open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Agatirsas

**Agatirsas** graikų mitologijoje – Heraklio ir Echidnos sūnus. Agatirsų genties protėvis. 

## Šaltiniai
Noreika

* Alvydas Noreika – politikas;
* Antanas Noreika – politikas;
* Gintaras Noreika – politikas;
* Jonas Noreika – teisininkas, pogrindžio dalyvis;
* Konstantinas Juozapas Noreika – politikas;
* Laimonas Noreika – aktorius, poezijos skaitovas;
* Liudas Noreika – politikas, teisininkas, pedagogas;
* Pranas Noreika (1927) – inžinierius, energetikas;
* Pranas Noreika (1956) – ekonomistas, politikas;
* Virgilijus Noreika – operos solistas;
* Virginijus Noreika – politikas.
Agenoras

Graikų mitologijoje **Agenoro** („labai vyriškas“) vardu – 5 personažai:
*Agenoras – Poseidono ir Libijos sūnus, Tiro arba Sidono Finikojoje valdovas;
* Agenoras – Poseidono ir Eurinomės sūnus, Belerofonto brolis
* Agenoras – Amfiono ir Niobės sūnus;
*Agenoras – vieno iš Trojos herojų Antenoro sūnus, stojęs į dvokova su Achilu.
* Agenoras – kalidono karaliaus Portaono sūnus.

## Šaltiniai
Alma (upė)

**Alma** (ukr. ir ) – upė Kryme.

Alma prasideda Krymo kalnuose, šiauriniuose Babugan Jailos kalnagūbrio šlaituose. Teka į vakarus, įteka į Juodosios jūros, Kalamitos įlanką. Ant upės įrengta hidroelektrinė, elektra ir vandeniu aprūpinanti Simferopolio miestą. Vasarą smarkiai nusenka. Naudojama drėkinimui.

Krymo totorių kalba upės pavadinimas reiškia „obuolį“ (upės pakrantėse veši obelų sodai).

## Šaltiniai
Vitkus

;Vitkus
* Alfonsas Vitkus – gydytojas, politikas;
* Antanas Vitkus (1938–2004) – politikas;
* Balys Vitkus (1898–1988) – agronomas, LŽŪA rektorius;
* Juozas Vitkus-Kazimieraitis (1901–1946) – rezistentas;
* Kazys Vitkus (1921–1995) – teatro ir kino aktorius;
* Kęstutis Vitkus (1952–2021) – gydytojas chirurgas;
* Mečislovas Vitkus (1923–2012) – gydytojas chirurgas;
* Ričardas Vitkus (g. 1943 m.) – pedagogas;
* Rimas Vitkus (g. 1960 m.) – krepšinio teisėjas, politikas;
* Romualdas Vitkus (g. 1957 m.) – sporto veikėjas, politikas;
* Stasys Vitkus (1940) – energetikas, politikas;
* Stasys Vitkus (1949) – žurnalistas, redaktorius;
* Vytautas Vitkus (g. 1958 m.) – žurnalistas, sporto komentatorius.

;Vitkienė
* Alma Vitkienė (1949–2025) – gydytoja, politikė.
Juozapas Algirdas Katkus

**Juozapas Algirdas Katkus** (1936 m. birželio 15 d. Kretingoje (kitur – Pryšmančiuose) – 2011 m. lapkričio 12 d. Vilniuje) – inžinierius, technikos mokslų daktaras, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Užaugo daugiavaikėje šeimoje. 1948 m. tėvus ir tris seseris ištrėmė į Irkutsko sritį, o 1949 m. į Krasnojarsko kraštą išvežė ir likusią šeimos dalį. Sibire mokytis negalėjo. 1950–1957 m. dirbo miško paruošų darbininku, vairuotoju. Tik po devynerių tremties metų grįžo į Lietuvą, paleistas 1957 m. sausio 20 d.

1957–1960 m. Kretingos švietimo skyriaus vairuotojas-krovikas, kartu mokėsi vakarinėje mokykloje. 1960 m. Vilniuje eksternu išlaikė abitūros egzaminus.

Pakeitęs kai kuriuos biografijos faktus, įstojo ir 1964 m. baigė Kauno politechnikos institutą, o 1971 m. ir KPI aspirantūrą, apgynė technikos kandidato disertaciją. 1964–1992 m. KPI, vėliau Kauno technologijos universiteto Mašinų gamybos fakulteto asistentas, vyresnysis dėstytojas, docentas. Dėstė Alžyro universitete. 20 mokslinių išradimų ir 50 mokslinių publikacijų autorius.

1992–2000 m. Seimo narys, 1996–1999 m. Nacionalinio saugumo komiteto pirmininkas, 1999–2000 m. Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas ir NATO reikalų komisijos narys.

1989–1991 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio dalyvis, grupės įgaliotinis, Kauno technologijos universiteto Sąjūdžio tarybos pirmininkas, Sąjūdžio Kauno miesto tarybos pirmininkas, Kauno technologijos universiteto senato narys, 1992–1993 m. Lietuvos Sąjūdžio Seimo tarybos pirmininkas, 1993 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatoriai) pirmininko pavaduotojas.

Žmona Alfonsa, sūnus Saulius, dukra Jūratė.

## Šaltiniai
Airijos herbas

**[[Airija|Airijos]] herbas** () – vienas iš Airijos valstybės simbolių.

## Aprašas
Mėlyname lauke auksinė arfa sidabrinėmis stygomis.

Arfa, kaip Airijos simbolis, atpažįstama jau nuo XIII amžiaus. Šis simbolis naudojamas visur, tiek ant euro monetų, pasų, tiek ant kitų dokumentų.
Amgūnė

**Amgūnė** () – upė Rusijoje, Tolimuosiuose Rytuose, Chabarovsko krašte; Amūro dešinysis intakas. Tai tipinė lygumų upė. Susidaro Burėjos kalnagūbrio pašlaitėje susiliejus Suluko ir Ajakito upėms. Teka į šiaurės rytus pelkėta taiga, amžino įšalo žeme. Mityba pagrįsta daugiausia lietaus vandeniu. Amgūnės baseine yra apie 2,5 tūkst. ežerų.

Didžiausias intakas – Nimelenas.

Užšalusi nuo spalio pabaigos iki gegužės pradžios. Laivuojama 330 km nuo žiočių. Gausu žuvų: eršketai, ketės ir kt.

## Šaltiniai
Amguema

**Amguema** () – upė Rusijoje, Sibire, Čiukotkoje. Prasideda Čiukčių kalnyne, teka daugiausia į šiaurės rytus. Vagoje gausu slenksčių. Įteka į Čiukčių jūrą, suformuoja deltą. Upės baseine daug ežerų. Amguemos baseine yra aukso, alavo, volframo rūdų telkinių. Užšalusi nuo spalio iki gegužės.

## Šaltiniai
Airijos himnas

***Kareivio daina*** () – nacionalinis Airijos himnas. Žodžiai Peadaro Kearney. Himnas pirmą kartą pasirodė 1907 metais. Pripažįstamas visoje Airijos saloje. Giedamas prieš svarbesnius renginius. *Amhrán na bhFiann* buvo beveik nežinomas iki jį pradėjo dainuoti Airijos sukilėliai. Airijos himnu oficialiai paskelbtas 1926 metais.

## Eilės

Sinne Fianna Fáil 
Atá faoi gheall ag Éirinn 
Buíon dár slua 
Thar toinn do ráinig chughainn 
Faoi mhóid bheith saor 
Sean – tír ár sinsear feasta 
Ní fhágfar faoin tiorán ná faoin tráill 
Anocht a théam sa bhearna bhaoil
Le gean ar Ghaeil chun báis nó saoil 
Le gunna scréach faoi lámhach na bpiléar 
Seo libh canaig Amhrán na bhFiann 


## Nuorodos
* Himno tekstas (visi posmai), tiesioginis lietuviškas vertimas ir vokalinis įrašas – tinklalapis Himnai.lt
* Instrumentinė versija
* Lietuviškas poetinis vertimas
Reamonn

**Reamonn** - Vokietijos pop roko grupė, įsikūrusi 2000 m.

## Nariai
*Gomezz (Būgnininkas)
*Phil (Bosistas)
*Rea (Grupės vokalistas)
*Sebi (Saksofonas)
*Uwe (Groja elektrine ir klasikine gitara)

## Istorija
Iki debiutinio Vokietijos grupės Reamonn albumo pasirodymo, buvo išleisti net trys labai sėkmingi (taip pat ir Lietuvoje) singlai: milžiniškais hitais tapo dainos „Supergirl“, „Josephine“ bei „Waiting There For You“. Taigi, po šių singlų sėkmės, 2000-aisiais parduotuvių lentynas pasiekė dabiutinis Reamonn albumas „Tuesday“. Jame iš viso buvo 11 dainų, tarp kurių, be jau minėtų, reikėtų pažymėti „7th Son“ bei „Swim“.

