open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Inkūnai

**Inkūnai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 15 km į šiaurės rytus nuo Anykščių, kairiajame Šventosios krante. Yra medinė Inkūnų Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia (nuo 1942 m.). Netoli bažnyčios, einant link beždžionių tilto trykšta šaltinis, kurio vanduo, vietinių teigimu, yra šventas. Kaimas įsikūręs Šventosios kraštovaizdžio draustinyje, apsuptas Saldagirio miško, kuriame yra didelė bebrų užtvanka. Į šiaurę nuo kaimo, link Mikierių, yra geležinis Mikierių tiltas („beždžionių tiltas“) per Šventąją. „Beždžionių tiltas“ yra ilgiausias tokio tipo tiltas Lietuvoje. Iki 2002 m. Inkūnus ir Mikierius jungiantis tiltas buvo medinis. Kaime gerai išplėtotas turizmas.

## Inkūnų atminties parkas

Tai yra Inkūnų bendrijos iniciatyva statomas medinių skulptūrų parkas, skirtas atminti aplink išnykusiuose kaimuose buvusioms sodyboms. Kiekviena skulptūra simbolizuoja po vieną sodybą. Jame pastatyti: stogastulpis su Šv. Vincento figūra Inkūnų kaimui (autorius – Gintaras Varnas, 2010 m.), stilizuotas kryžius Legų kaimui (autorius – Vladas Gaidys, 2010 m.), stogastulpis su Rūpintojėlio figūra Dauneikių kaimui (autorius – Pranas Petronis, 2010 m.), stogastulpis su angelo figūra Mičionių kaimui (autorius – Edvinas Galvanauskas, 2010 m.), stogastulpis su Šv. Anelės figūra Beržoniškio kaimui (autorius – Jonas Tvardauskas, 2010 m.), kryžius su Nukryžiuotojo figūra, saulute ir paukščiais Medinų kaimui (autorius – Vladas Gaidys, 2011 m.), kryžius su Nukryžiuotojo ir Šv. Barboros figūromis Lašinių kaimui (autorius – Pranas Petronis, 2011 m.) ir ornamentais dekoruotas kryžius Mikierių kaimui (autorius – Vladas Gaidys, 2011 m.).

## Susisiekimas

Privažiuoti galima dviem būdais:
* Važiuojant iki rodyklės į Mičionių kaimą, įsukant į kelią pagal tą rodyklę (ten dar yra stendas su Mickūnų ir Inkūnų lankytinomis vietomis) ir važiuojant tiesiai apie 7 kilometrus. Išsukti į kitą žvyrkelį reikia pravažiavus Mičionių gyvenvietę ir rodyklę į Legų kaimą, kitas posūkis jau yra į kelią, vedantį į Inkūnus. Pasukus ir privažiavus sankryžą, reikia pasukti į kairę.
* Važiuojant palei Ramuldavos miškus pro Andrioniškį.

## Gyventojai

## Galerija

Inkunai.jpg|Klebonija
Church_of_Our_Lady_of_the_Gate_of_Dawn,_Inkūnai.jpg|Bažnyčios fasadas
Beaver dam.jpg|Bebrų užtvanka Saldagirio miške
Inkunutiltas.jpg|Tiltas


## Šaltiniai

* Leliūnų bibliotekos archyvas

## Nuorodos
* Parapijos puslapis 
*
Lenskas

**Lenskas** () – miestas Rusijoje, Jakutijos vakaruose, Lenos kariajame krante, 840 km nuo Jakutsko. Rajono centras. 24,6 tūkst. gyventojų (2005 m.).

## Istorija

Gyvenvietė šalia Lenos įkurta dar iki 1663 m. ir vadinosi **Muchtuja** (*Мухтуя*). 1963 m. pervadintas į Lenską ir gavo miesto statusą. Svarbus medienos kirtimo, apdirbimo ir eksporto centras. Upių uostas. Keliu sujungtas su Mirnu ir Viliujo upe.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Miesto portalas
Zakarauskas

**Zakarauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Zakarauskienė (ištekėjusi moteris) ir Zakarauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Zakarauskas (g. 1917) – kunigas ir chorvedys;
* Artūras Orlauskas (*Zakarauskas*, g. 1962) – Lietuvos komikas, aktorius, vandensvydininkas, politikas;
Purvėnai (Molėtai)

**Purvėnai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Toliejų, Labanoro regioniniame parke. Seniūnaitijos centras. Yra dvejos senosios kapinaitės. Kaimas įsikūręs šiaurės vakariniame Stirnių ežero krante, prie rytinio Ilmėdo galo, toliau šiaurėje telkšo Jaurys ir Jauriukas. Pro kaimą eina kelias , atsišakoja keliukas į Zamokus.

## Istorija

XVI–XVIII a. kaimas priklausė Inturkės seniūnijai. 1682 m. minimas Molėtų bažnyčios krikšto metrikų knygoje. 1707 m. Molėtų krikšto metrikų knygoje Nr. 2 (p. 68) paliudytas dviejų Purvėnų kaimo gyventojų asmenvardžių slavinimas: *Joannes Aweła alias Baranowski* ir *Joannes Gaydis alias Kurowski*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Savivaldybių politinė sistema

**Savivaldybių politinė sistema** – politinių partijų ir organizacijų struktūra, veikianti Lietuvos Respublikos savivaldybėse.

## Politinės sistemos formavimasis

Savivaldybių partinė struktūra praktiškai susiformavo per 1995 m. savivaldybių rinkimų kampaniją ir tik iš dalies atitiko valstybės politinę sistemą. Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. Vietos savivaldos įstatymu ir Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Šie teisės aktai, taip pat Politinių partijų įstatymas leido steigtis partijoms, savo veikla neapimančioms visos respublikos teritorijos. Pakako turėti 400 narių, norint užregistruoti politinę partiją, o politinei organizacijai įsteigti buvo būtina tik jos registracija Teisingumo ministerijoje.

Tačiau teisės aktai nenumatė galimybės steigtis vietinėms, savo veikla apimančioms tik vienos savivaldybės teritoriją, ar regioninėms, veikiančioms etniniame ar teritoriniame regione, politinėms partijoms, kas leidžiama daugelyje Europos šalių, nes vis dar buvo baiminamasi lenkų ir rusų autonomistų, reikalavusių Vilniaus kraštui suteikti ne tik kultūrinę, bet ir politinę autonomiją ir kad lenkų kalba bei rusų kalba taptų privaloma valstybine kalba šiame regione.

Įstatymų reikalavimai buvo apeiti įkūrus nacionalines lenkų ir rusų partijas, taip pat sudarant koalicijas su bent viena registruota politine partija.

## Lietuvos politinės partijos savivaldybėse

1995, 1997, 2000 ir 2003 m. savivaldybių rinkimuose dalyvavo 39 Lietuvos politinės partijos. Įskaičiuoti visi per rinkimus vietas savivaldybių tarybose gavę politinių partijų iškelti kandidatai, nepriklausomai nuo jų partiškumo ir vėlesnių pasikeitimų pagal koalicinius sąrašus.

**Paaiškinimai**
* **x** – partija rinkimuose nedalyvavo
* ** 0** – partija rinkimuose dalyvavo, bet vietų negavo.
Naminis kalakutas

**Naminis kalakutas** (*Meleagris gallopavo domesticus*) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio stambus naminis paukštis, dažniausiai auginamas maistui.

