open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lygiasparniai

**Lygiasparniai** (*Sternorrhyncha*) – blakių (*Hemiptera*) pobūris, kuris ankstesnių sistematikų buvo išskirtas į savarankišką būrį – **lygiasparniai** (*Homoptera*). Jam priklauso amarai, baltasparniai, blakutės, skydamariai.

Pasaulyje yra apie 12500 rūšių. Lietuvoje randamos šios lygiasparnių vabzdžių šeimos:
* Antšeimis. Amariniai (*Aphidoidea*)
** Sifoniniai amarai (*Aphididae*)
* Antšeimis. *[[Phylloxeroidea]]*
** Egliniai amarai, arba chermesai (*Adelgidae*)
* Antšeimis. Blakutiniai (*Psylloidea*)
** Blakutės (*Psyllidae*)
* Antšeimis. Baltasparniniai (*Aleyrodoidea*)
** Baltasparniai (*Aleyrodidae*)
* Antšeimis. Skydamariniai (*Coccoidea*)
** Raupliadariai skydamariai (*Asterolecaniidae*)
** Netikrieji skydamariai (*Coccidae*) 
** Tikrieji skydamariai (*Diaspididae*)
** Pūkiniai skydamariai (*Eriococcidae*)
** Kermesai (*Kermesidae*)
** Miltuotieji skydamariai (*Pseudococcidae*)
Platanosas

**Platanos** ( – „bananai“) – miestas Argentinoje, Buenos Airių provincijoje, Berasategio apygardoje, netoli Berasategio.
Kuskas

**Kuskas** (; ) – miestas pietinėje Peru, Anduose, šalia Urubambos slėnio. Kusko regiono centras. Apie 500 tūkst. gyventojų. Miestas įsikūręs 3500 m aukštyje virš jūros lygio ir garsus tuo, kad buvo Inkų imperijos sostine. 2006 m. čia užfiksuotas aukščiausias pasaulyje UV spinduliavimo lygis.

Tekstilės, maisto pramonė. Yra 1692 m. įkurtas universitetas. Keli institutai ir muziejai (ypač žymus archeologijos).

Miestas įkurtas inkų XI a. Imperijos centru buvo iki 1534 m., kai Kuską užėmė Fransisko Pisaro vadovaujami konkistadorai. Miestas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Čia galima išvysti Inkų imperijos laikų šventyklų, tvirtovių, rūmų. Taip pat miestą puošia ir kolonijinio laikotarpio pastatai.

## Sportas
* Cienciano – futbolo klubas, rungtyniavo aukščiausioje lygoje.
* Cusco FC – futbolo klubas, rungtyniavo aukščiausioje lygoje.
* Deportivo Garcilaso – futbolo klubas, rungtyniavo aukščiausioje lygoje.
: Namų rungtynes žaidžia *Garcilaso* stadione (), talpinančiame 42 tūkst. žiūrovų.

## Galerija

Image:Compañía de Jesus Décembre 2007 - Vue de Côté.jpg|*Compañía de Jesus* bažnyčia
Image:Cathedral at Cuzco.jpg|Kusko katedra
Image:Centro del cuzco.jpg|Miesto centras


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto vaizdai 
* Turizmas Kuske
Punas

**Punas** (, ) – miestas Peru pietuose, Punoje, Titikakos ežero šiaurės vakariniame krante. Puno regiono centras. Punas įsikūręs 3860 m aukštyje virš jūros lygio.

Punas turėjo didelę svarbą Inkų imperijos laikais. Pasak legendos, čia gimė pirmasis inkų karalius Manko Kapakas. 1668 m. miestas tapo pavaldus ispanams.

Svarbus uostas prie auškčiausiai pasaulyje esančio laivuojamo Titikakos ežero. Prekybinis centras. Apylinkėse veisiamos lamos ir alpakos. Universitetas. Šalia miesto, Titikakos ežere yra 41 plaukiojanti sala (Uros salos), kuriose iškilo aimarų kultūra.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Wikitravel:Puno
Solis

**Solis** reiškia:

* Solis (Somalilandas) – regionas Somalilando Respublikoje
* Solis (pinigai)  – istorinis piniginis vienetas ir moneta, XVI–XVII a. naudota Prancūzijoje ir jos kolonijose.
* Solis arba Naujasis solis – Peru piniginis vienetas;
* Solis – ežeras Trakų rajone.
Rabinas

**Rabinas** ( rabi – mokytojas) – judaizmo religijos mokytojas. Kiekvienas rabinas privalo gerai išmanyti Torą, 613 Įsakymų ir Halachos įstatymus. Rabinui ir jo šeimai keliami aukšti moraliniai reikalavimai. Rabino žmona turi būti skaisti prieš vedybas, o rabino dukterys ir sūnūs skaistūs iki vedybų.

Šiuo metu rabinus ruošia rabinų ješivos (mokyklos) ir rabinų seminarijos.

## Etimologija
Terminas „rabinas“ yra kilęs iš mišnos hebrajų kalbos žodžio רְבִּי (*rabi*), reiškiančio „mokytojas“ bei hebrajų kalbos žodžio רב‎ (*rav*), kuris reiškia „meistras“. Žodis „rabi“ randamas Evangelijoje pagal Matą, o Evangelijoje pagal Joną yra randamas žodis „rabuni“, kuris irgi reiškia „mokytojas“.

## Rabinai Lietuvoje
Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenė renka rabinus savo bendruomenės valdyba. Iki XX a. pradžios dauguma rabinų Lietuvoje užimdavo ir ješivos (judaizmo dvasinės seminarijos) vadovo pareigas, o rabinais tapdavo rabino sūnūs. Žymiausi Lietuvos rabinai:

* Vilniaus Gaonas;
* Avrahamas Dancigas;
* Chaimas iš Valažino;
* Izraelis Salanteris;
* Chaimas Soloveičikas;
* Chaimas Ozeris Grodzenskis.

## Šaltiniai
Petras Alfredas Gužas

**Petras Alfredas Gužas** (1933 m. rugsėjo 21 d. Stoniškyje, Juodupės valsčiuje – 2013 m. birželio 18 d. Klaipėdoje) – Lietuvos tapytojas.

## Biografija
1967 m. tapo Lietuvos liaudies meno draugijos nariu.
1967–1977 m. studijavo dailės pedagogiką Lietuvos valstybiniame dailės institute.

1971 m. pradėjo dalyvauti parodose.
Nuo 1992 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narys.

Palaidotas Lėbartų kapinėse.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* P. A. Gužo tapyba
Tarpinis ėjimas

**Tarpinis ėjimas** arba intermezzo (. *zwischen* – tarp, *Zug* – ėjimas) - situacija šachmatuose, kai žaidėjas (1) atlieka grėsmingą ėjimą, tačiau jo varžovas (2) užuot saugojęsis, atlieka dar grėsmingesnį ėjimą, po kurio dažnai įsitvirtina jo (2) pranašumas.

Pavyzdys – juodieji eina:
**1. … Bxh4**
tikėdamiesi, kad baltieji eis **2. Vxh4**, bet baltieji atlieka *intermezzo* (zwischenzug):
**2. Vd8+**
po to seka
**2. … Kh7**
**3. Vxh4+ Kg8**
**4. Vxg3**
Baltieji laimi bokštą.
Rasos (Vilnius)

**Rasos** – Vilniaus miesto dalis, esanti į pietryčius nuo Senamiesčio (nuo jo skiria Vilniaus–Daugpilio geležinkelis). Rytuose ribojasi su Ribiškėmis, pietuose – su Liepkalniu, vakaruose – su Naujininkais, šiaurės rytuose – su Markučiais. Kitapus geležinkelio yra atskiras gyvenamųjų namų kvartalas – Rasų kolonija. Rasos garsios savo Rasų kapinėmis. Yra įsikūrusi Rasų bendruomenė.

