open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
KF Bashkimi 1941 Gjilan

**Gnilanės KF „Bashkimi 1941 Gjilan“** – Kosovo futbolo klubas iš Gnilanės ().

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1941 m. Kosovui tapus nepriklausoma valstybe, klubas rungtyniavo šalies futbolo čempionayuose.

## Sezonai

|}

## Pasiekimai
* Pasiekimais pasigirti negali. Žaidžia Antroje lygoje bei šalies futbolo taurės turnyre.

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia x apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* facebook paskyra
* RSSSF duomenų bazė
Remigijus Lapinskas (1968)

**Remigijus Lapinskas** (g. 1968 m. sausio 29 d. Jonavoje) – Žaliosios politikos instituto vadovas, buvęs Lietuvos žaliųjų partijos pirmininkės pavaduotojas, Pasaulio biomasės energetikos asociacijos valdybos narys, Nacionalinio neliečiamojo miško paramos fondo įkūrėjas, investuotojas, aktyvus visuomenininkas.

## Biografija

1986 m. su aukso medaliu baigė Kauno rajono Garliavos 2-ąją vidurinę mokyklą; mokydamasis mokykloje aktyviai sportavo, lankė Kauno rajono Vaikų ir jaunimo sporto mokyklą, buvo rankinio komandos narys.

1993 m. baigęs Vilniaus universiteto Teisės fakultetą įgijo teisininko kvalifikaciją.

Būdamas studentas, pradėjo dirbti ir su kurso draugais įkūrė tarptautinių pervežimų konsultacijas teikiančią įmonę „Rubikon“, vėliau išaugusią į įvairia veikla užsiimančių įmonių grupę. 2010 m. sausio mėn. likvidavo visas investicijas šioje įmonių grupėje ir nuo to laiko investuoja į įmones atsinaujinančios energetikos, nekilnojamojo turto ir pramogų verslo srityse. Tuo pat metu aktyviai dalyvauja visuomeniniame gyvenime.

## Visuomeninė veikla

Nuo 1998 m. aktyviai dalyvauja Vilniaus Rotary klubo veikloje. 2007–2008 m. ėjo klubo prezidento pareigas.

2003 m. buvo vienas iš Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Alumni draugijos steigėjų, yra jos valdybos narys ir tarybos pirmininkas.

2004 m. dalyvavo kuriant Lietuvos biomasės energetikos asociaciją „Litbioma“; 11 metų buvo jos prezidentas, šiuo metu eina valdybos nario pareigas. Nuo pat sukūrimo pradžios asociacija „Litbioma“ siekia pakeisti importuojamą iškastinį kurą vietiniais atsinaujinančios energijos ištekliais. Dvi kadencijas (2006–2010 m.) buvo išrinktas Europos biomasės asociacijos (AEBIOM) valdybos nariu.

2016 m. išrinktas Pasaulio biomasės energetikos asociacijos prezidentu (pareigas ėjo dvi kadencijas). Pasaulio biomasės energetikos asociacija (World Bioenergy Association – WBA) įkurta 2008 m., dirba, spręsdama klausimus, susijusius su klimato kaitos mažinimu, biomasės energetikos rinkos plėtra, biomasės sertifikavimu, standartizacija. Šiuo metu organizacija vienija apie 200 nacionalinių ir regioninių biomasės energetikos asociacijų, tarptautinių kompanijų ir atsinaujinančios energetikos tyrėjų, ekspertų bei visuomenininkų.

2011 m. kartu su žalias idėjas palaikančiais kolegomis įkūrė VšĮ „Žaliosios politikos institutas“.

2020 m. įkūrė Nacionalinį neliečiamojo miško paramos fondą, kurio tikslas – sodinti mišką, kuris nebūtų kertamas jokiais komerciniais tikslais. 

## Politika

2016 m. išrinktas Lietuvos žaliųjų partijos pirmininku. 2020 m. eiliniuose partijos pirmininko rinkimuose nusprendė savo kandidatūros nekelti ir buvo išrinktas partijos pirmininkės pavaduotoju. Yra vienas iš partijos steigėjų, ėjo Tarybos pirmininko ir valdybos nario pareigas.

## Šaltiniai
# http://www.lzp.lt/rinkimai2016/team/11-remigijus-lapinskas-2/ 
# http://worldbioenergy.org/board-members-2
# https://www.lzinios.lt/lzinios/lietuva/nauju-lietuvos-zaliuju-partijos-pirmininku-isrinktas-r-lapinskas/232393
KF Kamenica

**KF „Kamenica“** – Kosovo futbolo klubas iš Kosovska Kamenicos (). 

## Istorija
Įkurtas ? m. Klubas dalyvavo Antros futbolo lygos pirmenybėse. 

2014/2015 m. B grupėje užėmė antrą vietą ir dalyvavo pereinamosiose rungtynėse dėl patekimo į Pirmą lygą. Tas rungtynes pralaimėjo. 

Kitą sezoną (2015/2016 m.) klubas pasitraukė iš Antros lygos pirmenybių nebaigęs čempionato.

## Sezonai

|}

## Pasiekimai
Negali pasigirti pasiekimais. Dalyvavo Antroje lygoje ir šalies futbolo taurės turnyruose.

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia x apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Klubo paskyra Facebook`e
* RSSSF duomenų bazė
Vullnetari i UÇK-se

**Ferizajaus KF „Vullnetari i UÇK-se“** – Kosovo futbolo klubas iš Ferizajaus ().

## Istorija
Klubas įkurtas 1975 m.
Kosovui tapus nepriklausoma valstybe, klubas dalyvavo šalies futbolo pirmenybėse. 

2008/2009 m. debiutavo Pirmoje lygoje. Užimta septintoji vieta. 2009/2010 m. liko paskutinėje vietoje ir iškrito iš Pirmos lygos.

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia x apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Bridupio (Gotlybiškių) tvenkinys

**Bridupio (Gotlybiškių) tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, 12 km į vakarus nuo Šakių, Gotlybiškių kaimo šiaurvakariniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus Bridupio upelį (Siesarties intakas) 20 m nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 0,69 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 39,1 m. Krantai žemi. Į šiaurės vakarus yra nutįsusi 0,18 km ilgio įlanka. Aplink tvenkinį daugiausia plyti dirbami laukai. Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Kriaučėnų kaimas.

## Šaltiniai
Kidulių tvenkinys

**Kidulių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, 3 km į pietus nuo Jurbarko, Kidulių kaimo pietiniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus Vinkšnupio upelį (Nemuno intakas) 4,3 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,46 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 35,8 m. Krantai žemi. Vakarinėje pakrantėje auga sodai, rytinėje plyti pievos ir dirbami laukai. Pietinis tvenkinio galas siekia Švarcgirio mišką. Kiek atokiau į šiaurės rytus eina kelias .

## Šaltiniai
Gerdžiūnų tvenkinys

**Gerdžiūnų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, 14 km į šiaurės rytus nuo Lukšių miestelio. Sudarytas užtvenkus Lukašiaus upelį (Nykos intakas) 1,4 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus – 0,48 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 58,3 m. Krantai neaukšti. Aplinkui plyti dirbami laukai. Į pietus įsikūręs Gerdžiūnų kaimas, į rytus nutiestas kelias .

Tvenkinys įrengtas 1974 m.

