open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalkuonės valsčius

**Kalkuonės valsčius** () – valsčius pietryčių Latvijoje, Aukšžemėje, į pietus nuo Daugpilio, netoli Dauguvos ir Laukesos santakos. Centras – Kalkuonė.

## Geografija

Valsčius šiaurėje siejasi su Daugpilio miestu, rytuose – su Laukesos, pietuose – su Medumo, vakaruose – su Sventės valsčiumi. 

**Didžiausios gyvenvietės:** Kalkuonė, Birkeneliai, Galdniekai, Kališai, Kumpiniškiai, Lilienfeldė, Muitos, Palabiškiai, Papušiniai, Peliušinai, Randenė, Romaniškiai, Samsonovka, Sykumai, Uteniškiai, Varaviksnė.

**Upės:** Laukesa, Pakracė.

**Vandens telkiniai:** Sventės ežeras, Viškerių ežeras, Pelečinos ežeras, Cerinių ežeras.

## Istorija

Valsčius įsteigtas 1864 m. apjungus keturis kaimų valsčius: Kalkuonės su 74 ūkiais, Klopmansrodės su 20 ūkių, Didrichšteino su 16 ūkių ir Medumo su 49 ūkiais, taip pat Birkenelių, Berkovų, Kalyžių, Vasariškių, Neifeldo, Grecbergo, Kleimansrodės, Liginiškių ir Gecenšteino palivarkus, taip pat 4 mažai apgyvendintas vietas: Gryvą, Nyderkūnus, Judovką, Liginiškius. Iš pradžių priklausė Kuršo gubernijai (), 1919 m. atiteko Lenkijai (), 1920 m. – Latvijai.

1925 m. valsčius sujungtas su Laukesos valsčiumi. 1945 m. valsčiuje įsteigtos Kalkuonės, Laukesos, Majos ir Maltos seniūnijos, bet 1949 m. valsčius panaikintas, jo teritorija priskirta Gryvos rajonui, 1955 m. – Alūkstos rajonui, nuo 1956 m. – Daugpilio rajonui. 1990 m. valsčius atkurtas, 2009 m. priskirtas Daugpilio savivaldybei.

|}

## Ekonomika

Per valsčių eina keliai , A13 (Latvija) ir geležinkelis Vilnius–Daugpilis. 1873 m. nutiesta geležinkelio linija Radviliškis–Kalkuonė. Veikia bendrovės „Pallada“, „Žabo“, „Zilā Lagūna“, Daugpilio eksperimentinė gamykla, taip pat G. Gorkino (410 ha), V. Gorkino (117 ha), V. Pavlovskio (88,7 ha) žemės ūkiai.

## Gyventojai

2010 m. sausio 1 d. valsčiuje gyveno 2520 žmonių, iš jų 19.7% latviai, 49,7% rusai, 19,2% lenkai, 7,6% baltarusiai, 2,0% lietuviai, 1,3% ukrainiečiai, 0,5% kitų tautybių. Ikimokyklinio amžiaus – 147, moksleiviai – 309, darbingo amžiaus – 1566, pensininkų – 498. Gyveno 10 daugiavaikių šeimų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Valsčiaus taryba
Pagirės

**Pagirės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Nedzingės, netoli kelio . Piečiau kaimo telkšo ežeraitis Akis, stūkso Dvarčių piliakalnis.

## Etimologija
Vietovės pavadinimas kilęs nuo vietos prie *[[giria|girių]]*. Senasis pavadinimas *Dobrovolė* lenkiškai reiškia „gera valia“.

## Istorija

Iki XX a. vid. Pagirių vietoje buvo Dobrovolės užusienis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagirgždūtis (Kelmė)

**Pagirgždūtis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Karklėnų, prie Kražantės aukštupio, pietinėje Girgždūtės kalno papėdėje. Pro kaimą eina kelias .

## Istorija

Iki pat XX a. pabaigos kartu su gretimu Pagirgždūčio kaimu Telšių rajone oficialiai laikytas viena gyvenviete.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Pagiriai (kaimas)

**Pagiriai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, iš pietinės, rytinės ir šiaurinės pusių supantis Pagirių miestelį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagaidžiupiai

**Pagaidžiupiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Raguvėlės, prie Gaidžiupio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagiriai (Lazdijai)

**Pagiriai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Lazdijų.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagiriai (Panevėžys)

**Pagiriai** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Velykių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagiriai (Ukmergė)

**Pagiriai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 7 km nuo Vidiškių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Edward Towgin (1923–2012), karininkas.

## Šaltiniai
Pagiriškiai

**Pagiriškiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Užvenčio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagiriai (Riešė)

**Pagiriai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Ažulaukės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagyviškys

**Pagyviškys** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Purviniškės. Pro kaimą eina kelias , pietiniu pakraščiu –  (už jo prasideda Varnabūdės miškas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagirmuonys

**Pagirmuonys** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Pakuonio. Yra išlikusi Pagirmuonio dvaro sodyba.

## Istorija

XIX a. minimas Pagirmuonio dvaras.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagirnupiai

**Pagirnupiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Deglėnų. 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vytautas Stanislovas Sviderskis (1940–), teisininkas.

## Šaltiniai
Pagluostis

**Pagluostis** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 4 km šiaurę nuo Pavandenės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paglūštė

**Paglūštė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Šutų, Ašvaraisčio miško apsuptyje, prie Paglūščio ežerėlio.

## Istorija
XX a. pr. užusienis buvo Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojai

**Pagojai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Kazliškio. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojai (Radviliškis)

**Pagojai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Baisogalos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojė II

**Pagojė II** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Kavarsko. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojė (Kurkliai)

**Pagojė** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Kurklių.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs nuo miškelio *Gojaus*. Dažnai viensėdis vadinamas ir Padgaika, nors pastarasis yra buvęs atskiras viensėdis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojė (Alizava)

**Pagojė** – viensėdis Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Palėvenėlės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojis (Grinkiškis)

**Pagojis** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Pašušvio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojis (Pakalniškiai)

**Pagojis** – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Pakalniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojis (Radviliškis)

**Pagojis** – viensėdis Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Daugėlaičių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojys (Molėtai)

**Pagojys** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Alantos, prie kelio . Į rytus nuo kaimo auga Girelės miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojys

**Pagojys** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Ariogalos, prie Kirkšnovės ir Dubysos santakos. , kelias į Grajauskus. Yra poilsio namai, Kirkšnovės tvenkinys. Kiek tolėliau miške stūkso Darbutų I piliakalnis ir Darbutų II piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojys (Šalčininkai)

**Pagojys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Turgelių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagojus (Širvintos)

**Pagojus** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Žemųjų Viesų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagramdai (Šeimena)

**Pagramdai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vilkaviškio, greta kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagomerčiai

:: *Apie kaimą Šaukoto seniūnijoje žr. [[Pagomerčiai (Šaukotas)]]*.

**Pagomerčiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Pašušvio, prie Gomertos upės. Iš rytų glaudžiasi Pagomerčių miškas. Yra senųjų kapinaičių vieta. Praeina Kalančių–Daužnagių keliukas.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagrandos

**Pagrandos** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Bikėnų. Ekologinis bitininkystės ūkis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagraužė (Molėtai)

**Pagraužė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 18 km nuo Suginčių, prie Aiseto ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagriaužai

**Pagriaužai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Girkalnio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagriovinė

**Pagriovinė** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Suvieko, pelkėto miškelio trake.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagrįžai

**Pagrįžai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Skiemonių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagronyčys

**Pagronyčys** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurę nuo Merkinės, 2 km į pietryčius nuo Ilgininkų, Subartonių miškų pašonėje. Poilsio centras „Nojaus laivas“.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas reiškia „pasienis“ (,  „valstybinė siena, administracinė riba“). Greičiausiai taip
pavadintas, nes ties kaimu kirtosi trijų valsčių – Merkinės, Nedzingės ir Alovės – ribos.

## Istorija
XIX a. pab. Pagronyčys buvo užusienis Trakų apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagrubyčiai

**Pagrubyčiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Ilgižių III.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagrūdai

**Pagrūdai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Aštriosios Kirsnos, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagrūšė

**Pagrūšė** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Kurklių, prie Zizdros ir Zizdrelės upelių. Keliukai link Žemaitkiemio, Dejūnų, Kunigiškių. Yra neveikiančios senosios kaimo kapinės (Kapeliai).

## Istorija

1923 m. Pagrūšėje buvo 2 sodybos. 1936 m. išskirstyta į vienkiemius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagudonė

**Pagudonė** – buvęs kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Gadūnavo, prie Gudono ežero.

## Istorija

Panaikintas 1984 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagudūniškiai

**Pagudūniškiai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 13 km į pietus nuo Labanoro, Labanoro girioje, prie Gudūniškio ežero. Praeina Lakajos–Januliškio kelias.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagulbis

**Pagulbis** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Laičių. 

## Gyventojai

## Nuorodos
* Kaimo svetainė

## Šaltiniai
Pagulianka (Trakai)

**Pagulianka** – viensėdis Trakų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Babriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagurbė

**Pagurbė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1 km nuo Grybėnų. 

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Švenčionių apskritis.

## Gyventojai

## Galerija

Pagurbė.JPG|Sodyba
Pagurbė, kryžkelė.JPG|Rodyklė į Vidiškes


## Šaltiniai
Paibutiškis

**Paibutiškis** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 2,5 km į pietryčius nuo Labanoro, Labanoro girioje, šalia Aibutiškio ežero ir kelių aukštapelkių. Šalia kaimo eina Labanoro–Januliškio kelias, atsišakoja keliukas į Pažemį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pailgamiškis

**Pailgamiškis** – negyvenamas kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5,5 km nuo Traupio.

2019 m. pastatytas atminimo ženklas iki 1968 m. čia gyvenusiai Baltušnikų šeimai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pailgės

**Pailgės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Antazavės.

## Istorija

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Pailgiai (Širvintos)

**Pailgiai** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Kielių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paindrė

**Paindrė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Pakniškių.

## Istorija

Prateka Indrajos upelė. Iki 1945 m. buvo 8 ūkininkų sodybos, daugumos jų gyventojai nukentėjo nuo sovietinio genocido, kol galutinai kaimas buvo sunaikintas melioracijos.

1951 m. rugsėjo 26 d. Paindrės kaime tremtinio Jono Klibo sodybos daržinėje ilsėjosi „Audros“ būrio partizanai Juozas Ramanauskas-Šarūnas (g. 1910 m. Didžiadvario k.), Bronius Svilas-Aidas (g. 1930 m. Drageliškių k.), Povilas Stukas-Tėvas (g. 1905 m. Kairionių k.) su žmona Ona Stukiene-Vosilka (g. 1905 m. Vaiskūnų k.). Juos apsupo kariuomenė su Dusetų stribais. Per susišaudymą daržinė buvo padegta, du partizanai sudegė. Liepsnojant daržinei, šaudydama išbėgo partizanė Ona Stukienė ir, už keliolikos metrų, su peršautomis kojomis, nugriuvo. Ją įmetė į vežimą, dejuojančią ir prašančią „Pribaikite mane“ nuvežė į Dusetas, kur ji netrukus mirė. Palaidojimo vieta nežinoma. Per susišaudymą nukauti du rusų kareiviai, sužeistas vienas kareivis ir vienas stribas. Partizanų žūties vietoje kaimynai Vytautas ir Albinas Namajuškos pastatė kryžių. Lietuvai atgavus nepriklausomybę prie vieškelio į Paindrės kaimą pastatytas ir pašventintas atminimo paminklas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paisetė I

**Paisetė I** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Saldutiškio, prie rytinio Aiseto ežero galo ir Aisetos upelio. Praeina Saldutiškio–Labanoro kelias.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Payslykis

**Payslykis** – viensėdis Pasvalio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Vaškų, prie Yslykio.

## Istorija

XIX a. buvęs dvaras, jį valdė Harenai (). Išliko kapinių koplyčios griuvėsiai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Apynis – matematikos mokslų daktaras, Vilniaus universiteto docentas (g. 1944 m.).
* Mykolas Morkūnas – ekonomistas, spaustuvininkas (1916–1999 m.).
* Jonas Kazėnas – vertėjas, mokytojas (1909–1990 m.).
* Jurgis Grigelionis – Lietuvos nepriklausomybės kovų dalyvis, Vyties kryžiaus kavalierius (1894–1958 m.).

## Šaltiniai
Rumija

**Rumija** – kalnas Pietų Juodkalnijoje, kurio viršūnės aukštis yra 1594 m virš jūros lygio, o santykinis aukštis – 1500 m. Sudaro barjerą, skiriantį Adrijos jūrą nuo Skadaro ežero. Rumija yra piečiausias Juodkalnijos kalnas.

Šalia Rumijos kalno yra Baro miestas.

