open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mielėnų piliakalnis

**Mielėnų piliakalnis**, *Mielonų piliakalnis, Bajorų piliakalnis, Piliakalnis*  – piliakalnis Rokiškio rajono savivaldybės teritorijoje, prie Kalnočių kaimo (Kriaunų seniūnija), kelio Dusetos – Obeliai 8–9 kilometre, apie 700 m į vakarus nuo Keležerio ežero. Pasiekiamas plentu  nuo posūkio į Kriaunas pavažiavus 2,7&nbsp;km, yra kairėje, į vakarus, plentui kylant į aukštumą. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas kalvoje. Šlaitai statūs, 20–33 m aukščio. Aikštelė ovali, 26 x 30 m dydžio. Piliakalnio šlaitai buvo apjuosti 2 griovių ir pylimų linijomis, dėl gyventojų ūkinės veiklos išliko tik terasos. Pirmasis 2 m gylio, 6 m pločio griovys aikštelės šiaurės rytų pakraštyje aptiktas tyrinėjimų metu. Pietiniame šlaite, 3 m žemiau aikštelės yra 10 m pločio terasa, per 1 m nuolaidėjanti į pietus. 3 m žemiau jos yra antra 8 m pločio terasa, nuolaidėjanti į išorę per 1,5 m, vakariniame šlaite ji 10 m pločio ir yra 6 m aukščiau papėdės.

Į šiaurės rytus nuo piliakalnio buvo papėdės 0,5 ha ploto gyvenvietė. Ji tęsėsi 300 m į šiaurės rytus nuo piliakalnio, iki jau Mičiūnų kaime esančio ožnugario, irgi vadinamo piliakalniu ar Milžino kapu. Gyvenvietė labai suardyta ariant ir apie 1962 m. tiesiant plentą Obeliai – Dusetos.

## Tyrimai
Piliakalnį 1933 m. tyrė Petras Tarasenka. Ištirtas 40 m² plotas, kultūrinio sluoksnio gylis iki 0,6 m. Rasta akmeninių kirvių, brūkšniuotosios, lygiosios ir grublėtosios keramikos dirbinių, šlako, akmeninės trinamosios girnos. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e.–I tūkstantmečio m. e. viduriu. Radinius saugo Vytauto Didžiojo karo muziejus. 

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.&nbsp;168

## Nuorodos
* Mielėnų piliakalnis
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Feliksas Mieliauskas

**Feliksas Mieliauskas** (1929 m. gegužės 2 d. Skersinė, Utenos apskritis – 1959 m. rugpjūčio 2 d. Kaukazas) – Lietuvos pedagogas, alpinistas. Vienas sportinio alpinizmo iniciatorių Lietuvoje, alpinizmo instruktorius.

## Biografija
1954 m. baigė geografiją Vilniaus pedagoginiame institute, 1956 m. – Medicinos kooperatinę mokyklą Leningrade. Nuo 1947 m. dirbo Vilniuje, mokytojavo vidurinėje mokykloje.

Lietuvos alpinistų sekcijos ir nuo 1957 m. Trenerių tarybos pirmininkas. 1958 m. su G. Akstinu Adylsu slėnyje (Didysis Kaukazas) surengė pirmąją Pabaltijo alpiniadą, įkopė traversu į Elbruso viršūnę (5642 m). Didžiajame Kaukaze 1958 m. įkopė į Donguz Oran Basi (4768 m), Laisvosios Ispanijos (4200 m), Mongolijos Liaudies Respublikos (visi kopimai 4 sudėtingumo kategorijos), 1959 m. – Gumači, Andyrči ir Nenskyros viršūnes. Žuvo kartu su G. Akstinu ir V. Vosyliumi sniego lavinoje kopdamas į Dychtau viršūnę (5204 m).

## Šaltiniai
Amga (gyvenvietė)

**Amga** (, ) – gyvenvietė Rusijoje, vidurio Jakutijoje, ~200 km į pietryčius nuo Jakutsko. Uluso administracinis centras. 6,4 tūkst. gyventojų (2004 m.). Prieplauka prie Amgos upės. Respublikinės reikšmės kelias į Jakutską bei vietinis žiemos kelias į Ust Mają.

Veikia dvi vidurinės mokyklos, gimnazija, ligoninė. Yra pilietinio karo istorijos muziejus, muziejinis kompleksas „Staraja Sloboda“.

## Istorija

Gyvenvietė įkurta 1652 m. Bogdanovo karių dalinio ir pavadinta Amga-Sloboda. Tai viena seniausių rusų gyvenviečių Rytų Sibire. Pavadinimas kilo nuo evenkų k. žodžio *amnga*, reiškiančio tarpeklį. 1680 m. pastatyta cerkvė, kuri vėliau keletą kartų buvo sudeginta, bet vėl atstatyta. 1695 m. įkurtas žemdirbystės ūkis (pirmasis Jakutijoje). XIX a. čia buvo siunčiami politiniai tremtiniai, tarp jų ir rašytojas Vladimiras Korolenko.

## Žymūs žmonės

1909 m. Amgoje gimė tarybinis fizikas Leonidas Kirenskis.

## Šaltiniai
* Александров Л. Л. Амга-Слобода. – Якутск.: ?, 1997
Kalvarijos herbas

**Kalvarijos herbas** – pagrindinis Kalvarijos miesto, Kalvarijos seniūnijos ir Kalvarijos savivaldybės heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbo skydas perskeltas į du laukus. Priekiniame raudoname lauke sidabrinė dantyta mūro siena su vartais bei bokštu virš vartų; arka ir dvi juodos šaudymo angos. Ant bokštelio juoda *K* raidė, stogas raudonas, viršuje auksinė vėliavėlė. Užpakaliniame mėlyname lauke auksinė Dievo apvaizdos akis. Virš skydo purpurinė kunigaikštiška kepurė su trimis perlais nusagstytais auksiniais lankais ir valdžios obuoliu viršuje. Skydo šonus puošia dvi, apačioje surištos raudonu kaspinu, žalios laurų šakelės su raudonais vaisiais.

## Simbolika

Vartai tikriausiai simbolizavo Kalvariją (K raidė virš jų), o Dievo Apvaizdos akis (pagrindinis Ketverių metų seimo simbolis) – Dievo valia vykdomus darbus.

## Istorija

Pirmąjį herbą 1705 m. išrūpino Mykolas Juozapas Sapiega. Vėliau Kalvarijai laisvojo miesto teises ir herbą – „iš dešinės pusės mėlyname lauke Dievo Apvaizda, kairėje pusėje raudoname lauke vartai su aukštu bokštu bei didžioji raidė K, apsupta apačioje surištomis laurų šakelėmis, virš kurių karūna“ – 1791 m. gruodžio 27 d. suteikė ATR valdovas Stanislovas Augustas privilegija Nr. 10. Tą dieną valdovas Kalvarijos miesto delegacijai įteikė aktą-privilegiją apie Magdeburgo miesto teisių suteikimą. Kalvarijos herbas iš kitų išsiskyrė tuo, kad jo skydas buvo papuoštas dviem palmės šakelėmis ir kunigaikštiška kepure viršuje. 1792 m. savivalda ir herbas panaikinti.

XIX a. pabaigoje kilus susidomėjimui senaisiais herbais, dailininkas Tadas Dmachovskis iš privilegijų perpiešė daugelį herbų ir juos aprašė leidiniuose „Kwartalnik litewski“ (1911) ir „Litwa i Rus“ (1912), tarp jų buvo ir Kalvarijos herbas, tik herbe buvo sukeistos pusės. Tą pačią klaidą pakartojo 1920 m. Bronius Šaliamoras ir vėliau 1935 m. Marijanas Gumovskis.

Iš naujo pagal 1791 m. privilegiją atkurtą herbą 1991 m. balandžio 17 d. nutarimu I-1237 patvirtino AT pirmininkas Vytautas Landsbergis. Etalono autorius – dailininkas Juozas Galkus.