## Šaltiniai
Girėnų tvenkinys

**Girėnų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, Šakių miesto rytiniame pakraštyje, Girėnų gyvenvietės šiaurinėje dalyje. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Siesarties intakas) 1 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 0,75 km, plotis – iki 0,14 km. Tvenkinio viduryje yra 0,32 ha pusiasalis, siauru sausumos ruožu sujungtas su vakariniu krantu, o tilteliu – su pietrytiniu krantu. Altitudė 54,2 m. Krantai žemi. Šiaurinėje pakrantėje plyti dirbami laukai, pietinėje – 1999 m. pasodintas ąžuolynas.

Tvenkinys įrengtas 1974 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Javier Pérez de Cuéllar

**Chavjeras Peresas de Kueljaras** (, 1920 m. sausio 19 d. Limoje, Peru – 2020 m. kovo 4 d. ten pat) – politikas, Peru diplomatas. Buvo penktasis Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius (nuo 1982 m. iki 1991 m.).

## Biografija
Baigė privačią Limos Šv. Augustino mokyklą bei Peru katalikiškąjį universitetą Limoje. 1940 m. pradėjo dirbti Peru užsienio reikalų ministerijoje, o nuo 1944 m. – Peru diplomatinėje tarnyboje. Dirbo Peru diplomatinėse atstovybėse Jungtinėje Karalystėje, Bolivijoje ir Brazilijoje. 1964 m. paskirtas Peru ambasadoriumi Šveicarijoje. Nuo 1969 iki 1971 m. dirbo Peru ambasadoriumi SSRS ir Lenkijai. Nuo 1971 iki 1975 m. buvo Peru nuolatiniu atstovu Jungtinėse Tautose. Nuo 1973  iki 1974 m. atstovavo Peru Jungtinių Tautų Saugumo Taryboje, kai šalis buvo išrinkta nenuolatine Saugumo Tarybos nare. Nuo 1977  iki 1979 m. paskirtas Peru ambasadoriumi Venesueloje.

1979 m. vasario 27 d. paskirtas Jungtinių Tautų Generalinio sekretoriaus pavaduotoju politiniams klausimams. 1981 m. gruodį išrinktas penktuoju Jungtinių Tautų Generaliniu sekretoriumi, pakeitęs šiose pareigose Austrijos atstovą K. Valdheimą. Ch. P. de Kueljaras – pirmasis JT Generalinis Sekretorius iš Lotynų Amerikos. Aktyviai tarpininkavo taikos derybose tarp Argentinos ir Jungtinės Karalystės po Folklando karo. 1986 m. spalį išrinktas antrajai Jungtinių Tautų Generalinio sekretoriaus kadencijai. 1995 m. dalyvavo Peru prezidento rinkimuose, kuriuose pralaimėjo A. Fudžimoriui. Nuo 2000 iki 2001 m. – Peru ministras pirmininkas ir užsienio reikalų ministras. Nuo 2002 iki 2004 m. tarptautinės organizacijos *Lotynų sąjunga* Kongreso pirmininkas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Chavjero Pereso de Kueljaro biografija
Viganas (Filipinai)

**Viganas** () – miestas Filipinuose, Lusono salos šiaurės vakaruose, Pietų Ilokoso provincijos centras. Tai uostamiestis prie Pietų Kinijos jūros, įsikūręs už 82 km nuo Laoago. Yra nedidelis oro uostas, praeina Manilos–Laoago plentas.

Vigane išlikusi tradicinė kolonijinių laikų architektūra – grįstos gatvelės, barokinės bažnyčios, gyvenamieji ir visuomeniniai pastatai, akmenų mūro vilos (*bahay na bato*). Yra 1641 m. pastatyta Vigano Šv. Apaštalo Pauliaus katedra (kelis kartus perstatyta), provincijos kapitolijus, Arkivyskupų rūmai, kolegija, kelios miesto aikštės ir Salsedo parkas.

## Istorija

Ikikolonijiniais laikais Viganas jau buvo svarbus prekybinis uostas (buvo išvežamas auksas, bičių vaškas ir kt.). 1572 m. ispanai įsteigė savo koloniją, kurią pavadino Vilja Fernandina de Viganu (*Villa Fernandina de Vigan*). Netrukus čia įsikūrė augstinų misionieriai. Vigane buvo ispanų, kinų, vietinų ilokanų ir kitų filipiniečių kvartalai. 1899 m. Viganą užėmė jungtinės Filipinų–JAV pajėgos.

1999 m. Viganas dėl savo architektūrinio paveldo įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.


Plaza Burgos.jpg|Burgoso aikštė
VIGAN CITY LIFE.jpg|Kolonijinių laikų pastatas
Vigan Cathedral.jpg|Vigano katedra


## Šaltiniai
Viganas (reikšmės)

**Viganas** gali reikšti:
* Viganas – miestas Anglijoje;
* Viganas – miestas Filipinuose;
* Le Viganas – miestelis Prancūzijoje, Lo departamente;
* Le Viganas – miestelis Prancūzijoje, Gardo departamente;
* viganas – medvilninis audinys.
Die Tageszeitung

**„Die Tageszeitung“** (stilizuotai **die tageszeitung**, sutrump. **taz**) – žiniasklaidos kooperatyvui priklausantis vokiškas dienraštis. Įsteigtas 1978 m. Berlyne kaip nepriklausomo, progresinio ir kairiosios politinės pakraipos judėjimo dalis. Laikraštyje rašoma politinėmis, socialinėmis temomis, kaip antai nelygybė, taip pat tiek vietos, tiek tarptautinės ekologinės krizės klausimais bei kitomis temomis, kuriomis nerašoma labiau tradiciniuose ir konservatyvesniuose laikraščiuose. Savo gyvavimo laikotarpiu laikraštis nekartą išreiškė palaikymą Vokietijos žaliųjų partijai.

## Istorija
Laikraštis įsteigtas 1978 m. Nuo gyvavimo pradžios taz buvo laikomas alternatyva populiariajai spaudai. Kaip viena iš laikraščio alternatyvaus požiūrio į žurnalistika išraiškų galima laikyta tai, jog iki 1991 m. visiems redakcijos darbuotojams buvo mokami vienodi atlyginimai.

Nuo 1992 m. „Tageszeitung“ priklausė daugiau nei 13 500 žmonių kooperatyvui. 1995 m. tapo pirmuoju Vokietijos nacionaliniu laikraščiu, kurio visų leidimų turinys tapo plačiai prieinamas internete.

Pradžioje laikraštis leistas visoje šalyje. Atskiras leidimas ėjo Berlyne. Vėliau buvo įkurdintos redakcijos Šiaurės Reine-Vestfalijoje, Hamburge ir Brėmene. Kai pastarieji leidimai buvo sujungti į vieną *taz nord*, Šiaurės Reino-Vestfalijos redakcija užsidarė 2007 m. liepą.

## Išnašos
Foster Sitis

**Foster Sitis** () – suplanuotas miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose, Kalifornijos valstijos vidurio vakaruose. Gyventojų 30,5 tūkst. (2010 m.). Kai kada miestas priskiriamas Silicio slėnio teritorijai dėl artimo atstumo ir vietinės pramonės.

## Istorija
Foster Sitis įkurtas XX a. 7-ajame dešimtmetyje ant specialiai San Fransisko įlankos pelkėse suversto sąvartyno, prie pat rytinio San Mateo pakraščio. Miestas pavadintas T. Jack Foster, nekilnojamojo turto magnato, valdžiusio didžiąją dalį miestą apimančios žemės ir prisidėjusio prie jo projektavimo, garbei.