## Religinė reikšmė

Rumijos kalnas juodkalniečiams turi didelę religinę reikšmę. Kiekvienais metais per Sekmines iš *Velji Mikulići* kaimo į Rumijos kalno viršūnę stačiatikių eisena neša Jovano Vladimiro Kryžių. Tradiciškai prie Baro apylinkių stačiatikių prisideda ir katalikai bei musulmonai.

2005 m. Serbijos stačiatikių bažnyčia kalno viršūnėje pastatė metalinę cerkvę. Statinys į viršų buvo užgabentas naudojant Serbijos ir Juodkalnijos jungtinės valstybės oro pajėgų sraigtasparnį.
Tai buvo labai prieštaringas dalykas, kadangi cerkvės statyboms nepritarė Juodkalnijos valdžia. Karinio sraigtasparnio panaudojimą dalis žmonių palaikė provokacija prieš įvyksiantį referendumą dėl Juodkalnijos atsiskyrimo.
2010 m. cerkvė tebestovi.
Bijelo Polė

**Bijelo Polė** ( 'Baltasis laukas') – miestas šiaurės Juodkalnijoje (15 883 gyv.), Bijelo Polės opštinos centras (50 284 gyv.). Neoficialus Juodkalnijos šiaurės rytų centras.

## Istorija
Bijelo Polė priklausė Osmanų imperijai. Valdant osmanams miesto pavadinimas buvo **Akova**.

1912 m. Balkanų karo metu krašto ir miesto kontrolė perėjo juodkalniečiams.

Bijelo Polės Šv. Petro ir Pauliaus bažnyčioje buvo sudaryta garsioji UNESCO saugoma *Miroslavo evangelija*, kurią parašė serbų valdovo Stefano Nemanios brolis Miroslavas.

## Gyventojai
Bijelo Polės miesto gyventojų skaičiaus kitimas:
* 1981 m. – 11 927
* 1991 m. – 16 464
* 2003 m. – 15 883

### Tautinė sudėtis
2003 m. Bijelo Polės miesto gyventojų sudėtis buvo tokia:

## Sportas
* FK Jedinstvo Bijelo Polje – futbolo klubas;
* Gradski stadion (miesto stadionas) – stadionas, kurio talpa 4 tūkst. žiūrovų.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė
* visit-montenegro.com
Ambelių valsčius

**Ambelių valsčius** () – valsčius pietryčių Latvijoje, Latgaloje, Daugpilio savivaldybės šiaurės rytų dalyje, į šiaurės rytus nuo Daugpilio. Centras – Ambeliai. 

## Geografija
Ambelių valsčius šiaurės rytuose siejasi su Agluonos savivaldybės Agluonos ir Škeltovos valsčiais, rytuose – su Kraslavos savivaldybės Izvaltos valsčiumi, pietuose – su Daugpilio savivaldybės Bikerniekų, vakaruose – su Viškių valsčiumi. 

**Didžiausios gyvenvietės:** Ambeliai, Augškalnė, Jaunaiskrūgas, Jurgeliškiai, Glinaruča, Guta, Kalno Škapariai, Kondavnikai, Laukų Laperiai, Didžioji Baranauska, Didieji Kuseniai, Myžusata, Pytreišiai, Putaniai, Sveteniai, Senieji Stupeliškiai.

**Upės:** Balta, Dubna, Linksna, Mažoji Mūša, Parčuška, Tartakas.

**Vandens telkiniai:** Šekšinaitis, Belinskų ežeras, Viškių ežeras.

## Istorija

## Ekonomika
Valsčiaus pagrindinė ūkio šaka – žemės ūkis, ypač pienininkystė. Veikia 18 žemdirbystės ūkių ir 419 asmeninių ūkių. Valsčių kerta du valstybinės reikšmės keliai Vasiliovas – Viškiai – Graveriai ir Viškiai – Agluona. Kelių ilgis – 66,7&nbsp;km, iš jų su kieta danga 35,74&nbsp;km, kelias Ambeliai – daugpilis asfaltuotas.

Valsčiuje yra dvi privačios parduotuvės.

## Gyventojai
2008 m. valsčiuje buvo 731 gyventojas, iš jų latviai 58,7%, rusai 32,7%, lenkai 1,3%, baltarusiai 1,8%, kitų tautybių 5,4%.

## Šaltiniai
Georgijus Dekanidzė

**Georgijus Dekanidzė** (1937 m. kovo 20 d. Tbilisyje – 2010 m. sausio 15 d. Vilniuje) – garsus nusikalstamo pasaulio atstovas.

## Biografija
Boriso Dekanidzės tėvas. Po Antrojo pasaulinio karo apsigyveno Lietuvoje. Kriminalinę veiklą pradėjo kaip kišenvagis. Reikalų su Lietuvos teisėsauga turėjo nuo 1985 metų. Vienas pagrindinių „Vilniaus brigados“ įkūrėjų. 1993–1995 metais dėjo didžiules pastangas, maldaudamas kreipėsi į lietuvių tautą, kad jo sūnus Borisas Dekanidzė nebūtų sušaudytas. Įvykdžius sūnui mirties bausmę, retai pasirodydavo viešumoje.

## Išnašos
Danilovgradas

**Danilovgradas** () – miestas centrinėje Juodkalnijoje (5208 gyv. 2003 m.), Danilovgrado opštinos (16523 gyv.) centras.
Danilovgradas yra derlingame Zetos upės slėnyje, kuris kartais vadinamas *[[Bjelopavličių lyguma]]*, pagal vietinį Bjelopavličių klaną.

## Istorija
Vietoje, kur dabar yra Danilovgradas, anksčiau buvo gyvenvietė *Gradina*. Jame buvo palaidotas kunigaikštis Petaras Gojnikovičius. Rūmus buvo pastatęs kunigaikštis Mutimiras, irgi čia palaidotas (abu – iš Vlastimirovičių dinastijos).
Gradina buvo žymus centras Nemaničių valdymo laikais. Manoma, jame gimė kunigaikštis Rastko, vėliau tapęs šv. Sava, Serbų stačiatikių bažnyčios įkūrėju.

Danilovgradas buvo įkurtas tam, kad būtų Juodkalnijos sostine. Suplanuotam miestui pamatus 1870 m. padėjo Juodkalnijos karalius Nikola I, tada dar kunigaikštis. Miestas pavadintas pagal Nikolos pirmtaką Danilą.

Išvadavus Nikšičių ir Podgoricą jo reikšmė smuko.