## Šaltiniai
Georgijaus juosta

**Georgijaus juosta** ( 'šv. Georgijaus juosta, šv. Jurgio juosta'), *gvardijos juosta* (), *šv. Jurgio juosta* – dvispalvis kaspinas, naudojamas su šv. Jurgio ordinu, šv. Jurgio kryžiumi, šv. Jurgio medaliu. Rusijos imperijoje ji vadinta *šv. Jurgio juosta*, TSRS – *Gvardijos juosta*.

Kaspinas turi juodas ir geltonai oranžines juostas, kurios simbolizuoja kautynių dūmus ir ugnį, karių narsą mūšio lauke.

Lietuvoje viešai demonstruoti Georgijaus juostą uždrausta.

## Istorija
Šv. Jurgio ordinas buvo įkurtas 1769 m.
1806 m. Rusijos imperijos kariuomenėje buvo įvestos *Jurgio vėliavos*, kuriomis apdovanodavo dalinius. Vėliavos viršūnėje būdavo Jurgio kryžius, o po antviršiu būdavo parišamas 4,44 cm pločio Georgijaus kaspinas juodomis ir oranžinėmis juostelėmis su kutais. Po Spalio revoliucijos bolševikai panaikino Rusijos apdovanojimus, o baltagvardiečiai įsteigė apdovanojimus su šv. Jurgio juosta. Baltoji emigracija dažnai naudojo Georgijaus juostą. 

1942 m. Tarybų Sąjungoje juosta buvo atkurta ir įtraukta į apdovanojimų sistemą kaip *Gvardijos juosta*. 1943 m. Georgijaus juosta buvo naudota kaip Šlovės ordino ir medalio „Už pergalę prieš Vokietiją“ atributas. Juosta buvo naudojama gvardijos dalinių ir laivų vėliavose.

## „Georgijaus juostelių“ akcija
2005 m. "Georgijaus juostelių" akcija pirmą kartą buvo paskelbta Rusijoje, skirta pagerbti kovojusiųjų prieš nacistinę Vokietiją atminimą ir priminti apie pergalę Antrajame pasauliniame kare. 

## Naudojimas Ukrainoje
2014 m. konfliktinės situacijos Ukrainoje metu šv. Jurgio juosta įgijo naują konotaciją. Nušalinus V. Janukovičių Ukrainoje, šio apdovanojimo juosta buvo pradėta naudoti kaip atpažinimo ženklas prorusiškai nusiteikusių gyventojų ir asmenų, siejamų su Rusijos Federacijos specialiosiomis pajėgomis.

## Galerija

file:Trumpet of Saint George GIM.jpg|Šv. Jurgio trimitas, 1851 m.
file:St George Medal IV 9376.jpg|4-tojo laipsnio Georgijaus medalis „Už narsą“ 
File:Cross of St George 3rd class.jpg|3-ojo laipsnio Šv. Georgijaus kryžius
File:Za Sibirskii poxod.jpg|Baltagvardiečių ordinas „Už Didijį Sibiro žygį“ 
File:USSR, Naval 1950 guards.svg|1950 m. TSRS Karinio jūrų laivyno Gvardijos vėliava (turi gvardijos juostą)
File:Russia, Guards naval flag 2000.png|Rusijos Federacijos Gvardijos laivo vėliava (su gvardijos juosta).


## Šaltiniai
Žiemos kelias

**Žiemos kelias** (, ) – automobilių kelias, tinkamas naudojimui tik žiemą, kai oro temperatūra minusinė. Esant teigiamai temperatūrai tokie keliai tampa klampūs, pelkėti, todėl nėra tinkami važiavimui. Be to, tokiuose keliuose dažnai nėra tiltų, todėl vandens telkinius galima kirsti, tik kai jie padengti ledu. Tokie keliai būdingi šiauriniams Kanados, Sibiro ir poliarinės Rusijos regionams. Žiemos kelių dėka į atokius regionus galima gabenti sunkius krovinius (pvz., naftos verslovėms), kuriuos sudėtinga pristatyti oro transportu.
Melniko aktas

**Melniko aktas** – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštytės ir Lenkijos karalystės susitarimas, sudarytas 1501 m. spalio 3 d. Petrakavo (į pietvakarius nuo Varšuvos) seime ir spalio 23 d. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Aleksandro ir keliolikos Lietuvos Didžiosios Kunigaikštytės Ponų Tarybos narių atskirai patvirtintas Palenkės Melnike.

## Sutartis
Skelbiama, kad Lenkijos karalystė ir Lietuvos Didžioji Kunigaikštytė susijungia į vieną politinį vienetą (nedalomą kūną), turės bendrus pasitarimus (seimus), bendras valdovas turės ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio titulą. Per vainikavimą kartu būsią tvirtinamos abiejų valstybių bajorų teisės, visais atvejais jos teiks viena kitai pagalbą, abiejose valstybėse bus naudojami tokios pat vertės pinigai. 

Akte nurodyta, kad Lietuvos Didžiosios Kunigaikštytės Ponų Tarybos nariai, kiti didikai, žymesni bajorai turį tą naują uniją patvirtinti priesaikomis ir raštais tiek kartų, kiek bus reikalinga. Lietuvos didysis kunigaikštis Aleksandras, tvirtindamas susitarimo nuostatus, pasižadėjo pasirūpinti, kad visi Lietuvos Didžiosios Kunigaikštytės ponai juos priimtų ir savo antspaudais patvirtintų. Aktas iš esmės naikino Jogailaičių tėvonines teises į Lietuvos Didžiąją Kunigaikštytę. Lietuvos Didžioji Kunigaikštytė norėjo Lenkijos paramos 1499 m. prasidėjusiame nesėkmingame kare su puolančia Maskvos didžiąja kunigaikštyste, o Lenkija siekė sau pajungti Lietuvos Didžiąją Kunigaikštytę. 

1501 m. mirus Lenkijos karaliui Jonui Albrechtui, juo pagal Aktą spalio 4 d. tapo Aleksandras, bet Lenkijos karinė pagalba Lietuvos Didžiajai Kunigaikštytei buvo labai maža. Dėl Akto Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštytėje kilo įtakingų didikų (Radvilos, Goštautai, Mykolas Glinskis) opozicija. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštytės Seimas Lietuvos Brastoje 1505 m. atmetė Aktą kaip susitarimą, kuris siaurina šalies savarankiškumą ir kuriam Lietuvos Didžiosios Kunigaikštytės atstovai neturėję Seimo įgaliojimų. Aktyviausi Akto šalininkai Vilniaus vyskupas Albertas I Taboras, Trakų vaivada, žemės maršalka Jonas Jurgaitis Zaberezinskis ir Žemaitijos seniūnas Stanislovas Kęsgaila buvo pašalinti iš Ponų Tarybos.

## Šaltiniai
Pranas Mierauskas

**Pranas Mierauskas** (1957 m. vasario 15 d. Salantuose – 2025 m. liepos 31 d. Vilniuje) – Lietuvos ekologas, gamtosaugininkas.

## Biografija
1980 m. baigė Vilniaus universitetą. 1987 m. biologijos mokslų kandidatas (1997 m. diplomas nostrifikuotas į gamtos mokslų daktaro).

1980–1982 m. dirbo valstybiniame gamtos apsaugos komitete. 1982–1992 m. – Zoologijos ir parazitologijos institute (nuo 1989 m. Ekologijos institutas). 1993–1997 m. Vilniaus Gedimino technikos universiteto, nuo 1999 m. Vilniaus universiteto dėstytojas; 1999 m. docentas.

1997–1999 m. Aplinkos apsaugos ministerijos Kraštotvarkos ir biologijos įvairovės departamento, nuo 1993 iki 1997 m. Lietuvos gamtos fondo direktorius.

1999–2008 m. Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakulteto Ekologijos ir aplinkotyros centro docentas.

2001–2009 m. Lietuvos gamtos fondo vykdomasis direktorius, programos vadovas.

2010–2012 m. Mykolo Romerio universiteto Aplinkos politikos katedros vedėjas.

## Mokslinė veikla
Mokslinio darbo sritys – gamtosaugos politikos veiksmingumas ir efektyvumas, saugomų teritorijų valdymas ir jo efektyvumo vertinimas, gamtotvarkos planavimas.