Naminiai kalakutai buvo prijaukinti iš laukinių kalakutų (*Meleagris gallopavo*) dar prieš Amerikos atradimą indėnų genčių. Kalakutus į Europą pirmą kartą atvežė ispanai apie 1511 m. Išvaizda, biologija ir įpročiais jie tebėra panašūs į laukinius kalakutus, gyvenančius Š. Amerikoje. Minta žole, grūdais, šakniavaisiais.

## Matmenys
Naminių kalakutų vidutinis kūno ilgis 100–124,9 cm. Patinų svoris – 12–16 kg, patelių – 7–9 kg. Stambiausias užaugintas žinotas ‘*Tyson*’ vardu yra svėręs 39 kg. Jis buvo pasvertas 1989 m. gruodžio 12 d. Londone ir parduotas už £4400, gautos lėšos atiduotos labdarai.

Stambiausia naminių kalakutų veislė – Kembridžo bronziniai kalakutai.

Per metus kalakutės padeda apie 90 kiaušinių. Peri 28 paras.

## Auginimas Lietuvoje
Lietuvoje kalakutai buvo laikomi dvaruose, valstiečiai jų beveik neturėjo. 1939 m. šie paukščiai sudarė tik 2,4 % šalyje auginamų paukščių, daugiausia jų buvo Užnemunėje.

## Žodžio kilmė
Kalakuto pavadinimai daugelyje kalbų reiškia vis skirtingas geografines vietas; pvz., , , . Lietuviškas paukščio vardas kilęs nuo Kalikuto uosto. Spėjama, kad tokia painiava kilo dėl to, kad šis paukštis buvo supainiotas su giminingu paukščiu patarška. Prekybą šiais paukščiais daugiausia kontroliavo Osmanai (Turkija), o tie paukščiai gabenti iš Madagaskaro. Indijos pavadinimas su gyvūnu susijęs greičiausiai dėl Amerikos laikymo Azijos (Indijos) dalimi.

## Mėsa
3–4 mėnesių kalakučiukus jau galima valgyti. Mėsa dietinė, skani, lengvai virškinama.

## Veislės

Amerikos paukštininkystės draugija (*American Poultry Association*, APA) pripažįsta tik 8 naminių kalakutų veisles. Bet pasaulyje egzistuoja daugiau oficialiai nepripažintų veislių, taip pat jų atmainų, kurios dažnai viena su kita yra painiojamos. Komerciškai populiariausia, daugiausia auginama naminių kalakutų veislė yra plačiakrūtiniai baltieji kalakutai, kurie, kaip ir Kembridžo bronziniai kalakutai, per JAV Padėkos dieną yra dovanojami JAV prezidentui.

## Taip pat skaitykite
* Naminių gyvūnų sąrašas
* Naminiai gyvūnai
* Gyvūnų globa

## Šaltiniai
Gojus (Kėdainiai)

**Gojus** – kaimas šiaurinėje Kėdainių rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietus nuo Surviliškio, Nevėžio dešiniajame krante, priešais Šventybrastį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Švč. Trejybės bažnyčia

**Švč. Trejybės bažnyčia** yra 61 Lietuvos bažnyčios titulas. Jį turi šios bažnyčios:

# Alėjų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Alovės Švč. Trejybės bažnyčia;
# Baisogalos Švč. Trejybės bažnyčia;
# Čekiškės Švč. Trejybės bažnyčia;
# Deltuvos Švč. Trejybės bažnyčia;
# Dusetų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Garliavos Švč. Trejybės bažnyčia;
# Gruzdžių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Joniškėlio Švč. Trejybės bažnyčia;
# Jurbarko Švč. Trejybės bažnyčia;
# Kauno Švč. Trejybės (Seminarijos) bažnyčia;
# Klovainių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Laižuvos Švč. Trejybės bažnyčia;
# Lankeliškių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Linkmenų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Liškiavos Švč. Trejybės bažnyčia;
# Liubavo Švč. Trejybės bažnyčia;
# Lygumų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Medingėnų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Medininkų Švč. Trejybės ir Šv. Kazimiero bažnyčia;
# Miroslavo Švč. Trejybės bažnyčia;
# Musninkų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Naujųjų Kietaviškių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Nedingės Švč. Trejybės bažnyčia;
# Nemakščių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Pabaisko Švč. Trejybės bažnyčia;
# Pabiržės Švč. Trejybės bažnyčia;
# Pajūrio Švč. Trejybės bažnyčia;
# Pakalnių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Panemunio Švč. Trejybės bažnyčia;
# Panevėžio Švč. Trejybės (Marijonų) bažnyčia;
# Pašvitinio Švč. Trejybės bažnyčia;
# Pikelių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Pilviškių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Riečių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Rimšės Švč. Trejybės bažnyčia;
# Rykantų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Rudaminos Švč. Trejybės bažnyčia;
# Rūdninkų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Rumbonių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Sidabravo Švč. Trejybės bažnyčia;
# Skudutiškio Švč. Trejybės bažnyčia;
# Skuodo Švč. Trejybės bažnyčia;
# Spirakių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Stakliškių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Subačiaus Švč. Trejybės bažnyčia;
# Sudervės Švč. Trejybės bažnyčia;
# Šaukėnų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Šaukoto Švč. Trejybės bažnyčia;
# Šėtos Švč. Trejybės bažnyčia;
# Tauragės Švč. Trejybės bažnyčia;
# Tryškių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Troškūnų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Tverečiaus Švč. Trejybės bažnyčia;
# Ukmergės Švč. Trejybės (Pijorų) bažnyčia;
# Užpalių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Vandžiogalos Švč. Trejybės bažnyčia;
# Varlaukio Švč. Trejybės bažnyčia;
# Vidiškių Švč. Trejybės bažnyčia;
# Viešvėnų Švč. Trejybės bažnyčia;
# Vištyčio Švč. Trejybės bažnyčia.

Neišlikusi:
* Klaipėdos Švč. Trejybės bažnyčia

## Šaltiniai
Daugėliškis

**Daugėliškiu** vadinama:

* Ignalinos rajone:
** Senasis Daugėliškis (iki XIX a. pabaigos – Daugėliškis);
** Naujasis Daugėliškis;
* kaimas Kėdainių rajone;
* kaimas Panevėžio rajone;
* kaimas Ukmergės rajone.
Gojus (Rūdiškės)

**Gojus** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Paluknio. Yra Gojaus koplyčia. Į pietus nuo kaimo plyti Gojaus miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodasis akmuo

**Juodasis akmuo** (arba **Meilės akmuo**) – geologijos gamtos paminklas, esantis Mažeikių raj., Viekšnių seniūnijoje, Žibikų miške, Ventos regioninio parko teritorijoje. Dar kitaip vadinamas *Meilės, Žibikų* ar *Didžiuoju* akmeniu. 

Akmuo pradėtas saugoti 1964 m. kovo 27 d., o gamtos paminklu buvo paskelbtas 2000 m. kovo 22 d., kartu tai ir archeologijos paminklas. Akmuo yra granitas, kurio ilgis siekia 5,59 m, plotis – 3,76 m, o aukštis – 1,98 m.
Akmenį sudaro plagioklazas, mikroklinas, kvarcas, biotitas ir granatas.

