open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FC Sireți

**FC Sireți** – Moldavijos futbolo klubas iš Sirecio.

## Istorija
Klubas įkurtas 2007 m. kovo 5 d. Žaidė Divizia B pirmenybėse. Vėliau iškopė į Divizia A.

2019/20 m. Moldovos futbolo taurės turnyre pateko į aštuntfinalį, kuriame susitiko su FC Sheriff. Daugkarttiniai šalies čempionai FC Sheriff du kartus sutriuškino varžovus 12–0 ir 15–0. Bendras dviejų rungtynių rezultatas buvo net 27–0.

## Pasiekimai
* 2017 m. užėmė 1 vietą Divizia B (Centro grupės) pirmenybėse.

## Sezonai

|}
1.PE - pirmasis preliminarusis etapas

## Išnašos

## Nuorodos
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Globalsportsarchive
* worldfootball.net 
* Transfermarkt
FC Codru Lozova

**FC Codru** – Moldavijos futbolo klubas iš Lozovos.

## Istorija
* Klubas įkurtas 2008 m. Žaidė Divizia B pirmenybėse. Vėliau iškopė į Divizia A. 2018 m. tapo antros pakopos nugalėtojais ir iškopė į elito divizioną.

## Pasiekimai
* 2017 m. užėmė 11 vietą Divizia B (Centro grupės) pirmenybėse.

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* **Oficiali klubo svetainė**
* SOCCERWAY
János Áder

**Janošas Aderis** (, g. 1959 m. gegužės 9 d.  Čornoje, Vengrijoje) – Vengrijos politikas, europarlamentaras. 2012–2022 m. ėjo Vengrijos prezidento pareigas

## Biografija

J. Aderis gimė katalikiškoje šeimoje Čornos miestelyje, Dėro-Mošono-Šoprono apskrityje. Čia baigė vietinę mokyklą. Tėvas János Áder vyr. (1932–1980) – parduotuvės darbuotojas, motina Terézia Szabó (g. 1936 m.) - ligoninės buhalterė.

1983 m. baigė studijas Budapešto Lorando Etvešo universiteto Teisės ir politinių mokslų fakultete. 1986-1990 m. buvo mokslinis bendradarbis Vengrijos mokslų akademijos Sociologijos institute.

## Politinė karjera

1990–2009 m. buvo Vengrijos parlamento – Nacionalinės asamblėjos – narys, 1997–1998 ir 2006–2009 m. – Nacionalinės asamblėjos vicepirmininkas, 1998–2002 m. – pirmininkas.

2009–2012 m. – Europos parlamento narys.

1988 m.  įstojo į liberalų-demokratų partiją „Fidesz“. 2002–2003 m. – partijos „Fidesz“ prezidentas. 2002–2006 m. – partijos „Fidesz“ Nacionalinėje asamblėjoje lyderis.

2012 m. gegužės 2 d. išrinktas Vengrijos prezidentu, kurio pareigas pradėjo eiti 2012 m. gegužės 10 d.

2017 m. kovo 13 d. parlamente buvo perrinktas Vengrijos prezidentu antrai penkerių metų trukmės kadencijai. Šias pareigas užėmė 2017 m. gegužės 8 d.

## Nuorodos

* Biografija

|-
Borut Pahor

**Borutas Pahoras** (, g. 1963 m. lapkričio 2 d.  Postoinoje, dab. Slovėnijoje) – slovėnų politinis ir valstybės veikėjas, europarlamentaras. Nuo 2012 m. – Slovėnijos prezidentas.

2017 m. birželio mėn. B. Pahoras su oficialiu vizitu lankėsi Lietuvoje.

## Biografija

B. Pahoras gimė Postoinoje, Slovėnijos Socialistinėje Respublikoje (buv. Jugoslavija). Vaikystę leido Nova Goricoje, čia 1983 m. baigė vidurinę mokyklą.

1987 m. baigė politikos mokslų studijas Liublianos universitete, apsigindamas diplomą tema „Neprisijungimo judėjimas“. 

## Politinė karjera

Studijų metais įsitraukė į Slovėnijos komunistų partijos veiklą. 1989 m. buvo vienas iš demokratinio judėjimo šalyje steigėjų. 1990 m. pirmą kartą išrinktas Slovėnijos parlamento nariu. 1990-ųjų pabaigoje tapo vienu iš labiausiai pastebimų kairiųjų centristų lyderių Slovėnijos politikoje.

2000 m. išrinktas Valstybės susirinkimo Nacionalinės asamblėjos (žemutinių rūmų) pirmininku. Šiame poste praleido ketverius metus. 

2004 m. tapo Europos parlamento nariu.

2008–2012 m. – Slovėnijos ministras pirmininkas.

2012 m. B. Pahoras dalyvavo šalies prezidento rinkimuose. Pirmajame ture surinko 41,9 % rinkėjų balsų, užimdamas pirmąją vietą, palyginti su priešininko Danilo Türk 37,2 %. Antrajame ture, vykusiame gruodžio 2 d., rinkimus įtikinamai laimėjo surinkęs  67,44 % balsų.

2017 m. lapkričio 12 d. perrinktas Sovėnijos prezidentu antrajai kadencijai.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Slovėnijos prezidento svetainė

|-
Aleksandar Vučić

**Aleksandras Vučičius** (, g. 1970 m. kovo 5 d.  Belgrade, Jugoslavijoje) – serbų politinis ir valstybės veikėjas, nuo 2017 m. – Serbijos prezidentas.

## Biografija

A. Vučičius gimė Belgrade ekonomisto ir žurnalistės šeimoje. Giminės iš tėvo Anđelko pusės buvo kilę nuo Bugoino (dab. Bosnija ir Hercegovina), per II pasaulinį karą nukentėję nuo kroatų ustašių. Naujaisiais laikais jo giminės namai buvo sugriauti per Kroatijos nepriklausomybės karą.

Baigė Belgrado universiteto Teisės fakultetą. Mokėsi anglų kalbos Braitone (Anglija). Kurį laiko turėjo verslą Londone. Po to grįžo į Jugoslaviją, kur dirbo žurnalistu Palėje, Bosnijoje. Ėmė interviu iš Bosnijos serbų lyderių Ratko Mladičiaus ir Radovano Karadžičiaus.

## Politinė karjera

Praeityje – Serbijos ministras pirmininkas (2014–2017), Serbijos progresyvinės partijos pirmininkas, gynybos ministras. Keturiolika metų buvo Serbijos radikalų partijos generalinis sekretorius.

2017 m. gegužės 31 d. pradėjo eiti Serbijos prezidento pareigas.

## Politinės pažiūros

Balkanų karo metu jis buvo artimas Slobodano Miloševičiaus sąjungininkas. 

A. Vučičius 2016 m. rugpjūčio mėn. pareiškė, kad geriausias sprendimas Kosovo problemai būtų, jei Serbija pripažintų Kosovo nepriklausomybę, tačiau tai neįmanoma ir to nebus. Tapęs prezidentu, pabrėžė būtinumą normalizuoti santykius su Kosovu. Save pristato kaip proeuropietišką politiką. Pritaria bendradarbiavimui su NATO, tačiau su sąlyga, kad Serbija laikysis karinio neutralumo ir neprisijungs prie šio karinio bloko. 

Palaikydamas tradicinę Serbijos sąjungininkę Rusiją nepritarė prieš ją nukreiptoms Vakarų šalių sankcijoms.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* A. Vučičiaus profilis

|-
Ignas Adamkavičius

**Ignas Adamkavičius** (1896 m. lapkričio 21 d. Šiauliuose – 1987 m. rugpjūčio 12 d. Čikagoje) – Lietuvos karininkas, vienas pirmųjų Lietuvos karo lakūnų, Prezidento V. Adamkaus tėvas.

## Biografija
Brolis – Edvardas Adamkavičius. 1914 m. baigęs gimnaziją, įstojo į Sankt Peterburgo technologijos institutą.