## Bibliografija
* Aplinkos apsauga. Vadovėlis, su kitais 1996 m.
* Rezervatų takais, su R. Vaičekausku, 1989 m.
* Gamtotvarkos vaidmuo saugant biologinę įvairovę, su kitais, 2001 m.
* Pelkių ekosistemos: raida, įvairovė, reikšmė, apsauga, su kitais, 2005 m.
* Globali aplinkos kaita, su kitais, 2007 m.
* Gamtotvarka, 2009 m.
* Saugomų teritorijų politika ir valdymas. Monografija, 2012

## Šaltiniai
Pagėgių herbas

**Pagėgių herbas** – pagrindinis Pagėgių miesto, Pagėgių seniūnijos ir Pagėgių savivaldybės heraldikos atributas.

## Aprašas

Herbo žaliame lauke kylanti  sidabrinė gegutė, kojose laikanti auksinį raktą galvute atgal, barzdele priekin.

## Simbolika

Žalia spalva heraldikoje tradiciškai simbolizuoja viltį ir gamtos grožį (Pagėgius supančius miškus). Gegutė perteikia liaudišką vietovardžio etimologiją, o raktas simbolizuoja pasienio miestą, pro kurį atsiveria pasaulio keliai į Lietuvą.

## Istorija

Atkūrus Lietuvos Nepriklausomybę, miestas vėl atsidūrė prie valstybės sienos. Pagėgių atgimimo ženklu galima laikyti 1994 m. liepos 21 d. Lietuvos heraldikos komisijos oficialiai patvirtintą herbą. Herbą miestas turėjo dar vokiečių valdymo metais, bet jame vaizduotas kryžiuotis kėlė niūrias asociacijas.

Lietuvos Respublikos Prezidentas herbą 1994 m. rugsėjo 8 d. patvirtino dekretu Nr. 383. Herbo etalono autorė – dailininkė Laima Ramonienė.

## Šaltiniai
Aleksis Mierlaukas

**Aleksis Mierlaukas** (, tikroji pavardė *Friedfelds*, (g. 1866 m. balandžio 15 d. Ikškilė, Uogrės rajonas – 1943 m. balandžio 19 d. Ryga) – latvių teatro aktorius, režisierius.

## Biografija
Nuo 1886 m. Rygoje vaidino mėgėjų spektakliuose. 1890–1908 m. Rygos latvių teatro, 1908–1915 m. Naujojo Rygos teatro aktorius ir režisierius, 1909–1911 m., 1914–1915 m. šio teatro direktorius. 1915–1918 m. Naujojo latvių teatro Petrograde, 1919–1938 m. Latvijos nacionalinio teatro Rygoje aktorius ir režisierius, 1919–1921 m. ir šio teatro direktorius. 

Vienas latvių teatro režisūros pradininkų, rėmėsi M. Reinhardto, K. Stanislavskio teoriniais principais. Spektakliams būdinga psichologijos realizmas, tikslus nacionalinis ir socialinis koloritas. 

## Svarbesni vaidmenys
* Dūdaris – Rudolfas Blaumanis. Siuvėjų dienos Silmačiuose 1902 m., 1921 m., 1924 m.
* Ruoplainis – Rudolfas Blaumanis. Sūnus palaidūnas 1912 m., 1920 m., 1926 m.

## Režisuoti spektakliai
* Janis Rainis. Aukso žirgas, 1909 m., vaidino Baltąjį Tėvą; 1919]] m.
* Janis Rainis. Ugnis ir naktis (1911 m., vaidino Kangarą
* Janis Rainis. Pūsk, vėjeli, 1914 m., 1920 m., 1929 m.
* Janis Rainis. Juozapas ir jo broliai, 1920 m. 
* Janis Rainis. Grojau, šokau, 1921 m.
* Rudolfas Blaumanis. Indranai, 1913 m., 1920 m., abiejuose vaidino Tėvą
* Rudolfas Blaumanis. Siuvėjų dienos Silmačiuose, 1921 m., 1924 m.
* Gerhartas Hauptmanas. Prieš saulėlydį, 1932 m.

## Šaltiniai

* Valts Grēviņš. Aleksis Mierlauks. Latvijas Valsts izdevniecība, 1956.
Panevėžio rajono savivaldybės herbas

**Panevėžio rajono savivaldybės herbas** – pagrindinis Panevėžio rajono savivaldybės heraldikos atributas.

## Aprašymas

Herbinis skydas perkirstas pusiau į du laukus. Viršutiniame mėlyname lauke vaizduojami du sukryžiuoti sidabriniai linų pėdai, apatiniame sidabriniame lauke – raudona žagrė su dviem auksiniais noragais.

## Simbolika

Linai simbolizuoja šio krašto verslus ir linų pramonę, o žagrė su dviem noragais pavaizduota remiantis senąja 1845 m. Panevėžio apskrities heraldika.

## Istorija

1995 m. spalio 27 d. herbą patvirtino prezidentas Algirdas Brazauskas. Herbo etalono autorius – dailininkas Arvydas Každailis.

## Šaltiniai
Liudvikas Mieroslavskis

**Liudvikas Mieroslavskis** (, (1814 m. sausio 17 d. Nemuras, Prancūzija – 1878 m. lapkričio 22 d. Paryžius) – Lenkijos politikas, generolas, rašytojas, poetas.

## Biografija
1830–1831 metų sukilimo dalyvis. Jį numalšinus emigravo. 1834–1835 m. organizacijos „Jaunoji Lenkija“, nuo 1837 m. – Lenkijos emigracijos susivienijimo veikėjas, nuo 1843 m. – vienas Lenkijos demokratinės draugijos vadovų. 1845 m. paskirtas visoje Lenkijoje rengiamo sukilimo vadovu, 1846 m. grįžo į Lenkiją. Iškart suimtas Prūsijos policijos, 1847 m. nuteistas mirti, bet bausmė pakeista kalėjimu iki gyvos galvos. Per Tautų pavasarį 1848 m. kovo mėn. Berlyne kilus revoliucijai paleistas. Per 1848 m. kovo mėn. Poznanės sukilimą vadovavo Poznanės didžiosios kunigaikštystės kariuomenei, generolas. Vokiečiams ją nuginklavus ištremtas. 1848 m. gruodžio – 1849 m. balandžio mėn. vadovavo Sicilijos revoliucijos ginkluotosioms pajėgoms, kovojo su Neapolio Burbonais, 1849 m. birželio mėn. – respublikonų sukilimui Badene ir Pfalce.

Gyvendamas Prancūzijoje nuo šešto dešimtmečio pab. propagavo Lenkijos sukilimo idėją, jos likimu bandė sudominti Napoleoną III. Vienas vadinamųjų raudonųjų vadovų, prasidėjus 1863 m. sukilimui grįžo į Lenkiją. 1863 m. vasario mėn. sukilimo diktatorius. Rusijos kariuomenei sumušus jo sukilėlių būrį grįžo į Paryžių.

Parašė istorijos ir karybos istorijos veikalų.

## Bibliografija
* Lenkų tautos sukilimas 1830 m. ir 1831 m. (*Powstanie narodu polskiego w roku 1830 i 1831*), 8 t. 1845–1887 m.
* Szuja, poezija, 1835
* Żelazna Maryna, poezija, 1835
* Bitwa grochowska, poezija, 1835
* Pugaczow, poezija, 1836
* 1831 m. kampanijos kritinė analize (*Rozbiór krytyczny kampanii 1831 roku*), 2 t. 1845 m.
* Marsz, poezija, 1848

Vaizdas:Ludwik Mieroslawski. ca 1863 (77158556) (cropped).jpg|Liudvikas Mieroslavskis
Vaizdas:Tombe Ludwik Mieroslawski, Cimetière du Montparnasse.jpg|Liudviko Mieroslavskio antkapis

## Šaltiniai
Rundu

**Rundu** () – miestas Namibijoje, Rytų Kavango regiono sostinė ir antras pagal dydį šalies miestas. Įsikūręs Namibijos šiaurės rytuose, šalia sienos su Angola ir Okvango upės.