2001-aisiais pasirodė ir naujas grupės albumas „Dream No.7“, kuriame taip pat buvo ne vienas hitas. Iš jų paminėti reikėtų „Jeanny“, „Life Is A Dream“ bei „Weep“. Tais metais Reammon taip pat kartu su Jam & T-Spoon įrašė meilės parado dainą „Angeled“.

2002-aisiais Reamonn sugrįžo su nauju singlu, daina „Place Of No Return (In Zaire)“.

## Diskografija
**Wish (2006 m.)**
*Wish
*Starship
*Serpentine
*Promise (You & Me)
*She's A Bomb
*Tonight
*Just Another Night
*Starting To Live
*L. A. Skies
*Sometimes
*Come To Me
*Out Of Reach
*The Only Ones

**Raise Your Hands (2004 m.)**
*Stripped
*Swim
*Star
*Strong
*Supergirl
*Place Of No Return (In Zaire)
*Promised Land
*Pain
*Life Is A Dream
*Josephine

**Beautiful Sky (2003 m.)**
*Intro
*Beautiful Sky
*Star
*Falling Down
*Alright
*Valentine
*Strong
*Promised Land
*Pain
*Angels Fly
*Sunshine Baby
*A Little Bit Of Sunshine
*Sold
*Back Again

**Dream No. 7 (2001 m.)**
*Come And Go
*La Trieste
*Everytime She Goes Away
*See Inside
*Picture of Heaven
*New World
*Flowers
*Only When You Sleep
*Life Is A Dream
*Weep
*Saving An Angel
*Jeanny

**Tuesday (2000 m.)**
*7th Son
*Supergirl
*Swim
*If I Go
*Josephine
*Head In My Hands
*She's So Sexual
*Torn
*Stripped
*Waiting There For You
*Just A Day

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Airijos geografija

**Airijos geografija** apibrėžia salą, užimančią 84 079 km² plotą, į šiaurės vakarus nuo Europos ir į rytus nuo Atlanto vandenyno. Salos centras gan plokščias neturintis aukštų kalnų, apsuptas pakrantės kalnų. Aukščiausia viršūnė yra Karauntuhilas (air. *Corrán Tuathail*) (1041 m). Ilgiausia upė – Šanonas, didžiausias ežeras – Nėjus.

Politiškai Airiją užima dvi valstybės: Airijos respublika ir Šiaurės Airija. Suskirstyta į 4 istorines provincijas ir 32 grafystes (žr. Airijos administracinis suskirstymas)

## Krantai

Salos pakrantė nelygi, su daug įlankų ir kyšulių. Vakaruose Airijos krantus skalauja Atlanto vandenynas, Pietuose driekiasi Keltų jūra, iš rytų - Airijos jūra. Šiaurėje yra Šiaurės kanalas.

## Klimatas
Gulinkambis

**Gulinkambis** (auksinė skiauterė") skandinavų mitologijoje – gaidys, gyvenęs Valhaloje ir kiekvieną rytą žadinęs einherijus. Jo giedojimas taip pat žymės Ragnaroko pradžią.
Elvyra Janina Kunevičienė

**Elvyra Janina Misevičiūtė-Kunevičienė** (g. 1939 m. gruodžio 9 d. Kazokuose, Krekenavos valsčius, Panevėžio apskritis) – Lietuvos finansininkė, politinė bei visuomenės veikėja, socialinių mokslų daktarė.

## Biografija
Gimė ūkininkų šeimoje. 1948 m. gegužės 22 d. su tėvais ištremta į Sibirą. 1948–1956 m. mokėsi Kičibašo (Krasnojarsko kraštas) aštuonmetėje mokykloje. 1957–1960 m. Kičibašo parduotuvės vedėja. 1960–1963 m. mokėsi Krasnojarsko finansų technikume. 1963–1967 m. studijavo Leningrado Nikolajaus Voznesenskio finansų ekonomikos institute, finansininkė.

1967 m. grįžo į Lietuvą. 1967–1972 m. Vilniaus verpimo ir audimo fabriko „Audėjas“ finansininkė. 1975 m. baigė Vilniaus universiteto aspirantūrą, ekonomikos mokslų kandidatė. 1975–1991 m. LSSR liaudies ūkio specialistų tobulinimosi instituto dėstytoja, nuo 1982 m. Finansų katedros docentė. Parengė mokymo priemonių ir straipsnių produkcijos savikainos apskaičiavimo ir finansų klausimais.

1991 m. vasario 12–26 d. Vyriausybės vadovybės patarėja įmonių finansų, bankų ir apskaitos klausimais. 1991–1992 m. Gedimino Vagnoriaus Vyriausybėje – LR finansų ministrė. 1992–1996 m. ir 1996–2000 m. LR Seimo narė, 1996–1999 m. Seimo biudžeto ir finansų komiteto pirmininkė, 2000 m. Nuosaikiųjų konservatorių frakcijos narė. 2003–2017 m. VšĮ „Kiekvieno sveikata“ direktorė.

1989 m. Vilniaus politinių kalinių ir tremtinių bendrijos narė, Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos tarybos narė, 1993 m. Tėvynės sąjungos valdybos narė.

Vyras Edmundas (1930–1996), ekonomikos mokslų kandidatas, docentas.

## Šaltiniai

|-
Romualdas Marcinkus

**Romualdas Marcinkus:**

* Romualdas Marcinkus (1907) – karo lakūnas, oro žvalgas;
* Romualdas Marcinkus (1941) – KGB generolas.
Aniujis

**Aniujis** () – upė Rusijoje, Sibire, Jakutijoje; Kolymos dešinysis intakas. Susidaro susiliejus Didžiojo ir Mažojo Aniujo upėms, kurios prasideda Anadyrio plokščiakalnyje. Aniujo upės ilgis – vos 8 km. Didžiojo Aniujo ilgis 693 km, Mažojo Aniujo – 738 km.

Upė laivuojama, naudojama medienos plukdymui ir žvejybai. Aniujo baseine yra virš 7 tūkst. ežerų, kurių bendras plotas ~705 km².
Konachtas

**Konachtas** () (*Connachta* reiškia „Kono palikuonių žemė“) – vakarinė Airijos provincija, priklausanti Airijos Respublikai. Iš viso gyventojų 588 tūkst. (2022 m. duomenimis). Sudarytas iš: Golvėjaus grafystės , Leitrimo grafystės , Majaus grafystės, Roskomono grafystės ir Sligo grafystės. Provicijos centras Golvėjus. Konachtas užima 16 935 km².

Aukščiausias Konachto taškas Milris (air. *Maol Réidh*) (814 m) Majuje. Didžiausia Konachto sala, taip pat didžiausia Airijos sala – Akailo sala (air. *Oileán Acla*). Didžiausias ežeras – Koribo ežeras ().

Dėl prancūzų karinės pagalbos iki 1798 metų egzistavo Konachto respublika.

Didžiausias miestas teritorijoje Golvėjus su 72 tūkstančiais gyventojų (2006 m.)

## Šaltiniai
Anadyris

**Anadyris** () – upė Rusijoje, Sibire, Čiukotkoje. Prasideda Anadyrio plokščiakalnyje, aukštupyje slenkstėta, vingiuota ir srauni. Pasukusi į vakarus teka pelkėta Anadyrio žemuma, plačiu slėniu. Protaka jungiasi su Raudonuoju ežeru. Įteka į Beringo jūros, Anadyrio įlankos Onemeno užutėkį.