### Pirmasis pasaulinis karas
Vykstant Pirmajam pasauliniam karui, 1915 m. buvo mobilizuotas į Rusijos kariuomenę. 1916 m. Sankt Peterburge baigė pėstininkų Vladimiro karo mokyklą. Tarnavo Sibiro 13-ajame šaulių pulke. 1917 m. sausį pakeltas į poručikus. Dalyvavo kautynėse su Vokietijos imperijos kariuomene prie Rygos. Nuo 1917 m. iki 1918 m. mokėsi Gatčinos aviacijos mokykloje.

Po Spalio perversmo pasitraukė iš Rusijos kariuomenės. Dalyvavo Sankt Peterburgo lietuvių komiteto veikloje. 

### Lietuvos nepriklausomybės kovose
1918 m. lapkritį įstojo į besikuriančią Lietuvos kariuomenę. 1918 m. gruodžio 24 d. paskirtas tarnauti 2-ajame pėstininkų pulke. 

1919 m. sausio 1 d. kartu su K. Škirpa ir būriu savanorių Gedimino bokšte iškėlė Lietuvos trispalvę. 1919 m. sausio 30 d. pirmasis buvo priimtas lakūnu į besikuriančią Aviacijos dalį. 1919 m. nuo gegužės iki liepos vadovavo Lietuvos Karo aviacijos mokyklai. 1919 m. lapkritį suteiktas kapitono laipsnis. Vykstant Nepriklausomybės kovoms vokiečių pilotuojamais lėktuvais kaip žvalgas skraidė į frontą. 

1920 m. balandį paskirtas tarnauti 2-osios pėstininkų divizijos štabe, vėliau tą patį mėnesį perkeltas į 1-ąjį pėstininkų pulką. 1920 m. rugsėjį perkeltas į Atsargos batalioną. 1922 m. liepą išėjo į atsargą. Vėliau dirbo policijoje.

### Pasitraukimas į Vakarus
1944 m. pasitraukė į Vokietiją. Nuo 1950 m. gyveno JAV.

## Apdovanojimai
* Vyčio Kryžius 

## Šaltiniai
Klaus Iohannis

**Klausas Verneris Johanisas** (, g. 1959 m. birželio 13 d.  Sibiu, Rumunijoje) – rumunų politinis ir valstybės veikėjas, 2014–2025 m. – Rumunijos prezidentas. Pagal kilmę – Rumunijos etninis vokietis.

## Biografija
K. Johanisas gimė Transilvanijos vokiečių Gustavo Hainco ir Suzanos Johanisų šeimoje. 1992 m. jo tėvai pagal „sugrįžimo programą“ persikėlė į Viurcburgą (Bavarija), gavo Vokietijos pilietybes.

1983 m. K. Johanisas baigė Fizikos fakultetą *Babeș-Bolyai* universitete Kluže-Napokoje. Dirbo fizikos mokytoju Transilvanijos miesto Sibiu mokyklose ir kolegijose, mokyklų inspektoriumi Sibiu apskrityje. 

2000 m. išrinktas Sibiu miesto meru. Didele balsų persvara – atitinkamai 88,7, 83,2 ir 77,9 % – perrinktas meru 2004, 2008 ir 2012 m. Jam vadovaujant miestas sparčiai vystėsi, pritraukė užsienio investicijų, turistų srautus. 2007 m. Sibiu buvo tapęs Europos kultūros sostine (kartu su Liuksemburgu). 

## Politinė karjera
Nuo 1990 m. prisijungė prie Rumunijos vokiečių demokratinio forumo veiklos. 2001 m. ėmė vadovauti šiai centristinei partijai. 2013 m. tapo Nacionalinės liberalų partijos nariu, pirmuoju vicepirmininku. 2014 m. birželio mėn. išrinktas jos pirmininku.

2014 m. lapkričio mėn. dalyvavo Rumunijos prezidento rinkimuose, savo programoje pabrėždamas kovą su korupcija ir teisinės sistemos pertvarką. Nugalėjo Viktorą Pontą antrajame ture su 54,53 % rinkėjų balsų. Inauguruotas 2014 m. gruodžio 21 d.

Pirmaisiais šalies valdymo metais aštriai polemizavo su ministru pirmininku V. Ponta dėl jo galimos korupcinės veiklos, ragino jį atsistatydinti, ypač po  kilusių masinių rumunų protestų.

## Nuorodos
* Rumunijos prezidento svetainė

|-
Erlėnų tvenkinys

**Erlėnų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kretingos rajone, 2,5 km į šiaurę nuo Salantų, Erlėnų gyvenvietėje. Sudarytas užtvenkus E-5 upelį (Erlos intakas) 0,5 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš rytų į vakarus – 0,14 km, plotis – iki 0,055 km. Altitudė 47,4 m. Krantai neaukšti. Rytinė pakrantė apaugusi medžiais ir krūmais.

## Šaltiniai
Ėgliškių rytinis tvenkinys

**Ėgliškių rytinis tvenkinys** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Kretingos rajone, 3,5 km į pietus nuo Kretingos, Ėgliškių kaime. Sudarytas išeksploatavus žvyro išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,3 km, plotis – iki 0,16 km. Altitudė 5,9 m. Tvenkinys nenutekantis, priklauso Akmenos-Danės upės baseinui. Rytinis krantas aukštokas. Kranto linija labai vingiuota, yra keletas giliai įsiterpusių pusiasalių. Rytinė pakrantė apaugusi mišku. Šalia tvenkinio yra įkurta poilsiavietė. Į pietus nuo tvenkinio iškart telkšo mažesnis karjero tvenkinys (1,1 ha). Į vakarus už kelio , Klaipėdos rajone, telkšo didesnis Ėgliškių šiaurinis tvenkinys.

## Šaltiniai
Gaudučių tvenkinys

**Gaudučių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kretingos rajone, 4,5 km į rytus nuo Kartenos. Sudarytas užtvenkus Rupšupio upelį (Alanto intakas) 0,57 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 0,31 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 63,2 m. Pietrytinis krantas aukštokas, apaugęs siauru medžių ir krūmų ruožu. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Į šiaurę įsikūręs Gaudučių kaimas.

## Šaltiniai
Kartenos karjeras

**Kartenos karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Kretingos rajone, Kartenos miestelio vakariniame pakraštyje. Sudarytas išeksploatavus žvyro išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 1,1 km, plotis – iki 0,22 km. Yra 3 a salelė. Altitudė 18,3 m. Šiaurinis krantas aukštas. Šiaurinė pakrantė apaugusi Daigų mišku, kitose pakrantėse plyti dirbami laukai. Pietuose vandens perteklius nuteka 0,45 km ilgio upeliu į Minijos upę. Rytinėje pakrantėje yra maudykla, kiek tolėliau – Kartenos miestelio kapinės.

## Šaltiniai
Pryšmančių karjeras

**Pryšmančių karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Kretingos rajone, 3,5 km į vakarus nuo Kretingos, Tenžės upės slėnyje. Sudarytas išeksploatavus durpių išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,45 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 6,3 m. Vakarinis krantas aukštas, apaugęs medžiais, rytinis – žemas. Rytuose tvenkinys kanalu jungiasi su Tenžės upe. Aplinkui plyti užpelkėjusios pievos. Šiaurinėje pakrantėje telkšo 1,4 ha karjero tvenkinys. Į vakarus įsikūręs Pryšmančių kaimas. Pietine pakrante nutiestas kelias .

## Šaltiniai
Vydmantų karjeras

**Vydmantų karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Kretingos rajone, Vydmantų gyvenvietės rytinėje dalyje. Sudarytas išeksploatavus žvyro išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,5 km, plotis – iki 0,26 km. Altitudė 18,4 m, pietinės dalies - 18,8 m. Pietinį tvenkinio trečdalį nuo likusio tvenkinio skiria 3 – 4 m sausumos ruožas. Šiaurinėje dalyje yra 4 a sala. Krantai žemi. Tvenkinys nenutekantis, priklauso Darbos upės intako Žibos baseinui. Šiaurrytinėje pakrantėje stūkso Aukštosios miškas. Aplink kitas pakrantes plyti pievos, dirbami laukai.

