grožį, džiaugsmą. Tai vilties spalva. Skaičius du – pusiausvyra, judėjimo, bet kokio vystymosi pradinio postūmio ženklas.

## Istorija

Herbą 2009 m. sausio 19 d. dekretu Nr. 1K-1677 patvirtino prezidentas Valdas Adamkus. Herbo etalono autorius – dailininkas Rolandas Rimkūnas.

## Šaltiniai
Canadian Hot 100

**Canadian Hot 100** – Kanados muzikinių singlų topas, publikuojamas kas savaitę „Billboard“ žurnale. Pirmą kartą topas paskelbtas 2007 m. birželio 16 d., o jau birželio 7 d. pradėta publikuoti ir internetinę versiją. Tai pirmasis kartas, kada „Billboard“ sukūrė Hot 100 atmainą už JAV ribų. Pirmoji daina, pasiekusi pirmąją vietą šiame tope, buvo „Umbrella“, kurią atlieka Rihanna kartu su Jay-Z.

Canadian Hot 100 yra panašus į JAV Billboard Hot 100, vietos sudaromas atsižvelgiant į singlų pardavimus, atsisiuntimus (matuoja Nielsen SoundScan) bei Kanados radijo stočių pačių grojamiausių dainų sąrašus (matuoja Nielsen BDS).

## Nuorodos
* Dabartinės Canadian Hot 100 vietos

## Šaltiniai
Užbaikalės krašto herbas

**Užbaikalės krašto herbas** – oficialus Užbaikalės krašto simbolis, patvirtintas 2009 m. vasario 11 d.

Užbaikalės kraštas atsirado 2008 m. kovo 1 d. sujungus Čitos sritį ir Agos Buriatų autonominę apygardą. Krašto vėliavos ir herbai buvo perimti iš Čitos srities.

## Herbo aprašas
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas. Auksiniame lauke kairėn (į heraldiškai priešingą pusę) skrenda raudonas erelis sidabriniais snapu ir letenomis, naguose laikantis raudonus lanką temple žemyn ir strėlę sidabriniu antgaliu į kairę ir sidabrine plunksna.
Apatinėje skydo dalyje Čitos miesto herbo skydas, iš viršaus ir šonų papuoštas raudona Aleksandro juosta.

## Nuorodos
SMK Aukštoji mokykla

**SMK Aukštoji mokykla** – 1994 m. įsteigta privati aukštoji mokykla. Veikia Vilniuje, Kaune ir Klaipėdoje. Siūlo studijų programas informatikos, sveikatos, menų, verslo ir viešosios vadybos, teisės, socialinių mokslų kryptyse.

## Istorija
1994 m. įsteigta Nijolė Skučienės kalbų ir verslo vadybos aukštesnioji mokykla. 1996 m. išleista pirmoji mokyklos absolventų laida.

1999 m. įkurti filialai Vilniuje ir Telšiuose.

2001 m. rugsėjo 1 d. įgytas aukštosios neuniversitetinės mokyklos statusas ir teisė išduoti aukštojo mokslo diplomus. Nuo tada mokyklos pavadinimas – Klaipėdos *socialinių mokslų kolegija*.

2018 m. įkurtas filialas Kaune. 2021 m. atidarytas naujas Kauno filialo pastatų kompleksas.

2022 m. pasiūlė IV lygmens profesinius mokymus ir trumpuosius tematinius kursus.

2023 m. persivadino į *SMK Aukštoji mokykla*.

## Studijų programos

* Bendrosios praktikos slauga
* Dizainas
* Estetinė kosmetologija
* Teisė
* Restoranų ir kavinių vadyba
* Tarptautinis verslas ir komunikacija
* Tarptautinė prekyba ir muitinės logistika
* Skaitmeninė komunikacija
* Finansai ir investicijų valdymas
* Kūrybos ir pramogų industrijos
* Mados ir stiliaus vadyba
* Transporto ir logistikos verslas
* Kompiuteriniai žaidimai ir animacija
* Turizmas ir poilsis
* Marketingas ir reklamos kūrimas
* Tarptautinis verslas
* Programavimas ir multimedija
* Videokūryba ir medijos

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* SMK Aukštoji mokykla *aikos.smm.lt*
Irish Singles Chart

**The Irish Singles Chart** – Airijos muzikinių singlų populiarumo topas. Topas leidžiamas kas savaitę. Jį leidžia Irish Recorded Music Association. Topo vietos nustatomos atsižvelgiant į pardavimų skaičių, populiariausius radijo stočių hitus bei atsisiuntimų skaičių. Topas išleidžiamas kiekvieną ketvirtadienį.

