open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dao (filosofija)

*Šis straipsnis yra apie filosofinę sąvoką. Apie ginklą dao skaitykite: [[Dao (ginklas)]]*

**Dao** arba **Tao** (kin.: 道; pinyin: Dào; jap.k. tarimai: tō, dō, michi kor.: 도; viet.: Đạo) – viena pagrindinių kinų filosofinių ir religinių sąvokų. Tiesioginė jos prasmė kinų kalboje yra „kelias“. Dar suvokiama kaip gamtos ir visatos kelias; kelias, kuriame galima atverti savo protą mokytis; dvasinis kelias. Kartais Dao suvokiamas kaip visko ištakos, gyvybės šaltinis, Wu Chi .

Svarbiausios sudėtinės sąvokos klasikinėje kinų filosofijoje buvo 天道 Tiandao („dangaus kelias“), 大道 Dadao („didysis kelias“) ir人道 Žendao (*rendao*, „žmogaus kelias“).

Apie Dao kalba dauguma Kinijos filosofinių mokyklų, tarp jų daoizmas ir konfucianizmas.

Europoje geriausiai žinomas Dao arba Tao mokymas yra meistro Manteko Čijos Visatos Gydomojo Tao (Universal Healing Tao) sistema, kuris remiasi ne proto filosofija, o kūno, dvasios ir proto praktika.

## Taip pat skaitykite
* Logosas

## Išnašos
Goržetas

**Goržetas** (; ) – plokštinis šarvas, saugantis kaklą ir krūtinę bei nugarą palei kaklą.

Goržetą sudaro dvi metalinės kūno formą atitinkančios plokštės (viena krūtinės pusės, kita – nugaros pusės). Prie šių plokščių pritvirtinta kaklinė dalis iš metalinių užsiklojančių juostų, dengianti kaklą ir užtikrinanti kaklo lankstumą. Kai kurių goržetų kaklinė dalis yra nelanksti. Kairėje pusėje plokštės ir kaklinė dalis sujungtos vyriais, o dešinėje susegamos.

Kai kurių goržetų, skirtų naudoti su burgundiškais armetais, kaklinės dalies viršutinis kraštas būdavo atlenktas ir sudarydavo savotišką takelį, kuriuo slysdavo uždėto armeto sustorintas apatinis kraštas. Taip goržetas būdavo tvirtai sujungtas su armetu ir leisdavo sukioti galvą.

Goržetus užsidėdavo ant krūtinės šarvų ir prisegdavo kabliukais ar kitaip pritvirtindavo. Po kurio laiko šarvų užsidėjimo tvarka pasikeitė – pradžioje ėmė dėtis goržetą, po to antkrūtinį ir antnugarį, o tada antpečius bei antkrūtinį.

Apie 1630 m. šarvų dėjimosi tvarka vėl pasikeitė – pradžioje ėmė dėtis kirasą, po to – goržetą.
 

## Istorija
XV a. viduryje paplito šalmai didieji bascinetai, kurių apatinė dalis dengė kaklą ir siekdavo krūtinės ir nugaros viršutinę dalį. Tačiau tokia kaklo šarvuotė buvo nepatogi, kadangi karys su bascinetu sunkiai galėdavo pakelti ir nuleisti galvą. Todėl netrukus ėmė plisti saladai (pirmieji juos ėmė naudoti italų kondotjerai ir jų samdiniai). Saladą papildydavo antsmakris, kurį tvirtindavo prie krūtinės šarvų ir kuris pridengdavo apatinę veido dalį. Atsiradus burgundiškam armetui kartu imtas naudoti specialus šarvas *goržetas*, dengiantis kaklą, esantis šarvų komplekto dalis, ir tinkamas naudoti su daugeliu šarvų. Goržetas atsirado iš antsmakrio, kuris tapo nebe antsmarkiu, nes prarado smakrinę dalį (smakrą ir apatinę veido dalį dengia pats šalmas., pvz., jo antveidis), ir dengia tik kaklą, bet iš visų pusių. Antsmakris paprastai jį dengia tik iš priekio.

## Nuorodos

* Защита шеи  (W. Boeheim (1890) Handbuch der Waffenkunde. rusiškas vertimas)
* (Su goržetu ir šarvinėmis pirštinėmis)
* 13th C. Medieval Gorget
Šėtos gimnazijos Pagirių Adomo Jakšto daugiafunkcis centras

**Kėdainių rajono Šėtos gimnazijos Pagirių Adomo Jakšto daugiafunkcis centras** – Šėtos gimnazijos padalinys Kėdainių raj., Pagiriuose, Liepų g. 21, kur teikiamos pradinio ugdymo 1-3 klasių programos, priešmokyklinio ir ikimokyklinio ugdymo švietimo paslaugos. Centre gali būti vykdomos ir kitos neformaliojo vaikų ir (ar) suaugusiųjų neformaliojo švietimo programos, teikiamos kultūros, socialinės ir kitos paslaugos vietos bendruomenei.

## Istorija

1960 m. išleidus pirmąją abiturientų laidą, iki pat 2001 m. mokymo įstaiga turėjo vidurinės mokyklos statusą, kuriai priklausė aplinkinių kaimų skyriai. 1979 m. mokykla persikėlė į naujas, erdvias patalpas Mokyklos g. 3, kuriose veiklą vykdė iki pat 2015 - ųjų metų. Vidurinės mokyklos gyvavimo laikais buvo išleista daugybė abiturientų laidų, veikė mokinių ir kt. saviveiklinės grupės.

2001 m. rugsėjo 28 d. mokykla reorganizuota iš vidurinės į pagrindinę, suteikiant Adomo Jakšto vardą. Iki 2010 m. Pagirių Adomo Jakšto pagrindinė mokykla – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pagiriuose, Mokyklos g. 3, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba (buvęs įstaigos kodas 291019820).

2010 m. liepos 1 d. Pagirių Adomo Jakšto pagrindinė mokykla reorganizuota į Šėtos gimnazijos Pagirių Adomo Jakšto pradinio ugdymo skyrių. Mokykla persikėlė į kitą pastatą (Liepų g. 21). 2015 m. sausio 9 d. oficialiai atidarytas Daugiafunkcis centras. Be mokymo klasių, netrukus čia įsikūrė biblioteka, Šėtos kultūros centro Pagirių skyrius, pirminės sveikatos priežiūros punktas, senjorų ir senjorų-pedagogų klubai.

## Direktoriai
* Mečislovas Kutėla
* Vitalija Zamulskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šėtos gimnazijos skyrius – Pagirių Adomo Jakšto daugiafunkcis centras *setosgimnazija.lt*
* Šėtos gimnazijos Pagirių Adomo Jakšto daugiafunkcis centras *aikos.smm.lt*
Lietuvos TSR herbas

**Lietuvos TSR herbas** – vienas Lietuvos TSR valstybinių simbolių, gyvavęs nuo sovietų okupacijos pradžios 1940 m. viduryje iki 1990 m. kovo 11 d., kai Lietuvai atkūrus nepriklausomybę toliau kaip valstybės herbas vartotas Vytis.