## Šaltiniai
Ieva Zasimauskaitė

**Ieva Zasimauskaitė** (g. 1993 m. liepos 2 d.) – lietuvių dainininkė, atstovavo Lietuvai 2018 m. „Eurovizijos“ dainų konkurse su daina „When We’re Old“.

## Biografija
Septynerių metų Ieva pradėjo lankyti vokalo pamokas Kauno muzikos mokykloje, ten ji mokėsi aštuonerius metus. Būdama muzikos mokykloje, Ieva dainavo vaikų grupėje „Linksmasis DO“ ir grojo pianinu. Taip pat dalyvavo įvairiuose koncertuose. Būdama 16 metų tapo Kauno choro nare TV3 projekte „Chorų karai“. Chorui laimėjus (vadovaujant Raigardui Tautkui), Ieva trejus metus koncertavo su choru visoje Lietuvoje.

## Asmeninis gyvenimas
Tėvai medikai, tačiau jiems taip pat patinka dainuoti. Jos tėvas groja gitara. Ieva turi vyresnį brolį Ugnių (g. 1989).

Ieva susituokė 2015 m. birželio 5 dieną. Buvęs vyras Marius Kiltinavičius (g. 1982) – krepšinio treneris, taip pat buvo vaikinų grupės „N.E.O.“ vokalistas. 2014 m. jie abu tapo vegetarais.

Ieva antrąjį kartą ištekėjo 2021 m. birželio 21 dieną. Jos vyras – vaišnavų vienuolis Simas Grabauskas.

## Eurovizija
Ieva dalyvavo nacionalinėse atrankose 2013 m., 2014 m., 2016 m., 2017 m., 2018 m. ji laimėjo atranką, po kurios turėjo galimybę atstovauti Lietuvai „Eurovizijos“ dainų konkurse.

2018 m. gegužės 8 d. Ieva dalyvavo pirmajame „Eurovizijos“ pusfinalyje. Ji pasirodė šeštoji ir sėkmingai pateko į finalą.

2018 m. gegužės 12 d. vyko „Eurovizijos“ finalas, kur Ieva pasirodė 4 numeriu. Finalo pabaigoje paaiškėjo, kad Lietuvos atstovei pavyko iškovoti 12-ą vietą ir surinkti 181 tašką.

2022 m. su daina „I'll Be There“ Ieva vėl dalyvavo Eurovizijos atrankoje  „Pabandom iš naujo! 2022“. Su šia daina atlikėja pasiekė finalą ir jame liko septintoje vietoje.

## Diskografija
### Singlai
* *Life (Not* That *Beautiful)* (2016)
* *You Saved Me* (2017)
* *When We're Old* (2018)
* *Kol myliu* (2018)
* *Paslėpk mane* (2018)
* *Absorbed* (2018)
* *Apkabink (*2018) 
* *Aš galiu skrist* (2019)
* *What do you want from me?* (2019)
* *Visą save* (2019)
* *Praėjo* (2019)
* *Labas Tau Tariu* (2020)
* *Jau Nieko Neliko* (2020)
* *I'll Be There* (2022)

## Išnašos
Acharnaikos FC

**„Acharnaikos FC“** – Graikijos futbolo klubas iš Atėnų priemiesčio Acharneso.

## Istorija
Klubas įkurtas 1953 m. **Panthiras Menidiou** pavadinimu. Ilgą laiką žaidė žemesniuose šalies divizionuose.

Pateko į 2017–2018 m. antros pakopos pirmenybes, tačiau 2017 m. lapkričio mėn. dėl uždelstų mokėjimų buvusiems žaidėjams buvo pašalinti iš pirmenybių. Klubui skirta 54 taškų nuobauda. Sezone užėmė paskutinę vietą. 
40 žaidėjų gavo paleidžiamuosius raštus.

## Spalvinė gama
Juoda, žalia ir balta.

## Sezonai

|}

## Sudėtis
* Nežinoma.

## Išnašos

## Nuorodos
* Apie stadioną
Stefano Palmieri

**Stefano Palmieri** – San Marino kapitonas-regentas, einantis šias pareigas nuo 2018 m. balandžio 1 d. kartu su Matteo Ciacci. S. Palmieri yra San Marino parlamento narys nuo 2006 m.

S. Palmieri yra sertifikuotas buhalteris, vedęs ir turi du sūnus.

Kartu su Francesco Mussoni šalies kapitonu-regentu S. Palmieri taip pat buvo 2009-2010 m.
Matteo Ciacci

**Matteo Ciacci** (g. 1990 m. gegužės 5 d.) – San Marino kapitonas-regentas, einantis šias pareigas nuo 2018 m. balandžio 1 d. kartu su Stefano Palmieri.

M. Ciacci dirbo sporto vadybininku ir teisėju. Jis yra vienas jauniausių valstybės vadovų pasaulyje. M. Ciacci baigė teisės studijas Urbino universitete.

## Šaltiniai
Labelis

**Labelis** – mažas ežerėlis Lietuvoje, Utenos rajone, Tauragnų seniūnijoje, 2 km į vakarus nuo Tauragnų, tarp Labės ežero rytuose ir Jauniškių ežero vakaruose; bendroje rinoje. Ilgis iš vakarų į rytus 0,28 km, plotis iki 0,15 km. Altitudė 165 m. Krantai aukšti, beveik ištisai apaugę medžiais – ežerą supa Tauragnų miškas. Ežerą iš vakarų į rytus prateka L-1 upelis (Tauragno ežero baseinas).

Šalia ežero yra Paakmenio ir Jauniškių kaimai, Tauragnų žydų kapinės. Veikia kaimo turizmo sodyba.

## Šaltiniai
Gaidelių karjeras

**Gaidelių karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Šilutės rajone, 6 km į pietryčius nuo Šilutės, į pietus nuo Gaidelių gyvenvietės. Sudarytas išeksploatavus žvyro ir smėlio išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,5 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 14,2 m. Krantai neaukšti. Tvenkinys nenutekantis, priklauso Nemuno intako Voryčios baseinui. Šiaurinė pakrantė apaugusi mišku. Į vakarus plyti dirbami laukai, į rytus yra karjeras, kuriame vyksta žvyro ir smėlio kasyba (2016 m. karjero tvenkinio plotas siekė ~ 6 ha).

## Šaltiniai
Marcelo Rebelo de Sousa

**Marselu Rebelu de Soza** (, TFA:[mɐɾˈsɛlu ˈnunu ˈdwaɾtɨ ʁɨˈbelu dɨ ˈsozɐ]; g. 1948 m. gruodžio 12 d.  Lisabonoje, Portugalijoje) – portugalų teisininkas, žurnalistas, politinis ir valstybės veikėjas, nuo 2016 m. – Portugalijos prezidentas.

## Biografija

M. Rebelu de Soza gimė Lisabonoje. Jo tėvas Baltasar Rebelo de Sousa (1921-2001) buvo žinomas Portugalijos politikas, ministras, Mozambiko gubernatorius. Motina - Maria das Neves Fernandes Duarte (1921-2003).

Baigė teisės studijas Lisabonos universitete. Jis yra teisės profesorius ir publicistas, specializavosi administracinėje teisėje Lisabonos universiteto Teisės fakultete, kur dėstė „Įstatymo“ kursą.  

## Politinė karjera

Savo karjerą pradėjo kaip juristas, valdant autoritariniam „Naujosios valstybės“ (*Estado Novo*) režimui, vėliau – žurnalistas, politikos apžvalgininkas. 

1974 m. įstojo į Portugalijos socialdemokratų partiją. 1975–1976 m. buvo šalies parlamento narys. Nuo 1981 m. – ministrų tarybos valstybės sekretorius, nuo 1982 m. - parlamento reikalų ministras.

