Raudonoji sedula

**Raudonoji sedula** (*Cornus sanguinea*) – sedulinių (*Cornaceae*) šeimos sedulų (*Cornus*) genties krūmas.

## Biologija

Tai platus, iki 5 m aukščio krūmas, retai medelis, gyvenantis apie 30 metų. Šakos plačiai išsikerojusios, stačios ar nulinkusios. Jaunos šakelės apaugusios plaukeliais, žalios, greit paraudonuojančios. Senesnių šakų žievės pilkos. Lapai kiaušiniški ar elipsiški, pleištiškais pamatais, ilgomis nusmailėjusiomis viršūnėmis, su lapkočiais, lygiakraščiai, iki 10 cm ilgio ir 6 cm pločio, su ryškiomis, su 3–5 poromis lanku išlinkusių ir link viršūnės nukrypusių gyslų, išaugę poromis vienas prieš kitą. Viršutinė lapų pusė būna tamsiai žalia ir apaugusi retais plaukeliais, apatinė – šviesesnė, tankiau plaukuota. Po pirmų šalnų lapai parausta.

Žiedynas – tanki, pusrutuliška kekė. Žiedkočiai plaukuoti. Žiedai dvilyčiai, keturnariai, nemalonaus kvapo. Taurelės danteliai trikampiški. Vainiklapiai pailgi, smailiaviršūniai, žalsvai balsvi, jų išorinės pusės apaugusios plaukeliais. Kuokeliai 4, kaitaliojasi su vainiklapiais.

Žydi gegužės–birželio mėnesiais, kartais rudenį pražysta antrą kartą. Vaisius – apvalus, melsvai juodas, 6–8 mm skersmens, sultingas kaulavaisis su dvisėkliu kauliuku; vaisiai subręsta rugpjūčio–rugsėjo mėnesiais. Sėklos dirvožemyje išlieka daigios iki 1 metų. Augalas dauginasi sėklomis, vegetatyviškai atlankomis bei šaknų atžalomis.

Augalo chromosomų rinkinys diploidinis, 2n = 22.

## Paplitimas ir augavietės
Savaime paplitusi Europoje, Kaukaze, Centrinėje Azijoje, kitur natūralizuota. Lietuvoje nedažna. Lietuvoje aptinkamas savaiminis tipinis parastosios sedulos porūšis *Cornus sanguinea* subsp. *sanguinea*, o pietinis raudonosios sedulos porūšis (*Cornus sanguinea* subsp. *australis*  (C.A.Mey.) Jáv.) yra nevietinis.

Auga mišriuose bei lapuočių miškuose, mišriuose medynuose, krūmuose, vandens telkinių pakrantėse, šlaituose. Auginama parkuose, soduose. Mėgsta purius, karbonatinius, ne per drėgnus dirvožemius. Pakenčia paunksnę.

## Naudojimas
Raudonoji sedula dekoratyvi, gerai auga pasodinta, tinka gyvatvorėms, gražiai atrodo želdiniuose. Vaisiai nevalgomi, nors jų vartojimas minimas literatūroje. Liaunos šakelės vartojamos pynimo darbams, kieta tanki mediena – tekinimo darbams. Apyvaisyje ir sėklose yra nedžiūstančio aliejaus, tinkamo techniniams reikalams.

## Ekologija
Vaisiais minta strazdai, kurie ir išplatina sėklas.

## Sistematika
Yra išskiriami trys raudonosios sedulos porūšiai:
* *Cornus sanguinea* subsp. *australis* (C.A.Mey.) Jáv.
* *Cornus sanguinea* subsp. *cilicica* (Wangerin) D.F.Chamb.
* *Cornus sanguinea* subsp. *hungarica* (Kárpáti) Soó

## Galerija

20140115Hartriegel2.jpg|Pumpurai
XN_Autumn_leaves_351.jpg|Lapai rudenį
Cornus_sanguinea,_winter.jpg|Šakos žiemą
Cornus_sanguinea_(inflorescense).jpg|Žiedynas
Cornus_sanguinea_20070810b.jpg|Uogos
Cornus_sanguinea_seeds,_Rode_kornoelje_zaden.jpg|Sėklos


## Nuorodos
* Raudonosios sedulos mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per Theplantlist.org  (anglų k.)''
* Cornus sanguinea – Plants for a Future (anglų k.)
* Cornus sanguinea – Wilde planten in Nederland en België  (olandų k.)

## Literatūra
* Vasarą žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Vilnius, Mokslas, 1987, 20 p.
* Enciklopedinė miško knyga, Gediminas Isokas, Vilnius, Mintis, 2001, 179–180 p. ISBN 5-417-00831-1

## Šaltiniai