Paviršius kalvotas (Rasų-Ribiškių kalvynas), rytinė pusė miškinga, patenka į Pavilnių regioninį parką. Būdingi privatūs mūriniai namai. Prie Rasų dažnai priskiriami pietrytiniai Senamiesčio ir Paupio pakraščiai su Vilniaus Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia, Misionierių bažnyčia, Gailestingojo Jėzaus Seserų kongregacijos Vilniaus namais (vienuolynu), M. Marcinkevičiaus ligoninės Subačiaus filialu (buvusiu misionierių vienuolynu), Vilniaus pataisos namais.

Pro Rasas važiuoja 31 ir 33 (Balstogės, Dunojaus, Rasų kapinių, Ramybės, Gervėčių st.), o vakariniame pakraštyje (Pelesos st.) ir 2, 12, 16, 19, 61, 82 nr. autobusai.

## Etimologija

Iki XIX a. vid. Rasose tebebuvo švenčiama rasų (kūpolių) šventė, į kurią susirinkę vilniečiai degindavo laužus, šokdavo, dainuodavo liaudies dainas. Anot A. L. Jucevičiaus (1846), „Vilniuje švento Jono vaikštynės yra plačiai žinomos pavadinimu eiti į Rasas, kur žaidžiama iki saulės tekėjimo. Rasos Vilniuje yra giraitė už Misionierių parapijos kapinių.“ Dabartinių Rasų kapinių vietoje būta Šv. Jono akmens, kuris XIX a. statant kolumbariumus pašalintas.

## Istorija

Rasos šaltiniuose minimos nuo XVI a. Tuo metu tai buvo Vilniaus priemiestis, užėmęs didesnę teritoriją ir siekęs Aušros vartus. Nenustatytoje vietoje stovėjo Šv. Jurgio cerkvė. 1769 m. pradėtos steigti Rasų kapinės. 1860 m. Rasų šiauriniu pakraščiu nutiestas Peterburgo–Varšuvos geležinkelis. Prie geležinkelio XIX a. 2 pusėje įsikūrusiame restorane „Geležinė pirkelė“ rinkdavosi Vilniaus visuomenės veikėjai, iš čia jie palydėdavo traukiniais į Sibirą vežamus politinius kalinius ir tremtinius.

1944 m. liepos 7 d. prie Vilniaus artėjant TSRS kariuomenei, per Aušros Vartų karinę operaciją Armijos Krajovos būriai Rasų–Belmonto ruože nesėkmingai mėgino veržtis į miesto centrą; Rasos ir jų kapinėse vyko kautynės su Vokietijos kariuomene.

## Šaltiniai

*
Pikeliai (reikšmės)

**Pikeliai** yra:

* kaimas Jurbarko rajone;
* kaimas Kėdainių rajone;
* kaimas Kelmės rajone;
* miestelis Mažeikių rajone;
* kaimas Raseinių rajone.
Ceitnotas

**Ceitnotas** (iš . *Zeit* – laikas, *Not* – stoka) – šachmatų žaidimo padėtis, kai trūkstama laiko ėjimams apgalvoti ir padaryti.

Į ceitnotą patekę žaidėjai likusius ėjimus priversti atlikti skubėdami, taip didėja klaidingų ėjimų tikimybė. Terminas atsirado šachmatų turnyruose įvedus laiko kontrolę.

Žaidžiant su šachmatų laikrodžiu kiekvienas žaidėjas per tam tikrą laiko tarpą turi atlikti minimalų ėjimų skaičių arba visus ėjimus. Laikoma, kad ceitnotas ištinka likus 5 minutėms iki žaidimo pabaigos. Kartais turnyrų taisyklėse atskirai nustatoma, kokia situacija laikoma ceitnotu.

*Kietu* ceitnotu vadinama situacija, kai ėjimų apmąstymui lieka iki 6 sekundžių. Tokiu atveju žaidėjas vos spėja perkelti norimas figūrėles, vaikšto beveik intuityviai, tuo gerokai padidindamas grubių klaidų tikimybę.

## Šaltiniai
Pikeliai (Kėdainiai)

**Pikeliai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Ąžuolaičių. Įsikūrę prie Jaugilos upės, į pietus nuo Urnėžių tvenkinio. Kelias į Mištautus.

## Istorija

Iki XX a. vid. buvo Pikelevičių dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pikeliai (Raseiniai)

**Pikeliai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, piečiau Kryžkalnio. Kaimo rytiniu pakraščiu teka Upynikė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tirkšliai (Kaunas)

**Tirkšliai** – kaimas Kauno rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, į pietryčius nuo Rupunionių, prie kelio .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dana International

**Dana International** (g. 1969 m. vasario 2 d. Tel Avive; tikrasis vardas *Sharon Cohen* (gimė kaip *Yaron Cohen*) – Izraelio pop dainininkė. 1998 m. su daina *Diva* ji laimėjo Eurovizijos konkursą Birmingeme. Izraeliui tai buvo trečioji pergalė šiame konkurse.

*Sharon Cohen* gimė kaip berniukas *Yaron Cohen*. Būdamas 13 m. prisipažino jaučiasis esąs ne tos lyties, kokią turi anatomiškai. 1993 m., būdamas 21 m. (jau žinomas kaip dainininkas) D. Britanijoje buvo operuotas ir teisiškai pakeitė lytį bei vardą ir tapo *Sharon Cohen*. 1995 m. ji dalyvavo Izraelio atrankos į Euroviziją konkurse *Kdam*, kur užėmė antrą vietą.

2011 m. dalyvavo Eurovizijos dainų konkurse su daina „Ding Dong“. Antrajame pusfinalyje užėmė 15-ąją vietą iš 19-os.

## Nuorodos
* Privatus tinklalapis apie Dana International 
* 

|-
Kalnėnai (reikšmės)

**Kalnėnais** vadinamos gyvenvietės:

* Alytaus rajone;
* Jonavos rajone:
** geležinkelio stoties gyvenvietė,
** kaimas,
* Jurbarko rajone:
** Jurbarko miesto dalis,
** kaimas Jurbarkų seniūnijoje;
* Kalvarijos savivaldybėje;
* Mažeikių rajone;
* Skuodo rajone;
* Šilalės rajone;
* Telšių rajone;
* Vilniaus mieste.
Cugcvangas

**Cugcvangas** (*Zugzwang* vokiškai. Zug – ėjimas, zwang – prievarta), situacija šachmatų žaidime, kai žaidėjo pozicija, kurią jis būtų linkęs išlaikyti, yra geresnė, nei ta, kuri būtų po bet kurio jo privalomo ėjimo. Kai abi pusės neturi naudingų ėjimų, susidaro abipusė cugcvango pozicija.
Pikeliai (Jurbarkas)

**Pikeliai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Rutkiškių, kairiajame Upės krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalnėnų GS

**Kalnėnų geležinkelio stotis** – buvusi gyvenvietė Jonavos rajono savivaldybėje, Veseluvkoje, 2 km į rytus nuo Kalnėnų kaimo. Kalnėnų seniūnaitijos centras. Yra Kalnėnų geležinkelio stotis prie Gaižiūnų–Palemono geležinkelio. Stoties pastatas – inžinerijos ir kultūros paveldo paminklas.

2015 m. gegužės 27 d. stoties gyvenvietė panaikinta ją prijungiant prie Užusalių (11,17 ha), Kalnėnų (1,3 ha) ir Veseluvkos (0,79 ha) kaimų.

