open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kurlavičius

**Kurlavičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kurlavičienė (ištekėjusi moteris) ir Kurlavičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algimantas Kurlavičius (g. 1944) – technikos mokslų daktaras, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas;
* Jonas Kurlavičius (g. 1954) – Lietuvos ir Raseinių rajono ūkio bei politinis veikėjas;
* Petras Kurlavičius (g. 1952) – Lietuvos miškininkas, ekologas, ornitologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras;
Kučingis

**Kučingis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kučingienė (ištekėjusi moteris) ir Kučingytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algimantas Kučingis (g. 1927) – Lietuvos inžinierius mechanikas, medžiagotyrininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras;
* Antanas Kučingis (1899–1983) – Lietuvos dainininkas (bosas), Lietuvos kariuomenės štabo karininkas, karo topografas, politinis kalinys;
* Jonas Kučingis (1908-2009) – kunigas, garbės prelatas, visuomenės veikėjas, lietuvybės puoselėtojas JAV;
Kvedaravičius

**Kvedaravičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kvedaravičienė (ištekėjusi moteris) ir Kvedaravičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Kvedaravičius (1916–1954) – ginkluoto pasipriešinimo komunistiniam režimui Lietuvoje ir Lenkijoje dalyvis. Paskutinis lenkiškos Suvalkijos partizanas;
* Jonas Edmundas Kvedaravičius (g. 1943 m.) – Lietuvos inžinierius, ekonomistas, vadybos specialistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras;
* Mantas Kvedaravičius (1976–2022) – lietuvių režisierius.
Kvietkauskas

**Kvietkauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kvietkauskienė (ištekėjusi moteris) ir Kvietkauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Mindaugas Kvietkauskas (g. 1976 m.) – Lietuvos literatūrologas, poetas, mokslų daktaras;
* Rymantas Kvietkauskas (g. 1953 m.) – Lietuvos statybos inžinierius, technologijos mokslų daktaras;
* Valdemaras Kvietkauskas (g. 1928 m.) – Lietuvos geografas, spaudos darbuotojas, vertėjas, fizinių mokslų daktaras;
* Vytautas Kvietkauskas (g. 1952 m.) – žurnalistas, Lietuvos ir Vilniaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas;
Kviklys

**Kviklys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kviklienė (ištekėjusi moteris) ir Kviklytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algimantas Kviklys (1936–1992) – Lietuvos agronomas sodininkas, žemės ūkio mokslų kandidatas;
* Bronius Kviklys (1913–1990) – žurnalistas, Čikagoje leidžiamo katalikiško laikraščio „Draugas“ redaktorius;
* Gediminas Kviklys (g. 1946) – Lietuvos vargonininkas, klavesinininkas, pedagogas;
* Mečislovas Kviklys (1902–1942) – Lietuvos pedagogas, visuomenės veikėjas;
* Vladas Kviklys (1908–1985) – Lietuvos gydytojas higienistas, medicinos mokslų daktaras. Mokyklinės higienos pradininkas Lietuvoje;
Kybartas

**Kybartas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kybartienė (ištekėjusi moteris) ir Kybartaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Viktoras Kybartas (1929–1996) – lietuvių fizikas, fizikos ir matematikos mokslų daktaras;
* Vytautas Kybartas (1930–1989) – Lietuvos televizijos diktorius, aktorius;
Kėkštas (reikšmės)

**Kėkštas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kėkštienė (ištekėjusi moteris) ir Kėkštaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jonas Mačys-Kėkštas (1867–1902) – lietuvių poetas, publicistas. Dirbo „Aušroje“;
* Juozas Kėkštas (1915–1981) – Lietuvos ir Lenkijos poetas, vertėjas;
* Jurgis Kiakštas (1873 – 1936) – baleto artistas, baletmeisteris, pedagogas.
Kęsgaila

**Kęsgaila** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kęsgailienė (ištekėjusi moteris) ir Kęsgailaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jonas Kęsgaila (1405–1485) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, valstybės ir karinis veikėjas;
* Leonas Kęsgaila-Kenstavičius (1895–1979) – Lietuvos gydytojas, medicinos tarnybos pulkininkas leitenantas;
* Mykolas Kęsgaila (1405–1474) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, Deltuvos didikas, valstybės ir karinis veikėjas;
* Stanislovas Jonavičius Kęsgaila (g. 1451) – 1527 m. Vilniuje) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, Deltuvos didikas, valstybės ir karinis veikėjas;
* Stanislovas Kęsgaila (1520–1554) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, valstybės veikėjas;
* Stanislovas Stanislovaitis Kęsgaila (1503–1532) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, valstybės ir karinis veikėjas;
Kšanienė

**Kšanienė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (ištekėjusi moteris).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Kšanaitė (mergautinė pavardė).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Kšanas.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Daiva Kšanienė (g. 1943) – muzikologė, Mažosios Lietuvos ir Klaipėdos krašto kraštotyrininkė, Klaipėdos universiteto profesorė;
* Romualda Kšanienė (g. 1947) – ekonomistė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja;
Žuvies diena

**Žuvies diena** – 1989 metais Lietuvos kino studijoje Jolitos Skablauskaitės apsakymų motyvais sukurtas meninis filmas. Melodrama. Filmo trukmė – 81 min.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autoriai – Regina Vosyliūtė, Liucija Armonaitė
* Režisierius statytojas – Algimantas Puipa
* Kompozitorius ir garso operatorius – Juozas Širvinskas
* Operatoriai statytojas – Rimantas Juodvalkis, Vytautas Survila
* Antroji režisierė – Regina Vosyliūtė
* Montažo režisierė – Ariadna Gruodienė
* Dailininkas statytojas – Algirdas Bružas
* Kostiumų dailininkas – Linas Kriščiūnas.

## Vaidina
* Daiva Stubraitė – *Veronika*
* Sakalas Uždavinys – *Tadas/Iho*
* Antanas Mackevičius – *senis Jokūbas*
* Virginija Kelmelytė – *Vija*
* Irena Žitkutė – *Klarisė*
* Olita Dautartaitė – *abortininkė*
* Danutė Juronytė – *Iho motina*
* Povilas Stankus – *redaktorius*
* Gintautas Pečiūra – *Stasys*
* Dalia Michelevičiūtė – *slaugė*
* taip pat Kostas Smoriginas, Nijolė Ūsaitė, Vidas Petkevičius, Jonas Naujokas ir kiti.

## Siužetas

Pagrindinė filmo herojė Veronika priklauso stiprių šiuolaikinių moterų tipui, kurios gali egzistuoti vienos. Dėl jos nėra ko bijoti: ji išgyvens, išplauks… Filme iliustruojami paprasčiausi kasdieniniai dalykai – emancipacija, valia, protas, sugebėjimai. Veronika laukiasi kūdikio ir tai tampa priežastimi atsisveikinti su praeitimi, kaip su nemaloniu sapnu.

## Nuorodos
* Filmo svetainė
Club Puebla

**Puebla Fútbol Club**, taip pat žinomas kaip **Camoteros** ir **La Franja** – profesionalus Meksikos futbolo klubas iš Pueblos miesto. 

## Istorija

1904 metais komanda buvo suformuota kaip imigrantų iš Anglijos mėgėjų klubas.

## Laimėjimai
; Lygos taurė (2): 1982, 1990 

; Meksikos taurė (4): 1945, 1953, 1988, 1990

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

; Aprangos gamintojai
*  Pirma (2013);
*  Kappa (2014);
*  Charly (2015–2018);
*  Li-Ning (2018–2019);
*  Umbro (2019–2022);
*  Pirma (2022–);

## Stadionas
* „Kautemoko“ stadionas () – namų stadionas, talpinantis daugiau nei 50 tūkst. žiūrovų.

## Garsesni žaidėjai
; Atstovavę nacionalinėms rinktinėms

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Suominis

**Suominis** - 1961 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas trumpametražinis meninis filmas. Nespalvotas, filmo trukmė - 19 min.