## Aprašymas
LTSR herbo aprašymas pateikiamas 1978 m. LTSR Konstitucijos (Pagrindinio įstatymo) 167 straipsnyje:

Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos valstybinį herbą sudaro pjautuvas ir kūjis baltame fone saulės spinduliuose, apgaubti javų varpomis ir ąžuolo lapais, su užrašu lietuvių ir rusų kalbomis: „Visų šalių proletarai, vienykitės!“

Viršutinėje herbo dalyje – penkiakampė žvaigždė, o apatinėje – raidės: „LTSR“.


LTSR herbą sukomponavo nepriklausomoje Lietuvoje pripažintas heraldikos žinovas dailininkas Mstislavas Dobužinskis. Herbo atvaizdą „Tiesa“ paskelbė 1940 m. rugsėjo 5 d.; aprašymą pateikė LTSR Konstitucijos 116 straipsnis. Kitais duomenimis herbo autoriumi laikomas Vsevolodas Dobužinskis.

Herbe vaizduojamos javų varpos – tradicinė sovietinių respublikų herbų detalė, reiškusi klestėjimą, naujos socialistinės valstybės gyvybingumą ir turtingumą. Ąžuolo lapai simbolizavo LTSR stiprybę, tvirtumą sovietinių respublikų šeimoje, kūjis ir pjautuvas herbo centre – darbininkų ir valstiečių klasių vienybę. Raudona penkiakampė žvaigždė reiškė komunizmo idėją, o tekanti saulė – šviesią ateitį, komunizmo suklestėjimą.

## Šaltiniai
Surviliškio Vinco Svirskio pagrindinė mokykla

**Kėdainių rajono Surviliškio Vinco Svirskio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kėdainių raj., Surviliškyje, Kėdainių g. 11, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191019972. Steigėjas Kėdainių rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija
## Direktoriai
*Lolita Klečkauskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė.
Pernaravos pagrindinė mokykla

**Kėdainių rajono Pernaravos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pernaravoje (Kėdainių raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191019787. Steigėjas Kėdainių rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Kėdainių raj. Pernaravos pagrindinės mokyklos Paaluonio skyrius.

## Istorija
XX a. viduryje minima Pernaravos parapinė mokykla. 1864 m. Pernaravos dvare, privačiame, nepritaikytame mokyklai name įsteigta pradžios mokykla. 1910 m. ši mokykla tapo dviejų komplektų, o 1912 m. pastatytas naujas dvikomplektės mokyklos pastatas, tačiau Pirmojo pasaulinio karo metu mokyklą pavertus ligonine, buvo sunaikintas mokyklos inventorius, mokymo priemonės, biblioteka. 1916–1917 m. vokiečių valdžia vėl atidarė mokyklą, jos mokytoju buvo paskirtas Žemaitės anūkas Stasys Jaras. Mokykloje buvo mokoma vokiškai ir lietuviškai. 1920–1930 m. Pernaravoje dirbo žymi pedagogė ir visuomenininkė Jadvyga Juškytė.

Po Antrojo pasaulinio karo Pernaravos pradžios mokykla tapo vidurine, o 1956 m. išleido ir pirmąją abiturientų laidą. 1969 m. mokykla persikėlė į naują, šviesų ir erdvų pastatą, kuriame yra ir dabar. 2001 m. Pernaravos vidurinės mokyklos pastatas renovuotas, o mokykla reoganizuota į pagrindinę mokyklą.

2013 m. mokykla prijungta prie Josvainių gimnazijos.

## Direktoriai
* Antanas Kišonas

## Žymūs mokytojai
* 1961–1971 m. Jonas Kelevišius

## Žymūs mokiniai
1956–2001 m. Pernaravos vidurinė mokykla išleido 44 abiturientų laidas. Tarp jų:
* Antanas Matulas
* Kęstutis Rimkus

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Tiskūnų Juozo Urbšio pagrindinė mokykla

**Kėdainių rajono Simno pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kėdainių raj., Tiskūnuose, Tiskūnų g. 3, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191017398. Steigėjas Kėdainių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1924 m. Tiskūnų apylinkėje, Melnikų kaime, įsteigta pirmoji valstybės mokykla, kuri perkelta į Tiskūnus. 1932–1940 m. puikūs mokytojai A. Zadušauskaitė, Dzikas, V. Urbšys, A. Adomaitis, V. Bilius, A. Leščinskienė, H. Jakaitis, P. Čeplinskas ir kiti, puoselėdami tautinės mokyklos idėjas, kaimo jaunuomenę ugdė Lietuvos patriotinių ir istorinių tradicijų šviesoje.

1948 m. atidaryta Tiskūnų pradžios mokykla, 1952 m. įkurta septynmetė mokykla. 1966 m. pastatytas naujas mokyklos pastatas. 1987 m. pereita prie devynmečio mokymo. 1997 m. mokyklai sutiktas Nepriklausomos Lietuvos užsienio reikalų ministro Juozo Urbšio vardas.

Nuo 1999 m. organizuotas dešimtmetis ugdymas. 2002 m. įsteigta priešmokyklinio ugdymo grupė.

## Direktoriai

*Irena Pečeliūnienė.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Irma Jurgelevičiūtė

**Irma Jurgelevičiūtė** (g. 1972 m. rugpjūčio 17 d. Kaune) – lietuvių estrados dainininkė, išgarsėjusi XX a. dešimtojo dešimtmečio viduryje kaip grupės „Dinamika“ solistė.

XXI a. pirmajame dešimtmetyje buvo Darbo partijos narė.

Buvo ištekėjusi už Almanto Safarovo (kuris pasiėmė žmonos pavardę ir tapo Jurgelevičiumi), vėliau – už žurnalisto Dariaus Sėlenio, o 2008 m. spalio mėnesį ištekėjo už Rolando Lavinsko (pravarde Limonas), kuris nuteistas kalėti 20 metų už 2 žmogžudystes. 2010 metais išsiskyrė.

2010 m. kovo – gegužės mėn. kartu su aktoriumi Eimučiu Kvosčiausku dalyvavo LNK muzikiniame projekte „Žvaigždžių duetai 4“ (pasiekė pusfinalius), nuo rugsėjo mėn. – TV3 šokių projekte „Šok su manimi“.

2010 m. lapkričio 20 d. buvo suimta televizijos studijoje, įtarus vagystėmis iš projekto „Šok su manimi“ dalyvių.

## Šaltiniai
Kanto regionas

**Kanto regionas** () – Japonijos regionas, esantis Honšiū salos pietryčiuose. Regionui priklauso Gunmos, Točigio, Ibarakio, Saitama, Tokijo, Čibos ir Kanagavos prefektūros.
Aristavos pagrindinė mokykla

**Kėdainių rajono Aristavos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kėdainių raj., Aristavoje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191020227. Steigėjas Kėdainių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1865 m. įkurta valdinė pradžios mokykla. 1928 m. įsteigta pradinė mokykla, nuo 1953 m. – septynmetė, vėliau aštuonmetė, devynmetė, nuo 1993 m. – vidurinė.

2012 m. išregistruota.

## Direktoriai
* Stasė Lukočienė

## Šaltiniai
Raidė

**Raidė** – abėcėlės (abugidos, abdžado) fonetinis rašto ženklas, taip pat kalbos garso rašmuo.

Paprastai kiekvieną garsą žymime atskira raide: *rytas*, *ritas*; *kąs*, *kas*. Dažniausiai žodyje raidžių esti tiek kiek garsų, bet kartais raidžių yra daugiau.