## Stotis

Tai nedidelė tarpinė geležinkelio stotis Jonavos rajono savivaldybėje, naudojama traukinių prasilenkimui vienbėgėje linijoje. Keleiviniai traukiniai stotyje nestoja (anksčiau stodavo maršrutu Jonava–Kaunas).

Atidaryta 1916 m. Apie 1923–1924 m. prie stoties pastatytas akmeninis 7 butų gyvenamasis namas geležinkelio darbininkams ir tarnautojams. 1998 m. suremontuotas stoties pastatas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalnėnai (Šilalė)

**Kalnėnai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, kairiajame Ašvijos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alytus (Alovė)

**Alytus** (anksčiau ***Alytaus I Kolonija***) – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Alytaus miesto, dešiniajame Nemuno krante. Seniūnaitijos centras. Išsibarstęs prie Alytupio tarp kelių  ir .

## Istorija

Cariniais laikais dešiniakrantė Alytaus pusė priklausė Vilniaus gubernijai, tuo tarpu kairiakrantė (didžioji dalis dabartinio Alytaus miesto) Lenkijos Kongreso karalystės Suvalkų apskričiai. XX a. pr. dalis dešiniakrančio Alytaus prijungta prie bendro miesto, o likę pakraščiai liko kaip Alytaus kaimas.

Ankstyvuoju sovietmečiu buvo Domantonių apylinkėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Druskininkai (reikšmės)

**Druskininkai** yra:

* miestas pietų Lietuvoje;
* kaimas Alytaus rajone;
* kaimas Šalčininkų rajone;
* kaimas Baltarusijoje, Varanavo rajone.
Druskininkai (Alytus)

**Druskininkai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Ryliškių, dešiniajame Nemuno krante. Yra kapinės. Keliai į Klepočius, Miežionis, Neciesas.

Kaimas patenka į Dzūkijos nacionalinį parką, šalia teka Nemuno senvagė Pakirkštė, telkšo ežerėliai Dėlinukas, Galvinis, Bedugnis (gamtos paminklas).

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *drùskininkas* ʻkas iš druskos gyvena (ją kasa, garina, pardavinėja)ʼ. Tą patį reiškia ir šaltiniuose paliudyta slaviška forma *Soleniki* (< *solenik*).

## Istorija

XIX a. pabaigoje Druskininkų (Solenikų) kaimas pateko į Merkinės valsčių, buvo apylinkės centras. 1944 m. gruodžio mėn. 24-25 dienomis buvo sovietinių karių sudegintos ūkininkų Juliaus Prėskienio, Morkaus Savilionio ir Nikodemo Prėskienio sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Druskininkai (Šalčininkai)

**Druskininkai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Dainavos, tarp Juršiškių upelio ir Eišiškių HE tvenkinio. Netoliese praeina kelias .

## Istorija

XIX a. pab. – kaimas Lydos apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jonava (reikšmės)

**Jonava** yra:

* miestas vidurio Lietuvoje;
* senasis Adomynės kaimo pavadinimas;
* kaimas Biržų rajone;
* Ignalinos rajone;
* kaimas Rokiškio rajone:
** Kriaunų seniūnijoje,
** Pandėlio seniūnijoje;
* kaimas Švenčionių rajone;
* Zarasų rajone:
** Antalieptės seniūnijoje,
** Turmanto seniūnijoje.
Kalnėnai (Skuodas)

**Kalnėnai** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Ylakių, prie Spigino upelio ir jo tvenkinių. Yra Žemaitijos botanikos parkas, saugomas Žukausko ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jonava (Švenčionys)

**Jonava** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Labanoro, Labanoro girioje, prie plento  ir nuo jo atsišakojančio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalnėnai (Jurbarkai)

**Kalnėnai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, piečiau krašto kelio . Žvyro telkinys. Rytinė kaimo dalis priklauso Jurbarko miestui, ten yra senoji Kalnėnų piliavietė.

## Istorija

1259 m. Kalnėnuose ant piliakalnio pilį pasistatė kryžiuočiai. Vėliau gyvenvietė įėjo į LDK sudėtį ir buvo pasienio su Rytprūsiais gyvenvietė. Po Trečiojo ATR padalijimo priklausė Rusijos imperijos Kauno gubernijai. 1891 m. užtvenktame ir pagilintame užutekyje caro administracija įrengė uostelį šimtui laivų: buvo pastatytas namas ir laivų remonto dirbtuvės. Per Pirmąjį pasaulinį karą įranga buvo išvežta į Rusijos gilumą.

1919 m. uostą perėmė Lietuvos susisiekimo ministerija. Neturinčiu infrastruktūros uostu Nemuno upeiviai tarpukaryje beveik nesinaudojo. Vyriausybė 1935 m. nutiesė kelią ir sumažino mokesčius 75 %, vėliau dar kartą pamažino 10 proc., bet laivų kapitonai ir toliau vengė švartuotis žiemai Kalnėnuose. Ne sezono metu jame tik buvo sandeliuojamos valdiško pontoninio tilto konstrukcijos ir prisiglausdavo keletas užklydusių sielių.

Lietuvos TSR laikais teritorija tapo uždara ir įgijo karinio uosto statusą. Atvesta elektra, iškilo daugiabutis gyvenamasis namas ir kiti pastatai, naujai įrengtos dirbtuvės. Per žiemą uoste buvo suremontuojama apie 20 Nemuno laivininkystės laivų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vincas Greičius (1887–1950) – pedagogas, vargonininkas, chorvedys.
* Petras Paulaitis (1904–1986) – pokario pasipriešinimo veikėjas, gimęs Kalnėnuose. Čia jam pastatytas paminklinis akmuo.

## Šaltiniai

## Literatūra
*
Žiežmariai (viensėdis)

**Žiežmariai** – viensėdis Kaišiadorių rajono savivaldybėje, prie Žiežmarių miesto. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilkija (reikšmės)

**Vilkija** yra:

* miestas Kauno rajone;
* kaimas Kauno rajone;
* kaimas Panevėžio rajone;
* Vilkija – upė Lietuvoje ir Latvijoje.
Vilkija (kaimas)

**Vilkija** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, prie šiaurinių Vilkijos miesto pakraščių, prie kelių  ir .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilkija (Panevėžys)

**Vilkija** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybės pietvakarinėje dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Krekenavos. Įsikūręs tarp kelio Krekenava–Žibartoniai pietuose ir Skilvionių miškų šiaurėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Prienai (reikšmės)

**Prienais** vadinamos gyvenvietės:

* miestas Pietų Lietuvoje;
* kaimas Kauno rajone;
* kaimas Kelmės rajone;
* kaimas Šilalės rajone;
* kaimas Širvintų rajone;
* kaimas Švenčionių rajone.

Visi vietovardžiai veikiausiai yra kilę nuo asmenvardžio, dabartinės vyriškos pavardės *Prienas*.
Prienai (Kaunas)

**Prienai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Čekiškės, prie Lašišos upelio, netoli jo santakos su Dubysa. Šalia eina kelias .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime 1935–1941 m. gyveno Nepriklausomybės signataras Pranas Dovydaitis (1886–1942). Buvusią sodybą ženklina paminklinis akmuo.

