open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Spirakių Švč. Trejybės bažnyčia

**Spirakių Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Spirakių kaime, 12 km į šiaurės vakarus nuo Panevėžio, kairiajame Lokupės (kairysis Sanžilės intakas) krante.

## Istorija

Spirakių dvaro savininkas Antanas Liutikas 1790 m. pastatė koplyčią. Kitas savininkas Antanas Rimkevičius 1840 m. pastatė dabartinę akmenų mūro bažnyčią. Ją 1860 m. konsekravo vyskupas Motiejus Valančius.

1880 m. pastatyta nauja klebonija. 1926 m. bažnyčia gavo 8 ha žemės. Kunigo Petro Ulecko rūpesčiu 1936 m. išdažytas bažnyčios vidus.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano (17×9 m), vienabokštė, su bokšteliu. Įrengti 2 altoriai. Šventoriuje yra kapinės, jame stovi medinė 3 tarpsnių varpinė ir šventoriaus koplyčia (dabar sandėlis). Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Parapija
Spraudžio šv. apaštalo Pauliaus bažnyčia

**Spraudžio šv. apaštalo Pauliaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Spraudžio kaime, 2 km į šiaurės rytus nuo naujojo Žemaičių plento, netoli Letauso ir Paparsto santakos. Pasiekiama vykstant keliu , netoli Žadvainių pasukus 3 km į vakarus.

Šalia bažnyčios išlikusi nenaudojama buvusios klebonijos sodyba. Bažnyčios išlaikymu rūpinasi kaimo gyventojai, Rietavo bažnyčia, aukotojai.

## Istorija

1935 m. suprojektuota medinė bažnyčia. 1936 m., skirstantis kaimui į vienkiemius, kapinėse parinkta vieta bažnyčiai. Inžinierius Steponas Stulginskis 1937 m. suprojektavo mūrinę bažnyčią. 1938 m. rugsėjo 12 d. pašventinti jos pamatai. Rietavo klebono Juozapo Valaičio rūpesčiu bažnyčia 1939 m. lapkričio 12 d. pastatyta – joje buvo aukojamos pirmosios mišios. Spraudžio bažnyčioje prieškario, karo ir pokario metais meldėsi visų aplinkinių kaimų gyventojai.

Popiežius Benediktas XVI 2009 m. buvo paskelbęs šv. Pauliaus metais. Visoje Telšių vyskupijoje Spraudžio bažnyčia – vienintelė pavadinta šio šventasis vardu. Ir būtent tais metais buvo minimas šios bažnyčios 70-metis. Prieš šį jubiliejų bažnytėlė buvo suremontuota. Tąkart pakeistas stogas, sutvarkytas beveik nugriuvęs bokštellis, nuo sienų nugramdyti pelėsiai ir jos perdažytos. Tuoj po remonto, atlaidų sekmadienį, pašventintas ir ką tik atnaujintas šv. Mergelės Marijos horeljefas. Dauguma darbų atlikta už žemiečio verslininko Jono Šarkausko lėšas.

## Architektūra

Bažnyčia tinkuoto mūro, stačiakampio plano, su bokšteliu, prieangiu ir zakristijomis. Šventoriaus tvora medinių statinių. Manoma, kad altoriaus Marijos paveikslas anksčiau kabojo Rietavo Oginskių koplyčioje.

## Galerija

Spraudis, bažnyčia.JPG|2015 m. Iš pietryčių pusės
Spraudis, bažnyčia 2.JPG|Šventoriuje auga seni medžiai
Spraudis, bažnyčia, viduje.JPG|Viduje: vaizdas į vargonų chorą
Spraudis, bažnyčia, kryžius.JPG|Bokštelio kryžius
Spraudžio Šv. apaštalo Pauliaus bažnyčia.JPG|2013 m. Iš pietvakarių pusės
Spraudžio bažnyčia.JPG|Apsidė
Spraudžio bažnyčia (2).JPG|Priekinis fasadas


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Spraudžio bažnytėlės likimas – tuštėjančio kaimo rankose 
* Apie klebonavimą išskirtinio stiliaus bažnyčią turinčioje parapijoje
Stačiūnų šv. Lauryno bažnyčia

**Stačiūnų šv. Lauryno bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Stačiūnų kaime, kairiajame Obelės (dešinysis Kamajos intakas) krante. Kultūros paveldo objektas Nr. 22183. Liaudies architektūros formų.

Parapijoje veikia Vismantų koplyčia.

