Žmogaus anatomija

**Žmogaus anatomija** – mokslas apie žmogaus kūno sandarą, formas, struktūras, šių struktūrų vystymąsi ir atliekamas funkcijas. Anatomija priklauso biologijos morfologinių mokslų šakai. Anatominės studijos gilinasi tiek į aprėpiamus, akiai matomus kūno požymius, kaip organai, jų sistemos, ir t. t., (kitaip vadinama *topografinė*, *regioninė anatomija* ar *antropotomija*), tiek į mikroskopines kūno funkcines daleles, pvz., individualias ląsteles ar audinius (į šią kategoriją patenka histologija ir citologija).

## Istorija
Anatomijos mokslo šaknys siekia 1600 metų prieš Kristų, kuomet Egipte buvo pradėta gilintis į žmogaus kūną sudarančias dalis ir buvo atpažinta širdis su kraujagyslėmis, kepenys, blužnis, inkstai, šlapimo pūslė ir šlaplė. Tikslių visų jiems pažįstamų organų funkcijų egiptiečiai gerai nesuprato, nežinojo ką tiksliai atlieka inkstai ir laikė širdį organizmo pagrindu.

Jau vėliau, V–IV amžiuje prieš Kristų, anatomijos mokslas tapo panašus į tokį, koks yra dabar. Šį darbą pradėjo graikų fiziologas Hipokratas () (460–377 m. pr. m. e.). Hipokrato studijų dėka buvo suprasta raumenų-kaulų sistema, pradėtos geriau suprasti daugelio organų, pvz., inkstų, funkcijos.

Taip pat IV amžiuje prieš Kristų anatomines studijas plėtojo ir Aristotelis. Dėl išrastos skrodimo technikos buvo pirma kartą vienos nuo kitų atskirtos arterijos ir venos, geriau suprasti ryšiai tarp organų.

Žmonių lavonų skrodimas prasidėjo IV amžiaus prieš Kristų pabaigoje Aleksandrijoje. Šie tyrimai padėjo daug geriau nei anksčiau suprasti žmogaus kūno struktūrą.

Viduramžiais Europoje anatomijos mokslas buvo stipriai ribojimas bažnytinės veiklos, todėl labiausiai vystėsi Islamo šalyse.

Leonardas da Vinčis – vienas nedaugelio viduramžiais besigilinusių į žmogaus kūno sandarą
Žmogaus anatomija – mokslas apie žmogaus kūno sandarą, formas, struktūras, šių struktūrų vystymąsi ir atliekamas funkcijas. Anatomija priklauso biologijos morfologinių mokslų šakai. Anatominės studijos gilinasi tiek į aprėpiamus, akiai matomus kūno požymius, kaip organai, jų sistemos, ir t. t., (kitaip vadinama topografinė, regioninė anatomija ar antropotomija), tiek į mikroskopines kūno funkcines daleles, pvz., individualias ląsteles ar audinius (į šią kategoriją patenka histologija ir citologija).

## Pagrindinės kūno sritys

**Pagrindinės kūno sritys:**
* Krūtinės ląsta
* Pilvas (ir pilvo ertmė)
* Galva ir kaklas
* Nugara
* Gakta ir tarpvietė
* Viršutinės ir apatinės galūnės

### Krūtinės ląsta
Krūtinės ląstą formuoja šonkauliai, krūtinkaulis ir stuburas. Organus nuo trynimosi vienas į kitą apsaugo krūtinplėvė (plaučius ir šonkaulius) ir širdiplėvė (širdį ir plaučius).

Pagrindiniai krūtinės ląstoje vykstantys procesai – įkvėpimas/iškvėpimas, širdies plakimas.

Organai ir dariniai: plaučiai, bronchai, širdis, krūtinplėvė (pleura), širdiplėvė (perikardas), stemplė.

### Pilvo ertmė
Pilvaplėvė saugo pilvo organus nuo trynimosi vienas į kitą ir į pilvo sienas, be to, padeda tvarkingai išsidėstyti ir laikytis žarnoms.

Pagrindiniai pilvo ertmėje atliekami procesai – virškinimas, šlapimo formavimas. Pilve esančios liaukos (kasa, kepenys, antinksčiai) atlieka ir daugiau specializuotų funkcijų. Diafragma svarbi kvėpavimo procesui.