## Galerija

Vaizdas:Juodasis akmuo. rodykle, 2006-07-12.JPG|Rodyklė nurodanti Juodąjį akmenį
Vaizdas:Juodasis akmuo, 2006-07-12.JPG
Vaizdas:Juodasis akmuo2 2006-07-12.JPG
Vaizdas:Juodasis akmuo, tekstas. 2006-07-12.JPG|Informacinis tekstas prie akmens


## Šaltiniai
Skurbutėnai

**Skurbutėnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Keturiasdešimties Totorių kaimo, prie Vokės upės. Veikia Skurbutėnų koplyčia. Rytuose yra Skurbutėnų tvenkinys, pietuose plyti Ropėjų miškas. Pro gyvenvietę teka upė Asdrė.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Vaidotai

**Vaidotai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, pietvakarius nuo Vilniaus, dešiniajame Vokės krante. 2 seniūnaitijos (Pramonės ir Šaltinio). Yra Vaidotų Šv. apaštalo Pauliaus Atsivertimo bažnyčia (pastatyta 1910 m.), paštas (LT-14007), Pagirių gimnazijos pradinio ugdymo skyrius, mokykla-darželis „Margaspalvis aitvarėlis“. Pro Vaidotus eina geležinkelio ruožas Vilnius-Šalčininkai, čia yra pagrindinis tranzitų paskirstymo taškas, Vaidotų geležinkelio stotis. Pietiniu pakraščiu prateka Vokė. Vaidotų biblioteka yra Baltosios Vokės kaime. Yra baldų gamybos bendrovė „Kriolis“, vaistažolių perdirbimo įmonė „Mėta“, metalo apdirbimo gamykla „Unimet“ ir kitos įmonės.

Vakarinė Vaidotų gyvenvietės dalis priklauso Vilniaus miestui (atskirta Vokės upės), greta prisišliejusi Baltoji Vokė, vakaruose įsikūrę Degeniai.

Vaidotus aptarnauja 3, 8, 9, 25 maršrutų autobusai (Vaidotų, Šaltinio st., Vėjo st.).

## Istorija

Vaidotai rašytiniuose šaltiniuose minimi nuo 1375 m. Tarybiniais metais buvo Vaidotų apylinkės centras.

## Gyventojai

## Sportas
* FK Vaidotai, futbolo komanda 1992–1997 m.

## Šaltiniai
Tetėnai

**Tetėnai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, už 6 km į vakarus nuo Pabarės, prie kelio . Aplink kaimą plyti Šalčios–Tetėnų miškai. Per kaimą teka Ciras, kuris už kelių kilometrų į šiaurę įsilieja į Šalčią. 2 seniūnaitijos. Yra medžio apdirbimo bendrovė, maisto prekių parduotuvė. Nuo 2000 m. veikia Tetėnų koplyčia. Netoli kaimo yra Tetėnų pilkapynas.

## Istorija

XIX a. pab. Tetėnai buvo šlėktų *[[okolica]]* ir pateko į Lydos apskrities Eišiškių valsčių, Pabarės apylinkę. Priklausė Rodūnios dvaro valdoms.

LTSR laikais kaimas buvo apylinkės centras (1950–1963 m.), tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. Kaime veikė lietuviška Tetėnų Šalčios pagrindinė mokykla ir lenkiška Tetėnų 1-oji pagrindinė mokykla, biblioteka (įkurta 1961 m.), paštas (LT-17029). 

## Gyventojai

## Galerija

Tetėnai, mokykla, biblioteka.JPG|Biblioteka, buv. lenkiška pagrindinė mokykla
Tetėnai, namai.JPG|Alytnamiai Tetėnuose
Tetėnai, akmuo.JPG|Akmuo prie įvažiavimo
Tetėnai, tvenkinys.JPG|Tvenkinys


## Šaltiniai
Sangėliškės

**Sangėliškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Šalčininkėlių, prie kelio Zavišonys-Akmenynė. Veikia Sangėliškių koplyčia, pietvakariuose teka Visinčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zavišonys

**Zavišonys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Jašiūnų, šalia kelio , dešiniajame Visinčios krante. Yra Šalčininkėlių mokyklos skyrius, medicinos punktas, lopšelis-darželis, biblioteka. Kaime stovi smarkiai apgriuvę Zavišonių dvaro sodybos fragmentai, neįtraukti į Kultūros paveldo registrą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Senasalis

**Senasalis** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Rakonių. Seniūnaitijos centras. Yra koplyčia, seniau veikė pradinė mokykla, paštas (LT-13022). Pietvakariuose plyti Katutiškių miškas.

## Istorija
1865 metais Senasalyje buvo 18 namų, kuriuose gyveno 179 gyventojai. Iš jų – 166 katalikai ir 13 žydų. XX a. 5-ajame dešimtmetyje, užėjus sovietams, buvo įkurta Senasalio apylinkė.

1960 m. kaime rastas Senasalio lobis. Jį sudaro XVI–XVII a. LDK (173 monetos), Lenkijos (46), Gdansko (1), Kuršo (1), Prūsijos (11), Rygos (287) monetos, Rygos šilingo klastotė. Manoma, užkastas XVII a. pr. (vėlyviausia moneta – Zigmanto Vazos Rygos trečiokas – nukaldinta 1600 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Itonas

**Itonas** () – nedidelis miestas Anglijoje, Berkšyro grafystėje, į pietvakarius nuo Londono, kairiajame Temzės krante. Ypač garsus prestižiniu Itono koledžu, įkurtu 1440 m.

## Sportas
* Old Etonians FC (futbolas)

## Šaltiniai
Verchojanskas

**Verchojanskas** (, ) – miestas Rusijoje, Jakutijoje. Išsidėstęs dešiniajame Janos krante, į šiaurę nuo poliarinio rato, 900 km nuo Jakutsko, 127 m virš jūros lygio aukštyje.

1638 m. 90 km į pietvakarius nuo dabartinės vietos kazokai įkūrė gyvenvietę. 1775 m. prekybiniais sumetimais persikėlė prie Janos upės. 1817 m. gavo miesto statusą. 1860–1917 m. į Verchojansko apylinkes buvo gabenami tremtiniai.

1885 m. sausio 15 d. Rusijos Mokslų akademijos vykdytos ekspedicijos metu matematikas S. Kovalikas užfiksavo -71 °C temperatūrą. Pagal kai kuriuos šaltinius tai yra žemiausia šiaurės pusrutulio temperatūra, tačiau į šį titulą pretenduoja ir Oimiakonas. 2006 m. užfiksuota -66,7 °C temperatūra. Aukščiausia temperatūra užfiksuota 2020 m. birželį – +38 °C.

Vystoma maisto pramonė. Tai viena mažiausių Rusijos gyvenviečių, turinčių miesto statusą. Yra nedidelis oro uostas.