## Šaltiniai
Prienai (Kelmė)

**Prienai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 9 km nuo Maironių.

## Istorija

1586 m. minimas Prienų dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Prienai (Šilalė)

**Prienai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Upynos, prie pat magistralės , aukščiausioje magistralės vietoje (180 m virš jūros lygio). Kaimo pašonėje stūkso du gamtos paminklai – Prienų piliakalnis ir Rauško akmuo (apie 15 t). Pastarasis 1987 m. atgabentas į prie magistralės esančią aikštelę, joje įrengtas aukuras Lietuvos keliuose žuvusiems žmonėms.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Prienai (Širvintos)

**Prienai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, į pietus nuo Stavarygalos. Vakaruose telkšo Stavarygalos ežeras (anksčiau vadintas Prienų ežeru).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Prienai (Švenčionys)

**Prienai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Magūnų, pasienyje su Baltarusija. Seniūnaitijos centras. Veikia Magūnų mokyklos pradinio ugdymo skyrius, biblioteka (nuo 1953 m.).

Iki 2002 m. čia buvo pasienio kontrolės punktas su Baltarusijos teritorijoje esančiomis Kiemeliškėmis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Simon Swig (1862–1939), bankininkas, politikas, filantropas

## Šaltiniai

*
Priekulė (reikšmės)

**Priekulė** yra:

* Priekulė – miestas Lietuvoje;
* Priekulė I – kaimas Lietuvoje;
* Priekulė II – kaimas Lietuvoje;
* Priekulė – miestas Latvijoje.
Priekulė I

**Priekulė I** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, prie pietvakarinių Priekulės miesto pakraščių, į vakarus nuo Klaipėdos–Tilžės geležinkelio. Praeina keliai  ir . Prie Tyrų miško yra Lietuvos partizanų užkasimo vieta ir kapai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Priekulė II

**Priekulė II** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Priekulės, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Yra Priekulės dvaro sodyba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakiai (Jonava)

**Šakiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 10 km nuo Markutiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rusiškoji Vikipedija

**Rusiškoji Vikipedija** – rusų kalba kuriamas Vikipedijos skyrius, Vikimedijos fondo projektas. Viena iš indoeuropiečių kalbomis kuriamų Vikipedijų. 2025 m. vasario 6 d. joje buvo daugiau nei 2 mln. straipsnių.

Rusiškojoje Vikipedijoje yra perkelta nemažai straipsnių iš enciklopedinių leidinių, kurie yra viešo naudojimo: tai pirmieji Didžiosios tarybinės enciklopedijos tomai, taip pat Enciklopedinis Brokhauzo bei Efrono žodynas bei kiti.

2012 m. liepos 10 d., protestuojant prieš įstatymą, kuris vyriausybei leistų uždrausti prieigą prie vienų ar kitų interneto svetainių, rusiškoji Vikipedija 24 valandoms buvo išjungta.

2015 m. rugpjūtį rusiškoji Vikipedija dėl vieno straipsnio buvo trumpam užblokuota, tačiau nurodymas po keleto valandų atšauktas.

2022 m. birželio mėn. startavo „Runiversalis“, Kremliaus režimui palanki internetinė enciklopedija, kurioje dalis turinio perkelta iš rusiškosios Vikipedijos. Iš pradžių joje buvo vos 9000 straipsnių (labai nedaug, palyginus su 1,85 mln. straipsnių rusiškojoje Vikipedijoje), daugelis iš jų perkelti be pakeitimų.

2023 m. gegužės 24 d. ilgametis „Wikimedia RU“ direktorius Vladimiras V. Medeika pranešė apie „Рувики“ („Ruviki“), rusiškosios Vikipedijos atšaką.

## Šaltiniai
Šakiai (Šilalė)

**Šakiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Kaltinėnų. Kaime yra I amžiaus pilkapynai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakiai (Lauksargiai)

**Šakiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Lauksargių, šiauriau Kulmenos ir Vilkos, piečiau Kamšos ir Kulmenos upių santakos. Seniūnaitijos centras. Pietinė kaimo dalis vadinama Senaisiais Šakiais, o šiaurinė dalis – Naujaisiais Šakiais (Šakeliais).

## Istorija

Kaimas šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1634 metais, o 1665 m. pažymėtas Ragainės apskrities žemėlapyje. Iki XX a. buvę atskiri kaimai, 1939 m. gegužės 1 d. Naujieji ir Senieji Šakiai sujungti.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
*
Šakiai (Vilkaviškis)

**Šakiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Pajevonio, netoli kelio . Seniūnaitijos centras. Telkšo Šakių ežerėlis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakiai (Zarasai)

**Šakiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kimbartiškės.

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakiai (Kaunas)

**Šakiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, tarp Domeikavos ir Sargėnų, abipus kelio . Kaimas faktiškai susiliejęs su Domeikava.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šakiai (Molėtai)

**Šakiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Suginčių.

Daugelis jo sodybų įsikūrusios vaizdingoje kalvoje. Iš Šakių kaimo išteka Suraiža. Anksčiau į pietus nuo Šakių plytėjo Suginčių raistas (numelioruotas). Šakiuose esama įdomių žemėvardžių: *Pagriaumėlės*, *Žardiniai* (raistas), *Skriteilės pieva* ir kt. Prie kelio į Galiniškį yra senos kapinaitės, kuriose išlikęs Katino kryžius. Tarybiniais metais prie kapinaičių buvo žvyro karjeras, kuriame rasta žmonių kaulų, archeologinių radinių. Jie demonstruojami Utenos krašto muziejuje. Tikslus kapinaičių dydis nėra žinomas.

## Etimologija

Šakių kaimo vardas kilęs iš asmenvardžio *Šakis*: 1699 m. Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje užrašytas Baltramiejus Šakis iš Virintų.

## Istorija

Gali būti, jog yra atsiradęs XIV–XV a. kaip Vilniaus vyskupo valdų kaimas. Pirmąkart minimas Linkmenų dvaro inventoriuje 1554 m. *Sakowiczow*. Ši lytis rodo, kad XVI a. kaimo vardas buvo *Šakėnai*. Seniausia lietuviška kaimo vardo lytis užrašyta Molėtų krikšto metrikų knygoje Nr. 1 (2 p.) *de Szakiu* (1683). Kaimas labai nukentėjo per XVII–XVIII a. nelaimes – 1731 m. buvo likę tik du ūkininkai (Kazimieras Treinys ir Jonas Šakalys – turintys šias pavardes žmonės kaime gyveno XVII–XX a.), o žemės 12 valakų. XVIII a. kaimas priklausė Vilniaus vyskupo Kuktiškių dvarui, Buitūnų vaitystei. 1824 m. Šakiuose buvo 8 ūkiai 49 gyv. Po 1831 m. priklausė Galiniškio dvarui. Nuo seniausių laikų buvo Kuktiškių, nuo 1927 m. Suginčių parapijoje. 1905 m. 151 gyv., 1923 m. 29 ūkiai 126 gyv. Prieš Pirmąjį pasaulinį karą ir po jo, kol kaimas nebuvo išskirstytas vienkiemiais, iš Šakių į Suginčių bažnyčią gegužės mėnesį eidavo procesija.

Pokario metais 4-5 liaudies gynėjai ir vienas kareivis, reikalaudami išduoti sūnų partizaną Joną, dvi valandas kankino pusiau išrengtą Šakių gyventoją Edvardą Šyvį, kuris po to greit mirė.
Po 1949 m. buvo sukurtas Šakių kolūkis, kuris apie 1980 metus prijungtas prie Suginčių Petro Cvirkos kolūkio. Sovietmečiu Šakiuose veikė pradinė mokykla, biblioteka, kailių cechas. Šakiuose vienu metu buvo kolūkio centras. Šiuo metu Šakiuose veikia paminklų cechas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Iš Šakių kaimo yra kilęs kunigas Jonas Tutinas, dirbęs Vilniaus krašto bažnyčiose, pastatęs Pelesos bažnyčią. 1941 m. Palomenės klebonas, nušautas pirmosiomis karo dienomis besitraukiančių rusų karių.

