open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Egzegezė

**Egzegezė** ( 'išvedimas') – hermeneutinė Biblijos ar kokio kito religinio teksto interpretacija, siekiant atrasti intencinę teksto prasmę.

## Judėjų-krikščionių egzegetinė sistema
Egzegezės užuomazgų yra Senajame Testamente. Egzegezės raidai didelę įtaką turėjo judaizmo Biblijos aiškinimo įvairūs būdai: pešeras, midrašai, targumas, Talmudas, Kabala, alegorinis aiškinimas ir moksliniai komentarai.

Krikščionybės pradžioje susiklostė dvi egzegetinės mokyklos: Antiochijos (pažodinė egzegezė) ir Aleksandrijos (alegorinė egzegezė). Vidurinių amžių egzegezei būdinga metodai, išskiriantys keturias Biblijos prasmes: pažodinę (istorija), alegorinę (kristologija), tropinę (moralė), anagoginę (eschatologija). Egzegezės metodu *[[lectio divina]]* (ypač buvo paplitęs tarp vienuolių) Biblija nagrinėta tik tikėjimo požiūriu (*sensus spiritualis*); *lectio scholastica* metodu buvo siekiama rasti pažodinę teksto prasmę (*sensus litteralis*), jį sudaro: Biblijos skaitymas (*lectio cursiva*) ir teminis jos suskirstymas, tyrinėjimas (*quaestiones*). Reformacija šiuos Biblijos egzegezės metodus atmetė – Martyno Liuterio teigimu, Biblijos prasmė akivaizdi kiekvienam. Tuo tarpu Katalikų bažnyčia Tridento susirinkime paskelbė, kad tikras Biblijos supratimas įmanomas tik remiantis Tradicija. Greta šių dviejų hermeneutinių principų susiformavo *recursus ad fontes* egzegezės metodas. Jis lėmė Biblijos nagrinėjimo vien pasaulietiniu požiūriu atsiradimą – bandyta atrasti tikrus istorinius įvykius, kurie Biblijoje papasakoti mitais ir legendomis.

1902 m. popiežius Leonas XIII įkūrė Biblijos komisiją. 1943 m. popiežius Pijus XII paskelbė encikliką *[[Divino afflante Spiritu]]*. Pagal ją, egzegetas, skaitydamas tekstą originalo kalbomis (hebrajų, aramėjų, graikų) ir naudodamasis įvairių mokslų (filologijos, archeologijos, istorijos) žiniomis, privalėjo pirmiausia suprasti pažodinę teksto prasmę (*sensus litteralis*), po to atskleisti teologijos doktriną. Vėliau šios enciklikos mokymas išplėtotas Vatikano II susirinkimo konstitucijoje *Dei verbum* (1965 m.).

Egzegezę sudarantys dėmenys:
* teksto kritika (nustatomas seniausias variantas),
* literatūrinė analizė – sinchroninė (vertimas, teksto kompozicija, žanro nustatymas) ir diachroninė (parašymo aplinkos, šaltinių ir redakcijų kritika),
* istorinė kritika (istorinių faktų reikšmės nustatymas),
* teologinių idėjų apibendrinimas ir kerigminės išvados.

## Kitos religinės tradicijos

Egzegezės sąvoka vartojama ir kalbant apie hermeneutinį kitų religijų tekstų aiškinimą. Hinduizmo religinė tradicija remiasi visų pirma vedų egzegeze – tiek teologinėmis interpretacijomis (pvz., upanišados, advaita vedanta), tiek tekstine kritika (pūrva mimansa). Islame Korano komentarai vadinami žodžiu *[[tafsir]]*, taip pat esama ezoterinės interpretavimo tradicijos *taʾwīl*. Zoroastrizme religinių komentarų ir interpretacijų rinkinys vadinamas Zendu.

## Šaltiniai
Kreminos mūšis

**Kreminos mūšis **– Rusijos ir Ukrainos karinis susirėmimas dėl Kreminos miesto per 2022 m. Rusijos invaziją į Ukrainą. 

Kremina, 18 000 gyventojų turintis miestas, nuo pat Rusijos invazijos į Ukrainą pradžios buvo strategiškai svarbus miestas, nes per jį buvo galima patekti į Kramatorską, kuris nuo Kreminos nutolęs vos per valandą kelio automobiliu. 

## Mūšis
Balandžio 18 d. Rusijos pajėgos įžengė į Kreminą, kur Luhansko srities gubernatorius Serhijus Haidajus pranešė, kad prasidėjo gatvių mūšiai ir kad evakuotis neįmanoma. Tankai ir kita ginkluotė taip pat įvažiavo ten, kur civilius gyventojus apsupo Rusijos kariai. Rusijos pajėgos puolė iš visų pusių, apsupdamos miestą. Kovos tęsėsi visą naktį, gatvėse buvo šaudoma iš sunkiosios artilerijos. Vėliau, balandžio 19 d., Rusijos pajėgos užėmė miesto rotušę. Tą patį vakarą Serhijus pranešė, kad likusios ukrainiečių pajėgos pasitraukė, suteikdamos Rusijos kariuomenei visišką miesto kontrolę.

## Pasekmės
Kremina buvo pirmasis miestas, kritęs per Donbaso puolimą, kurį Rusija paskelbė balandžio 18 d. Gubernatorius pranešė, kad žuvo 200 civilių gyventojų, tačiau jų galėjo būti ir daugiau.Balandžio 25 d. Ukrainos pareigūnai pranešė, kad Kreminos rotušėje sprogus dujoms žuvo Rusijos pajėgų kariai.

## Išnašos
Vengrijos futbolas 2022–2023 m.

**[[Vengrija|Vengrijos]] futbolo varžybos [[2022]]–[[2023]] m.**
*  prasidėjo 2022 m. liepos 29 d., baigėsi 2023 m. gegužės 27 d.;
* s turnyras prasidėjo 2022 m. rugpjūčio 6 d., finalas įvyko 2023 m. gegužės 3 d.;

## 2022–2023 m. [[Vengrijos futbolo čempionatas|Nemzeti Bajnokság I]]
* **[[Vengrijos futbolo čempionatas|Nemzeti Bajnokság I]]** – aukščiausioji futbolo lyga. Dalyvavo 12 ekipų.
* Ferencvárosi TC tapo šalies čempionais.

### Galutinė lentelė

## 2022–2023 m. [[Vengrijos futbolo čempionatas|Nemzeti Bajnokság II]]
* **[[Vengrijos futbolo čempionatas|Nemzeti Bajnokság II]]** – antros pakopos, pusiau profesionali futbolo lyga.
* Dalyvavo 20 komandų.

### Galutinė lentelė


## 2022–2022 m. [[Vengrijos futbolo taurė]] ''(2022–23 Magyar Kupa)''
* **[[Vengrijos futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Vengrijoje, vykstantis nuo 1909 metų.
* Į finalą pateko aukščiausiosios lygos Zalaegerszeg ir antrojo diviziono Budafok.

### Finalo rungtynės
----

* **[[Zalaegerszegi TE|Zalaegerszeg]] finalo rungtynėse nugalėjo varžovus rezultatu 2-0 ir iškovojo šalies futbolo taurę.**
----

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF: 2022–2023 m.
: RSSSF: čempionatai
: RSSSF: Vengrijos futbolo taurės turnyrai
Nacionalinė sąjunga už visišką Angolos nepriklausomybę

**Nacionalinė sąjunga už visišką Angolos nepriklausomybę** (, sutrumpintai **UNITA**) – antra pagal dydį Angolos politinė partija. 

1966 m. įkurta UNITA kovojo kartu su Angolos išsivadavimo liaudies judėjimu (MPLA) Angolos nepriklausomybės kare (1961–1975 m.), o vėliau pilietiniame kare (1975–2002 m.) – prieš MPLA. Šis karas buvo vienas iš svarbiausių Šaltojo karo tarpinių karų: nuo 1966 m. iki 1975 m. spalio mėn. UNITA karinę pagalbą iš pradžių teikė Kinijos Liaudies Respublika, o vėliau – Jungtinės Amerikos Valstijos ir apartheidinė Pietų Afrikos Respublika, o MPLA – Sovietų Sąjunga ir jos sąjungininkės, ypač Kuba.

