open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lietuvos laisvės sąjunga

**Lietuvos laisvės sąjunga**, **LLS** – Lietuvos politinė partija, veikusi 1992-2011 m.

## Istorija

1992 m. nuo Lietuvos laisvės lygos (LLL) atsiskyrė Kauno padalinys, kuriam vadovavo tada dar mažai kam žinomas Vytautas Šustauskas. Atsiskirta dėl V. Šustausko asmeninio konflikto su LLL vadovybe ir organizacijos lyderiu A. Terlecku. 1994 m. rugsėjo 13 d. LLS įregistruota Teisingumo ministerijoje kaip politinė partija (kodas 190771228, registracijos adresas – Kaunas, K. Donelaičio g. 6-226). 2011 m. rugpjūčio 6 d. pervadinta į Lietuvos prezidento sąjungą.

## Veikla

1995 m. V. Šustauskas išrinktas Kauno miesto savivaldybės tarybos nariu, po 2000 m. savivaldybių rinkimų išrinktas Kauno miesto savivaldybės meru, o rudenį tapo Seimo nariu. Kitas partijos lyderis Saulius Oželis išrinktas Tauragės rajono savivaldybės tarybos nariu.
Žalioji rūta

**Žalioji rūta** (*Ruta graveolens*) – daugiametis rūtinių (*Rutaceae*) šeimos augalas užaugantis iki 60 cm.

Stiebas status, šakotas; lapai pražanginiai, plunksniški; žiedai žalsvai geltoni, susitelkę į kekes, pajudinus išskiria stiprų aromatą. Vaisius – dėžutė. Auginama darželiuose ir soduose, žydi birželio – rugsėjo mėnesiais, sėklos subręsta rugsėjo – spalio mėnesiais.

Vaistinė žaliava – antžeminė augalo dalis, pjaunama per žydėjimą. Užpilas vartojamas norint nutraukti nėštumą, nervų ligoms gydyti; spiritinė tinktūra veikia taip pat. Turi fotokumarinų, kurie didina odos jautrumą ultravioletiniams spinduliams; vartojama nuo galvos skausmo kaip biostimuliatorius; taip pat tai prieskoninis augalas.

Žalioji rūta auginama kaip dekoratyvinis augalas, daugelyje Europos šalių buvo naudojama kaip apeiginis augalas. Lietuvoje žalioji rūta auginama nuo XVI a. vidurio. Dykvietėse, pakelėse kartais pasitaiko sulaukėjusių. Rūta – tautodailės ornamento, dekoro motyvas. Labiausiai rūta įprasminta žodinėje lietuvių liaudies kūryboje – liaudies dainose, sutartinėse, skaičiuotėse, pasakose, padavimuose, mįslėse. Rūtos šakelių, lapų motyvais puošiamos kraičio skrynios, baldai, audiniai, drabužiai, margučiai, moterų rankdarbiai. Išplito XVI–XVIII amžiuje.

## Etimologija
Žodis *rūtà* (*rū̃tas*) – skolinys iš , . Šie žodžiai, kaip ir rūtos pavadinimai kitose Europos kalbose (, angl., , , it., , ,  ir kt.) galop kyla iš . Lotyniškas žodis kilęs iš  („rūta“) arba, kaip ir graikiškas žodis, kilęs iš ikiindoeuropietiško substrato. Anot Bernto Glivos, rūtos populiarumą lietuvių folklore galėjo nulemti ankstesnis homofoniškas žodis **rūta(s)* (← *ráuti*), kuriuo esą vadinti žolynai.


Ruta graveolens MHNT.BOT.2005.0.973.jpg|Džiovinti žiedai ir sėklos
Weinraute (Ruta graveolens) (01).jpg|Žiedai
Flore et jardins au Fort la Latte (Plévenon, 22) - 016.jpg|Rūtų keras
Coat of arms of Saxony.svg|Rūtų motyvas Saksonijos herbe


## Šaltiniai
Lietuvos gyvenimo logikos partija

**Lietuvos gyvenimo logikos partija** (**LGLP**) – Lietuvos politinė partija.

## Istorija
Įkurta 1996 m. Steigėjas – Vilniaus meras (1990–1991 m.) Vytautas Bernatonis. Teisingumo ministerijoje partija įregistruota 1996 m. rugpjūčio 14 d. (kodas 191929841, registracijos adresas Vilnius, Architektų g. 28-10).

Žymesnių pasiekimų rinkimuose neturėjo.

2009 m. rugsėjo 26 d. partija prijungta prie Naujosios sąjungos.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* LGLP kandidatai 1996 m. Seimo rinkimuose
Respublikonų partija (Lietuva)

**Respublikonų partija** (**RP**) – Lietuvos politinė partija, veikusi 1990–2017 m.

## Istorija
Įkurta 1990 m. Steigėjas – Kazimieras Petraitis. Registruota Teisingumo ministerijoje 1991 m. vasario 6 d. (kodas 190727769, registracijos adresas Kaunas, Pramonės pr. 3-62).

Pasižymėjo prieš 1993 m. prezidento rinkimus partijos įkūrėjo K. Petraičio duotu pažadu padovanoti žirgą pirmajam prezidentui. Tačiau rinkimus laimėjus Algirdui Brazauskui, pažado neįgyvendino.

1998–1999 m. partija priklausė koalicijai „Už teisingą Lietuvą“, į kurią dar įėjo Lietuvos rusų sąjunga, Lietuvos socialistų partija ir Lietuvos liaudies partija.

2012 m. kovo 31 d. įvykusio suvažiavimo metu Respublikonų partijos pirmininku išrinktas Valdemaras Valkiūnas. Jis paskelbė, kad Respublikonų partija išsiskirs „atviru mąstymu bei nuostata Europos Sąjungos atžvilgiu“.

2015 m. Respublikonų partijos sąrašas „Už ateities Biržus“ laimėjo rinkimus Biržų rajone ir iškovojo 8 vietas rajono savivaldybės taryboje, o Valdemaras Valkiūnas išrinktas meru.

2017 m. partija susijungė su Tautininkų sąjunga į Lietuvių tautininkų ir respublikonų partiją.

## Ideologija
Skelbėsi pasisakanti už visišką Lietuvos neutralitetą, už lygiavertį bendravimą su visomis pasaulio šalimis ir valstybėmis, prieš žemės pardavimą užsieniečiams, prieš Ignalinos atominės elektrinės uždarymą, už valstybės objektų pardavimo užsieniui sustabdymą.

Respublikonų partija buvo deklaravusi apie 1250 narių.

## Šaltiniai
Jan Kulczyk

**Jan Jerzy Kulczyk** (1950 m. birželio 24 d. Bydgoščius – 2015 m. liepos 29 d. Vienoje) – Lenkijos verslininkas, multimilijardierius.

Koncerno *[[Kulczyk Holding S.A.]]* steigėjas, vadovas ir savininkas.

Lenkijos savaitraščio *[[Wprost]]* duomenimis, 2002–2004 m. Jano Kulczyko turtas vertinamas 12,5 mlrd. zlotų (apie 4 mlrd. JAV dol.). 2006 metų duomenimis – 4,1 mlrd. zlotų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
[''[Wprost]'' informacija apie Janą Kulčikį]
Pūraičiai

**Pūraičiai** – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 4 km į vakarus nuo Kriukų.

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimi XVI a. pabaigoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Balkaičiai

**Balkaičiai** – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 6 km į vakarus nuo Kriukų. Stovi Balkaičių koplyčia.