Raidė *i*, eidama minkštumo ženklu, atskiro garso nesudaro: žodyje *žiogas* yra 6 raidės, bet tik 5 garsai, žodyje *žiūriu* yra 6 raidės, bet tik 4 garsai.

Priebalsiai *c*, *č* yra sudėtiniai garsai − afrikatos (= *ts*, *tš*). Tokie pat sudėtiniai garsai (afrikatos) yra *dz*, *dž* (*dz = d + z; dž = d + ž*), tik jie visada žymimi dviem raidėmis, o tariami kaip vienas priebalsinis dvigarsis.

Du vienodi ar panašūs priebalsiai dažniausiai žymimi abu, o tariamas vienas: *iššoko*; *išsirpo*.
Skirtingi garsai kartais žymimi ta pačia raide, pavyzdžiui, žodyje *bėgti* rašome *g*, tariame *k*, o žodyje *bėgo* − *g*; žodyje *brėžti* rašome *ž*, tariame *š*.

Tas pats garsas kartais žymimas skirtingomis raidėmis: *ū* žymimas *ū* (*jūs*) arba *ų* (*skųs*), *i* − *y* (*vys*) arba *į* (*drįs*).

Kiekviena raidė priklauso kuriai nors rašto sistemai (pvz., *[[lotynų raštas|lotynų]]*, *[[kirilica|kirilicos]]*) ir gali būti kelių kalbų abėcėlėse. Dėl to kalbant apie raides vengiama nurodyti jų priklausomybę kuriai nors kalbai. Pavyzdžiui, raidė *Ą* yra ne tik lietuvių, bet ir lenkų abėcėlėje. Tačiau ji priskiriama tik lotynų rašto sistemai.
Čiūgoku regionas

**Čiūgoku regionas** (), dar vadinama San’in-San’jo (山陰山陽地方; *San'in san'yō-chihō*) regionu – Japonijos regionas, esantis vakarinėje Honšiū salos dalyje. Regionui priklauso Hirošimos, Jamagučio, Šimanės ir Totorio prefektūros ir dalis Okajamos.

## Nuorodos
* 
* Informacija apie Čiūgoku ir Seto vidinės jūros regionus
Donatas Škarnulis

**Donatas Škarnulis** (g. 1977 m. spalio 21 d. Alytuje) – Lietuvos lengvaatletis, ėjikas. Pasaulio lengvosios atletikos čempionato (2007 m., Osaka) 12 vietos laimėtojas, Pekino olimpinių žaidynių dalyvis.

## Biografija

Donatas Škarnulis gimė ir augo Alytuje. Turi brolį dvynį Darių Škarnulį. Alytuje baigė Šaltinių vidurinę mokyklą, vėliau įstojo į tuometinę policijos akademiją. Čia įgijo bakalauro ir magistro diplomus. Šiuo metu dirba valstybės sienos apsaugos tarnyboje.

Lankyti sportinį ėjimą Donatas Škarnulis kartu su broliu dvyniu pradėjo šeštoje klasėje. Pirmasis treneris Genadijus Graževičius. Savo amžiaus grupėje broliai Lietuvos ir Pabaltijos šalių čempionatuose nuolat užimdavo prizines vietas. Baigę vidurinę mokyklą jie dar bandė sportuoti, tačiau buvo sunku suderinti studijas policijos akademijoje ir sportinio ėjimo treniruotes. Teko aštuoneriems metams pasitraukti iš sporto.

Į sportinį ėjimą Donatas Škarnulis kartu su broliu dvyniu grįžo 2004 metų vasarą.

2005 metų rudenį Donatas Škarnulis Ukrainos 50 kilometrų sportinio ėjimo čempionate užėmė 3 vietą ir įvykdė olimpinį B lygio normatyvą.

2006 metais tose pačiose varžybose Ukrainoje D. Škarnulis įvykdė olimpinį A lygio normatyvą, tačiau oficialiai jis nebuvo pripažintas, nes varžybos neatitiko tarptautinių varžybų reikalavimų.

2007 metų pavasarį tarptautinėse sportinio ėjimo varžybose Slovakijoje D. Škarnulis oficialiai įvykdė olimpinį A lygio normatyvą. Tais pačiais metais pasaulio lengvosios atletikos čempionate Osakoje (Japonija.) jis užėmė 12 vietą.

2008 metais tarptautinėse varžybose Slovakijoje D. Škarnulis pagerino 17 metų senumo Lietuvos 50 kilometrų sportinio ėjimo rekordą (3 val. 49 min. 30 sek.). Jis dalyvavo Pekino olimpinėse žaidynėse (distancijos nebaigė).

## Geriausi pasiekti rezultatai

**Pagrindiniai rezultatai:**

## Šaltiniai

* www.laf.lt 
* Lietuvos ėjikas. 2005 m., 2006 m., 2007 m.
* Lengvoji atletika. 2007 m. gegužė Nr. 1(27)
Gudžiūnų Pauliaus Rabikausko pagrindinė mokykla

**Kėdainių rajono Gudžiūnų Pauliaus Rabikausko pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kėdainių raj., Gudžiūnuose, Tujų g. 60, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 291024810. Steigėjas Kėdainių rajono savivaldybės taryba. Filialas: Kėdainių rajono Gudžiūnų Pauliaus Rabikausko pagrindinės mokyklos Vikaičių skyrius.

## Istorija

Gudžiūnų pradinė mokykla istoriniuose šaltiniuose minima 1875 m. Tuomet ją lankė 20 mokinių. Mokytojas B. Ksarevas. 1906 m. atidaryta vienklasė pradinė mokykla. Buvo mokoma rusų kalba. Lietuviškai vaikus mokė slaptose daraktorinėse mokyklose. Mokytojai Čižauskas, T. Sabolevskis. Mokyklos įkūrimu rūpinosi P. Bagušis, P. Šlėvė, Polikaitis.

1909 m. pastatyta nauja medinė mokykla, fundatorius dvarininkas Chrapovickas. Šioje 4 klasių mokykloje nuo 1919 m. pradėta mokyti lietuvių kalba. Mokytojai Kalinauskas, Giknius, E. Jakšaitytė. Mokėsi 77 mokiniai. 1920–1926 m. mokykla perorganizuota į pagrindinę 6 klasių mokyklą, kurią lankė 1920 m. 118 mokinių, o 1931 m. - 136 mokiniai.

1945 m. rugpjūčio 25 d. atidaryta Gudžiūnų progimnazija. Ji įsikūrė Mladzinavos dvaro rūmuose. Mokėsi apie 200 mokinių, buvo penkios klasės. 1950 m. susikūrė Dotnuvos rajonas ir mokykla iš Mladzinavos perkelta į Gudžiūnų valsčiaus pastatą, jai suteiktas vidurinės mokyklos statusas. 1951 m. išleista pirmoji abiturientų laida. Daugiausiai mokinių mokėsi 1953–1954 mokslo metais - 407. Tais pačiais metais mokyklą baigė didžiausia IV biturientų laida - 33 mokiniai.