Valdemaras Čidondo Angolos pilietinio karo metu dirbo provakarietiškų sukilėlių UNITA vyriausybės štabo viršininku. Įtariama, kad UNITA lyderis Jonas Savimbi įsakė nužudyti V. Čidondo. Po Savimbi mirties UNITA nutraukė ginkluotą kovą ir dalyvavo rinkimų politikoje.

## Išnašos
Angolos nacionalinis išsivadavimo frontas

**Angolos nacionalinis išsivadavimo frontas** (, sutrumpintai **FNLA**) – Angolos politinė partija ir buvusi karinė organizacija, kuri kovojo už Angolos nepriklausomybę nuo Portugalijos nepriklausomybės kare, vadovaujama Oldeno Roberto. 

Prieš pirmuosius daugiapartinius rinkimus 1992 m. FNLA buvo pertvarkyta į politinę partiją. FNLA gavo 2,4 % balsų ir buvo išrinkti penki parlamento nariai. Per 2008 m. parlamento rinkimus FNLA surinko 1,11 % balsų ir laimėjo tris iš 220 vietų.

## Išnašos
Jonas Savimbi

**Žonašas Maljeiras Savimbis** (, 1934 m. rugpjūčio 3 d. – 2002 m. vasario 22 d.) – Angolos revoliucinis politikas ir sukilėlių karinis lyderis, įkūręs Nacionalinę sąjungą už visišką Angolos nepriklausomybę (UNITA) ir jai vadovavęs. 1966–1974 m. UNITA vykdė partizaninį karą prieš Portugalijos kolonijinę valdžią, vėliau Angolos pilietinio karo metu susidūrė su Angolos išsivadavimo liaudies judėjimu (MPLA). Savimbis žuvo 2002 m. per susirėmimą su vyriausybės kariuomene.

## Mirtis
Išgyvenęs daugiau nei pusę tuzino pasikėsinimų nužudyti ir mažiausiai 15 kartų buvęs paskelbtas mirusiu, Savimbis buvo nužudytas 2002 m. vasario 22 d. per mūšį su Angolos vyriausybės kariuomene prie upės krantų Mošiko provincijoje, jo gimtinėje. Per susišaudymą Žonasas patyrė 15 šautinių žaizdų galvoje, gerklėje, viršutinėje kūno dalyje ir kojose. Nors Savimbis atsakė ugnimi, jo žaizdos buvo mirtinos ir jis mirė beveik iš karto.

Dėl mistinės Savimbio reputacijos, kai jis slapstėsi nuo Angolos kariškių ir jų sovietų bei kubiečių karinių patarėjų, daugelis angoliečių suabejojo pranešimų apie jo mirtį 2002 m. pagrįstumu. Tik tada, kai Angolos valstybinėje televizijoje pasirodė jo kruvino ir kulkų suvarpyto kūno nuotraukos, o vėliau tai patvirtino Jungtinių Valstijų valstybės departamentas, pranešimai apie Savimbio mirtį mūšyje įgavo pasitikėjimo šalyje. Savimbis buvo palaidotas Luenos pagrindinėse kapinėse, Mošiko provincijoje. 2008 m. sausio 3 d. Savimbio kapas buvo išniekintas, o keturiems MPLA jaunimo organizacijos nariams buvo pateikti kaltinimai ir jie buvo suimti. Jo kūnas buvo ekshumuotas ir 2019 m. vėl viešai palaidotas.

## Išnašos
Valstybinė augalininkystės tarnyba

**Valstybinė augalininkystės tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos** – įstaiga prie Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos. Tarnyba įgyvendina valstybės politiką augalininkystės (augalų sėklų, apsaugos produktų, fitosanitarijos) valdymo srityje. Priklauso 10 regioninių skyrių, 5 augalų veislių tyrimo skyriai (Kaišiadorių, Kauno, Pasvalio, Plungės, Utenos), 9 fitosanitariniai postai pasienio kontrolės punktuose.

Pagrindinės Valstybinės augalininkystės tarnybos veiklos sritys yra:
* **Augalų dauginamoji medžiaga**. Vykdydama dauginamosios medžiagos sertifikavimą, atlieka sėklinių pasėlių ir sodo augalų aprobavimą, mėginių ėmimą iš sertifikavimui skirtų siuntų, sėklos kokybės tyrimus, sertifikuotų sėklos siuntų vegetacinius tyrimus dėl veislės tapatumo ir veislinio grynio nustatymo bei oficialių etikečių, skirtų sertifikuotos dauginamosios medžiagos siuntų ženklinimui, išdavimą;
* **Augalų apsaugos produktų registravimas**. Atliekamas pateiktos paraiškos ir dokumentų apie augalų apsaugos produktą ir jame esančią vieną ar kelias veikliąsias medžiagas įvertinimas ir sprendimo įregistruoti augalų apsaugos produktą ir suteikti teisę jį tiekti rinkai bei leisti naudoti priėmimas.
* **[[Agrochemija]]**. Agrochemijos skyrius įgyvendina valstybės politiką augalų apsaugos produktų priežiūros srityje.
* **Augalų veislės**. Augalų veislių skyrius yra atsakingas už augalų veislių registravimą – jų įrašymą į Nacionalinį augalų veislių sąrašą ir augalų veislių, kaip selekcininkų intelektinės nuosavybės produktų, apsaugą Lietuvos Respublikoje.
* **Augalininkystės produktų kokybės tyrimų laboratorija** (skyrius) kontroliuoja priimamų, saugojamų, parduodamų intervencinio pirkimo, valstybės rezervo grūdų kokybę, atlieka augalų veislių, kasmetinius grūdų derliaus, arbitražinius kokybės tyrimus, tiria ūkio subjektų pristatomų sėklų, varpinių ir ankštinių javų grūdų, jų produktų, aliejingųjų sėklų ėminių kokybę, išduoda ISTA tarptautinius sėklų sertifikatus.
* **[[Fitosanitarija]]**. Įgyvendinant valstybinę ir tarptautinę fitosanitarijos politiką ir užtikrinant importuojamų, eksportuojamų, gabenamų tranzitu augalų, augalinių produktų ir kitų objektų fitosanitarinę kontrolę, Valstybinės augalininkystės tarnybos Fitosanitarinių tyrimų laboratorija (skyrius) nuo 1997 metų kaip Augalininkystės tarnybos struktūrinis padalinys vykdo augalų, augalinių produktų bei kitų susijusių objektų fitosanitarinius laboratorinius tyrimus.

## Istorija

Tarnyba įsteigta 2010 m.,  reorganizavus Valstybinę augalų apsaugos tarnybą, Valstybinę sėklų ir grūdų tarnybą prie Žemės ūkio ministerijos ir Lietuvos valstybinį augalų veislių tyrimo centrą.

## Direktoriai

* Evaldas Zigmas Čijauskas – 2010–14 m., 
* Sergejus Fedotovas – nuo 2014 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Valstybinė augalininkystės tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos
Karališkieji rūmai (Paryžius)

**Karališkieji rūmai** arba **Palė Ruajalis** () – buvę karališkieji rūmai, esantys 1-ojoje Paryžiaus apskrityje, Prancūzijoje.

Karališkieji rūmai dabar yra Kultūros ministerijos, Valstybės Tarybos ir Konstitucinės Tarybos būstinė.

## Istorija

Kadaise tai buvo Prancūzijos karališkosios šeimos rūmai. Juos 1630 m. pastatė kardinolas Rišeljė savo meno kolekcijai laikyti. Kai 1642 m. mirė Rišeljė, rūmai tapo jaunojo karaliaus Liudviko XIV nuosavybe. Rūmai priklausė Orleano kunigaikščiams, o vėliau – Marijai Antuanetei, tačiau 1870 m. buvo sunaikinti per Prancūzijos ir Prūsijos karą.

Nuo 1649 m. čia gyveno ištremta Henrieta Marija Burbonė ir jos dukra Marija Henrieta Stiuart. Jos pabėgo iš Anglijos per Anglijos pilietinį karą. Čia jas priglaudė karalius Liudvikas XIV, kuris buvo Henrietos Marijos sūnėnas.