## Gyventojai

## Galerija

Balkaičiai.JPG|miniatiūra|Kaimo riboženklis. Priekyje – Ašvinės upelis
Balkaičiai 3.JPG|Sodybos
The Chapel of Balkaičiai village cemetery - panoramio.jpg|Balkaičių koplyčia


## Šaltiniai
Sandra Kalniete

**Sandra Kalniete** (g. 1952 m. gruodžio 22 d. Togūras, Tomsko sritis, Rusija) – Latvijos politikė.

## Biografija
Į Latviją atvyko būdama septynerių. 1977–1981 Latvijos dailės akademijoje studijavo dailę, meną, vėliau dirbo meno istorike. 1988 m. atėjo į politiką, kai Latvijoje prasidėjo nepriklausomybės judėjimas. Ji buvo viena iš Latvijos liaudies fronto įkūrėjų. 1992 m. baigė studijas Lidso universitete, Tarptautinių studijų institute. Taip pat studijavo Ženevos universitete.
1993 - 1997 m. buvo Latvijos ambasadorė prie Jungtinių Tautų. 1997 - 2000 m. ambasadorė Prancūzijoje. 2000 - 2002 m. ambasadorė prie UNESCO.
2002 - 2004 m. buvo Latvijos užsienio reikalų ministre.
2004 gegužės 1 – 2004 lapkričio 22 Sandra Kalniete buvo ES komisarė atsakinga už žemės ūkį, kaimo plėtrą ir žuvininkystę. Nuo 2009 m. išrinkta į Europos parlamentą.
Parašė knygą *Latvijos tekstilės menas*(1989).

## Literatūra
* *Latvju tekstilmāksla* (*Lettische Textilkunst*). Rīga: „Liesma“, 1989;
* *Es lauzu, tu lauzi, mēs lauzām. Viņi lūza* (*Ich brach mit ihnen, du auch, wir alle. Sie wurden abtrünnig*), ein Buch über Lettlands Unabhängigkeitsbewegung. Rīga: Jumava, 2000. ISBN 9984-05-310-5;
* *Ar balles kurpēm Sibīrijas sniegos*, ein Buch über die Deportation ihrer Familie nach Sibirien in der Stalin-Zeit. Rīga: Atēna, 2001. ISBN 9984-635-78-3. Auf Französisch: *En escarpins dans les neiges de Sibérie*, von den Lesern der Elle zum *Dokumentarbuch des Monats* nominiert. Paris: Ed. des Syrtes, 2003. ISBN 2-84545-079-6. Auf Deutsch: *Mit Ballschuhen im sibirischen Schnee* im März 2005 auf der Leipziger Buchmesse vorgestellt. München: Herbig, 2005. ISBN 3-7766-2424-8.

## Šaltiniai
Skilvioniai

:: *Apie kaimą Panevėžio rajone žr. [[Skilvioniai (Panevėžys)]]*.

**Skilvioniai** – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Balkaičių. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mindaugiai

:: *Apie bažnytkaimį Kalvarijos savivaldybėje žr. [[Mindaugai]]*.

**Mindaugiai** – kaimas šiaurės rytinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietryčius nuo Balkaičių, prie kelio . Pro kaimą teka Virčiuvis. Seniūnaitijos centras. Yra Mindaugių pagrindinė mokykla.

## Istorija

Iki XX a. tarpukario žemės reformos kaimas vadinosi ***Satkauskai***. Vėliau kurį laiką vadinosi ***Pavirčiuvė II***.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šokantis medis

**Šokantis medis** – duomenų struktūra, panaši į savaime susibalansuojančius B medžius. Šią struktūrą išrado Hansas Reiseris. Skirtingai nuo B medžio, kuris savo struktūrą visada laiko subalansuotą, šokantis medis struktūrą balansuoja tik kai duomenis prireikia išsaugoti išorinėje atmintyje (pabaigus transakciją arba dėl operatyvinės atminties trūkumo).

Kadangi balansavimo procedūra atliekama rečiau, šia struktūra pagrįsti algoritmai yra greitesni. Be to, pati balansavimo procedūra tada gali būti ilgesnė ir labiau optimizuojanti.

Šokančio medžio pagrindu sukurta atviro kodo failų sistema Reiser4 su mažais (apie 1 kilobaito didumo) failais gali būti net iki 15 kartų greitesnė nei dabar GNU/Linux labiausiai paplitusi EXT3.
Leszek Balcerowicz

**Leszek Henryk Balcerowicz** (g. 1947 m. sausio 19 d., Lipno) – lenkų ekonomistas ir politikas.

1989 – 1991 m., vadovaujant Tadeusz Mazowiecki ir Jan Krzysztof Bielecki, ekonomistas *Leszek Balcerowicz* buvo pirmosios nekomunistinės Lenkijos vyriausybės vicepremjeras ir finansų ministras.

2001 - 2007 m. buvo Lenkijos nacionalinio banko prezidentas.
Danuta Hübner

**Danuta Maria Hübner** (g. 1948 m. balandžio 8 d. Nisko, Lenkija) – Lenkijos ekonomistė, politikė, ES komisarė.

1971 baigė ekonomikos magistro studijas Aukštojoje Varšuvos ekonomikos mokykloje, 1974 apgynė disertaciją.

Nuo 1992 ekonomikos profesorė.

Nuo 1971 daugkartinė stipendiatė ir vizituojanti profesorė.

2004 lapkričio 18 tapo ES Regioninės politikos komisarė.

Danuta Hübner turi dvi dukras.
Lietuvos rusų sąjunga

**Lietuvos rusų sąjunga**, **LRS**, (rus. *Союз русских Литвы*, *СРЛ*) – 1995–2021 m. veikusi Lietuvos politinė partija.

*Dėl informacijos apie Lietuvos rusų aljansą žr. [[Rusų aljansas|kitą straipsnį]].*

## Istorija
Įkurta 1995 m. spalio 28 d. Vilniuje, „Pergalės“ kino teatre vykusioje konferencijoje. Registruota Teisingumo ministerijoje 1995 m. gruodžio 28 d. (kodas 193025269, registracijos adresas Vilnius, Savanorių pr. 11-70).

Partijos steigimą paskatino *Rusų bendruomenių tarptautinis kongresas*, kuriam vadovavo Dmitrijus Rogozinas, siekęs suvienyti po TSRS subyrėjimo tapusiose nepriklausomomis, taip pat kitose valstybėse veikiančias rusų bendruomenes. Partijos iniciatorius buvo Antrojo pasaulinio karo dalyvis Antanas Naruševičius.

1996 m. Seimo rinkimuose partija surinko 1,63 proc. balsų ir į Seimą nepateko. 1997 m. savivaldybių rinkimuose LRS dalyvavo kartu su Lietuvos piliečių aljansu (LPA). Vilniuje laimėtos 10, Klaipėdoje – 7 vietos, tačiau netrukus LPA nariai prisišliejo prie konservatorių ir LRS liko tik 4 vietos Vilniuje bei 3 Klaipėdoje.

2000 m. savivaldybių rinkimuose Vilniuje partija surinko 3,9 proc. balsų ir į tarybą nepateko, o Klaipėdoje gautos 7 vietos. 2000 m. Seimo rinkimuose LRS dalyvavo koalicijoje su Lietuvos demokratine darbo partija, Naujosios demokratijos partija ir Lietuvos socialdemokratų partija ir gavo Seime 3 vietas – Seimo nariais tapo Sergejus Dmitrijevas, Vladimiras Orechovas ir Jurgis Utovka.

2001 m. įvesta fiksuota narystė. 2002 m. savivaldybių rinkimuose LRS laimėjo 11 vietų, iš jų Vilniuje – 6, Klaipėdoje – 3, Visagine – 2. 2007 m. savivaldybių rinkimuose LRS laimėjo 5 vietų, iš jų Vilniuje – 2, Klaipėdoje – 2, Visagine – 1.

## Ideologija

Pagrindiniu uždaviniu partija iškėlė tautinių mažumų integraciją į Lietuvos visuomeninį ir kultūrinį gyvenimą, demokratijos ir pilietinės visuomenės plėtrą.