Filmo senarijaus autorius ir režisierius - Algimantas Kundelis, operatorius - Donatas Pečiūra, kompozitorius - Algimantas Bražinskas, garso operatorius - Petras Lipeika, dailininkas - Jeronimas Čiuplys.

Filme vaidino Leonidas Milašauskas, Živilė Jakelaitytė, Irena Garasimavičiūtė - *Milda*.
Ricardo Teixeira

**Ricardo Terra Teixeira** (g. 1947 m. birželio 20 d.) yra dabartinis ir aštuonioliktasis Brazilijos futbolo konfederacijos prezidentas (CBF). Pareigas eina nuo 1989 m. sausio 16 d. Texeira liks poste iki 2014 m. FIFA pasaulio futbolo čempionato pabaigos.

Ricardo Teixeira vedė Lúcia Havelange, João Havelange dukterį. 1997 m. po beveik 30 metų vedibinio gyvenimo pora išsiskyrė.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali CBF svetainė
João Havelange

**Jean-Marie Faustin Goedefroid de Havelange** (arba ***João Havelange*** = ***Žoao Avelanžas***; 1916 m. Rio de Žaneire, Brazilijoje – 2016 m. rugpjūčio 16 d.) – septintasis FIFA prezidentas, ėjęs pareigas 1974–1998 m. Nuo 1963 iki 2011 m. buvo Tarptautinio olimpinio komiteto narys.

## Karjera

Jaunystėje buvo plaukikas. 1936 m. dalyvavo Berlyno olimpinėse žaidynėse. Taip pat 1952 m. Helsinkyje dalyvavo olimpinėse žaidynėse su Brazilijos vandensvydžio komanda.

1958–1975 m. Brazilijos futbolo konfederacijos prezidentas, 1955–1963 m. Brazilijos olimpinio komiteto narys.

2007 m. Rio de Žaneire pastatytas Pan America žaidynėms Estádio Olímpico João Havelange stadionas, kuris yra pavadintas jo vardu.

## Išnašos

## Nuorodos
* FIFA prezidentai
Mbumai

**Mbumai** (*mbum*, *mboum*) – etninė grupė, gyvenanti daugiausia Kamerūne (šiaurinėje dalyje), Centrinėje Afrikos Respublikoje (šiaurės vakarinėje dalyje, sudaro 7 proc. jos gyventojų), Čade (pietvakarinėje dalyje).

Kalba mbumų kalba, kuri priklauso Adamavos-Ubangio kalbų grupei. Dauguma mbumų yra bilingvai, nes šneka ir fulbių kalba.

## Istorija

Mbumai gyvena istoriniame Adamavos regione, Adamavos plynaukštės šiaurėje, ir yra viena didžiausių šio regiono tautų, kartu su kitomis fulbių vadinama kirdi.

Po to, kai mbumai XIX a. buvo įjungti į Adamavos emyratą, įtakojami fulbių kultūros mbumai sukūrė Ngaunderės lamidatą, kuris kontroliavo milžiniškas teritorijas. Lamidatas formaliai pripažino emyro valdžią ir mokėjo jam duoklę. Per šį laikotarpį mbumai tiek geografiškai, tiek kultūriškai labai tampriai susimaišė su fulbiais.

1894 m. mbumų teritorijos buvo padalintos tarp Vokietijos (tapo Kamerūno dalimi) ir Prancūzijos (tapo Prancūzų Kongo dalimi).
Kirdi

**Kirdi** – tradiciškai apibrėžiama smulkių tautų / genčių grupė, gyvenanti dabartiniame šiaurės Kamerūne, rytų Nigerijoje, pietvakarių Čade ir vakarų CAR.

Terminas rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1826 m. Denham knygoje, kur jis naudoja terminą *Kerdies* ir apibrėžia jį kaip „negrai, niekuomet neišpažinę musulmonų tikėjimo“. Terminas buvo sugalvotas musulmonų fulbių ir reiškė „pagonis“. Jis taikytas visom į pietus nuo civilizuotų Sahelio teritorijų gyvenusioms tautoms. Jos gyveno istoriniame Fumbinos regione (vėliau vadintame Adamava), buvusiame į pietus nuo Kanem-Bornu ir Hausalando.

Kamerūne šioms gentims priklauso apie 1,9 mln. arba apie 11 proc. visų šalies gyventojų.

## Istorija
XIX a. fulbių Adamavos emyratas užvaldė kirdi tautas. Emyrato teritorijose susikūrusiuose lamidatuose nuolat vykdavo susidūrimai tarp atėjūnų fulbių ir vietinių kirdi. Kai kuriuose lamidatuose fulbiai maišėsi su kirdi ir netgi sudarydavo bendrą diduomenę.

XIX a. II pusėje sėslūs žemdirbiai kirdi tapo vergų šaltiniu. Sahelio valstybės rengdavo reidus į kirdi teritorijas ir masiškai gaudė juos, o vėliau gabendavo į šiaurę Sacharos keliais.

## Tautos
Kirdi teritorija nebuvo aiškiai apibrėžta. Jiems buvo priskiriamos įvairios gentys ir tautos, kalbančios įvairiomis, dažnai negiminingomis kalbomis. Tarp jų didžiausios buvo mbumai, vute, gbajai, sara, Mandaros tautos ir kt.
Mundangai

**Mundangai** (*moundang*) – etninė grupė, gyvenanti daugiausia Čade (pietvakaruose) ir Kamerūne (šiaurės rytuose).

Kalba mundangų kalba, kuri priklauso Adamavos-Ubangio kalbų grupei.

## Istorija

Mundangai gyvena istoriniame Adamavos regione, į pietryčius nuo Mandaros kalnų. Kartu su kitomis pagoniškomis tautomis fulbių buvo vadinama kirdi.

Spėjama, kad mundangai į dabartines vietas atsikėlė IX a. iš šiaurės vakarų, iš kur juos stūmė stiprėjanti Kanemo valstybė šiaurėje. XVIII a. jie sukūrė nedidelę valstybėlę Lere. Tai buvo viena pirmųjų vietinių kirdi sukurtų valstybių.

Ši valstybė nebuvo sunaikinta ir XIX a., regioną užkariavus fulbių Adamavos emyratui. Lerė buvo traktuojama kaip vienas iš autonomiškų emyrato lamidatų. Tuo metu mudangai perėmė daug fulbų kultūros bruožų.

1894 m. mbumų teritorijos buvo padalintos tarp Vokietijos (tapo Kamerūno dalimi) ir Prancūzijos (tapo Prancūzų Kongo dalimi). Oficialiai Lerės lamidatas nebuvo panaikintas, ir jo lamidų dinastija tęsiama iki šiol.

## Kultūra

Vaizdas:Stacks_of_bricks_and_heaps_of_coconuts,_in_Tréné,_Chad.JPG|Ruošiamos plytos
Vaizdas:Bobey.JPG|Apvalaus plano pastatai
Vaizdas:Tale.jpg|Sandėlis
Vaizdas:Maison terrase.JPG|Keturkampio plano pastatas
Adamas

**Adamas** – pavardė.

Šią pavardę turi šie garsesni asmenys:
* Adolfas Šarlis Adamas (1803–1856), prancūzų kompozitorius, Prancūzijos instituto narys;
* Džeimsas Adamas (1732–1794), škotų architektas, dizaineris;
* Robertas Adamas (1728–1792), škotų architektas, dizaineris;

**Adamas** – vardas.

Šį vardą turi šie garsesni asmenys:

* Adamas Smitas (1723–1790), škotų ekonomistas ir filosofas, klasikinės politinės ekonomijos pradininkas bei moralės filosofas;
* Adamas Eduardas Alksnis (1864–1897), latvių tapytojas, grafikas. Vienas latvių nacionalinės tapybos mokyklos pradininkų;
* Adamas Malyšas (g. 1977), geriausias visų laikų Lenkijos šuolininkas nuo tramplino su slidėmis, vienas geriausių pasaulyje;

## Taip pat skaitykite
* Adam
Golden State Warriors

**Golden State Warriors** – NBA Vakarų konferencijos Ramiojo vandenyno pogrupio krepšinio komanda iš Oklando, Kalifornijos.