Pirmasis singlų topas buvo išleistas 1962 m. spalio 1 d.

## Istorija
1992 m. topas buvo sudarinėjimas iš įrašų kompanijų išleistų CD diskų skaičiaus. Dabar topų sąrašą praneša Pop4 programa, transliuojama per kuri yra TG4 televiziją.
2006 m. liepos 1 d. buvo pranešta, jog legalūs parsisiuntimai įeis į vietų sudarymą. Atsisiuntimai taip pat turės savo atskirą topą. Visa informacija bus surinkta iš iTunes, Vodafone, eircom, Sony Connect, Wippit ir Bleep.com internetinių muzikos parduotuvių.

## Topo rekordai
: Šaltiniai: http://www.irishcharts.ie/facts/most_no1s.htm, http://www.irishcharts.ie/facts/most_weeks_at_no1.htm

### Pirmasis airių atlikėjas, pasiekęs pirmąją vietą
* „Dickie Rock“ – The Miami Showband – „Every Step Of The Way 1965“

### Atlikėjai, kurių singlai daugiausiai kartų užėmė pirmą vietą
1. **21**
* U2

2. **13**(lygiosios)
* The Beatles
* Westlife

3. **12**
* ABBA

4. **9** (lygiosios)
* Cliff Richard
* Michael Jackson
* Madonna

5. **8** (lygiosios)
* Eminem
* Boyzone
* Dickie Rock and The Miami Showband
* Elvis Presley
* Britney Spears

6. **7**
* Dustin
* Kylie Minogue

### Atlikėjai, ilgiausiai užsibuvę #1 vietoje
1. **18 savaičių**
* „Riverdance“ – Bill Whelan

2. **13 savaičių**
* „Put 'Em Under Pressure“ – Republic of Ireland Football Squad

3. **11 savaičių** (lygiosios)
* „Nothing Compares 2 U“ – Sinead O Connor
* „Bohemian Rhapsody“ – Queen
* „(Everything I Do) I Do It for You“ – Bryan Adams

6. **10 savaičių** (lygiosios)
* „Mull of Kintyre“ – Wings
* „Maniac 2000“ – Mark McCabe

8. **9 savaičių** (lygiosios)
* „From a Jack to a King“ – Ned Miller
* „All Kinds of Everything“ – Dana
* „You're the One That I Want“ – John Travolta ir Olivia Newton-John
* „Do the Bartman“ – The Simpsons
* „Think Twice“ – Celine Dion
* „Where Is the Love?“ – Black Eyed Peas
* „Hips Don't Lie“ – Shakira kartu su Wyclef Jean
* „I Useta Lover“ – The Saw Doctors

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Current Irish Singles Chart – Top 50 pozicijos
GfK Entertainment topai

**GfK Entertainment topai** – oficialus Vokietijos muzikos įrašų topas, kurį rengia ir leidžia kompanija „Media Control GfK International“.

Oficialūs topai Vokietijoje pristatomi įvairių kompanijų. Pavyzdžiui, vaizdo klipų tv kanalu VIVA (iki 2018 m. gruodžio 31 d.), vokiškame MTV internetinėse svetainėse MusicLoad ir MIX 1, arba per radijo stotį Chart-Radio.

## Istorija
Nuo tada, kai į Vokietiją iš JAV buvo atvežti muzikos automatai, pirmasis topas išėjo 1953 m. Tada žurnalas, pavadinimu „Der Automatenmarkt“, pradėjo spausdinti topus iki 1959 m.

Nuo 1959 m. „The Music Market“ ėmė topus leisti kas mėnesį. Greitai „The Music-Market“ (dar žinomas, kaip „Music-Market-Hit-Parade“) netrukus tapo oficialiuoju Vokietijos topų rengėju. Kas savaitę topus leisti imta tik 1977 m. kompanijos „Media Control“ (dabar pervadinta į GfK Entertainment")

Nuo 2001 m. į topus buvo įtraukti populiariausieji internetu parsisiunčiami CD, DVD ir net VHS įrašai.