## Istorija

## Sportas
* Cuca Tops FC – futbolo klubas; rungtyniavo stipriausioje šalies lygoje.

## Išnašos
Mielkiemis

**Mielkiemis** (, nuo 1938 m. birželio 2 d. *Birkenmühle*, nuo 1945 m. , nuo 1946 m. ***Kalininas***, ) – gyvenvietė Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo rajone, 9 km į vakarus nuo Vištyčio ežero ir 9 km į rytus nuo Tolminkiemio, Pisos upės pakrantėje. Nuo 2008 m. birželio 30 d. Čistyjė Prudų kaimo gyvenvietės kaimas.

## Istorija

Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. Pirmą kartą paminėtas 1539 m. *Mylkeym*, 1564 m. – *Milkiem*. 1692 m. įkurta evangelikų liuteronų parapija, 1705 m. (ar 1706 m.) pastatyta bažnyčia, po 1945 m. paversta sandėliu, nuniokota. Nuo XIX a. Mielkiemyje veikė pradinė mokykla.

XIX a. pradžioje gyveno 299, 1939 m. – 1076 žmonės. XIX a. pabaigoje per Mielkiemį nutiestas geležinkelis Tolminkiemis–Žydkiemis. Bažnytkaimyje veikė viešbutis, 4 užeigos namai su krautuvėmis, kepykla, taupomoji kasa, odos dirbinių krautuvė, 2 kalvės, malūnas, spirito varykla, kirpykla, dirbo gydytojas, vaistininkas. 1937 m. prijungti Mažieji Lenkmeškiai (nuo 1938 m. *Kleinbirkenmühle*) ir Mėsėdai. Po 1945 m. Mielkiemis nuniokotas.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Stalupėnų apskrities kaimas. 1946–2008 m. Kalinino apylinkės (*Калининский cовет*) centras.

|}

## Gyventojai

### Lietuviai

Daug Mielkiemio lietuvininkų mirė per 1709–1711 m. didijį marą ir badą. Iki 1736 m. apsigyveno vokiečių kolonistų; XIX a. lietuvininkai ėmė vokietėti: 1848 m. iš 5486 parapijiečių lietuviškai kalbančių užrašyta 1050 (19,1 %), 1870 m. – 500 (7,8 %), 1897 m. – 54 (0,9 %).

Čia kunigavo lietuviškus pamokslus sakę lietuvių raštijos darbuotojai: 1692–1708 m. Jonas Berentas, 1711–1717 m. G. F. Pušys, 1718 m. – 1725 m. Jurgis Adomas Meisneris, 1736–1753 m. Petras Gotlibas Milkus, 1753–1755 m. T. G. Milkus (Mielcke), 1776–1788 m. Danielius Frydrichas Milkus. Pamaldos lietuvių kalba laikytos keturis kartus per metus, po 1921 m. jų atsisakyta.

### Žymūs žmonės
* Petras Gotlybas Milkus (~1692–1753), pastorius, pirmasis išvertė Bibliją į lietuvių kalbą.

## Apylinkė

Kalinino apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Bažnyčios nuotraukos
Jeremijo knyga

**Jeremijo knyga** – viena iš Senojo Testamento knygų, priskiriama pranašų knygų grupei.

Jeremijas pranašavo penkių paskutinių Judėjos karalių valdymo dienomis. Jis tvirtino, kad Dievas teis tautą, todėl žmonės jo nemėgo. Kaip teigiama Jeremijo knygoje, daugelį Jeremijo pranašysčių užrašė raštininkas Baruchas.

Kai kurios pranašystės išreikštos eilėmis, kai kurios proza, kitos alegorijomis ar simboliniais vaizdais.

Svarbiausia knygos tema – artėjančio teismo grėsmė. Nusidedant ir garbinant stabus esą nėra prasmės prašyti Dievą vykdyti savo pažadą ginti tautą. Pranašas Jeremijas nuolatos skelbė, jog Jeruzalė žlugsianti. Visgi pranašystėse yra ir ateities vilčių: sugrįžti iš tremties ir sudaryti naują sandorą, kurią Dievas įrašysiąs tautos širdyse ir protuose. Jeremijas daugiau nei kuris nors kitas pranašas kalba apie savo paties tikėjimą ir atgailą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Jeremijo knyga
Karlis Miesniekas

**Karlis Miesniekas** (, 1887 m. sausio 31 d. Jaunpiebalga, Cėsių rajonas – 1977 m. spalio 25 d. Ryga) – latvių tapytojas.

## Biografija
1911–1915 m. mokėsi A. Štiglico technikos piešimo mokykloje Sankt Peterburge. 1922–1953 m. dėstė Latvijos dailės akademijoje; nuo 1947 m. profesorius.

## Kūryba
Nuo 1920 m. dalyvavo parodose. Nutapė realistinių psichologinių portretų („Autoportretas“ 1922 m., „Darbininkas“ 1923 m., „Mildos Bermans portretas“ 1925 m.), teminių kompozicijų („Mitingas prie bažnyčios 1905 m. vasarą“ 1956 m.), lyriškų gamtos peizažų („Meškeriotojas“ 1930 m., „Latvijos miškas“ 1953 m.), altorinių paveikslų („Jėzus Kristus alyvų sode“ 1939 m., Lielvardės liuteronų bažnyčioje). Kūrybai būdinga realistinė vaizduosena, vientisas koloritas.

## Šaltiniai
Raudų knyga

**Raudų knyga** – viena iš Senojo Testamento knygų, priskiriama pranašų knygų grupei. Knygą sudaro penki eilėraščiai, kurių autoriumi tradiciškai laikomas pranašas Jeremijas.

Pirmieji keturi eilėraščiai yra akrostichai, kurių kiekviena eilutė prasideda vis kita iš eilės hebrajų abėcėlės raide.

Eilėraščiai yra raudos. Jose reiškiamas Izraelio tautos sielvartas dėl babiloniečių sugriautos Jeruzalės. Izraelio tautai be galo skaudu, kad kenčia Jeruzalė ir jos žmonės, tačiau dar skaudžiau tai, jog Dievas apleido savo tautą ir už jos nuodėmes pasmerkė kentėti. Vis dėlto autorius išreiškia savo tikėjimą begaliniu Dievo gailestingumu.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Raudų knyga
Ezechielio knyga

**Ezechielio knyga** – viena iš Senojo Testamento knygų, priskiriama pranašų knygų grupei. Tai pranašo Ezechielio regėjimai ir pranašystės Babilonijos tremtyje, manoma, tuoj po 597 m. pr. m. e.

Ezechielio knygoje yra pateikta keletas tikslių datų. Ezechielis tapo pranašu 592 m. pr. m. e., praėjus 5 metams po jo ištrėmimo į Babiloniją.

Ezechielio knyga prasideda Dievo vizija Babilonijos lygumose. Ezechielis daugelyje savo ištarmių smerkia nuodėmę, Dievą skelbia teisėju. Aukštindamas Dievo didybę, jis praprasčiausiai atmeta suteptumą ir stabmeldystę. Ezechielis supranta, kad Jeruzalei nebėra jokios vilties, pranašauja jos žlugimą. Jis įvyko 586 m. pr. m. e. Po to, kai miestas buvo sugriautas, Ezechielio pranašystėse pasigirdo tvirta vilties gaida. Dievas parodysiąs savo galybę parvesdamas Izraelio tautą namo, suteikdamas jai naują širdį ir naują tikėjimą. Neretai Ezechielio pranašystės pabaigiamos žodžiais: „... taip jūs žinosite, kad aš esu Viešpats“.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Ezechielio knyga
Renee Sands

**Renee Ilene Sandstrom** (geriau žinoma savo slapyvardžiu **Renee Sands**; g. 1974 m. vasario 14 d.) – amerikiečių dainininkė, dainų autorė bei aktorė.