## Šaltiniai
Kybartai (reikšmės)

**Kybartais** vadinamos gyvenvietės:

* miestas pietvakarių Lietuvoje;
* kaimas Jurbarko rajone;
* kaimas Lazdijų rajone;
* kaimas Šiaulių rajone;
* kaimas Vilkaviškio rajone;
* buvęs kaimas Pilkalnio apskrityje.
Kybartai (Jurbarkas)

**Kybartai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Raudonės. Kaimo pašonėje išteka Kirkutis, Antvardaitė, Kartupis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kybartai (Lazdijai)

**Kybartai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, į pietvakarius Strumbagalvės, 600 m nuo sienos su Lenkija. Piečiau telkšo Molinis, į šiaurės rytus nuo kaimo – Ilgelio ežeras. Yra akmenų muziejus (įkurtas 1990 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Joniškėlis (kaimas)

**Joniškėlis** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, Joniškėlio miesto šiauriniame pakraštyje. Seniūnaitijos centras. Kaimo teritorijoje sovietmečiu veikė Joniškėlio statybinių medžiagų gamykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Obeliai (Ukmergė)

**Obeliai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Ukmergės. Telkšo Obelių ežeras. Aptiktas Obelių senkapis (pilkapynas). Keliai į Laičius, Rečionis.

## Istorija

XIX a. pabaigoje – kaimas Taujėnų valsčiuje, Buteikių ir Danelisovų valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmenė (Raseiniai)

**Akmenė** (arba ***Akmenė I***) – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Šiluvos, prie kelio į Šaukotą. Apylinkėse prasideda Luknės intakas Sandrava. Prie kelio, ant Sandravos kranto, yra senkapių, kuriuose rasta VI−VIII a. dirbinių. Radiniai yra Kauno istorijos muziejuje. Greta senkapių guli Akmenės akmuo.

## Etimologija

Manoma, kad kaimui vardą davė šventas akmuo – vietos gyventojai tikėdavo, kad jis turi stebuklingų galių, glausdavo skaudamas vietas, prašydavo sveikatos, užtarimo ir paguodos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pandėlys (kaimas)

**Pandėlys** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Pandėlio miesto. Stovi mūrinis Pandėlio vėjo malūnas. Ties kaimu šakojasi keliai  ir .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rokiškis (Kaunas)

**Rokiškis** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Vandžiogalos, prie Gynios (Janušonių tvenkinio). Ties kaimu kertasi vieškeliai  ir . Stovi Janušonių tvenkinio tiltas.

## Etimologija

Kaimo vardas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *Rokas*.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Genovaitė Burneikienė (1940–2021), žurnalistė, mokslininkė.

## Šaltiniai
Akmenė I (Biržai)

**Akmenė I** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, Apaščios kairiajame krante, 5 km į pietryčius nuo Papilio, 1 km į pietvakarius nuo Kučgalio. 1923 m. buvo 6 ūkiai.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Venta (kaimas)

**Venta** – kaimas Akmenės rajono savivaldybės pietvakariuose, į šiaurės vakarus nuo Ventos miesto, abipus kelio , prie Ventos upės. Stovi Ventos–Purvių pėsčiųjų tiltas. Turi seniūnaitijos statusą.

## Istorija

Iki 1978 m. Ventos kaimu vadinosi būsimoji Ventos miesto tipo gyvenvietė, vėliau įgijusi ir miesto statusą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Joniškis (reikšmės)

**Joniškis** yra:

* miestas Joniškio rajone;
* miestelis Molėtų rajone;
* kaimas Ignalinos rajone;
* kaimas Panevėžio rajone;
* kaimas Radviliškio rajone;
* kaimas Rokiškio rajone:
** kaimas,
** viensėdis;
* kaimas Širvintų rajone;
* kaimas Zarasų rajone:
** Antazavės seniūnijoje,
** Salako seniūnijoje,
** Zarasų seniūnijoje.
Joniškis (Ignalina)

**Joniškis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kazitiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Joniškis (Rageliai)

**Joniškis** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Ragelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Joniškis (Širvintos)

**Joniškis** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Alionių I. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Joniškis (Imbradas)

**Joniškis** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Samanių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žagarė (Raseiniai)

**Žagarė** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Kalnujų.

## Etimologija

Kaimo vardas tikriausiai kilęs nuo bendrinio žodžio *žagaras* – „sausas virbas, žabas, žabaras“. Tad pirminė Žagarės reikšmė galėjusi būti „žagaringa vieta; vieta, kur daug žagarų“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tytuvėnų geležinkelio stotis

**Tytuvėnų geležinkelio stotis** – krovininė stotis Tytuvėnuose, 2 km į vakarus nuo miesto centro. Tai nedidelė geležinkelio stotis Radviliškio–Pagėgių linijoje, anksčiau aptarnavusi Tytuvėnus.

## Istorija

Stotis įrengta 1916 m. į vakarus nuo Tytuvėnų. Iš pradžių vadinosi *Pagryžuvio* vardu, ji buvo kitoje vietoje nei dabartinė stotis, kadangi baigiantis Pirmajam pasauliniam karui vokiečiai rekonstravo paskubomis nutiestą geležinkelį ir kai kuriuos ruožus pravedė nauja trasa, taip pat pastatė naują Lyduvėnų tiltą. Galutinį pertrasavimą ir geležinkelio rekonstravimą pabaigė jau Lietuva.

XX a. 10-ajame dešimtmetyje buvo modernizuota signalizacijos įranga. XXI a. pradžioje stotis buvo viena mažiausių Šiaulių geležinkelio apygardoje, joje kasdien pravažiuodavo iki 10 prekinių traukinių, buvo 5 keliai.

## Gyvenvietė

Aplink stotį įsikūrusi gyvenvietė turėjo geležinkelio stoties gyvenvietės statusą. 2012 m. spalio 3 d. ši gyvenvietė panaikinta, jos teritorija priskirta Žarų kaimui.

## Šaltiniai
Linkuva (reikšmės)

**Linkuva** yra:

* gyvenvietė Lietuvoje:
** miestas Pakruojo rajone;
** Kauno miesto dalis;
** viensėdis Pakruojo rajone;
* „Linkuva“ – Ramiajame vandenyne nuskendęs Lietuvos laivas.
Šeduva (Pakalniškiai)

**Šeduva** – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Pakalniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiauliai (Jurbarkas)

**Šiauliai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Stakių, dešiniajame Akmenos krante. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiauliai (Šilutė)

**Šiauliai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Švėkšnos į pietus, abiejose kelio Švėkšna–Žemaičių Naumiestis pusėse; teka Švėkšnalė, Ašva. Ribojasi su Vilkėno I, Vilkėno II, Vilkų Kampo, Stankiškių, Tvaskučių ir Nikėlų kaimais.

## Istorija

Nuo 1820 m. Šiaulių kaimas priklausė Vilkėno dvarui. 1880–1882 m., dvarui vykdant savo žemių atribavimą, Šiaulių kaimo gyventojai įvairiais būdais trukdė tuos darbus vykdyti.

Šiaulių kaime buvo Vilkėno dvaro plytinė, žvyro karjeras (1901–1905 m. pagaminta ir išdegta dalis plytų bei vežtas žvyras Švėkšnos bažnyčios statybai).

## Gyventojai

1923 m. Šiaulių kaime buvo 8 ūkiai, 61 gyventojas, 1997 m. – 12 ūkių, 28 gyventojai.