## Gyventojai
Danilovgrado gyventojų skaičiaus kitimas:
* 1981 m. kovo 3 d. – 3664 gyv.
* 1991 m. kovo 3 d. – 4409 gyv.
* 1991 m. lapkričio 1 d. – 5208 gyv.

### Etninė sudėtis
1991 m:
* Juodkalniečiai – 89,88%
* Serbai – 5,90%

2003 m:
* Juodkalniečiai – 67,84%
* Serbai – 25,51%

## Sportas
* FK Iskra Danilovgrad - futbolo klubas.

## Transportas
Danilovgradas yra apytiksliai pusiaukelėje tarp dviejų didžiausių Juodkalnijos miestų (Podgoricos ir Nikšičiaus), ant juos jungiančio kelio.

Podgoricos oro uostas yra už 30 km, iš jo reguliariais skraido į Belgradą, Budapeštą, Barį, Zagrebą, Skopję, Ciurichą, Frankfurtą, Liublianą, Paryžių, Romą ir Vieną.
2010 m. Vengrijos Grand Prix

**2010 m. Vengrijos Grand Prix** – 12-tos 2010 m. Formulės 1 sezono lenktynės. Jos vyko Hungaroringo trasoje liepos 30-rugpjūčio 1 dienomis.

## Kvalifikacija

## Lenktynės

## Čempionato įskaitos po Vengrijos GP
*Pateiktos tik penkios pirmos vietos.*

;Lenktynininkų įskaita

;Komandų įskaita
Voga

**Voga** () – upė centrinėje Portugalijoje, Vidurio regione. Prasideda Lapos aukštumose, Kintelos apylinkėse. Teka vakarų kryptimi. Įteka į Atlanto vandenyną ties Aveiru, sudaro didelę uždarą estuariją (riją) – Aveiros lagūną.

Pagrindiniai intakai:
* kairieji – Ageda
* dešinieji – Kaima, Mau, Sulas, Ulas

Ant Vogos įrengta Ribafeitos užtvanka. Prie Vogos įsikūręs San Pedro do Sulo miestas, o prie lagūnos – Aveiras.
Bikerniekų valsčius

**Bikerniekų valsčius** () – valsčius pietryčių Latvijoje, Latgaloje, Daugpilio savivaldybės šiaurės rytų dalyje, į šiaurės rytus nuo Daugpilio. Centras – Bikerniekai. 

## Geografija
Bikerniekų valsčius siejasi rytuose su Kraslavos savivaldybės Izvaltos valsčiumi, pietuose su Daugpilio savivaldybės Naujenės, pietvakariuose su Malinovo vakaruose – su Viškių, šiaurėje su Ambelių valsčiais. 

Valsčiaus teritorijos 4354,6 ha užima žemės ūkio žemė, 1150,6 ha - miškas.

**Didžiausios gyvenvietės:** Bikerniekai, Akleniškiai, Bramaniškiai, Dekšniai (Latvija), Krasnojė, Krivošejeva, Kudina, Didieji Kriviniai, Lipiniškiai, Melnica, Panteliškiai, Pavlovska, Reiniškiai, Šelechovka, Viselova, Zvindeliškiai.

**Upės:** Balta, Linksna, Mažoji Mūša, Putanių upė.

## Istorija
Valsčius įsteigtas 1931 m. apjungus Naujenės, Izvaltos ir Viškių valsčių dalis. 1935 m. valsčiaus plotas buvo 79,7&nbsp;km², buvo 4903 gyventojai. 1945 m. įsteigtos 4 kaimų tarybos, 1949 m. valsčius likviduotas. 1959 m. prie Bikerniekų kaimo tarybos prijungta Krivošejevo kaimo taryba, 1965 m. kolūkis Znamia oktiabria prijungtas prie Malinovo tarybos, 1977 m. dalis – prie Izvaltos, 1980 m. – prie Vecpilio kaimo tarybos. 1990 m. atkurtas valsčius, 2009 m. administracinės teritorinės reformos metu jis priskirtas Daugpilio savivaldybei.

## Ekonomika
Valsčiaus pagrindinė ūkio šaka – žemės ūkis, ypač pienininkystė. Veikia 19 žemdirbystės ūkių ir 637 asmeniniai ūkiai. Valsčiaus kelių ilgis – 56&nbsp;km, iš jų asfaltuoti – 3&nbsp;km.

## Gyventojai
2008 m. valsčiuje buvo 799 gyventojas, iš jų latviai 10,4%, rusai 77,3%, lenkai 4,1%, baltarusiai 5,6%, kitų tautybių 2,6%. Ekonomiškai aktyvūs 444 gyventojai, 155 vaikai, 252 pensininkai. 12 daugiavaikių šeimų.  

## Šaltiniai
Mira

**Mira** gali reikšti:

* Mira – žvaigždė, Banginio Omikron;
* Mira arba Myra – senovės miestas dabartinėje Turkijoje;
* Mira – miestas Italijoje;
* Mira – miestas Portugalijoje;
* Mira – upė Portugalijoje;
* Mira – senovės graikų mitologijos veikėja;
* Mira – aromatiniai sakai, naudojami smilkymui, balzamavimui, gydymui, kosmetikoje ir kitur. 
* Miramedis – medis ar krūmas, iš kurio gaunami miros sakai.
* Mira – 1971 m. Nyderlanduose sukurtas filmas.
Bikerniekai

**Bikerniekai** () – gyvenvietė pietryčių Latvijoje, Aukštutinės Dauguvos savivaldybėje, 22 km į šiaurės rytus nuo Daugpilio miesto, prie Linksnos upės, kelių Lipiniškiai – Viškiai ir Dunskiai – Pavlovska sankryžoje. Bikerniekų valsčiaus centras. 176 gyventojai (2021 m.).

## Istorija

## Šaltiniai
Mira (upė)

**Mira** () – upė pietvakarių Portugalijoje, Alenteže. Prasideda Kaldeirano aukštumose. Teka daugiausia šiaurės vakarų kryptimi. Įteka į Atlanto vandenyną ties Vila Nova de Milfnotešu.

Didesni intakai:
* kairieji – Mašeira, Giljermė, Teljarešas
* dešinieji – Torgalas, Lusianešas, Perna Seka

Upė patvenkta Santa Klaros užtvanka. Prie Miros įsikūrę miesteliai yra Santa Klara a Velija, Odemira, Vila Nova de Milfnotešas.
Demenės valsčius

**Demenės valsčius** () – valsčius pietryčių Latvijoje, Augšžemėje, Aukštutinės Dauguvos savivaldybės pietrytinėje dalyje, į pietus nuo Daugpilio. Centras – Demenė.