1996–1999 m. – socialdemokratų partijos lyderis. 1998 m. sukūrė dešiniųjų centristų koaliciją „Demokratinis aljansas“ su Liaudies partija. 1997–1999 m. buvo Europos liaudies partijos viceprezidentas.

Turėjo sekmadienines politikos apžvalgos laidas visuomeninio transliuotojo RTP kanale, taip pat komerciniame TV1.

2016 m. sausio 24 d. nugalėjo Portugalijos prezidento rinkimų pirmajame ture, surinkęs 52 % balsų. Prezidento pareigas užėmė 2016 m. kovo 9 d.

## Ryšiai su Lietuva

2017 m. rugpjūčio mėn. M. Rebelu de Soza su oficialiu vizitu lankėsi Lietuvoje: Kauno karininkų ramovėje susitiko su prezidente D. Grybauskaite, aplankė Lietuvoje dislokuotus portugalų karius.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Portugalijos prezidento svetainė
* Marselu Rebelu de Sozos genealogija Portugalijos genealogijos svetainėje

|-
Estijos prezidentas

**Estijos prezidentas** () – aukščiausias politinis postas Estijoje (iki 1938 m. – Estijos valstybės vadovo institucija). 

Estija yra parlamentinė respublika, kurioje prezidentui suteikiamos simbolinės galios be sprendžiamų galių. Šalies prezidentas privalo sustabdyti savo narystę politinėse partijose ir judėjimuose. Jam pradėjus eiti prezidento pareigas, visos kitos jo vadovaujamos pareigos automatiškai sustabdomos. Šie saugikliai teoriškai turėtų padėti prezidentui būti nepriklausomam.

Estijos prezidentą 5 metų kadencijai renka šalies parlamentas Riigikogu arba paskirtas rinkimų komitetas. Rinkimuose balsuojama už du kandidatus ir išrenkamas gavęs daugiau nei pusę balsų.

Šalies prezidentu tas pats asmuo gali būti neribotą kadencijų skaičių, tik ne daugiau nei dvi iš eilės.

Dabartinis šalies prezidentas yra Alaras Karisas, išrinktas 2021 m. rugpjūčio 31 d.

## Estijos prezidentų sąrašas

## Gyvenantys buvę šalies prezidentai
Šiuo metu gyvenantys buvę Estijos prezidentai:


File:R%C3%BC%C3%BCtel_2014_by_Ave_Maria_M%C3%B5istlik.IMG_6050.JPG|**[[Arnold Rüütel]]**(2001–2006)g. 

File:Toomas_Hendrik_Ilves_2011-12-19.jpg|**[[Toomas Hendrik Ilves]]**(2006–2016)g. 

File:Kersti Kaljulaid 2021. aasta Arvamusfestivalil.jpg|**[[Kersti Kaljulaid]]**(2016-2021)g. 


## Nuorodos
*Oficiali svetainė

## Šaltiniai
AE Karaiskakis FC

**„AE Karaiskakis FC“** – Graikijos futbolo klubas iš Artos.

## Istorija
Klubas įkurtas 2012 m., kai susijungė trys klubai. (AO Arta, Aetos Diasello ir Omonoia Petra.)

Namų rungtynes žaidžia Argos miesto stadione, kuris talpina vieną tūkstantį žiūrovų.

## Spalvinė gama

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* turnyro lentelė
Aiginiakos FC

**„Aiginiakos FC“** – Graikijos futbolo klubas iš Aiginijaus.

## Istorija
Klubas įkurtas 1972 m. Ilgą laiką žaidė žemesniuose šalies divizionuose.

Namų rungtynes žaidžia Aiginijaus miesto stadione.

## Spalvinė gama
Mėlyna ir balta spalvos.

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* http://aiginiakospae.blogspot.lt/
Anagennisi Karditsa FC

**Anagennisi Karditsa** – Graikijos futbolo klubas iš Kardicos.

## Istorija
Klubas įkurtas 1904 m. Vienas iš seniausių iki šiol veikiančių klubų šalyje.

2022–2023 m. rungtyniavo Antrojoje Superlygoje.

## Sezonai

|}

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Kardicos miesto stadione (Dimotiko Stadio Karditsas).

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia juoda geltona apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* [ **Oficiali klubo svetainė**]
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
* Klubo statistika (tables.com)
AU Sparta FC

**„Athletic Union of Sparta“** – Graikijos futbolo klubas iš Spartos.

## Istorija
Klubas įkurtas 1991 m. Buvo žinomas **Charisiakos FC** pavadinimu. Ilgą laiką žaidė žemesniuose šalies divizionuose.

Namų rungtynes žaidžia Spartos miesto stadione.

## Spalvinė gama

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
AO Chania Kissamikos FC

**„AO Chania Kissamikos FC“** –  Graikijos futbolo klubasiš Kisamo.

## Istorija
Klubas įkurtas 1926 m. Buvo žinomas kaip **PGS Kissamikos**.

2017 m. rugpjūčio 19 d. įvyko susijungimas dviejų klubų, naujasis klubas pervadintas į **AO Chania − Kissamikos**. 

Namų rungtynes žaidžia Perivolios miesto stadione.

## Spalvinė gama

## Logotipas

Vaizdas:AO Chania Kissamikos FC iki 2014.jpg|Emblema iki 2014 m.
Vaizdas:AO Chania Kissamikos FC iki 2018.png|2014/2017 m. 
Vaizdas:AO Chania Kissamikos FC nuo 2015 iki 2017.png|Dabartinė emblema


## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Apie klubą
Apollon Larissa FC

**„Apollon Larissa FC“** – Graikijos futbolo klubas iš Larisos.

## Istorija
Klubas įkurtas 1930 m. Ilgą laiką žaidė žemesniuose šalies divizionuose.

2022–2023 m. rungtyniavo Antrojoje Superlygoje.

## Sezonai

|}

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Alcazar stadione, Larisoje.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia mėlyna apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* **Oficiali klubo svetainė**
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
National Lampoon's Senior Trip

**Kvaišos keliauja pas prezidentą** () – amerikietiška drama, komedija, kuri pasirodė 1995 m. 

## Siužetas

Senatorius galvoja kaip galėtų pakenkti prezidentui ir jam kilo mintis, kad būtų galima senatui pristatyti moksleivius. Jo nuomone, kad labiausiai pakenktų švietimo reformai ir prezidento įvaizdžiui, jeigu Amerikai parodytų pačius blogiausius iš blogiausių. Taip Feirmauto vidurinė mokykla gauna kvietimą atvykti į Vašingtoną. Mokinukams šioje kelionėje svarbu išgerti alkoholio ir mėgautis išvyka. Beje, juos persekioja įpykęs „Žvaigždžių karų“ gerbėjas. Šioje kelionėje juos veža Redas, žolės karalius, nusenęs rokeris, narkomanas, kuris kelionėje netikėtai miršta. 

## Veikėjai
: *Aktorius – veikėjas*
* Matt Frewer – Todd Moss. Mokyklos direktorius Mosas.
* Valerie Mahaffey – Miss Tracy Milford. Mokytoja.
* Lawrence Dane – Senatorius John Lerman. 
* Tommy Chong – Red. Autobuso vairuotojas, rokeris.
* Jeremy Renner – Mark "Dags" D'Agostino. Dagsas, mokinukas.
* Rob Moore – Reggie Barry, mokinukas.
* Eric "Sparky" Edwards – Miosky, mokinukas.
* Kevin McDonald – Travis Lindsey, mokinukas.
* Michael Blake – Herbert Jones, mokinukas, skaito apie mirtį.
* Tara Strong (Tara Charendoff) – Carla Morgan, mokinė, gašli mergina.
* Nicole DeBoer – Meg Smith, mokinė, kuriai patinka merginos.
* Sergio Di Zio – Steve Nisser, mokinių prezidentas.
* Fiona Loewi – Lisa Perkins, pavyzdinga mokinė, bet ji simpatijuoja Dagsui.
* Kathryn Rose – Wanda Baker, kūtvela mokinė.
* Danny Smith – Barry "Virus" Kemmer, , mokinukas.
* Kay Tremblay –  Mrs. Winston, direktoriaus sekretorė, kuriai jau senatvė, bet ji vis darbuojasi.
* Wayne Robson – Frank Hardin
* George R. Robertson – prezidentas Davis

## Nuorodos
* IMBD svetainėje (anglų k.)
Aiginijus

**Aiginijus** – miestas šiaurės Graikijoje, Centrinės Makedonijos periferijoje.

## Istorija

Iki 1926 m. vadintas **Libanovu**. 2011 m. surašymo duomenimis gyventojų skaičius buvo 4 345 žmonės.