## Šaltiniai
Makahai

**Makahai** (iš klalamų k. *màq̓áʔa*, sav. *Qʷidiččaʔa·tx̌*, ) – indėnų tauta, priklausanti vakašams, gyvenanti Jungtinių Amerikos Valstijų šiaurės vakaruose, Vašingtono valstijoje, Olimpiko pusiasalyje. Populiacija – 2200 žmonių. Makahų kalba, priskiriama vakašų šeimai, kaip gimtoji jau išnykusi (nuo 2002 m.), vartoja anglų kalbą.

Makahai turėjo 5 gyvenvietes, susijusias giminystės ryšiais, kalba ir papročiais. 1855 m. sutartimi perleido didžiumą savo žemių amerikiečiams. Buvo ženkliai asimiliuoti. XIX a. makahai dalyvaudavo jūrinių kotikų medžioklėse Ramiojo vandenyno šiaurėje, dalis – kaip laivų savininkai.

Tradicinė kultūra panaši į kitų šiaurės vakarų indėnų. Tradiciškai vertėsi žvejyba, banginių ir kitų jūros gyvūnų medžiokle, rankiojimu. Kultūriškai artimi nutkams. Dabar makahai dirba žvejybos, miškų pramonėje, prekiauja suvenyrais.

1979 m. susikūrė makahų Kultūros ir istorijos centras, imtasi gaivinti gimtąją kalbą. Kasmet rengiama makahų diena.

Dauguma makahų gyvena Makahų rezervacijoje Olimpiko pusiasalyje (Klalamo apygarda). Pagrindinė gyvenvietė – Nėj Bėjus (netoli Flaterio kyšulio). Kitą, Ozeto rezervaciją (prie Ozeto ežero) apleido apie 1937 m.


A Gatherer of Faggots at Neah Bay.jpg|Šakalių rinkėja prie Nėj Bėjaus (1910 m.)
Makah Indian Basket-Weavers.jpg|Krepšių pynėjos (1910 m.)
MakahWoman.jpg|Makahų moteris (~1900 m.)
Covered Basket, Makah people, Northwest Washington, undated, twined bear grass, cedar bark, sedge - Chazen Museum of Art - DSC01843.JPG|Makahų pintinėlė
Makah mask c. 1850 01.jpg|Makahų kaukė (~XIX a. vid.)


## Šaltiniai
Kudirkos Naumiesčio tvenkinys

**Kudirkos Naumiesčio tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, Kudirkos Naumiesčio pietrytinėje dalyje. Sudarytas užtvenkus Šešupės upę (Nemuno intakas) 114,7 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis šiaurės rytų-pietvakarių-šiaurės vakarų kryptimi – 2,83 km, plotis – iki 0,05 km. Altitudė 27,2 m. Tvenkinys ilgas ir siauras, neišsiliejantis iš upės vagos. Pietine ir rytine tvenkinio dalių viduriu eina riba su Vilkaviškio rajonu. Yra 2 salos (4 a ir 3 a). Krantai neaukšti, ištįsai apaugę medžiais ir krūmynais. Pietrytinėje pakrantėje įsikūręs Kataučiznos kaimas ir buvusio Kataučiznos dvaro sodyba, kiek toliau į rytus stūkso Vinco Kudirkos miškas. Pietine pakrante eina kelias .

## Istorija

Tvenkinys įrengtas 1933 m. Hidroelektrinė, pastatyta 1939 m., veikė ir tarybiniu laikotarpiu.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998.
Lukšių tvenkinys

**Lukšių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, Lukšių miestelio šiaurrytiniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus Lenkupio upelį (Siesarties intakas) 0,8 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 1,34 km, plotis – iki 0,13 km. Yra 6 a sala. Altitudė 57,5 m. Krantai neaukšti, daugiausia apaugę medžiais ir krūmynais. Šiaurinėje ir rytiniėje pakrantėse plyti dirbami laukai. Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Kuprių kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1970 m., o 2014 m. atlikti tvenkinio išvalymo darbai.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Miknaičių tvenkinys

**Miknaičių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, 5 km į šiaurės rytus nuo Kudirkos Naumiesčio. Sudarytas užtvenkus Nopaičio upę (Novos intakas) 7,6 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 1,31 km, plotis – iki 0,25 km. Altitudė 38,7 m. Krantai žemi. Pietinis krantas apaugęs medžiais ir krūmynais. Aplinkui daugiausia plyti dirbami laukai. Šalia įsikūręs Būblelių kaimas. Tvenkinio užtvanka eina kelias .

Tvenkinys įrengtas 1975 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Plieniškių tvenkinys

**Plieniškių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, 4 km į šiaurę nuo Šakių. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Orijos intakas) 0,24 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,79 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 53,4 m. Krantai žemi. Aplinkui daugiausia plyti pievos ir dirbami laukai. Pietinis tvenkinio galas siekia Batiškių mišką. Šalia įsikūręs Plieniškių kaimas. Tvenkinio užtvanka ir rytine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Ritinių tvenkinys

**Ritinių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, 5 km į šiaurės vakarus nuo Šakių. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Orijos intakas) 0,12 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,8 km, plotis – iki 0,19 km. Altitudė 50,5 m. Krantai neaukšti. Vakarinėje ir rytinėje pakrantėse plyti dirbami laukai. Pietinis galas telkšo Batiškių miške. Vakarine pakrante eina kelias . Šalia tvenkinio įsikūręs Ritinių kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1983 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Australijos Gondvanos drėgnieji miškai

**Australijos Gondvanos drėgnieji miškai** – UNESCO pasaulio paveldo objektas rytų Australijoje: apima drėgnųjų atogrąžų miškų juostą Didžiojo Vandenskyros kalnagūbrio pašlaitėje maždaug tarp Niukaslo ir Brisbano. Išsidėstęs Naujojo Pietų Velso ir Kvinslando valstijų teritorijose. Šie miškai vadinami „Gondvanos“ vardu, kadangi čia išlikę tokių augalų rūšių, kurios sudarė miškus Gondvanos žemyno laikais. Šiuose miškuose išlikę daug retų, endeminių rūšių.

Į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą šis objektas įtrauktas 1986 m., o 1994 m. praplėstas. Apima ~3700 km² plotą.

Objektą sudaro šios saugomos teritorijos:
* Pagrindinio Kalnagūbrio nacionalinis parkas
* Spaisers Gep Roudo draustinio parkas
* Vilsono viršukalnės augalijos rezervatas
* Malanganio nacionalinis parkas
* Klunio kalno nacionalinis parkas (dalis)
* Notofagų kalno nacionalinis parkas (dalis)
* Tulumo nacionalinis parkas (dalis)
* Tunambaro nacionalinis parkas (dalis)
* Pasienio Kalnagūbrių nacionalinis parkas (dalis)
* Lamingtono nacionalinis parkas
* Limpinvudo gamtos rezervatas
* Mebino nacionalinis parkas (dalis)
* Čingio kalno nacionalinis parkas
* Volambino nacionalinis parkas
* Naitkepo nacionalinis parkas (dalis)
* Naminbos gamtos rezervatas
* Springbruko nacionalinis parkas (dalis)
* Ilukos gamtos rezervatas
* Gibraltaro kalnagūbrio nacionalinis parkas
* Vašpulo nacionalinis parkas
* Kunavaros nacionalinis parkas (dalis)
* Dorigo nacionalinis parkas (dalis)
* Hailando kalno gamtos rezervatas (dalis)
* Naujosios Anglijos nacionalinis parkas (dalis)
* Fenvikso krūmynų augalijos rezervatas
* Okslio Upių kraštovaizdžio nacionalinis parkas (dalis)
* Verikimbės nacionalinis parkas (dalis)
* Vili Vilio nacionalinis parkas (dalis)
* Baringtono Viršukalnių nacionalinis parkas (dalis)
* Karališkojo kalno nacionalinis parkas (dalis)
* dar keletas rezervatų ir draustinių
Valakbūdžių tvenkinys

**Valakbūdžių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, 11,5 km į vakarus nuo Šakių. Sudarytas užtvenkus Aukspirtos upę (Šešupės intakas) 7,7 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus – 0,61 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 37,5 m. Krantai neaukšti, apaugę krūmais. Tvenkinys labai užžėlęs vandens augmenija, rytinis galas užpelkėjęs. Aplinkui plyti dirbami laukai. Į rytus įsikūręs Pusdešrių kaimas.