Ji pradėjo savo karjerą vaikų TV laidoje „Kids Incorporated“. Bei buvo JAV pop/R&B merginų grupėje „Wild Orchid“, kurioje buvo „Kids Inc.“ narės Stacy Ferguson, geriau žinoma, kaip Fergie (solo atlikėja ir „Black Eyed Peas“ narė) bei Stefanie Ridel.

## „Wild Orchid“

„Wild Orchid“ susikūrė tada, kai dar grupės narė dar buvo paauglės. Dainų autorius Bobby Sandstrom padėjo grupei parašyti ir įrašyti demo dainas. Jos pirmiausiai pasirašė kontraktą su kompanija „Sony Publishing“, o 1994 m. grupė pasirašė kontraktą su įrašų kompanija „RCA Records“.
1996 m. grupė išleido pirmąjį singlą pavadinimu „At Night I Pray“. 1997 m. grupė išleido savo debiutinį albumą, pavadinimu „Wild Orchid“. Albumas buvo parduotas daugiau nei vieno milijono tiražu pasauliniu mastu. O iš albumo buvo išleisti singlai „Talk to Me“ (kuris buvo panaudotas filme „Skuba tik kvailiai“), „At Night I Pray“ ir „Supernatural“

1997 m. pabaigoje grupė pradėjo koncertinį turą su „98 Degrees“ ir „'NSYNC“, bei išleido antrąjį studijinį albumą „Oxygen“, kuriame buvo singlas „Be Mine“. "

2001 m. jos išleido singlą „Stuttering (Don't Say)“. Tai buvo paskutinis grupės singlas, kuriame buvo Stacy Ferguson vokalai. 2003 m. Stacy pasivadinusi Fergie prisidėjo prie hiphopo grupės „Black Eyed Peas“.

2003 m. „Wild Orchid“ sudarė tik Renee ir Stefanie. Jų ketvirtasis albumas „Hypnotic“, tačiau jis patyrė komercinę nesėkmę. 2004 m. įrašų kompanija atsisakė bendradarbiauti su grupe, kadangi grupė per tiek metų taip ir netapo populiari, ir buvo nuostolinga, grupė oficialiai išsiskyrė.

## Dabar
Renee dabar įgarsino dainuojančią princesę Fioną iš filmo „Šrekas“, taip pat šio filmo trilogijoje yra dar viena „Kids Inc.“ narė Moosie Drier. Ji taip pat dalyvavo „Far Far Away Idol“ ir suvaidino Young Darlene vaidmenį „California Indian“.

Sands dainuoja dainą „Pump it Up“, kuri yra skirta Crystal Light reklamai, pasak „Kraft Foods, Inc.“. Ji taip pat atlieka „Disneyland Paris“ dainą „Just Like We Dreamed It“ su Ruben Martinez. Ji turėjo „Disney Channel“ filme „Camp Rock“ įgarsinti aktorės Jasmine Richards rolės Margaret „Peggy“ Dupree dainavimo vokalus dainoje „Here I Am“. Ji įrašė garso takelį pavadinimu „Love From Afar“ filmui „Just Friends“.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Alfredas Kligys

**Alfredas Kligys** (g. 1926 m. kovo 15 d. Bagdoniškio kaime, Rokiškio rajone – m. 2014 m.) – pedagogas.

## Biografija
1934–1938 m. mokėsi Bagdoniškio, 1938–1940 m. Kriaunų mokyklose, 1940–1944 m. Rokiškio valstybinėje Juozo Tumo-Vaižganto gimnazijoje, 1952–1957 m. studijavo Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute, vokiečių kalbos mokytojas.

1947–1949 m. Rokiškio apskrities Ragelių progimnazijos mokytojas, Ragelių valsčiaus švietimo skyriaus vedėjas, 1949–1951 m. Trakų apskrities (nuo 1950 m. – Vievio rajono) Vilūniškių mokyklos mokytojas, Vievio rajono Bagdanonių, Gedanonių (nuo 1950 m. pavadinta Mergiškių), Auseniškių mokyklų vedėjas.

1952–1957 m. Malavolės septynmetės mokyklos direktorius, 1957–1960 m. Kazlų Rūdos vidurinės mokyklos (dabar – Kazlų Rūdos Kazio Griniaus gimnazija) direktorius, 1961 m. Šiaulių 2-osios mokyklos-internato auklėtojas, 1961–1987 m. Šiaulių 8–osios vidurinės, nuo 1967 m. Šiaulių rajono Bazilionų vidurinės mokyklos-darželio mokytojas, nuo 1966 m. Šiaulių Karolio Didžiulio politechnikumo, Šiaulių medicinos mokyklos, Šiaulių muzikos technikumo, Šiaulių pedagoginio instituto dėstytojas.

1972, 1977, 1985 m. tobulinosi vokiečių kalbos mokytojų kursuose Respublikiniame mokytojų tobulinimosi institute Vilniuje.

1962–1968 dirbo vaikų vasaros stovyklose Giruliuose, 1975 m. – Kurtuvėnuose. 

1961–1971 m. Šiaulių mokytojų mišraus choro „Varsa”, respublikinių dainų švenčių dalyvis. Už pedagoginę veiklą apdovanotas garbės, pagyrimo raštais.

Vaikai – Virginija, Aurelija, Raimundas; anūkai – Laurynas, Romualdas, Rokas, Virginija, Augustas, Kristina, Domas, Izabelė, Liucija; proanūkai – Laura, Vakaris Vėjas, Titas, Liepa, Tijus Ūkas.
Track Top-40

**Track Top-40** – oficialus Danijos top 40 muzikos įrašų topas, skelbiamas kiekvieną ketvirtadienį svetainėje *hitlisten.nu*.

Topas susideda iš 40 geriausiai parduodamų legalių muzikinių atsisiuntimų bei singlų pardavimų. Visą informaciją renka Nielsen Music Control, kuri priklauso IFPI (*International Federation Of The Phonographic Industry*).

Tracklisten buvo įkurtas 2007 m. lapkričio 1 d.; pakeitė Single Top-20 ir Download Top 20 topus.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Dainos topai 
* Apie Tracklisten
Miesto dūma

**Miesto dūma** – 1785–1917 m. Rusijos miesto valdymo institucija, miesto taryba, kuri tvarkė komunalinį ūkį, kai kuriuos sveikatos apsaugos, švietimo, pramonės ir prekybos reikalus, išlaikė ugniagesius, policiją, kalėjimus ir kareivines. 

## Teisinis statusas
Pagal 1785 m. Jekaterinos II Miestų privilegijų raštą miesto dūmą rinko miesto gyventojai, suskirstyti į 6 luomines grupes. Dūma rinkdavosi kas 3 metus ir rinko nuolatos veikiančią vykdomąją instituciją – Šešių atstovų dūmą, į kurią įėjo po vieną atstovą nuo kiekvienos grupės. Vyriausybinėms įstaigoms ir komisijoms vis labiau kišantis į miestą valdymo reikalus dūmų veikla ilgainiui sunyko. XIX a. pirmoje pusėje dauguma miesto dūmų nustojo veikusios. Mėginimai atgaivinti luominę miesto dūmą 1846 m. Sankt Peterburge, 1862–1863 m. Maskvoje, Odesoje ir Tbilisyje nepavyko. 

Dūma buvo atgaivinta tik per 1870 m. miestų reformą, kai buvo patvirtinti Rusijos miestų nuostatai. Dūma tapo miesto savivaldybės tvarkomąja institucija, renkama 4 metams pagal turto cenzą – ją rinko nekilnojamojo turto savininkai ir verslininkai, mokantys miestui mokesčius. Dūmos vykdomoji institucija nuo 1870 m. buvo jos narių renkama miesto valdyba. Dūmai ir valdybai vadovavo 4 metams renkamas pirmininkas – miesto galva. Sankt Peterburgo ir Maskvos dūmos pirmininkus tvirtino imperatorius, kitų miestų – vidaus reikalų ministras arba gubernatoriai. Sankt Peterburgo dūmoje buvo 250, Maskvos – 180, kitų miestų – 30–72 nariai, vyravo stambieji pramonininkai ir prekybininkai. Nuo 1892 m. svarbesnius miesto dūmos nutarimus turėjo tvirtinti gubernatorius, Po Spalio perversmo 1917 m. pab.–1918 m. pradžioje miesto dūmos buvo panaikintos.