2005 m. atidengtas paminklas, absoliutaus minimumo 120 metų jubiliejui.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto muziejus
Pervalkai

**Pervalkai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurę nuo Pasvalio, Mūšos pakrantėje. Telkšo Švendežeris.

## Istorija

1554 m. minima Pervalkų vaitija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasvalio Vienkiemiai

**Pasvalio Vienkiemiai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, į vakarus nuo Pasvalio, prie kelio .

## Istorija
2023 m. sausio 13 d. kaime sprogo Lietuvos–Latvijos dujotiekio sistemos atkarpa. Dujotiekis degė atvira liepsna, siekianti apie 50 metrų aukščio. Dėl sprogimo evakuotas šalimais esantis Valakėlių kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vytartėliai

**Vytartėliai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Pasvalio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tetirvinai

**Tetirvinai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Pasvalio, šalia kelio į Vaškus. Seniūnaitijos centras. Yra paštas (LT-39040), darželis (Vaškų gimnazijos skyrius), biblioteka, parduotuvė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Tetirvinuose 1928 m. sausio 1 d. gimė kanonistas, teologijos profesorius, Vilniaus arkivyskupijos tribunolo teisėjas Pranciškus Vaičekonis.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kaimo biblioteka
Šilkažiedė gaisrena

**Šilkažiedė gaisrena** (*Lychnis flos-cuculi*) – gvazdikinių (*Caryophyllaceae*) šeimos augalas, dar vadinamas **gaisra**, **liepsnele**, **prausita**. Paplitusi drėgnose Šiaurės pusrutulio pievose, miškuose, pakelėse. Žiedai susitelkę retomis skydiškomis šluotelėmis.
Pamiškiai (Pasvalys)

**Pamiškiai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurę nuo Pasvalio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Viliuiskas

**Viliùiskas**  () – miestas Rusijoje, Jakutijoje, dešiniajame Viliujaus krante (priešais jo intako Tiungo žiotis), 592 km į šiaurės vakarus nuo Jakutsko. Rajono centras. Miestas keliu sujungtas su Jakutsku. Maisto pramonė.

## Istorija

Įkurtas 1634 m. Verchneviliuiskojės (*Верхневилюйское*) pavadinimu kaip žiemavietė. 1783 m. gavo miesto statusą. 1783–1821 m. vadintas ***Olensku*** (). 1872–1883 m. į Viliuiską buvo ištremtas rusų filosofas ir rašytojas Nikolajus Černyševskis.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Herbo istorija
Diliauskai

**Diliauskai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, tuoj į šiaurės rytus nuo Pasvalio, prie Pyvesos ir plento . Yra biblioteka. Stovi Baltijos kelio atminimo ženklas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Diliauskų biblioteka
Maliupiai

:: *Apie kaimą Daujėnų seniūnijoje žr. [[Maliupiai (Daujėnai)]]*.

**Maliupiai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, į rytus nuo Pasvalio. Stovi Baltijos kelio atminimo ženklai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Maskoliškiai (Pasvalys)

**Maskoliškiai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į rytus nuo Pasvalio.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Kiemeliai (Pasvalys)

**Kiemeliai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į šiaurės rytus nuo Pasvalio. Veikia Lėvens mokyklos pradinio ugdymo skyrius. Auga saugomas Kiemelių ąžuolas.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stačiūnai (Pasvalys)

**Stačiūnai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į pietryčius nuo Pasvalio, prie Pyvesos ir Karaučio santakos, šalia kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Girniūnai

**Girniūnai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Pasvalio. Auga saugomas Girniūnų ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Papyvesiai

:: *Iki XX a. Papyvesiais vadintas bažnytkaimis [[Antašava]] Kupiškio rajone.*

**Papyvesiai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Pasvalio, Pyvesos upės pakrantėje. Seniūnaitijos centras. Yra didžiausias ir seniausias iš 8 šalia vienas kito įsikūrusių kaimų, sudarančių „Atžalyno“ bendruomenę. Technikos paminklas Papyvesių tiltas siaurojo geležinkelio linijoje, Papyvesių pėsčiųjų tiltas senojo, į Rygą vedusio kelio tilto vietoje.

## Istorija

Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose paminėtas 1585 m. Buvęs bajorkaimis. Kadaise čia buvo Korfų, Adampolio ir Rakickų dvarų valdos. Dabar yra išlikę tik pastarųjų dviejų dvarų parkų medžiai ir pavienių pastatų griuvėsiai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Julius Maciejauskas (1868–1947), kunigas, prelatas
* Jonas Kazimieras Matickas (1941–), elektronikos inžinierius
* Virginijus Nudas (1937–), tautodailininkas

## Šaltiniai
Pagojis II

**Pagojis II** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į pietvakarius nuo Pasvalio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skėriai (Pasvalys)

**Skėriai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Pasvalio.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Kazys Saja (1932 m.), rašytojas.

## Šaltiniai
Naujikai

**Naujikais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Biržų rajone:
** Nemunėlio Radviliškio seniūnijoje;
** Širvėnos seniūnijoje;
* Kupiškio rajone;
* Panevėžio rajone;
* Pasvalio rajone;
* Rokiškio rajone:
** Kazliškio seniūnijoje;
** Pandėlio seniūnijoje;
** Panemunėlio seniūnijoje;
* Telšių rajone.
Talačkoniai

**Talačkoniai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į pietvakarius nuo Pasvalio. Seniūnaitijos centras. Per gyvenvietę eina *[[Via Baltica]]* plentas (). Rytiniu pakraščiu teka Svalia, vakariniu – Įstras. Svalios kairiajame krante yra archeologinis paminklas – Velniakalnio pilkapynas. Stovi Baltijos kelio atminimo ženklai.

## Istorija

Talačkoniai istoriniuose šaltiniuose minimi nuo 1586 m. 1950–1963 m. buvo Talačkonių apylinkės centras.

XXI a. pr. prie Talačkonių prijungta didelė dalis Dagiliškio kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ližai

:: *Apie kaimą Anykščių rajone žr. [[Ližai (Anykščiai)]]*.

**Ližai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietvakarius nuo Pasvalio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Niurba

**Niurba** (, ) – miestas Rusijoje, Jakutijoje, kairiajame Viliujo krante, 846 km į šiaurės vakarus nuo Jakutsko. Rajono centras. 10,1 tūkst. gyventojų (2005 m.).

Gyvenvietė įkurta 1930 m. ir buvo svarbiu transporto ir deimantų pramonės centru. 1997 m. gavo miesto statusą. Maisto, lengvoji pramonė. Keliu sujungta su Jakutsku.

## Šaltiniai
Pažąsai

**Pažąsai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 7 km į pietvakarius nuo Pasvalio, prie Žąsos upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paįstriečiai

**Paįstriečiai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietvakarius nuo Pasvalio. Per kaimą eina plentas , o rytiniu pakraščiu teka Įstras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sean Penn

**Šonas Džastinas Penas** (*Sean Justin Penn*; g. 1960 m. rugpjūčio 17 d.) – JAV aktorius, dukart apdovanotas Oskaru už pagrindinį vaidmenį filmuose „Mistinė upė“ ir „Milkas“. Iš viso per visą savo karjerą Šonas Penas buvo nominuotas daugiau nei 50 įvairių apdovanojimų.

Š. Penas gimė Los Andžele. Jo seneliai iš tėvo pusės – Lietuvos žydai. Aktoriaus motina kilusi iš Italijos. Aktorius buvo vedęs dainininkę Madoną. Pora išsiskyrė dėl temperamentingo garsaus vyro būdo – teismas pripažino Šoną kaltu dėl smurto prieš žmoną.