## Geografija

Demenės valsčius vakaruose siejasi su Medumo, šiaurėje – su Laukesos, rytuose – su Skrudalienos valsčiumi, pietryčiuose – su Baltarusijos Breslaujos rajonu, pietuose – su Lietuvos Zarasų rajonu.

**Didžiausios gyvenvietės:** Demenė, Behova, Brigenė, Daukštėnai, Dedeliškiai, Gatėnai, Imantos, Janiuciemas, Jaunciemas, Kočergina, Kozlovka, Kumbuliai, Kurcumo stotis, Matulaniškiai, Mežaniškiai, Mežvidai, Misjuncai, Paegliai, Paškeliškiai, Putraimiai, Rumpiškiai, Skirnos, Trikopciai, Zemgalė.

**Upės:** Janiupytė, Kumbulė, Kumpota, Silica, Straumenė.

**Vandens telkiniai:** Akmenkos ežeras, Brigenės ežeras, Darzų ežeras, Černiava, Demenės ežeras, Dervaniškių ežeras, Kumbulių ežeras, Ričių ežeras, Skirnos ežeras, Kimbartiškės ežeras, Ugarinka, Vasariškių pelkė.

## Istorija

Demenės valdos istoriniuose šaltiniuose minimos 1493 m. 1830 m. Demenę Loringhoverų giminė pardavė. 1885 m. įkurtas Demenės valsčius () Kuršo gubernijoje, apjungęs Brigenės, Šembergo, Behovo, Feldhovo ir Demenės palivarkus. 1919 m. atiteko Lenkijai (), 1920 m. – Latvijai. 1937 m. valsčiaus plotas buvo 108,7 km². 1945 m. jo vietoje įsteigtos Demenės, Janiuciemo ir Lydumniekų apylinkės. 1979 m. prijungtas Janiuciemas, 1998 m. ir Lydumniekai.

|}

## Ekonomika

Valsčiaus pagrindinė ūkio šaka – žemės ūkis.

## Gyventojai

2008 m. valsčiuje buvo 1904 gyventojai, iš jų latviai 14,3%, rusai 42,4%, lenkai 26,6%, baltarusiai 13,3%, kitų tautybių 3,5%.

## Šaltiniai
Lietuvos rinktinė 2010 m. pasaulio futbolo čempionato atrankoje

: *Apie kitas rungtynes skaitykite straipsnyje [[XIX pasaulio futbolo čempionato atranka]]*
Lietuvos futbolo rinktinės atrankinės varžybos į 2010 m. vykusį **[[XIX pasaulio futbolo čempionatas|XIX pasaulio futbolo čempionatą]]** Pietų Afrikoje. Lietuva žaidė 7 grupėje.

## Turnyrinė lentelė

## Rumunija - Lietuva

## Lietuva - Austrija

## Serbija - Lietuva

## Lietuva - Farerai

## Lietuva - Prancūzija

## Prancūzija - Lietuva

## Lietuva - Rumunija

## Farerai - Lietuva

## Austrija - Lietuva

## Lietuva - Serbija
Demenė

**Dẽmenė**  (, ) – gyvenvietė pietryčių Latvijoje, Aukštutinės Dauguvos savivaldybėje, 17 km į pietus nuo Daugpilio miesto, tarp Demenės ir Brigenės ežerų, prie kelio Daugpilis – Tilžė. Demenės valsčiaus centras. 247 gyventojai (2021 m.). Veikia paštas, vidurinė mokykla, akcinė bendrovė „Flais“, poilsio ir sporto bazė „Belmonti“.

## Istorija

Demenės valdos istoriniuose šaltiniuose minimos 1493 m. 1830 m. Demenę Loringhoverų giminė pardavė. 1885 m. įkurtas Demenės valsčius, apjungęs Brigenės, Šembergo, Behovo, Feldhovo ir Demenės palivarkus. 1945 m. jo vietoje įsteigta Demenės apylinkė. 1991 m. valsčius atkurtas, gyvenvietė tapo jo centru.

Demenės katalikų bažnyčia TSRS okupacijos metais buvo paversta kultūros namais, 1992 m. grąžinta tikintiesiems. 1944 m. prie Demenės vyko mūšiai, žuvusieji palaidoti karių kapuose.

## Šaltiniai
Juozas Kačergius

**Juozas Kačergius:**

* Juozas Kačergius (1862) – knygnešys, visuomenės veikėjas;
* Juozas Kačergius (1967) – karinis veikėjas, pulkininkas;
Bistrampolio dvaras

**Bistrampolio dvaras** – dvaras, stovintis Kučiuose (Panevėžio rajonas). Pavadintas pagal savininkų Bistramų pavardę. Rūmuose veikia viešbutis, kavinė-restoranas. Išlikęs žirgynas, kuriame įrengta koncertinė salė. Nuo 2003 m. dvare kasmet vyksta Bistrampolio festivalis. Yra parkas. Bistrampolio knygnešių koplyčioje įsteigtas knygnešių muziejus.

## Istorija

Dvaro rūmai pastatyti 1855 m. neoklasicistiniu stiliumi. 2013 m. gegužės mėn. dvare pradėjo veikti modernus  8 gardų žirgynas.

2023 m. gegužės 26 d. dvaro teritorijoje nukrito sportinis malūnsparnis ir žuvo malūnsparnio pilotas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Apie dvarą 
* Dvaro valdytojo puslapis
Paištakiai

**Paištakiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Vadoklių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paivoniškės

**Paivoniškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Antazavės. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paiždagiai

**Paiždagiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kriūkų. Pokario metais veikė Tauro apygardos, Žalgirio partizanų rinktinės partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paižinys

**Paižinys** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Šimonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajaurė (Ignalina)

**Pajaurė** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Linkmenų, tuojau į vakarus nuo Motiejūnų. Praeina keliukas Motiejūnai–Stagalėnai. Piečiau kaimo teka Jaurupė.

## Etimologija
Priešdėlio *pa-* vedinys iš upės vardo *Jáurupė*.

## Istorija
XX a. pr. Pajaurės palivarkas (Arašovičiaus valda) buvo Švenčionių apskrities Linkmenų valsčiuje. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

LTSR laikais buvo Linkmenų apylinkėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajaurė (Švenčionys)

**Pajaurė** – buvęs viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Reškutėnų.

## Istorija

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

2015 m. prijungtas prie Kretuonų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jungirio ąžuolas

**Jungirio ąžuolas** arba **Pabutkalnio ąžuolas** – botaninis gamtos paveldo objektas, 1960 metais paskelbtas saugomu. Auga Kelmės rajono Užvenčio seniūnijoje, Pabutkalniuko kaime, 3 km į vakarus nuo Junkilų. Medžio rūšis – paprastasis ąžuolas (*Quercus robur* L.). Ąžuolo kamieno apimtis 1,3 metro aukštyje – 515 cm, aukštis – 24 m.

