Ašūra

**Ašūra** () – islamo šventė. Minima dešimtąją mucharamo, pirmojo islamo kalendoriaus mėnesio, dieną. Musulmonai sunitai prisimena, kad šią dieną pranašas Mozė, perskyręs Raudonosios jūros vandenis, išvadavo izraelitus iš Egipto vergovės. Ašūros dieną Nojus išlipo iš arkos, Dievas atleido Adomui, o Juozapas paleistas iš kalėjimo. Sunitai pasninkauja ir švenčia: vyksta karnavalai, deginami laužai, gaminami ypatingi patiekalai.

Kita vertus, musulmonams šiitams Ašūra – gedulo diena, per kurią minima Chuseino ibn Ali, pranašo Mahometo anūko ir trečiojo šiitų imamo, mirtis. Chuseinas, atsisakęs prisiekti ištikimybę Omejadų kalifui Jazidui I, 680 m. (pagal islamo kalendorių – 61 m.) su 72 bendražygiais žuvo mūšyje prie Karbalos. Šiitai gedulą dėl Chuseino laiko protestu prieš priespaudą, kova už Dievą ir priemone užsitikrinti Chuseino užtarimą pomirtiniame gyvenime. Šiitai Ašūros dieną rengia gedulo susibūrimus, eitynes, ritualizuotus vaidinimus, vaizduojančius šį įvykį. Tokiose ceremonijose gedintys šiitai muša sau į krūtinę, kad pasidalintų Chuseino skausmu.

Pirmą kartą oficialus Ašūros minėjimas įvyko 963 m.

## Etimologija
Žodis *ašūra* aramėjų kalba reiškia „dešimt“. Dar gali būti kilęs iš sirų kalbos žodžių *asiroya* arba *asora*. Žodžio *ašūra* šaknis yra hebrajiškas žodis *<nowiki/>'āsōr*. Arabų kalba Ašūra reiškia dešimtąją mucharamo, pirmojo islamo kalendoriaus mėnesio, dieną. Mucharamo mėnesį kovos buvo uždraustos dar prieš islamo atsiradimą.

## Sunizme
Pasninko Ašūros dieną tikriausiai laikėsi žydai. Pranašas Mahometas 622 m. persikėlė į Mediną ir ten sutiko pasninkaujančius žydus. Paklausti, kodėl pasninkauja šią dieną, žydai atsakė:

Tai ypatinga diena. Alachas išgelbėjo Mozę ir jo tautą nuo faraono ir jo žmonių. Pranašas Mozė pasninkaudavo iš dėkingumo, tad mes irgi pasninkaujame.

Mahometas ėmė pasninkauti per Ašūrą ir liepė žmonėms daryti tą patį. Nors ir liko pasirenkamas, pablogėjus santykiams su Medinos žydais, pasninkas per Ašūrą nebebuvo religinė pareiga. Tai dažnai siejama su Korano 2:183–5 eilutėmis, kuriose ramadanas nurodomas kaip pasninko mėnuo. Taip pat atrodo neįtikėtina, kad Ašūra iš pradžių sutapo su mucharamo mėn. dešimtąja diena. Vietoj to, Ašūra tikriausiai buvo pastebėta dešimtąją tišrei, pirmojo žydų kalendoriaus mėnesio, dieną – Jom Kipurą ( – ‘Permaldavimo diena’). Ašūros susiejimas su mucharamo mėn. dešimtąja diena įvyko vėliau, kai žydų ir musulmonų kalendoriai išsiskyrė. Savo ruožtu kalendoriai ėmė skirtis Mahometui uždraudus žydiško tipo kalendoriaus koregavimus, susijusius su Korano 4:37 eilute.

Panaši Ašūros kilmės istorija atsispindi ir sunitų padavimuose. Esama padavimų, kurie apibūdina pasninką per Ašūrą kaip ikiislamišką kuraišitų praktiką, kurioje, būdamas Mekoje, dalyvavo ir Mahometas. Kai kurios ankstyvieji sunitų padavimai, daugelis laikomi nepatikimi, galbūt sugalvoti Omejadų, susieja Ašūrą su įvairiais palankiais įvykiais: šią dieną Mozė perskyrė Raudonąją jūrą, Nojus išlipo iš arkos, Dievas atleido Adomui, Juozapas paleistas iš kalėjimo, gimė Jėzus, Abraomas ir Adomas, Mahometui pradėtas apreikšti Koranas, o Jona buvo išlaisvintas iš jį prarijusios žuvies.

## Šiizme

### Karbalos mūšis
Šiizme Ašūra mini Chuseino ibn Ali, Mahometo anūko ir trečiojo šiitų imamo, mirtį. Chuseinas, keletą dienų buvęs apsuptas ir netekęs geriamojo vandens iš netoliese esančios Eufrato upės, kartu su 72 bendražygiais žuvo 680 m. spalio 10 d. (pagal islamo kalendorių – 61 m. mucharamo 10 d.) Karbalos mūšyje prieš Omejadų kalifo Jazido I kariuomenę. Po mūšio Chuseino stovyklos moterys ir vaikai buvo paimti į nelaisvę ir nužygiavo į Sirijos sostinę Damaską. Mūšis įvyko po nesėkmingų derybų ir Chuseino atsisakymo prisiekti ištikimybę Jazidui I, kurį musulmonų istorikai dažnai vaizduoja kaip bedievį ir amoralų. Kova vyko Karbalos dykumoje, pakeliui į netoliese esančią Kufą, kurios gyventojai pakvietė Chuseiną vesti juos prieš Jazidą I.

## Išnašos

## Šaltiniai
* 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
*