Didžiausi intakai: Majnas (dešinysis), Belaja, Tanjureras (kairieji).

Anadyris užšąlęs nuo spalio iki gegužės pabaigos arba birželio pradžios. Laivuojama nuo Markovo gyvenvietės (570 km nuo žiočių). Žemupyje – žvejyba. Prie žiočių įsikūręs Anadyrio miestas.

## Šaltiniai
Apūrė

: *Apie valstiją žr.: [[Apūrė (valstija)]].*

**Apūrė** () – upė pietvakarių Venesueloje; Orinoko kairysis intakas. Susidaro susiliejus Saratės ir Uribantės upėms, prasidedančioms Andų kalnuose (iš Rytų Kordiljeros Kolumbijoje ir Meridos Kordiljeros Venesueloje). Upė teka į rytus Ljanoso lygumomis daugiausia Apūrės valstijos teritorija. Įteka į Orinoką ties Kabruta.

Didžiausi intakai: Portugesa, Gvarikas (kairieji).

Drėgnuoju periodu laivuojama beveik per visą ilgį (nuo San Fernando de Apurės, kai vandens lygis aukštas – nuo Nutriaso). Potvynių metu smarkiai išsilieja.

Prie Apūrės įsikūrę Brusalio, San Fernando de Apūrės miestai.

## Šaltiniai
Kazimieras Vytautas Kryževičius

**Kazimieras Vytautas Kryževičius** (1930 m. lapkričio 21 d. Endriejave, Klaipėdos raj. – 2004 m. rugsėjo 12 d. Kaune, palaidotas Petrašiūnų kapinėse) – tremtinys, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

Baigęs Rietavo vidurinę mokyklą, 1949–1951 m. ir 1962–1964 m. studijavo Lietuvos veterinarijos akademijoje, baigė 4 kursus. Pokario metais dalyvavo pogrindžio veikloje, Lietuvos Laisvės kovos sąjūdyje, už tai nuteistas dešimčiai metų kalėti Rusijos šiaurėje, Komijoje, Intos anglių kasyklose. Po šešerių metų amnestuotas, grįžo į Lietuvą. 25 metus dirbo Kauno Dirbtinio pluošto gamykloje darbininku, technologu.

1992–2000 m. Seimo narys, 1996–2000 m. Etikos ir procedūrų komisijos pirmininkas, priklausė Krikščionių demokratų frakcijai.

1989 m. vasario 16 d. Lietuvos Krikščionių demokratų partijos atkūrimo iniciatorius, LKDP tarybos narys, vicepirmininkas. Politinių kalinių ir tremtinių bendrijos tarybos narys. 2000 m., protestudamas prieš nesutarimus krikščionių demokratų stovykloje išstojo iš visų organizacijų.

2000 m. apdovanotas Lietuvos nepriklausomybės medaliu. Žmona Elena, vaikai Giedrius, Raminta. Palaidotas Kaune, Petrašiūnų kapinėse.
Andalūzija

*Šis straipsnis – apie Ispanijos regioną. Apie Islamo pasaulio regioną, egzistavusį Pirėnuose VIII–XV a., žiūrėkite straipsnį [[Al-Andalusija]]*

**Andalūzija** () – autonominis Ispanijos regionas. Tai daugiausia gyventojų turintis ir antras pagal dydį iš septyniolikos Ispanijos regionų. Sostinė – Sevilija.

Šiaurėje Andalūzija ribojasi su 3 kitais Ispanijos regionais: Kastilija-La Manča, Mursija, Estremadūra bei vakaruose su Portugalija. Pietvakariuose šį regioną skalauja Atlanto vandenynas, pietuose yra Gibraltaro sąsiauris ir Viduržemio jūra, o pietryčiuose – taip pat Viduržemio jūra. Pietuose Andalūzija ribojasi su Jungtinės karalystės kolonija Gibraltaru.

## Geografija
Didesniąją Andalūzijos dalį užima Andalūzijos kalnai ir Andalūzijos žemuma. Šiaurėje iškilę Siera Morenos kalnai.

Klimatas mediteraninis. Sevilijoje ir Málagoje sausio vidutinė temperatūra siekia +10,5 ir 12 °C, liepos +29 ir 25 °C; vidutinis metinis kritulių kiekis – 485 ir 475 mm. Sevilijoje užregistruota aukščiausia Europoje oro temperatūra (+52 °C).

Per Andalūziją teka Gvadalkivyras ir jo intakai (Gvadalimaras, Mažoji Gvadiana ir kt.), Segura. Sudaryta daug tvenkinių. 50 % Andalūzijos teritorijos apaugusi miškais ir krūmynais. Saugomos teritorijos užima 17 % Andalūzijos ploto. Donjanos nacionaliniame parke saugomi į Afriką migruojantys paukščiai, Siera de Kasorlos nacionaliniame parke – ąžuolynai, šernai, stirnos, Ispanijos ožiai, plėšrieji paukščiai, Fuente de la Piedros lagūnoje – flamingai, Barbatėje – stačios uolos.

## Ekonomika
Andalūzija – vienas skurdžiausių Ispanijos regionų. Pagrindinė ūkio šaka – turizmas (pajūrio kurortai, viešbučiai, maurų ir senasis ispanų architektūros paveldas). Viduržemio jūros pakrantėje (Saulėtajame krante) daug kurortų; žymiausi: Marbelja, Toremolinosas, Estepona.

Kasamos alavo, švino, vario, mangano, geležies, urano, cinko ir stroncio rūdos, piritas, marmuras, valgomoji druska, akmens anglys, auksas, sidabras, siera. Apdirbamosios pramonės svarbiausios šakos: maisto (aliejaus, vyno, konservų, tabako), chemijos, tekstilės pramonė. Laivų statyba, metalo dirbinių, žemės ūkio mašinų gamyba, metalurgija. Pramonės svarbiausi centrai – Sevilija, Kadisas, Huelva ir gretimi miestai. Huelvoje ir Alchesirase perdirbama nafta.

Andalūzija – viena svarbiausių pasaulyje alyvmedžių auginimo sričių (tiekiamos alyvuogės, spaudžiamas alyvų aliejus. Taip pat gausiai auginamos vynuogės, cukranendrės, sojos, vilnamedžiai, saulėgrąžos, daržovės, citrusiniai augalai, kviečiai, kukurūzai, ryžiai, tabakas, kamštiniai ąžuolai. Veisiami galvijai, ožkos, kiaulės. Andalūzija garsi arabų ristūnais ir koridos buliais.

## Istorija

### Pavadinimo kilmė

Regionas pavadintas pagal germanų gentį vandalus, kurie V a. užėmė Pirėnų pusiasalio pietus. Vėliau šį kraštą užkariavę arabai šaknyje *vandal-* atmetė pirmąją raidę.

## Provincijos
* Almerijos provincija
* Chaeno provincija
* Granados provincija
* Huelvos provincija
* Kadiso provincija
* Kordobos provincija
* Malagos provincija
* Sevilijos provincija

## Šaltiniai
Lensteris

**Lensteris** () – provincija Airijos rytuose. Sudaryta iš Dublino grafystės, Karlou grafystės, Kildario grafystės, Kilkenio grafystės, Laoiso grafystės, Longfordo grafystės, Louto grafystės, Myto grafystės, Ofalio grafystės, Vakarų Myto grafystės, Veksfordo grafystės, ir Viklou grafystės. Provincija turinti didžiausia Airijos populiacijos dalį. Vėliavoje yra pavaizduotas Airijos herbas.

Didžiausias miestas – Dublinas. Kiti didesni miestai Talagtas () (64 282), Blančardstaunas () (60 000), Klondalkinas () (43 929), Lukanas () (37 622).

Teritorijoje gyveno *Fir-Bolg* gentys. Dominavo *Laigin*, iš čia ir pavadinimas.