NBA čempionais yra tapę 1947, 1956, 1975, 2015, 2017, 2018 ir 2022 metais.

## Istorija

Komandą įkurta 1946 m. Filadelfijoje, Pensilvanijos valstijoje **Filadelfijos** „**Warriors**“ vardu ir žaidė BAA lygoje (dabartinėje NBA). Pirmaisiais gyvavimo metais laimėjo BAA čempionatą. 1951 m. komandą nupirko Edward Gottlieb. 1959 m. komandoje pradėjo žaisti Wilt Chamberlain.

1962 m. komandos kontrolinį paketą perpirko Franklin Mieuli ir perkėlė komandą į San Fransisko įlankos vietovę. Komanda žaisdavo savo namų rungtynes Dalio Sičio, Oklando bei San Chosė miestuose. 1965 m. komanda pašaukė Riką Barį. 1966 m. atidarius Oklando „Coliseum Arena“, komanda į šią areną persikėlė 1971 m. ir pakeitė pavadinimą į „**Golden State Warriors**“.

2015 m. gruodžio 11 d. „Golden State Warriors“ komanda pasiekė geriausio NBA sezono starto rezultatą, laimėję iš eilės 24 rungtynes 2015–16 m. sezone. Jų pergalių serija nutrūko gruodžio 12 d., rungtynėse su Milvokio „Bucks“, kurios pasibaigė rezultatu 108–95. Šis pralaimėjimas taip pat nutraukė komandos 28 pergalių seriją (skaičiuojant nuo 2014–15 m. reguliariojo sezono), kuri yra antra ilgiausia NBA istorijoje.

## Sezonai

## Žaidėjai

#### Lietuviai

1989–1994 m. komandoje žaidė pirmasis Lietuvos krepšininkas NBA - Šarūnas Marčiulionis. Jis buvo pašauktas į stipriausią lygą 1987 m. naujokų biržoje.

### Šlovės muziejaus nariai
* 11 Paul Arizin
* 24 Rick Barry
* 13 Wilt Chamberlain
* 10 Joe Fulks
* 14 Tom Gola
* 6 Neil Johnston
* 16 Jerry Lucas
* 00 Robert Parish
* 17 Andy Phillip
* 42 Nate Thurmond
* Eddie Gottlieb (komandos įkūrėjas ir savininkas)

### Įamžinti marškinėliai
*Oklando „Golden State Warriors“* klubas yra įamžinęs garsiausių savo krepšininkų marškinėlius. Numeriai marškinėlių, kuriuos jie nešiojo, daugiau niekada nebus naudojami komandoje. Į šį sąrašą įeina:

* 13 Wilt Chamberlain, C, 1959-65 (įskaitant 1959-62 m. Filadelfijoje)
* 14 Tom Meschery, P, 1961-71 (įskaitant 1961-62 m. Filadelfijoje)
* 16 Al Attles, G, 1960-71 (įskaitant 1960-62 m. Filadelfijoje); vyr. treneris, 1970-83; taip pat komandos vadovas
* 17 Chris Mullin, G/F, 1985-1997 & 2000-2001
* 24 Rick Barry, P, 1965-67 & 1972-78
* 42 Nate Thurmond, CP, 1963-74

## Pastabos

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali Oklando „Golden State Warriors“ svetainė
Gary Paffett

**Gary Paffett** (1981 m. kovo 24 d.) – automobilių sporto lenktynininkas iš Didžiosios Britanijos. Šiuo metu jis dalyvauja DTM čempionate bei yra Formulės 1 ekipos McLaren lenktynininkas bandytojas.

Paffettas pelnė daug pasiekimų kartingų ir jaunimo Formulės čempionatuose. 1999 m. jis pelnė specialų McLaren apdovanojimą.

2000 m. jis tapo Didžiosios Britanijos Formulės 3 čempionu. Tokį pat rezultatą jis pasiekė Vokietijoje 2002 m. 2005 m. jis tapo DTM čempionato nugalėtoju.

Nuo 2003 m. su pertraukomis jis yra McLaren ekipos lenktynininkas bandytojas.
## Šaltiniai
Sepp Blatter

**Joseph 'Sepp' Blatter**, *Joseph S. Blatter* (g. 1936 m. kovo 10 d. Vispe, Valė, Šveicarija) – ilgametis FIFA prezidentas, šias pareigas ėjęs nuo 1998 iki 2015 m. Pakeitęs João Havelange, 1998 m. birželio 8 d. tapo aštuntuoju FIFA prezidentu. Buvo perrinktas 2002, 2007 ir 2011 m.

## Biografija

Praeityje buvęs futbolininkas. Nuo 1948 m. iki 1971 m. žaidė viename iš Šveicarijos megėjiškų klubų. 1962 m. dirbo Šveicarijos kelionių agentūroje.

Nuo 1975 m. iki 1981 m. dirbo kaip FIFA techninis direktorius. Prieš išrenkant FIFA prezidentu tarp 1981 m. ir 1998 m. ėjo generalinio sekretoriaus pareigas. 1998 m. tapo FIFA prezidentu. 2002 m. gegužės 29 d. laimėjo rinkimus ir buvo perrinktas. 2007 m. gegužės 31 d. dar kartą laimėjo rinkimus. Sepp Blatter kadencija baigėsi 2015 m. Kitu FIFA prezidentu tapo Gianni Infantino.

## Apdovanojimai

* Ouissam Alaouite ordinas (Marokas)
* Tekančios Saulės ordinas (2009 m. Japonija)

## Išnašos

## Nuorodos
* 
* FIFA prezidentų oficiali svetainė
Şalom

**Şalom** (, ) – turkų-žydų savaitraštis, leidžiamas Stambule, nuo 1947 m. spalio 29 d. turkijos-žydų žurnalisto Avram Leyon. Jis skelbiamas turkų kalba, o vienas puslapis – ladino. Leidėjas – İvo Molinas, redaktorius – Yakup Barokas. Tiražas yra 5 000 egzempliorių (2005 m.).

## Nuorodos
* Şalom svetainė (turkų k.)
* Şalom svetainė (ladino k.)
Christian Klien

**Christian Klien** (1983 m. vasario 7 d.) – autosporto lenktynininkas iš Austrijos. Nuo 2003 m. jis dalyvauja Formulės 1 čempionate. Šiuo metu jis užima Hispania Racing ekipos lenktynininko bandytojo vietą.

Kaip ir dauguma Formulės 1 lenktynininkų Klienas pradėjo savo sportininko karjerą važiuodamas kartingais. Su jais jis dalyvavo Austrijos ir Šveicarijos čempionatuose.

Po sėkmingų pasirodymų žemesnėse Formulės klasėse 2004 m. austras debiutavo Formulėje 1. Pirmoji jo ekipa buvo Jaguar. Su ja jis sugebėjo pelnyti 3 taškus. Tačiau po sezono komanda buvo parduota ir ją įsigijo Red Bull Racing. Su savo nauja komanda Klienas pasiliko dar dvejus kitus sezonus. Per juos jis sugebėjo pelnyti 11 taškų ir pasiekti geriausią karjeroje 5-tąją vietą Kinijos GP.

2007 m. jis tapo Honda ekipos lenktynininku bandytoju. Kitame sezone jis debiutavo BMW Sauber ekipoje kaip trečiasis ir atsarginis šios ekipos lenktynininkas. Šias pareigas Klienas užėmė ir 2009 m. sezone.

2010 m. gegužės 5 d. buvo paskelbta, kad C. Klien tapo Hispania Racing ekipos lenktynininku bandytoju. Paskutinėse dvejose 2010 m. sezono lenktynėse austras ekipoje pakeitė japoną Sakon Yamamoto.