## Tautosakoje
Pasakojama, jog po ąžuolu gulinti aukso skrynia. Kam nors keliaujant pro ąžuolą, jį palydintys keturi raiti sargai, o keleiviui nutolus, grįžtantys po ąžuolu sergėti turto. Anot kitų, po ąžuolu esanti „žemės vyrų“, kurie medį išauginę, buveinė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
Pajiesys (Marijampolė)

**Pajiesys** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Igliškėlių.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajiesys (Prienai)

**Pajiesys** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Veiverių, prie Jiesios upelio. Stovi Pajiesio tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajoniškė

**Pajoniškė** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Visalaukės IV. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajotuliai

**Pajotuliai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kriūkų, Jotulės upelio aukštupyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuliai

**Pajuliai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Pakalniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajūnėliai

**Pajūnėliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km nuo Visalaukės IV. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajakališkiai

**Pajakališkiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Didžiulių, prie kelio Didžiuliai–Putriai. Rytuose teka Dubysa.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodalankės

**Pajuodalankės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 16 km nuo Magučių, Samavo ežero šiauriniame krante, Gražutės miško apsuptyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodbalys

**Pajuodbalys** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km į vakarus nuo Šimonių, prie kelio . Į rytus nuo kaimo auga Šimonių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodėlė

**Pajuodėlė** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 15 km nuo Variekos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodikys

**Pajuodikys** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Žilinų, šalia Kareivonių miško.

## Etimologija
Gyvenvietė pavadinta pagal *Juodikio* ežerą.

## Istorija
XIX a. pab. Pajuodikio arba Slobonikų šlėktų kaimas pateko į Trakų apskritį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodraistis

**Pajuodraistis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Pandėlio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodupis (Ignalina)

**Pajuodupis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 9 km į pietryčius nuo Didžiasalio, Adutiškio miškų apsuptyje, prie pat sienos su Baltarusija. Pro kaimą teka Juodasai upelis, skiriantis nuo kitapus esančios Grigališkės.

## Etimologija
Priešdėlio *pa-* vedinys iš upės vardo *Júodasai upẽlis*. Seniau vadintas tiesiog Juoduoju Upeliu (*Czarny Ruczaj*).

## Istorija
XIX a. pab. buvo užusienis Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiuje, priklausė Dysnos dvarui.

Sovietmečiu priklausė Dysnos apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodupis (Klaipėda)

**Pajuodupis** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Vėžaičių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodžiai

**Pajuodžiais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Panevėžio rajone;
* Šiaulių rajone;
* Širvintų rajone:
** Alionių seniūnijoje,
** Jauniūnų seniūnijoje;
* Vilniaus rajone:
** Maišiagalos seniūnijoje,
** Rukainių seniūnijoje.
Pajuodžiai (Anykščiai)

**Pajuodžiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Surdegio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodžiai (Panevėžys)

**Pajuodžiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Velžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuodžiai (Alionys)

**Pajuodžiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Alionių I, tarp Raguvėlės ir Staniškių miškų. Praeina kelias , yra atšaka į Alionis ().

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajuostis (Miežiškiai)

**Pajuostis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Nevėžio kaimo, šalia kelio .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajurgelionys

**Pajurgelionys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Jurgelionių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajurgiškė

**Pajurgiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Naujojo Daugėliškio, prie Virėkštos upelio. Praeina kelias . Toliau, prie plento  yra Mikalavo kapinės.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas nuo žodžio **pajurgė* ‘vieta prie Jurgio’.

## Istorija
Vietovė Daugėliškio parapijos metrikose minima 1719 m. (kaip *Paiurgiſzki*). XIX a. pab. kaimas pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių, apylinkę ir dvaro valdą.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Petras Šiaudinis (1894–1942 m.), karininkas, partizanų būrio vadas.

## Šaltiniai
Pajurgiškės

**Pajurgiškės** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Ubiškių, miškuose tarp pelkynių. Kaime telkšo Pajurgiškių ežeras. Stūkso saugomas Pajurgiškių akmuo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajusinė

**Pajusinė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Skirlėnų, prie Jusinės upės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalkiškė

**Pakalkiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Naujojo Daugėliškio, prie kelio į Makniūnalaukę.

## Etimologija
Priesagos *-iškė* vedinys iš asmenvardžio *Pakálka*. Vietovė raštuose minima nuo 1706 m.

## Istorija
XX a. pr. kaimas buvo Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Sovietmečiu priklausė Vidiškių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniai (Vilkaviškis)

**Pakalniai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 14 km nuo Vištyčio.

## Sportas

Įrengtos keturios slidinėjimo trasos ant dviejų, maždaug 400 m atstumu viena nuo kitos esančių, kalvų. Dvi iš jų skirtos – profesionalams (200 m ir 400 m ilgio), kitos dvi tinka pradedantiesiems (100 ir 140 m ilgio). Trasų, skirtų profesionalams, aukštis – 48 m, pradedantiesiems apie 20 m. Veikia 2 keltuvai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Ignalina)

**Pakalniškiai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Dietkauščiznos, tarp Dysnos upės, kuria eina Baltarusijos–Lietuvos siena, ir Pakalniškių ežero.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs arba nuo žodžio *pakal̃nė* ʻkalno apačia, papėdė; kalno šlaitasʼ, arba asmenvardžio *Pakal̃nis*.

## Istorija
Minimas 1755 m.

XIX a. pab. kaimas ir palivarkas priklausė Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčiui, pateko į Paliesiaus dvaro valdą (Kurkovskių valda). Lenkmečiu Pakalniškių kaimas ir palivarkas buvo Tverečiaus valsčiuje.

Prieš Antrąjį pasaulinį karą kaime buvo penkios kalvės. Sovietmečiu priklausė Dietkauščiznos, nuo 1979 m. Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Kražiai)

**Pakalniškiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Pašilės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai I (Kelmė)

**Pakalniškiai I** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Kražių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniai (Rukainiai)

**Pakalniai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Rukainių.

## Istorija

Iki XX a. vid. minimas kaip ***Podgurna***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalninkai

**Pakalninkai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 4 km šiauriau Tolkiškių. Šalia kaimo telkšo Solis ir Pieskys.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pakalninkuose 1911 m. sausio 1 d. gimė agronomas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Vladas Čaikauskas.