## Šaltiniai
Apurimakas

**Apurimakas** (, ) – upė Peru; kairioji Ukajalio upės (Amazonės baseinas) ištaka. Upė prasideda Nevado Mismi kalno pašlaitėje, ledyne, 5597 m aukštyje. Ši vieta laikoma Amazonės ištaka. Teka į šiaurės vakarus giliais (>3000 m) ir siaurais tarpekliais, kertančiais Andus. Slenkstėta. Apurimakas, susiliejęs su Mantaro upe, įgyja ***Enė*** (180&nbsp;km) pavadinimą. Vėliau susiliejęs su Perenės upe tampa ***Tambu*** (159&nbsp;km). Galiausiai 280 m aukštyje, ties Atalaja, susilieja su Urubamba ir sudaro Ukajalį.

Didžiausi intakai: Oropesa, Veliljė, Pačačakra, Pampasas, Mantaras.

Didesni miestai prie Apurimako: Maču Puentė, Kolčas, Vilja Virchenas, San Fransiskas, Pičaris, Pakičaris, Puerto Anapatis, Puerto Porveniras, Pojenis, Atalaja.

## Apurimako slėnis
Apurimako upė Andų kalnyne sudaro derlingą slėnį, įsiterpusį tarp Andų kordiljerų. Tai – vienas iš penkių svarbiausių ikikolumbinės Peru kalnų slėnių, pasižymėjęs derlingomis žemėmis. Jame vyrauja kečua klimatinė zona. Į rytus nuo jo yra Urubambos slėnis, o į šiaurę – Mantaro slėnis.

Seniausia žinoma slėnio kultūra yra Uarpo kultūra, klestėjusi II a. pr. m. e.- V a., greičiausiai susiformavusi Čavino kultūros įtakoje. Apie VI a. ją pakeitė nauja – Vario kultūra. Pastarosios atstovai pradedant VII a. vykdė kultūrinę, ir tikriausiai karinę, ekspansiją į kitus Andų kalnų ir Kostos žemumų slėnius, sukurdami pirmąją Peru istorijoje kultūrinę „imperiją“, apėmusią visą Centrinių Andų regioną.

IX a. pabaigoje Vario kultūra nebeteko įtakos kitose teritorijose, ir nuo tada ji vėl apsiribojo tik Apurimako slėniu. XIII a. vietos gyventojus nukariavo kečujų kalba kalbantys čankai, įkūrę čia savo valstybę. Jie buvo labai karingi, ne kartą puldinėjo gretimą Urubambos slėnį, kur buvo įsikūrę jiems giminingi inkai. XV a. slėnis buvo galutinai įtrauktas į Inkų imperiją.

## Šaltiniai
Bitės grupė

**„Bitė Group” („Bitės grupė“)** – telekomunikacijų ir žiniasklaidos įmonių grupė, veikianti Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje.  

Grupė teikia integruotas mobiliojo ryšio, duomenų perdavimo, interneto, žiniasklaidos paslaugas bei valdo televizijos ir radijo kanalus. 

„Bitė Group” suformuota 2005 metais, šiuo metu ją sudaro „Bitė Lietuva“, „Bitė Latvija“, TV3 Group, „Baltcom“ bei kitos technologijų ir žiniasklaidos sektoriaus bendrovės.  

Pagrindinė grupės akcininkė yra globaliai veikianti JAV investicijų bendrovė „Providence Equity”.

## Istorija

*2005 m. suformuota „Bitė Group“, kai prie „Bitė Lietuva“ prisijungė Latvijoje veiklą ką tik pradėjusi SIA „Bite Latvija“.
* 2007 m. „Bitę“ įsigijo investicijų fondas „Mid Europa Partners“.
* 2015 m. „Bitė Group“ įsigijo JAV privataus kapitalo fondas „Providence Equity Partners“.
* 2017 m. „Bitė Group“ įsigijo „TV3 grupę“, valdančią televizijos kanalus „TV3“, „TV6“, „TV8“, taip pat radijo stotį „Power Hit Radio“ ir kitus prekės ženklus Baltijos šalyse.
* 2017 m. „Bitė Latvija“ pasirašė sutartį dėl Latvijos technologijų bendrovės „Stream Networks“ ir jos antrinės įmonės „LATNET Serviss“ akcijų įsigijimo.
* 2019 m. „Bite Latvija“ įsigijo dalį telekomunikacijų bendrovės „Baltcom“ akcijų.
* 2020 m. „Bitė Group“ paskelbė ketinimus įsigyti 4G interneto tiekėją „Mezon“ iš Lietuvos radijo ir televizijos centro (LRTC).
* 2020 m. atlikta obligacijų emisija, kurios metu „Bitė Group“ pritraukė 620 mln. eurų.
* 2023 m. sausį „Bitė Group“ valdoma „TV3 Grupė“ pasirašė „M-1“ valdomų radijo stočių įsigijimo sutartį.

## Išnašos

## Nuorodos
* Bitė Lietuva 
* Bitė Latvija
* TV3 Group
* Baltcom
* Latnet
* Bitė Group
Ražiai

**Ražiai** (arba ***Rožiai***) – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, prie šiaurės vakarinių Domeikavos pakraščių. Vyrauja nuosavų namų kvartalai.

## Istorija

Ražių kaimo gyventojai aktyviai dalyvavo 1863 m. sukilime.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Atolas (žolė)

**Atolas** – nupjovus žolę, nuganius ar nušienavus atžėlusi žolė ganyklose ar šienaujamuose plotuose. Atolo žolė gali būti tiek šienaujama, tiek nuganoma.

Atolo derlius dažniausiai menkesnis už ankstesniojo pjovimo derlių, bet maistingesnis. Geriausiai atolui tinkantys augalai (2–3 ir daugiau atžėlimų): pievinė miglė, eraičinas,paprastoji šunažolė, daugiametė svidrė, baltasis dobilas. pašarinių motiejukų, sėjamųjų esparcetų, beginklių dirsuolių, nendrinių dryžučių, raudonųjų dobilų (ypač vėlyvųjų) atolas prastenis (atželia 1–2 kartus).

## Šaltiniai
Saliai

**Saliai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Domeikavos, prie kelio , dešiniajame Neries krante. Pavasario polaidžio metu patvinusi upė slėnyje kartais pasiekia sodybinius namus.  Saliuose įsikūrę kelios sodų bendrijos. Prie Salių stūkso Lentainių piliakalnis.

## Istorija

Kaimas turėjo savo kapines. Jos buvo apie 1,5 km nuo Salių kaimo link Kauno, dešinėje kelio pusėje. Salių kaime buvo dvejos kapinės. Vienos (į Kauno pusę) – rusų sentikių, kitos, spėjama, – Napoleono laikų prancūzų kareivių prie Salių upelio. Sentikių kapinės, plečiant kolektyvinius sodus, buvo iškeltos į Ibėnų kapines. Salių kaimo katalikiškos kapinės buvo šalia Kleboniškio tilto. Čia laidojo ne tik iš Salių, bet ir Vilijampolės, Sargėnų. Neries upė plovė kapinių šlaitą, ten mėtėsi daug žmonių kaulų. Apie 1963 m., prieš statant tiltą, palaikai perlaidoti į kitas kapines.

## Gyventojai

## Muziejus

Saliuose yra įkurtas muziejus, Karo muziejaus filialas, Naujausiųjų laikų karybos istorijos skyriaus pogrindžio spaustuvė „ab“. 1980 m. Vytautas Andziulis savo name ir jam talkinęs Juozas Bacevičius buvo įkūrę pogrindinę spaustuvę (pagal pirmąsias jų pavardžių raides), kurioje buvo spausdinama religinė, politinė ir antisovietinė literatūra. Tai vienintelė lietuvių spaustuvė, kurios nesusekė ir nesurado KGB.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Salių kaimo gatvių adresai 
* Salių kaimo kapinės
Deportivo Alavés

**Vitorijos-Gasteiso „Alavés“** – Ispanijos futbolo klubas iš Vitorijoje-Gasteise įkurtas kaip *Sport Friends*, bet tame pačiame sezone gavo dabartinį pavadinimą Deportivo Alaves arba tiesiog Alaves. 

## Istorija
Klubas 2008–2009 m. sezone žaidė Ispanijos antrojoje lygoje (*Segunda División*).

2016-2017 m. žaidė La Liga pirmenybėse ir užėmė 9 vietą.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta mėlyna apranga. 