## Šaltiniai
Lietuvos ATS/1791

**Lietuvos administracinis suskirstymas 1791 m.** 1791 m. lapkritį buvo priimtas administracinio-teritorinio suskirstymo įstatymas, pagal kurį LDK buvo suskirstyta į 10 vaivadijų ir 34 apskritis:

* vaivadijos: Vilniaus vaivadija, Trakų vaivadija, Smolensko vaivadija (egzuliantų), Polocko vaivadija, Naugarduko vaivadija, Vitebsko vaivadija, Lietuvos Brastos vaivadija, Minsko vaivadija, Žemaitijos kunigaikštystė, Livonijos kunigaikštystė (egzuliantų);
* sudarytos 8 naujos apskritys: Užnerio apskritis išskirta iš Ašmenos apskrities, Eišiškių apskritis – iš dalies Lydos apskrities, Merkinės apskritis – iš dalies Trakų apskrities, Prienų apskritis – iš dalies Kauno apskrities, Telšių apskritis – iš dalies Raseinių ir Šiaulių apskričių, Slucko apskritis (Sluckorečės), Kobrino apskritis – iš dalies Lietuvos Brastos apskrities, Užupinio Pinsko apskritis – iš dalies Pinsko apskrities.

## Nuorodos
* Enciklopedija „Lietuva“, I tomas. Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 21 psl.
Lietuvos gyventojų surašymai

**Lietuvos gyventojų surašymai** vykdomi nuo XVI amžiaus. Nepriklausomoje Lietuvoje yra įvykę keturi visuotiniai gyventojų surašymai – 1923, 2001, 2011 ir 2021 m., tačiau skirtingais istoriniais laikotarpiais Lietuvos teritorijoje buvo įvykę daug surašymų. Taip, Lietuvos gyventojai buvo apskaitomi kitų valstybių gyventojų surašymuose – LDK (XVI–XVIII a.), Prūsijos ir Rusijos (XIX a.), Vokietijos ir Lenkijos (XX a. 1-oji pusė), Sovietų Sąjungos (XX a. 2-oji pusė).

## Istorija

Kaip teigia Valstybės duomenų agentūra,  Lietuvos istorijoje minimi šie gyventojų surašymai:
* 1528 m. LDK „žemininkų“ surašymas
* 1790 m. pirmasis visų ATR gyventojų sluoksnių surašymas
* 1897 m. pirmasis visuotinis Rusijos imperijos gyventojų surašymas
* 1923 m. pirmasis nepriklausomos Lietuvos Respublikos gyventojų surašymas
* 1942 m. okupacinės Vokietijos administracijos vykdytas gyventojų surašymas
* 1959 m. TSRS gyventojų surašymas
* 1970 m. TSRS gyventojų surašymas
* 1979 m. TSRS gyventojų surašymas
* 1989 m. TSRS gyventojų surašymas
* 2001 m. visuotinis gyventojų surašymas pagal JTO rekomendaciją
* 2011 m. Lietuvos Respublikos visuotinis gyventojų ir būstų surašymas
* 2021 m. Lietuvos gyventojų ir būstų surašymo surašymas

Kitų metų duomenys:
* LDK gyventojai 1570 m.
* Žemaitijos bajorai 1667 m.

Kitų šalių surašymai, buvę dabartinės Lietuvos teritorijoje:
* Lenkija:
** 1921 m. Lenkija
** 1931 m. Lenkija
* Vokietija
** 1910 m. rezultatai 
** 1939 m. Vokietija

## Rezultatai

Lietuvos gyventojų skaičius surašymų duomenimis:

## Šaltiniai

* https://osp.stat.gov.lt/gyventoju-ir-bustu-surasymai1
Šv. Martyno sala

**Šv. Martyno sala** (, ) yra Karibų jūros sala, kurios pietinė dalis priklauso Nyderlandams (Sint Martenas), o šiaurinė Prancūzijai (Sen Martenas). Saloje yra vienintelė 10 km siena tarp Prancūzijos ir Nyderlandų.

Olandijai priklausančioje pusėje yra pagrindinis salos Princesės Julianos tarptautinis oro uostas.

## Geografija

Sala užima 94 km² ir yra vulkaninės kilmės. Aukščiausias kalnas yra Paradisas, kuris yra iškilęs 411 m virš jūros lygio.

Pagrindinės gyvenvietės – Marigo, Filipsburgas.
Svierių apskritis

**Svierių apskritis** į šiaurės rytus nuo Lietuvos sienos. Centras – Svieriai.

## Istorija

Apskritis buvo Ostlando teritorijoje Antrojo pasaulinio karo metu. Iš pradžių priklausė Baltarusijos generalinei sričiai, bet 1942 m. balandį perduota Lietuvos generalinei sričiai.

|-
| 1942 || || 77.600 || ||
|}

## Šaltiniai
Vogėzų kalnai

**Vogėzų kalnai** () yra vidutinio aukščio kalnai esantys šiaurės rytų Prancūzijoje, Elzaso ir Lotaringijos regionuose. Aukščiausias Vogėzų kalnas yra Gran Balonas, kurio aukštis yra 1424 m. Kalnai horstiniai, sudaryti iš granito ir smiltainio. Rytuose stačiai leidžiasi į Reino aukštupio žemumą, o vakariniai šlaitai lėkšti.

Būdingi bukų, kedrų, eglių miškai, aukštikalnėse – pievos. Slėniuose vystoma žemdirbystė.

## Šaltiniai
Vilniaus žemė

**Vilniaus žemė** () – administracinis vienetas Lenkijoje 1922–1926 m., kurį faktiškai sudarė Vilniaus kraštas. Centras – Vilnius.

1925 m. gruodžio 22 d. iš Vilniaus žemės oficialiai sudaryta Vilniaus vaivadija, nors oficialiai Vilniaus žemė panaikinta mėnesiu vėliau, 1926 m. sausio 20 d.

## Apskritys

1922 m. žemei priskirtos Ašmenos, Breslaujos, Švenčionių, Trakų ir Vilniaus apskritys bei Vilnius. Tais pat metais dar prijungtos trys iki tol Naugarduko vaivadijai priklausiusios apskritys (Dysnos, Dunilovo ir Vileikos). 1923–1924 m. Vilniaus ir Trakų apskritys sujungtos į Vilniaus-Trakų. 1926 m. Dunilovo apskritis performuota į Pastovių apskritį.
Sen Martenas

**Sen Martenas** (), ***Sen Marteno bendrija*** (*Collectivité de Saint-Martin*) – Prancūzijos užjūrio bendrija, esanti Šv. Martyno salos šiaurinėje dalyje, Mažųjų Antilų salyne, Karibų jūroje, Atlanto vandenyne. Iki 2007 m. komunos teisėmis kartu su Šv. Bartolomėjaus komuna priklausė Gvadalupos užjūrio departamentui, tačiau 2007 m. suteiktas užjūrio bendrijos statusas.

Pietinė salos dalis priklauso Nyderlandams ir turi autonomijos statusą (Sint Martenas).

Administracinis centras yra Marigo (*Marigot*) miestelyje.

## Istorija
*Žiūrėti: [[Karibų jūros regiono istorija]], [[Prancūzijos Vakarų Indijos]]

Sala nuo pačios [[Amerika|Amerikos]] kolonizavimo pradžios tapo vienu iš prekybinių centrų, dėl jos nuolat kovojo olandai ir prancūzai, o [[1672]]–[[1679]] m. ją buvo užėmę anglai. [[1689]] m. anglai visus prancūzus ištrėmė į [[Sent Kitsas|Sen Kristoferio salą]], jiems buvo leista grįžti tik po Risviko taikos [[1697]] m. [[1750]] m. pastatytas Marigo fortas. Anglai buvo užėmę salą [[1756]]–[[1763]] m., [[1781]]–[[1783]] m. ir kai vyko [[Prancūzijos Didžioji revoliucija]]. Jie buvo okupavę salas ir [[1810]]–[[1815]] m., kai [[Napoleonas]] buvo užsiėmęs karais Europoje.

[[1839]] m. sudaryta Prancūzijos ir Nyderlandų sutartis dėl salų ir veiklos jų teritorijose pasidalijimo.