1692 m., kai Šartro kunigaikštis (būsimasis Prancūzijos regentas) Pilypas II vedė Fransuazą Mariją Burbonę, karalius atidavė Karališkuosius rūmus savo broliui Orleano kunigaikščiui Pilypui I.

Čia gimė būsimas prancūzų karalius Liudvikas Pilypas I. Jis buvo Liudviko Pilypo II ir jo žmonos Luizos Marijos Adelaidos Burbonės sūnus.

## Išnašos

## Šaltiniai
* Lambert, Guy and Massounie, Dominique, Le Palais Royal (2006), Editions du Patrimoine, Centre des Monuments Historique, ISBN 978-2-7577-01041

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Adalberto Costa Júnior

**Adalbertas Košta Žunioras** (* Adalberto Costa Júnior*, g. 1962 m. gegužės 8 d.) – Angolos politikas, dabartinis UNITA lyderis ir Angolos parlamento narys.

Jis baigė elektrotechnikos inžinerijos studijas Porto mieste, Portugalijoje, ir viešosios etikos studijas Grigaliaus universitete Romoje.

Adalbertas vykdė kampaniją prieš korupciją viešajame sektoriuje. Jis buvo Žonaso Savimbio krikštasūnis.

2019 m. lapkritį Adalberto buvo išrinktas UNITA prezidentu.

## Išnašos
Degoba

**Degoba** () – planeta išgalvotame „Žvaigždžių karų“ pasaulyje. Nuo galaktikos branduolio ši planeta nutolusi 50&nbsp;250 šviesmečių, vanduo užima apie 8 % jos paviršiaus, planetos paviršius gana plokščias, vanduo pasiskirstęs daugybėje seklių ežerų ir lagūnų.

Galaktikos Respublika šiai planetai didesnio dėmesio neskyrė. Degoba – vienintelė gyvenama planeta taip pat pavadintoje sistemoje, įeinančioje į *Sluis* sektorių. Tai debesuotas ir pelkėtas tankios lapijos pasaulis, jame gyvena gausybė įvairių dydžių gyvų padarų, tarp jų primenančių roplius, varliagyvius, į spiečius besiburiančius vabzdžius, planeta kupina šių padarų skleidžiamų garsų. Šiai planetai būdingos gyvosios būtybės išsivysčiusiu intelektu nepasižymi. Didesnės gyvybės formos gyvena urvus primenančiose tuštumose, susidariusiose iš suakmenėjusių miškų. Plėšrūs „gumbamedžiai“ () dauginasi kaip judrūs vorų pavidalo padarai, paskui jie įsišaknija. Be to, Degoboje stipriai reiškiasi Jėga.

Patartas Obivano Kenobio, į Degobą atskrenda Lukas Skaivokeris, čia jį moko Joda.

## Išnašos

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Straipsnis apie Degobą svetainėje „Wookieepedia“
Fitosanitarija

**Fitosanitarija** – prevencinių, agrotechninių ir organizacinių priemonių visuma, kuriomis siekiama užtikrinti augalų sveikatingumą.

Fitosanitarija apima priemones, susijusias su:
* Ekosistemos būkle, augalams skiriamas ypatingas dėmesys;
* Augalų kenkėjų kontrole;
* Fitopatologija.

## Šaltiniai
Dāvis Stalts

**Davis Staltas** (, g. 1982 m. vasario 23 d. Ryga, Latvija) – lyvių tautybės Latvijos politikas, muzikas ir žurnalistas, buvęs Lyvių sąjungos valdybos pirmininkas. Rygos tarybos deputatas, buvęs XI Saeimos deputatas. Yra atstovavęs keletui politinių partijų, paskutinė iš jų – konservatorių.

## Biografija
Davis Staltas – jauniausias vaikas lyvių aktyvistų Staltų šeimoje. Jo tėvai – Dainis Staltas ir Helmė Staltė – folkloristai ir lyvių kultūros puoselėtojai, abu irgi veikliai dalyvavę politikoje; Dainis Staltas kelias Saeimos ir Rygos tarybos kadencijas dirbo deputatu. Savo ruožtu sesuo Julgė Staltė yra muzikė, folkloro ansamblio „Skandinieki“ vadovė. Brolis Raigas Staltas (1967–2014) buvo muzikas, vienas iš pirmųjų dūdmaišių pūtimo tradicijos atnaujintojų Latvijoje.

Išsilavinimą įgijo Rygos estų pradinėje mokykloje ir Rygos Šiaurės šalių gimnazijoje, studijavo Latvijos universitete. Dirbo Apsaugos ministerijos Šauktinių ir jaunųjų gynėjų centro laikraščio „Tēvijas Sargs“ („Tėvynės sargas“) žurnalistu. Yra buvęs Lyvių sąjungos pirmininku.

D. Staltas yra latvių studentų korporacijos „Patria“ narys.

## Politinė veikla
Per 2009 m. Latvijos savivaldybių rinkimus nuo „Piliečių sąjungos“ sąrašo startavo Rygos tarybos rikimuose. 2011 m. išstojo iš „Piliečių sąjungos“ ir subūrė „Demokratiškų patriotų“ draugiją, kurios frakcijai Rygos taryboje atstovavo ir vėliau. Ėjo draugijos valdybos pirmininko pavaduotojo pareigas.

Kaip nepartinis, 2011 m. nuo Nacionalinio susivienijimo „Visų Latvijai!“–„Tėvynei ir Laisvei/LNNK“ sąrašo buvo išrinktas į XI Saeimą. Po ilgai trukusių nesutarimų 2013 m. balandį išstojo iš Nacionalinio susivienijimo Saeimos frakcijos, tačiau pranešė, kad, kaip nepriklausomas deputatas, ir toliau rems Valdžio Dombrobskio vyriausybę.

2014 m. D. Staltas priklausė Naujosios konservatorių partijos steigėjų gretoms. Nuo jos sąrašo nesėkmingai kandidatavo XII Saeimos rinkimuose, taip pat ir 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose. 2020 m. nepaprastuosiuose Rygos tarybos rinkimuose išrinktas į savivaldybę. 2023 m. sausį pranešė išstosiantis iš konservatorių partijos, o vėliau buvo vienas iš naujosios Rygos tarybos frakcijos „Kodas Rygai“ formuotojų.

## Išnašos
Valstybinė augalų apsaugos tarnyba

**Valstybinė augalų apsaugos tarnyba** – valstybinė institucija, veikusi (1998–2010 m.m.) prie Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos ir įgyvendinusi nustatytą valstybinę augalų apsaugos politiką Lietuvos Respublikoje.

Pagrindiniai Valstybinės augalų apsaugos tarnybos uždaviniai yra:
* vykdyti augalų apsaugos politiką siekiant apsaugoti Lietuvos Respublikos teritoriją nuo karantininių žemės ir miško ūkio augalams žalingų kenkėjų, ligų sukėlėjų, piktžolių ir kitų organizmų įvežimo bei įgyvendinti kovos su augalų ligomis, kenkėjais ir piktžolėmis priemones;
* organizuoti augalų apsaugos priemonių registravimą, vykdyti augalų apsaugos priemonių saugojimo, prekybos ir naudojimo priežiūrą;
* stebėti žemės ir miško ūkio augalų fitosanitarinę būklę, sudaryti augalų ligų ir kenkėjų pasireiškimo prognozes ir operatyviai informuoti žemės naudotojus apie reikiamų augalų apsaugos priemonių naudojimą bei laiką;

## Istorija

Valstybinė augalų apsaugos tarnyba įsteigta 1998 m. reorganizavus Valstybinę augalų karantino inspekciją ir Valstybinę augalų apsaugos stotį. 2010 m. šią tarnybą sujungus su Valstybine sėklų ir grūdų tarnyba ir Valstybiniu augalų veislių tyrimo centru įkurta Valstybinė augalininkystės tarnyba.

## Šaltiniai
Slovėnijos futbolas 2022–2023 m.

**[[Slovėnija|Slovėnijos]] futbolo varžybos [[2022]]–[[2023]] m.**
*  prasidėjo 2022 m. liepos 15 d., baigėsi 2023 m. gegužės 20 d.
* s turnyras prasidėjo 2022 m. rugpjūčio mėn., o finalas įvyko 2023 m. gegužės 6 d.