## Šaltiniai
Po dangum

**„Po dangum“** – daina, įrašyta lietuvių atlikėjos Monikos Linkytės. Monikos albumui „Walk With Me“ skirto singlo žodžius parašė ir prodiusavo duetas Leon Somov & Jazzu.

Tai daugiausiai peržiūrų turinti daina lietuvių kalba „YouTube“ platformoje, 2023 m. kovo duomenimis turėjusi per 25 mln. perklausų.

## Apdovanojimai ir nominacijos

## Išnašos
Naujosios Žemės efektas

**Naujosios Žemės efektas** – poliarinio klimato kraštų miražas, sukeltas dėl didelio Saulės spindulių lūžimo kampo tarp atmosferinių termoklinų. Naujosios Žemės efektas sukuria įspūdį, kad Saulė teka anksčiau negu iš tiesų turėtų (iš astronominės perspektyvos) ir priklausomai nuo meteorologinių sąlygų, efektas padaro Saulės atvaizdą panašią į liniją arba kvadratą (kartais dėl to vadinama „kvadratine saule“). Susiformuoja formos, panašios į suspaustą smėlio laikrodį. Tam, kad atsirastų miražas, saulės spinduliai turi turėti bent 400 km dydžio inversijos sluoksnį ir priklauso nuo inversijos sluoksnio temperatūrų gradiento. Lūžę Saulės spinduliai turi nukeliauti papildomus 400 km, kad Saulės disko atvaizdas stebėtojui pakiltų 5°.

Pirmas žmogus, kuris užfiksavo šį fenomeną buvo Gerrit de Veer, Willem Barentsz nelabai sėkmingos trečiosios šiaurės poliarinės 1596–1597 m. ekspedicijos narys. Užstrigę lede, šios ekspedicijos nariai buvo priversti įkurti stovyklą Naujosios Žemės archipelage tam, kad praleistų žiemą ir poliarinę naktį. 1597 m. sausio 24 d. De Veer ir dar vienas įgulos narys teigė matę Saulę dvejomis savaitėmis anksčiau, nei buvo paskaičiavę. Jų teiginiais kiti ekspedicijos nariai buvo nepatikėję. Jie taip pat apkaltino De Veer, kad naudojo senąjį Julijaus kalendorių vietoj naujojo Grigaliaus, tačiau sausio 27 d. saulė buvo pamatyta visu „savo pilnu apvalumu“. Keletą amžių šis reiškinys buvo priimamas skeptiškai, tačiau XX amžiuje, šis fenomenas buvo patvirtintas kaip iš tiesų egzistuojantis.

## Šaltiniai
Lukas Šidlauskas

**Lukas Šidlauskas** – Lietuvos komikas, repo, regio ir audio teatro muzikos kūrėjas, geriausiai žinomas kaip projektų **Shidlas** ir **Šventinis Bankuchenas** narys.

## Biografija
Buvo sukūręs grupę „Shidlas“ kartu su Eugenijumi Konstantinovu, kuriam išvykus grupė veiklą nutraukė. „Šventinio Bankucheno“ vardu kuria muzikinius eskizus, kurių daugumą skelbia internete. Shidlo vardu dalyvauja repo bei komedijos žanro renginiuose.

## Diskografija

### Shidlas
* *Vėliavos įpareigotas reggae* (2007 m.)
* *Saliami Postmodern* (2010 m.)

### Šventinis Bankuchenas
* *Mazuto vonia* (2013 m.)

## Apdovanojimai

## Šaltiniai
Gražiškių tvenkinys

**Gražiškių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilkaviškio rajone, 13 km į rytus nuo Vištyčio miestelio, Gražiškių miestelio centre. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Nendrupio intakas, Širvintos baseinas) 0,09 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,15 km, plotis – iki 0,1 km. Altitudė 168,7 m. Krantai žemi, aplink plyti pievos, stovi gyvenamieji namai, rytinėje pakrantėje - miestelio biblioteka.

## Šaltiniai
Karklinių tvenkinys

**Karklinių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilkaviškio rajone, 15 km į pietryčius nuo Vilkaviškio, 1 km į vakarus nuo Karklinių gyvenvietės. Sudarytas užtvenkus Rausvės upę (Šešupės intakas) 34,9 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 1,33 km, plotis – iki 0,25 km. Altitudė 100,4 m. Pietvakarinės tvenkinio dalies krantai aukštoki. Kranto linija labai vingiuota, vietomis apaugusi krūmais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Vakarine pakrante eina kelias Nr.5156 (Keturvalakiai – Patilčiai). Į vakarus įsikūręs Degučių kaimas. Šiaurrytinėje pakrantėje, šalia užtvankos, yra paplūdimys.

Tvenkinys įrengtas 1982 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Šakių tvenkinys

**Šakių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, Šakių miesto centre. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Siesarties intakas) 0,17 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,56 km, plotis – iki 0,14 km. Altitudė 49,5 m. Krantai neaukšti, apaugę medžiais. Vakarinėje pakrantėje yra įkurtas Juozo Lingio parkas, stovi Šakių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia, savivaldybės ir valstybės įstaigų pastatai. Rytinėje pakrantėje įkurtas Šakių tvenkinio parkas. Tvenkinio užtvanka eina kelias , kuris ties rytiniu užtvankos galu susikerta su keliais  ir . Vakarine tvenkinio pakrante eina kelias .

Tvenkinys įrengtas 1975 m. Dumblo išvalymo darbai atlikti 2011 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Šukėto tvenkinys

**Šukėto tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šakių rajone, 6 km į šiaurę nuo Lekėčių miestelio. Sudarytas užtvenkus Šukėto upę (Nemuno intakas) 0,5 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,48 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 25,8 m. Krantai aukšti, šlaitai plačiai apaugę medžiais ir krūmynais. Šalia įsikūręs Pieščių kaimas.

## Šaltiniai
Kunigiškių tvenkinys (Vilkaviškis)

**Kunigiškių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilkaviškio rajone, 10,5 km į pietus nuo Virbalio, 1 km į rytus nuo Pajevonio gyvenvietės. Sudarytas užtvenkus Zanylos upę (Širvintos intakas) 11,3 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,52 km, plotis – iki 0,38 km. Altitudė 122,5 m. Krantai žemi. Pietinis tvenkinio krantas užpelkėjęs, šiaurinis apaugęs siauru medžių ir krūmų ruožu. Aplinkui daugiausia plyti dirbami laukai.