[[1963]] m. sala gavo subprefektūros teises. [[1965]] m. – turizmo industrijos salose pradžia. [[1972]] m. atidarytas Grand Kaso oro uostas, kuriame [[1981]] m. nusileido pirmasis viršgarsinis keleivinis lėktuvas [[Concord]].

[[1989]] m. [[gruodžio 16]] d. saloje susitiko Prancūzijos prezidentas [[Fransua Miteranas]] ir JAV prezidentas [[Džordžas H. Bušas]] (vyresnysis).

== Geografija ==

Sala Angilijos sąsiauriu atskirta nuo šiaurėje esančios [[Angilija|Angilijos]].

Sen Marteno vidurinė dalis kalvota. Aukščiausia vieta – Paradiso kalnas (*Pic Paradis'', 414 m). Pietvakariuose yra Simpsono lagūna. Aplink yra keletas smulkių salelių (iš jų didžiausia – Tintamatė). Salos Kanonierių ragas yra labiausiai į vakarus nutolęs Europos Sąjungos taškas.

Klimatas tropinis. Temperatūra laikosi tarp 24–30 °C, vidutinis metinis kritulių kiekis – 1000 mm. Pasitaiko uraganų.

Pagrindinės gyvenvietės – Marigo, Gran Kasas.

## Ekonomika

Svarbiausia ūkio šaka – turizmas (85 % dirbančiųjų). Dėl ribotų galimybių žemės ūkiui ir žvejybai, dauguma maisto produktų įvežama.

Sen Marteną aptarnauja Princesės Julianos tarptautinis oro uostas, esantis olandų Sint Martene. Taip pat yra vietinis L'Esperansos oro uostas. Iš Marigo veikia keltas į Angiliją.

## Demografija

Daugumą gyventojų sudaro mišrios kilmės žmonės (mulatai, metisai) bei juodaodžiai, yra baltųjų (daugiausia prancūzai), indų.

Oficiali kalba – prancūzų. Taip pat kalbama kreolinėmis šnektomis (Antilų prancūzų, papiamiento), angliškai, olandiškai, ispaniškai.

Dauguma tikinčiųjų – Romos katalikai. Yra protestantų, Jehovos liudytojų, hinduistų.

## Nuorodos
* Turizmas Sen Martene 
* statut.sxm1.com Statutas  (Oficiali svetainė).
* Fotogalerija
Sara (tauta)

**Sara** – etninė grupė, gyvenanti daugiausia Čade (piečiausioje dalyje, sudaro apie 20 proc. jo gyventojų) Centrinėje Afrikos Respublikoje (šiauriausioje dalyje, sudaro apie 10 proc. jos gyventojų). Tradiciškai laikoma, kad šios tautos gyvena nuo Logovės upės vakaruose iki Iro ežero rytuose.

Kalba giminingomis sara kalbomis, kurios priklauso Centrinio Sudano kalbų grupei.

## Etninės subgrupės

Sara yra dalinami į keliolika etninių subgrupių, kurios kalba skirtingomis kalbomis.

* **Sara-kaba** (Čade ir CAR)
* **Bedjond** (apie 36 tūkst. gyventojų Čade)
* **Dagba** (apie 34 tūkst. CAR ir 10 tūkst. Čade)
* **Gor** (apie 87 tūkst. gyventojų Čade)
* **Kaba** (apie 72 tūkst. CAR ir 11 tūkst. Čade)
* **Laka** (apie 2 tūkst. CAR ir 55 tūkst. Čade)
* **Mango** (apie 52 tūkst. gyventojų Čade)
* **Sar** (apie 183 tūkst. gyventojų Čade)
* **Ngam** (apie 18 tūkst. CAR ir 43 tūkst. Čade)
* **Gulay** (apie 163 tūkst. gyventojų Čade)
* **Ngambay** (apie 896 tūkst. gyventojų Čade)
* **Mbay** (apie 8 tūkst. CAR ir 80 tūkst. Čade)

## Istorija
Sara kildina save iš Sao civilizacijos, klestėjusios į pietus nuo Čado ežero (t. y. iš šiaurės vakarų), tačiau jų lingvistinė kilmė rodo juos atėjus iš rytų. Jie yra giminingi šiaurėje ir rytuose gyvenančioms tautoms: furams, Bagirmiams ir kitoms.

Sara gyveno iš karto į pietus nuo Kanem-Bornu regiono, ir visą laiką buvo paklausių prekių, maisto produktų ir vergų tiekėjai Sahelio civilizacijai. Kadangi nepriėmė islamo ir nesukūrė savo valstybių, jie buvo priskiriami kirdi („pagonims“). XIX a. Bagirmi valstybė nuolat rengdavo reidus į sara žemes ir medžiodavo čia vergus. Sara tarpe buvo paplitęs lūpų ištempimas.

XX a. pradžioje sara buvo įjungti į Prancūzijos Ekvatorinę Afriką. Prancūzai jiems skyrė labai daug dėmesio, vadindami „gražiąja rase“ (*La Belle Race*) dėl dailios išvaizdos ir gero sudėjimo. Sara buvo išnaudojami darbams (geležinkelio tiesimui, medvilnės auginimui) ir armijoje (jie sudarė daugumą juodaodžių, kariavusių I pasauliniame kare).

Prancūzų valdymas stipriai pakeitė tradicinį gyvenimo būdą. Sara buvo labiausiai paveikti Vakarų civilizacijos pasiekimų, o jų gyvenamas regionas tapo vienu produktyviausių ir svarbiausių visame Čade. Todėl po nepriklausomybės paskelbimo jie tapo labiausiai išsilavinusia Čado etnine grupe ir užima svarbiausius postus. Pirmasis Čado prezidentas buvo sara kilmės.

## Kultūra
Sara gyvenamos žemės yra vienos derlingiausių Vidurio Afrikoje, todėl sara tradiciškai verčiasi žemdirbyste (sorų, sorgo auginimu, kurį vis labiau keičia manijokas). Auginamos vištos, nykštukinės ožkos, arkliai. Jaučiai nėra paplitę dėl miegligės.

Prancūzams introdukavus medvilnės auginimą, ši žemės ūkio šaka yra viena populiariausių ir auginami daugiausia dėl pardavimo.

## Nuorodos

S. P. Reyna. Sara
Norvegijos himnas

**Taip, mes mylim šią šalį** (norvegiškai „*Ja, vi elsker dette landet*“) yra oficialus **[[Norvegija|Norvegijos]]** himnas. Dažnai dar sutrumpintai vadinamas „Taip, mes mylime“ (*Ja, vi elsker*). Melodiją 1864 metais sukūrė Rikard Nordraak, dainos žodžius 1868 parašė kompozitoriaus pusbrolis Bjørnstjerne Bjørnson. Pirmą karta sugrota 1864 m. gegužės 14 dieną, minint Norvegijos konstitucijos priėmimo penkiasdešimtmetį. Dažniausiai atliekamas pirmas ir du paskutiniai posmeliai. 

## Eilės

Ja, vi elsker dette landet,
som det stiger frem,
furet, værbitt over vannet,
med de tusen hjem.
Elsker, elsker det og tenker
på vår far og mor
og den saganatt som senker
drømmer på vår jord.
og den saganatt som senker
senker drømmer på vår jord.
	
2
Dette landet Harald berget
med sin kjemperad,
dette landet Håkon verget
medens Øyvind kvad;
Olav på det landet malte
korset med sitt blod,
fra dets høye Sverre talte
Roma midt imot.
	
3	
Bønder sine økser brynte
hvor en hær dro frem,
Tordenskiold langs kysten lynte,
så det lystes hjem.
Kvinner selv stod opp og strede
som de vare menn;
andre kunne bare grede,
men det kom igjen!

4
Visstnok var vi ikke mange,
men vi strakk dog til,
da vi prøvdes noen gange,
og det stod på spill;
ti vi heller landet brente
enn det kom til fall;
husker bare hva som hendte
ned på Fredrikshald!
	