## Struktūra

Turėjo skyrius Visagine, Klaipėdoje, Palangoje, Vilniuje, Kaune, Švenčionių rajone.

## Pirmininkai

* 1995 m. – Sergej Dmitrijev

## Nuorodos
Oficiali svetainė

## Šaltiniai
Disturbed

**Disturbed** – amerikiečių sunkiojo metalo grupė, susikūrusi 1994 metais Čikagoje, Ilinojuje, JAV. Pirmasis grupės pavadinimas buvo **Brawl**.

2023 m. duomenimis, grupė yra išleidusi aštuonis studijinius albumus, iš kurių naujausiasis, „Divisive“, išleistas 2022 m. lapkritį. Penki grupės įrašai yra pasiekę JAV „Billboard 200“ reitingo viršūnę.

## Grupės sudėtis

;Dabartiniai narai
* David Draiman – vokalas (1996–2011, 2015–dabar)
* Dan Donegan – gitara, klavišiniai, elektronikos programavimas (1994–2011, 2015–dabar), pritariamasis vokalas (2015–dabar)
* John Moyer – bosinė gitara, pritariamasis vokalas (2005-2011, 2015–dabar)
* Mike Wengren – būgnai, perkusija, elektronikos programavimas (1994–2011, 2015–dabar), pritariamasis vokalas (2015–dabar)

;Buvę nariai
* Erich Awalt – vokalas (1994–1996)
* Steve Kmak – bosinė gitara (1994–2003)

## Diskografija
**Studijiniai albumai**
* *The Sickness* (2000)
* *Believe* (2002)
* *Ten Thousand Fists* (2005)
* *Indestructible* (2008)
* *[[Asylum]]* (2010)
* *[[Immortalized]]* (2015)
* *Evolution* (2018)
* *Divisive* (2022)

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Aušrinė Stundytė

**Aušrinė Stundytė** (g. 1976 m. rugpjūčio 5 d.) – operos solistė, sopranas.

1994–2000 m. mokėsi Lietuvos muzikos akademijoje, pas prof. I. Milkevičiūtę. Vėliau išvyko į Leipcigą, kur tobulinosi pas prof. Helgą Forner. Ten gavo DAAD stipendiją. Vokietijoje yra laimėjusi keletą premijų, dainavo Vysbadeno operoje, Štutgarto ir Kelno filharmonijose, M. Regerio festivalyje (2003, 2005). Nuo 2001 m. meistriškumo mokėsi pas Neil Semer (NYC).

Yra koncertavusi Rusijoje (Maskvoje), Baltarusijoje, JAV ir kitose šalyse.

Dainų ir koncertinis repertuaras – dainų ciklai nuo Štrauso, Bergo iki Vagnerio. Vokietijos radijas MDR yra įrašęs Aušrinės Stundytės įdainuotų dainų (tekstų autorius – Hermann Heyer).

## Apdovanojimai
* Musikpreis der RWE-Energie AG 2001.

## Išnašos

## Nuorodos
* Asmeninis Aušrinės Stundytės tinklalapis  ;
Forintas

**Forintas** (; pagal ISO 4217 standartą – HUF) – oficiali Vengrijos valiuta. Dalijamas į 100 filerių ().

## Istorija

Forinto pavadinimas kilęs iš Florencijos mieste kaldintos auksinės monetos – florino. Vengrijoje auksinius „florentinus“ nuo 1325 metų naudojo valdovas.
Tarp 1857 ir 1892 metų forintais Vengrijoje buvo vadinami Austrijos – Vengrijos Imperijos pinigai – guldenai.
1946 m. forintas pakeitė dėl hiperinfliacijos po Antrojo Pasaulinio karo nuvertėjusią pengę kursu 1 forintas = 4×1029 pengių. 
Dėl per didelės infliacijos pagal ERM II kriterijus forintą pakeisti euru numatoma ne anksčiau, kaip 2010–2012 metais.

## Monetos
Apyvartinės monetos http://english.mnb.hu/engine.aspx?page=mnben_coins 
* 1 forintas (žalvario spalva, averse – Vengrijos herbas)
* 2 forintai (sidabro spalva, averse – vėlyvis) (gėlė)
* 5 forintai (žalvario spalva, averse – garnys) (paukštis)
* 10 forintų (sidabro spalva, averse – Vengrijos herbas)
* 20 forintų (žalvario spalva, averse – vilkdalgis) (gėlė)
* 50 forintų (sidabro spalva, averse – tupintis sakalas)
* 100 forintų (bimetalinė moneta, žiedas – sidabro spalvos, intarpas – žalvario spalvos, averse – Vengrijos herbas)
* 200 forintų (bimetalinė moneta)
Filerių monetos nebekalamos ir yra išimtos iš apyvartos.

## Banknotai
Naujausia serija http://english.mnb.hu/engine.aspx?page=mnben_notes 
* 200 forintų (pirmą kartą išleisti 1998)
: spalva: žalsva; aversas: karaliaus Karolio Roberto portretas; reversas: vaizdas.
* 500 forintų (pirmą kartą išleisti 1998)
: spalva: rausva – melsva – violetinė; aversas: princo Ferenco Rakocio portretas; reversas: Šarošpatako pilies vaizdas.
* 1 000 forintų (pirmą kartą išleisti 1998)
: spalva: melsva; aversas: karaliaus Matjašo Korvino portretas; reversas: Herkuleso fontano Višegrado pilyje vaizdas.
* 2 000 forintų (pirmą kartą išleisti 1998)
: spalva: rusva; aversas: princo Gaboro Betleno portretas; reversas: Gaza Dosos paveikslas „Gaboras Betlenas tarp savo mokslininkų“.
* 5 000 forintų (pirmą kartą išleisti 1999)
: spalva: žalsvai mėlyna; aversas: kunigaikščio Ištvano Sečeni portretas; reversas: Sečeni dvaro Nadičenke vaizdas
* 10 000 forintų (pirmą kartą išleisti 1997)
: spalva: melsva; aversas: karaliaus Stepono I portretas; reversas: Estergomo katedros vaizdas.
* 20 000 forintų (pirmą kartą išleisti 2001)
: spalva: rausva; aversas: politiko Ferenco Deako portretas; reversas: senųjų Parlamento Bendruomenių rūmų vaizdas.
Naujausia banknotų serija išleista 1997–2001 metais. Kiekvieno banknoto averse pavaizduotas žymus Vengrijos valdovas ar politikas, o reversas – su juo susijęs pastatas ar vieta. Visi banknotai yra vienodo dydžio, 154 x 70 mm.

## Valiutos kursas

2006.07.15. dieną Vengrijos Nacionalinio Banko nustatytas valiutos kursas buvo: 
1 EUR = Ft 282,62
1 USD = Ft 222,92
1 GBP = Ft 410,17}}

## Nuorodos
* **[http://english.mnb.hu/ Vengrijos Nacionalinis Bankas]**
* Vengrijos numizmatika 
* Vengrijos banknotų katalogas (įtraukti senųjų forintų banknotų vaizdai)
* Vengrijos banknotai 
* Vengrijos monetos (katalogas ir galerija)
Zygmunt Solorz

**Zygmunt Solorz** (*Zygmunt Józef Solorz-Żak*, *Piotr Krok* ir *Piotr Solorz* 1955 m. rugpjūčio 4 d. Radome) – lenkų verslininkas, vienas turtingiausių žmonių Lenkijoje. Zygmunt Solorz valdo Polsat, yra pagrindinis Elektrim akcininkas (kartu taip pat priklauso Invest bankas ir Towarzystwo Emerytalne Polsat.

2004 m. apdovanotas *Super Wiktor* titulu Wiktory 2004 konkurso metu. 2006 m. žurnalo *[[Forbes]]* duomenimis, Zygmunt Solorz turtingiausių planetos žmonių sąraše užėmė 382 vietą, 2011 m. - 97 vietą.