1964 m. prasidėjo mokyklos priestato statybos darbai. Priestatas atiduotas naudoti 1965 m. ir pereita prie kabinetinės mokymo sistemos. Veikė vakarinė neakivaizdinė mokykla. 2000 m. birželio 15 d. mokyklai suteiktas kunigo profesoriaus Pauliaus Rabikausko (1920–1998 m.) vardas. 2001 m. išleista paskutinė 51-oji abiturientų laida, o Gudžiūnų Pauliaus Rabikausko vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Nuo 2004 m. Gudžiūnų Pauliaus Rabikausko mokyklai priklauso Vikaičių pradinės mokyklos filialas.

2013 m. mokykla buvo reorganizuota – prijungta prie Akademijos gimnazijos.

## Direktoriai
* 1940 m. J. Plevokas;
* 1945 m. Vaclovas Valenčius;
* 1946 m. A. Valenčius;
* 1947 m. E. Kareiva;
* 1949 m. R. Butkus;
* 1952 m. A Jatužis;
* 1954 m. M. Kurila;
* 1956 m. V. Jankūnas;
* 1958 m. Ž. Pulkauninkienė;
* 1961 m. A. Česas;
* 1965 m. V. Lengvinienė;
* 1967 m. V. Krukonis;
* 1971 m. A. Kulnickas;
* 1985 m. B. Dzindzelietienė;
* 1988 m. R. Paulikas;
* 1995 m. B. Dzindzelietienė;
* 1996 m. S. Žaromskis;
* 2001 m. R. Miliauskienė;
* 2004 m. Irina Jančiukienė.

## Mokiniai

Per 51 darbo metus Gudžiūnų vidurinę mokyklą baigė 740 abiturientų.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Mianmaro herbas

**Mianmaro herbas** – vienas iš oficialių Mianmaro valstybės nacionalinių simbolių, naudojamas oficialiuose valdžios dokumentuose ir leidiniuose.

Mianmaro herbe vaizduojami du mitiniai liūtai, vadinami *chinthe* ( : hkang se), stovintys vienas priešais kitą. Herbo centre yra Mianmaro žemėlapis, apsuptas alyvmedžio šakelėmis. Herbas yra iš visų pusių padabintas tradiciniu mjanmų gėlių raštu, o viršuje kabo penkiakampė žvaigždė. Apačioje – užraitas  (*Pyidaunzu Thanmăda Myăma Nainngandaw*), žymintis oficialų šalies pavadinimą „Mianmaro Sąjungos Respublika“. Naujoji šalies herbo versija drauge su konstitucija patvirtinta referendumu 2008 m. Iš herbo buvo išimtas socialistinis krumpliaratis, atsisakyta baltos ir tamsiai mėlynos spalvų (dabar visas herbas auksinis ir raudonas), pakeista antraštė, skelbianti oficialų šalies pavadinimą.

## Istorija

Originalaus herbo antraštėje buvo užrašas mjanmų kalba: ပ္ရည္‌ေထာင္‌စု သမတ-မ္ရန္‌မာ နုိင္‌ငံေတာ္ : Pyi-daung-zu Myan-ma Naing-ngan-daw, reiškiantis „Mianmaro Sąjunga“. Taip pat originaliajame herbe buvo trys liūtai (viršutinysis pakeistas žvaigžde). Be to, vietoj krumpliaračio (dabar pakeisto alyvų šakelėmis) buvo apskritimas, apsuptas Budos citata Pali kalba – သမဂ္ဂါနံ တပေါ သုခေါ (*samagganam tapo sukho*) – reiškiančia „laimė darnoje“ arba „gerovė vienybėje“. Generolo Bo Ne Wino karinio socialistinio režimo metu (1962 m.), herbas buvo modifikuotas. Antraštė apačioje skelbė – *Pyidaungzu Socialist Thamada Myanma-naing-gan-daw* („Mianmaro Sąjungos Socialistinė Respublika“). Vėliau Mianmaro herbas, net ir žlugus Bo Ne Wino režimui ir į valdžią 1988 m. atėjus kitai chuntai, išlaikė socialistinius simbolius (baltus krumpliaratį ir žvaigždę).

Istorinis Mianmaro simbolis buvo žalias povas, naudotas ikikolonijiniu ir kolonijiniu laikotarpiu.

## Galerija

File:WikiProject Myanmar peacock.svg|Žalias povas - istorinis šalies simbolis
File:State seal of Burma (1948-1974).jpg|Birmos Sąjungos herbas (1948-1974)
File:State seal of Burma (1974-2008).svg|Birmos Sąjungos Socialistinės Respublikos (1974-1989)
File:State seal of Myanmar (1989–2008).png|Mianmaro Sąjungos herbas (1989-2010)
Miegėnų pagrindinė mokykla

**Kėdainių rajono Miegėnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kėdainių raj., Miegėnuose, Mechanizatorių g. 4, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191016524. Steigėjas Kėdainių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2023 m. išregistruota.

## Direktoriai
*Dalia Cechanavičienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kunionių pagrindinė mokykla

**Kėdainių rajono Kunionių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kėdainių raj., Kunioniuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191020565. Steigėjas Kėdainių rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
*Kėdainių rajono Kunionių pagrindinės mokyklos Skaistgirių skyrius;
*Kėdainių rajono Kunionių pagrindinės mokyklos Vainikų skyrius.

## Istorija

1929 m. atidaryta pirmoji keturių skyrių pradinė mokykla. 1940 m. mokykla padalijama, keli skyriai lieka Lukošių sodyboje, kiti perkeliami į P. Kišono namus, kur veikė ir skaitykla. Ilgą laiką vaikai mokomi pradinėje mokykloje ant Vikšrupio kranto vadinamoje Šabyne. Čia dirbo mokytojai Koštaunas, Ralienė, St. Malinauskienė.

1989 m. rugsėjo 1 d. duris atvėrė nauja Kunionių devynmetė mokykla. Nuo 1992 m. vyksta priešmokyklinukų – būsimųjų pirmokų ugdymas. 1992 m. mokykloje įkurtas Kunionių apylinkės buities muziejus „Gryčia“, įkūrėjas – biologijos mokytojas Antanas Majus. 1989-1999 m. 9 klases baigė 90 mokinių. 1996 m. mokykla įtraukta į Lietuvos sveikatą stiprinančių mokyklų tinklą. 1999 m. pradėjus įgyvendinti dešimtmetį mokymą, mokykla tapo dešimtmete. 2000 m. išleista pirmoji dešimtokų laida.

2012 m. sausio 24 d. mokykla išregistruota.

## Direktoriai

*1989 m. Aldona Juškienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Truskavos pagrindinė mokykla

**Kėdainių rajono Truskavos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pavermenyje (Kėdainių raj.), Liepų g. 1, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191017430. Steigėjas Kėdainių rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Kėdainių rajono Truskavos pagrindinės mokyklos Okainių skyrius.

2022 m. išregistruota.