## Filmografija

### Režisuoti filmai
* Eismo reguliuotojas (The Crossing Guard)
* Bėgantis indėnas (The Indian Runne)
* Atgal į gamtą (Into the Wild)

## Nuorodos

* Sean Penn imdb filmų bazėje
* Apie Sean Penn vizitą į Iraną 
* Sean Penn gerbėjų svetainė 
* Sean Penn nuotraukos
Bukaučiškės I

**Bukaučiškės I** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 1 km šiauriau Kančėnų, 6 km į šiaurės rytus nuo Daugų. Kaimo pietiniame pakraštyje yra Niedulio ežeras ir Važnyčios, Laboriškės pelkės, teka Varėnės aukštupys. Per Bukaučiškes eina keliai iš Daugų į Pivašiūnus ir Dusmenis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Norgeliškės

**Norgeliškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, už 1 km į pietus nuo Žagarių. Stovi koplyčia, veikia Raižių paštas (LT-64065).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paberžiai (Pasvalys)

**Paberžiai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į vakarus nuo Pasvalio, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šimonėliai (Pasvalys)

**Šimonėliai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į vakarus nuo Pasvalio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sindriūnai

**Sindriūnai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 7 km į vakarus nuo Pasvalio, 4 km nuo Ustukių, Mūšos kairiajame krante (šiaurėje teka jos intakas Rimojus). Yra Sindriūnų koplyčia. Praeina kelias .

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Kazimieras Velžys (g. 1938 m.), Varėnos rajono meras.

## Šaltiniai
Vytautava

**Vytautava** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Ismonių. Stovi medinė Vytautavos Šv. Antano Paduviečio bažnyčia (pastatyta 1939 m.). Prie kaimo telkšo Trakežeris.

## Etimologija

Anksčiau vietovė vadinosi ***Paulinava***. 1920 m. Lenkijai okupavus Vilniaus kraštą, vietovė atsidūrė prie pasienio linijos, ties demarkacine linija. Idėja įamžinti Ldk Vytauto Didžiojo atminimą ir įsteigti Vytautavos parapiją kilo Nepriklausomybės akto signatarui Donatui Malinauskui ir Kaišiadorių vyskupui Juozapui Kuktai bei Onuškio klebonui Kazimierui Čibui. 1934 m. D. Malinauskas parapijai skyrė *Stanislavovos*, pavadintos ***Vytautava***, palivarko 20 ha žemės sklypą. 1936 m. Vytautavos parapijos įkūrimo komisija išrinko bažnyčiai vietą *Paulinavos* palivarke. Taigi, tai yra asmenvardinis vietovardis.

## Istorija

Vasario 16-osios Akto signataras Donatas Malinauskas 1934 m. padovanojo bažnyčiai 20 ha žemės iš buv. Stanislavavos palivarko, dabar pavadintu Vytautavu. Bažnyčia pastatyta 1939 metais iš Donato Malinausko Jankovicų dvaro dovanoto kluono.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mediniai

**Mediniai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 6 km į šiaurės vakarus nuo Pasvalio, prie kelio . Yra stogastulpis Vileišių šeimai, pastatytas 1991 m. (autorius Arūnas Grušas).

## Istorija

1925–1928 m. veikė Jaunimo sąjungos kuopa. 1934–1980 m. veikė pradžios mokykla. 1950–1992 m. buvo „Pavasario“ kolūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Antanas Vileišis (1856–1919), gydytojas, visuomenės veikėjas.
* Jonas Vileišis (1872–1942), Lietuvos nepriklausomybės akto signataras.
* Petras Vileišis (1851–1926), inžinierius, visuomenės ir politinis veikėjas.
* Vincas Vileišis (1908–1942), ekonomistas, istorikas.
* Laima Zilporytė (1967–), olimpietė, 1988 m. vasaros olimpinių žaidynių bronzos medalininkė.

## Šaltiniai
Ismonys

**Ismonys** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Rūdiškių. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą eina vieškelis . Šalia telkšo Ismonių, Dergionių ir Bobio ežerai, juosia Rūdiškių miškai. Greta Aleksandriškėse yra smėlio ir žvyro karjeras.

## Istorija

1947 m. atidaryta pradinė mokykla, 1956 m. – biblioteka, LTSR metais veikė kultūros namai, felčerių ir akušerių punktas. Ismonys buvo Rūdiškių tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė. 1963–1973 m. – Obelių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Čilės himnas

**Himno Nacional de Chile** – Čilės Respublikos valstybinis himnas. Dar vadinamas *Canción Nacional* („Nacionalinė daina“). Šis himnas turėjo 2 skirtingas melodijas ir 2 skirtingas eiles. Buvo net 3 skirtingos versijos. Jį sudarė Eusebio Lillo ir Ramón Carnicer. Sudaro 6 dalys ir priedainis.

1819 m. vyriausybės pavedimu buvo pradėtas kurti himnas. Kompozitorius Manuel Robles ir poetas Bernardo de Vera y Pintado 1820 m. rugpjūčio 20 d. Domingo Arteaga teatre pristatė *Canción Nacional*. Tačiau himnas didelio įspūdžio nepaliko ir naudotas iki 1828 m. tik valstybinių švenčių proga.

Čilės ministras Mariano Egaña pakvietė ispanų kompozitorių Ramón Carnicer sukurti naują melodiją Bernardo de Vera eilėms. 1828 m. gruodžio 23 d. himnas buvo pristatytas viešai. 1847 m. siekiant pakeisti antiispanišką tekstą, Čilės valdžia patikėjo parašyti naujas eiles jaunam poetui Eusebio Lillo.

Oficialiame himne grojama V strofa ir priedainis. Tačiau 1973–1990 m. valdant karinei Pinočeto diktatūrai, oficialiu himnu buvo III strofa.

## Oficialios eilės

## Kitos eilės
* Vikišaltiniai/Čilės himnas

## Melodijos
* Pilnas visų 10 posmų vokalinis įrašas (10 min. 42 sek.) - tinklalapis Himnai.lt
* Video klipas, pristatantis šalį, kurio fone skamba vokalinė himno versija
* Vokalinė versija mp3 formatu
* Instrumentinė versija
Antakalnis (Trakai)

**Antakalnis** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, šalia kelio , 8 km į vakarus nuo Rūdiškių. Yra paštas, vakaruose telkšo Vilkokšnis. Laisvalaikio ir verslo klubas „Aerodream“.

## Istorija

Anksčiau kaimas vadintas ***Kavoliškėmis***, buvo gatvinio tipo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ustukiai

**Ustukiai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Pasvalio, prie Mūšos vingio. Seniūnaitijos centras. Šalia eina plentas , atsišakoja . Veikia Ustukių pagrindinė mokykla, biblioteka, kultūros namai, medicinos punktas. Auga saugoma Ustukių liepa.

## Istorija

LTSR metais buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Galerija

Ustukiai1.jpg |Kaimas iš paukščio skrydžio
Usttiltas.JPG |Ustukių tiltas


### Žymūs žmonės
* Ustukiuose 1887 m. birželio 19 d. gimė karinis veikėjas, pulkininkas Antanas Kazilevičius.

## Šaltiniai
Skrebotiškis

**Skrebotiškis** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Tetirvinų, šalia kelio . Stovi Skrebotiškio Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia, įrengta 1920 m.

## Istorija

1910–1914 m. veikė pradžios mokykla, kurioje mokėsi aplinkinių kaimų (Putrių ir kt.) vaikai, tarp jų būsimas Klaipėdos Vytauto Didžiojo ir Kauno Aušros gimnazijų mokytojas, LLA narys Povilas Kazėnas (1899–1945).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Kuosa (1925–1999) – agronomas zootechnikas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
* Danielius Mickevičius (1937–2021) – žurnalistas, publicistas, vertėjas, leidėjas.