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Klaipėda)

**Pakalniškiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Švėkšnos, prie Graumenos upelio. Priklauso Šalpėnų seniūnaitijai.

## Geografija

Kaimas yra  10 km nuo Veiviržėnų, 9 km nuo Judrėnų, 6 km į rytus nuo Švėkšnos, 4 km nuo Šalpėnų. Žemė ribojasi su Bareikų, Kelvėtų (abu Veiviržėnų sen.); Kančaičių, Gedminaičių (abu Švėkšnos sen.) kaimais. Iš rytų ir pietų kaimą juosia Graumenos upė (hidrografinis draustinis, kairysis Šalpės intakas), iš vakarų – Judrė, kaimo ribose įtekanti į Graumeną. Iš rytų prieina Medžioklės miškas. Pro kaimą eina kelias Švėkšna–Šalpėnai (4238) ir Legučiai–Pakalniškiai (2235). Kaime yra Pakalniškių, dar vadinamas Gedminaičių piliakalnis. Taip vadinama kalva yra Graumenos deš. krante, slėnyje, apjuosta klampia pelke.

Kaimo pietvakariniame pakraštyje yra senos kapinaitės, o pietinėje dalyje prie Graumenos auga didžiulis ąžuolas (kamieno skersmuo per 2 m). Kaime veikė pradinė mokykla. Šiuo metu kaime veikia antkapinių paminklų dirbtuvė.

## Istorija

1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje minima *sluzba Pakaliszkow* Matutaičio vaitystėje (*Woytowstwo Matutayciowe*), Gyveno 3 šeimos. 1695 m. – *sluzba Pakaliszek* Augilowo vaitystėje (*Woytowstwo Augilowe*) įrašyta 5 šeimos. 1737 m. Švėkšnos bažnyčios katalikų registracijos knygoje įrašytos 7 šeimos, kuriose gyveno 48 žmonės, iš jų 18 vaikų. 1820 m., padalijus Švėkšnos dvaro valdą, Pakalniškių kaimas atiteko grafui Jurgiui Pliateriui, Gedminaičių dvaro savininkui. 1846 m. bažnyčios sudarytame sąraše minimos 8 šeimos, kuriose gyveno 74 žmonės, iš jų  24 samdiniai ir 3 kampinikai. 1923 m. Pakalniškių kaime buvo 13 ūkių, kuriuose buvo 73 gyventojai.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

Iki 1950 m. kaimas priklausė Švėkšnos valsčiui, Gedminaičių seniūnijai, vėliau – Šalpėnų, Judrėnų, Veiviržėnų apylinkėms. 2011 m. gyveno 41 gyventojas (21 vyras ir 20 moterų).

Vykdant žemės ūkio kolektyvizaciją, kaime buvo įkurtas Pakalniškių (vėliau tapęs Nemuno) kolūkis. Kaime buvo karvidė, vištidė, garažai, sandėliai, nuo 1963 m. veikė parduotuvė. Po administracinių pertvarkymų kaimas prijungtas „Pažangos“, vėliau pervadintam „Šalpės“ kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Pakruojis)

**Pakalniškiai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 4 km nuo Klovainių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Panevėžys)

**Pakalniškiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Naujamiesčio.

## Istorija

1897 m. tyrinėjant pilkapyną rasta senovės Romos bronzinė segė su trikampe kojele, puošta emale. Kartu rasti bronziniai antsmilkiniai su užsegimu, įvairūs bronziniai kryžiniai kabučiai, du ritiniai smeigtukai, dvi masyvios apyrankės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Betygala)

**Pakalniškiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Betygalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Skuodas)

**Pakalniškiai** – kaimas šiaurinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Skuodo. Pro kaimą teka Lendimas. Yra Pakalniškių senosios kapinės, vadinamos *Marų kapeliais* (XVI–XIX a.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Telšiai)

**Pakalniškiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Upynos, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Pasvalys)

**Pakalniškiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Pušaloto. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Tyruliai)

**Pakalniškiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 13 km nuo Radviliškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškiai (Turmantas)

**Pakalniškiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Smalvų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakalniškis

**Pakalniškis** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Upninkų, kairiajame Širvintos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakamaniai

**Pakamaniai** – buvęs kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Purvėnų.

## Istorija

Klykolių apylinkės Pakamanių kaimas 1977 m. kovo 30 d. panaikintas LTSR AT Prezidiumo įsaku.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakamoriai

**Pakamoriai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Plikių, prie kelio .

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs iš apylinkėse gerai paliudytos pavardės *Pakamoras* ar *Pakamorė*, kuri iš žodžio *pakamõrė* „dvaro prievaizdas“.

## Istorija
Pakamoriai minimi 1670 m. žemėlapyje. 1846 m. Pakamoriai buvo kulminis dvaras su 9 sodybomis. 1903 m. Pakamoriai su Johanishofo (*Johannishof*) palivarku buvo E. Rigelmanų nuosavybė, priskirta Vytaučių dvarui. 1925 m. Pakamoriai vadinami kaimu. Po karo dvaro pėdsakų beveik nebeliko.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakampiškiai

**Pakampiškiai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Išlaužo, 2 km į šiaurės rytus nuo Klebiškio, prie kelio . Toliau šiaurės vakaruose prasideda Klebiškio miškas.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakapė (Troškūnai)

**Pakapė** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Troškūnų. Šiauriniu kaimo pakraščiu teka Vašuokos upelis. Yra senosios kaimo kapinės, vadinamos Milžinkapiu, neveikiančios, laidojimo ženklų nelikę.

## Istorija

1923 m. kaime buvo 6 sodybos – 27 gyventojai. 1929 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius, tuomet turėjo 65,87 ha žemės. 1925 m. Pelyšėlių pradžios mokykla persikėlė į Pakapės kaimą, tuomet I–III skyriuose mokėsi 32 vaikai. Kitais mokslo metais (1926–1927 m.) mokykla vėl iškelta į Pelyšėlių II kaimą.

Po Antrojo pasaulinio karo iš Pakapės buvo ištremti į Sibirą 6 asmenys. 1949 m. kaimas įjungtas į „Gegužės 1-osios“ kolūkį, vėliau priklausė K. Štaro, Vašuokėnų kolūkiams, kol 1992 m. ūkis iširo.