## Topai

* Top100 Singles
* Top100 Albums
* Top-50 ODC (Šokių muzikos topas)
* Klasikinės muzikos Top-20 topas
* Džiazo Top-30 topas
* Kompiliacinių albumų topas
* Schlager TOP-20 Longplay topas
* Muzikinių DVD Top-20 topas
* TOP-5 naujos dainos per SMS

## Taip pat skaitykite
* Deutsche Black Charts

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Musik-Charts – Media Control  (vokiečių k.)
* Media Control GfK International
Bunčiukas

**Bunčiukas** (, ) – arklio ar jako uodega arba tokių uodegų ašutų kuokštas, pritvirtintas prie ieties ar karties, kurios viršūnėje rutulio, pusmėnulio ar kitokio pavidalo antgalis. Taip pat – tokia ietis ar kartis su kuokštais. Bunčiukai buvo naudojami kaip vėliavos.

Bunčiukus vietoj vėliavų ar kartu su jomis naudojo nemažai Eurazijos klajoklių tautų – skitai, sarmatai, hunai, avarai, kumanai ir kitos. XIII–XVIII a. mongolų imperijoje, vėliau – Krymo chanate, Osmanų imperijoje jie buvo galios ir valdžios ženklas. Osmanų imperijoje juos turėdavo sultonai ir jų ministrai, Abiejų Tautų Respublikos etmonai, Zaporožės Sečės, Dunojaus Sečės, Kubanės ir Dono kazokų atamanai.

Prieš sultonus nešdavo lazdą su septyniais bunčiukais. Prieš turkų pašą, atliekantį vizirio (ministro) pareigas, nešdavo trijų uodegų bunčiuką. Bunčiukų nešimo tradiciją panaikino sultonas Machmudas II (1808–1839), bet iki 1922 m. Turkijoje pašas skirstė pagal bunčiukų skaičius: vieno bunčiuko paša (brigados vadas) atitiko to meto Rusijos generolą majorą (IV klasė pagal rangų lentelę), dviejų bunčiukų paša (divizijos vadas, ferikas) – generolą leitenantą (III klasė), trijų bunčiukų paša (muširas) – generolą anšefą, vėliau – infanterijos generolą ar kitą II klasės generolą. Muširą atitiko civilinės tarnybos viziris, feriką – beglerbegas.

Bunčiukų naudojimą perėmė Lenkija. Karuose su turkais ir totoriais prieš lauko etmoną nešiojo vienos uodegos bunčiuką, prieš didįjį etmoną – dviuodegį bunčiuką. Jonas Sobieskis taip priprato prie bunčiuko, kad ir tapęs Lenkijos karaliumi žygiuose jį naudojo. Iš lenkų bunčiukų nešiojimą perėmė kazokai, kur juos nešiojo prieš hetmaną ir Zaporožės atamanus. Bunčiukus įsmeigdavo prieš hetmono žygio palapinę.

Bunčiukai iki šiol naudojami Lenkijos kariuomenėje.


File:Mehter flag.jpg|Osmanų bunčiukai
File:Bogurodzica.jpg|Lenkijos kavaleristai žygyje su bunčiuku
File:Matejko_Khmelnytsky_with_Tugay_Bey.jpg|Bogdanas Chmelnickis žygyje su bunčiuku
File:Warsaw Cavalry parade 6.JPG|Dabartinės Lenkijos kariuomenės bunčiukas parade Varšuvoje (2006 m.)
File:Ulani RB5.jpg|Dabartinis Lenkijos kariuomenės bunčiukas


## Nuorodos
The Very Best of Cher: The Video Hits Collection

**„The Very Best of Cher: The Video Hits Collection“** – 15 geriausių amerikiečių dainininkės ir aktorės Cher muzikinių vaizdo klipų kolekcija. Antologiją sudaro tokių populiarių dainų kaip „Believe“ ir „If I Could Turn Back Time“ bei ne tokios populiarios dainos „Main Man“ klipai.

Klipų sąraše ant albumo viršelio daina „Song for the Lonely“ įrašyta kaip „Song for the Lonely (Almighty Remix)“, tačiau tai originali versija, o ne remiksas. Dainos „Dov'è L’Amore“ klipe panaudotas Emilio Estefan dainos remiksas, o ne originalas.