Tvenkinys įrengtas 1969 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Virbalio tvenkinys

**Virbalio tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilkaviškio rajone, Virbalio miesto pietvakariniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus Paviržupės upelį (Rausvės intakas, Širvintos baseinas) 2,3 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 1,07 km, plotis – iki 0,18 km. Altitudė 70 m. Pietinis tvenkinio galas siekia Virbalgirio mišką. Krantai daugiausia aukštoki, beveik ištisai apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu. Aplinkui plyti dirbami laukai. Šiaurrytinėje pakrantėje, šalia užtvankos, įrengtas paplūdimys ir valčių prieplauka.

Tvenkinys įrengtas 1986 m. 

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Ubsu Nūro dubuma

**Ubsu Nūro dubuma** arba ***Ubsu Nūro baseinas*** (, ) – dubuma Centrinėje Azijoje, Mongolijos ir Rusijos (Tuvos) teritorijose, apima nenuotakų Ubsu Nūro ežerą ir aplink jį plytinčią dubumą. Tai dar didesnės Didžiųjų ežerų dubumos šiaurinė dalis, nuo likusios dubumos atskirta Chan Chuchijin Nūru ir Togtochyn Šilo kalnagūbrių. Ilgis iš rytų į vakarus 600 km, iš šiaurės į pietus 160 km.

Seniau visa dubuma pateko į Mongolijos teritoriją, bet 1932 m. pasirašius Mongolijos Liaudies Respublikos ir Tuvos Liaudies Respublikos sienų sutartį, šiaurinė Ubsu Nūro dubumos dalis pateko į Tuvą, o šią prijungus prie TSRS – pasiliko Rusijos dalimi.

2003 m. dubuma įtraukta į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą – objektą sudaro dalimis po visą Tuvą išsimėtęs Ubsu Nūro dubumos gamtinis rezervatas taip pat Ubsu Nūro rezervato ir Tes Chemo draustinio dalys Mongolijoje. Šioje, apie 10 tūkst. km² apimančioje srityje saugomi žmogaus nepaliesti Centrinės Azijos kraštovaizdžiai – stepės, taiga, pusdykumės, kalnų tundra, ledynai ir sniegynai, druskingas Ubsu Nūro ežeras su jį maitinančiomis upėmis (Tes Chemas, Narijin Golas ir kt.). Šioje rūsčių gamtinių sąlygų žemėje sutinkami reti, nykstantys gyvūnai – snieginiai leopardai, kalniniai avinai, sibiriniai ožiai ir kt. Kraštas gyvenamas labai retai, mažai paveiktas žmogaus – dabar čia gyvena klajokliai-gyvulių augintojai, nors gausu archeologinio paveldo – pilkapių, uolų piešinių, akmeninių paminklų, budistinių šventyklų.


Убсунурская котлтвина.jpg|Ubsu Nūro dubumos kraštovaizdis Tuvoje
Пески Цугээр-Элс.jpg|Cugeer Elso smėlynai, Tuva
Горный останец2.jpg|Akmenų krūsnis, Tuva
Uvs-Nuur_Hollow,_Mongolia,_Russia,_Landsat-7_CROP.jpg|Palydovinė Ubsu Nūro ežero ir jo apylinkių nuotrauka
Drebulynės tvenkinys

**Drebulynės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, 7 km į rytus nuo Girdžių. Sudarytas užtvenkus Paukštupio upelį (Mituvos intakas) 1,2 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus – 0,22 km, plotis – iki 0,05 km. Altitudė 48,5 m. Krantai žemi, rytinis galas užpelkėjęs, apaugęs medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Į pietryčius įsikūręs Drebulynės kaimas. Pietine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Kęstutis Urba (1955)

**Kęstutis Urba** – Lietuvos matematikas, Sąjūdžio veikėjas.

Buvo Sąjūdžio Seimo narys bei Sąjūdžio steigiamojo suvažiavimo delegatas. Tuo metu dirbo Matematikos ir kibernetikos institute jaunesniuoju moksliniu bendradarbiu. 2000 m. apdovanotas Lietuvos nepriklausomybės medaliu.

## Išnašos
Jokūbaičių tvenkinys

**Jokūbaičių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, 1,5 km į pietryčius nuo Girdžių. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Mituvos intakas) jo aukštupyje 0,35 km nuo jo įtekėjimo į Girdžių tvenkinį. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,3 km, plotis – iki 0,15 km. Yra 4 a sala. Altitudė 40,9 m. Krantai žemi, pietinis ir šiaurinis apaugę medžiais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Pietine pakrante eina kelias . Netoliese įsikūręs Jokūbaičių I kaimas.

## Šaltiniai
Matlaukio tvenkinys

**Matlaukio tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilkaviškio rajone, 8 km į pietvakarius nuo Kybartų. Tvenkiniu eina Lietuvos–Rusijos valstybinė siena. Apie 12 ha tvenkinio yra Lietuvos teritorijoje. Sudarytas užtvenkus Lieponos upę (Širvintos intakas) 20,8 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,95 km, plotis – iki 0,9 km. Altitudė 84 m. Krantai aukštoki. Aplinkui plyti dirbami laukai. Rytinėje pakrantėje įsikūręs Matlaukio kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1980 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Šandu

**Šandu** (), kitaip ***Šangdu, Šanadu*** () – senovinio miesto liekanos dabartinės Kinijos Liaudies Respublikos šiaurėje, Vidinėje Mongolijoje, 28 km į šiaurės vakarus nuo Dolon Nūro; valdant Kublaichanui tai buvo Juanų dinastijos Kinijos vasaros sostinė.

Miestas pradžioje vadintas Kaipingu () ir 1252–1256 m. pastatytas kinų architekto Liu Bingdžongo. 1264 m. miestas pervadintas į Šandu („aukštutinis miestas“). 1275 m. mieste lankėsi žymus venecijiečių keliautojas Markas Polas – jis rašė, kad mieste yra gausiai puošti balto marmuro rūmai, kuriuose gyvena chanas, rūmus supa 16 mylių ilgio siena, kuri apima parką, upelius, karališkąjį žvėryną, nendrinius rūmus, kuriuose chanas poilsiauja. Dauguma Juanų imperatorių kartu su visa mongolų kariuomene karštais vasaros mėnesiais išsikeldavo iš Pekino, ir apsistodavo Šandu. Tiesa, daugeliu prekių miestą tekdavo aprūpinti iš Kinijos, pro čia nėjo prekybiniai keliai. 1369 m. miestą sugriovė Mingų kariauna, vadovaujama Džu Juandžango. Šandu buvo sunaikintas, o paskutinis Juanų chanas Togontemeras buvo priverstas bėgti Mongolijon. Miestas vėl pavadintas Kaipingu, bet savo reikšmės nustojo. Imperatorius Hongvu į miestą atkraustė 5000 gyventojų, o valdant Jonglėjui čia dažnai apsistodavo Mingų kariuomenė. 1403 m. miestas buvo apleistas.

Nors XIX a. pab. dar buvo likę miesto griuvėsiai, XX a. pab. vietovė buvo visiškai tuščia, nes miesto liekanas apylinkių gyventojai panaudojo kaip statybines medžiagas. 2002 m. pradėti miesto atkūrimo darbai.

2012 m. Šandu (Šanadu) įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.
Ubsu Nuras

**Ubsu Nuras** arba ***Uvs Nuras, Uvso ežeras*** (), **Ubsa** () – nenuotakus druskingas ežeras Mongolijoje (Ubso aimake) ir Rusijoje (Tuvoje), Didžiųjų ežerų dubumoje. Tai didžiausias Mongolijos ežeras. Telkšo 759 m aukštyje virš jūros lygio. Ilgis 84 km, plotis 79 km. Nuo likusių dubumos ežerų Ubsu Nuras atskirtas Chanchochio kalnagūbriu. Krantai lėkšti, dykumingi. Ežeras užšalęs laikosi nuo lapkričio iki balandžio. Pagrindinė gyvenvietė prie Ubsu Nuro – Ulangomas.