## Sportas
* Aiginiakos FC (futbolas)
* Miesto stadionas (talpa 1 000 žiūrovų).

## Galerija


File:Dimarxio_eginio.jpg|Aiginijus
File:Dimarxio_kolindros.jpg|Aiginijus
File:Makrigialos_dimarxeio.jpg|Aiginijus
File:Dimarxio_kitros.jpg|Aiginijus


## Nuorodos
*Αιγίνιο bendruomenės informacija 
*Aiginio.gr oficiali miesto svetainė  (graikų k.)
National Lampoon Presents Dorm Daze

**Išprotėjęs bendrabutis** () – amerikietiška drama, komedija, kuri pasirodė 2003 m. 

## Siužetas

Vienas vaikinas laukia studentės pagal mainų programą, kitas užsisako prostitutę. Ir abiejų vardai vienodi. Dėl to kyla painiavos. Nusikaltėlis Lorenzo Rizatis „Juodoji ranka“ tvarko savo kriminalinius reikalus studentų bendrabutyje ir perduoda pinigus panelei Farber. Netikėtai apie pinigus sužinojo visas bendrabutis ir prasideda rankinuko paieška. Į gaudynes įsitraukia visas bendrabutis. 

## Veikėjai
: *Aktorius – veikėjas*
* Cameron Richardson – Adrienne. Adriana, mergina, kuri slapstosi nuo Njūmaro, nes netyčia vakarėlio metu su juo pašėliojo.
* Tony Denman – Newmar. Njūmaras, vaikinas, kuris įsimylėjęs Adrianą.
* Boti Bliss – Dominique. Dominyka, prostitutė.
* Edwin Hodge – Tony. Tonis, studentas.
* Patrick Renna – Styles McFee. Stailzas. Studentas, kuris užsisakė prostitutę ir tikisi prarasti nekaltybę.
* Tatyana Ali – Claire. Klerė, kuri labai savininkiška ir pavydi.
* Marieh Delfino – Gerri Farber. Studentė, bet ją palaiko „Gyvate“ ir jai perduoda pinigus.
* Danielle Fishel – Marla. Studentė.
* Jennifer Lyons – Lynne. mergina, kurią sapnuoja Stailzas.
* Courtney Gains – Lorenzo Rozati. Nusikaltėlis, pravarde „Juodoji ranka“.
* Randy Spelling – Foosball. Studentas gėjus.
* Marie-Noelle Marquis – Dominique. Dominyka. Studentė.
* Chris Owen – Booker McFee. Bukeris, studentas.
* Paul Hansen Kim – Wang. vangas, studentas.
* Patrick Cavanaugh – Pete. Pytas, bendrabutyje laukia savo draugelio. Apsimeta prancūzu.
* Gable Carr – Rachel. reičelė. Studentė, kurią įsimylęjęs Bukeris.

## Nuorodos
* IMBD svetainėje (anglų k.)
Kardica

**Kardica** – miestas centrinėje Graikijoje, Tesalijos periferijoje, prie Pinėjo upės, įsikūręs Pindo kalnų papėdėje.

## Istorija

Viduramžiais miestą užėmė Osmanų kariuomenė. Nuo to laiko priklausė Turkijai. Buvo vadinama **Sotira**.

Anglų keliautojas William Martin Leake lankėsi gyvenvietėje 1810 m. Jo pastebėjimais čia būta 500–600 namų. Daugiausia apgyvendintas turkų.

Kai prasidėjo Graikijos nepriklausomybės karas, dėl miesto ėjo mūšiai su turkais, bet savo valdžioje turkai išlaikė miestą iki 1881 m., kai prie Graikijos karalystės miestas prijungtas buvo pagal Kostantinopilio sutartį (1881 m).

Graikijos pilietinio karo metu dėl miesto vyko susirėmimai tarp kovojančių pusių. Komunistuojantys elementai 1948 m. gruodžio mėn. užpuolė miestą bei po kovų jį užėmė. Vyriausybės kariuomenei po aršių mūšių pavyko nugalėti partizanus, kurie įkaitais laikė miesto gyventojus.

2011 m. surašymo duomenimis gyventojų skaičius buvo 56 747 žmonės.

## Sportas
### Futbolas
* Anagennisi Karditsa FC futbolo klubas.
* Miesto stadionas.

## Galerija

File:Karditsa.jpg|Soboras Kardicoje
File:Николаос_Пластирас,_памятник_в_городе_Кардица.jpg|Paminklas Nikolajui Plastiras`ui.


## Nuorodos
*Kardicos svetainė
Kisamas

**Kisamas** – miestas pietų Graikijoje, Kretos periferijoje. Vakarinėje Kretos salos dalyje, prie Kretos jūros. Atstumas iki Chanijos 40 km.

## Istorija

Miestas turi seną istoriją. Žinomas nuo Antikos laikų. Senasis Kisamas buvo kitoje vietoje. Dabartinis miestas yra netoli senosios gyvenvietės.

Viduramžiais Kretos salą ir miestą valdė venecijiečiai, o vėliau užvaldė turkai Osmanai.

Graikijos pilietinio karo metu Kreta tapo nepriklausoma valda, o galiausiai (1908 m.) prisijungė prie Graikijos karalystės.

2011 m. surašymo duomenimis Kisamo mieste gyventojų skaičius buvo 10 790 žmonės.

## Sportas

### Futbolas
* AO Chania Kissamikos FC futbolo klubas.
* Miesto stadionas.

## Galerija

Kissamos R05.jpg|Prie jūros
Kissamos.jpg|Miesto panorama
Balos 2.jpg|Bucht von BalosΦαλάσαρνα2.jpg|Falassarna
Elafonisi Beach, Chania Prefecture, Greece (3).jpg|paplūdimys


## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė
Džodžis Endo

**Džiodžis Endo** (, g. 1953 m. lapkričio 16 d. Kudžio mieste) – Japonijos politikas, nuo 2014 m. kovo 26 d. einantis Kudžio miesto mero pareigas. Mėgsta lipti į kalnus.

1977 m. baigė studijas Čiūo universiteto teisės fakultete.

1977 m. tapo Ivatės prefektūros tarybos nariu.

2014 m. kovo mėn. išrinktas Kudžio miesto mero pareigas, 2018 m. perrinktas antrai kadencijai.

## Nuorodos
* Apie merą Kudžio miesto merijos svetainėje  (japonų k.)
* Jōji Endō profilis Twitter (japonų k.)
* Jōji Endō profilis Facebook (japonų k.)
Arta (Graikija)

**Arta** – miestas vakarų Graikijoje, Epyro periferijoje, prie Arachto upės, įsikūręs kairiajame Arachto krante.

## Istorija

Miestas turi seną istoriją. Žinomas nuo Antikos laikų. 1449 m. miestą užėmė Osmanų kariuomenė. Nuo to laiko priklausė Turkijai.

1717 m. miestą buvo užvaldę venecijiečiai. O 1797 m. prancūzai. Turkai vėl susigražino miesto kontrolę 1799 m.

Kai prasidėjo Graikijos nepriklausomybės karas, dėl miesto ėjo mūšiai su turkais, bet savo valdžioje turkai išlaikė miestą iki 1881 m., kai prie Graikijos karalystės miestas prijungtas buvo pagal Kostantinopilio sutartį (1881 m).