## 2022–2023 m. PrvaLiga
* **PrvaLiga** arba **Pirma lyga** – aukščiausioji futbolo lyga.
* 32-asis nepriklausomos Slovėnijos čempionatas.

Pokyčiai:
*  Iškrito **[[NK Aluminij]]**, kuris liko dešimtoje vietoje 2021–2022 m. Pirmoje lygoje.
*  Pateko **[[ND Gorica]]** 2021–2022 m. Antros lygos nugalėtojai.

Dalyvavo 10 komandų.

### Galutinė lentelė
*  Čempionais tapo Liublianos „Olimpija“.

### Pereinamosios rungtynės

## 2022–2023 m. Antra lyga
* **Antra lyga** – antros pakopos pirmenybės.

Dalyvavo 16 komandų.

### Turnyrinė lentelė
*  NK Rogaška tapo nugalėtojais.

## 2022–2023 m. [[Slovėnijos futbolo taurė]]
* **[[Slovėnijos futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo klubų taurės turnyras Slovėnijoje. Vyksta nuo 1991 metų.
* Tai buvo 32-asis taurės turnyras nepriklausomoje Slovėnijoje.
### finalo rungtynės
----

* Olimpija Ljubljana finalo rungtynėse nugalėjo varžovus rezultatu 2-1 ir iškovojo šalies futbolo taurę. Pagrindinis laikas baigėsi nulinėmis lygiosiomis.
----

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali Prvaliga svetainė
* Taurės turnyras (Flashscore)
Raigo Stalts

**Raigas Staltas** (, 1967 m. birželio 12 d. – 2014 m. birželio 28 d. Latvija) – Latvijos muzikas, pūtikas, dūdmaišininkas.

## Biografija
Motina – lyvių aktyvistė Helmė Staltė, nuo šešerių metų buvo auginamas antrojo motinos vyro lyvio Dainio Stalto. Netikri broliai ir seserys – politikas Davis Staltas ir muzikė Julgė Staltė. Visa Staltų šeima muzikali, ji buvo folkloro judėjimo pradininkė Latvijoje, lyvių ir latvių kalbomis, kaip grupė „Staltai“ („Stalti“), yra išleidusi garso įrašų albumų, taigi tarp „Staltų“ grupės narių skamba ir Raigas Staltas.

Iš vaikystės Raigas Staltas pamėgo pučiamuosius instrumentus, grojo valtorna, vėliau – fleita, ir šiais instrumentais muzikavo tėvų įkurtame lyvių ir latvių folkloro ansamblyje „Skandinieki“. XX a. 8–ajame dešimtmetyje Latvijoje ėmė atgimti grojimo dūdmaišiais tradicija, ir Raigas Staltas buvo vienas pirmųjų šios tradicijos gaivintojų. 2000 m. išleistame latvių folklorinės muzikos rinkinyje („Šūpuļdziesmas“, „Danco Dievis“, „Dūdas Latvijā“, „Sēju vēju“ („Iļģi“) Raigas Staltas minimas kaip vienas iš septynių iškiliausių Latvijos dūdmaišininkų.

Raigas Staltas dalyvavo ne viename folkloro festivalyje Latvijoje ir užsienyje, pavyzdžiui, Smitsono folkloro festivalyje ()
Amerikoje, Vašingtone.

## Išnašos

## Diskografija
* R. Stalto diskografija
Kroatijos futbolas 2022–2023 m.

**[[Kroatija|Kroatijos]] futbolo varžybos [[2022]]–[[2023]] m.**
*  prasidėjo 2022 m. liepos 15 d., baigėsi 2023 m. birželio 3 d.;
* s turnyras prasidėjo 2022 m. rugpjūčio 31 d., finalas įvyko 2023 m. gegužės 24 d.

## 2022 m. [[Kroatijos futbolo supertaurė|Supertaurė]]
* **[[Kroatijos futbolo supertaurė]]** – futbolo taurės turnyras Kroatijoje.
* Jose čempionai Zagrebo „Dinamo“ rungtyniavo prieš taurės laimėtojus Splito Hajduk.
* Ekipų treneriai: Ante Čačić ir Valdas Dambrauskas.




* Pagrindinis rungtynių laikas baigėsi esant lygiam rezultatui 0-0.

; Baudinių serija
----

* **[[GNK Dinamo Zagreb|Zagrebo „Dinamo“]] palaužė baudinių serijos metu ir iškovojo trofėjų.**
------------------------

## 2022–2023 m. SuperSport lyga
* **SuperSport lyga** arba **SuperSport Hrvatska nogometna liga** – aukščiausioji futbolo lyga.
* 32–asis čempionatas atkūrus šalies nepriklausomybę.
* Buvo įvykdyta lygų reorganizacija ir Pirmoji lyga tapo SuperSport lyga, o Antroji tapo Pirmąja.
* Dalyvavo 10 komandų.

Pokyčiai:

*  Lygos naujokais tapo NK Varaždin, kuris tapo  antros lygos nugalėtojais.
*  NK Hrvatski Dragovoljac, kurioje liko paskutinėje vietoje, buvo perkelti į žemesnį divizioną.

### Galutinė lentelė
* Čempionais tapo Dinamo Zagreb futbolininkai, kurie titulą užsitikrino likus keletui turų iki sezono pabaigos.

## 2022–2023 m. Pirma lyga
* **Pirma lyga** () – antros pakopos pirmenybės.(EN)
* Dalyvavo dvylika ekipų. Keturiomis mažiau, nei praėjusį sezoną.
* Inter Zaprešić paskelbė apie bankrotą, o NK Croatia Zmijavci išsaugojo vietą Pirmoje lygoje.

### Galutinė lentelė
* NK Rudeš tapo Pirmos lygos nugalėtojais.

### Pereinamosios rungtynės
----

----

* Sužaidus dvejas rungtynes tarp NK Zrinski Jurjevac ir NK Kustošija bendras rezultatas buvo lygus (2:2), tačiau dėl geresnio įvarčių santykio namų aikštėje, į Pirmą lygą pateko Zrinski Jurjevac, o Kustošija buvo perkelta į žemesnį divizioną.
----

## 2022–2023 m. [[Kroatijos futbolo taurė]]
* **[[Kroatijos futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Kroatijoje.
* Tai buvo 32–asis taurės turnyras, atkūrus šalies nepriklausomybę.
### Finalo rungtynės

* **[[HNK Hajduk Split|Hajduk Split]] nugalėjo varžovus rezultatu 2-0 ir iškovojo taurę.**
----

## Išnašos

## Nuorodos
*Oficiali Pirmos lygos svetainė 
*Prva HNL pagal SOCCERWAY
*RSSSF duomenų bazė
*Soccerway duomenų bazė
Grosuplės

**Grosuplės** () – miestas centrinėje Slovėnijoje, Grosuplių savivaldybės centras. Miestas įsikūręs į pietus nuo sostinės Liublianos, Žemutinės Karniolos regione.

## Istorija
1136 m. pirmą kartą paminėtos istoriniuose šaltiniuose *Groslupp* pavadinimu. 1220–1250 m. minimos ir kaip *Grasslupp*, o 1249 m. – *Grazlup*. Vietine tarme gyvenvietė žinoma kaip *Grasuple*. Etimologinė vardo kilmė neaiški. Anksčiau vokiškas pavadinimas buvo *Großlupp*.

XIX a. ir XX a. pradžioje Grosuplių (ir apylinkių) gyventojai daugiausia vertėsi žemės ūkiu, odos apdirbimu ir plytų gamyba.

XIX a. Grosuplės buvo nedidelis kaimas, kuriame gyveno 350 gyventojų, buvo kelios užeigos, trys kalvės ir vienas račius. 1869 m. buvo nutiestas kelias į Žužemberką. 1893 m. nutiesta geležinkelio linija per Grosuples tarp Liublianos ir Kočevės, o po metų iš Liublianos per Grosuples į Novo Mestą. Atvyko techninis personalas, įsidarbino vietiniai. Kiek vėliau pradėta tiekti elektra, o 1930 m. miestas turėjo pakankamai išvystytą infrastruktūrą ir šiek tiek pramonės.