## Šaltiniai
Šiauliai (Širvintos)

**Šiauliai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Širvintų, prie Lapavainės upelio. Seniūnaitijos centras. Yra Alekniškio biblioteka, Šiaulių koplyčia-mauzoliejus. Praeina kelias . atšaka į Alekniškį.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kapinėse palaidotas Kazimieras Skebėra (1894–2003), laisvės kovų savanoris, bene ilgiausiai gyvenęs Lietuvos žmogus.

## Galerija

Šiauliai, biblioteka.JPG|miniatiūra|Biblioteka Šiauliuose
Šiauliai, ženklas.JPG|miniatiūra|Kaimo prieigos
Vikiteka. Kazimieras Skebėra, kapas.JPG|K. Skebėros kapas


## Šaltiniai
Smalininkai (reikšmės)

**Smalininkai** yra:

* miestas Jurbarko rajone;
* kaimas Jurbarko rajone;
* kaimas Kalvarijos savivaldybėje;
* kaimas Lazdijų rajone.
Smalininkai (Lazdijai)

**Smalininkai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Krosnos, prie kelio . Rytuose dunkso miškas Kalniškė.

## Etimologija

Manoma, kad pavadinimas kilęs nuo žodžio *smalininkas* („degučius“) daugiskaitos.

## Istorija
XIX a. pab. Smalininkų (Smolnicos) kaimas ir palivarkas pateko į Kalvarijos apskrities Kirsnos valsčių, Krosnos parapiją. Smalininkų palivarkas 1865 m. prijungtas prie Kirsnos majorato.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Smalininkai (kaimas)

**Smalininkai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, į vakarus nuo Smalininkų miesto. Smalininkų kaimo seniūnaitijos centras. Yra Smalininkų technologijų ir verslo mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagėgiai (kaimas)

**Pagėgiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Pagėgių miesto, prie Gėgės ištakų. Pagėgių kaimiškosios seniūnaitijos centras. Kaime stovi paminklas vokiečių karo belaisviams atminti (architektūros ir dailės paminklas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Panemunė (reikšmės)

**Panemune** vadinama:

* kaimai Biržų rajone:
** Didžioji Panemunė,
** Mažoji Panemunė;
* buvęs kaimas Biržų rajone:
** Panemunė;
* kaimas Druskininkų savivaldybėje;
* kaimas Jurbarko rajone;
* Kauno miesto dalis;
* miestas Pagėgių savivaldybėje;
* Žemoji Panemunė Šakių rajone.
* Renesansinė pilis (Jurbarko rajone, Skirsnemunės seniūnijoje).

* Latvijoje:
** Budbergio kaimo, pagal 1921 m. Pasienio sutartį perduoto Latvijos respublikai, lietuviškas pavadinimas.
Didžioji Panemunė

**Didžioji Panemunė** (anksčiau ***Mūro Panemunė***) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Germaniškio. Išlikęs Didžiosios Panemunės dvaras.

## Etimologija

Kaimo vardas yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo šalia pratekančios Nemunėlio upės. Iš pradžių vietovė vadinosi ***Mūro Panemune***, pabrėžiant mūrinį dvarą (Didžiosios Panemunės dvaras), vėliau prigijo ***Didžiosios Panemunės*** vardas.

## Istorija

XIX a. minimas Didžiosios Panemunės dvaras, jame buvo smuklė, valsčiaus pradinė mokykla, krautuvė. Didžiosios Panemunės dvaro pastatai stovėjo ant kalniuko, apsodinti ąžuolais. XIX–XX a. vid. dvarą valdė Siesickai. Antrojo pasaulinio karo pabaigoje jų palikuonys pasitraukė į Vakarus. Dabartiniu metu Didžiosios Panemunės, dar vadinamas ir Gandrų, dvaras yra sunykęs.

1923 m. surašymo duomenimis, Didžiojoje Panemunėje buvo vienas ūkis su 54 gyventojais.

## Gyventojai

 

## Šaltiniai
Mažoji Panemunė

**Mažoji Panemunė** – viensėdis Biržų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Sodeliškių, kairiajame Nemunėlio krante. Aptarnauja Biržų 1–asis kilnojamasis paštas (LT-41423).

## Istorija

Latvijos vokiečių kilmės broliai Jonas (smulkus Aukštaitijos dvarininkas) ir Krisius (Sankt Peterburgo restoranų valdytojas) Kraftai prieš Pirmąjį pasaulinį karą iš Brazdžiaus nupirko Mažosios Panemunės dvarelį. Tarpukaryje šiose pastatuose Jono sūnus Leonas iš miežių (kartais kviečių), cikorijos ir cukrinių runkelių gamino kavą. Komponentus maišydavo, gruzdindavo, sumaldavo ir, supylę į didelius maišus, veždavo į Rygą. Ir Lietuvoje buvo parduodami **LK** (Leonas Kraftas) ženklu pažymėti tamsiai raudonos spalvos kavos pakeliai. 1940 metais Leono šeima repatrijavo į Vokietiją, Antrojo pasaulinio karo metu grįžo.

1923 m. surašymo duomenimis, Mažojoje Panemunėje buvo du ūkiai su 24 gyventojais. 

## Gyventojai

 
### Žymūs žmonės
* Leonas Kraftas (1897–1963) – Lačplėsio karo ordinu apdovanotas Latvijos laisvės kovų dalyvis, verslininkas.

 
## Šaltiniai
Panemunė (Jurbarkas)

**Panemunė** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje. Stovi Panemunės koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šilalė (Skuodas)

**Šilalė** – kaimas pietvakarinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, Salantų regioniniame parke, prie kelio , kairiajame Šakalės upelio krante.

## Gamtos ir kultūros paveldas
* Akmuo, vad. *Didžiuoju kūliu* – penktasis pagal dydį akmuo Lietuvoje;
* Akmuo su plokščiadugniu dubeniu, vad. *Aukuru*;
* Akmuo su dubeniu;
* Senovės žemdirbystės vieta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažeikiai (reikšmės)

**Mažeikiai** yra:

* miestas šiaurės vakarų Lietuvoje;
* kaimai:
** Molėtų rajone;
** Rokiškio rajone;
** Šiaulių rajone;
** Ukmergės rajone;
** Vilniaus rajone;
** Gudijoje, Pastovių rajone;
** Gudijoje, Varanavo rajone;
** viensėdis Gudijoje, Ašmenos rajone;
* krepšinio klubas.
Mažeikiai (Molėtai)

**Mažeikiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurėje, 4 km į šiaurę nuo Suginčių, šalia kelio .

## Etimologija

1573 m. minimos ***Mažeikiškės***. Kaimo vardas kilęs iš asmenvardžio *Mažeikis*. 1610 m. minimas *Jokūbas Mažeikėnas* iš Kašeikių kaimo.

## Istorija

1683 m. kaimas minimas Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Algis Bražėnas (1943–2012) – inžinierius mechanikas.

## Šaltiniai
Mažeikiai (Rokiškis)

**Mažeikiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Obelių, Našio ežero šiaurės vakarinėje pakrantėje. Toliau vakaruose teka Kriauna, šiaurėje dunkso Mažeikių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažeikiai (Šiauliai)

**Mažeikiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 14 km. į šiaurės rytus nuo Kuršėnų, prie Šiupylių tvenkinio. Išlikęs vėjo malūnas. Į šiaurės rytus nuo kaimo yra žvyro ir smėlio karjeras.