Organai ir dariniai: pilvaplėvė, skrandis, blužnis, plonoji žarna (įskaitant dvylikapirštę žarną), kasa, kepenys, storoji žarna (įskaitant akląją, gaubtinę žarnas ir apendiksą), kepenų vartų vena, inkstai ir antinksčiai, viršutinė tuščioji vena, pilvo limfagyslės, diafragma.

### Gakta ir tarpvietė
Gaktos srityje esančią dubens ertmę ir lytinius organus apsaugo dubens kaulai. Dėl skirtingų organų šie kaulai nevienodi moterų ir vyrų organizmuose. Vyrų dubenkauliai dažniausiai siauresni ir ilgesni, tuo tarpu moterų – platesni.

Šioje srityje esantys organai daugiausia susiję su dauginimusi ir šalinimu.

Organai ir dariniai: tiesioji žarna, vyrų ir moterų vidiniai ir išoriniai lytiniai organai, šlapimtakiai, šlapimo pūslė, šlaplė.

### Galva ir kaklas
Galva apsaugo vieną svarbiausių žmogaus organų – smegenis, be to, kai kurias visų organizmo funkcijų reguliavimui reikalingas liaukas. Tai vykdo kaukolės kaulai – būdami itin tvirti ir glaudžiai suaugę jie patikimai apsaugo galvoje esančius darinius.

Galva – ne tik suvokimo, bet ir jutimų sritis. Galvos veido dalyje yra svarbūs jutiminiai organai kaip akis ir ausis.

Kaklas – svarbi lanksti jungtis tarp galvos ir kūno. Be to, kaklinėje srityje yra labai svarbūs virškinimui ir kvėpavimui vamzdeliai – stemplė ir trachėja, bei kiti dariniai reikalingi šioms funkcijoms atlikti.

Organai ir dariniai:
* galva: smegenys, hipofizė, veido dalys (akys, ausys, nosis ir t. t.), nosiaryklė ir kt.;
* kaklas: stemplė, trachėja, gerklos ir susiję dariniai, kaklinės srities stuburo slanksteliai.

### Nugara
Nugaros srityje esantys dariniai susiję su laikysena ir judėjimu, kitokių specializacijų organai nugaros sričiai nėra priskiriami.

Stuburas svarbus ne tik dėl laikysenos palaikymo ir judėjimo funkcijos. Šiame darinyje apsaugoma labai svarbi jutimų priėmimo zona – nugaros smegenys.

Organai ir dariniai: stuburas, slanksteliai, nugaros raumenys, nugaros smegenys.

### Galūnės
: *Plačiau apie galūnių kaulus skaitykite – [[viršutinės galūnės]] ir [[apatinės galūnės]].
Žmogaus galūnes sudaro galūnių kaulai ir [[raumuo|raumenys]]. Pagrindinė šių kūno dalių funkcija – judėjimas.

Kiekvieną [[Viršutinės galūnės|viršutinę galūnę]] sudaro dalis [[petys|pečių]] lanko, [[žastas]], [[dilbis]] ir [[plaštaka]], susidedanti iš [[riešas|riešo]], [[delnas|delno]] ir [[pirštai|pirštų]]. Viršutines galūnes sudaro 64 kaulai (kiekviena po 32 kaulus).

[[Apatinės galūnės]] susideda iš [[šlaunis|šlaunies]], [[blauzda|blauzdos]] ir [[pėda|pėdos]], kurią sudaro [[čiurna]], [[padas]] ir [[pirštai]]. Apatines galūnes sudaro 62 kaulai (kiekviena po 31 kaulą).

== Organizmo sandara ==
[[organas|Organai]] ir jų sudaromos sistemos – pagrindinės [[žmogus|žmogaus]] organizmo sudedamosios dalys, į kurias laipsniškai gilinantis aprėpiamos kone visos žmogaus anatomijos studijų sritys. Žmogaus organizmo sandara hierarchiškai skirstoma taip:
* organų sistemos
* organai
* [[audinys (biologija)|audiniai]]
* [[ląstelė]]s ir jų dalys

=== Organų sistemos ===
Organų sistemos – stambiausias apčiuopiamas organizmo sudedamasis vienetas. Organų sistemas sudaro organai ir audiniai. Visos šios sistemos prisitaikiusios atlikti specifines, organizmui būtinas funkcijas (pvz., visi [[šlapimo šalinimo sistema|šlapimo šalinimo sistemos]] organai (*žr. lentelę*) atsakingi už [[šlapimas|šlapimo]] surinkimą ir šalinimą), tačiau kai kurie organai ir audiniai dažnai veikia daugiau nei vienos organų sistemos veikloje (pvz., [[kasa]] – tiek virškinimo, tiek endokrininis organas).