5
Hårde tider har vi døyet,
ble til sist forstøtt;
men i verste nød blåøyet
frihet ble oss født.
Det gav faderkraft å bære
hungersnød og krig,
det gav døden selv sin ære -
og det gav forlik.

6
Fienden sitt våpen kastet,
opp visiret for,
vi med undren mot ham hastet,
ti han var vår bror.
Drevne frem på stand av skammen
gikk vi søderpå;
nu vi står tre brødre sammen,
og skal sådan stå!

7
Norske mann i hus og hytte,
takk din store Gud!
Landet ville han beskytte,
skjønt det mørkt så ut.
Alt hva fedrene har kjempet,
mødrene har grett,
har den Herre stille lempet
så vi vant vår rett.

8
Ja, vi elsker dette landet,
som det stiger frem,
furet, værbitt over vannet,
med de tusen hjem.
Og som fedres kamp har hevet
det av nød til seir,
også vi, når det blir krevet,
for dets fred slår leir.

## Nuorodos

Norvegijos himno garso įrašas, visų posmų vertimas į lietuvių kalbą - Tinklalapis Himnai.lt
Centrinės Afrikos Respublikos geografija

**[[Centrinės Afrikos Respublika]]** yra įsikūrusi centrinėje Afrikoje.
**Koordinatės:**
.

**Plotas:**
*iš viso:*
622 984 km² (43 vieta);
*sausumos:*
622 984 km²;
*vandens:*
0 km².

**Perimetras:**
*iš viso:*
5 203 km;
*valstybių sienos:*
Kamerūnas 797 km, Čadas 1 197 km, Kongo DR 1 577 km, Kongas 467 km, Sudanas 1 165 km.

**Kranto linija:**
0 km (apsupta sausumos).

**Klimatas:**
Tropinis; karštos, sausos žiemos; karštos ir drėgnos vasaros.

**Reljefas:**
Didžiąją dalį užima plynaukštė, bet šiaurės rytuose ir pietvakariuose yra kalnai.

**Aukščiausias taškas:**
Ngaujis, 1 420 m virš jūros lygio.

**Žemiausias taškas:**
Ubangis, 335 m.

**Gamtiniai resursai:**
deimantai, uranas, mediena, auksas, nafta, hidroenergija.

**Žemės paskirstymas:**
*ariama žemė:*
3 %
*daugiamečių kultūrų:*
0 %
*ganyklos:*
5 %
*miškai:*
75 %
*kita:*
17 % (1993 duom.).

**Drėkinama žemė:**
20 km² (2003).

**Atsinaujinantys vandens ištekliai:**
144.4 km³ (2003).

**Gamtiniai pavojai:**
Dažni potvyniai; karšti, sausi vėjai.
Dunilovas

**Dunìlovas**   (, ) – agromiestelis šiaurės Baltarusijoje, 27 km į rytus nuo Pastovių. Miško pramonė.

## Istorija

XV a. pabaigoje buvo Galšios kunigaikščių valda, XVI a. priklausė Radviloms. XVII a. pastatytas dominikonų vienuolynas. XIX a. buvo miestelis, Vileikos apskrities Dunilovo valsčiaus centras. 1920–1925 m. Lenkijos sudėtyje buvo Dunilovo apskritis, vėliau pervadinta Pastovių apskritimi.

## Šaltiniai
Gustave Eiffel

**Gustavas Eifelis** (; 1832–1923) – prancūzų inžinierius. Labiausiai žinomas už Eifelio bokšto suprojektavimą, kuris buvo pastatytas 1887=1889 metais, kaip laikinas statinys, Paryžiuje surengtai Pasaulinei parodai. Taip pat prisidėjo prie Laisvės statulos prie Niujorko.

## Šaltiniai
2009 m. Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija

**2009 m. [[Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija|Lietuvos nacionalinę kultūros ir meno premiją]]** gauti pretendavo 33 kandidatai (35 asmenys). 6 laureatai paskelbti gruodžio 21 d., o diplomai ir ženklai įteikti Lietuvos valstybės atkūrimo dienos proga. Premijos dydis – 104 tūkst. litų.

## Lauretai

## Prentendentai
2009 m. rugsėjo 22 d. patvirtintas premijos pretendentų sąrašas:

### Tarpiniai rezultatai

2009 m. lapkričio 25 d. LR kultūros ministerija paskelbė tarpinius komisijos balsavimo rezultatus:
* Almantas Grikevičius
* Povilas Mataitis ir Dalia Lidija Mataitienė 
* Laimonas Tapinas
* Jonas Rimgaudas Jurašas
* Romualdas Rakauskas
* Vladas Urbanavičius
* Marija Matušakaitė
* Giedrius Kuprevičius
* Vytautas Landsbergis
* Ramutė Skučaitė
* Henrikas Algis Čigriejus
* Rolandas Kazlas
* Eugenijus Viktoras Miliūnas
* Žilvinas Kempinas

## Taip pat skaitykite
* 2008 m. Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija
* 2010 m. Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija
* Sąrašas:Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatai

## Šaltiniai
Kuraga

**Kuraga** () - džiovintų vaisių rūšis, džiovinti abrikosai be kauliukų.

Gaminant kuragą iš abrikosų kaulavaisių išima kauliukus ir tada džiovina saulėkaitoje 6-8 dienas. Vienas kilogramas kuragos išeina iš 3-4 kilogramų šviežių abrikosų. 

Kuragoje išlieka didžioji dalis abrikosų vitaminų ir visi mikroelementai. Kuragą vertina už didelį kalio, organinių rūgščių, karotino, fosforo, kalcio, geležies ir vitamino B5 kiekį. Kuraga laikoma priemone, stiprinančia širdies veiklą, didinančia hemoglobino kiekį kraujyje. 

Kuraga valgoma viena arba naudojama kulinarijoje desertams gaminti, kompotams virti. 



* Šaltinis - Сухофрукты.ру
Medinė skydblakė

**Medinė skydblakė** (, , , , ) – skydblakių (*Pentatomidae*) šeimos blakių rūšis.

Šios plačiai paplitusios blakės kūnas yra plokščias, skydo formos, 12 – 13,5 mm ilgio. Antenos rusvos, sudarytos iš 5 segmentų. Nugarą dengia didelis trikampis skydas ir kieti antsparniai odiškais galiukais. Pavasarį jos yra ryškiai žalios spalvos, padengtos mažais juodais taškeliais, o prieš žiemojimą blakių spalva patamsėja iki tamsiai bronzinės, rudos. Pilvas geltonas – tiek pavasarį, tiek rudenį. Abiejų lyčių išvaizda yra vienoda, tik patelės yra šiek tiek didesnės nei patinėliai. Kaip ir visos blakės, taip ir ši turi nariuotą siurbiamąjį organą – straubliuką, kuriuo iš augalų ir uogų siurbia sultis.

Suaugusios blakės pabunda iš žiemos miego balandžio mėnesio gale, ir birželio mėnesį pradeda poruotis. Metuose būna viena generacija. Ieškodami poros, tiek patelės, tiek patinėliai leidžia žemus garsus – tai daro užpakalines kojas trindami į pilvelį. Kaip ir daugelio blakių, sueitis vyksta „galu į galą“. Kiaušinėlių dėtis panaši į šešiakampį, kuriame būna apie 28 kiaušinėlius, ir vienu dėjimu yra sudedama apie 100 kiaušinėlių. Blakių vystymosi ratas nėra pilnas, nėra lėliukės stadijos, o ką tik išsiritusių blakučių forma iškart yra panaši į suaugusių blakių. Visas ciklas nuo kiaušinėlio iki suaugėlio užtrunka apie 6 savaites. Suaugę individai žiemoja – žiemos miegas tęsiasi nuo lapkričio iki gegužės mėnesio.

Tiek suaugėliai, tiek lervos siurbia augalų sultis.

Gyvena įvairiuose biotopuose: jų galima rasti pievose, ypač drėgnesnėse, miško proskynose, krūmynuose, kurie yra arčiau vandens telkinių.