## Istorija

Kaime yra Mažeikių kapinynas (kultūros paminklo MC kodas 3281). 0,65 km į šiaurės rytus nuo Šiupylių tvenkinio, 0,45 km į šiaurę, šiaurės rytus nuo Mažeikių kapinyno, 0,3 km į šiaurę nuo kelio Kuršėnai–Šiupyliai ir 0,2 km į pietryčius nuo Lūksto ištakos yra Mažeikių kapinynas, vadinamas Kapeliais (kultūros paminklo MC kodas 6704).

LDK laikais kaimo žemės priklausė Šiaulių ekonomijai. 1649 m. revizijos akte Lukošaičiai priskiriami Biržių ir Paliesių vaitijai. Nuo 1791 m. kaimas priklausė Šiaulių valsčiui, nuo 1863 m. – Gruzdžių valsčiaus Verbūnų seniūnijai, 1919–1932 m.|Mažeikių seniūnijos centras. Nuo 1932 m. – Šiaulių apskrities Gruzdžių valsčiaus Šiupylių seniūnijos, nuo 1950 m. – Šiaulių rajono Gruzdžių apylinkės kaimas. 1948 m. įkurtas Mažeikių kolūkis (pirmininkas Jonas Gedžius). 1950 m. rugsėjo 19 d. kolūkis sujungtas su Šiupylių kolūkiu, 1950–1991 m. kaimo žemė priklausė Gruzdžių apylinkės kolūkiui „Tarybinė žemė“.

## Gyventojai
1923 m. surašymo metu kaime buvo 36 ūkiai.

## Šaltiniai
Kuliai (Klaipėda)

**Kuliai** (anksčiau ***Kūliai***) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, tarp Dovilų ir Gargždų (faktiškai su šiais susiliejęs), tarp Minijos ir Dovilų karjerų. Kolektyviniai sodai, nausėdijos.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kildinamas arba iš asmenvardžio *Kūlys, Kūlynas*, arba tiesiai iš žodžio *kūlis* „akmuo“ (plg. netoliese teka upė *Kūlupis*). Vokiečių laikais kaimas dažniau vadintas Stankaus Šmito vardu.

## Istorija
1785 m. *Stankus Schmidt* minimas kaip karališkasis kaimas, 3 sodybos. 1896 m. sujungti su *Dautzkur Krüger* kaimu.

XX a. pradžioje paupyje buvo 4 didelių sodybų kupetinis kaimas. 1 km į šiaurę buvo didelis viensėdis. 1967 m. dalis kaimo prijungta prie Gargždų. Sovietmečiu kaimas nunyko, tačiau dabar ten sodų bendrija, ir gyventojų skaičius išaugo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keleriškiai (Pagėgiai)

**Keleriškiai** – kaimas Pagėgių savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Vilkyškių, dešiniajame Jūros upės krante. Kaimas yra Rambyno RP paribyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuliai (reikšmės)

**Kuliais** vadinamos gyvenvietės:

* kaimas Klaipėdos rajone;
* Plungės rajone:
** kaimas,
** miestelis;
* kaimas Rokiškio rajone;
* kaimas Vilniaus rajone (Kūliai).
Grumbliai (reikšmės)

**Grumbliais** vadinami kaimai:

* Kelmės rajone;
* Klaipėdos rajone;
* Plungės rajone;
* Šilutės rajone.
Kūliai

:: *Apie kaimą Klaipėdos rajone žr. [[Kuliai (Klaipėda)]]*.

**Kūliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybės pietryčiuose, 2 km į vakarus nuo Savičiūnų. Telkšo Kūlių tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Grumbliai (Šilutė)

**Grumbliai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Lankupių, šalia Veiviržo ir Minijos santakos. Į vakarus nuo šio kaimo, kitame Minijos krante yra Klaipėdos rajono Grumblių kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Grumbliai (Klaipėda)

**Grumbliai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6,5 km į pietus nuo Priekulės, dešiniajame Minijos krante. Kitame krante esantys Grumbliai priklauso Šilutės rajonui.

## Etimologija

Vietovardis greičiausiai kilęs iš asmenvardžio *Grumblys* (<  'nelygumas, gumbas',  'raukšlė').

## Istorija

1785 m. Grumbliai minimi kaip karališkasis kaimas, 11 sodybų. Iki II pasaulinio karo kaimo branduolys buvo dešiniajame Minijos krante, kairiajame krante – užliejamos pievos. Tarybiniais laikais kaimas apnyko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuliai (Rokiškis)

**Kuliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Jūžintų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vilkai (Plungė)

**Vilkai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Alsėdžių, prie kelių  ir  sankryžos. Ši sankryža pasižymėjo dideliu avaringumu, jos vietoje įrengta žiedinė sankryža. Yra Vilkų alkakalnis.

## Etimologija

Senasis kaimo pavadinimas buvo ***Alkai***. Tokį pavadinimą išsaugojo šiaurės vakarinė kaimo dalis. Pagal legendą, likusi kaimo dalis pradėta vadinti ***Vilkais*** dėl grafus Oginskius užpuolusių vilkų. Pagal kraštotyrininkės Eleonoros Ravickienės surinktą medžiagą pasakojama:

## Istorija

Kaimas išsidėstęs abipus Tauragės–Mažeikių plento. Kaimas garsus ryšiais su unikalių istoriniu reiškiniu – knygnešyste. Kaime yra šį istorinį reiškinį menantis gamtos paveldo objektas – Knygnešių šaltinis. Dalis kaimo sodybų buvo sunaikinta tiesinant Tauragės–Mažeikių plentą. Iš esamų 7 sodybų, trys yra išsaugojusios iki XIX a. pabaigos statytų namų architektūrą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kirtimai

**Kirtimai** – Vilniaus miesto dalis, esanti į pietus nuo centro, prie Dariaus ir Girėno gatvės ir Eišiškių plento. Gausu pramonės įmonių, rytuose – Vilniaus oro uostas. Išsidėstę tarp Naujininkų šiaurėje, Užusienių ir Dilgynės vakaruose, Užusienių miško pietuose ir oro uosto rytuose. Į pietus nuo Kirtimų yra Rodūnios, Eišiškių, Sakalaičių sodai. Kirtimuose ilgą laiką buvo didžiausias Lietuvoje čigonų taboras (Vilniaus taboras, ~400 gyv.). Kirtimuose veikia ~800 įvairių pramonės („Aerosol Baltija“, „Vildira“), prekybos („Coca Cola HBC Lietuva“, „Vilniaus citma“), statybos („Fegda“, „Vilniaus kranai“), transporto („Schenker“, „Revival Svoris“) bendrovių. XXI a. pr. pradėjo kurtis „Vikingų slėnio“ prekybos kompleksas („Ikea“ ir kt.). Veikia kultūros namai, 2001 m. įkurtas romų visuomeninis centras.

Veikia Kirtimų geležinkelio stotis, kurioje iki maršruto panaikinimo 2015 m. stodavo Vilnius–Stasylos vykstantis keleivinis traukinys. Kirtimus lengva pasiekti Vilniaus viešuoju transportu – čia stoja 1, 2, 3, 3G, 4, 41, 42, 78, 88 maršrutų autobusai. Pagrindinės stotelės: Oro uostas, Dariaus ir Girėno st., Eišiškių plentas, Pašto st., Čigonų st., Metalo st.

## Etimologija

Vietovardis kilęs iš ankstesnio slaviško kaimo pavadinimo *Porubanek* ('skynimas, iškartos, kirtimas').

## Istorija

XIX a. buvo bajoriškas kaimelis. 1905 m. Rudaminos valsčiaus Kirtimų (Podrubanoko) palivarke, užusienyje (Vrublevskių valda) ir geležinkelio pusstotėje gyveno 73 žmonės. 1931 m. – 30 gyventojų.