Grosuplėse esama masinių kapaviečių, susijusių su Antruoju pasauliniu karu. Koščako kalno masinė kapavietė () – šiaurinėje miesto dalyje, ant Koščako kalvos. O 1943 m. spalio 26–28 d. ant Brinio kalno () buvo nužudyta 15 antikomunistinės milicijos narių, kurie buvo laikomi karo belaisviais.

Po Antrojo pasaulinio karo gyvenvietė pradėjo sparčiai plėstis ir išsivystė į ekonominį, administracinį ir telekomunikacijų centrą.

1980 m. buvo pastatyta naujoji katalikų Šv. Mykolo bažnyčia, kuri priklauso Liublianos Romos katalikų arkivyskupijai.

## Sportas
* NK Brinje Grosuplje – futbolo klubas.
* ŽNK Brinje Grosuplje – moterų futbolo ekipa.
* Miesto stadionas, kuriame žaidžia vietos futbolo klubas. Talpina 1,2 tūkst. žiūrovų.

## Žinomesni žmonės
Žymūs žmonės, gimę ar gyvenę Grosuplėse:

* Luisas Adamičius (1898–1951), slovėnų kilmės amerikiečių rašytojas
* Ana Gale (1909–1944), poetė
* Jože Gale (1913–2005), kino režisierius
* Janezas Janša (g. 1958 m.), buvęs Slovėnijos ministras pirmininkas
* Stane Valentinčič (1913–1995), veterinarijos gydytojas
* Aleksandras Ceferinas (g. 1967 m.), dabartinis UEFA prezidentas

## Išnašos

## Nuorodos
* Savivaldybės svetainė
* Geopedia svetainėje
Bosnijos ir Hercegovinos futbolas 2022–2023 m.

**[[Bosnija ir Hercegovina|Bosnijos ir Hercegovinos]] futbolo varžybos [[2022]]–[[2023]] m.**
*  prasidėjo 2022 m. liepos 15 d., baigėsi 2023 m. gegužės 28 d.;
* s turnyras prasidėjo 2022 m. spalio 18 d., finalas įvyko 2023 m. gegužės 17 d.

## 2022–2023 m. [[Premijer liga]]
* **[[Premijer liga]]** – aukščiausioji futbolo lyga. Dalyvavo 12 komandų.

Pokyčiai lygoje:
*  Į Premier lyga pateko FK Igman Konjic ir FK Sloga Doboj.
*  Iš Premijer lygos iškrito FK Radnik Bijeljina ir FK Rudar Prijedor.

### Galutinė lentelė
*  **[[HŠK Zrinjski Mostar]]** tapo čempionais. 

## 2022–2023 m. [[Bosnijos ir Hercegovinos futbolo taurė]]
* **[[Bosnijos ir Hercegovinos futbolo taurė]]** – pagrindinis centralizuotas Bosnijos ir Hercegovinos futbolo taurės turnyras.
* Finalo rungtynės buvo sužaistos 2023 m. gegužės d.
* 🏆 Taurę iškovojo **[[HŠK Zrinjski Mostar|Mostaro „Zrinjski“]]**.
### Finalo rungtynės

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY 2022–2023 m.
* FLASHSCORE taurės turnyras
.al

**.al** – šalies kodo aukščiausio lygio domenas (ccTLD) Albanijos interneto domenų vardų sistemoje. Jį administruoja AKEP (*Autoriteti i Komunikimeve Elektronike dhe Postare*). Įsigaliojo nuo 1992 m.

## Antrojo lygio domenai
* **com.al** – komercinės organizacijos
* **.edu.al** – švietimas
* **.gov.al** – valstybinės institucijos
* **.mil.al** – ginkluotosios pajėgos
* **.net.al** – organizacijos, susijusios su internetu
* **.org.al** – ne pelno organizacijos.

## Šaltiniai
Juodkalnijos futbolas 2022–2023 m.

**[[Juodkalnija|Juodkalnijos]] futbolo varžybos [[2022]]–[[2023]] m.**
*  prasidėjo 2022 m. liepos 23 d., baigėsi 2023 m. gegužės 25 d.;
* s turnyras prasidėjo 2022 m. rugsėjo 7 d., o finalas įvyko 2023 m. gegužės 29 d.

## 2022–2023 m. [[Juodkalnijos pirmoji lyga|Pirma lyga]]
* **[[Juodkalnijos pirmoji lyga|Pirma lyga]]** () – aukščiausioji futbolo lyga.
* 17–asis futbolo čempionatas šalyje, atkūrus šalies Nepriklausomybę.

Dalyvavo 10 komandų.

### Galutinė lentelė
* FK Budućnost Podgorica tapo čempionais. Šaltinis:

* Tarpusavio susitikimai: Budućnost 8, Sutjeska 2
* Tarpusavio įvarčių santykis: Arsenal +1, Dečić -1

### Pereinamosios rungtynės
----

----

* **Rudar nugalėjo bendru dviejų rungtynių rezultatu 3–1 ir išsaugojo vietą pirmoje lygoje.**
----
----

---

* **Mornar sutriuškino varžovus bendru dviejų rungtynių rezultatu 4–0 ir išsaugojo vietą Pirmoje lygoje.**
----

## 2022–2023 m. Antra lyga
* **Antra lyga** – antros pakopos futbolo pirmenybės šalyje.
* 2022–2023 m. sezone dalyvavo 10 ekipų.

### Galutinė lentelė
* Nugalėtojai gauna teisę perkeliami į Pirmą lygą, o dvi komandos savo vertę turi įrodinėti pereinamosiose rungtynėse.
* OFK Mladost Donja Gorica tapo Antros lygos nugalėtojais ir buvo perkelti į Pirmą lygą.

; Nuobaudos
:: Berane: -1 taškas; Mladost DG: -1 taškas.

## 2022–2023 m. [[Juodkalnijos futbolo taurė]]
* **[[Juodkalnijos futbolo taurė]]** – pagrindinis atkrintamųjų varžybų futbolo turnyras Juodkalnijoje. Vyksta nuo 2006 metų.
* 17–asis taurės turnyras, atkūrus šalies Nepriklausomybę.
### Finalo  rungtynės
----

----

* Pagrindinis rungtynių laikas baigėsi esant lygiam rezultatui 1-1. Rungtynės buvo pratęstos, tačiau rezultatas nepakito. 
* Sutjeska nugalėjo varžovus tik baudinių serijos metu. Rezultatu 4:3 palaužė varžovus ir iškovojo šalies futbolo taurę.
----

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* UEFA svetainė
* SOCCERWAY (taurės turnyras)
Slovenska Bistrica

**Slovenska Bistrica** () – miestas rytinėje Slovėnijoje, Slovenska Bistricos savivaldybės centras. Miestas įsikūręs į pietus nuo Mariboro. Vietovė yra istorinio Štirijos regiono dalis. Miestas įtrauktas į Dravos statistinį regioną. Mieste esama įdomių lankytinų vietų, įskaitant Bistricos pilį, bažnyčias, romėnų kelią, Ančniko fortą (senovės romėnų fortą) ir kt. 

## Istorija
Miestas buvo įkurtas XIII a. prie prekybos kelio tarp Mariboro ir Celje. Šv. Baltramiejaus katalikų bažnyčia pirmą kartą paminėta 1240 m. rašytiniuose dokumentuose, tačiau XVIII amžiuje buvo smarkiai perstatyta ir išplėsta baroko stiliumi. Varpinė pastatyta XIX a.

Turgaus teisės miesteliui buvo suteiktos 1313 m. Iš pradžių vadinosi tiesiog Bistrica. Dabartinis Slovenska Bistrica () pavadinimas pirmą kartą paminėtas 1565 m. įrašuose.

1910 m. paskutiniame Austrijos surašyme 57,7 % miesto gyventojų nurodė, kad vokiečių kalba yra kasdienio bendravimo kalba, o apylinkėse buvo beveik vien slovėnų kalba.

## Sportas
* NK Bistrica (dėl rėmimo sutarčių dar žinomas NK Ketty Emmy Bistrica pavadinimu) – futbolo klubas.
* Miesto stadionas, kuriame žaidžia vietos futbolo klubas. Talpina 1,2 tūkst. žiūrovų.

## Žinomesni žmonės
Žymūs žmonės, gimę ar gyvenę Slovenska Bistricoje:
* Herta Haas (1914–2010), viena iš Josipo Broz-Tito žmonų.