Savininkas Polkomtel ir Śląsk Wrocław. 

## Nuorodos
* Lenkijos savaitraščio ''Wprost'' informacija
Roman Karkosik

**Roman Krzysztof Karkosik** (g. 1951 m. gegužės 9 d.) – lenkų verslininkas, investuotojas.

Lenkijos savaitraščio *[[Wprots]]* duomenimis, 2006 m. buvo antras turtingiausių lenkų sąraše: Romano Krzistofo Karkosiko turtas vertinamas 3,6 mlrd. zlotų.

Nuo 1989 aktyviai įsitraukė į verslą, pramonę.

Nuo 1993 uždirbtas pajamas sėkmingai investavo į Lenkijos vertybinių popierių biržą (Giełda Papierów Wartościowych w Warszawie). Valdo Boryszew, Impexmetal, Skotan ir Alchemia bendroves.

## Nuorodos
* Žurnalo ''Wprost'' informacija (100 turtingiausių lenkų sąrašas,  
* Karkosiko biografija, Wprost  
* ''Serwis Relacji Inwestorskich Boryszew S.A. i Impexmetal S.A.'' Įmonės svetainė
Kulczyk Holding S.A.

**Kulczyk Holding** – lenkiško kapitalo koncernas. Holdingo prezidentas – Jan Kulczyk.
Aktyvai (įstatinis kapitalas) 2005 m. sudarė 11,7 mlrd. zlotų.
Pajamos 2004 – 2,5 mlrd. zl., pelnas – 230 mln. zl.
Kaip holdingo bendrovė valdo 14 proc. Lenkijos telekomunikacijų (*[[Telekomunikacja Polska]]*) akcijų, PKN Orlen (oficialiai – 5,6 proc., neoficialiai – apie 9,5 proc, kurių vertė – apie 885 mln. – 1,5 mlrd. zl.).

## Veikla
Kulczyk Holding investavimo prioritetai, kryptys yra energetika (firma Polenergia, PSE); prekyba automobiliais (Škoda Auto Poland); kelių, autostradų tiesimo įmonės (Autostrady Wielkopolskie).
Lietuvos socialdemokratų sąjunga

**Lietuvos socialdemokratų sąjunga,** **LSDS** – Lietuvos politinė partija, egzistavusi 1999–2014 m. Iki 2003 m. **Lietuvos partija „Socialdemokratija 2000“**.

## Istorija

Įkurta 1999 m., įregistruota Teisingumo ministerijoje 1999 m. gruodžio 27 d. (kodas 291984130, registracijos adresas Vilnius, Vilniaus g. 22).

Partija atskilo nuo 1989 metų atkurtos Lietuvos socialdemokratų partijos, šiai susijungus su Lietuvos demokratine darbo partija. 1998 m. birželio 12 d. įkuriama LSDP frakcija „Socialdemokratija 2000“. 1999 m. įvyko minėtų partijų susijungimas ir atitinkamai – su susijungimu nesutikusių narių naujos partijos „Socialdemokratija 2000“ įregistravimas.

2003 metais Lietuvos partija „Socialdemokratija 2000“ persitvarkė ir gruodžio 6 d. vykusiame suvažiavime reorganizavosi į Lietuvos socialdemokratų sąjungą.

2014 m. lapkričio 29 d. partijos vadovas Arvydas Akstinavičius suvažiavime nusprendė nutraukti LSDS veiklą. Savo žingsnį motyvavo tuo, kad, anot jo, Lietuvoje prastėja demokratijos situacija. Spaudos konferencijoje išsakyta A. Akstinavičiaus pozicija:

„LSDS veiklos nutraukimas – tarsi Kalantos susideginimas. Mes norime savo veiklos nutraukimu atkreipti dėmesį, kad padėtis yra bloga, ir duok, Dieve, kad mūsų šitas susideginimas būtų toks pats prasmingas, kaip ir Kalantos, ir kad po 15 metų Lietuvoje prasidėtų naujas atgimimas, nauja laisvėjimo banga. Manau, tada prognozės, kad lietuvių liks 2 milijonai, nebeturės pagrindo“

## Veikla

Dalyvavimas Lietuvos politiniame gyvenime partijai nebuvo labai sėkmingas. Negauta vietų nei 2000 m., nei 2004 m. Seimo rinkimuose ir laimėta tik po vieną vietą į Mažeikių ir Marijampolės savivaldybių tarybas 2000 m. bei viena vieta į Mažeikių rajono savivaldybės tarybą 2003 m. 2007 m. savivaldybių tarybų rinkimuose laimėti 6 mandatai: po dvi vietas Mažeikių, Plungės, Marijampolės savivaldybėse.

2012 m. dalyvavo Nacionalinio susivienijimo „Už Lietuvą Lietuvoje“ veikloje.

## Vadovybė

### Partijos pirmininkai

* 1999-2003 Rimantas Dagys
* 2003-2014 Arvydas Akstinavičius

### Valdyba

* Pirmasis pirmininko pavaduotojas – Dainius Paukštė
* Pirmininko pavaduotojai:
* Violeta Linkienė,
* Gediminas Akelaitis,
* Visvaldas Nekrašas,
* Pranas Noreika
* Atsakingasis sekretorius – Vaidas Nagreckis

## Šaltiniai

## Nuorodos

Oficiali svetainė
Mitkūnai (Joniškis)

**Mitkūnai** – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Linkaičių.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Tom Jones

**Seras Tomas Džounsas Vudvardas** (pilnas vardas: *Thomas John Woodward*, g. 1940 birželio 7 d. Treforeste, Velsas) – valų pop, roko, šokių ir techno atlikėjas.

Išgarsėjo 7-ajame dešimtmetyje. Savo karjeroje svyravo nuo pop, roko, šokių ir techno muzikos. Išskirtiniausias jo muzikos elementas – stiprus baritono balsas. Nuo 9-ojo dešimt. pradėjo bendradarbiauti su įvairiomis garsiomis grupėmis bei atlikėjais kaip „Cardigans“, Robbie Williams, „Simply Red“ ir kt. Scenoje dažniausiai pasirodo apsirengęs kostiumu. Per savo muzikinę karjerą išleido daugybę albumų bei singlų, kurių pasaulyje parduota virš 100 mln. Garsiausios jo dainos – „Delilah“, „It's Not Unusual“, „Help Yourself“, „She's A Lady“ ir „Sex Bomb“.

Buvo vedęs Linda Trenchard ir gyveno santuokoje beveik 60 metų (1957–2016 m. iki jos mirties).

## Diskografija

### Albumai
* *Along Came Jones* (1965)
* *A-Tom - ic Jones* (1966)
* *From the Heart* (1966)
* *Green Green Grass of Home* (1967)
* *Live at the Talk of the Town* (1967)
* *13 Smash Hits* (1967)
* *Delilah* (1968)
* *Help Yourself* (1968)
* *This Is Tom Jones* (1968)
* *Live at the Flamingo Las Vegas* (1969)
* *Tom* (1970)
* *I Who Have Nothing* (1970)
* *She's A Lady* (1971)
* *Live at Caesar's Palace* (1971)
* *Close Up* (1972)
* *The Body and Soul of Tom Jones* (1973)
* *Tom Jones Greatest Hits* (1973)
* *Somethin' Bout You Baby I Like* (1974)
* *Memories Don't Leave Like People Do* (1975)
* *Tom Jones Sings 24 Great Standards* (1976)
* *Say You'll Stay Until Tomorrow* (1977)
* *What A Night* (1979)
* *Do You Take This Man* (1979)
* *Rescue Me* (1979)
* *Darlin*' (1981)
* *Tom Jones Country* (1982)
* *Don't Let Our Dreams Die Young* (1983)
* *Matador – The Musical Life of El Cordobes* (1987)
* *It's Not Unusual – His Greatest Hits* (1987)
* *At This Moment* (1989)
* *Carrying A Torch* (1991)
* *The Lead And How To Swing It* (1994)
* *From The Vaults* (1998)
* *Reload* (1999)
* *Mr. Jones* (2002)
* *Greatest Hits* (2003)
* *The Definitive Tom Jones 1964-2002* (2003)
* *Tom Jones and Jools Holland* (su Jools Holland) (2004)
* *Together In Concert* (su John Farnham) (2005)
* *24 Hours* (2008)
* *Praise & Blame* (2010)
* *Spirit in the Room* (2012)
* *Long Lost Suitcase* (2015)
* *[[Surrounded by Time]]* (2021)

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Wprost

**Wprost** – lenkiškas žurnalas, savaitraštis konservatyvaus liberalizmo pakraipos.

Nuo 1989 iki 2006 vyr. red. buvo Marek Król.