## Lietuvoje
Lietuvoje miesto dūmos ėmė veikti 1808 m. jos miestus pradėjus tvarkyti pagal Rusijos įstatymus. Jos pakeitė magistratus. Veikė Vilniaus, Kauno (nuo 1808 m.) ir apskrities centrų miesto dūmos. 1876 m. Vilniaus ir Kauno gubernijose pavėluotai pradėjo galioti 1870 m. Rusijos miestų nuostatai. Dūmas rinko nebe luomų atstovai, bet turto savininkai. Rinkėjai pagal turto dydį buvo suskirstyti į 3 kurijas. 1887 m. Vilniuje I kurijai priklausė 89, II – 263, III – 2453 rinkėjai. 1893 m. Lietuvos miestuose (Rusijoje 1892 m.) turto cenzas buvo padidintas, iš rinkėjų pašalinta dalis nerusų. Lietuvoje miesto dūmų pirmininką tvirtino ir galėjo skirti ir gubernatorius. Dūmos Lietuvoje nustojo veikti per Pirmąjį pasaulinį karą 1915 m. 

## Šaltiniai
Rusijos miestų nuostatai

**Rusijos miestų nuostatai**, Miestų nuostatai – Rusijos imperijos 1870 m. miestų reforma. 

## Reforma
Pagal imperatoriaus 1870 m. birželio 28 d. patvirtintus nuostatus luominė miesto vadovybė buvo pakeista neluomine savivaldybe. Jos tvarkomąja institucija tapo miesto dūma, kurią kas 4 metus rinkdavo nekilnojamojo turto savininkai ir verslininkai, mokantys miestui mokesčius. Dūmos vykdomąja institucija buvo jos narių renkama miesto valdyba. Miestų savivaldybes kontroliavo – tvirtino rinkimų rezultatus, sprendė ginčus, tyrė skundus, svarstė biudžeto sąmatas ir kiti – gubernijų miestų reikalų komitetai. Mažesniuose miestuose ir didesniuose miesteliuose miestų valdybas sudarė miestiečių renkamas seniūnas ir keletas narių, kituose miesteliuose – seniūnas ir jo pavaduotojas. 1892 m., per Aleksandro III kontrreformas miesto savivaldybės rinkėjų turto cenzas buvo gerokai padidintas, todėl rinkėjų sumažėjo; visus svarbesnius miesto dūmos sprendimus turėjo tvirtinti gubernatorius. 

## Lietuvoje
Lietuvoje, t. y. Vilniaus ir Kauno gubernijose, reforma buvo padaryta 1876 m. Suvalkų gubernijoje, kaip ir visoje Lenkijos karalystėje ji nebuvo vykdoma. Miesto dūmos ir valdybos pirmininkas (miesto gaiva) ir čia buvo renkamas, bet jį galėjo skirti ir gubernatorius. 1892 m. miestų nuostatai Lietuvoje įgyvendinti 1893 m., pagal juos iš rinkėjų pašalinta dalis nekrikščionių (daugiausia žydai), nors ir atitinkančių turto cenzą. 

## Šaltiniai
Romanian Top 100

**Romanian Top 100** – oficialus Rumunijos muzikos įrašų topas. Jis sukurtas 1996 m. ir susidaro iš radijo stočių grojaraščių bei singlų ar albumų pardavimų. Topas pripažįstamas kaip Europos oficialus „Billboard“ padalinys – „Music & Media“.

Atlikėja, kurios singlai daugiausiai kartų šiame tope iškopė į pirmą vietą, yra Madonna su aštuoniais singlais. Daina užsibuvusi daugiausiai laiko (12 savaičių) pirmoje vietoje yra „Say It Right“, kurią atlieka Nelly Furtado.

## Rekordai

### Atlikėjai, kurių singlai daugiausiai kartų užėmė pirmą vietą
# **8** – Madonna;
# **6** – Kylie Minogue;
# **5** – Shakira ir Enrique Iglesias
# **4** – Morandi;
# **3** – Voltaj, 3SE, Pussycat Dolls ir Fergie **+**

**+** Vieną kaip solo atlikėja, o kitus du kaip Black Eyed Peas narė.

### Atlikėjai, ilgiausiai užsibuvę #1 vietoje
# Voltaj – 21 savaitę
# Shakira – 20 savaičių
# Morandi – 19 savaičių
# Madonna – 19 savaičių
# Activ – 17 savaičių
# Kylie Minogue – 15 savaičių
# Akcent – 13 savaičių
# Nelly Furtado – 12 savaičių
# Black Eyed Peas – 11 savaičių
# Las Ketchup – 11 savaičių
# Enrique Iglesias – 10 savaičių

### Daina, ilgiausiai užsibuvusi tope
# Nelly Furtado – Say It Right (44 savaites)

### Daugiausiai pirmos vietos singlų metuose
2003
* O-Zone („Despre Tine“, „Dragostea din Tei“) 

2004
* Kylie Minogue („Slow“, „Red Blooded Woman“)
* Black Eyed Peas („Where Is the Love?“, „Shut Up“)

2006
* Madonna („Hung Up“, „Sorry“)
* Morandi („Falling Asleep“, „A La Lujeba“)

2007
* Akon (Smack That, „Don’t Matter“)
* Enrique Iglesias ("Do You Know? ", „Tired of Being Sorry“)

2008
* Madonna („4 Minutes to Save the World“, „Give It 2 Me“)

### Singlai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Romanian Top 100 svetainė  – su archyvais
* Top 10 – su archyvais
* Top 20  – be archyvo
Sony BMG

**Sony BMG Music Entertainment** buvo pasaulinio masto Jungtinių Amerikos Valstijų įrašų kompanija. „Sony BMG Music Entertainment“ priklausė „Sony Corporation of America“ ir „Bertelsmann AG“. 2008 m. rugpjūčio 8 d. „Sony Corp.“ sutiko nupirkti „Bertelsmann AG“ kompanijos dalį už 1,2 milijardus. Tada kompanija užsidarė ir pasivadino „Sony Music Entertainment Inc.“.

## Istorija
„Sony BMG Music“ susikūrė 2004 m. kovo 3 d. Tai buvo viena iš keturių svarbiausių pasaulio įrašų kompanijų. Jai priklausė „Arista Records“, „Columbia Records“, „Epic Records“, „J Records“, „Jive Records“, „RCA Victor Records“, „RCA Records“, „Legacy Recordings“, „Sonic Wave America“ kompanijos.

Kompanijai vadovavo Rolf Schmidt-Holtz, o paskui 2006 m. vasario 10 d. jį pakeitė Andrew Lack. Kompanija buvo pasirašiusi sutartį su „YouTube“.

2008 m. rugpjūčio 8 d. „Sony Corp.“ sutiko nupirkti „Bertelsmann AG“ kompanijos dalį už 1,2 milijardo. Tada kompanija užsidarė ir pasivadino „Sony Music Entertainment Inc.“.

## Valdyba
* **Chief Executive Officer** – Rolf Schmidt-Holtz
* **Chief Financial Officer and Executive Vice President** – Kevin Kelleher
* **Chairman, Sony Music Label Group** – Rob Stringer
* **Chairman, BMG U.S. Label Group** – Barry Weiss
* **Chairman of Executive Agency Officer** – Waseem Shah

## Įrašų kompanijos, priklausiusios Sony BMG

## Šaltiniai

* Leonard, Devin (Nov. 28, 2005). "Music Lessons. " *Fortune*, pp. 31–32.
* David Empinet (Oct. 30, 2008). „Sony BMG merger study“ www.sonybmg-study.com 

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Yahoo! – Sony BMG Music Entertainment kompanijos profilis
* Susijungimas
* SonyBMG DRM problemos ir skandalai 
* SonyBMG Litigation ir Rootkit informacija
Danny Simpson

**Daniel Peter „Danny“ Simpson** (g. 1987 m. sausio 4 d.) – anglų futbolininkas, žaidžiantis dešiniuoju gynėju Newcastle United klube. Jis yra Manchester United akademijos auklėtinis.