== Kūno ašys ==
Žmogaus kūne galima pravesti 3 ašis:
stačioji – eina iš viršaus į žemyn.
skersinė – iš kairės į dešinę, arba iš dešinės į kairę.
strėlinė – eina kaip strėlė, iš priekio į nugarą.

Plokštumos – vidurinė arba medialinė plokštuma atskiria dvi žmogaus puses.
Horizontalioji – į dvi puses dalina žmogaus kūną į viršutinę ir apatinę dalis.
Frontalioji – dalija į priekinę ir užpakalinę puses.

*'Pagrindinės žmogaus organų sistemos:**


=== Organai ===
Organai sudaryti iš audinių, pritaikytų atlikti vienokią ar kitokią specializuotą funkciją. Daugelis audinių tipų dalyvauja daugiau nei vieno organo veikloje. Skirtingose sistemose to paties audinio ląstelės gali skirtis, nes jis vienaip ar kitaip prisitaiko prie specifinio organo veiklos.

Organai žmogaus organizme dažniausiai dirba grupėmis ir sudaro sistemas. Tačiau kai kurie pagrindinių žmogaus organų yra būtini ir juos praradus organizmas iš karto arba netrukus nustotų funkcionuoti.

**Pagrindiniai žmogaus organai:*'
* [[Smegenys]] – mąstymas, jutimai
* [[Širdis]] – [[kraujas|kraujo]] varinėjimas po organizmą
* [[Oda]] – apsauga nuo patogenų ir cheminių medžiagų, temperatūros, vandens pusiausvyros reguliavimas
* [[Plaučiai]] – kvėpavimas
* [[Inkstai]] – [[šlapimas|šlapimo]] surinkimas, hidroreguliacija, druskų pusiausvyros palaikymas
* [[Kasa]] – virškinimo fermentų išskyrimas, [[gliukozė]]s kiekio kraujyje reguliavimas
* [[Kepenys]] – gliukozės kiekio reguliavimas, kenksmingų medžiagų skaidymas
* [[Skrandis]] – virškinimas, maisto sandėlis
* [[žarnynas|Žarnos]] – virškinimas, [[išmatos|išmatų]] formavimas
* [[kaulas|Kaulai]] – judėjimas, atrama
* [[Kraujagyslė]]s – [[kraujas|kraujo]] takas po visą organizmą. Randamos kelių tipų kraujagyslės: [[arterija|arterijos]] (įskaitant didžiausią žmogaus organizmo arteriją – [[aorta]]; gabena kraują iš širdies), [[arteriolė]]s (plonesnės už arterijas), [[kapiliaras|kapiliarai]] (ploniausios kraujagyslės besikeičiančios medžiagomis su [[audinių skystis|audinių skysčiu]] taip aprūpindamos ląsteles reikalingomis medžiagomis ir išnešdamos šalinimo produktus), [[venulė]]s (tarpinės kraujagyslės tarp kapiliarų ir venų), [[vena|venos]] (plačiausios žmogaus organizmo kraujagyslės; gabena kraują į širdį). Viena nuo kitos visos kraujagyslės skiriasi ir skirtingų audinių sluoksniais, be to, venos vienintelės turi vožtuvėlius.
* [[Limfagyslė]]s – panašus į kraujagysles dariniai, surenkantys audinių skysčio perteklių, apvalantys jį nuo svetimkūnių ir grąžinantys atgal į kraują. Limfagyslės turi savybę pačios susitraukinėti taip varinėdamos savo turinį; užsibaigia aklinais galais, vadinamais [[limfmazgis|limfmazgiais]]; su kraujagyslėmis susijungia ties paraktinėmis venomis.