## Autoriai
### Pagrindiniai darbuotojai
* Dariusz Baliszewski – istorikas
* Olgierd Budrewicz – reporteris
* Jarosław Jakimczyk
* Igor Janke – politikos komentatorius
* Jan Piński – ekonomikos reporteris
* Jerzy Rzewuski – muzikos apžvalgininkas
* Michał Zieliński – ekonomikos publicistas

### Publicistai
* Antoni Dudek
* Stanisław Klawe ir Andrzej Paulukiewicz
* Wiesław Kot
* Robert Mazurek ir Igor Zalewski
* Leszek Miller
* Tomasz Nałęcz
* Witold Orłowski
* Maciej Rybiński
* Piotr Semka
* Krzysztof Skiba
* Paweł Śpiewak
* Łukasz Turski
* Szewach Weiss
* Wacław Wilczyński
* Jan Winiecki
* Marcin Wolski
taip pat
* Leszek Balcerowicz
* Piotr Bikont ir Robert Makłowicz
* Małgorzata Domagalik
* Zygmunt Kałużyński ir Tomasz Raczek
* Stefan Kisielewski
* Stanisław Tym
* Lech Wałęsa
* Bronisław Wildstein

### Dailininkai, fotografai
* Zbigniew Furman
* Karol Kinal
* Dariusz Krupa
* Igor Morski
* Henryk Sawka

## Nuorodos
* ''Wprost Online'' internete 
* Savaitraščio priedas ''Wprost i Kultura''
Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjunga

**Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjunga**, **VNDS** – Lietuvos politinė partija, veikusi 2001–2006 m. Ją sudarė Lietuvos valstiečių partija ir Naujoji demokratija - Moterų partija.

## Istorija

2001 m. gruodžio 15 d. bendrame Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų suvažiavime buvo pasirašyta jungimosi sutartis. Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijos pirmininke išrinkta prof. Kazimiera Prunskienė, pirmininkės pirmuoju pavaduotoju – Lietuvos valstiečių partijos lyderis Ramūnas Karbauskis.

Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų susivienijimas buvo pradėtas po Lietuvos valstiečių partijai skaudžių 2000 m. Seimo rinkimų rezultatų. Nors 2000 m. kovo 19 d. vykusiuose savivaldybių tarybų rinkimuose Lietuvos valstiečių partija iš viso gavo net 209 mandatus (daugiau gavo tik Naujoji sąjunga – 270), Seimo rinkimuose Lietuvos valstiečių partija nesugebėjo susitarti su krikščionimis demokratais ir nepateko į Seimą pagal partijų sąrašus.

Susijungiant Naujosios demokratijos ir Lietuvos valstiečių partijoms buvo siekta užsitikrinti daugiau galimybių būsimuosiuose rinkimuose ir tapti parlamentine partija. Kitaip Valstiečių partija būtų rizikavusi likti regionine partija, turinčia įtakos tik rajonų savivaldybių tarybose. Susijungimas pasiteisino.

2004 m. Europarlamento rinkimuose VNDS gavo 7,14 proc. balsų ir vieną mandatą – Europos Parlamento nariu tapo Gintaras Didžiokas. 2004 m. Seimo rinkimuose Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjunga laimėjo 10 mandatų ir kartu su Lietuvos lenkų rinkimų akcija sudarė 12 narių frakciją.

2005 m. VNDS suvažiavimo delegatai priėmė sprendimą pasivadinti Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjunga (LVLS), tuo pabrėžiant 1922 m. įkurtos partijos darbų tęstinumą.
Milvydžiai

:: *Apie kaimą Skuodo rajone žr. [[Milvydžiai (Skuodas)]]*.

**Milvydžiai** – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Linkaičių. Seniūnaitijos centras. Stovi Milvydžių koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vaineikiai (Joniškis)

**Vaineikiai** – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Satkūnų. Gamtos paminklas – Gumbuotasis Vaineikių ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Svirpliai (Joniškis)

**Svirpliai** – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 5 km į šiaurę nuo Satkūnų.

## Istorija

XX a. 1-ojoje pusėje į rytus nuo kaimo veikė Svirplių geležinkelio stotelė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Svirpliuose gimė knygnešys, gydytojas, savivaldybininkas, politinis veikėjas Liudas Vaineikis (1869–1938).

## Šaltiniai
Sidabrynė II

**Sidabrynė II** – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietvakarius nuo Linkaičių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nartaučiai

**Nartaučiai** – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 7 km į pietvakarius nuo Linkaičių.

Pirmą kartą paminėtas 1426 m. Livonijos-LDK sienos sutartyje, liko Ordino pusėje iki 1473 m. 1557 m. kovo 10 d. priskirtas Daunoravos dvaro valdai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Commerzbank

**Commerzbank [[Akcinė bendrovė|AG]]** – vienas iš pagrindinių Vokietijos bankų, veikiantis kaip universalusis bankas. Būstinė įsikūrusi Frankfurte prie Maino. 2019 m. buvo antras pagal dydį Vokietijoje pagal bendrą balansinę vertę. Bankas veikia daugiau nei 50 pasaulio šalių ir teikia beveik trečdalį Vokietijos prekybos finansavimo paslaugų. Commerzbank yra Cash Group narys. 15 % banko akcijų priklauso Vokietijos Federacinei Respublikai, o 85 % akcijų yra laisvai cirkuliuojančios.

2024 m. rugpjūčio 21 d. „Commerzbank“ pranešė metų pabaigoje planuojantis atidaryti banko atstovybę Lietuvoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Commerzbank AG
* Comdirect bank AG
* Cominvest Asset Management GmbH 
* ADIG Investment 
* Eurohypo AG
* Klientų portalas
Kaunas (reikšmės)

**Kaunas** gali reikšti:

* Miestus ir jų dalis:
** Kaunas – miestas Lietuvoje;
** Kaunas (Karija) – senovinis miestas Mažojoje Azijoje;
** Kaunas (Klaipėda) – Klaipėdos miesto dalis.

* Objektus:
** „Kaunas“ – jūrinis keltas;
** 73059 Kaunas – asteroidas;
** Kauno viršūnė – viršukalnė Pamyre.