Ežeras ir jį supanti Ubsu Nūro dubuma paskelbta UNESCO pasaulio paveldo objektu.

## Šaltiniai
Heh Šilis

**Heh Šilis** ( 'mėlynasis kalnagūbris') arba ***Kukušilis*** () – kalnagūbris vakarinėje Kinijoje, Činghajuje, Tibeto kalnyno šiaurėje, Kunluno kalnų sistemoje. Tęsiasi apie 800 km, kyla iš rytų vakarop, iki 6615 m aukščio. Susideda iš atskirų masyvų, su plokščiomis viršūnėmis, kurias dengia akmenynai. Šlaitai leidžiasi į aukštikalnių lygumas (4000–5000 m), su daugybe ežerų. Būdingi šaltųjų aukštikalnių dykumų kraštovaizdžiai. Pietrytinėje pašlaitėje prasideda viena pagrindinių Jangdzės ištakų – Čumaras. Likusi kalnagūbrio dalis patenka į nenuotakius baseinus.

1995 m. dalis Heh Šilio paskelbta gamtos rezervatu, o 2017 m. – UNESCO pasaulio paveldo objektu. Čia sutinkami reti laukiniai jakai, laukiniai asilai, baltasnukiai elniai, orongai, rudieji lokiai ir kt.

Pietiniu kalnų pakraščiu nutiestas Činghajaus-Tibeto geležinkelis bei Siningo–Lasos plentas.

## Šaltiniai
Kalnėnų karjeras

**Kalnėnų karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, Jurbarko miesto vakarinėje dalyje. Sudarytas išeksploatavus smėlio ir žvyro išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 3,17 km, plotis – iki 0,4 km. Altitudė 12,8 m. Pietinis krantas labai užpelkėjęs, stūkso Kalnėnų miškas, šiaurinis krantas status, apaugęs medžių ir krūmų ruožu. Šiaurine pakrante eina kelias , kuris ties rytiniu tvenkinio galu susikerta su keliu . Prie rytinio ir prie šiaurvakarinio (Smukučių karjeras) krantų esančiuose karjeruose tebevyksta smėlio ir žvyro kasyba. Tvenkinys nenutekantis, priklauso Mituvos upės baseinui. Vakarinėje pakrantėje įsikūręs Smukučių kaimas. Šiaurinėje pakrantėje yra įrengta poilsiavietė.

## Šaltiniai
Sacharos oro sluoksnis

**Saharos oro sluoksnis **() – itin karštas, sausas ir dulkių dalelėmis pasižymintis atmosferos sluoksnis, kuris judėdamas į vakarus užslenka ant šaltesnio, drėgnesnio paviršinio Atlanto vandenyno oro. Sacharos dykumos oras, iškylantis nuo paviršiaus daugybe kilometrų, užslinkdamas ant vandenyno, jis yra pakeliamas aukščiau virš tankesnio vandenyno oro. Šis reiškinys sukelia temperatūrų inversiją, kai kylant į viršų temperatūra didėja.

Riba tarp SAL ir vandenyno oro sluoksnio slopina bet kokią konvekciją, esančią jūriniame sluoksnyje. Kadangi tai yra sausas oras, pačiame SAL temperatūros kritimas kylant aukščiui yra gana žymus.
Didelės audros virš Šiaurės Afrikos sukelia didelės apimties dulkių ir smėlio audras, kurių aukštis neretai pakyla iki 6000 metrų. Šios oro masės, kartu su SAL užslenka ant vandenyno ir gali pasiekti Amerikos žemyną.
Afrikos atveju, vėjai išpučia dvidešimt procentų dulkių iš Sacharos dykumos link Atlanto vandenyno, ir likę dvidešimt procentų iš to, kas buvo išpūsta, pasiekia vakarų Atlantą. Likusi dalis nusėda vandenynuose, kartu su krituliais.

Fenomenas, kai SAL pereina per Kanarų salas yra pavadintas „Calima“ ir pasirodo kaip rūkas, kuris sumažina matomumą ir palieka visur sluoksnį dulkių.

Dulkių debesis yra lengva pastebėti palydovinėse fotografijose. Jos pasirodo kaip pieno baltumo arba pilkų atspalvių, panašūs į miglą.

SAL sluoksnyje esančios dulkės sulaiko saulės spinduliavimą ir taip sumažina atmosferos temperatūrą bei saulės šviesos kiekį į vandenyną. Gali kilti rūkas, tačiau krituliai neiškrenta. SAL slopina tropinių ciklonų formavimąsi.

Šiuo metu, SAL yra tebevykstančių tyrinėjimų dalykas.

## Šaltiniai
Patrik Ouředník

**Patrikas Ouržednikas** (*Patrik Ouředník*; g.1957 m. balandžio 23 d.) – čekų ir prancūzų rašytojas, daugiau nei dvidešimties knygų autorius, vertėjas.

Patrikas Ouržednikas į čekų kalbą išvertė Rablė, Žari, Keno, Beketo, Mišo, Simono ir Viano kūrybą. 2001 m. išleido romaną Europeana. Trumpa dvidešimto amžiaus istorija, išverstą į trisdešimt tris kalbas.

## Gyvenimas
Patrikas Ouržednikas jaunystę praleido XX a. aštunto dešimtmečio Čekoslovakijoje, vadinamosios normalizacijos, sunaikinusios „Prahos pavasario“ viltis, laikotarpiu. Dėl „ideologinio nekonformizmo” jam buvo neleista studijuoti universitete (Ouržednikas pasirašė Peticiją dėl politinių kalinių išlaisvinimo, redagavo savilaidos leidinius). 1984 m. emigravo į Prancūziją, kur gyvena iki šiol.

Visiems Patriko Ouržedniko veikalams – „netradiciniams“ žodynams, esė, romanams, eilėraščiams, pastišams – būdingas dėmesys prietarams ir stereotipams, kurie analizuojami kalba, autoriaus laikoma „epochos tiesa“: „Aš manau, kad teiginio „epochos tiesa“ sinonimu galima laikyti pačią tos epochos kalbą”.

## Bibliografija
**Romanai ir pasakojimai**
* *Dvidešimt ketvirtieji metai (Rok čtyřiadvacet)*, 1994.
* *Nepaprasti grafo Chicory nuotykiai… (O princi Čekankovi, jak putoval…)*, 1995.
* *Traktatas apie tai, kaip tinkamai, gausiai ir nuolat, vartoti vyną kūno ir sielos malonumui ir norint apsiginti nuo visokių galūnių, išorinių ir vidinių, negalavimų, sukurtas… (Pojednání o případném pití vína…)*, 1995.
* *[[Europeana. Trumpa dvidešimto amžiaus istorija]] (Europeana. Stručné dějiny dvacátého věku)*, 2001 (lietuviškai – Vilnius: Apostrofa, 2004.)
* *Tinkamas momentas, 1855 (Příhodná chvíle, 1855)*, 2006.
* *Byla baigta (Ad acta)*, 2006.
* *Prancūzijos istorija: brangiesiems, kurių nebėr (Histoire de France. À notre chère disparue*, prancūzų k.), 2014.
* *Pasaulio pabaiga galėtų būti neįvykusi (La fin du monde n’aurait pas eu lieu*, prancūzų k.), 2017.