## Išnašos

## Nuorodos
* Savivaldybės svetainė
* TIC (Turizmo ir informacijos centras)
* Geopedia svetainėje
Albanijos futbolas 2022–2023 m.

**[[Albanijos futbolas]] [[2022]]–[[2023]] m.**
*  prasidėjo 2022 m. rugsėjo 19 d., baigėsi 2023 m. gegužės 29 d.;
* s turnyras prasidėjo 2022 m. rugsėjo 15 d., finalas įvyko 2023 m. birželio 1 d.

## Čempionatas

Pirmenybės vadinosi aukščiausiąja kategorija (), joje dalyvavo 10 komandų. Čempionų titulą iškovojo KF Partizani Tirana – tai 17-asis titulas per klubo gyvavimo istoriją. Galutinė lentelė:

|- style="background:#99CBFF;"
|**1.**||align="left"| **[[KF Partizani Tirana]]** ||**67 ***||36||20||7||9||56||37||+19||**Pateko į [[UEFA čempionų lyga 2023–2024 m.|2023–2024 m. Čempionų lygą]]**
|-
|- align="center" style="background:#FFFFBB"
|**2.**||align="left"| **[[KF Tirana]]** ||**67 ***||36||20||7||9||56||33||+23|| rowspan=3| **Pateko į [[UEFA Europos konferencijų lyga 2023–2024 m.|2023–2024 m. Konferencijų lygą]]**
|- align="center" style="background:#FFFFBB;"
|**3.**||align="left"| **[[FC Egnatia]]** ||**52**||36||14||10||12||46||32||+14
|- align="center" style="background:#FFFFBB;"
|**4.**||align="left"| **[[KF Vllaznia Shkodër]]** ||**50**||36||13||11||12||39||37||+2
|- align="center"
|**5.**||align="left"| **[[KF Laçi]]** ||**48 ***||36||14||6||16||45||46||−1
|- align="center" 
|**6.**||align="left"| **[[KF Teuta Durrës]]** ||**48 ***||36||12||12||12||33||40||−7
|- align="center"
|**7.**||align="left"| **[[FK Kukësi]]** ||**45**||36||12||9||15||31||35||−4
|- align="center" style="background:#FFE2E2;"
|**8.**||align="left"| **[[KF Erzeni]]** ||**40**||36||8||16||12||36||48||−12||  **Pereinamosios rungtynės**
|- align="center" style="background:#FFCCCC;"
|**9.**||align=left| **[[KF Bylis]]** ||**38**||36||9||11||16||31||42||−11|| rowspan=2|  **Iškrito į žemesnį divizioną**
|- align="center" style="background:#FFCCCC;"
|**10.**||align=left| **[[KS Kastrioti]]** ||**35**||36||8||11||17||26||49||−23
|}
* Tarpusavio susitikimų balansas: Partizani 7, Tirana 4;
* Tarpusavio susitikimų balansas: Laçi 12, Teuta 0;
* 2022–2023 m. Albanijos futbolo taurės finalininkai FC Egnatia ir KF Tirana jau buvo užsitikrinę vietas Konferencijų lygoje, tad papildoma vieta perėjo KF Vllaznia Shkodër.

Pereinamosiose rungtynėse 8-ąją vietą aukščiausioje lygoje užėmusi komanda žaidė su I kategorijos atstovais. „Erzeni“ iškovojo pergalę rezultatu 2-1 ir išsaugojo vietą Superlygoje.

## Taurės
### Nacionalinė taurė

Albanijos futbolo taurė () buvo svarbiausias atkrintamųjų varžybų turnyras šalyje. „Egnatia“ pratęsimo metu nugalėjo varžovus rezultatu 1-0 ir iškovojo šalies futbolo taurę. Lemiamos sezono kovos:

----

----

----
----

----

### Supertaurė

Dėl Albanijos futbolo supertaurės trofėjaus varžėsi praėjusio sezono čempionai ir taurės laimėtojai. Nugalėjo KF Tirane.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Albania 2022/23 (Rsssf.org)
* SuperLiga pagal FLASHSCORE
* Taurės turnyrai pagal FLASHSCORE
* Albania 2021-30 (Claudionicoletti.eu)
* Soccerway.com
Knystautas

* Algirdas Knystautas (1956–2020) – ornitologas, fotografas, keliautojas ir žurnalistas, judėjimo „Už gamtą“ vadovas;
* Mantas Knystautas (g. 1994 m.) – imtynininkas, nacionalinis čempionas.

Pavardė dviskiemenė: sando *knys-* kilmė neaiški, o *taut-* siejamas su žodžiais 'tauta', 'tausti'.

## Šaltiniai
Baiba Damberga

**Baiba Damberga** (, g. 1957 m. sausio 11 d. Sykragas, Latvija) – lyvių dailininkė ir poetė, kurianti lyvių ir latvių kalbomis bei latvių kalbos tamniekų patarme, susidariusia lyvių kalbos substrato pagrindu.

## Biografija
Baigė Rygos taikomosios dailės vidurinės mokyklos dekoratyvinio įforminimo skyrių ir Latvijos dailės akademijos grafikos skyrių. Dirba Rygos Janio Rozentalio dailės vidurinėje mokykloje dėstytoja.

Nuo 1994 m. Latvijos grafikų sąjungos „Grafikas kamera” („Grafikos rūmai“) narė, nuo 2000 m. – Latvijos dailininkų sąjungos narė. Parodas rengia nuo 1983 m. Yra suruošusi personalinių parodų Kolkoje, Ventspilyje, Rygoje, Talsuose, Mazirbėje, taip pat – Suomijoje (Helsinkyje ir Poryje) bei Estijoje. Suorganizavo parodas „Līvõd kuņšt“ („Lyvių menas“), buvo jų dalyvė. Yra dalyvavusi lyvių menininkų grupinėse parodose Turaidoje ir Rygoje, surengė daugiau kaip 15 personalinių parodų. Baiba Damberga dirbo ir su spaudos bei knygų grafika, sudarė iliustracijas „Lyvių metraščiui“ ir 1998 m. lyvių poezijos antologijai „Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska!“ („Aš pagausiu tave, menke!“).

B. Dambergos profesinė ir kūrybinė veikla glaudžiai susijusi su lyvių tematika. Ji sudarė bukletą „Līvõd kuņšt“ („Lyvių menas“), lyvių kalbos ir kultūros portale *[[Livones.net]]* parengė meno skyrių, parašė apsakymą apie lyvių kilmės dailininką Janį Beltę „Belte, tas mālders” („Beltė, tas tapytojas“). Eilėraščiai publikuoti antologijoje „Aš pagausiu tave, menke!“ ir kitur, rašo taip pat ir humoreskas. Drauge su Karlu Pajusalu ir Valtu Ernštreitu 2018 m. publikavo lyvių poezijos rinkinį „Trillium“, Baiba Damberga ir Valtas Ernštreitas rašė Kuršo lyvių, o K. Pajusalu – Salacos lyvių tarme. B. Damberga – viena iš lyvių jaunimo ansamblio „Vīm“ („Lietus“) steigėjų, iš kurio vėliau buvo sudarytas Baibos Dambergos ir trijų jos dukterų ansamblis „Kōla“ („Sala“). Yra dainavusi ansamblyje „Līvlist“ („Lyviai“).

B. Damberga yra viena iš Lyvių kultūros centro įkūrėjų, veikli lyvių kalbos vartojimo propaguotoja. Tėvo brolis – žymus lyvių kalbos ir tautosakos tyrėjas Pėteris Dambergas.

## Apdovanojimai
* Agentūros „Rīga 800“ premija (2000 m.) – už lyvių kultūros aktualizavimą
* Latvijos literatūros metų apdovanojimas (2019 m.) – už poezijos rinkinį „Trillium“

## Bibliografija
B. Dambergos eilėraščių paskelbta šiuose poezijos rinkiniuose:
* *Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska!* 1998
* *Kui sūolõbõd līvlizt*, 2011
* *Trillium*, 2018
* *Trilium 2.0*, 2020
* *Es un cit Es*, 2020
* *Kerran olin taivaan suolajärvi*, 2022

B. Dambergos publikacijos periodiniuose leidiniuose:
* eilėraštis *Kōd kīelkõks ma sīndiz*, „Latvijas Vēstnesis“, 1998
* apsakymas *Belte, tas mālders*, „Karogs“, 2002

Bukletai:
* apie lyvių meną *Līvõd kuņšt*, 1998
* įvairiapusiškai apie lyvius *Lībieši: Līvlizt*, 2018 (viena iš 4 autorių)

## Išnašos
Naujasis popiežius

**Naujasis popiežius** () – italų režisieriaus Paolo Sorrentino 9 dalių draminis serialas, 2016 m. pasirodžiusio serialo „Jaunasis popiežius“ tęsinys.