2010 m. sausio mėnesį už neatskleidžiamą sumą iš Manchester United perėjo į Newcastle United komandą ir pasirašė su ją trejų su pusę metų sutartį.

Prieš tai, kai atstovavo Manchester United klubui, buvo skolinamas anglų Sunderland, Ipswich Town, Blackburn Rovers, Newcastle United ir belgų Royal Antwerp klubams.
Kursko srities herbas

**Kursko srities herbas** - oficialus Rusijos Federacijos Kursko srities simbolis, priimtas 1996 m. gruodžio 17 d. 

## Herbo aprašas
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas. Sidabriniame lauke mėlynas dešinysis kaspinas su trimis kaspine esančiomis skrendančiomis sidabrinėmis kurapkomis. Virš skydo auksinė karūna, iš kurios skydo viršumi į šonus eina siauros raudonos juostelės. Apie skydą šonuose ir apačioje - auksinis ąžuolo lapų vainikas, apvytas mėlyna juosta. 

## Nuorodos
* Закон Курской области о гербе и флаге Курской области
GvSIG

**gvSIG** – daugiakalbė, atviro kodo geografinė informacinė sistema (GIS) galinti dirbti ir su vektoriniais ir su taškiniais grafikos duomenimis. Ši programa turi pagrindinius vektorinės bei taškinės grafikos erdvinių duomenų kūrimo ir apdorojimo įrankius, galinčius dirbti su įvairiais failų formatais, taip pat ir su nutolusiais duomenimis. gvSIG yra aktyviai kuriama su Java programavimo kalba nuo 2003 m. Pagrindinis kūrėjas – kompanija IVER Tecnologías pagal GNU Bendrąją viešąją licenciją (GPL) http://www.gvsig.gva.es/index.php?id=creditos&L=2. Programos pavadinimas, tai trumpinys iš *Generalitat Valenciana, Sistema d’Informació Geogràfica*.

Šiuo metu programa gvSIG veikia Windows, Linux, ir Mac OS X operacinėse sistemose. Ji palaiko daug atvirų ir nuosavybinių geospatial duomenų standartų. Įskiepių sistema leidžia praplėsti ir suderinti su daug standartų iš Open Geospatial Consortium (OGC), taigi programa yra suderinama su daugeliu kitų GIS programų ir duomenų.

## Standartai
gvSIG palaiko šiuos duomenų formatus:

* Vektorinius formatus: shapefile, DXF, DGN, DWG
* Taškinius formatus: ECW, MrSID, JPEG, jp2, TIFF, geoTIFF, PNG, GIF

gvSIG gali perskaityti nutolusius duomenis Open Geospatial Consortium (OGC) standartais:
* Web Map Service (WMS)
* Web Feature Service (WFS)
* Web Coverage Service (WCS)

Su gvSIG taip pat galima dirbti su nutolusiais duomenimis, pateikiamais ESRI kompanijos ArcIMS programos. Nuo 2008 m. vasario veikia įskiepis, palaikantis ESRI kompanijos ArcSDE duomenų bazes.

Taip pat palaikoma WMS technologija su MapServer bei GeoServer; taip pat WCS su MapServer; ir WFS su MapServer bei GeoServer.

Yra sukurti įskiepiai, leidžiantys gvSIG skaityti ERDAS IMG failus ir prisijungti prie PostgreSQL PostGIS bei MySQL duomenų bazių.

Yra įskiepių leidžiančių vizualizuoti ir tvarkyti laisvus redaguojamus žemėlapius iš OpenStreetMap (OSM) projekto, taip pat daug taškinių bei vektorinių duomenų analizavimo funkcijų.

## Nuorodos
* gvSIG interneto svetainė 
* gvSIG bendruomenės svetainė 
* Extension unofficial network analysis 
* IVER Tecnologías de la Información – pagrindinių kūrėjų svetainė
* gvSIG OA Digital Edition
Raimundas Mieželis

**Raimundas Vladas Mieželis** (g. 1931 m. birželio 10 d. Kaunas) – Lietuvos JAV lietuvių visuomenės veikėjas.

## Biografija
Tėvas Vladas Mieželis. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. 1944–1949 m. mokėsi lietuvių gimnazijoje Kemptene, 1949–1953 m. studijavo Urbanos, 1953–1955 m. Harvardo universitetuose verslo vadybą. Nuo 1945 m. Lietuvos skautų sąjungos narys, nuo 1952 m. laikraščio „Dirva“ studentų skyriaus redaktorius. 1952–1954 m. ir 1955–1957 m. JAV lietuvių studentų sąjungos centro valdybos narys, 1956–1957 m. Lietuvių studentų organizacijos „Santara“ pirmininkas. 1956 m. vienas Jaunimo peticijos Lietuvos laisvės reikalu JAV vyriausybei organizatorių.

1958–1972 m. dirbo korporacijos „Container Corporation of America“ padalinyje Kolumbijoje, vėliau ėjo padalinių prezidento pareigas Kolumbijoje, Venesueloje, Argentinoje, Monake (iš Monte Karlo vadovavo šios įmonės fabrikams Italijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Olandijoje ir Vokietijoje). 1968–1999 m. laikraščio „Akiračiai“ redakcinės kolegijos narys, prisidėjo prie laikraščio perkėlimo į Lietuvą. 1998–2003 m. prezidento Valdo Adamkaus patarėjas, Valdo Adamkaus fondo pirmininkas., 1999-2000 m. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos narys .

## Įvertinimas
* 2009 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžius 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Profesija – prezidento bičiulis, 2009-07-09
Kauno apygardos administracinis teismas

**Regionų administracinio teismo Kauno rūmai** – vieneri iš penkių administracinių teismų rūmų Lietuvoje. Specializuotas Kauno apygardos administracinis teismas (ankstesnis pavadinimas) įkurtas 1999 m. (kaip ir visi Lietuvos administraciniai teismai). 10 teisėjų.

Adresas - A. Mickevičiaus g. 8 A, LT-44312 Kaunas. 

## Teisėjai
*Teismo pirmininkas Gintaras Čekanauskas
*Teismo pirmininko pavaduotojas Kęstutis Gudynas (g. 1960 m.).
 
## Taip pat skaitykite
Vilniaus apygardos administracinis teismas, Kauno apygardos teismas

## Nuorodos
* Regionų administracinio teismo tinklalapis
Murmansko srities herbas

**Murmansko srities herbas** – oficialus Rusijos Federacijos Murmansko srities simbolis, priimtas 2004 m. birželio 6 d.

## Herbo aprašas
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas. Skydo galva mėlyna, joje – auksinė šiaurės pašvaistė, likęs laukas raudonas, jame – sukryžiuoti sidabrinis kirtiklis (galva dešinėje heraldinėje pusėje, viršuje) ir sidabrinis kalavijas (efesas kairėje pusėje), ant kurių viršaus užklotas auksinis inkaras.

### Herbo elementų aiškinimas
* Šiaurės pašvaistė – nurodo, kad Murmanskas už Poliarinio rato.
* Inkaras – jūrininkystės ir žvejybos simbolis.
* Kirtiklis – kalnakasybos pramonė.
* Kalavijas – kovinio darbo ir kariškos šlovės simbolis
* Mėlyna spalva – grožis ir didingumas
* Raudona spalva – vyriškumas ir jėga.
* Auksinė spalva – turtingumas.
* Sidabrinė spalva – tyrumo simbolis.

## Nuorodos
* Закон Мурманской области „О гербе и флаге Мурманской области“ от 01.06.2004 N 491-01-ЗМО
Vladas Mieželis

**Vladas Mieželis** (1894 m. lapkričio 27 d. Jakštai, Daugailių valsčius – 1986 m. birželio 4 d. Sun City, JAV) – Lietuvos karinis veikėjas, Lietuvos kariuomenės brigados generolas, teisininkas, teisėjas, Kariuomenės teismo pirmininkas.