## Formatai
Šis klipų rinkinys buvo išleistas VHS ir DVD formatais.

## Vaizdo klipai
# „Believe“
# „If I Could Turn Back Time“
# „Save Up All Your Tears“
# „Walking in Memphis“
# „One by One“ *(Dance Remix)*
# „Main Man“
# „I Found Someone“
# „Strong Enough“
# „Song for the Lonely“ *(Almighty Remix)
# „Half-Breed“
# „We All Sleep Alone“
# „Heart Of Stone“ *(Remix)*
# „The Shoop Shoop Song (It’s in His Kiss)“
# „Dov'è L’Amore“
# „Love Can Build a Bridge“ *(su Chrissie Hynde, Neneh Cherry ir Eric Clapton)''

## Neįtraukti vaizdo klipai
Nors šis rinkinys vadinasi „Very Best Of“, kai kurių žymiausių dainų, tokių kaip „Love and Understanding“, „All Or Nothing“, „The Music’s No Good Without You“ ir „Just Like Jesse James“ vaizdo klipai neįtraukti. Kiti vaizdo klipai, kurie galėjo būti įdėti yra „Take Me Home“, „Hell On Wheels“, „Dark Lady“, „Gypsys, Tramps & Thieves“, „Dead Ringer for Love“, „Più Che Puoi“ ir „Alive Again“. Sonny & Cher pasirodymai tokie kaip „I Got You Babe“ laidoje „Top Of The Pops“ taip pat galėjo būti įtraukti į rinkinį. Daugelis šių vaizdo klipų buvo įtraukti į ankstesnį Cher vaizdo klipų rinkinį „Cher - The Video Collection“. Pastarajame VHS yra įtrauktas ir taip vadinamas vaizdo klipas dainai „Many Rivers to Cross“, kurio nėra šiame DVD.
Pragerija

**Pragerija** () – Prancūzijos feodalinės diduomenės maištas 1440 m. vasarį-liepą prieš centralizatorinę karaliaus valdžios politiką. Maišto dingstis – 1439 m. Orleano ordonansas, kuriuo buvo sukurta nuolatinė karaliaus kariuomenė, feodalams uždrausta turėti samdomąją kariuomenę.

Pragerija vyko Puatu, Overnė ir Burbonė grafystėse; maištininkai bandė iš Karolio VII atimti sostą ir valdyti šalį šešiolikmečio dofino (būsimojo Liudviko XI) vardu.

Karaliui prageriją numalšinti padėjo miestai.

## Šaltiniai
Jungtinių Amerikos Valstijų Generalinis štabas

**Jungtinių Amerikos Valstijų Generalinis štabas** () – Jungtinių Amerikos Valstijų ginkluotųjų pajėgų karinių lyderių grupė, kuri patarinėja civilinei JAV valdžiai. Komiteto darbą nustato statutas. Komitetui vadovauja JAV prezidento skiriamas pirmininkas ir jo pavaduotojas. Komitetą sudaro kariuomenės vadai iš kiekvienos iš keturių pagrindinių kariuomenės šakų.

Panašios institucijos egzistuoja ir Tautų Sandraugai priklausančiose valstybėse.
Paul Scholes

**Polas Aronas Skolsas** (; g. 1974 m. lapkričio 16 d.) – anglų futbolininkas, žaidęs Manchester United klube.

Jis yra vienas iš keturių futbolininkų Manchester United gretose sužaidęs daugiau nei 600 rungtynių. 2011 m. gegužės 31 d. pasitraukė iš profesionalaus futbolo. 2012 m. apsisprendė sugrįžti ir padėti dar vieną sezoną savo nesėkmingai žaidžiančiam klubui.

Nacionalinei komandai atstovavo nuo 1997 iki 2004 m., su kuria dalyvavo 1998 ir 2002 m. Pasaulio futbolo čempionatuose, 2000 ir 2004 m. Europos futbolo čempionatuose. 2004 m. rugpjūčio 3 d. baigė karjerą nacionalinėje rinktinėje.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Šaltiniai
Požerės kapinynas

**Požerės kapinynas** – kapinynas Šilalės rajone, Upynos seniūnijoje. Karnagos kalvoje, kapinaičių pietinėje pusėje būta akmenų vainikais apdėtų pilkapių, kuriuose rasta keletas III–IV a. papuošalų. Į pietryčius nuo pilkapių esama plokštinių kapų.

## Tyrimai
1966 m., kasinėjant 388 m² plotą, buvo ištirti 133 VII–VIII a. kapai. Mirusieji laidoti nedeginti, su papuošalais ir įrankiais (tarp jų kirviai, peiliai, ylos, vedega, verpstukai), kai kada prie vyrų buvo įdedama žirgo galva. Į rytus ir šiaurę nuo kapinaičių ištirta 14 XV–XVI a. kapų. Aptikta peilių, kirvių, žalvarinių papuošalų. Išlikę XIII–XIV a. radinių iš suardytų degintinių kapų.

## Šaltiniai