* [[Akis]] – regėjimo organas. [[nervinis audinys|Nervinio audinio]] pagalba perduota priimamus signalus į smegenis.
* [[Ausis]] – klausos, pusiausvyros organas. Sudaryta iš išorinės, vidurinės ir vidinės dalių. Perduota priimamus signalus į smegenis.
* [[Nosis]] – dar vienas jutimo organas, atsakingas už uoslę, be to, svarbus kvėpavimo procese. Praeinantis pro nosies ertmę oras sušildomas, kad nepažeistų vidinių kvėpavimo organų. Be to, oras apvalomas nuo svetimkūnių, kurie prilimpa prie nosies ertmėje esančių ląstelių išskiriamų gleivių.
* [[lūpa|Lūpos]] – išskirtinis [[žinduoliai|žinduolių]] požymis, palengvinantis [[krūtis|krūties]] žindimo procesą. Be to, lūpos svarbi temperatūros jutimo vieta.
* [[Lytiniai organai]] – dauginimasis

<gallery caption="Pagrindiniai žmogaus organai">
Image:Arteries beneath brain.png|Smegenys
Image:Gray490.png|Širdis ir plaučiai
Image:Skinlayers.png|Odos sluoksniai
Image:Gray1123.png|Inkstai ir inkstų [[kraujotaka|kraujotakos]] [[kraujagyslė]]s
Image:Celiac a branches stomach in situ.gif|Dalis pilvo ertmės organų: skrandis, dalis kepenų, tulžies pūslė, blužnis
Image:Gray1091.png|Kepenų fragmentas ir kepenų [[vena|venos]]
Image:Gray988.png|[[Žarnynas]]
Image:Gray1051.png|Skrandis
Image:Gray 1100 Pancreatic duct.png|Kasa ir dvylikapirštė žarna
Vaizdas:Zmogaus akis.png|Akis
Image:Veine iliaque.jpg|Kraujagyslės
Image:Nerves of the left upper extremity.gif|Nervai (*pažymėti geltonai*)
</gallery>

=== Audiniai ===
[[audinys (biologija)|Audinys]] – panašios sandaros ir funkcijų ląstelių rinkinys. Yra keturios pagrindinės žmogaus audinių grupės:
* [[epitelis|Epitelinis audinys]] – uždengia ar iškloja įvairius kūno paviršius (pvz., žarnas, [[inkstas|inkstų]] kanalėlius), kai kurios ląstelės geba sekretuoti įvairius skysčius (pvz., [[skrandis|skrandžio]] sultis sudarančias gleives ir [[druskos rūgštis|HCl]])
* [[Jungiamasis audinys]] – sujungia skirtingas kūno dalis, aprūpina jas reikalingomis medžiagomis. Pavyzdžiai: kraujas, [[kaulas|kaulinis]], [[kremzlinis audinys|kremzlinis]], [[riebalinis audinys]].
* [[Raumeninis audinys]] – specializuotas atlikti susitraukimo funkcijai, kuri leidžia organizmui judėti. Daugelis žmogaus [[skeletas|skeleto]] raumenų – [[skersaruožiai skeleto raumenys]] – padeda sąmoningai judinti kūno dalis. Tuo tarpu [[skersaruožis širdies raumuo]] ir [[lygieji raumenys]] veikia automiškai (be sąmoningos kontrolės). Širdies raumens susitraukimo pagalba po kūną varinėjamas kraujas. Lygieji raumenys atsakingi už žarnų [[peristaltiką]], [[kraujagyslė|kraujagyslių]] siaurėjimą ir išsiplėtimą, jų randama [[skrandis|skrandžio]], [[šlapimo pūslė]]s sienelėse ir kitur.
* [[Nervinis audinys]] – pritaikytas generuoti ir perduoti elektrinius impulsus taip reguliuodamas daugelį kūno funkcijų. [[nervas|Nervai]] yra išsiraizgę po visą organizmą; šio audinio sudaromosios ląstelės – [[neuronas|neuronai]] – ilgiausios žmogaus organizme. [[Smegenys]] – nervinio audinio pavyzdys.

=== Ląstelė ===
: *Plačiau apie ląstelės anatomiją skaitykite – Citologija.*
[[Ląstelė]] – smulkiausias anatominis organizmo vienetas. Ląstelės buriasi į audinius, sudaro specializuotas struktūras. Savo sandara ląstelės viena nuo kitos labai skiriasi, nes yra įvairiai prisitaikiusios atlikti daugybę skirtingų funkcijų.

== Taip pat skaitykite ==

* [[Žmogus]]
* [[Žmogaus biologija]]

== Šaltiniai ==
* Gosling (2002). *Human Anatomy (5th ed.)*
* Valerie C. Scanlon, Tina Sanders (2007). *Essentials of Anatomy and Physiology (5th ed.)''. F. A. Davis Company, Philadelphia