## Lietuviai
* Karolis Laukžemis, puolėjas 2018 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Globalsportsarchive
Tautvydas Lideikis

**Tautvydas Lideikis** (1947 m. spalio 6 d. Vilniuje – 1993 m. liepos 15 d.) – fizikas, habilituotas daktaras, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1969 m. baigė Vilniaus universitetą, 1977 m. baigė Leningrado A. Jofės fizikos technikos instituto aspirantūrą. Fizikos ir matematikos mokslų daktaras, habilituotas daktaras. 1968–1992 m. Lietuvos mokslų akademijos Puslaidininkių fizikos instituto mokslinis bendradarbis, laboratorijos vedėjas.

1990–1991 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Seimo narys, 1991–1993 m. Piliečių chartijos tarybos narys. 1992–1993 m. Seimo narys. Žuvo autoavarijoje.

Žmona Violeta, dukros Laisvė ir Giedrė, sūnus Vykintas.

## Išnašos

## Nuorodos
* Biografija (lrs.lt)
Vaclovas Lapė

**Vaclovas Lapė** ( 1934 m. rugsėjo 10 d. Patyriuose, Plungės raj. – 2009 m. sausio 20 d.) – Lietuvos politinis bei žemės ūkio veikėjas.

## Biografija

1956 m. baigė Klaipėdos žemės ūkio technikumą ir pradėjo dirbti veterinaru Jonavos rajone. 1958–1978 m. Jonavos rajono Pauliukų kolūkio pirmininkas. 1978–1992 m. Žeimių kolūkio (Jonavos raj.) pirmininkas.

1992 m. Ministro Pirmininko Aleksandro Abišalos vadovaujamoje vyriausybėje žemės ūkio ministro pavaduotojas. 1992–2000 m. Seimo narys, 1996–2000 m. Kaimo reikalų komiteto pirmininkas.

Buvo TSKP (LKP) narys. Nuo 1989 m. kovo mėnesio Žemdirbių sąjūdžio tarybos ir prezidiumo narys, nuo 1990 m. pirmininkas. 1989–1992 m. Lietuvos Sąjūdžio Seimo tarybos narys. Nuo 1993 m. Tėvynės sąjungos narys.

Žeimių bendruomenės pirmininkas.

Vedęs; žmona Birutė, dukros Rima ir Dalia, sūnus Remigijus.

## Šaltiniai
Ada (reikšmės)

**Ada** gali reikšti:

* Ada – upė šiaurės Italijoje;
* Ada – miestelis Ganoje;
* Ada – programavimo kalba;
* Ada – moteriškas vardas;
* Ada – Serbijos miestas;
* Ada – JAV miestas Oklahomoje; 
* Ada – pupų veislė;
* Ada – žieminių kviečių veislė.
* Ada – audio dienai auštant ( radijas )

## Nuorodos
Linas Linkevičius

**Linas Antanas Linkevičius** (g. 1961 m. sausio 6 d. Vilniuje) – Lietuvos inžinierius, politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
Gimė inžinieriaus ir mokytojos šeimoje. Vaikystė ir mokslų metai prabėgo Kaune, Aukštuosiuose Šančiuose. 1978 m. aukso medaliu baigė Kauno 7-ąją vidurinę mokyklą. 1978–1983 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Automatikos fakultete, įgijo inžinieriaus elektriko specialybę.

1983–1989 m. Kauno miesto Panemunės rajono komjaunimo sekretorius, LLKJS CK skyriaus vedėjas. Dirbo su kūrybiniu jaunimu, jaunimo spauda, paskelbė publikacijų dienraštyje „Komjaunimo tiesa“. 1989 m. organizavo pirmąją ekspediciją į Igarką ištirti galimybes parvežti į Lietuvą tremtinių palaikus. Vienas iniciatorių bei ideologų atskiriant Lietuvos komjaunimą nuo VLKJS ir įkuriant savarankišką organizaciją Lietuvos komjaunimą, 1992 m. vasario 9 d. naujai susikūrusios Lietuvos leiboristų jaunimo unijos tarybos pirmininkas. 1990–1992 m. laikraščio „Tiesa“ korespondentas bei LDDP parlamentinės grupės vyresnysis konsultantas.

1992–1996 m. ir 2016–2020 m. Seimo narys. 1992–1993 m. parlamentinės Užsienio reikalų komisijos pirmininko pavaduotojas, 1992–1993 m. Parlamentinės delegacijos prie NATO vadovas. 1993–1996 m. ir 2000–2004 m. krašto apsaugos ministras.

1997 m. užsienio reikalų ministro Algirdo Saudargo patarėjas, įgaliotasis ministras, nepaprastasis pasiuntinys. 1997–2000 m. ir 2005–2011 m. Lietuvos Respublikos nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Lietuvos Respublikos misijoje prie Šiaurės Atlanto Sutarties organizacijos (NATO) ir Vakarų Europos Sąjungoje. 2010–2011 m., kaip seniausiai NATO dirbantis ambasadorius, ėjo Šiaurės Atlanto tarybos dekano pareigas. 2011–2012 m. ambasadorius ypatingiems pavedimams bei premjero Andriaus Kubiliaus visuomeninis konsultantas, nuo 2021 m. – vėl ambasadorius ypatingiems pavedimams. 2012 m. nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Baltarusijos Respublikoje.

2012–2020 m. užsienio reikalų ministras.

2017 m. rugsėjį pasitraukė iš LSDP po to, kai partija nusprendė trauktis iš valdančiosios koalicijos seime.

2023 m. gruodžio 19 d. L. Linkevičius buvo paskirtas ambasadoriumi Švedijoje.

Moka rusų, anglų, prancūzų, lenkų kalbas. Vedęs, žmona Danguolė, dukros Aušra ir Eglė.

## Įvertinimas
* 2001 m. trečio laipsnio Trijų Žvaigždžių ordinas (Latvija)
* 2003 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžius 
* 2004 m. Vyčio Kryžiaus ordino Komandoro kryžius 
* 2005 m. antro laipsnio Marijos Žemės ordinas (Estija)
* 2015 m. Vytauto Didžiojo ordino Komandoro didysis kryžius 
*2019 m. Ordino „Už nuopelnus Lenkijos Respublikai" Komandoro kryžius su žvaigžde

## Šaltiniai

|-

|-

|-

|-

|-

|-
Juozas Listavičius

**Juozas Listavičius**  g . 1929 m. rugsėjo 4 d. Liesionyse, Alytaus raj.) – ekonomistas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

Mokėsi Pivašiūnų pradinėje mokykloje ir Butrimonių progimnazijoje, 1950 m. baigė Daugų gimnaziją.

1950 m. rudenį pradėjo dirbti Daugų gimnazijos mokytoju, bet 1951 m. pavasarį Vilniaus KGB suimtas, apkaltintas tėvynės išdavimu, sąmoningu vengimu tarnauti sovietinėje armijoje ir antisovietine agitacija. 1952 m. nuteistas 10 metų laisvės ir 5 metams teisių atėmimo. Pabuvo 5 kalėjimuose, 3 persiuntimo punktuose, 5 izoliatoriuose arba karceriuose ir 12 lagerių. 1956 m. rudenį, motinai laidavus, grįžo į Lietuvą. Lietuvoje politiniais motyvais buvo persekiojamas iki 1986 m., buvo dar kartą areštuotas ir tardomas KGB. 1957 m. baigė vienmetę Kretingos buhalterių mokyklą. 1959–1964 m. studijavo Vilniaus universiteto (VU) Ekonomikos fakulteto neakivaizdiniame skyriuje, buhalterinės apskaitos ir ūkinės veiklos analizės ekonomistas. 1970–1974 m. mokėsi neakivaizdinėje aspirantūroje ir Vilniaus universiteto Mokslo Taryboje apgynė ekonomikos mokslo kandidato disertaciją apskaitos ir ūkinės veiklos klausimais, ekonomikos daktaras. Nuo 1986 m. suteiktas docentas.