2011 m. surašymo duomenimis gyventojų skaičius buvo 43 166 žmonės.

## Sportas
### Futbolas
* AE Karaiskakis FC futbolo klubas.
* Miesto stadionas (talpa 1 900 žiūrovų).

## Galerija

File:PanParig.jpg|*Panagia Parigoritissa*
File:Η_Πολιούχος_της_Άρτας,_Αγία_Θεοδώρα.JPG|bažnytėlė
File:Arta_Bridge_Epirus_Greece.jpg|Tiltas
File:Γεφύρι_της_Άρτας_1.jpg|Tiltas naktį
File:Arta_Castle_Greece_16.jpg|Bizantietiška tvirtovė


## Nuorodos
*Artos miesto svetainė 
*Municipality of Arta on GTP Travel Pages 
*Arta (community) on GTP Travel Pages 
*Archaeological Museum of Arta
Saara Aalto

**Saara Sofia Aalto** (g. 1987 m. gegužės 2 d.) – Suomijos dainininkė, dainų autorė, balso aktorė.

2004 m. atstovavo Suomijai tarptautiniame dainų konkurse „Golden Stag“, vykęs Rumunijoje. 2007 m. dalyvavo „Talent Suomi“ pirmajame sezone, jame užėmė trečią vietą.

2004, 2008 ir 2009 metais Saara nacionalinėje „Eurovizijos“ atrankoje dalyvavo grupės sudėtyje arba kaip pritariančioji vokalistė, o 2011 metais su kūriniu „Blessed with Love“ pirmą kartą pasirodė kaip solistė ir liko antroje vietoje. Laimę atrankoje atlikėja ir vėl išbandė 2016 m., bet jai dar kartą teko tenkintis antrąja vieta.

Didžiausią šlovę Aalto pelnė 2016 metais, tryliktajame Jungtinės Karalystės „X Faktoriaus“ sezone užėmusi antrą vietą. 2018 m. Saara tapo Suomijos „X Faktoriaus“ antrojo sezono teisėja.

2017 m. lapkričio mėn. transliuotojo YLE sprendimu išrinkta šalies atstove 2018 m. „Eurovizijos“ dainų konkurse Lisabonoje. 2018 m. kovo 3 d. įvyko nacionalinis finalas, kuriame atlikėja pristatė trijų kūrinių „Monsters“, „Domino“ ir „Queens“ pasirodymus, kuriuos vertino šalies žiūrovai ir tarptautinė komisija. Tiek žiūrovai, tiek komisija vieningai nusprendė, jog Suomijai turi atstovauti kūrinys „Monsters“.

## Diskografija
* 2011: *Blessed with Love*
* 2011: *Enkeleitä – Angels*
* 2013: *You Had My Heart*
* 2013: *Ai de zhu fu*
* 2015: *Tonight (su Teemu Roivainen)
* 2018: *Wild Wild Wonderland*
* 2019: *Fairytale – Joulun taikaa''

## Nuorodos

* Daina „Monsters“

|-
Senų bičiulių kapitalizmas

**Senų bičiulių kapitalizmas** () – kapitalizmo variantas, kai ekonominės galimybės ir ištekliai atitenka elitui ar ryšių su politikais turintiems „seniems bičiuliams“.

„Senų bičiulių kapitalizmas“ leidžia investicijas bei ekonomikos augimą ir tada, kai vyriausybės galios nėra apribotos, bei esant politiniam nestabilumui.

„Senų bičiulių kapitalizmas“ paprastai yra lydimas korupcijos – kartais tik siauram aukšto rango politikų rate, bet paprastai išplitusios visoje visuomenėje.

## Išnašos
FC Hermannstadt

**Sibiu „Hermannstadt“** () – Rumunijos futbolo klubas iš Sibiu miesto.

## Istorija

Klubas įkurtas 2015 m. Kovas pradėjo nuo ketvirtos pakopos pirmenybių, bet sparčiai kilo lygmenimis ir 2017 m. debiutavo Liga II pirmenybėse.

2017/2018 m. Rumunijos futbolo taurės turnyre pateko į pusfinalį. Pirmosiose rungtynėse nugalėjo Mediašo „Gaz Metan“ (elito diviziono komandą). Antrose rungtynėse dar kartą įrodė savo pranašumą ir pateko į taurės turnyro finalą. Finale jiems nepasisekė.

2018 m. debiutavo Liga I, bet ilgam joje įsitvirtinti nepavyko.

## Stadionas
Namų rungtynes žaidžia Sibiu miesto stadione, kuris talpina 14 200 žiūrovų.

## Pasiekimai
#### Lygos
***Liga III**
****Nugalėtojai (1):** 2016–17 Liga III
***Liga IV – Sibiu kraštas**
****Nugalėtojai (1):** 2015–16 Liga IV
#### Taurė
***Rumunijos futbolo taurė**
****Finalininkas:** 2018

## Sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Naugarduko bonifratrų vienuolynas

**Naugarduko bonifratrų vienuolynas** () – buvęs Romos katalikų bonifratrų vienuolynas Naugarduko mieste (Baltarusija).

## Istorija

Ligoniais besirūpinantis bonifratrų vienuolių ordinas LDK teritorijoje pradėjo kurtis XVII a.: 1635 m. prie Šv. Kryžiaus bažnyčios įsteigtas vienuolynas Vilniuje, o 1649 m. jie pradėjo savo veiklą Naugarduke. LDK pakancleris Kazimieras Leonas Sapiega bonifratrų vienuoliams išlaikyti skyrė lėšas už aštuonerių namų nuomą miestelyje ir pajamas iš aštuonių margų palivarko. Mediniame vienuolyne buvo įrengta dešimties lovų špitolė ir koplyčia šv. Mišioms aukoti, pastatai suręsti miestelio centre, Kalvių (dabartinėje Gegužės 1–osios) gatvėje. Kai kurių baltarusių istorikų nuomone, čia vėliau iškilo ir mūrinė dvibokštė bažnyčia. Pastatai galutinai sunyko XX a. pradžioje, dabar šioje vietoje stovi gyvenamieji namai.

## Šaltiniai
* ''Кляштор бонифратов'' / Новогрудок // radzima.org
* Żmigrodzki J. ''Nowogródek i okolice''
Aigialėja

**Aigialėja** – savivaldybė Graikijoje, Vakarų Graikijos periferijoje, šiaurinėje Peloponeso dalyje.

## Istorija

Viduramžiais šias teritorijas užėmė Osmanų kariuomenė.

Kai prasidėjo Graikijos nepriklausomybės karas, dėl šalies nepriklausomybės vyko mūšiai su turkais. Galiausiai pavyko išstumti turkus iš krašto (1821 m). Nuo tų laikų priklausė Graikijai.

2011 m. surašymo duomenimis gyventojų skaičius šioje bendruomenėje buvo 49 872 žmonės.

## Savivaldybė
Ši savivaldybė suformuota 2011 m., po savivaldybių reformos, kai buvo sujungtos šešios buvusios savivaldybės.
* Aigeira
* *'[[Aigijus]]
* [[Akrata]]
* [[Diakopto]]
* [[Erineos]]
* [[Sympoliteia]]

== Galerija ==
<gallery>
File:Ydat-stygos.jpg|Aroanijos kalnas
File:Erymanthossnowcaped.jpg|Kalnai *(Erymanthos)''
File:Ladonas river.jpg|thumb|Ladono upė


## Sportas

### Futbolas
* Panegialios FC futbolo klubas. (iš Aigijaus).
* Aigijaus miesto stadionas.

## Nuorodos
* Bendruomenės svetainė
Aigijus

**Aigijus** – miestas Graikijoje, Vakarų Graikijos periferijoje, šiaurinėje Peloponeso dalyje.

## Istorija

Viduramžiais miestą užėmė Osmanų kariuomenė. Kai prasidėjo Graikijos nepriklausomybės karas, dėl miesto vyko mūšiai su turkais, ir kovotojams už laisvę pavyko išstumti turkus iš krašto (1821 m). Nuo tada priklauso Graikijai.