## Šaltiniai

*
Krivonys

**Krivonys** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Stabintiškių, prie Laukystos ir Gamantos upelių. Stovi medinė Krivonių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia (1933 m. perkelta iš Kernavės). Vakaruose driekiasi Antanaičių miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Noriai

**Noriai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 6 km į pietryčius nuo Vaškų, greta kelio . Į rytus nuo kaimo teka Kamatis.

## Gyventojai

### Žinomi žmonės
* Jonas Mykolas Burkus, liaudies poetas
* Rimantas Indrišionis, pedagogas, aviamodeliuotojas
* Algirdas Lukštas, dailininkas, pedagogas

## Šaltiniai
Nečioniai

**Nečioniai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurę nuo Tetirvinų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vytartai

**Vytartai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Pasvalio, Mūšos kairiajame krante, prie kelio . Auga saugoma Vytartų liepa.

Buvusi dvarvietė, XIX a. vid. šį ūkį iš varžytinių nupirko baronesė Natalija Osten Saken-Chodakauskienė. 1926 m. mirė nusenęs Jonas Chodakauskas ir dvaro žemes išsidalijo palikuonys. Vytartai atiteko sūnui Marijonui, kuris valdas greitai nugyveno. Rūmus už 30 tūkst. litų nupirko Pasvalio valsčius ir įkūrė mokyklą, kuri ten veikė iki 1968 m. Vėliau pastate buvo įrengti butai.

Dvare gimė Sofija Chodakauskaitė–Smetonienė (prezidento Antano Smetonos žmona), kelyje į savo uošviją 1928 m. prezidentas pastatė garsųjį Ustukių tiltą.

2019 m. dvaras parduotas aukcione, šiuo metu jame vedamos ekskursijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Panošiškės

**Panošiškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybės pietuose, šalia kelio Rūdiškės-Onuškis. Seniūnaitijos centras. Yra Panošiškių šv. Petro ir Povilo koplyčia, buvusi mokykla, Panošiškių kapinės, Panošiškių piliakalnis. Kaimo vakaruose telkšo Vilkokšnio ežeras, netoliese yra Verknės ištakos.

## Istorija

Pirmą kartą minimos XVIII a. viduryje.

Panošiškių pradžios mokykloje XX a. ketvirtajame dešimtmetyje mokytavo Marcelė Škėmaitė, kuri užregistravo septynis pranešimus (apie 1935 m.) į Valstybės archeologijos komisijos archyvą. Į archyvą pateko ir Lietuvos žemės vardynui rinktos informacijos anketos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žabynė (Vaškai)

:: *Apie kaimą Krinčino seniūnijoje žr. [[Žabynė]]*.

**Žabynė** – viensėdis centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės rytus nuo Vaškų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaupai

:: *Apie kaimą Kelmės rajone žr. [[Kaupai (Kelmė)]]*.

**Kaupai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Vaškų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nokoniai

**Nokoniai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, į šiaurę prie Vaškų, sankryžoje kelių Pasvalys – Joniškis ir Vaškai – Puodžiūnai.

## Istorija

Nokoniai – senas kaimas, minimas nuo valakų reformos laikų. XIX a. antroje pusėje Nokonių kaimo dešimtinininkai įkūrė Puplaiškynės ir Vingrelių kaimus. Minimas Nokonių palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daičiūnai

**Daičiūnai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurę nuo Vaškų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Genovaitė Ramoškienė (g. 1945), irkluotoja, olimpinio bronzos medalio laimėtoja

## Šaltiniai

*
Zvanagala

**Zvanagala** – viensėdis Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Vaškų. Kaime gyveno latvių bendruomenė, vietovę vadinusi *Zvangali*.

## Istorija

XVIII a. iš Pamaučių į Zvanagalą persikėlė gyventi Staševskių giminė, kurios atstovai labai prisidėjo kuriant Vaškų miestelį. XVIII a. 2-ojoje pusėje minimas Zvanagalos dvaras. Dėl Zvanagaloje gyvenusių Juozapo ir Konstancijos Staševskių ilgą laiką greta Vaškų pavadinimo naudotas Konstantinovas (turbūt Konstancijos Staševskajos garbei). Staševskiai dosniai remdavo ir aktyviai prisidėdavo remontuojant ir perstatant bažnyčias Vaškuose.

Lietuvai atgavus Nepriklausomybę, XX a. 1-ojoje pusėje parceliuojamą Dokalskių dvarą Zvanagaloje dalimis nupirko Mockūnai ir Čepuliai. Čepulių šeimos sūnus Jonas Čepulis (g. 1939-08-11) Meksiko olimpinėse žaidynėse (1968 m.) iškovojo bokso sidabro medalį sunkaus svorio kategorijoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vainaronėliai

**Vainaronėliai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į vakarus nuo Vaškų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Akmuo

Žodis **akmuo** reiškia:
* akmuo – kieta uoliena arba atskiras jos gabalas (žr. riedulys);
* akmuo – sintetinis mineralas (rubinas, ametistas, safyras), naudojamas laikrodžio ratelio ašiai įstatyti;
* akmuo – sporto įrankis akmenslydyje;
* akmuo – vidaus organuose susidaręs kietas darinys:
** inkstų akmuo;
** Seilių akmuo;
** tulžies akmuo;
* Akmuo – kaimas Varėnos rajone;
* senasis Akmenynų kaimo vardas Kalvarijos savivaldybėje;
* akmuo – kai kurių garsių Lietuvos akmenų, gamtos paminklų pavadinimo dalis:
** Antakmenės akmuo;
** Barstyčių akmuo;
** Dūdiškių akmuo;
** Juodasis akmuo;
** Lapeliškių akmuo;
** Nikronių akmuo;
** Raudonasis akmuo;
** Skleipių akmuo;
* akmuo – kai kurių mineralų pavadinimo dalis:
** Saulės akmuo;
** Mėnulio akmuo;
** vyno akmuo – kristalinė nuosėda, išsiskirianti kartu su mielėmis vyno misos rūgimo ar brandinimo metu;
** kertinis akmuo.

## Susiję
* Akmens amžius
* Akmens anglis
* Akmens druska
* Akmeninė kiaunė

## Taip pat skaitykite

* Filosofinis akmuo – mitinė substancija, kurią siekė sukurti alchemikai;
* Šviečiantis akmuo – inovatyviosios statybos ir architektūros gaminys;
* Inkstų akmenligė;
* Seilių liaukos akmenligė;
* Tulžies pūslės akmenligė;
* Šlapimo organų akmenligė.
Nakvosai

**Nakvosai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Vaškų, prie kelio . Į rytus nuo kaimo teka Maučiuvis.

## Istorija

1851 m. Nakvosų kaime buvo Juozapo (Zigmanto sūnaus) Nakvoso, Justino (Mykolo sūnaus) Nakvoso, Jono (Simono sūnaus) Nakvoso, Zigmanto (Simono sūnaus) Nakvoso ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paakmenė

**Paakmenė** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Senosios Varėnos, Merkio dešiniajame krante, prie Duobupio žiočių, Dainavos girioje. Šalia eina plentas . Toliau pietuose yra Akmens kaimas su sena bažnyčia.