Paplitimas: Plačiai paplitusios visoje Europoje, rečiau sutinkamos link Šiaurės, reta Škotijoje, Rytinėse ir Pietinėse JAV valstijose.

Panašios rūšys: žalioji skydblakė (*Palomena viridissima*), *[[Chlorochroa]]* genties blakės, dvispalvė skydblakė (*Piezodorus lituratus*).

Lietuvos entomologų draugija Metų vabzdžio akcijos objektu 2010 m. pasirinko būtent šią blakę.

## Galerija

Palomena.cf.prasina.eggs.jpg|Kiaušinėliai
Faule Grete P4248612.jpg|Patelė deda kiaušinėlius
Palomena.prasina.nymph.4.jpg|Nimfa
Palomena prasina-01 (xndr).jpg|Nimfa
Palomena prasina 2 - top (aka).jpg|Suaugusi blakė rudenį


## Nuorodos

* www.britishbugs.org.uk
* Lietuvos Entomologų draugija
Drohobyčas

**Drohobyčas** () – srities pavaldumo miestas Ukrainoje, Lvovo srityje. Rajono administracinis centras. Įkurtas 1091, Magdeburgo teisė – nuo XV a. Pavadintas mediko, filosofo Jurijaus Drohobyčio, gimusio mieste, garbei. Miestas išsidėstęs Karpatų kalnų papėdėje. 77 049 gyventojų. Plotas – 44,5 km². Išvystyta mašinų gamybos, naftos perdirbimo, lengvoji bei maisto pramonė. Drohobyče veikia pedagogikos licejus, 18 bendrojo lavinimo mokylų, 1 gimnazija, 4 aukštosios mokyklos, bei trys aukštųjų mokyklų filialai, 2 muziejai. Kitos įžymios vietos: rotušė, Jurijaus Drohobyčio teatras. Geležinkelio mazgas.

## Miestų partnerystė
Drohobyčas yra užmezgęs partnerystės ryšius su:
*  Bafalas, Jungtinės Amerikos Valstijos
*  Legnica, Lenkija
*  Bytomas, Lenkija

## Taip pat skaitykite
* Lvovo sritis

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  
* Miesto portalas 
* Miestos portalas
Stryjus (miestas)

**Stryjus** () – srities pavaldumo miestas Ukrainoje, Lvovo srityje. Rajono administracinis centras. Įkurtas 1385, Magdeburgo teisė – nuo 1431 m. Miestas išsidėstęs Karpatų kalnų papėdėje, prie Stryjaus upės. 71 000 gyventojų. Plotas – 16,95 km². Išvystyta mašinų gamybos, lengvoji bei maisto pramonė. Veikia vagonų remonto, gelžbetonio gamyklos. Stryjuje veikia 2 muziejai. Geležinkelio mazgas. Miestas išsidėstęs prie tarptautinės automagistralės  (Kijevas-sienos kirtimo su Vengrija punktas „Čopas“).

## Miestų partnerystė
Stryjus yra užmezgęs partnerystės ryšius su:
*  Belcai, Moldova
*  Novi Sončas, Lenkija

## Sportas
* FK Skala (Stryj, 2004) - futbolo klubas, įkurtas 2004 m.
* Fk Strij Skala - nuo 1911 m. žinomas futbolo klubas.

## Taip pat skaitykite
* Lvovo sritis

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  
* Miesto nuotraukos
Pelkinė mandrauninkė

**Pelkinė mandrauninkė** (*Parnassia palustris*) – mandrauninkinių (*Parnassiaceae*) šeimos daugiametis žolinis augalas.

Augalas daugiametis, 10-30 cm aukščio. Stiebas status, briaunotas, su vienu stiebo lapu žemiau vidurio. Pamatiniai lapai kiaušininški, širdišku pamartu. Stiebo lapas tokio pat dydžio, tačiau bekotis, pusiau apkabinantis stiebą. Vainiklapiai balti, su gelsvai rudomis arba žalsvomis išilginėmis gyslomis.

Augalas žydi liepos – rugpjūčio mėn. Auga šlapiose pievose, ežerų pakraščiuose. Žolė vartojama liaudies medicinoje nuo nervinių širdies neurozių ir nuo kosėjimo krauju. Lietuvoje paplitusi visoje teritorijoje, tačiau nėra dažna.
Džiovinti vaisiai

**Džiovinti vaisiai** (, ) – džiovinti sultingieji vaisiai (obuoliai, kaulavaisiai, uogos ar kt.), kurių drėgnis apie 20 %. Džiovinami natūraliai (pvz., saulėkaitoje) arba pramoniniais džiovinimo būdais. Džiovinami nepjaustyti vaisiai (razinos), perpjauti su išimtomis sėklomis (kriaušės, obuoliai) ar išimtais kauliukais (vyšnios, slyvos), pjaustyti gabalėliais (mango, papajos). Džiovinami vaisiai palengvėja apie 8 kartus. 

Riešutai džiovintiems vaisiams paprastai nepriskiriami, nors botanikos požiūriu jie irgi vaisiai. 

Kartais lakštais džiovinama vaisių tyrė, sudaranti savotiškus lakštus, kurie kartasi vadinami  'vaisių oda', nes išvaizda primena odą. 

Džiovinti vaisiai turi daug vitaminų (A, B<sub>1</sub>, B<sub>2</sub>, B<sub>3</sub>, B<sub>5</sub>, B<sub>6</sub>) ir mineralinių medžiagų (geležis, kalcis, magnis, fosforas, kalis, natris)), turi apie 250 kcal и 1,5 – 5 g baltymų 100 g masės. 

Paskutiniais metais imta kai kuriuos džiovintus vaisius pardavinėti drėgnesnius nei klasikinis variantas, kurie vadinami  'paruošti valgyti'. Jie laikomi ir pardavinėjami hermetiškai įpakuoti. Dažnai taip pardavinėjami slyvos ir abrikosai, jie, palyginti su visiškai džiovintais, būna ne tokie stangrūs, sultingesni. 

Jie gali būti ilgai laikomi, jiems laikyti nereikia šaldytuvų.  Tai svarbus jų privalumas, dėl ko jie ne derliaus metu jie pakeičia šviežius vaisius. 
Tiesa, džiovinami vaisiai prarandą didžiąją dalį vitamino C.. Pramoniniu būdu džiovinami vaisiai gali būti apdorojami sieros dioksidu, kad išliktų vaisių spalva, kad mažiau gestų. Taip neapdoroti vaisiai paprastai patamsėja. 

Kulinarijoje džiovintus vaisius deda į kepinius, sausus pusryčius, miuslius. 

* 100 g produkto
Šaltinis: Сухофрукты.ру 

## Džiovintų vaisių rūšys

* Džiovinti kaulavaisiai:
** abrikosai – *[[kuraga]]* (be kauliukų) ir *[[uriukas]]* (su kauliukais)
** slyvos
** datulės 
** persikai
** kokosai
* Džiovintos uogos:
** razinos
** spanguolės 
** raugerškiai
* Kiti sultingieji vaisiai
** obuoliai
** kriaušės
** bananai
** melionai
** figos
** mangai
** papajos
** persimonai
** ananasai
** erškėčių vaisiai

## Nuorodos
Mis Pasaulis 2001

**Mis Pasaulis 2001** – 51 konkurso Mis Pasaulis ceremonija, vykusi PAR. Konkurso nugalėtoja tapo Agbani Darego iš Nigerijos. Pirmą kartą konkurso istorijoje laimėjo juodaodė iš Afrikos.