2011 m. surašymo duomenimis gyventojų skaičius buvo 26 523 žmonės.

## Galerija


File:Aigion_Blick.jpg|Prie jūros
File:Egio_Hafen.jpg|Pakrantė
File:Aegion_view_from_paralia_alykis.jpg|Aigijaus panorama
File:Παναγιωτοπουλέικο.JPG|Miesto pastatas
File:Church of Panagia Tripiti the Life Giving Spring in Aigio.jpg|Aigijus pavasarį prie bažnyčios
File:Ηρώον Αιγίου.JPG|Paminklas Aigijuje


## Sportas
### Futbolas
* Panegialios FC futbolo klubas. (iš Aigijaus).
* Miesto stadionas.

## Nuorodos
* Aigijaus miesto oficiali svetainė  
* Svetainėje apie miestą
Frida Gurevič

**Frida Gurevič** (; 1912 m. sausio 1 d. (senuoju stiliumi 1911 m. gruodžio 19 d.) Rygoje – 1988 m. rugsėjo 8 d. Sankt Peterburge) – Tarybų Rusijos archeologė, istorijos mokslų daktarė.

## Biografija
Kilusi iš Preilių (Latvija) žydų amatininkų šeimos. Jos gimimo metu tėvas buvo išvykęs į Sankt Peterburgą mokytis batsiuvio amato. Kilo Pirmasis pasaulinis karas ir motina su dukra 1914 m. taip pat persikėlė gyventi į Rusijos imperijos sostinę. F. Gurevič 1929 m. baigė *Penktąją nacionalinę žydų mokyklą* Leningrade ir toliau studijavo istoriją šio miesto *Gerceno pedagoginiame institute*. Po baigimo 1932 m. kartu su vyru istoriku Vladimiru Revunenkovu pagal paskyrimą išvyko dirbti į Tomską. Ji dėstė *Kalnakasybos institute*, vėliau tęsė mokslus aspirantūroje. 1938 m. *Materialinės kultūros istorijos institute Leningrade* (toliau MKIIL) apgynė istorijos mokslų kandidato disertaciją apie „Saksų 1073–1075 m. sukilimą“.   

Antrojo pasaulinio karo metais gyveno Totorijoje ir Uzbekistane. Pokaryje MKIIL archeologinių ekspedicijų sudėtyje darbavosi Leningrado srityje, o 1948–1961 m. su pertraukomis tyrė senprūsių ir jotvingių materialinį palikimą Lietuvoje ir buvusiuose Rytprūsiuose – Kaliningrado srityje (tame tarpe Galtgarbių, Kramavos ir Kaniavėlės piliakalnius, pilkapynus Viskiautuose, Medinave bei kt.). Nuo 1956 m. su pertraukomis vadovavo archeologiniams kasinėjimams Naugarduke (Baltarusijos TSR).

Virš 120 mokslinių publikacijų autorė. Didžiajai tarybinei enciklopedijai parašė straipsnius lietuviškomis temomis „Raginėnų kultūra“ ir „Piliakalnis“. Lenkų ir lietuvių išeivijos istorikų buvo kritikuota dėl paskelbtų išvadų politizavimo ir neobjektyvumo.

## Darbų bibliografija (pasirinktinai)
* Древности Белорусского Понеманья (1962)
* Восточное стекло в Древней Руси (1968)
* Древний Новогрудок: Посад-окольный город (1981)
* Древние города Белорусского Понеманья (1982)
* Новгородок (Старажытнарускi Наваградак) (2003)

## Šaltiniai
* ''Frida Davydovna Gurievič (1911-1988)''
* Е. В. Ревуненкова, Н. В. Ревуненкова. ''Фрида Давыдовна Гуревич (01.01.1912-02.09.1988)'' // Записки ИИМК РАН. СПб: 2012, №7. С. 233-244
* Пра кнiгу i яе Аўтара // Гурэвiч Ф. Д. ''Летапiсны Новгородок''
Samanis (Zarasų r., Degučių sen.)

**Samanis** – ežeras Lietuvoje, Zarasų rajone, Degučių seniūnijoje, pietvakarinėje Degučių dalyje. Ilgis iš rytų į vakarus 0,57 km, plotis iki 0,31 km. Altitudė 150,1 m. Krantai žemi, tik pietinis aukštas, apaugęs Gražutės mišku, šiaurinis – užstatytas. Šiaurine pakrante praeina plentas , rytine – . Samanis patenka į Gražutės regioninį parką. Pietinėje pakrantėje yra įrengta stovyklavietė, nutiestas Degučių pažintinis takas. Ežeras nenutekantis, priklauso Šventosios upės baseinui.

## Šaltiniai
Bestinis (Zarasų r., Degučių sen.)

**Bestinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Degučių seniūnijoje, apie 6 km į vakarus nuo Degučių, tarp Balčio ežero ir pelkynės. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,19 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 152,5 m. Krantai žemi, pelkėti. Pakrantėse plyti kalvotos pievos, vietomis apaugusios medžiais. Pietuose išteka upelis link Balčio ežero (Šventosios upės baseinas).

Šalia įsikūręs Balčių kaimas.

## Šaltiniai
Žiežulinis (Zarasų r., Degučių sen.)

**Žiežulinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Degučių seniūnijoje, apie 4,5 km į šiaurės vakarus nuo Degučių. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 0,28 km, plotis iki 0,17 km. Altitudė 172,9 m. Apsuptas Krakinio miško. Vakarinis ir šiaurrytinis krantai aukšti. Pietuose išteka upelis link Salinio ežero (Šventosios upės baseinas). Šalia šiaurinio kranto eina plentas .

## Šaltiniai
Bebrinis (Zarasų r., Degučių sen.)

**Bebrinis** arba **Babrinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Degučių seniūnijoje, apie 3 km į šiaurės vakarus nuo Degučių, Pažemio miške. Ilgis iš šiaurės į pietus – 0,21 km, plotis – iki 0,1 km. Altitudė 169,5 m. Krantai aukštoki, ištisai apaugę medžiais. Pietuose išteka upelis link Kumpuolioko ežero (Šventosios upės baseinas). Kiek atokiau į pietvakarius eina kelias .

## Šaltiniai
Pažemėlis Mažasai

**Pažemėlis Mažasai** arba **Mažasai Pažemėlis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, 0,5 km į šiaurę nuo Degučių. Ilgis rytų – vakarų kryptimi 0,61 km, plotis iki 0,2 km. Altitudė 165,1 m. Krantai daugiausia aukšti. Pietinis krantas apaugęs mišku, šiaurinis – sodais. Ežeras nenutekantis, priklauso Šventosios baseinui.

Prie Mažajo Pažemėlio įsikūrę Matuikiškių ir Degučių pakraščiai, o šiek tiek į vakarus telkšo kitas ežeras Didysai Pažemėlis.

## Šaltiniai
God of War (serija)

**God of War** – veiksmo ir nuotykių kompiuterinių žaidimų serija, leidžiama išskirtinai „Sony PlayStation“ konsolėms nuo 2005 m. 

## Apie žaidimus
„God of War“ serijos žaidimus sukūrė „Sony“ priklausanti Santa Monikos studija Kalifornijoje. Tai vieno žaidėjo 3D grafikos žaidimai, kuriuose žaidėjas iš trečiojo asmens perspektyvos valdo pagrindinį herojų, galiūną Kratą. Žaidimų žanras artimas *[[hack and slash]]* žaidimams, jų eigoje sprendžiami aplinkos galvosūkiai. Žaidimai skirti suaugusiems dėl daug brutalių priešų nužudymo scenų ir pasitaikančių sekso minižaidimų.