**Poezija**
* *Arba (Anebo)*, 1992.
* *Juo labiau (Neřkuli)*, 1996.
* *Basakojo namas (Dům bosého)*, 2004.
* *Pamokančios istorijos (Výstražné příběhy)*, 2013.

**Teatras**
* *Šiandien ir poryt (Dnes a pozítří)*, 2012.

**Esė**
* *Prarastos kalbos beieškant (Hledání ztraceného jazyka)*, 1997.
* *Pats Utopus man sukūrė salą (Utopus to byl, kdo učinil mě ostrovem)*, 2010.
* *Apie laisvas kalbos pratybas (Svobodný prostor jazyka)*, 2013.
* *Antialkoranas (Antialkorán)*, 2017.

**Leksikografija**
* *Glosariumas. Neįprastos čekų kalbos žodynas (Šmírbuch jazyka českého. Slovník nekonvenční češtiny)*, 1988.
* *Nieko naujo po saule: iš Biblijos kilusių posakių žodynas (Aniž jest co nového pod sluncem. Slova, rčení a úsloví biblického původu)*, 1994.
* *Rakto prašykite prie baro (Klíč je ve výčepu)*, 2000.

## Šaltiniai
Klausučių I tvenkinys

**Klausučių I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, 4 km į šiaurės vakarus nuo Seredžiaus, Klausučių gyvenvietėje. Sudarytas užtvenkus Armeniuko upę (Armenos intakas) prie pat jo įtekėjimo į Goniūnų tvenkinį. Tvenkinio ilgis rytų-vakarų-šiaurės kryptimi – 1,77 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 59,6 m. Krantai aukštoki, apaugę medžiais ir krūmais. Į šiaurę yra nutįsusi 0,3 km ilgio įlanka, į kurią įteka A-2 upelis ir iškart telkšo Klausučių II tvenkinys. Priešsroviui ant Armeniuko upės iškart telkšo Klausučių tvenkinys. Pietvakarinėje pakrantėje auga sodai ir įsikūręs Goniūnų kaimas. Rytinį tvenkinio galą kerta kelias .

Tvenkinys įrengtas 1977 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Klausučių II tvenkinys

**Klausučių II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, 5 km į šiaurės vakarus nuo Seredžiaus, Klausučių gyvenvietės šiaurvakariniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus A-2 upelį (Armeniuko intakas, Armenos baseinas) prie pat jo įtekėjimo į Klausučių I tvenkinį. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,65 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 60 m. Krantai neaukšti. Vakarinis tvenkinio krantas apaugęs medžiais, šalia įsikūręs Pikčiūnų kaimas. Šiaurinę tvenkinio dalį kerta kelias .

## Šaltiniai
Pašaltuonio tvenkinys

**Pašaltuonio tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, 6,5 km į vakarus nuo Eržvilko, Pašaltuonio gyvenvietės pietrytiniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Šaltuonos intakas) 0,07 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus - 0,23 km, plotis - iki 0,08 km. Altitudė 28 m. Krantai žemi. Priešsroviui iškart už kelio  telkšo užpelkėjęs 0,36 ha tvenkinėlis. Vakarinėje pakrantėje įsikūręs Sarapiniškių, rytinėje – Avietiškių kaimai.

## Šaltiniai
Kuosinės geomorfologinis draustinis

**Kuosinės geomorfologinis draustinis** – saugoma teritorija Vilniaus rajono savivaldybės teritorijoje, draustinis. Plotas 1360,61 ha. Saugomas raguvotas Kuosinės upės senslėnis. Į draustinio teritoriją įeina Didžioji Kuosinė, Mažoji Kuosinė, Leoniškės, Norviliškių, Šumsko ir Polubelių miškai, stūkso Leoniškių ir Didžiosios Kuosinės piliakalniai.

## Šaltiniai
Lapgirių tvenkinys

**Lapgirių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, 3,5 km į vakarus nuo Vadžgirio. Sudarytas užtvenkus Driūbino upelį (Šaltuonos intakas) 1,4 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,25 km, plotis – iki 0,06 km. Altitudė 57,1 m. Šalia įsikūręs Lapgirių kaimas ir Lapgirių dvaro sodyba ir parkas. Kiek atokiau plyti dirbami laukai.

## Šaltiniai
Pocaičių tvenkinys

**Pocaičių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, 3 km į pietryčius nuo Eržvilko. Sudarytas užtvenkus Trundos upelį (Šaltuonos intakas) 0,5 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus – 0,32 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 46,4 m. Krantai neaukšti. Aplinkui plyti dirbami laukai ir pievos. Rytinę tvenkinio dalį skersai kerta vietinės reikšmės kelias. Šalia įsikūręs Pocaičių kaimas.

## Šaltiniai
Rutkiškių tvenkinys

**Rutkiškių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, 6 km į šiaurės rytus nuo Eržvilko. Sudarytas užtvenkus Viščiovos upelį (Šaltuonos intakas) 5,8 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus – 1 km, plotis – iki 0,12 km. Yra 2 a sala. Altitudė 51,8 m. Krantai žemi, vietomis apaugę krūmynais, rytinis tvenkinio galas užpelkėjęs. Į pietus ir rytus plyti dirbami laukai. Šalia įsikūręs Rutkiškių kaimas, kiek atokiau į pietus – Žukaičių kaimas. Tvenkinio užtvanka nutiestas kelias .

## Šaltiniai
Sent Emiljonas

**Sent Emiljonas** () – miestelis pietų Prancūzijoje, Žirondos departamente, 35 km į šiaurės rytus nuo Bordo, tarp Liburno ir Kastijon la Bataji. Miestelis išlaikęs tradicinę viduramžių architektūrą – iš uolos monolito išskaptuota XI a. bažnyčia, taip pat romaninė XII a. Šv. Martyno bažnyčia, XII–XIV a. koleginė bažnyčia, gyvenamieji ir visuomeniniai pastatai. Apylinkėse yra dvarų, rezidencinių pilių. Sent Emiljonas yra svarbus vynininkystės centras – čia gaminamas tradicinis raudonasis Sent Emiljono vynas (viena iš Bordo vyno atmainų).

## Istorija

Vietovė gyvenama nuo priešistorinių laikų. II a. tuometiniame galų Askumbe (*Ascumbas*) romėnai įveisė vynuogynus. VIII a. bretonų vienuolis Šv. Emilijus šią vietą pasirinko savo prieglobsčiu. Vėliau miesteliui dėl to prigijo Sent Emiljono vardas. Nuo XI a. pro miestą driekėsi piligriminis kelias į San Kompostelos bažnyčią, o XII a. šalį užėmę Anglijos valdovai Sent Emiljonui, garsėjusiam savo vynais, suteikė jurisdikcijos privilegiją. Ji panaikinta tik per Prancūzijos revoliuciją.

1999 m. Sent Emiljono jurisdikcija – išskirtinė architektūra bei tradicinės vynininkystės kraštovaizdžiai – įtraukti į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.


Saint-Emilion 33 Place 2013.jpg|Miestelio aikštė
Stem eg.JPG|Monolitinė bažnyčia
Ancien Palais Cardinal- Saint Emilion.jpg|Buvę kardinolų rūmai
St Emilion église St Martin 7-1.JPG|Šv. Martyno bažnyčia
Saint-Èmilion (Chateau).jpg|Apylinkių vynuogynai
Smalininkų tvenkinys

**Smalininkų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, Smalininkų miesto šiauriniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Nemuno intakas) 0,5 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,15 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 21,3 m. Krantai neaukšti, daugiausia apaugę medžiais. Pasroviui iškart telkšo 0,47 ha tvenkinys. Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Smalininkų kaimas, kolektyvinių sodų bendrija.