1958–1960 m. Jiezno rajono Mašinų–traktorių stoties ir Jiezno rajono žemės ūkio inspekcijos buhalteris, vyr. buhalteris–ekonomistas ir vyr. ekonomistas–revizorius. 1960–1965 m. Vilniaus Sąjunginių neakivaizdinių apskaitos kursų ir Lietuvos neakivaizdinių apskaitos kursų dėstytojas, mokymo dalies vedėjas ir laboratorijos vedėjas. 1965–1974 m. Lietuvos TSR Centrinės statistikos valdybos Mokymo kombinato direktoriaus pavaduotojas mokymo reikalams. 1974–1984 m. keliuose institutuose ir Žemės ūkio skaičiavimo centre vadovavo apskaitos mechanizavimo ir automatizavimo, automatizuoto valdymo sistemų projektavimo skyriams. 1984–1990 m. Liaudies ūkio specialistų tobulinimosi instituto Apskaitos ir finansų katedros docentas. 1990–1992 m. – Lietuvos buhalterių ir auditorių asociacijos valdybos ir patariamosios kolegijos narys. 1992–1996 m. Lietuvos Respublikos Seimo narys, Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) frakcijos narys, Biudžeto ir finansų komiteto, Ekonominių nusikaltimų tyrimo komisijos narys. 1996–2000 m. Seimo narys, Nuosaikiųjų konservatorių frakcijų narys, Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas, Baltijos Asamblėjos narys bei jos Biudžeto kontrolės komiteto pirmininkas, parlamentinių ryšių su keliomis valstybėmis grupių narys.

Nuo 1990 m. Lietuvos politinių kalinių sąjungos tarybos, prezidiumo narys ir vicepirmininkas, 1995–2000 m. Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių bendrijos valdybos narys ir vicepirmininkas. Nuo 1993 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) narys, nuo 2000 m. Nuosaikiųjų konservatorių sąjungos narys ir Revizijos komisijos pirmininkas, 2003 m. Krikščionių konservatorių socialinės sąjungos narys.

Žmona Vida. Sūnus Artūras Listavičius (g. 1970 m.), vadybininkas, koncerno „MG Baltic“ viceprezidentas. Duktė Aušra.
Vesta (reikšmės)

**Vesta** gali reikšti:
* Romėnų bendruomenės, namų ir šeimos deivė – **[[Vesta]]**;
* Saulės sistemos asteroidas nr. 4 – **[[Vesta (asteroidas)]]**.
Šigadzė

**Šigadzė** (, ) – antrasis pagal dydį miestas Tibete, turintis apie 80 000 gyventojų. Miestas įsikūręs Bramaputros ir Nyangchu upių santakoje vakarų Tibete. Senovėje buvo U-Tsang provincijos sostinė. Tuo pačiu pavadinimu pavadinta ir aplink miestą esanti vietovė.

Mieste yra Tashilhunpo vienuolynas, tradicinė Pančen lamos buvimo vieta.
Vytautas Liutikas

**Vytautas Liutikas** (1930 m. rugsėjo 17 d. Kretingoje – 1997 m. gruodžio 31 d. Vilniuje) – fizikos ir matematikos mokslų daktaras, profesorius, pedagogas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1937–1949 m. mokėsi Kretingos gimnazijoje. 1949–1955 m. neakivaizdžiai studijavo Vilniaus pedagoginiame institute.

1949–1954 m. Kretingos vidurinės mokyklos mokytojas. 1954–1955 m. Kretingos rajono švietimo skyriaus vedėjas. 1955–1973 m. Švietimo ministerijos mokyklų valdybos viršininkas, aktyviai priešinosi mėginimams rusifikuoti mokyklas, skatino lietuviškų mokyklų tinklo plėtotę pietryčių Lietuvoje. Nuo 1955 m. Kauno politechnikos instituto Vakarinio fakulteto Vilniaus skyriaus ir kitų Vilniaus aukštųjų mokyklų dėstytojas. 1967 m. fizikos – matematikos mokslų daktaras, 1972 m. suteiktas docento vardas. 1973–1992 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto matematikos katedros vedėjas. 1992–1996 m. LR Seimo narys. 1996–1997 m. Vilniaus Gedimino technikos universiteto profesorius.

1954–1989 m. TSKP, iki 1990 m. LKP narys, 1990–1997 m. LDDP narys ir LDDP tarybos narys. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio I ir LKP XX suvažiavimų delegatas, aktyviai rėmęs LKP atsiskyrimą nuo TSKP ir reorganizavimą į LDDP. Nuo 1958 m. Lietuvos matematikų draugijos valdybos narys. Žmona Sabina, dukros Dalia ir Lilija.

## Kūryba
Paskelbė paskelbė apie 20 matematiką populiarinančių straipsnių žurnaluose „Mokslas ir gyvenimas“, „Mokslas ir technika“, „Mokykla“, darbų apie procesų valdymo matematinius metodus, tikimybių teorijos ir matematinės statistikos panaudojimą pedagogikoje ir psichologijoje.

## Bibliografija
* Kaip skaičiuoti įvykių tikimybes, 1972 m.;
* Moksleiviui apie tikimybių teoriją, 1976 m., antras leidimas rusų kalba 1983 m.;
* Moksleiviui apie matematinę statistiką, 1978 m.;
* Duona visam gyvenimui, pedagoginiai raštai;
* Elementarioji tikimybių teorija: turinys ir dėstymo metodika, 1990 m., rusų kalba.

## Šaltiniai
Aragvis

**Aragvis** () – upė Gruzijoje; Kuros kairysis intakas. Susidaro susiliejus Juodajam ir Baltajam Aragviams pietiniuose Didžiojo Kaukazo šlaituose. Teka į pietus. Įteka į Kurą netoli Mcchetos.

Upės mityba mišri, vanduo naudojamas drėkinimui. Aragvis 1986 m. patvenktas Žinvalio užtvanka.

## Galerija

Zhinvali reservoir.jpg|Žinvalio tvenkinys
Ananuridc.jpg|Ananurio tvistovė
Zhinvali Dam.jpg|Hydro-elektinė prie Aragvio
Aragvi_Source_July2009.jpg|Gudaurio krašte


## Išnašos

## Taip pat skaitykite
* Aragvio kunigaikštystė
Rimantas Markauskas (1954)

**Rimantas Markauskas** (1954 m. balandžio 8 d. Vilniuje) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

Baigęs aštuonmetę mokyklą 1969 m. įstojo ir 1973 m. baigė Vilniaus Elektromechanikos technikumą, skaičiavimo mašinų ir įrengimų specialybę. 1973–1976 m. tarnavo laivyne, 1976–1992 m. gamyklos „Komunaras“, vėliau Valstybinės staklių gamyklos brigadininkas. 1992–1996 m. Lietuvos Respublikos Seimo narys, dirbo Lietuvos demokratinės darbo partijos frakcijoje.

Žmona Ina, sūnūs Arūnas ir Mindaugas.

## Išnašos
Gjangdzė

**Gjangdzė** () – vienas didžiausių Tibeto miestų, išsidėstęs 3977 m virš jūros lygio, Šigadzės prefektūroje, prie magistralinio kelio Lasa–Katmandu. Miesto įžymybė – *Palcho* vienuolynas, pastatytas 1440 m. Jame yra 108 kapelos, 4 aukštai, virš 10 tūkst. freskų.
Čamdo

**Čamdo** (,  arba *Qamdo*) – miestas rytiniame Tibete, apie 480 km į rytus nuo Lasos, vienas didžiausių šalyje. Apie 80 tūkst. gyventojų, dauguma tibetiečiai, tačiau nemažai ir kinų. Išsidėstęs prie *Ngon – chu* ir *Dza – chu* upių santakos, *Kham* kultūriniame regione. *Jampaling* vienuolynas.

Miesto oro uostas yra aukščiausias pasaulyje, esantis 4 334 m virš jūros lygio. Taip pat oro uostas pirmauja pasaulyje pagal ilgiausią kilimo ir tūpimo taką (5500 m ilgio), kuris yra prieinamas viešam naudojimui.

## Istorija
1909 m. kinų generolas *Zhao Erfeng* buvo įsiveržęs į miestą ir surengė dideles skerdynes. 1950 m. spalio 19 d. Čamdo užėmė Kinijos armija.