* Futbolo klubai:
** CJSO Kaunas;
** FBK Kaunas;
** FBK Kaunas-2;
** FK 91 United Kaunas;
** FK Aleksotas Kaunas;
** FK Astra Kaunas;
** FK Atletas Kaunas;
** FK Atletas-2 Kaunas;
** FK Celsis Kaunas;
** FK Dinamo Kaunas;
** FK Drobė Kaunas;
** FK Feniksas Kaunas;
** FK Fotofabrikas Kaunas;
** FK JAV Kaunas;
** FK Inkaras Kaunas;
** FK Inkaras-2 Kaunas;
** FK Kareda Kaunas;
** FK Kovas Kaunas;
** FK Kvintencija Kaunas;
** FK Lituanica Kaunas;
** FK Lokomotyvas Kaunas;
** FK Lotosas Kaunas;
** FK Maistas Kaunas;
** FK Panemunė Kaunas;
** FK Perkūnas Kaunas;
** FK Politechnika Kaunas;
** FK Ranga-Politechnika Kaunas;
** FK Rodiklis Kaunas;
** FK Silva Kaunas;
** FK Spartakas Kaunas;
** FK Šilainiai Kaunas;
** FK Šilkas Kaunas;
** FK Švaitas Kaunas;
** FK Tauras Kaunas;
** FK Techninė instaliacija Kaunas;
** FK Viči Kaunas;
** FK Visas Labas Kaunas;
** FK VST Kaunas;
** FM Spyris Kaunas;
** FTB-Flintas Kaunas;
** KSK Kultus Kaunas;
** Kultus Kaunas;
** LFLS Kaunas;
** LFLS-2 Kaunas;
** LGSF Kaunas;
** LKKA ir Teledema Kaunas;
** LVDK Kaunas;
** Makabi Kaunas;
** MFK Inkaro Veteranai Kaunas;
** MSK Kaunas;
** SK Alteria Kaunas;
** SK Justicija Kaunas;
** Vilijampolės FK Kaunas.

* Krepšinio klubas:
** Kauno Kaunas Triobet.

* Pavardė:
* Kaunas (pavardė);

* Taip pat:
** kaun (runa), *kaunan* (ᚲ) – viena iš senovės norvegų ir islandų runų;
** KAUN – *Auburn* municipalinio oro uosto (Kalifornija) kodas ICAO sistemoje.
Gottlieb Daimler

**Gotlybas Daimleris** (vok. *Gottlieb Wilhelm Daimler*, tikra pavardė **Däumler**, 1834 m. kovo 17 d. Šornforfe – 1900 m. kovo 6 d. Bad Kanštate, Štutgarte) – vokiečių inžinierius, išradėjas, konstruktorius ir verslininkas.

Lygiagrečiai su Karlu Bencu sukūrė pirmuosius automobilius.


Vaizdas:Stuttgart-cannstatt-daimler-gewaechshaus.jpg|Daimlerio bandymų dirbtuvė, Cannstatter Kurpark 
Vaizdas:Stuttgart-cannstatt-daimler-standuhr-1885.jpg|Daimlerio laikrodis-motoras
Vaizdas:Stuttgart-cannstatt-daimler-kutsche-1886.jpg|Daimlerio motorinio vežimo modelis, 1886 
Vaizdas:Stuttgart-cannstatt-daimler-boot-neckar-1886.jpg|Daimlerio laivas Neckar, 1886 (Modelis) 
Vaizdas:Stuttgart-cannstatt-daimler-luftschiff-1888.jpg|Daimlerio orlaivis, 1886 (modelis)


## Šaltiniai
Gaidys

**Gaidys** () – vištų (*Gallus*) genties, įskaitant namines vištas (*Gallus gallus domesticus*), patinas. Paprastai vištidėje būna laikomas vienas gaidys. Palyginant su patelėmis (*vištomis*), įprastai gaidžiai turi žymiai didesnę skiauterę, bei yra stambesni. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* youtube.com / Rooster Crowing Compilation Plus - Rooster crowing sounds Effect 2016
* youtube.com / Rooster Crows Non Stop - Rooster Sound Effect - Rooster Crowing in the Morning - Chicken Videos
Tautginiai

**Tautginiai** – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į rytus nuo Daunoriškės. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daunorava

**Daunorava** – kaimas šiaurinėje Joniškio rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietvakarius nuo Linkaičių, 10 km nuo Joniškio. Seniūnaitijos centras. Veikia paštas (LT-84028), išlikęs Daunoravos dvaras. Daunoravos biblioteka yra Daunoriškėje.

## Istorija

1854–1855 m. vokiečių kilmės grafas Keizerlingas pastatė dvaro rūmus. Dvaras turėjo 250 ha žemės, 2 arklides, 2 kumetynus.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiaunorių šv. Juozapo bažnyčia

**Kiaunorių šv. Juozapo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kiaunorių kaime, prie Tytuvėnų–Pašiaušės kelio. Šalia šventoriaus vartų auga saugomas Kiaunorių ąžuolas.

## Istorija

Apie 1766 m. Kiaunorių dvare pastatyta koplyčia. Vietoje jos 1856–1859 m. pastatyta mūrinė koplyčia. Vokietijos kariuomenė 1915 m. koplyčią sudegino. Į Kiaunorius 1918 m. paskirtas nuolatinis kunigas Jurgis Deveikis (pamaldas jis laikė klebonijoje).

1925–1926 m. koplyčia atstatyta. 1935 m. ji tapo filija. 1944 m. bažnyčia sugriauta. Laikina įrengta parapijos salėje. 1959 m. sudegė. Kiaunorių kunigas Bronislovas Gaižutis (1905–1984) buvo nuteistas 10 metų ir ištremtas į Sibirą, kuratas Paulius Jasienskis taip pat ištremtas į Sibirą, iš ten negrįžo.

Po gaisro likę bažnyčios griuvėsiai riogsojo iki XX a. 9-tojo dešimtmečio. Tuo metu buvo gautas Maskvos leidimas atstatyti šventovę. Darbai prasidėjo 1990 m. gruodžio 5 d. Statyboms daug medžiagų paaukojo aplinkiniai kolūkiai. 1991 m. bažnyčia pagal architekto H. Šilgalio projektą buvo atstatyta ir vėl pradėjo veikti.

## Architektūra

Pagal išlikusias sudegusios bažnyčios fotografijas atkurtos buvusios statinio formos. Senoji bažnyčia buvo statyta romantizmo laikotarpyje, laikantis šio stiliaus principų. Ji buvo monumentali ir paprasta: stačiakampė, su portiku ir virš jo kylančiu bokšteliu. Jos „liaudiškumą“ dar sustiprino prie akmens mūro pagrindinio tūrio prišlietas medinis 6 kolonų portikas, užsibaigiantis trikampiu frontonu. Pastato kampai, langų, durų, platūs portalo apvadai, kolonos, aklilangiai pagrindiniame fasade išryškinti baltai nudažytu tinku. Visus apvadus margino rustikos dantukai. Be šių ryškių romantizmo formų, H. Šilgalis praturtino pastatą nauju mūriniu 4 kolonų portiku, tačiau be bokštelio. Atstatytos bažnyčios trikampio frontono centre įkomponuota pusapvalio lango anga su Apvaizdos akies simbolika, o virš frontono iškeltas ažūrinis kryžius. Formuodamas interjerą, architektas pasikvietė skulptorių Stanislovą Kuzmą sukurti altoriaus Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės skulptūrą. Bažnyčia vienanavė, su vienu altoriumi. Balta Marijos skulptūra, vienoje rankoje laikanti kūdikėlį Jėzų, o kitoje škaplierių, įtaisyta altoriaus vietoje sienoje, ant specialaus pjedestalo.

Pagal atstatymo projektą šalia bažnyčios turėjo būti pastatyta modifikuotų romantizmo formų dviejų tarpsnių varpinė su kylančiomis liaunomis nišomis, puoštomis rustuotais apvadais.

## Galerija

Kiaunoriu Sv Juozapo baznycia atspindys 2013-08-04.jpg|Kiaunorių šv. Juozapo bažnyčia
Kiaunoriu Sv Juozapo baznycia vartai 2013-08-04.jpg|Kiaunorių šv. Juozapo bažnyčios vartai
Kiaunoriu Sv Juozapo baznycia 2013-08-04 Panorama.jpg|Kiaunorių šv. Juozapo bažnyčios panorama


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Kiauklių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia

**Kiauklių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kiauklių kaime, pietrytiniame Kiauklių ežero krante, prie kelio .