Pagal 1939 m. spalio 10 d. Lietuvos–TSRS savitarpio pagalbos sutartį lapkričio viduryje Kirtimuose įsikūrė Raudonoji armija.

Sovietmečiu prijungti prie Vilniaus miesto.

## Nuorodos
* Kirtimų kultūros centras
* 
* 
* 

## Šaltiniai
Kirtimai (reikšmės)

Žodis **kirtimai** gali reikšti:

* kirtimai – miško kirtimas;
** kirtimai – iškirstas miško plotas
* Kirtimai – gyvenvietės pavadinimas:
** Kirtimai – Alytaus rajone;
** Kirtimai – Elektrėnų savivaldybėje;
** Kirtimai – Ignalinos rajone;
** Kirtimai – Vilniaus mieste;
** Kirtimai – Vilniaus rajone.
Kirtimai (Lavoriškės)

**Kirtimai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Senosios kapinės yra gretimame Jurzdikos kaime.

## Istorija

1503 m. Ldk Aleksandras Jogailaitis Kirtimų dvarą padovanojo Mateušui Mikitiničiui. Tuo metu Jurzdikoje, dabartinių senųjų kapinių vietoje, buvo bažnyčia. XIX a. buvo koplyčia, priklausanti Buivydžių parapijai. Sovietmečiu senoji koplyčia iškelta į Mostiškes. Tuo metu kaime gyveno 83 gyventojai (15 namų), Daukšų dvaro palivarke – 14 žmonių.

XIX a. buvo kaimo apygardos centras, į kurį įėjo kaimai: Padvariškės, Kirtimai, Naujakiemis, Paežeriai, Beržytė, Dembina, Dekaniškės, Lobiniai ir užusieniai: Mandutiškės, Šalkiškės, Papiliai, Čireliai, Grigiškės, Mostiškės I ir II, Približiškės, Červiškės, Vyžiškės, Karoliškės ir Paežeriai.

Atgimimo metais dvarvietėje dalis pastatų pritaikyti žemės ūkio bendrovės poreikiams, pritaikyti gyvenimui. Parkas apleistas, jame stūkso didelis klojimas su rūsiais, tarp vešlios augmenijos išlikęs betoninis fontano baseinėlis. 

2008 m. Kirtimų kapinaitėse Jurzdikoje buvo iškilmingai atidengtas ir pašventintas Jano Konrado Obsto šeimos memorialinis kompleksas (J. K. Obsto, jo žmonos ir motinos kapas).

## Gyventojai

## Galerija

Kirtimai (Vilniaus r.), ženklas.JPG|Riboženklis
Kirtimai (Vilniaus r.).JPG|miniatiūra|250px|left|Naujos sodybos
Kirtimai (Vilniaus r.), dvaro pastatas.JPG|Klojimas dvarvietėje
Kirtimai (Vilniaus r.), dvaro pastato rūsys.JPG|Skliautuotas rūsys po klojimu
Kirtimai (Vilniaus r.), pritaikyti dvaro pastatai.JPG|Pritaikyti dvaro pastatai


## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* Kirtimai , *www.vilnijosvartai.lt*
Baltoji Ančia

:: *Apie kaimą žr. [[Baltoji Ančia (Druskininkai)]]*.

**Baltoji Ančia** – upė pietų Lietuvoje. Išteka iš Ančios ežero Lazdijų rajone, teka į pietus pro Kapčiamiestį, po to pasuka į rytus, kur prieš vandens jėgainę yra patvenkta Baltosios Ančios tvenkiniu. Vėliau neša vandenis pietvakarių kryptimi ir prie pat sienos su Baltarusija įteka į Nemuną. Upės žemupyje vaga skiria Druskininkų savivaldybės ir Lazdijų rajono teritorijas. 

Seniau Baltoji Ančia taip pat buvo vadinama *Švento Jono upe* (). Prie žiočių stovi du kaimai: kairiajame Baltosios Ančios krante Druskininkų savivaldybei priklausantis Sventijanskas ir dešiniajame krante – Lazdijų rajono Kapčiamiesčio seniūnijai priskirtas tokiu pat pavadinimu Sventijanskas. Juos abu jungia Sventijansko tiltas. Ties Baltosios Ančios ir Nemuno santaka pastarosios upės viduriu eina Lietuvos–Baltarusijos valstybinė siena, o jau Baltarusijos Gardino rajonui priklausančiame krante įsikūręs Sventojansko kaimas. Ties santaka su Nieda stovi Kapčiamiesčio tiltas.

Intakai: Neviedė, Seira (kairieji), Nieda (dešinysis). Būdingas slėnio plotis 300–500 m. Vagos plotis aukštupyje 8–12 m, žemupyje 15–20 m. Srovės greitis 0,3–0,5 m/s.

## Etimologija

Upėvardis sietas su gelmia, dubia vieta (plg. *už–antis*,  „latakas, įduba“), tačiau galimai tiesiog kilęs nuo paukščio pavadinimo *[[antiniai|antis]]*.

## Šaltiniai

*
Vilkai (Panevėžys)

**Vilkai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Pociūnėlių, Liaudės (Rūtakiemio tvenkinio) kairiajame krante, priešais Rūtakiemį. Stūkso Baimainių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Baltoji Ančia (Druskininkai)

**Baltoji Ančia** arba ***Baltosios Ančios HES*** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Gerdašių, giliai Kapčiamiesčio girioje. Ties kaimu patvenkta Baltoji Ančia, įrengta vandens jėgainė ir Baltosios Ančios tvenkinys. Miškų keliai į Sventijanską, Didžiasalį, Sirguškę.

## Istorija
Baltosios Ančios hidroelektrinė pastatyta 1955 m. 1958 m. vasario 12 d. įvyko Baltosios Ančios hidroelektrinės avarija – nušliaužė žemių užtvankos žemutinis šlaitas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užkanavė

**Užkanavė** – buvęs kaimas Palangos miesto savivaldybėje, į vakarus nuo Kunigiškių, prieš Palangos oro uostą, prie pat Baltijos jūros. Poilsio namai, sodybos, vasarnamiai. Važiuoja miesto visuomeninis transportas. Per Užkanavę eina dviračių takas Palanga–Šventoji.

## Etimologija

Užkanavė yra vandenvardinis vietovardis – čia į Ošupį įteka *[[Kaniavosis]]*, čia pat ir Ošupis įteka į Baltijos jūrą.

## Istorija

Prie miesto prijungta 1958 m. rugsėjo 29 d., vykdant Didžiosios Palangos plėtros planą.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kopra

**Kopra** – džiovinti kokoso riešutų branduoliai. Ji paprastai gaminama kokospalmių augavietėse, iš sunokusių perskeltų riešutų išėmus minkštimą ir jį džiovinant saulėje arba krosnyse. Kopra naudojama maistui, iš jos sutarkavus gaunamos **kokosų drožlės**, spaudžiamas kokosų aliejus, išspaudos šeriamos galvijams.

Kopra turi apie 64 % riebalų, 7 % baltymų, 24 % angliavandenių, yra geras mangano, vario, magnio, fosforo, seleno, vitamino B6 šaltinis.

Kaip prekė kopra ėmė populiarėti apie 1860 m. Pietų Azijoje. 2008 m. duomenimis, pagrindinės koprą eksportuojančios šalys buvo Filipinai, Indonezija, Šri Lanka.

## Žodžio kilmė
Malajiečių kalba *kopra* reiškia 'džiovintas kokosas'.

## Taip pat skaitykite
* Kokosų aliejus

## Šaltiniai