Vienagrūdis kvietys

* *Triticum monococcum* subsp. *monococcum*
* *Triticum monococcum* subsp. *boeoticum*

**Vienagrūdis kvietys** (*Triticum monococcum*) – miglinių šeimos augalas, diploidinė kviečių rūšis su kietais varpažvyniais (luobelėmis), kurie standžiai apgaubia grūdus. Išskiriamos dvi formos, laukinė –*T. boeoticum* (sin. *T. m.* subsp. *boeoticum*) ir domestikuota – *T. monococcum* (sin. *T. m.* subsp. *monococcum*). Domestikuotos formos grūdai yra didesni ir subrandinti neišbyra.

Tai vienas pirmųjų augalų, kurie buvo domestikuoti ir pradėti auginti.

Vienagrūdžiai kviečiai – prastai deranti, žemaūgė laukinių kviečių rūšis, paprastai užauganti iki 70 centimetrų. Pagrindinis skirtumas tarp laukinių ir domestikuotų vienagrūdžių kviečių – sėklų pasklidimo būdas. Dažniausiai auga kalnuotose vietovėse šiaurinėje Derlingojo pusmėnulio dalyje ir Mažojoje Azijoje, taip pat aptinkamas Balkanuose ir Jordanijoje prie Negyvosios jūros.

## Taksonomija

Domestikuotus vienagrūdžius kviečius (*Triticum monococcum*) 1753 m. pirmasis aprašė Karlas Linėjus. Vėlesni kitų taksonomų aprašymai, dabar laikomi sinonimais: 1800 m. *Triticum pubescens* Friedrich von Bieberstein; 1818 m. *Triticum hornemanii* Simón Clemente; 1841 m. *Nivieria monococcum* Nicolas Seringe; 1866 m. *Triticum vulgare monococcum* Friedrich Alefeld; 1918 m. *Triticum monococcum subsp. cereale* Albert Thellung. Laukinė forma žinoma kaip *Triticum monococcum* subsp. *aegilopoides* arba *Triticum boeoticum*.

Laukinė ir domestikuota forma yra diploidinė kviečių rūšis. Vienagrūdis kvietys nėra hibridas, skirtingai nuo dvigrūdžio (*Triticum dicoccum*) ir paprastojo kviečio (*Triticum aestivum*), kurie susiformavo hibridizacijos būdu su kentriais (*Aegilops*).

## Istorija

### Priešistorė

Vienagrūdžiai ir dvigrūdžiai kviečiai yra vieni iš ankstyviausių auginamų kviečių rūšių. Archeologiniai radiniai iš Sirijos rodo, kad medžiotojai-rinkėjai Derlingajame pusmėnulyje kviečių derlių galėjo pradėti rinkti jau prieš 30 000 metų.

### Domestikacija

Vienagrūdžiai kviečiai buvo renkami iš laukinės gamtos tūkstančius metų, bet pirmą kartą buvo domestikuoti maždaug prieš 10 000 metų, ikikeraminio neolito A arba B laikotarpiais. DNR atspaudų duomenys rodo, kad vienagrūdžiai kviečiai jau buvo domestikuoti ikikeraminio neolito B kaimelyje netoli Karaca Dağ ugnikalnio pietryčių Turkijoje. Juvalis Hararis teigia, kad vienagrūdžių kviečių domestikavimas buvo susijęs su intensyvia žemdirbyste, siekiant išmaitinti netoliese esančią Giobekli Tepės vietovę.

### Auginimas

Iš šiaurinės Derlingojo pusmėnulio dalies kviečių auginimas išplito į Kaukazą, Balkanus ir vidurio Europą. Vienagrūdžiai kviečiai dažniau buvo auginami vėsesnio klimato sąlygomis nei dvigrūdžiai kviečiai. Maždaug 2000 pr. m. e. vienagrūdžių kviečių auginimas Artimuosiuose Rytuose ėmė mažėti, o pirmenybė buvo teikiama dvigrūdžiams kviečiams. Nebuvo plačiai auginami Italijoje, pietų Prancūzijoje ir Ispanijoje. Kai kuriose šiaurės Europos vietovėse buvo auginami viduramžiais ir iki XX amžiaus pradžios.

## Agronomija

Vienagrūdžiai kviečiai yra prastai derantys, tačiau gali augti nederlingame ir sausame dirvožemyje, kur neauga kitos kviečių rūšys. Kaip ir daugumos senųjų kviečių rūšių, grūdai kūlimo metu neatsiskiria nuo varpažvynio, dėl to sunku atskirti luobelę nuo grūdo.

Vienagrūdžiai kviečiai yra įprastas maistas šiaurinėje Provanso dalyje, Prancūzijoje. Taip pat naudojamas bulgurui arba pašarams kalnuotose Prancūzijos, Indijos, Italijos, Maroko, Turkijos vietovėse. Juose yra glitimo (netinka žmonėms, turintiems jautrumą glitimui) ir daugiau baltymų, riebalų, fosforo, kalio, piridoksino ir β-karotino nei šiuolaikiniuose kviečiuose.

### Veisimas

Vienagrūdžiai kviečiai yra daugelio potencialių introgresijų imuniteto šaltinis. Taip pat *Yr34* atsparumo geltondryžėms javų rūdims geno šaltinis ir *Sr21* atsparumo juodosioms javų rūdims geno šaltinis, kuris buvo introgresuotas į heksaploidinius kviečius visame pasaulyje.

Vienagrūdžių kviečių tolerancija druskingumui buvo išvesta į kietuosius kviečius (*Triticum durum*).

## Šaltiniai