## Istorija

Kiaukliuose XVI a. antrojoje pusėje buvo palivarkas, kuris priklausė Vilniaus vyskupo Šešuolių dvarui. 1758 m. vyskupas Mykolas Jonas Zenkovičius naujai pastatytos Kiauklių bažnyčios altarijai dovanojo Vazgūnų kaimą su palivarku.

1817 m. senoji bažnyčia buvo perstatyta. 1831 m. Kiauklių bažnyčia tapo filija. 1858 m. jai pakeisti sienojai. 1869 m. iškėlus iš Kiauklių kunigą, valdžia neleido skirti kito dvasininko. Policija pateikė neteisingus duomenis, taip „įrodydama“, kad bažnyčia nereikalinga. 1871 m. liepos 3 d. vidaus reikalų ministras įsakė ją uždaryti ir nugriauti. Tikintieji atvykusių griauti kareivių prie bažnyčios neprileido. 1872 m. sausio 20 d. įsaku maldos namai grąžinti. Kiauklių bažnyčios gynimas sustabdė beatodairišką Vilniaus vyskupijos bažnyčių uždarinėjimą.

1906 m. patvirtintas naujos medinės bažnyčios projektas (autorius – Tomas Tišeckis). 1909 m. pradžioje komisija priėmė pastatytą bažnyčią, joje leista rengti pamaldas. 1912–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

## Architektūra

1941 m. raudonarmiečiai, bėgdami nuo vokiečių, bažnyčią padegė. Liko tik akmeniniai pamatai. Okupacijos metais tarybų valdžia leidimo naujos bažnyčios statyboms nedavė. Vietos gyventojai maldos namus įrengė buvusioje prieglaudoje (globos namuose).

2000 m. ant karo metais sudegintos bažnyčios pamatų buvo pastatyta nauja šventovė. Prie bažnyčios stovi kryžius, koplytstulpis ir senoji mūrinė varpinė.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Keturvalakių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia

**Keturvalakių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Keturvalakių miestelyje, 12 km į vakarus nuo Marijampolės.

## Istorija

Vilniaus vyskupas Konstantinas Kazimieras Bžostovskis 1714 m. leido Lankeliškių klebonui laikyti pamaldas Keturvalakių koplyčioje. Prie jos 1765 m. leista kurti šv. Barboros broliją. 1769 m. pradėti švęsti paskelbti atlaidai. 1777 m. įkurta parapija, XVIII a. pabaigoje veikė parapinė mokykla.

Kunigas Andrius Adeika (nuo 1792 m. Keturvalakių klebonas) 1786 m. pastatė naują medinę bažnyčią, jai paskirta 4 valakai žemės. Klebonas Juozas Šipaila 1848 m. pastatė mūrinę varpinę, aptvėrė kapines, 1861 m. šventoriuje pastatė koplyčią su rūsiu (jame 1879 m. palaidotas), 1866 m. – mūrinę kleboniją. J. Šipaila išleido į mokslus savo sesers sūnų Joną Jablonskį.

1906 m. įsikūrė „Žiburio“ draugijos skyrius (pirmininkas kunigas Juozas Švedas), kuris 1907 m. įsteigė biblioteką-skaityklą, Keturvalakiuose rengė lietuviškus vakarus su vaidinimais, 1914 m. pastatė namus su sale, arbatinę, biblioteką.

1944 m. rugpjūčio 5 d. vokiečiai bažnyčią sudegino. Maldos namai 1950 m. įrengti parapijos namuose. Keturvalakių klebonas Vladas Pėstininkas (1889–1968) suimtas ir 10 metų ištremtas į Sibirą.

1986–1990 m. kun. Juozo Gražulio ir arch. Vytauto Jakučio rūpesčiu pastatyta varpinė, bažnyčia restauruota. Apie tai bylojama prie bažnyčios prikaltoje lentoje.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, bebokštė, su prieangiu.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Kernavės Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia

**Kernavės Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kernavės miestelyje, dešiniojo Neries kranto viršutinėje terasoje. Kultūros paveldo objektas Nr. 49101. Šalia dabartinės bažnyčios yra išlikę pirmosios Kernavės bažnyčios pamatai. 

## Istorija

Pirmoji bažnyčia pastatyta iki 1430 m. Kernavės dvaro valdytoja Ona Kareivaitė-Mačkuvienė 1496 m. ją apdovanojo ir įsteigė altariją. 1508 m. bažnyčiai dar skyrė turtų. Per reformaciją netoli bažnyčios buvo pastatyta arijonų sektos koplyčia. Kurį laiką arijonai buvo užėmę ir bažnyčios beneficiją. 1522 m. bažnyčia atstatyta. 1655 m. ji sudegė, pastatyta laikina. Po 1674 m. buvo statoma nauja.

1739 m. pastatyta ąžuolinių rąstų bažnyčia (nugriauta 1933 m. ir pervežta į Krivonis). Nuo 1777 m. veikė parapinė mokykla. Kernavės parapija XIX a. buvo gerokai sulenkinta. Lietuviškas pamaldas 1900 m. pradėjo kunigas Viktoras Miškinis. Dabartinė mūrinė bažnyčia pastatyta 1910–1920 m., konsekruota 1925 m. Lenkija 1920 m. dalį Kernavės parapijos okupavo. 1933 m. senoji Kernavės bažnyčia pervežta į Krivonis, dabartinė Krivonių šv. Antano Paduviečio bažnyčia.

1930–1934 ir 1968–1979 m. čia klebonavo visuomenės veikėjas, rašytojas, lietuvybės skleidėjas Nikodemas Švogžlys-Milžinas (1899–1985; suremontavo bažnyčią, parašė Kernavės istoriją, įkūrė muziejų, palaidotas šventoriuje). 1946 m. bolševikai nuteisė ir ištrėmė kleboną Zenoną Baužį (mirė kalėjime). Kleboną Kazimierą Pivariūną nuteisė 10 metų kalėti. Po 1979 m. klebonas monsinjoras Česlovas Krivaitis atnaujino bažnyčią, pastatė kleboniją, įrengė muziejų, 1985 m. pastatė Lietuvos krikščionybės 600 metų jubiliejaus paminklą.

## Architektūra

Bažnyčia neogotikinė, su aukštu fasado bokštu, penkiasiene apside ir zakristijomis iš šonų. Vidus 3 navų, skliautuotas. Šventorių juosia plytų mūro tvora su smailiaarkiais vartais. Jame dvi koplyčios: Kernavės medinė koplyčia (XVIII a., dabar bažnytinių reliktų muziejus) ir Kernavės mauzoliejinė koplyčia (pastatyta 1856 m.; palaidoti Riomerių, Puzinų, Lubaneckių, Chrapaveckių palaikai), Lietuvos kario paminklas. Klebonijos pastatas (pastatytas 1881 m.).

## Galerija

Kernavės bažnyčia 1 2001-04-16.jpg|Bažnyčia iš priekio
Kernavės bažnyčia 2 2001-04-16.jpg‎|Bažnyčia iš arti
Kernavės bažnyčia 3 2001-04-16.jpg‎|Bažnyčia iš kairės pusės
2 Kernaves koplycia 2011-04-16.jpg|Kernavės medinė koplyčia


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Panoramas: ''Kernavės bažnyčia''
Gėliūnai

**Gėliūnai** () – gatvinis kaimas vakarų Baltarusijoje, palei Ašmenos upę, 5 km į rytus nuo Gervėčių, Gardino sritis, Astravo rajonas. Anksčiau priklausė Varnionių valsčiui, dabar Gervėčiams.

## Istorija
Iki 1795 m. priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštystei, vėliau Rusijos imperijai, 1921–1939 m. Lenkijai, 1939 m. priskirti Baltarusijos TSR.