## Šaltiniai
Ričardas Bartusevičius

**Ričardas Bartusevičius** (g. 1954 m. lapkričio 1 d.) – Lietuvos muzikantas, dainų autorius, grojęs bosine gitara, vienas iš grupės „Hiperbolė“ įkūrėjų. Dalyvavo įrašant visas „Hiperbolės“ dainas, taip pat nemažą dalį jų sukūrė pats ("Sugrįžk", "Vandens ženklai", "Laužai", "Kai nieko neturi", "Kelio pradžia" ir kt.). 1979 m. baigė Statybos ekonomiką.

Turi žmoną Danguolę ir 2 sūnus: Justiną ir Ričardą.

Ričardo Bartusevičiaus tikroji sesuo - Loreta Bartusevičiūtė.
Petras Algirdas Miškinis

**Petras Algirdas Miškinis** (1936 m. gruodžio 2 d. Saldutiškyje, Linkmenų valsčius – 2003 m. lapkričio 2 d. Vilniuje) – teisininkas, teisėtyrininkas civilistas ir komercininkas, Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) docentas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1955 m. baigė Dusetų vidurinę mokyklą, 1960 m. Vilniaus universiteto (VU) Teisės fakultetą, 1969 m. Ekonomikos instituto aspirantūrą. 1972 m. Baltarusijos Teisės ir filosofijos institute apgynė disertaciją, teisės mokslų kandidatas.

Buvo finansų inspektorius, advokatas, mokslinis bendradarbis, dėstytojas. 1982 m. Kauno politechnikos instituto, 1989 m. VDU Ekonomikos fakulteto docentas. Dėstė ūkinę, finansų, prekybos teisę. 1988–1992 m. vadovavo juridinei konsultacijai, teikusiai nemokamą teisinę pagalbą jos reikalingiems žmonėms, gynė bankuose ir kredito firmose nukentėjusių indėlininkų interesus. 1992–1996 m. Seimo narys. 1996–1998 m. VDU Teisės katedros vedėjas.

1990 m. Lietuvos demokratų partijos narys, tarybos pirmininko pavaduotojas. 1996 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys, partijos tarybos ir valdybos narys. 1999 m. popiežiaus Leono XIII fondo steigėjas.

Žmona Birutė. Sūnus Algirdas, Mykolo Romerio universiteto katedros vedėjas. Dukra Rūta, teisininkė.

## Šaltiniai
Alfonsas Navickas

**Alfonsas Navickas** (g. 1949 m. balandžio 4 d. Šiauliuose) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1972–1977 m. Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute įgijo istorijos ir fizinės kultūros mokytojo specialybę.

1977–1980 m. Vilniaus politechnikumo dėstytojas. 1980–1984 m. Lietuvos komunistų partijos Vilniaus miesto Lenino rajono komiteto instruktorius. 1984–1990 m. Vilniaus 5-osios vakarinės vidurinės mokyklos direktorius. 1990–1992 m. savarankiškos LKP CK ir Lietuvos demokratinės darbo partijos tarybos reikalų valdytojas. 1992–1996 m. Seimo narys, išrinktas Mažeikių rinkimų apygardoje Nr. 38.

1996–1998 m. asociacijos „Integro“ prezidentas. 1998–1999 m. UAB „RHEA“ konsultantas. 1999–2003 m. AB „Panevėžio statybos trestas“ konsultantas. 2003–2004 m. AB „Panevėžio keliai“ direktoriaus konsultantas ekspertas. 2004–2009 m. UAB „Ekspotransa“ konsultantas. 2009–2011 m. UAB „Litmilma“ konsultantas. 2011–2013 m. UAB „Verkių ūkis“ konsultantas. 2013–2014 m. AB „Geležinkelių apsaugos želdiniai“ direktorius.

Nuo 2018 m. Lietuvos socialdemokratų darbo partijos Vilniaus skyriaus pirmininkas.

Žmona Virginija, vaikai Aurelija, Vytenis.

## Šaltiniai
Tibeto himnas

***„Gyallu“*** – Tibeto himnas nuo 1949 m. arba 1960 m. (pagal skirtingus šaltinius). Tai senos tradicinės tibetiečių šventosios muzikos ir Dalai Lamos jaunesniojo mokytojo Trijang Rinpoche eilių kompozicija. Trijang Rinpoche buvo paprašytas sukurti eiles himnui, nes jis tuo metu buvo laikomas iškiliausiu klasikinio *„snyen - ngag“* žanro (paremtu Sanskrito tradicija) poetu. Daugelį dainų, sukurtų XX a. 6-ame dešimtmetyje ir dainuotų Tibeto mokyklose bei Tibeto scenos meno institute, sukūrė būtent Trijang Rinpoche.

Klasikinė *„snyen - ngag“* žanro poezija pasižymi giliais papročiais ir įmantriu kalbos stiliumi. Tačiau net ir įspraustas į griežtus *„snyen - ngag“* stiliaus rėmus, Tibeto himnas turi savybių, būdingų nacionaliniams valstybių himnams.

Tibetiečiai turėjo ir ankstesnį nacionalinį himną, datuojamą XVIII a. Jį sudarė vos kelios posmo eilės. Savo paprastumu ir eilėmis senasis Tibeto himnas primena Japonijos himną „Kimi Gayo“. Senasis Tibeto himnas atliko visas įprastas nacionalinio himno funkcijas, taip pat buvo deklamuojamas valstybinių ceremonijų arba kasdieninių maldų vienuolynuose ir kt. religinių susiėjimų pabaigoje.

Kai Dalai Lama ir visa Tibeto valdžia panoro viską atnaujinti ir modernizuoti, to neišvengė ir nacionalinis himnas.

## Eilės

## Nuorodos
* Tibeto himnas (audio)
Araksas

**Araksas** (, , , kurd., ) – upė Užkaukazėje; Kuros dešinysis intakas.
Prasideda Turkijoje, netoli Erzurumo miesto. Teka į rytus siauru giliu kalnų slėniu per Armėnijos kalnyną. Araksas, susiliejęs su Achurjanu, teka Turkijos-Armėnijos, vėliau Azerbaidžano-Turkijos ir Azerbaidžano-Irano siena. Vidurupyje slėnis išplatėja, upė skaidosi į atšakas. Nuo Armėnijos-Irano valstybės sienos ruožo pasuka į šiaurės rytus, teka Kuros-Arakso žemuma, dalį kelio vėl sudaro Azerbaidžano-Irano sieną, pačiame žemupyje teka vien Azerbaidžano teritorija. Įteka į Kurą ties Sabirabadu.

Didžiausi intakai: Achurjanas, Razdanas, Arpa, Vorotanas, Azatas (kairieji), Koturas, Karasu (dešinieji). Araksas per metus nuneša 16 mln. t nešmenų. Netoli Nachičėvanės patvenktas hidroelektrinių kompleksu. Araksas Aukštutinio Karabacho kanalu sujungtas su Mingečauro tvenkiniu.

## Šaltiniai
Aragvaja

**Aragvaja** () – upė Brazilijoje; kairysis, didžiausias Tokantinso intakas. Prasideda Mato Groso plynaukštėje, Kajapo kalnuose (~760 m aukštyje), Emaso nacionalinio parko prieigose. Teka į šiaurę Brazilijos plokščiakalniu. Sudaro Mato Groso ir Gojaso valstijų ribą, toliau – Mayo Groso–Tokantinso ir Paros–Tokantinso valstijų ribas. Vidurupyje skaidosi į dvi dideles atšakas (Aragvają bei Žavaesą) ir suformuoja viena didžiausių pasaulyje upinių salų – Bananalą (salos ilgis ~300&nbsp;km). Žemupyje slenkstėta. Įteka į Tokantinsą netoli San Žoan do Aragvajos miesto.

Didžiausi intakai – Garsasas, Kristalinas, Mortesas (kairieji), Kajapo, Klaras, Krišas Asu, Formozas (dešinieji).

Laivuojamas vidurupis (1300 km ruožas). Vandens lygis labai svyruoja. XX a. pab. ant upės įrengta keletas hidroelektrinių. Baseine gausu urano, vario, kobalto, cinko, deimantų telkinių. Prie upės sudarytas Aragvajos nacionalinis parkas, Kantauno valstijos parkas, Aragvajos indėnų teritorija. Pagrindiniai miestai prie upės: Bara do Garsasas, Aragasasas, Aragvajana, Aruananas, Šambioa.