## Direktoriai
* Rasa Levinienė
* 2006 m. Antanas Kišonas

## Žymūs mokytojai
* 1986 m. Egidijus Grigaitis, istorikas, politinis veikėjas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Indianapolis

**Indianapolis** () – miestas Jungtinėse Valstijose, Indianos valstijos sostinė. Tai didžiausias miestas Indianos valstijoje, bei tryliktas pagal dydį JAV miestas. Miestas buvo įkurtas ir tapo valstijos sostine 1821 m. Didelis finansų, pramonės, prekybos ir transporto centras. Yra tarptautinis oro uostas. Mieste veikia keli universitetai. 1908 m. pastatyta seniausia pasaulyje Indianapolio trasa, kurioje lenktynės vyksta nuo 1909 m., o 1950–1960 m. ir nuo 2000 m. – Formulė 1 automobilių sporto lenktynės. Taip pat yra lenktyninių automobilių muziejus, meno, indėnų ir Vakarų meno, vaikų muziejai, prekybos ir parodų centras, observatorija, planetariumas, dengtas beisbolo stadionas, teatrai (tarp jų – operos), simfoninis orkestras.

Miesto gatvių tinklas spindulinis (statytas pagal Vašingtono planą). Žymiausi Indianapolio pastatai: Barnes & Thornburg Building (1909 m., architektas D. H. Burnham), biurų pastatų kompleksas „Piramidės Indianapolyje“ (1972 m.), dangoraižiai – *One America Tower* (1982 m.), *Bank One Tower* (1990 m.; aukščiausias pastatas Indianos valstijoje, aukštis 247 m). Taip pat yra neoklasicistiniai Indianos valstijos kapitolijaus rūmai, neoromaninė Kristaus Bažnyčios katedra (1857 m.), neogotikinės Šv. Jono Evangelisto (1871 m.), Švč. Mergelės Marijos (1912 m.) bažnyčios.

## Gyventojai

## Sportas
* Indianos „Pacers“ (krepšinis)
* Indianapolis „Colts“ (Amerikietiškasis futbolas)

## Šaltiniai
Bank of America Plaza (Atlanta)

**Bank of America Plaza** – dangoraižis Atlantoje, Džordžijoje, JAV. Priklauso Bank of America. Pastato aukštis 312 m, aukštų 55. Tai vienas aukščiausių pastatų Jungtinėse Valstijose. Atidarytas 1992 m.
Kelmės Kražantės progimnazija

**Kelmės „Kražantės“ progimnazija** – katinų, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kelmėje, Vytauto Didžiojo g. 110, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190091812. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba. 

Filialas: Kelmės „Kražantės“ pagrindinės mokyklos Verpenos pradinio ugdymo skyrius (iki 2007 m.).

## Istorija
Mokykla savo istoriją skaičiuoja nuo 1935 m. Tada tai buvo žydų pradžios mokykla. 1958 m. joje įsikūrė pradinė mokykla. 1964 m. atidaryta Kelmės aštuonmetė mokykla (dir. V. Januškienė). 1973 m. pradėta statyti mokyklos sporto salė, nugriautas senasis medinis mokyklos pastatas. Nuo 1976 m. Kelmės 2-oji vidurinė mokykla (dir. A. Lazickas). 1999 m. mokyklai suteiktas „Kražantės“ vardas. 2002 m. mokykla reorganizuota į pagrindinę. 2008 m. mokėsi 612 mokinių. Nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. Kelmės „Kražantės“ progimnazija.

## Direktoriai
* Antanas Dziena
*Stasys Jokubauskas
* Laima Simėnienė

## Žymūs mokytojai
* Antanas Račas, signataras

## Žymūs mokiniai
* Petras Beresnevičius, Kelmės rajono politikas
* Kęstutis Petrauskis, žurnalistas
* Adolfas Teresius, tautodailininkas, medžio drožėjas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Elvyravos pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Elvyravos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Labūnuose (Kelmės raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190286680. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Elvyravos pagrindinės mokyklos Lupikų pradinio ugdymo skyrius (iki 2010 m.).

## Istorija
Vienas Gruževskių dvaro valdytojų Klemensas Gudmonas 1918–1919 m. įkūrė mokyklą. 1924 m. įvestas keturių skyrių mokymas. Po Antrojo pasaulinio karo mokykla buvo įsikūrusi Preikurų kaime. 1952 m. Marės ir Kajatono Jokubauskų sodyboje atidarytas mokyklos bendrabutis. Nuo 1958 m. prie mokyklos veikė vakarinė, vakarinė sezoninė mokykla, konsultacinis punktas, kaimo jaunimo, jaunimo-sezoninė mokykla.

Nuo 1961 m. aštuonmetė mokykla. 1963 m. pristatytas šešių klasių dviejų aukštų mūrinis priestatas. Mokykloje veikė 12 klasių komplektų, visos 5-8 klasės paralelinės, mokėsi 230–240 mokinių, dirbo 12 mokytojų. Penktąsias klases papildė Paverpenio, Burbaičių, Karčiupio-Lupikų, Beržinės pradinių mokyklų mokiniai. 1972 m. prie aštuonmetės mokyklos įkurtos pagalbinės klasės, 1992 m. jos perkeltos į Kelmės specialiąją mokyklą. Nuo 1986 m. nepilna vidurinė (devynmetė), nuo 1992 m. pagrindinė (devynmetė), nuo 1997 m. pagrindinė (dešimtmetė) mokykla.

## Direktoriai
* 1945–1947 m. Andrius Janušas
* 1948–1952 m. Antanas Balčiūnas
* 1952–1957 m. Marė Jokubauskienė
* 1957 m. Antanas Balčiūnas
* 1964–1965 m. Jonas Vadeikis
* 1966–1967 m. Vytautas Krasauskas
* 1969–2001 m. Kristina Janušauskienė
* nuo 2001 m. Ginta Maziliauskienė

## Nuorodos
* Mokyklos tinklalapis
Viktorija Žemaitytė

**Viktorija Žemaitytė** (g. 1985 m. kovo 11 d. Kaune) – Lietuvos lengvaatletė, septynkovininkė. Treneris – A. Gavėnas.

## Pasiekimai
* Europos jaunimo iki 23 metų septynkovės čempionato Vengrijoje nugalėtoja.
* 24-oje vasaros Universiadoje surinko 5971 tašką ir tapo čempione.

### Taškai
* 2006 – 6021 taškas (septynkovė).
* 2007 – 6219 taškų (sezono pasiekimas). Įvykdytas A normatyvas ir iškovotas kelialapis į Pekino olimpines žaidynes.

### Geriausi pasiekti rezultatai

## Svarbiausios varžybos

### Pekino olimpinės žaidynės 2008
100 m. barjeriniame bėgime V. Žemaitytė atstumą įveikė per 14,44 s. Šis laikas sportininkei suteikė 917 taškų. Rezultas buvo vienas iš prasčiausių, užimta 38-oji vieta.

Antrojoje – šuolių į aukštį – rungtyje V. Žemaitytei pavyko surinkti 903 taškus. Geriausiu iš 12-os bandymų ji įveikė 174 cm aukštį. Tokiu rezultatu grupėje užėmė 11-ąją vietą, o bendrojoje įskaitoje pakilo į 33-ąją.

Sėkmingai susiklostė trečioji rungtis – rutulio stūmimas. Šioje rungtyje V. Žemaitytė pagerino asmeninį rekordą, įrankį nusviedusi 14,01 m. Savo grupėje užėmė 1-ąją vietą, pelniusi 795 taškus. Po šio pasiekimo lengvaatletė įsitaisė 26-oje vietoje tarp visų septynkovininkių.