Žaidimų veiksmas vyksta mitologinių laikų Senovės Graikijoje. Herojus Kratas buvo spartiečių karo lyderis, tačiau žaidimų serijos pradžioje jis yra kamuojamas praeities įvykių košmarų ir pramintas „Spartos vaiduokliu“. Norėdamas išpirkti savo praeities nuodėmes Kratas pradeda tarnauti Olimpo dievams. Atėnė jam pažada, kad jis ras išganymą, jei nugalės jos brolį, karo dievą Arėją. Tačiau Olimpo dievai apgauna Kratą ir jis vėliau supranta, kad būtent jie buvo atsakingi už jo šeimos tragediją. Ginkluotas dviem kardais ir spręsdamas aplinkos galvosūkius žaidėjo valdomas Kratas turi atkeršyti Olimpo dievams. 2018 m. išleistoje aštuntojoje serijos dalyje Krato kovos perkeltos į Šiaurės kraštus, kur jis susigrumia su skandinavų mitologijos dievais, Krato būdingi ginklai, kardai, pakeisti karo kirviu.

## Žaidimai
Pagrindinių žaidimų serija:

2007 m. buvo išleistas 2D grafikos žaidimas „God of War: Betrayal“ mobiliosioms, Java platformoms.

## Išnašos

## Nuorodos

* giantbomb.com 
* mobygames.com
Malaja Kaplica

**Malaja Kaplica** (, ) – kaimas vakarų Baltarusijoje, į šiaurės rytus nuo Gardino, šalia valstybės sienos su Lietuva. Putriškių apylinkė.

## Žmonės
* Ignat Legatovič (1796–1867), baltarusių poetas ir pedagogas

## Šaltiniai
* Назвы населеных пунктаў Рэспублікі Беларусь: Гродзенская вобласць: нарматыўны даведнік / І. А. Гапоненка і інш.; пад рэд. В. П. Лемцюговай. – Мн.: Тэхналогія, 2004. – 469 с. ISBN 985-458-098-9 (DJVU).
Vilhelmas Aleksandras

**Vilhelmas Aleksandras** (), pilnas vardas **Vilhelmas Aleksandras Klausas Jurgis Ferdinandas** (, g. 1967 m. balandžio 27 d. Utrechte, Nyderlanduose) – Nyderlandų karalius.

Vilhelmas Aleksandras tapo pirmuoju Nyderlandų karaliumi vyru per daugiau nei 120 metų, kai jo motina karalienė Beatričė pasirašė sosto atsisakymo aktą 2013 m. Jis 46 metų amžiaus tapo Europos jauniausiu monarchu.

## Biografija

Jaunystėje buvo laikomas kazanova, prastai sostui pasirengusiu princu, pelniusiu „Princo Pilso“ pravardę pagal tam tikros rūšies alų. 1993 m. baigęs studijas Leideno universitete, jis ėmėsi kratytis neigiamo įvaizdžio, pradėjo keliauti po šalį. 1998 m. gavo parlamento pritarimą tapti Tarptautinio olimpinio komiteto nariu. Pradėjęs domėtis vandens išteklių tvarkymu, jis dėl savo pastangų šioje srityje 2006 m. JT generalinio sekretoriaus buvo paskirtas Vandens ir sanitarijos reikalų patariamosios tarybos pirmininku.

Po pažinties su būsima žmona Maksima ir 2002 m. įvykusių vestuvių jis pelnė sosto verto rimto karališkojo asmens ir šeimos žmogaus įvaizdį. Pažangesniu ir paprastiems žmonėms dar artimesniu nei jo motina laikomas karalius moderniškumą įtvirtino savo užsienio vizitais ir tinklaraščiu. 

Vilhelmas Aleksandras prieš tapdamas karaliumi turėjo įvairių laipsnių Nyderlandų ginkluotosiose pajėgose, karinę ir civilinę piloto licencijas. 2017 m. duomenimis, monarchas kaip antrasis pilotas reguliariai skraidė įprastų oro linijų lėktuvais.

## Šeima

Vilhelmas Aleksandras turi du jaunesnius brolius – Frisą (1968–2013) ir Constantijną (g. 1969). Jo žmona – karalienė Maksima, investicinės bankininkystės specialistė iš Argentinos. Trys dukros – Katarina Amalija (g. 2003), Aleksija (g. 2005) ir Ariana (g. 2007).

## Galerija


Prins Willem-Alexander als LTZ3.jpg|Vilhelmas Aleksandras 1986 m. 
Gouden koets.jpg|Vilhelmas Aleksandras, jo žmona Maksima ir motina Beatričė Aukso karietoje
King Willem-Alexander and Queen Maxima on the inauguration 2013.jpg|Karaliaus inauguracija 2013 m.
Willem-Alexander, Maxima and their daughters 2013.jpg|Vilhelmas Aleksandras su šeima 2013 m.


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* Nyderlanduose karalienę keičia karalius
* Nyderlanduose inauguruotas naujasis karalius Vilhelmas Aleksandras
Marie-Louise Coleiro Preca

**Marija Luizė Koleiro Preka** (*Marie-Louise Coleiro Preca*; g. 1958 m. gruodžio 7 d. Kormyje, Maltoje) – Maltos politikė, nuo 2014 m. šalies prezidentė. 

## Biografija

Koleiro Preka baigė teisės ir humanitarinių mokslų studijas Maltos universitete.

Buvo Maltos darbininkų partijos narė, užėmė joje įvairius postus. Be to, įvairiu laiku buvo Socialistinio jaunimo biuro narė, partijos moterų skyriaus pirmininkė, partijos savaitraščio „Il-Helsien“ leidėja.

1998-2014 m. buvo Maltos parlamento narė, atstovavusi Maltos darbininkų partiją, 2013–2014 m. – šeimos ir socialinių reikalų ministrė Džozefo Muskato vyriausybėje. 

2014 m. kovo mėn. ministras pirmininkas rekomendavo ją į Maltos prezidentės pareigas. 2014 m. balandžio 4 d. ji buvo patvirtinta penkeriems metams užimti šį postą.

## Nuorodos

* Maltos prezidentės svetainė 

|-
Pilypas VI

**Pilypas VI**, arba **Felipė VI**  (; g. 1968 m. sausio 30 d. Madride, Ispanijoje) – Ispanijos karalius nuo 2014 m.

2014 m. Pilypas VI perėmė Ispanijos sostą, kai jo 76 metų tėvas Chuanas Karlosas I atsisakė karūnos po 39 metų trukusio karaliavimo. Naujasis karalius gavo valdyti šalį sunkiu  jai laiku, kai pastaraisiais metais buvo kritęs karališkosios šeimos populiarumas, nedarbas siekė 26 proc., Katalonijos regionas ruošėsi referendumui dėl nepriklausomybės.

## Biografija

1984 m. baigė Madrido vidurinę mokyklą „Santa María de los Rosales“. Po to metus mokėsi Kanadoje, mokykloje „Lakefield College School“. 1985–1988 m. mokėsi karo akademijoje Saragosoje, karinio jūrų laivyno mokykloje Marinoje ir karinių oro pajėgų akademijoje San Chavjere. 1988–1993 m. studijavo teisę ir ekonomiką Madrido autonominiame universitete. 1995 m. apsigynė tarptautinių santykių magistro diplomą Džordžtauno universitete (JAV).

Užėmęs karaliaus sostą, įgijo generolo kapitono laipsnį. Turėjo karinio sraigtasparnio piloto licenciją.

Pilypas VI – buvęs olimpietis buriuotojas, dalyvavęs 1992 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Barselonoje, kur su Ispanijos rinktine užėmė 6-tą vietą. 

## Šeima

Žmona Letizia – buvusi televizijos žinių pranešėja, dukros - Leonor (g. 2005 m.) ir Sofija (g. 2007 m.).

## Ryšiai su Lietuva

2015 m. rugsėjo 20 d. Lilyje įvyko trumpas prezidentės D. Grybauskaitės ir Pilypo VI  dvišalis susitikimas prieš Europos krepšinio čempionato finalą su Lietuvos ir Ispanijos rinktinėmis.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali Karaliaus šeimos svetainė

|-