## Šaltiniai
Švč. Trejybės ir šv. Sergijaus laura

**Švenčiausiosios Trejybės ir švento Sergijaus laura** – žymus Rusijos stačiatikių bažnyčios vienuolynas, piligrimų ir turistų traukos centras. Jame gyvena Maskvos ir visos Rusios patriarchas. Įkurtas Sergijev Posado mieste, vakarų Rusijoje, 71 km į šiaurės rytus nuo Maskvos. Jo architektūra padarė žymią įtaką Rusijos ir Rytų Europos architektūrai.

Vienuolyną įsteigė didžiai gerbiamas stačiatikių vienuolis Sergijus iš Radonežo 1337 m. Iš pradžių tai tebuvo maža medinė bažnytėlė. Dabar vienuolyno kompleksą sudaro 50 pastatų, kurie buvo pastatyti ir restauruoti skirtingais amžiais. XVII a. vienuolyno sienos atlaikė ATR apgultį. 1746 m. nuniokotas ugnies, sudegė visi mediniai pastatai. XX a. restauruotas. 1993 m. įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

## Galerija


Vaizdas:Lissner TroiceSergievaLavr.jpg|left|thumb|Sergijus Radonežietis laimina Dmitrijų Donietį prieš Kulikovo mūšį.
Vaizdas:Miloradovichdefense.jpg|Nuo 1609 m. rugsėjo iki 1611 m. sausio trukusi ATR apgultis, kurią vienuolynas sėkmingai atlaikė.
Vaizdas:Vereshchagin. Defense of the Trinity.jpg|250px|Nuo 1609 m. rugsėjo iki 1611 m. sausio trukusi ATR apgultis. kurią vienuolynas sėkmingai atlaikė.
Vaizdas:Trinity view.jpg|thumb|Vienuolynas XIX a. Atsižvelgus į tuometinę ir ankstesnę architektūrą buvo restauruotas XX a.


## Šaltiniai
Stakių tvenkinys

**Stakių tvenkinys** arba **Snietalos tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, 8 km į pietryčius nuo Šimkaičių miestelio. Sudarytas užtvenkus Snietalos upę (Mituvos intakas) 0,15 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 2,56 km, plotis – iki 0,28 km. Altitudė 59,5 m. Krantai daug kur apaugę medžiais ir krūmais, vietomis aukštoki. Kranto linija vingiuota. Aplinkui daugiausia plyti dirbami laukai. Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Stakių miestelis. Šalia tvenkinio įsikūrę kaimai: Stakiai, Pamituvys II, Naujininkai. Pietrytinę tvenkinio dalį skersai kerta kelias .

Tvenkinys įrengtas 1988 m.

## Šaltiniai

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Viešvilės I tvenkinys

**Viešvilės I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, Viešvilės miestelio šiaurinėje dalyje. Sudarytas užtvenkus Viešvilės upę (Nemuno intakas) 3,6 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 0,52 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 15,5 m. Krantai žemi. Šiaurinis ir rytinis krantai vietomis užpelkėję, apaugę mišku (Viešvilės miškas). Priešsroviui į rytus už 0,13 km ant bevardžio upelio telkšo Viešvilės II tvenkinys. Tvenkinio užtvanka nutiestas kelias . Šalia užtvankos yra miestelio parkas, per užtvanką yra įrengtas žuvitakis.

## Šaltiniai
Vladimiro ir Suzdalės baltieji paminklai

**Vladimiro ir Suzdalės baltieji paminklai** – 8 viduramžių paminklai, pastatyti iš klinties XII a. pabaigoje–XIII a. pradžioje tuometinėje Rusios Vladimiro-Suzdalės kunigaikštystėje, dabartinės Rusijos teritorijoje. Saugomas paveldas apima Rusijos stačiatikių bažnyčios cerkves ir vienuolynus, pilį bei miesto vartus. Šalimais stūkso kiti keli dailūs paminklai, kurie dėl neaiškių priežasčių nebuvo įtraukti į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą 1992 m. kartu su pastaraisiais paminklais.

## Galerija

### UNESCO paminklai

File:Kideksha_ss.jpg|
File:Suzdal Kremlin 2016-06-21 5722.jpg|Suzdalės kremlius
File:Спасо-Преображенский собор 3-я четв. XVI в. и Церковь Рождества Иоанна Предтечи 3-я четв. XVI в.jpg|
File:Dormition of the Theotokos Cathedral Vladimir 2016-06-23 6277.jpg|
File:Bogolyubovo asv2019-01 img06 Intercession Church.jpg|Prieglobsčio prie Nerlės cerkvė
File:Vladimir asv2019-01 img05 Golden Gate.jpg|Auksiniai vartai
File:Dmitrovsky sobor6000.jpg|Šv. Dmitrijaus soboras
File:Bogolyubovo asv2019-01 img10 Bogolyubsky Monastery.jpg|Andrejaus Bogoliubskio vienuolynas


### Neįtraukti paminklai

File:Spaso-Preobrazensky_Cathedral_in_Pereslavl-Zalessky_2016.jpg|
File:YuP_StGeorgeChurch5p.jpg|[[Saint George Cathedral, Yuryev-Polsky|
File:Dormition cathedral, Knyaginin monastery of Dormition (Успенский Княгинин монастырь), Vladimir, Russia.jpg|
File:Cathedral_of_the_Intercession.jpg|
Viešvilės II tvenkinys

**Viešvilės II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Jurbarko rajone, šiaurrytiniame Viešvilės miestelio pakraštyje. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Viešvilės intakas) už 0,13 km nuo jo įtekėjimo į Viešvilės I tvenkinį. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,17 km, plotis – iki 0,06 km. Altitudė 17,1 m. Krantai žemi. Vakarinis ir šiaurinis krantai apaugę mišku (Viešvilės miškas), pietinėje pakrantėje auga sodas.

## Šaltiniai
Daytripper

**Daytripper** – dešimties numerių amerikiečių komiksas, kurį sukūrė broliai brazilai Fábio Moon ir Gabriel Bá, išleido „DC Comics“ su „Vertigo“ spaudu.

Pagrindinis komikso veikėjas – Brasas (Brás de Oliva Domingos), Brazilijos rašytojo sūnus, kuris aprašo mirusiųjų artimųjų žmonių gyvenimo santrumpas laikraščio skiltyse. Tačiau Brasas dar nėra pasiruošęs rašyti apie save patį. Komikse pasakojama apie šio jaunuolio gyvenimą jo įvairiais gyvenimo etapais: apie pirmąją jo meilę, santuoką ir vaiko gimimą.

## Pripažinimas
2011 m. vasario mėn. komiksas buvo pirmoje „New York Times“ grafinių novelių sąrašo vietoje.

## Apdovanojimai

* 2011:
** Laimėjo „Best Limited Series or Story Arc“ (Eisner apdovanojimas)
** Laimėjo „Best Single Issue or Story“ (Harvey apdovanojimas)
** Laimėjo „Favourite New Comicbook“ (Eagle apdovanojimas)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* ''Daytripper'' Moon ir Bá tinklaraštyje
* ''Daytripper''  Vertigo tinklaraštyje.
* ''Daytripper'' #1 review, Comic Book Resources
* ''Tennessee Today'' straipsnis