200 m. bėgime V. Žemaitytė dalyvavo 3-ame starte. Jame ji užėme 3-ąją vietą, atstumą įveikusi per 25,06 s. Rezultatas leido sąskaitą papildyti 881 taškais. Po šio bėgimo, V. Žemaitytė bendrojoje įskaitoje nusileido viena pozicija iki 27-osios, viso turėdama 3496 taškus.

## Šaltiniai
Sonata Milušauskaitė

**Sonata Milušauskaitė** (g. 1973 m. rugpjūčio 31 d.) – Lietuvos lengvosios atletikos sportininkė, ėjikė, olimpietė.

## Pasirodymai tarptautinėse varžybose

### 10 km ėjimas
* 32 (45:55), Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas Geteborge (1995 m.)
* 64 (47:28), IAAF sportinio ėjimo taurė Podebradėje (1997 m.)

### 20 km ėjimas
* 30 (1:39:56), Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas Sevilijoje (1999 m.)
* 31 (1:37:14), Sidnėjaus Olimpinės žaidynės (2000 m.)
* 18 (1:37:33), Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas Edmontone (2001 m.)
* 16 (1:32:58), Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas Paryžiuje (2003 m.)
* 23 (1:33:36), Atėnų Olimpinės žaidynės (2004 m.)
* 30 (1:37:17), Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas Helsinkyje (2005 m.)
* 21 (1:36:20), Europos lengvosios atletikos čempionatas Geteborge (2006 m.)

## Šaltiniai
Gailių pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Gailių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Gailiuose (Kelmės raj.), Nepriklausomybės g. 24, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190095839. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Gailių apylinkėse pradžios mokykla įkurta 1924 m. Manoma, kad tai dvarininkų Stanislovo ir Stefanijos Mikševičių dvaro palivarke veikusi 3 skyrių Drupiškės pradžios mokykla. Mokytojavo dvaro savininko dukra E. Mikševičiūtė, mokėsi 40 mokinių. Aplinkiniuose kaimuose veikė ir Janapolio, Virtukų, Būdų, Baldegių, Kupriškių pradžios mokyklos. Pastaroji reorganizuota į septynmetę, vėliau į aštuonmetę mokyklą. Vadovavo Kadaravičius, J. Pocius, V. Ramonas, O. Sakavičienė, S. Sutkaitienė.

1975 m. mokyklai sudegus, moksleiviai lankė Liolių ir Lyduvėnų (Raseinių raj.) mokyklas. I–IV klasių mokiniai įsikūrė tuometinio Gailių tarybinio ūkio administraciniame pastate. Mokytojavo O. Dirmeikienė, Z. Jasulaitytė, D. Levickienė. 1982 m. pastatyta nauja pradinė mokykla. Augant mokinių skaičiui, Gailių tarybinio ūkio direktoriaus Z. Dirmeikio, rajono švietimo skyriaus bei būsimų mokinių tėvų pastangomis, 1988 m. rugsėjo 1 d. Gailiuose duris atvėrė nauja 216 vietų devynmetė mokykla, mokytojų kolektyvą sudarė 11 mokytojų, mokėsi 74 moksleiviai. Nuo 2000 m. buvo leidžiamas mokyklos laikraštukas „Žiburėlis“. Mokykloje veikė muziejus, priešmokyklinio ugdymo grupė. 

2013 m. rugpjūčio 30 d. mokykla uždaryta. 2014 m. išregistruota.

Pastate veikia biblioteka.

## Direktoriai
* 1988 m. R. Puidokas
* 1992 m. Antanas Kubilius
* 1994 m. Albinas Urbonas

## Šaltiniai
Kolainių pagrindinė mokykla-daugiafunkcis centras

**Kelmės rajono Kolainių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kolainiuose (Kelmės raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir neformaliojo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190096364. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Užvenčio gimnazijos skyrius.

Mokykla savo veikla yra bendrojo lavinimo vaikų ir jaunimo įstaiga, reikiantį bendrąjį pagrindinį išsilavinimą. Ugdymo procesas vyksta pakopomis: moksleiviai mokosi pagal priešmokyklinio ugdymo programą, vėliau pagal ketverių metų pradinio ugdymo programą ir galiausiai pagal šešerių metų pagrindinio ugdymo programą. Dalis moksleivių mokosi pagal specialiojo ugdymo programą.

## Istorija

Kolainių pagrindinė mokykla – viena iš seniausių Kelmės rajone. Kolainiuose senovėje bažnyčias turėjo kalvinai, katalikai, cerkvę – stačiatikiai, čia buvo ir karmelių bei lenkių moterų benediktinų vienuolynai. Kolainių karmelitų vienuolynas buvo labai turtingas. Jo kieme buvo pastatytas medinis namas, kuriame 1817 m. rugsėjo 29 d. iškilmingai atidaryta trijų klasių apskrities mokykla. Po 8 metų pagal švietimo reformą ji pertvarkyta į keturių klasių mokyklą, o vėliau tapo šešiaklase. 1828–1831 m. ji turėjo net gimnazijos teises.

Kolainių mokyklą lankė nemažai mokinių. Motiejus Valančius nurodo, kad vienu metu mokinių skaičius Kolainiuose buvo pasiekęs 300. Be privalomųjų dalykų čia dar buvo mokoma fechtuotis, šokti ir muzikos. Pirmasis mokyklos vedėjas buvo Leonardas Poročka. Didelė dalis mokytojų mokėsi Vilniaus universitete, vienas Prancūzijos, kitas – Polocke. Gerai paruošti mokytojai dirbo ir mokslinį darbą. Jaronimas Stanevičius paruošė lietuvišką aritmetikos vadovėlį, tačiau caro cenzūra jo nepatvirtino, atsakyta, kad naudoti mokslo reikalams žemos kultūros provincijos tarmę nėra jokios prasmės. Ta pati caro valdžia, bausdama Kolainių moksleivius, prisidėjusius prie 1831 m. sukilimo, 1835 m. gruodžio 23 d. mokyklą uždarė.

1864 m. atidaryta vienklasė mokykla, nuo 1915 m. – dviklasė. 1924 m. įkurta vienkomplektė lietuvių pradinė mokykla. 1950 m. tapo septynmete, 1962 m. – aštuonmete, 1987 m. – devynmete pagrindine, nuo 1999 m. – pagrindine dešimtmete mokykla. 2002 m. mokykloje įkurta priešmokyklinė grupė. 2007 m. mokykla minėjo 190 metų gyvavimo jubiliejų. 2013 m. mokykla prijungta prie Užvenčio gimnazijos kaip skyrius.

2025 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* Gražina Bielskienė
* 2003 m. Gintaras Baškys

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kolainių daugiafunkcis centras 
* Kolainių pagrindinė mokykla *facebook.com*
Mockaičių pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Mockaičių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Johampolyje (Kelmės raj.), Liepų g. 2, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190097466. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Tytuvėnų gimnazijos skyrius.

Filialai:
* Mockaičių pagrindinės mokyklos Burbaičių pradinio ugdymo skyrius (2005–2008 m.)
* Mockaičių pagrindinės mokyklos Kiaunorių pradinio ugdymo skyrius (2005–2012 m.)
* Mockaičių pagrindinės mokyklos Pašiaušės pradinio ugdymo skyrius (nuo 2005 m.)