## Turinys

Popiežius Lenis Belardas (Pijus XIII) guli ištiktas komos, todėl Vatikanas turi išrinkti naują valstybės ir Bažnyčios vadovą. Kardinolo ir valstybės sekretoriaus Andželo Vuajelos intrigų dėka popiežiumi tampa Pranciškus II – niekuo neišsiskirianti asmenybė, kuria sekretorius tikisi lengvai manipuliuoti. Vis tik, gavęs valdžią, Pranciškus pradeda elgtis savarankiškai ir visiškai išsprūsta iš Vuajelos kontrolės. Dar po kurio laiko Pranciškus netikėtai miršta ir surengiami nauji rinkimai. Popiežiumi tampa anglas seras Džonas Brenoksas (Jonas Paulius III), tačiau Pijus XIII vis dar gyvas ir vieną dieną atsigauna, sukeldamas šoką tikintiesiems, kurie pradeda jį tapatinti su prisikėlusiu Jėzumi Kristumi.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Jude Law – popiežius Pijus XIII
* John Malkovich – popiežius Jonas Paulius III
* Silvio Orlando – kardinolas Andželo Vuajela
* Javier Camara – monsinjoras Bernardo Gutieresas
* Cecile de France – Sofija, Šventojo Sosto marketingo vadovė
* Ludivine Sagnier – Ester
* Nora Waldstatten – sesuo Lizetė

Epizodinius vaidmenis seriale sukūrė Sharon Stone ir Marilyn Manson, vaidinę save.

## Pagrindiniai apdovanojimai
* Globo d'oro – geriausias serialas
* Venice TV apdovanojimas – geriausias serialas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali serialo svetainė
Umega Group

**Umega Group AB** – tai Lietuvoje, Ukmergėje įsikūrusi metalo gamybos ir apdirbimo įmonių grupė. 

## Dukterinės įmonės

* **Umega Agro UAB** – viena iš pagrindinių grupės įmonių, specializuojasi žemės ūkio technikos gamyboje.
* **SnolTherm UAB** – įmonė, anksčiau žinoma kaip **Utenos elektrotechnika AB**, dabar orientuojasi į laboratorinių elektros krosnių ir kitų šildymo įrenginių gamybą.
* **Hennordic UAB** – pradėjusi veiklą kaip **Vienybė AB**, ši įmonė specializuojasi metalo apdirbimo srityje.

## Darbuotojai
Įmonėje dirba 397 darbuotojai, kurie prisideda prie visų grupės įmonių veiklų.

## Vadovybė
**Umega Group AB** generalinis direktorius – Gediminas Čeika.

## Istorija
**Umega Group AB** pradėjo savo veiklą kaip **Utenos remonto mechaninė gamykla** 1980 m. balandžio mėn. Utenoje. Iki Lietuvos nepriklausomybės, įmonės pagrindinė veikla buvo traktorių ir jų variklių remontas. Po Nepriklausomybės paskelbimo, įmonė pradėjo gaminti įvairesnius metalo gaminius, įskaitant metalines baldų dalis, talpas, šienapjoves, bulviakasius, gaterius, žemės ūkio puspriekabes ir kieto kuro katilus. Iki šiol tęsiama puspriekabių žemės ūkiui ir katilų gamyba.

1995 m. įmonėje buvo įsteigtas suaugusiųjų mokymo centras, o 2004 m. pabaigoje pradėta gaminti 20 litrų talpos kanistrus.

**SnolTherm UAB**, pradinis pavadinimas – **Laboratorinių elektros krosnių gamykla**, buvo įkurta 1960 m. spalio mėn. Narkūnų k., Utenos rajone, ir tapo pirmąja pramonės įmone Utenoje. Pagrindinė veikla – laboratorinių elektros krosnių gamyba, kuri išliko nepakitusi iki šių dienų. Vėliau įmonė išplėtė savo gamybos asortimentą, įtraukdama elektrinius rankšluosčių džiovintuvus, aukštai temperatūrai atsparias termoizoliacines medžiagas ir įvairius metalo dirbinius.

2008 m. gruodžio 31 d. įvyko **Umega** reorganizacija, kurios metu prie įmonės prisijungė Ukmergėje įsikūrusi dukterinė įmonė **Vienybė AB**.

**Hennordic UAB**, pradinis pavadinimas – **Rytų prekybos ir pramonės draugija**, pradėjo veiklą 1919 m. rugsėjo mėn. Pagrindinė veikla pradžioje buvo žemės ūkio padargų ir namų apyvokos daiktų remontas. Nuo 1965 m. įmonė pradėjo gaminti vožtuvus ir žiedus stūmokliniams kompresoriams, o po Lietuvos nepriklausomybės paskelbimo veikla buvo išplėsta, pradedant gaminti metalines baldų dalis, kompresorius, orpūčius, kieto kuro katilus, kitą šildymo techniką ir įvairius metalo gaminius.

## Šaltiniai
Hotas

**Hotas** () – atšiauri planeta išgalvotame „Žvaigždžių karų“ pasaulyje. Nuo galaktikos branduolio ši fikcinė planeta nutolusi 50 250 šviesmečių, didžiumą jos paviršiaus dengia ledas, atviras vandenynas sudaro trečdalį planetos paviršiaus ploto.

Tai šeštoji planeta taip pat pavadintoje sistemoje. Hoto planeta – nuolatinis meteoritų taikinys (dėl netoliese esančio asteroidų žiedo). Planetoje vyrauja žema temperatūra, net ir dienos metu šiltesnėje pusiaujo srityje temperatūra retai pakyla tiek, kad ledas pradėtų tirpti. Ledynuose esama didelių urvų, paviršiun prasimuša geizeriai.

1980 m. filme „Žvaigždžių karai: epizodas V – imperija kontratakuoja“ vaizduojama Hoto planetoje įsikūrusi slapta Sukilėlių Aljanso bazė *Echo Base*, ji iš dalies įrengta natūraliuose ledo urvuose. Sukilėliai planetoje patruliuoja jodami ant tauntaunų – čionykštės gyvybės formos. Filmo pradžioje vaizduojama, kaip Luką Skaivokerį užpuola vampa. Galiausiai Skaivokeriui pavyksta pabėgti, jį išgelbsti Hanas Solo. Galaktikos Imperijos pasiųstiems zondams aptikus bazę, sukilėliai priversti evakuotis. Jiems tenka kovoti su Galaktikos Imperijos pajėgomis, tačiau pavyksta jas pristabdyti ir evakuotis.

Būta bandymų nagrinėti, kiek realistiškai ši planeta pavaizduota moksliniu požiūriu. Atkreipiamas dėmesys, kad skirtingai nuo Urano ir Neptūno, atitinkamai septintosios ir aštuntosios planetų Saulės sistemoje, vadinamų ledo milžinėmis, Hotas sudarytas iš suledėjusio vandens, o ne ledo pavidalo azoto, metano ir kitų panašių medžiagų (antraip negalėtų susidaryti sniegas).

## Išnašos

## Nuorodos
* Straipsnis apie Hotą svetainėje „Wookieepedia“
Uldis Krasts

**Uldis Krastas** (, 1943 m. kovo 26 d. Ventspilis, Latvija – 2022 m. gruodžio 25 d. Ventspilis, Latvija) – lyvių poetas, prozininkas, poezijos vertėjas ir žurnalistas.

## Biografija
Gimė Ventspilio lyvių žvejų šeimoje. 1967 m. baigė Ventspilio vakarinę mokyklą. Dirbo statybininku, lentpjūvės darbuotoju, melioratoriumi, bibliotekininku, žurnalistu, mokyklinių teatrų režisieriumi.