## Rezultatai

### Regioninės nugalėtojos

### Specialūs apdovanojimai

## Dalyvės

* ***' – Cherrisse Wood
* ***' – Adalgisa Alexandra da Rocha Gonçalves
* ***' – Janelle Williams
* ***' – Virginia di Salvo
* ***' – Zerelda Candice (Zizi) Lee Wai-Yen
* ***' – Eva Milic
* ***' – Daniela Rockenschaub
* ***' – Tabassum Ferdous Shaon
* ***' – Stephanie Chase
* ***' – Dina Tersago
* ***' – Claudia Ettmüller
* ***' – Ana Mirjana Račanović
* ***' – Masego Sebedi
* ***' – Joyce Yara Aguiar
* ***' – Melinda McGlore
* ***' – Stanislava Karabelova
* ***' – Tara Hall
* ***' – Shannon McLean
* ***' – Christianne Balmelli Fournier
* ***' – Bing Li
* ***' – Jeisyl Amparo Velez Giraldo
* ***' – Piarella Peralta Rodriguez
* ***' – Rajna Raguz
* ***' – Christiana Aristotelou
* ***' – Andrea Fiserova
* ***' – Jeimy Castillo Molina
* ***' – Carla Lorena Revelo Perez
* ***' – Sally Kettle
* ***' – Liina Helstein
* ***' – Jenni Hietanen
* ***' – Emmanuelle Chossat
* ***' – Adina Wilhelmi
* ***' – Selasi Kwawu
* ***' – Luann Richardson
* ***' – Valentini Daskaloudi
* ***' – Olive Gopaul
* ***' – Radasha Leialoha Hoʻohuli
* ***' – Irena Pantelic
* ***' – Gigi Chung Pui Chi
* ***' – Zsoka Kapocs
* ***' – Kolbrun Palina Helgadóttir
* ***' – Sara Corner
* ***' – Catrina Supple
* ***' – Keren Schlimovitz
* ***' – Paola d’Antonino
* ***' – Regina Beaver
* ***' – Yuka Hamano

* ***' – Daniella Kimaru
* ***' – Seo Hyun-jin
* ***' – Dina Kalandarova
* ***' – Christina Sawaya
* ''' ''' – Sandra Spašovska
* ***' – Tassiana (Cardia) Boba
* ***' – Elizabeth Pullu
* ***' – Sasha Tan Hwee Teng
* ***' – Christine Camilleri
* ***' – Tatiana Rodríguez
* ***' – Michelle Heitha
* ***' – Amie Hewitt
* ***' – Ligia Cristina Argüello Roa
* ***' – Agbani Darego
* ***' – Angela McCarthy
* ***' – Malin Johansen
* ***' – Lourdes González Montenegro
* ***' – Viviana Rivas Plata
* ***' – Gilrhea Castañeda Quinzon
* ***' – Joanna Drozdowska
* ***' – Claudia Jesus Lopez Borges
* ***' – Barbara Serrano Negron
* ***' – Vanda Petre
* ***' – Irina Kovalenko
* ***' – Juliet-Jane Horne
* ***' – Angelina Johnson
* ***' – Jana Ivanova
* ***' – Rebeka Dremelj
* ***' – Jo-Ann Strauss
* ***' – Macarena García Naranjo
* ***' – Genesis Romney
* ***' – Camilla Bäck
* ***' – Mascha Santschi
* ***' – Teriitamihau Rava Nui
* ***' – Happiness Mageese
* ***' – Lada Engchawadechasilp
* ***' – Sacha St. Hill
* ***' – Tuğçe Kazaz
* ***' – Victoria Kabuye
* ***' – Oleksandra Nikolayenko
* ***' – Carrie Stroup
* ***' – María Daniela Abasolo Cugnetti
* ***' – Andreina del Carmen Prieto Rincon
* ***' – Charlotte Faichney
* ***' – Tijana Stajšić
* ***' – Nokhuthula Mpuli

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Rezultatai
Šaris

**Šaris** () – upė centrinėje Afrikoje, daugiausia Čado teritorijoje. Prasideda susiliejus Vamo ir Gribingio upėms, prasidedančioms Centrinės Afrikos Respublikoje. Teka į šiaurę, sudaro Čado–Kamerūno sieną. Įteka į Čado ežerą (sudaro 90 % į ežerą suplaukiančio vandens), sudaro deltą.

Pagrindinis intakas – Logonė (kairysis). Gribingio svarbesni intakai – Bamingis, Aukas, Keita (dešinieji). Po Uhamo–Gribingio santakos į Šarį įteka Salamatas (dešinysis).

Upės vandens režimas labai priklauso nuo laikotarpio: poplūdis aukštupyje prasideda vasarą, o Ndžamenoje – lapkritį. Poplūdžio metu upė smarkiai išsilieja, sudaro laikinus ežerus ir protakas, kurios jungiasi su Nigerio baseinu. Laivyba vyksta 860 km ruože, nuo Batangafo miesto prie Uhamo upės. Žvejyba.

Prie Šario įsikūrę Sarho, Ndžamenos miestai.

## Šaltiniai
Razina

**Razina** – džiovinta vynuogė, paprastai – su sėklomis („kauliukais“). Razinos valgomos neruoštos, naudojamos kepiniuose, kompotuose ir kituose patiekaluose. Plačiai naudojamos Artimųjų ir Vidurinių Rytų bei Viduržemio jūros virtuvėse.

Razinos gaminamos daugelyje pasaulio šalių – Armėnijoje, Australijoje, Argentinoje, Afganistane, Čilėje, Graikijoje, Indijoje, Irane, Irake, Jamaikoje, Makedonijoje, Meksikoje, Pakistane, Sirijoje, Toge, Turkijoje, taip pat – Pietų Afrikoje ir Pietų bei Rytų Europoje.

Skiriamos keturios grupės razinų:
* *kišmišas* (kulinarinis pavadinimas) arba *sabza* (prekinis pavadinimas) – šviesios smulkios razinos be sėklų iš saldžių žaliųjų ir baltųjų vynuogių veislių.
* *korinka* (, senas kulinarinis pavadinimas), *bdana* ar *šigani* (prekiniai pavadinimai),  – tamsios, beveik juodos ar mėlynos, dažnai tamsiai bordinės razinos be sėklų. Razinos sausokos, dviejų atmainų – labai saldžios ir šiek tiek saldžios.
* šviesiai alyvinės spalvos, vidutinio dydžio razinos su viena sėkla.
* stambios, mėsingos, labai saldžios, malonaus skonio, su dviem ar trim sėklomis.

Pirmųjų dviejų grupių razinas naudoja kepiniuose bei konditerijoje, antros grupės razinos labai dažnai naudojamos keksuose. Trečios grupės razinos dažnai naudojamos kompotų virimui, mėsos patiekalų ir plovų gamyboje, dažnai kartu su uriuku. Ketvirtos grupės stambiasėklės razinos su pašalintomis sėklomis, susmulkintos naudojamos konditerijoje ir pudingų gamyboje, sveikos – gėrimų (girų ir morsų gamyboje). Naudojamos ir kompotuose, nes ir išvirusios išlaiko skonį.

Razinose apie 69 % masės yra cukrūs (daugiausia – fruktozė). Jose yra daug antioksidantų. Šiuo atžvilgiu razinos primena džiovintas slyvas ir abrikosus. Kaip ir kituose džiovintuose vaisiuose razinose vitamino C yra labai mažai.

## Etimologija
Žodis  iš  'vynuogė', o šis – iš  'vynuogių kekė'. Manoma, kad šis žodis neindoeuropietiškos kilmės.

## Nuorodos
Lahų kalba

**Lahų kalba** – tibetiečių-birmiečių kalbų grupės kalba, vartojama lahų tautybės žmonių, gyvenančių Kinijoje, Tailande, Laose ir Mianmare. Kalbančiųjų skaičius viršija pusę milijono.

Kinijoje lahų kalba vartojama ne tik lahų, bet kaip *[[lingua franca]]* ir kitų Junano tautelių. Kalba dėstoma mokyklose, leidžiami laikraščiai, transliuojamos radijo laidos. Tačiau Tailande kalba vartojama ne taip plačiai, nėra mokoma mokyklose, nes didelė dalis ten gyvenančių lahų yra nelegalai, pabėgę iš Mianmaro.

Kinijoje išskiriami du pagrindiniai dialektai: juodųjų lahų (juo grįsta bendrinė kalba) ir geltonųjų lahų.

## Nuorodos
*