2017 m. kaimas buvo panaikintas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakapė (Surdegis)

**Pakapė** – buvęs kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Surdegio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bernadinka

**Bernadinka** – buvęs viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Traupio, 6 km į pietus nuo Troškūnų. Ribojasi su Šilų, Grybulių kaimais, Pagirių mišku.

## Istorija

1986 m. spalio 20 d. Lietuvos TSR Aukščiausiosios tarybos prezidiumo įsaku buvo išregistruotas iš gyvenamųjų vietovių registro.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakapė (Molėtai)

**Pakapė** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Arnionių I. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakapė (Panevėžys)

**Pakapė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Raguvėlės, Gitėnų miškų masyvo pakraštyje. Teka Dėnio upelis. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakaniavys

**Pakaniavys** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Panočių, Dainavos girios pašonėje, prie Mazupio (apylinkėse – du tvenkiniai).

## Istorija

XIX a. pab. buvo Grišoniškių palivarko dalimi. 

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 36 žmonės, iš kurių 29 buvo užrašyti lenkais ir 7 lietuviais.

## Šaltiniai

*
Pakaniūkė

**Pakaniūkė** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Skudutiškio. Piečiau kaimo teka Juodiša. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakapinė

:: *Apie kaimą Zarasų rajone žr. [[Pakapinė (Zarasai)]]*.

**Pakapinė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Lukštų. Stovi apiręs Lukšių malūnas.

## Istorija

Pakapinės kaime anksčiau gyveno rusai sentikiai ir vadinosi jis *Sidorovka*. D. Ragelis ir pastatė pirmąjį kaimo malūną.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakapis (Klaipėda)

**Pakapis** –  kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 8 km nuo Veiviržėnų, 8 km nuo Judrėnų, 8 km į šiaurės rytus nuo Švėkšnos. Ribojasi su Šalpėnų, Vainotiškės, Legučių, Šermukšnių kaimais. Pietvakariniame pakraštyje yra Bareikų miškas, šiaurės vakarų pakraščiu teka upė Šalpė. Pro kaimą eina kelias iš Legučių į Judrėnus (2231). Priklauso Šalpėnų seniūnaitijai.

## Istorija

XIX a. vykstant pobaudžiavinėms žemės reformoms iš dvaro priklausomybės ištrūko vis daugiau kaimų. Iš buvusių didesnių bajorkaimių susiformavo nauji kaimai. Pagal 1869 m. kovo 26 d. patvirtintą nurodymą iš Gedminaičių dvaro grafo Pliaterio paskirtas žemės plotas 75 dešimtinės (~82 ha) Pakapio (*Пакапишки*) kaimo gyventojams. 1878 m. birželio 22 d. Raseinių apskrities matininkas Severinas Chotkevičius atliko matavimus jau čia gyvenantiems Pletkauskio (30 deš.), Judžių (14 deš.) ir Toliušių (24 deš.) valdoms, bei paskyrė po 3 deš. pievų dviem Bartkų šeimoms. Taip suformuojamas Pakapių kaimas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kazimieras Toliušis (g. 1909 m. balandžio 1 d.), kunigas, prelatas, JAV išeivis iš Lietuvos.

## Literatūra
* Kazys Rėbžda. Šalpėnai. Kaunas: UAB Lisaura, 2015.

## Šaltiniai
Pakarčemis (Kelmė)

**Pakarčemis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km šiaurės vakarus nuo Naudvario, šalia kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakardokys

**Pakardokys** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Višakio Rūdos, tarp Kazlų Rūdos miškų, priešais Kardokus. Per kaimą teka Višakis (įsteigtas Višakio slėnio botaninis draustinis). Praeina miško kelias iš Kardokų į Višakio Rūdą dešiniuoju Višakio krantu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakarkliai (Anykščiai)

**Pakarkliai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Šeimyniškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakarklys (Raseiniai)

**Pakarklys** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Ariogalos, prie Karklės upelio (Gausantės intakas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakarpinė

**Pakarpinė** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Taruškų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakaršys

**Pakaršys** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Nedzingės, tarp Nedzingio, Baudieriškio, Salinio ežerų, Karmės ir Karšio upelių bei Pakaršio miško. Į kaimą eina kelias .

## Etimologija
Vietovė pavadinta pagal *[[Karšis (upė)|Karšio]]* upelį.

## Istorija

XIX a. antrojoje pusėje Pakaršys buvo 2 bajorkaimiai, palivarkas ir Godačevskių dvaro valda. Pateko į Nedzingės valsčiaus Rimėnų apylinkę, Daugų parapiją.

## Gyventojai

## Galerija

Pakaršys 65388, Lithuania - panoramio (2).jpg|Kryžius
Pakaršys 65388, Lithuania - panoramio.jpg|Įvažiavimas į kaimą
Pakaršys 65388, Lithuania - panoramio (9).jpg|Kaimo reginys


## Šaltiniai
Pakarvinė

**Pakarvinė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Sarių, Labanoro girioje, prie Karvinės upelio ištakų. Yra 4 sodybos. Šalia – Melagėnėlių pilkapynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakauskiai

:: *Apie kaimą Gadūnavo seniūnijoje žr. [[Pakauskiai (Gadūnavas)]]*.

**Pakauskiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Viešvėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakašavas

**Pakašavas** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 13 km į rytus nuo Krokialaukio, 2 km nuo Ūdrijos, tarp kelio  ir Rudės upelio.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Bronius Makštutis (1929–2019), inžinierius energetikas, Lietuvos ir Šiaulių miesto visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Pakaušiai

**Pakaušiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Piniavos, 3 km į šiaurę nuo Paįstrio. Įsikūrę Įstro dešiniajame krante, šalia Mickeliūnų miško. Pro Pakaušius eina plentas . Stovi Baltijos kelio atminimo ženklas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakautai

**Pakautai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Raseinių, prie kelio .

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimas 1578 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakeliškė

**Pakeliškė** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 3 km nuo Purviniškės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakermėžys

**Pakermėžys** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Leliūnų, prie Ilgio ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakeriai

**Pakeriai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Antazavės, Vyko šiaurinėje pakrantėje. Aptikti Pakerių senkapiai. Senosiose kapinėse auga saugomi Pakerių kadagiai.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakerotė

**Pakerotė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Labanoro, Labanoro girioje, šalia Keročio ir Kuprinio ežerų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakerniškės

**Pakerniškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Bikėnų. Yra kaimo turizmo sodyba.

## Gyventojai

## Šaltiniai