## Biografija

Žmona Juzė Petrauskaite (1909–1982), sūnūs Raimundas (g. 1931) ir Arimantas (g. 1941).

Baigęs privačią A. Lebedevo gimnaziją Maskvoje, 1916 m. pradėjo studijuoti Maskvos universitete, bet buvo mobilizuotas į Rusijos kariuomenę. 1917 m. Maskvoje baigęs Aleksandro karo mokyklą, kovėsi fronte. 1918 m. demobilizuotas gyveno Kijeve. 1919 m. kaip karininkas mobilizuotas į Raudonąją armiją. Tarnavo Pietų ir Kaukazo frontuose bei Atsargos armijoje, 1921 m. 11-osios armijos inspektorius, Azerbaidžano Raudonosios armijos teritorinės brigados pulko vado padėjėjas, vadas. 1921 m. birželio mėn. susirgo cholera, lapkričio mėn. nelegaliai grįžo į Lietuvą.

1922 m. sausio 27 d. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę ir paskirtas 1-jo atsargos bataliono jaunesniu karininku. 1922 m. birželio 14 d. suteiktas leitenanto laipsnis. 1923 m. gegužės 23 d. pakeltas į vyr. leitenantus .1922–1923 m. Kariuomenės teismo sekretoriaus padėjėjas, 1923–1926 m. sekretorius. 1926 m. rugpjūčio 3 d. pakeltas į kapitonus. 1926 m. baigė Lietuvos universitetą ir tapo diplomuotu teisininku. 1927 m. rugpjūčio 1 d. pakeltas į majorus. 1926–1938 m. dirbo Kariuomenės teisme, kartu 1928–1934 m. dėstė Karo mokykloje, 1931 m. liepos 13 pakeltas į pulkininkus leitenantus, 1935 m. lapkričio 23 d - į pulkininkus. 1932–1936 m. Aukštojoje karo mokykloje. 1933–1938 m. kartu ir Vyriausiojo tribunolo karo teisėjas (1933–1936 m. laikinai). 1938 m. lapkričio 23 d. pakeltas į brigados generolus. 1938 m. balandžio 7 d. LR Prezidento aktu paskirtas Lietuvos kariuomenės teismo pirmininku ir šias pareigas vykdė iki 1940 m. birželio 25d. Prisidėjo prie Karo teisenos projekto rengimo. Bendradarbiavo žurnaluose „Kardas“, „Mūsų žinynas“, „Teisė“, Lietuviškoje enciklopedijoje.

1940 m. birželio mėn. sovietams okupavus Lietuvą, birželio 25 d. paleistas į atsargą, vengdamas represijų slapstėsi. 1941 m. Birželio sukilimo dalyvis, dirbo štabe. 1941 m. per nacių okupaciją – Lietuvos Raudonojo Kryžiaus įgaliotinis nukentėjusiems nuo karo šelpti. 1941–1944 m. Apeliacinių rūmų teisėjas. Įsitraukė į antinacinį pasipriešinimą. 1944 m. išvyko į Vokietiją. 1949 m. persikėlė į JAV, apsigyveno Čikagoje, dirbo plieno fabrike, vėliau persikėlė į Phoenix, aktyviai dalyvavo JAV lietuvių bendruomenės veikloje. Buvo teisininkų, karių veteranų organizacijos „Ramovė“ valdybų nariu. Už nuopelnus išrinktas Arizonos lietuvių bendruomenės garbės pirmininku.

1994 m. Jakštuose V. Mieželiui pastatytas atminimo koplytstulpis, Zarasų krašto muziejuje įrengta nuolatinė ekspozicija.

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1928 m. Lietuvos nepriklausomybės 10 - čio medalis
* 1929 m. Latvijos išsivadavimo kovų 10 - čio medalis

## Šaltiniai
Vladimiro srities herbas

**Vladimiro srities herbas** - oficialus Rusijos Federacijos Vladimiro srities simbolis, priimtas 1999 m. sausio 20 d. 

## Herbo aprašas
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas. Raudoname lauke auksinis ant dviejų kojų einantis budintis liūtas su sidabrine karūna, letenose vertikaliai laikantis sidabrinę ilgą lazdą su kryžiumi viršuje. 
Ant skydo - imperatoriška karūna, skydą iš šonų ir apačios supa auksinis ąžuolo lapų vainikas, pervytas Andrejaus juosta.

## Nuorodos
* Закон Владимирской области о гербе Владимирской области
Mykolas Miežinis

**Mykolas Miežinis** (1827 m. spalio 11 d. Vaitiekūnai, Grinkiškio valsčius – 1888 m. lapkričio 24 d. Švėkšna) – Lietuvos kalbininkas, kunigas. Palaidotas Švėkšnos kapinėse.

## Biografija
1850 m. baigė Varnių kunigų seminariją. 1850 m. įšventintas kunigu. 1854–1866 m. kunigavo Latvijoje, 1870–1888 m. – Lietuvoje. Dėl liberalių pažiūrų buvo kilnojamas iš vienos parapijos į kitą. Bendradarbiavo „Aušroje“. Pritarė 1863 m. sukilimui, buvo caro valdžios sekamas ir tardomas. Caro administracijos reikalavimu 3 metus kalintas Raseinių vienuolyne. Čia parengė trumpą „Lietuviszką gramatiką“ (1886 m.) ir apie 15 000 žodžių „Lietuviszkai–latviszkai–lenkiszkai–rusiszką žodyną“ (1894 m.) – vertingas lietuvių leksikografijos paminklas. Jo darbus recenzavo Jonas Jablonskis.

## Šaltiniai
Danieliaus knyga

**Danieliaus knyga** – viena iš Senojo Testamento knygų, priskiriama pranašų knygų grupei. Didžioji knygos dalis parašyta hebrajų kalba, likusi – 
aramėjiškai. Katalikai į savo Biblijos vertimus dar įtraukia graikiškuosius knygos skyrius.

Knyga prasideda pasakojimais apie Danielių, kuris dar būdamas paauglys buvo ištremtas į Babiloniją ir tik dėl drąsos bei pasitikėjimo Dievu nugalėjo visus pavojus. Pirmojoje knygos dalyje taip pat aprašytas Nabuchodonosaro sapnas ir jo išaiškinimas, trijų Danieliaus draugų stebuklingas išgelbėjimas iš degančios krosnies, Nabuchodonosaro pamišimas, Belšacaro (Baltazaro) puota, Danieliaus išgelbėjimas iš liūtų duobės. Antrojoje knygos dalyje surašyti ateities regėjimai (keturių imperijų regėjimas, būsimųjų kovų regėjimai) ir Danieliaus malda.

Sprendžiant iš Danieliaus knygoje aprašytų įvykių, Danielius gyvenęs VI a. pr. m. e. Jo regėjimai galėjo būti užrašyti tuo metu Babilonijoje. Tačiau juose gausu tikslių aliuzijų į II a. pr. m. e. įvykius, tad yra nemažai manančių, kad Danieliaus knyga galutinai susiformavo Senojo Testamento laikotarpio pabaigoje, kai Judėja buvo pavaldi Seleukidų karaliui Antiochui IV Epifanui (apie 165 m. pr. m. e.). Matyt, būtent šio valdovo despotiškumas parodomas keturių imperijų regėjimo pasakojimo kulminacijoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Danieliaus knyga
Tverės srities herbas

**Tverės srities herbas** - oficialus Rusijos Federacijos Tverės srities simbolis, priimtas 1996 m. lapkričio 28 d. 

## Herbo aprašas
Herbo skydas prancūziškas/rusiškas. Raudoname lauke auksinis kunigaikščio sostas be ranktūrių aukštu raižytu atlošu, ant sosto - žalia pagalvė su auksiniais kutais ir kitais papuošimais, ant kurios padėta Monomacho kepurė. Sostas stovi ant auksinio dviejų pakopų pjedestalo. 

### Herbo kilmė
Herbas sukurtas pagal senąjį Tverės gubernijos herbą.

## Nuorodos
* Закон Тверской области о гербе и флаге Тверской области