Aragvajos pavadinimas indėnų tupių kalba reiškia „arų upė“. Indėnai karažai upę vadina *Berohokỹ*.

## Šaltiniai
Athletic C. Bilbao

**Athletic Club** – Ispanijos futbolo klubas iš Bilbao.

## Istorija
1902 ir 1907 m. klubas, norėdamas sėkmingai pasirodyti Ispanijos taurės varžybose, buvo susijungęs su kitomis miesto komandomis į Vizcaya Bilbao klubą. Nors tais metais pasiektus laimėjimus klubas priskiria sau, tačiau nei Ispanijos futbolo federacija, nei Futbolo lyga šių trofėjų „Athletic“ klubui oficialiai nepriskiria.

Nuo 2013 m. klubas žaidžia naujame San Mamés stadione.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta raudona juoda apranga. 

## Garsesni treneriai
*  Marcelo Bielsa, (2011–2014 m.)

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Globalsportsarchive
Kęstutis Povilas Paukštys

**Kęstutis Povilas Paukštys** (1940 m. sausio 1 d. Kaune – 2013 m. gruodžio 21 d.) – Lietuvos ir Kauno miesto profsąjungų, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1954 m. Kauno 9-oje vidurinėje mokykloje baigė 7 klases, staiga mirus tėvui, nuo 1955 m. pradėjo dirbti darbininku.

1963–1992 m. Kauno avalynės fabriko, vėliau AB „Lituanica“ šaltkalvis remontininkas. 1989 m. išrinktas įmonės darbininkų sąjungos pirmininku, 1990–1992 m. Kauno darbininkų sąjungos pirmininkas, Lietuvos darbininkų sąjungos tarybos narys. 1992–1996 m. LR Seimo narys. Išrinktas Kauno Pramonės vienmandatėje apygardoje (iškėlė Lietuvos Sąjūdžio koalicija). 1997–2000 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos narys.

1993 m. Tėvynės sąjungos narys.

Palaidotas Eigulių kapinėse.

Žmona Bronė, dukra Loreta, sūnūs Rodrigas ir Mindaugas.

## Šaltiniai
Valdas Petrauskas

**Valdas Petrauskas** (g. 1965 m. balandžio 9 d. Kaune) – gydytojas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

Baigė Kauno Saulės vidurinę mokyklą, 1983–1989 m. studijavo Kauno medicinos instituto gydomosios medicinos fakultete, įgijo gydytojo – chirurgo specialybę. 1989–1991 m. atliko ordinatūrą Kauno medicinos instituto I-oje katedroje. 1991–1992 m. Medicinos akademijos Kardiochirurgijos klinikos asistentas. 1992–1996 m. Seimo narys.

1989 m. Lietuvos demokratų partijos narys, LDP tarybos vicepirmininkas, Tarybos Prezidiumo narys.

## Išnašos
Ardonas (upė)

**Ardonas** (, ) – upė Rusijoje, Kaukaze, Šiaurės Osetijoje; Tereko kairysis intakas. Prasideda Didžiojo Kaukazo ledynuose. Teka Šiaurės Osetijos draustiniu giliais kalnų tarpekliais į šiaurės rytus. Žemupyje teka lyguma, kur naudojama drėkinimui. Įteka į Tereką netoli Kardžino.

Prie Ardono įsikūrusios Burono, Mizuro gyvenvietės, Alagiro ir Ardono miestai. Ant upės įrengtas Zagarmako hidroelektrinių kompleksas.

## Šaltiniai
Algirdas Pocius

**Algirdas Pocius** (1930 m. rugpjūčio 28 d. Ketūnuose, Tirkšlių valsčiuje – 2021 m. rugpjūčio 14 d. Vilniuje) – rašytojas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Sedos vidurinėje mokykloje. 1950–1952 m. studijavo Klaipėdos mokytojų instituto Lietuvių kalbos ir literatūros skyriuje. Nuo 1952 m. dirbo Klaipėdos radijo komiteto redaktoriumi, korespondentu, nuo 1954 m. radijo korespondentas Šiauliuose.

1955 m. perkeltas dirbti į Vilnių, Radijo literatūros laidų redaktoriumi. Nuo 1956 m. dirbo grožinės literatūros skyriuje, „Švyturio“ žurnale. Nuo 1956 m. Lietuvos rašytojų sąjungos (LRS) narys. 1958–1963 m. LRS prozos konsultantas, 1963–1981 m. LRS valdybos sekretorius, 1981–1986 m. pirmininko pavaduotojas.

Nuo 1960 m. SSKP, nuo 1990 m. LDDP narys. 1992–1996 m. LR Seimo narys.

Žmona Elena, sūnūs Giedrius, Mindaugas.

Pagal A. Pociaus apsakymą „Žlugimas“ 1967 m. sukurta kino novelė „Suaugusių žmonių žaidimai“.

## Bibliografija

* Rytmetis Užgirių kaime: proza. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1955. – 123 p.
* Žąsies kiaušinis: proza. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1959.
* Šešiolika raktų: proza. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1960. – 168 p.
* Verpetas: proza. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1963. – 186 p.
* Striukis keliauninkas: proza. – Vilnius: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1964. – 20 p.
* Tik du sūnūs: proza. – Vilnius: Vaga, 1966. – 135 p.
* Randai medyje: proza. – Vilnius: Vaga, 1968. – 362 p.
* Ištirpę migloje: proza. – Vilnius: Vaga, 1972. – 185 p.
* Dobilų žydėjimas: apsakymai. – Vilnius: Vaga, 1975. – 280 p.
* Laiškas ant šalpusnio lapo: proza. – Vilnius: Vaga, 1977. – 102 p.
* Hommikul, kui vaevas uni. – Tallinn: Perioodika, 1977. – 96 p.
* Per laukus iki miesto: proza. – Vilnius: Vaga, 1979. – 278 p.
* Išskridę iš lizdo: proza. – Vilnius: Vaga, 1980. – 542 p.
* Почтальон Теофилис: Москва: Дет. лит., 1981.
* Вкус тмина: – Москва: Советский писатель, 1981.
* Liepos šešėlyje: proza. – Vilnius: Vaga, 1984. – 206 p.
* Striukis keliauninkas: proza. – Vilnius: Vaga, 1984. – 20 p.
* Барбоска – путешественник: – Вильнюс: Vaga, 1984.
* Įkaitai: romanas. – Vilnius: Vaga, 1987. – 216 p.
* Sūpuoklėse: proza. – Vilnius: Vyturys, 1989. – 214 p.
* Užmarštis: prozos rinktinė. – Vilnius: Vaga, 1990. – 368 p.
* Заложники: – Москва: Советский писатель, 1990.
* Antros eilės pusbrolis: apsakymai ir apysaka. – Vilnius: Žuvėdra, 2000. – 286 p. – ISBN 9986500494
* Ekskomisaras; Vienarankis plėšikas; Dideli pinigai: apysakos. – Vilnius: Žuvėdra, 2005. – 254 p. – ISBN 9986-500-97-4
* Prie piliakalnio, kur vaidenasi (dail. Inga Galkinaitė). – Kaunas: Šviesa, 2006. – 8 p.: iliustr. – ISBN 5-430-04542-X
* Ponia Amnestija: apysakos ir apsakymai. – Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2007. – 204 p. – ISBN 978-9986-39-493-8


## Įvertinimas
* 1967 m. Žemaitės literatūrinė premija už apsakymą „Tik du sūnūs“
* 1980 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas
* 1982 m. LSSR valstybinė premija už knygą „Išskridę iš lizdo“
* 1985 m. Juozo Paukštelio premija už knygą „Liepos šešėlyje“

## Šaltiniai
Menorkos Bàsquet

**Menorsos Vive!** – Ispanijos krepšinio klubas, žaidžiantis aukščiausioje šalies lygos ACB. 2007-2008 m. sezone užėmė 16-ą vietą.

## Nuorodos

* ACB puslapis