## Etimologija
Vietovė pavadinta pagal gretimą *Akmens* gyvenvietę.

## Istorija
XIX a. pab. Paakmenės (Podkamenio) užusienis pateko į Trakų apskrities Varėnos valsčių, Giraitės apylinkę, buvo Varėnos dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Miciulėniškis

**Miciulėniškis** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Vaškų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Iciūnai

**Iciūnai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 1 km į pietryčius nuo Vaškų, šalia kelio .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Iciūnuose 1935 m. lapkričio 1 d. gimė matematikas, akademikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras Bronius Grigelionis.

## Šaltiniai
Titkoniai

**Titkoniai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietryčius nuo Vaškų, prie kelio . Pro kaimą teka Yslykis. Auga saugomas Titkonių ąžuolas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Oliokminskas

**Oliokminskas** () – miestas Rusijoje, Jakutijoje, Lenos kairiajame krante, priešais Oliokmos žiotis, 530 km nuo Jakutsko. Rajono centras.

Medienos apdirbimas ir išvežimas. Gyvenvietė įkurta 1635 m. Miesto statusą gavo 1783 m. 1944 m. Oliokminske gimė Rusijos politikas Vladimiras Jakovlevas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Rajono svetainė
Rudesa

**Rudesa** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, Labanoro regioniniame parke. Kaime yra Rudesos koplyčia (XIX a.) ir varpinė (XVIII a.). Rudesa išsidėsčiusi vakariniame Baltųjų Lakajų ežero krante, šiaurėje plyti Rudesos miškas, rytuose – Lakajai, vakaruose – Rudesos ežeras. Rastas pilkapynas.

## Istorija

Rudesos palivarkas Inturkės bažnyčiai užrašytas 1555 m. 1726 m. Rudesos palivarkui priklausė šie baudžiauninkai: siuvėjas Baltramiejus Sčesnavičius, Mykolas Kačerga, Mykolas Sidabris, Juozas Sidabris, Ambraziejus Juodžiūkštis, Baltramiejus Vesikas (turbūt Verikas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dvaralaukiai

**Dvaralaukiai** – kaimas centrinėje Pasvalio rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Vaškų.

## Istorija

Vienas ankstyviausių kaimo paminėjimų yra 1652 m. tribunolo sprendimo kopijoje Onos Koncevičienės (Mlečkaitės) ir jos sūnaus byloje su Kristupu Mlečka, dėl 10 valstiečių tarnybų suvienodinimo. Minimas Dvaralaukių kaimas Upytės paviete. Dvaralaukiai taip pat minimi išnuomoto Palėvenės dvaro su jo kaimais Eufrozinos Mlečkaitės-Rajeckienės, Ukmergės maršalkienės, 1697–1698 m. ūkinėje apskaitoje.

Dvaralaukiai minimi 1721 m. birželio 22 d. įrašas Pasvalio bažnyčios santuokų knygoje. Seniausia išlikusi Vaškų bažnyčios krikštų knyga pradėta rašyti 1748 m. Iki 1766 m. priklausė Saločių parapijai. 1766 m. spalio 20 d. buvusiai Saločių filijai (Vaškų bažnyčiai) suteiktos parapijos bažnyčios teisės. Dvaralaukių kaimas priskirtas Vaškų parapijai. XIX a. Dvaralaukių kaimas priklausė Joniškėlio didikų Karpių Nairių palivarkui.

XX a. Dvaralaukiai buvo seniūnijos centras. Kaimas sunyko XX a. antrojoje pusėje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Rimantas Velykis (1955–2025) – Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės visuomenės ir politinis veikėjas.

## Šaltiniai
Kirdeikiai (Kėdainiai)

**Kirdeikiai** – kaimas rytinėje Kėdainių rajono savivaldybės dalyje, 5 km į šiaurės rytus nuo Šėtos, prie Šėtos–Pagirių kelio ir Obels upės.

## Istorija

XX a. buvo Žeimelių dvarui priklausęs Kirdeikių palivarkas.

2020 m. spalio 14 d. Kirdeikių viensėdis pervadintas kaimu.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kirdeikiuose gimė teatro ir kino aktorius, poetas, prozininkas, dramaturgas Antanas Žekas (1931–2015).

## Šaltiniai
Akmuo (Varėna)

**Akmuo** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 7,5 km į šiaurės rytus nuo Senosios Varėnos, greta kelio , Merkio dešiniajame krante, prie nedidelio Vykšiaus upelio. Kaime stovi medinė Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia su varpine (suręstos iš tašytų sienojų). Šalia kaimo – legendomis apipintas ir kaimui pavadinimą davęs akmuo Užkeikta merga, yra Akmenio geologinis draustinis.

## Etimologija

Kaimo vardas mena legendomis apipintą akmenį. Tas akmuo vadinasi Užkeikta merga. Pasakojama, kad tai besanti suakmenėjusi nuotaka. Tėvai norėję savo jauną dukterį išleisti už turtingo senio. Tais laikais vaikai turėjo aklai klausyti tėvų. Nors ir nemylėdama jaunikio, jaunoji išvažiavusi bažnyčion. Važiuodama pradėjo graudžiai raudoti: „Geriau aš nelaiminga akmeniu pavirsiu, nei už senio ištekėsiu“. Tik ištarusi tuos žodžius, ji ir pavirto akmeniu.

## Istorija
XIX a. pab. buvo Akmenio (Kamenio) valstybinis užusienis Trakų apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Kvykliai

**Kvykliai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės pietuose, Kernadėto ežero rytinėje pakrantėje. Yra koplyčia, praeina geležinkelio ruožas. Seniūnaitijos centras. Kaime eksploatuojamas žvyras, Kvyklių pelkė.

## Istorija

1915 m. kunigas Pranas Turauskas kaime įkūrė pradinę mokyklą, kuri veikė iki 1953 m.

Pokario metais veikė Vytauto apygardos, Šarūno (vėliau Liūto) partizanų rinktinės partizanai.

2020 m. spalio 7 d. pašventintas paminklinis akmuo iš čia kilusiam Nepriklausomybės kovų savanoriui, Vyties kryžiaus ordininkui Juozui Dikiniui (1898 01 09 – 1948 06 16), sovietinių okupantų nukankintam Nagajevo lageryje, Magadano srityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pokrovskas (Rusija)

**Pokrovskas** (, ) – miestas Rusijoje, centrinėje Jakutijoje, Lenos kairiajame krante, 70 km į pietus nuo Jakutsko. Changalaso uluso centras.

Statybinių medžiagų (plytų, gelžbetonio, asfalto) pramonė. Apylinkėse auginamos grūdinės kultūros, bulvės, kopūstai. Veisiami galvijai, arkliai. Medienos kirtimas. Veisiami kailiniai žvėreliai. Yra muziejus. Veikia geologinės ekspedicijos.

## Istorija

Įkurtas 1682 m. kazokų Karaulnyj Mys (*Караульный Мыс*) pavadinimu, vėliau gavo Pokrovskojė pavadinimą. 1941 m. gavo miesto tipo gyvenvietės, o 1998 m. – miesto statusą.