1963 m. pasirodė pirmoji U. Krasto publikacija – eilėraštis „Lai sapņi dzīvo!“ („Tegyvuoja svajonės!“, laikraštis „Padomju Venta“ – „Tarybų Venta“). U. Krastas parašė apie 20 pjesių mokykliniams teatrams, beveik visos pastatytos, daugumą jų režisavo pats autorius. Laikraštyje „Līvli“ („Lyvis“) spausdino humoreskas latvių tamniekų šnekta, kuri susidarė veikiama lyvių kalbos substrato.

1998 m. buvo išleista lyvių poezijos antologija „Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska!“ („Aš pagausiu tave, menke!“), ir U. Krastas, drauge su kitais vertėjais, iš lyvių kalbos į latvių kalbą pažodžiui vertė lyviškus eilėraščius; šioje antologijoje išspausdinta ir U. Krasto eilių. U. Krastas į latvių kalbą yra vertęs ir užsienio šalių poetų kūrinių.

2018 m. švęsdamas 75–metį U. Krastas sakė, kad pastaruosius dešimt metų beveik nieko neberašė, nes ilgainiui slopsta ar net išnyksta žmogaus energija, be to, gniuždo nepalanki aplinka: dešimtmečius viešpataujantis chaosas, primityvumas, ekstravagancija, masinė kultūra. Šiaip U. Krastas buvo žinomas kaip šmaikštus ir linksmas žmogus.

Maždaug 100 U. Krasto eilėraščių panaudoti dainų tekstams. U. Krasto eilėraščių versta į rusų, estų, lietuvių, lyvių ir esperanto kalbas.

Ieva Kalninia apie U. Krasto kūrybą yra sakiusi: „Uldžio Krasto poezija jungia lyriškas romantizmo sroves su realistiškais žanro paveikslais, girdisi skausmas dėl lyvių tautos likimo.“

Palaidotas Ventspilyje.

## Bibliografija
* *Acis*, 1978 (vienas iš autorių)
* *Melodijas uz zāģa*, 1983
* *Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska!* 1998 (vienas iš autorių)
* *Dzejas diena 2001* (poezijos almanachas)
* *Kui sūolõbõd līvlizt /Kā iznirst lībieši*, 2011 (poezijos rinkinio bendraautoris)

## Išnašos
Hanso sala

**Hanso sala** (, , , ) – negyvenama Kanados ir Grenlandijos sala. Jos plotas – 1,3 km², matmenys – 1290 x 1199 m, didžiausias aukštis – 168,17 m. 

Tikėtina, kad sala nuo XIV a. buvo inuitų medžioklės plotų dalis. Iki 2022 m. birželio 14 d. į ją pretenzijas reiškė ir Kanada, ir Danija, tačiau abi šalys susitarė pasidalyti ginčijamą salą per pusę. Pagal Grenlandijos autonomijos sutartį Danija tam tikrus užsienio reikalus, pavyzdžiui, ginčus dėl sienų, tvarko visos Danijos karalystės vardu. Artimiausios apgyvendintos vietovės yra Alertas (198 km, 62 gyventojai), Siorapalukas (349 km, 68 gyventojai) ir Kanakas (379 km, 656 gyventojai).

## Išnašos
Dryhučų valsčius

**Dryhučų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Dryhučai, vėliau – Peraslova.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje, 1867 m. jame buvo 727 dirbantieji. Panaikintas apie 1870 m., Uzmėnų ir Pereslaukos seniūnijos perduotos Leonpolės valsčiui, kita dalis – Mikalajavo valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 1637 || 143 kiemai  || || 31
|}

## Šaltiniai
Lastavičų valsčius

**Lastavičų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Lastavičai.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje, 1867 m. jame buvo 1718 dirbančiųjų. Valsčius panaikintas apie 1870 m.

|-
| 1869 m. || || 4872 || 612 kiemų  || || 67
|}

## Šaltiniai
Varapanščynos valsčius

**Varapanščynos valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės Baltarusijos teritorijoje. Centras – Varapanščyna.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1867 m. jame buvo 1181 dirbantysis.

|-
| 1869 m. || || 3002 || 487 kiemai  || || 92
|-
| 1874 m. || || 2572 || 189 kiemai  || 2 seniūnijos || 34
|-
| 1880 m. || || 2699 || 181 kiemas  || 2 seniūnijos || 35
|-
| 1885 m. || || 2950 || 242 kiemai  || 2 seniūnijos || 34
|-
| 1890 m. || || 3122 || 249 kiemai  || 2 seniūnijos || 34
|}

## Vadovai
* A. Markevičius, 1884–1890 m.
* S. Stankevičius, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Ausianka *(Аўсянка)*, k.
* Baravyja Maliauskija *(Баравыя Мялёўскія)*, vs.
* Belabokai *(Белабокі)*, k.
* Halubauščyna *(Галубоўшчына)*, k.
* Hlyboščyna *(Глыбошчына)*, vs.
* Huščynas *(Гушчын)*, k.
* Ikaznė *(Іказнь)*, mstl., dv.
* Inava *(Інава)*, k.
* Kliausai *(Кляўсы)*, k.
* Koncypolė *(Концыполле)*, vs.
* Lesnajė *(Леснае)*, kolonija
* Levankavičiai *(Лявонкавічы)*, kolonija
* Mažoji Inava *(Інава Малое)*, vs.
* Navalaka *(Навалака)*, dv.
* Pečarai *(Печары)*, vs.
* Petkūnai *(Петкуны)*, k.
* Rameliauščyna *(Рамелеўшчына)*, vs.
* Sabaliauščyna *(Сабалеўшчына)*, k.
* Samuilai *(Самуйлы)*, k.
* Šaulėnai *(Шаўляны)*, k.
* Snehai *(Снегі)*, plv.
* Sparūnai *(Спаруны)*, k., asada
* Starykai *(Старыкі)*, vs.
* Sudnikai *(Суднікі)*, k.
* Tarylava *(Тарылава)*, vs.
* Teterkos *(Цяцеркі)*, k.
* Varapanščyna *(Варапаншчына)*, k.
* Vaukauščyna *(Воўкаўшчына)*, k.
* Vuklia *(Укля)*, k., dv., plv.
* Vuklios Linkauščyna *(Лінкаўшчына Уклянская)*, k.
* Zabolocė *(Забалоцце)*, k.
* Zainava *(Зайнова)*, dv.
* Zapružanai *(Запружаны)*, k.
* Zolvica *(Золвіца)*, vs.


## Šaltiniai
Lastavičai

**Lastavičai** – kaimas Baltarusijoje, 4 km į pietryčius nuo Gluboko. Yra sentikių cerkvė, pastatyta XIX a. 2-ojoje pusėje.

## Istorija

XIX a. buvo Lastavičų valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Graikijos futbolas 2022–2023 m.

**[[Graikija|Graikijos]] futbolo varžybos [[2022]]–[[2023]] m.**
*  prasidėjo 2022 m. rugpjūčio 17 d., baigėsi 2023 m. gegužės 14 d.;
* s turnyras prasidėjo 2022 m. rudenį, finalas įvyko 2023 m. gegužės 24 d.

## 2022–2023 m. [[Graikijos Superlyga|Graikijos Superlyga]]
* **[[Graikijos Superlyga|Graikijos Superlyga]]** – pirmos pakopos, elito divizionas, aukščiausia futbolo lyga.
* 2022–2023 m. dalyvavo 14 ekipų. 

### I etapas

### Galutinė lentelė

## 2022–2023 m. Antroji Superlyga
* **Graikijos Antroji Superyga** – antros pakopos futbolo pirmenybės šalyje.
* Antroji Superlyga buvo padalinta į du pogrupius: Šiaurės grupę ir Pietų grupę.

### Šiaurės grupė

### Pietų grupė

## 2022–2023 m. [[Graikijos futbolo taurė]]
* **[[Graikijos futbolo taurė]]** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Graikijoje. Vyksta nuo 1931 metų.

### Finalo rungtynės

* **[[AÉK Athī́na]] nugalėjo varžovus rezultatu 2:0 ir iškovojo taurę.**

## Išnašos

## Nuorodos
* Superlygos oficiali svetainė