Iki XIX a. vidurio buvo lietuvių etnografinio ploto paribyje. 1921 m. gyventojai pradėjo reikalauti lietuviškos mokyklos, ji įkurta 1924 m., joje 1926–1927 m. mokėsi 61, 1927–1928 m. – 69 mokiniai. Mokykla Lenkijos administracijos uždaryta ketvirtojo dešimtmečio pradžioje. 1926 m. įkurtas Šv. Kazimiero draugijos skyrius, turėjęs 40 narių, rengė paskaitas, vaidinimus. 1932–1936 m. Gėliūnuose veikė skaitykla (vedėjai – buvę mokytojai V. Vilčinskaitė, K. Stacevičius), Lenkijos administracijos uždaryta. Daugelis buvusios mokyklos mokytojų TSRS okupacinės valdžios suimti, ištremti ar nukankinti.

1956 m. vėl įkurta lietuvių pradžios mokykla, septintame dešimtmetyje paversta baltarusiška, joje lietuvių kalba dėstyta kaip mokomasis dalykas, vėliau uždaryta. 1985 m. Gėliūnuose buvo 128 gyventojų (119 lietuvių ir 9 baltarusiai). 

1970 m. buvo apie 80 kiemų, pastatai mediniai, tvarkingai prižiūrimi, langai puošti pjaustytais medžio ornamentais. Gyventojai – dauguma lietuviai (1992 m. – jų buvo 84 %). Kaime dominuoja Laurinavičių pavardė; visi gyventojai turi pravardes (pvz, Ruošelė, Kiškelis – kad būtų lengviau susižinoti ir bendrauti). Gyventojų sparčiai mažėja.

Kaimo pradžioje yra cementine tvora aptvertos, tvarkingai prižiūrimos kapinaitės. Paminklų užrašai – lietuviški (išskyrus kelis lenkiškus užrašus). Kapinių centre stovi medinis kryžius su užrašu „Lietuvi, ilsėkis savo žemėje. 1962 m.“. Vietiniai mena, kad kryžius pastatytas buvo lenkų okupacijos laikais, o atstatytas sovietmečiu.

## Šaltiniai
Daodedzing

**Daodedzing** (kinų tradicinis raštas – 道德經, supaprastintas , *Knyga apie dao ir de*, – pagrindinis daoizmo mokymo šaltinis ir svarbus kinų minties paminklas, padaręs didelę įtaką Kinijos ir kaimyninių šalių kultūrai. Tradiciškai autoriumi laikomas Laodzi, gyvenęs VI amžiuje pr. m. e. (nors dėl autoriaus ir datos vyksta ginčai). Kanoniniu imtas laikyti nuo II–I a. pr. m. e. Tuo metu pradėti rašyti Daodedzing komentarai, reikšmingiausi – filosofų Džang Lu (II–III a.) ir Vang Bi (III a.).

Tai žymus senovės kinų filosofijos veikalas, kuriame išdėstytos idėjos jau iš pat pradžių skyrėsi nuo visų Činų epochos gyvenusių filosofų mokymo. Vėliau jos buvo išplėtotos ir tapo galingos mokyklos, susiformavusios kaip atsvara konfucionizmui, pagrindu. Nors tekstas yra tik iš penkių tūkstančių ženklų, jis išsiskiria savita ir gilia mintimi, didele įtaiga, tiksliais pastebėjimais, poetiška kalba. Veikalas susideda iš aštuoniasdešimt vieno skyriaus ir yra skirstomas į dvi dalis. Pirmajai daliai priskiriami pirmieji trisdešimt septyni skyriai, antrajai – likę keturiasdešimt keturi. Tekste grakščia kalba dėstomas Laodzi požiūris į Visatą, žmogaus gyvenimą, visuomeninius ir politinius santykius. Pasakojimą koncentruodamas apie pagrindinę kategoriją, pavadintą Dao, Laozdi aiškina kosmoso atsiradimą, pasaulio egzistavimo mechanizmą, daiktų bei reiškinių dėsnius, žmonių visuomenėje glūdinčius prieštaravimus ir jų sprendimų būdus.

## Išnašos
Kenos Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia

**Kenos Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia** – neparapinė bažnyčia, stovinti Kenos kaime, 23 km į rytus nuo Vilniaus, dešiniajame Kenos (kairysis Vilnios intakas) krante. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba. Priklauso Lavoriškių šv. Jono Krikštytojo parapijai.

## Istorija

Vitebsko kaštelionienė Stravinskienė Kena 1603 m. paskyrė Vilniaus evangelikų reformatų bažnyčiai, bet Leonas Sapiega iš jų atėmė. 1690 m. Kena paskirta Vilniaus bernardinų vienuolynui. XVII a. pabaigoje pastatyta koplyčia. Priklausė Rukainių parapijai, minima ir 1744 m.

1866 m. Rusijos valdžia koplyčią uždarė. 1920 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia, 1922 m. įkurta parapija.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienanavė, su bokšteliu, prieangiu, šonine zakristija. Stogas daugiašlaitis, apsidė trisienė. Vienos navos bažnyčioje yra 3 altoriai. Didžiajame altoriuje įkomponuota Švč. Aušros Vartų Dievo motinos paveikslo kopija, kuri 2003 m. buvo papuošta dviem paauksuotomis karūnomis. Šventoriaus tvora tinkuoto mūro.

Už vartų yra šulinėlis, prie kurio pastatyta švč. Mergelės Marijos statula. Pre tako į bažnyčią stovi laiko riedulių paminklas su Marijos atvaizdu.

## Galerija

Kenos bažnyčia.JPG|Bažnyčios priekis
Kena. Bažnyčia.JPG|Apsidė
Kena. Bažnyčia 2.JPG|Šoninė zakristija
Kena, Marijos paminklas.JPG|Paminklas Marijai


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Kėdainių šv. Juozapo bažnyčia

**Kėdainių šv. Juozapo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kėdainiuose, miesto centre, dešiniajame Nevėžio krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 1404.

## Istorija

Į Kėdainius nuo 1703 m. pradėjo važinėti Kauno jėzuitai. Apie 1747 m. pastatytas jėzuitų misijos namas ir bažnyčia. Ji po 1773 m. sunyko. Kėdainiuose 1704 m. paskirtas sklypas karmelitų bažnyčiai ir vienuolynui, kurie pastatyti iki 1709 m. Vienuolynui priklausė Daukšų kaimas. 1713 m. įkurta parapija.

1766 m. pastatyta nauja bažnyčia. Parapijai 1820 m. priklausė Kėdainių miestas ir Jonušavos priemiestis. Rusijos valdžia 1832 m. vienuolyną uždarė, parapiją prijungė prie Josvainių. Vėliau vienuolyno pastatas paverstas kareivinėmis. Iki 1863 m. suvežta mediena bažnyčios sienojams pakeisti.

Po Pirmojo pasaulinio karo šv. Juozapo bažnyčia buvo Kėdainių šv. Jurgio parapijos filija, joje kapelionas laikydavo pamaldas mokiniams. 1963–1991 m. bažnyčia neveikė, joje buvo įrengtas Elektros aparatūros gamyklos sandėlis. Restauruota pagal architekto Dainiaus Juozėno projektą.

## Architektūra

Bažnyčia kryžminio plano, dvibokštė. Apsidė trisienė, virš jos – bokštelis. Šalia presbiterijos yra žemesnės zakristijos. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora mūrinė (viršutinė dalis ažūrinė). Jame stovi medinė varpinė.

## Galerija

Church of St. Joseph in Kėdainiai, Lithuania in 2007.jpg|
Interjeras.JPG|
Kedainiai3. 2007-05-06.jpg|
Kedainiai4. 2007-05-06.jpg|


## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Arkivyskupijos informacija
* Bažnyčios vargonai 
* Kėdainių šv. Juozapo bažnyčia