## Šaltiniai
Stirniai (Mindūnai)

**Stirniai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės rytuose, 6 km į rytus nuo Mindūnų, Labanoro regioniniame parke. Seniūnaitijos centras. Yra Stirnių Šv. Jono Krikštytojo Nukankinimo bažnyčia (pastatyta 1940 m.). Kaimas išsidėstęs pietrytinėje Stirnių ežero pakrantėje; rytuose iš ežero išteka Stirnės upelis.

## Istorija

1373 m. kalavijuočiai, žygiuodami po Aukštaitiją užrašė *Antistirne* (=Antastirniai), kuriuos galima tapatinti su Stirniais prie Stirnių ežero. XVII–XVIII amžiuje buvo bent treji Stirniai: dabar išlikęs kaimas, kiti Stirniai pietinėje ežero pakrantėje ir treti Stirniai šiaurinėje ežero pakrantėje (prie Šeikių kaimo). Vieni iš tų Stirnių (kurie, dabar nelabai aišku) XV–XVII amžiuje buvo vadinami Antastirniais. XV amžiuje Stirnius valdė Giedraičiai. Nuo XVI amžiaus Stirniai priklausė Žarnovskių giminei. Vienas iš Žarnovskių pačioje XVIII amžiaus pradžioje dalį Stirnių dvaro užrašė Vilniaus akademijai. Matyt, nuo tada jėzuitai Stirniuose įsteigė misiją, pasistatė koplyčią (ji minima 1724, 1744 metais ir t. t.). Stirnių jėzuitai atlikdavo religinius patarnavimus (tuokė ir krikštijo) ne tik Stirnių, bet ir Suginčių koplyčioje.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
SKA-P

**SKA-P** – muzikos grupė iš Madrido, Ispanijos. Susikūrė 1994 m. Groja ska punk žanro, temperamentingo stiliaus muziką. Dėl stipriai politinių dainų tekstų priskiriama ekstremaliems kairiesiems, beveik anarchistams. Dažniausiai pasitaikančios dainų temos yra: žmogaus teisės, modernaus pasaulio ir visuomenės neteisingumas, antifašizmas, marichuanos legalizavimas, gyvūnų teisės.

## Nariai
* **Pulpul** (*Roberto Gañan Ojea*) – ritmo gitara, pagrindinis vokalas (nuo 1994 m.)
* **Joxemi** (*Jose Miguel Redin Redin*) – gitara (1996)
* **Julio** (*Julio Cesar Sanchez*) – bosinė gitara (1994)
* **Kogote** (*Alberto Javier Amado*) – klavišiniai ir pritariantis vokalas (1994)
* **Luismi** – būgnai (1999)
* **Pipi** (*Ricardo Degaldo de la Obra*) – pritariantis vokalas (1996)
* **Pako** – vadybininkas ir iki 1999 metų būgnai (1994)
* **Toni** – gitara ir pritariantis vokalas (buvęs narys 1994)
* **Txikitin** (*Alberto Iriondo*) – trimitas
* **Gari** (*Garikoitz Badiola*) – trombonas

## Diskografija
* *Ska-P* (1994)
* *El Vals del Obrero* (1996)
* *Eurosis* (1998)
* *Planeta Eskoria* (2000)
* *¡¡Que Corra La Voz!!* (2002)
* *Incontrolable* (2004) (koncerto įrašas)
* *Lágrimas y Gozos* (2008)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
*
Srednekolymskas

**Srednekolymskas** () – miestas Rusijoje, šiaurės rytų Jakutijoje, kairiajame Kolymos krante, 1485 km nuo Jakutsko. Rajono centras. Pieno pramonė. Oro uostas. Upių prieplauka.

## Istotija
Įkurtas 1644 m. kazokų ir pavadintas Jarmanka. Miesto statusą gavo 1775 m. XIX a. buvo trėmimo vieta.

## Šaltiniai
Kiaukliai

**Kiaukliai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, prie kelio Šešuolėliai II–Želva, 12 km į šiaurės rytus nuo Širvintų, 7 km į šiaurę nuo Šešuolėlių. Seniūnaitijos, parapijos centras, Kiauklių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia. Yra paštas (LT-19029).

## Etimologija

Liaudies etimologija byloja, kad Kiauklių vardas atsiradęs taip. Kartą lankoje su kūdikiu buvusią moterį užklupo juodas debesis. Kartu su debesimi skrido ir rėkiančių paukščių pulkas. Vaikas dar nemokėjęs kalbėti, tačiau pamatęs tuos paukščius sušuko „Kiaukl!“ Debesis akimirksniu krito į žemę ir išsiliejo. Vaikas atspėjo Kiauklių ežero vardą, nuo kurio vėliau kilo ir Kiauklių kaimo pavadinimas. Tačiau iš tikrųjų ežero vardas kilęs nuo kaimo, o ne atvirkščiai.

## Geografija

Kiaukliai įsikūrę Širvintos intako Vilkesos arba Malkos (Melkos) dešiniajame krante, prie Kiauklių ežero. 2 km į pietus nuo Kiauklių tyvuliuoja Naidžių (Juodasis) ežeras. Tarp Kiauklių bažnyčios ir ežero, klampaus liūno saugoma, yra statoka kalva. Padavimai sako, kad ant jos senovėje stovėjusi bažnyčia. Bažnyčios varpai esą paskendę Kiauklių ežerėlyje. Apylinkės miškuose yra senkapių. Prie kaimo yra Kiauklių piliakalnis (Apskritas kalnas).

## Istorija

Senovėje Kiauklių žemės priklausė Šašuolių dvarui ir XV–XVII amžiuje buvo valdomos Vilniaus diecezijos. 1572 m. Vilniaus vyskupas Valerijonas Protasevičius pastatė medinę bažnytėlę ir jos kunigą aprūpino išlaikymu.

1918&nbsp;m. įkurta pradžios mokykla, 1949–2003&nbsp;m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 2003&nbsp;m. Zibalų mokyklos pradinio ugdymo skyrius.

1950–1992 m. buvo Kiauklių kolūkio centrinė gyvenvietė. 1947 m. įsteigta biblioteka, kultūros namai, 1963&nbsp;m. įkurtas paštas, medicinos punktas. Yra UAB „Kiaukliai“.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Krikštėnai

**Krikštėnai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 16 km į pietryčius nuo Ukmergės, prie magistralės . Seniūnaitijos, parapijos centras. Kaimas stačiakampio plano. Stovi medinė Krikštėnų Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia (pastatyta 1787–1990 m.; autorius kunigas prelatas P. K. M. Bogušas), veikia Aušros Vartų Marijos ir Šv. Teresėlės vienuolija (įkurta 1991 m., joje vyksta savaitinės rekolekcijos), paštas (LT-20024), Ukmergės miškų urėdijos girininkija.

Piečiau Krikštėnų yra Vileikiai – kaimas, kurio dauguma gyventojų save laiko krikštėniškiais.

## Istorija

Nuo Krikštėnų 1 km į šiaurės vakarus yra Bartkūnų piliakalnis ir gamtos paminklas – ozas, vadinamas Barzdos kalnu. 1744 m. istoriniuose šaltiniuose minimas Krikštėnų kaimas. 1938 m. įsteigta pradžios mokykla, 1949–1994 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, 1994–2005 m. pagrindinė, nuo 2005 m. pradžios mokykla, Ukmergės Šilo vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyrius.

1950–1992 m. buvo tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. 1952 m. įkurti kultūros namai, biblioteka, paštas, medicinos punktas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*