Konsų kultūrinis kraštovaizdis

**Konsų kultūrinis kraštovaizdis** – saugoma teritorija pietinėje Etiopijos dalyje, kuriame vyrauja konsų tauta. Dėl savo išsaugoto kultūrinio kraštovaizdžio, atspindinčio tradicinį žemės ūkį, terasinės žemdirbystės sprendimus, 2011 m. įtrauktas į pasaulio paveldo sąrašą.

Pasaulio paveldo objektas yra Konsų zonoje (Pietų Etiopijos regioninė valstija), užima apie 10 proc. konsų tradicinių gyvenamų teritorijų. UNESCO saugoma teritorija apima apie 23 tūkst. ha, joje yra tankiau gyvenamos nederlingos lygumos ir rečiau gyvenamos aukštikalnės.

## Miesteliai
Visame regione yra 20 stambių miestelių tipo gyvenviečių (*paleta*). Konso (Karačio) miestelis, kuris yra teritorijos šiaurės rytiniame pakraštyje, nepriklauso pasaulio paveldui, nes neatspindi tradicinės gyvensenos. Tarp pasaulio paveldu pripažintų yra tokios gyvenvietės kaip Gamolė, Goča, Mečelas, Žemutinis Dokatu, Burkuda, Hulmė, Dara, Olantu, Mečekė ir kt.

*Paleta* kuriasi aukštesnėse vietovėse, dažniausiai kalnų viršūnėse. Tai buvo daroma dėl gynybinių sumetimų ir siekiant išvengti maliarijos. Jas supa 1-6 akmeninės sienos. Papildomos sienos atsiranda miesteliui plečiantis ir naujai apjuosiant naujai įsisavintus plotus. Kuomet gyventojai nebesutelpa gyvenvietėje, kuriami vasaliniai kaimai. Miestelius juosia siaura krūmynų zona *dina*, kurioje renkamas kuras. Aplinkui nuo kalno žemyn leidžiasi terasiniai laukai.

Miestelių bendruomenės dalinasi į mažesnius teritorinius vienetus *kanta*. Čia susikūrusios aikštės *mora* išlieka svarbia bendruomenės kultūrine erdve, kuri vyksta mokymai, žaidimai, atliekami ritualai. Kai kurie miesteliai turi iki 17 *mora*, kurios keliais sujungtos tarpusavyje ir su vartais. Jaunos moterys neturi teisės kirsti *mora*, ir ją paprastai apeina pakraščiu. Svarbiausiose *mora* stovi bendruomeniniai namai *pafta*, kuriuose vyksta vyrų susirinkimai, svarbiausi ritualai, kartais čia gyvena nevedę vyrai. Šalia šių namų pastatomas *ulahita*, didžiulis iš miško atvežtas medžio kamienas, kuriame žymimos gadaa sistemos kartos, stovi akmeninės skulptūros.

Konso_village_01.jpg|Konsų kaimas
Konso village of Mecheke (13) (28534675714).jpg|Sodybos viduje
Mora,_Konso_Tribe,_Ethiopia_(8093693492).jpg|Pafta konsų miestelyje
Konso Walled Village (27235591238).jpg|Miestelio siena

## Žemdirbystė
Konsų ūkis yra pagrįstas žemdirbyste. Kalnuotose nederlingose žemėse konsai sukūrė žemdirbystės sistemą, kuri leidžia išgauti iš gamtos visą įmanomą derlių. Didžiulis gyvenojų tankumas priverčia išnaudoti kiekvieną plotelį. Žemiau nuo viršūnėse įsitvirtinusių gyvenviečių, kalnų šlaituose kuriamos akmenimis sutvirtintos terasos (*dila*), kurios apsaugo dirvą nuo erozijos, sukaupia negausų vandenį. Kartais tokios terasos gali pasiekti ir 5 metrus aukščio. Pagal dydį darželiai terasose gali būti trijų rūšių. *Helanda* yra standartiniai 10x5 m dydžio laukeliai, *halga* – perpus mažesni, o *sagalitta* yra įsiterpę ypač siauruose ruožuose.

Vienas pagrindinių javų yra sorgas, tačiau auginami ir šakniavaisiai, medvilnė. Iš viso priskaičiuojamos 32 rūšys pagrindinių žemės ūkio kultūrų.

Laukeliuose sodinama mišriai, piekvienai žemės ūkio kultūrai parenkama tinkama vieta. Pvz. lauko viduryje, kur yra įdubimas, sodinami daugiau vandens reikalaujantys augalai, pakraščiuose – mažiau. Kiekvienas augalas ar jo veislė pasirenkama pagal vietos sąlygas. Pvz. vien sorgų konsai žino 16 skirtingų veislių, ir jas sodina labiausiai pritaikytose vietose.
 
Tradicinėje žemdirbystėje naudojamas gyvulių mėšlas, kuris surenkamas ir kaupiamas specialiose vietose *kuufa*, esančiose šalia gyvenviečių. Teritorija šalia *kuufa* naudojama ir kaip gyvenvietės tualetas. Tręšimui naudojami ir surinkti pelenai.

Konzo2.jpg|Konsų terasos
Trees_planting_in_Konso.jpg|Moringa stenopetala sodinimas
Konso village (3) (28535726394).jpg|Konsų kaimas
Holzsteelen der Konso.jpg|Waaka statulos


## Šventosios giraitės

Konsų kraštovaizdyje išsaugotos šventosios giraitės, čia renkami medicininiai augalai, iš čia į miestelius atgabenami šventieji medžiai. Į pasaulio paveldą įtrauktos trys iš jų: Kala, Bamalė ir Kufa. Čia atliekami inicijacijos ritualai, čia prieš vedybas kelis mėnesius turi gyventi vyrai. Taip pat vyksta svarbūs susirinkimai tarp atskirų miestelių.

Tradicinės religijos šventijai gyvena netoli giraičių, o laidojami jose. Čia statomos medinės antropomorfinės statulos (*waaka*), kurios tarnauja kaip antkapiniai paminklai. Netoli giraičių įkuriamos vandens talpyklos (*harda*), kurias stato ir prižiūri visa bendruomenė.

## Susiję pasaulio paveldo objektai
*  Filipinų Kordiljerų ryžių terasos (1995);
*  Čingčengo kalnas ir Dudziangjano irigacinė sistema (2000);
*  Omano afladžo irigacinės sistemos (2006);
*  Balio kultūrinis kraštovaizdis: Subakas kaip Tri Hita Karana filosofijos manifestacija (2012);
*  Honghės hanių ryžių terasų kultūrinis kraštovaizdis (2013);
*  Persų kanatas (2016).

## Išnašos