## Istorija

Manoma, kad pirmoji mokykla Mockaičių apylinkėje buvo įsteigta 1924 m. Gudelių kaime įsikūrusiame Riomerių dvare. Mokykloje veikė 4 skyriai. Jai vadovavo mokytojas Vladas Eigelis. Buvo dėstoma tikyba, lietuvių kalba, aritmetika, geografija, geometrija, krašto mokslas, gamta ir higiena. Baigę 4 skyrius, mokiniai laikydavo lietuvių kalbos ir aritmetikos egzaminus. Egzaminų komisijoje būdavo Raseinių apskrities inspektorius, 2-3 mokytojai, kunigas ir tėvų komiteto atstovas.

1949 m. rugsėjo 1 d. Johampolio dvare, kuris priklausė ponui Gruževskiui, pirmą kartą nuskambėjo skambutis, kviečiantis mokinius į naujai atidarytą Mockaičių septynmetę mokyklą. Pirmasis mokyklos direktorius Antanas Banys pasveikino pirmuosius šios mokyklos mokinius: 19 pirmokų ir 16 penktokų. Jie atėjo iš Gudelių, Kibučių, Kubilių ir Kaimalės pradinių mokyklų. 1952 m, buvo išleista pirmoji mokyklos mokinių laida, 16 mokinių gavo septynmečio mokslo pažymėjimus. 1962 m. mokykla tapo aštuonmete. Padidėjo mokinių ir klasių komplektų skaičius, prie buvusių dvaro rūmų pristatytas priestatas, kuriame įrengtos dvi klasės. 1971 m. uždarius Gudelių pradinę mokyklą mokinių skaičius dar padidėjo ir pradinės klasės dirbo dviem pamainomis. 1993 m. pradinės klasės persikėlė į ilgą laiką neveikusio darželio pastatą. 1998 m. rugsėjo 1 d. mokykla persikėlė į buvusios žemės ūkio bendrovės administracines patalpas.

2005 m. rugsėjo 1 d. prijungtos Burbaičių pradinė mokykla, Kiaunorių pagrindinė mokykla ir Pašiaušės pradinė mokykla (kaip pradinio ugdymo skyriai). 2008 m. kovo 28 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T-112 uždarytas Burbaičių pradinio ugdymo skyrius, o 2012 m. rugpjūčio 29 d. sprendimu Nr.T-254 ir Kiaunorių pradinio ugdymo skyrius. 2017 m. Mockaičių mokykla prijungta prie Tytuvėnų gimnazijos kaip jos skyrius.

## Direktoriai
* 1949 m. Antanas Banys
* 1951 m. Viktoras Valinčius
* 1953 m. Antanas Ličkus
* 1954 m. Petras Kučingis
* 1957 m. Genė Banevičienė
* 1960 m. Stasys Gargasas
* 1973 m. Stasys Bataitis
* nuo 1986 m. Antanas Banys

## Šaltiniai
Paprūdžių pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Paprūdžių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Paprūdžiuose (Kelmės raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190098753. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

2007 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota į Kelmės „Aukuro“ vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyrių. 2009 m. skyrius uždarytas. Mokyklos pastatas perduotas asociacijai „Janaučių kaimo bendruomenė“.

## Direktoriai

* Antanas Mikalauskas 2004 m.

## Žymūs mokiniai
* Alfonsas Bargaila, politikas

## Šaltiniai
Stulgių pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Stulgių pradinio ugdymo skyrius** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vaidatoniuose (Kelmės raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190098949. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Pagrindinis mokyklos pastatas statytas 1922 m., 1968 m. prie jo pridurtas priestatas.

2009 m. rugsėjo 1 d. reorganizuota į Pakražančio vidurinės mokyklos Stulgių pradinio ugdymo skyrių, kuris 2010 m. buvo išregistruotas.

## Direktoriai
* Petras Tverijonas

## Žymūs mokiniai
* Ona Jautakienė, poetė, prozininkė, redaktorė

## Šaltiniai
Vidsodžio pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Vidsodžio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kelmės raj., Aunuvėnuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190099474. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

Anksčiau mokykla veikė Vidsodyje.

## Istorija

Mokykla įkurta 1920 m.

## Direktoriai
*Vaidotas Monkevičius.

## Žymūs mokytojai
* Virgilija Kybartienė, direktoriaus pavaduotoja.

## Nuorodos

*
Liolių pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Liolių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kelmės raj., Lioliuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290096550. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

1823 m. minima parapinė mokykla. 1918–1949 m. įsteigta pradžios mokykla, 1949–1993 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, nuo 1993 m. Liolių pagrindinė mokykla.

## Istorija

Liolių mokykla rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėta 1823 m. Čia veikė parapijinė mokykla, kurioje mokėsi 4 mokiniai. 1901 m. Lioliuose įkurta rusiška liaudies mokykla. 1905 m. lapkričio 27 d. įvykusiame mitinge gyventojai pareikalavo lietuviškos mokylos. Nuo 1905 m. buvo leista mokyti lietuviško rašto. 1904 m. prie posūkio Kelmės link dvarininkas Kiprijonas Ivanavičius pastatė mokyklą. 1905 m. buvo 15 berniukų ir 4 mergaitės, o 1908 - 47 berniukai ir 9 mergaitės. 1911 m. Liolių pradžios mokykloje dirbo mokytojas Petras Gudmonas, o 1918 m. buvo trys skyriai, 60 mokinių ir dirbo Antanas Janavičius. Padidėjus mokinių skaičiui, dirbti atvyko mokytojas Putrimas. Jis dirbo su I ir II skyriais. Dėl revoliucinių pažiūrų iškeltas į Anykščių rajoną. Atvykęs dirbti mokytojas Žiūraitis po dvejų metų buvo ištremtas. 1929 m veikė 4 skyriai, mokyklos vedėju dirbo Jančys, mokytojos Emilija Mikševičiutė ir Stefanija Gruzdytė. 1930 m I skyriaus mokiniai mokėsi ir pavasarį, o kiti trys skyriai - žiemą. 1933/1934 m. rudenį ir pavasarį lankė 26 berniukai ir 39 mergaitės, o žiemos metu - 52 berniukai ir 43 mergaitės. 1934/1935 m. buvo 73 mokiniai, o pasibaigus tarnavimo laikui - 122 mokiniai. 1938 m. mokyklos vedėja paskirta S. Gruzdytė, mokytojavo Marytė Balilionytė-Šeferienė, Miškevičiūtė, O. Paulauskaitė. Tais metais atidarytas penktas skyrius. 1939/1940 m. buvo 210 mokinių, atidarytas 6 skyrius.

1941/1943 m. mokykla buvo įsikūrusi Legeckienės name, kuris per karą sudegė. Joje dirbo vedėja S. Gruzdytė, mokytojai M. Šaferienė, Šidlauskaitė, Kurtinaitis. 1944/1945 m. mokykla įsikūrė Kiprijono Įvanavičiaus dvare, dirbo M. Šaferienė, Buškus, Lukaitis. Mokytojas Kurtinaitis prie Šienlaukio žuvo, o žmona ištremta į Sibirą.

1963 m. pastatytas naujas mokyklos pastatas, o 1982 m. priestatas su sporto sale. 1972 m. įvestas centrinis šildymas. Daugiausia mokinių buvo 1975/1976 m. - 286 mokiniai, mažiausiai 1993/1994 m. - 87 mokiniai. 1990 m. mokykla tapo pagrindine, 1999 m. atidaryta X klasė.

2022 m. išregistruota.

## Direktoriai
*1949–1952 m. I. Šaferis;
*1952–1955 m. St. Tumaitis;
*1955–1960 m. B. Mitkus;
*1960–1988 m. P. Kudulis;
*1988–2000 m. A. Pažarauskas (2000 m. vasario 14 d. mirė);
*2000 – 2020 m. Albertas Pumputis.

## Žymūs mokytojai
*Amelija Miltenienė, literatė;
*Bronius Vyšniauskas, sunkiaatletis, treneris.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Maironių pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Maironių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Maironiuose (Kelmės raj.), Maironio g. 10, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190097313. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Liolių pagrindinės mokyklos skyrius.

## Istorija

1920 m. Saudininkų bažnytkaimyje dvarininko Marcinkaus iniciatyva pas Praną Urboną atidaryta privati vienkomplektinė pradžios mokykla. Joje tebuvo du skyriai. Pirmasis mokytojas buvo zakristijonas Antanas Gutauskas. Po metų mokykla iškelta pas Pranciškų Jungbliutą, dar po metų mokykla įsikūrė parapijos name – špitolėje. 1926 m. mokykla išsikėlė pas Tomavičių. Mokykloje buvo trys skyriai. Vėliau mokyklai ėmė vadovauti mokytojas Juozas Bapkaitis. 1930 m. mokykla įsikūrė pas G. Barakauską. Atsirado ir ketvirtoji klasė. Tuomet mokėsi 65 mokiniai. 1931 m. pastatyta Saudininkų mokykla, kurios senasis pastatas išliko iki šių dienų.

1949 m. įsikūrė septynmetė mokykla, joje mokėsi 96 mokiniai. 1961 m. septynmetė perorganizuota į aštuonmetę mokyklą. Mokėsi 182 mokiniai, dirbo 10 mokytojų. 1963 m. prie mokyklos pastatytas 6 klasių priestatas. 1965 m. mokinių skaičius išaugo iki 215. 1986 m. mokyklai sugrąžintas Maironių pavadinimas. Nuo 1999 m. Maironių pagrindinė mokykla, įsteigta priešmokyklinio ugdymo grupė. 2004–2005 m. m. mokykloje mokėsi 142 mokiniai, dirbo 22 mokytojai. 2005–2008 m. veikė Maironių pagrindinės mokyklos Laugalio pradinio ugdymo skyrius.

2017 m. Maironių mokykla prie Liolių pagrindinės mokyklos kaip skyrius.

## Direktoriai
* 1951 m. Vladas Sturys
* 1951 m. Eufruzina Milaševičiūtė
* 1953 m. Antanas Zykas
* 1956 m. Antanas Bartkus
* 1958 m. Petras Pocius
* 1999 m. Danguolė Teišerskienė
* nuo 2013 m. l.e.d.p. Rima Andrulienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Karklėnų pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Karklėnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Karklėnuose (Kelmės raj.), Mokyklos g. 9, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190093254. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.
Mokykla įsikūrusi buvusio Karklėnų dvaro vietoje.

Nuo 2013 m. Kelmės rajono Kražių gimnazijos Karklėnų pagrindinio ugdymo skyrius.

## Istorija

1905 m. atidaryta valdiška pradinė mokykla. 1925 m. įkurta nauja pradžios mokykla.
1946–1949 m. veikė progimnazija, 1949–1956 m. septynmetė mokykla, 1956–1999 m. vidurinė mokykla. 1957 m. ant sunykusio dvaro pamatų pastatytas mūrinis namas, panašus į buvusius rūmus. Į šį pastatą perkėlė vidurinę mokyklą. Didėjant mokinių skaičiui, prie jo pristatė priestatą. 

Nuo 1999 m. veikė Karklėnų pagrindinė mokykla. 2013 m. rugsėjo 1 d. mokykla prijungta prie Kražių gimnazijos.

2021 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* Algimantas Vilkas
* 2000 m. Saulius Michailovas
* l.e.d.p. Irena Žaludienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Pašilės pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Pašilės pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pašilėje (Kelmės raj.), Šilo g. 48, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 290097990. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2008 m. rugsėjo 1 d. Pašilės pagrindinė mokykla prijungta prie Kražių gimnazijos. 2009 m. Kelmės rajono Kražių gimnazijos Pašilės pradinio ugdymo skyrius reorganizuotas į Kražių gimnazijos Pašilės universalų daugiafunkcį centrą.

## Direktoriai
* 1997–2002 m. Rita Andrulienė
* Henrikas Pocius

## Šaltiniai
Ramoniškio pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Ramoniškio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šukiškiuose (Kelmės raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190288546. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Mokykla įsteigta 1936 m., iki 2010 m. Ramoniškio pagrindinė mokykla. Nuo 2010 m. rugpjūčio 16 d. Kelmės rajono Tytuvėnų gimnazijos Ramoniškio pradinio ugdymo skyrius.

Mokykla garsino savo kraštą balionų šventėmis. Iš jos kiemo į dangų paleisti vieneriais metais 550, kitais – 2200 balionų buvo įrašyti į Lietuvos rekordų knygą. Balionais pakelta 60 kvadratinių metrų ploto Lietuvos trispalvė.

## Direktoriai
* 1994–2010 m. Ramūnas Sadauskas

## Šaltiniai
Šaltenių pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Šaltenių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kelmės raj., Šalteniuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190099136. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2013 m. išregistruota.

## Direktoriai
*1992–2000 m. – Kostas Arvasevičius;
*2000-2008 m. – Irena Vileikienė;
*2008 m. – Vida Kuzminskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Kelmės specialioji mokykla

**Kelmės specialioji mokykla** – bendrojo lavinimo mokykla Kelmėje, Liolių g. 19, vykdanti pradinio, pagrindinio ir neformaliojo švietimo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190100485. Steigėjas Kelmės rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Mokykla įkurta 1992 m. kovo 1 d. Kelmės miesto darželio „Pasaka“ patalpose. Veikė 1-6 specialiosios klasės. 1994–1995 m. m. įkurta vaikų globos grupė, kurioje buvo 20 mokinių. 1998 m. pradėtas vidutinio ir žymaus sutrikusio intelekto vaikų ugdymas. 2001 m. pereita prie dešimtmečio mokymo.

## Direktoriai
* Kęstutis Veineikis
* nuo 2014m. Dalia Viliūnienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Čeičiai

**Čeičiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Juodupės, pasienyje su Latvija.

## Istorija

Tarpukariu kaimo vardas rašytas *Tšeitšiai*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dirvonai (Rokiškis)

**Dirvonai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4,5 km į pietryčius nuo Čedasų, prie Vyžuonos ir Plunksnočių miškų. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Generališkis

**Generališkis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Juodupės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ginotai

**Ginotai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Juodupės, apie 1 km nuo Lietuvos ir Latvijos valstybių sienos.

## Istorija

XIX a. kaimas priklausė Onuškio dvarui.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Ginotuose gimė agronomas selekcininkas, žemės ūkio mokslų daktaras Jonas Bulavas (1903–1984).

## Šaltiniai