## Istorija

Pirmoji koplyčia pastatyta 1668 m. Ji 1729 m. sugriuvo ir netrukus buvo atstatyta. Vėlesnė statyta 1765 m. Į Stačiūnus 1779 m. paskirtas kunigas, koplyčia tapo filija. Metrikų knygos rašytos nuo 1780 m. Bažnyčiai 1781 m. dovanotas vienas 1 valakas žemės. 1811 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su bokšteliu ir pusapvalia apside. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi medinė varpinė. Stačiūnų kapinėse palaidotas kunigas, istorikas Petras Veblaitis.

## Galerija

Stačiūnai, bažnyčia 1.JPG|Bažnyčia 2015 m.
Stačiūnai, bažnyčia 2.JPG|Šoninis fasadas
Stačiūnai, varpinė.JPG|Varpinė
Stačiūnai, šventoriaus vartai.JPG|Šventoriaus vartai
Stačiūnai, šventorius.JPG|Šventorius
Stačiūnai, bažnyčios kryžius.JPG|Smailės kryžius


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Stakių šv. Antano Paduviečio bažnyčia

**Stakių šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Stakių kaime, prie kelio . Turi klasicizmo architektūros bruožų. Regioninės reikšmės architektūros paminklas (unik. kodas ).

Parapija garsėja šv. Antano Paduviečio atlaidais.

## Istorija

Pamituvyje (taip iki XX a. pradžios vadinti Stakiai) apie 1750 m. buvo pastatyta koplyčia. Ji 1806 m. buvo vieša, turėjo 2 altorius. Veliuonos klebonas 1815 m. prašė vyskupo leidimo pastatyti Pamituvyje bažnyčią, skirti kunigą.

1817 m. pastatyta klebonija, 1821 m. perstatyta koplyčia. Ji 1841 m. buvo Veliuonos parapijos filija. Bažnyčiai priklausė 1 valakas žemės. XIX a. iki 1863 m. veikė parapinė mokykla. Kunigas Motiejus Čiuzevičius dalyvavo 1863 m. sukilime. Už tai buvo ištremtas į Sibirą, 1872 m. grįžo į Kuršą. 1875 m. bažnyčią padidinta.

Stakių filialistas kunigas Feliksas Sereika (1844–1913) pirkdavo draudžiamą lietuvišką spaudą ir ją dalydavo parapijiečiams. Jis pastatė kleboniją. Klebono A. Gečiaus vadovaujamas raseiniškis Bronikauskas 1909 m. atnaujino bažnyčios vidų. 1906 m. gegužę – 1907 m. sausį bažnyčios kuratu buvo Vaižgantas. Jo rūpesčiu buvo gautas Žemaičių vyskupo leidimas sutuokti jaunavedžius Stakių bažnyčioje, užuot važiavus į Girkalnį, jis pradėjo vietos vaikams rengti lietuviškas tikybos pamokas. Ėmėsi iniciatyvos blaivinti vietinį jaunimą, nutraukė girtų muštynių tradicijas, ragino parapijiečius atsisakyti sveikatos gadinimo.

Klebonas Romualdas Macevičius (1931–1988; Stakiuose 1956–1988 m., palaidotas šventoriuje) suremontavo bažnyčią, įvedė centrinį šildymą, pastatė kleboniją.

## Architektūra

Bažnyčia turi klasicizmo architektūros bruožų, yra stačiakampio plano, su portiku, apside ir bokšteliu. Netoli bažnyčios stovi aukšta, masyvi medinė varpinė. Šventoriaus priekyje, pietvakariniame  kampe, pastatytas akmeninis lurdas su niša ir skulptūra.

Bažnyčioje sumontuoti meistro  A. Montvilo vargonai.

## Galerija

Stakiai_baznycia.jpg|2009 m.
Stakių bažnyčia.JPG|2017 m.
Stakių bažnyčia, apsidė.JPG|Galinė dalis
Stakių bažnyčia, vargonai.JPG|Vargonai
Stakių bažnyčia, klausykla.JPG|Klausykla
Stakiai, šventorius 2.JPG|Akmuo „Nežinomam parapijiečiui“
Stakiai, šventorius.JPG|Antkapinis paminklas
Stakių bažnyčia, lenta.JPG|Atminimo lenta ant pamato
Stakiai, kryžius ant bažnyčios.JPG|Smailės kryžius


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
Stakliškių Švč. Trejybės bažnyčia

**Stakliškių Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Stakliškių kaimo centre, 1 km į šiaurę nuo kelio . Vėlyvojo baroko stiliaus architektūros paminklas (unik. kodas ).

## Istorija

Pirmoji bažnyčia pastatyta iki 1586 m. Jai 1596 m. dovanoti Kielionių, Kvedariškių, Virkininkų kaimai, ežeras (kunigas privalėjo mokėti lietuviškai, įsteigti mokyklą). 1641 m. valdą padidino Jonas Alfonsas Lackis. Manoma, kad 1655 m. karo su Maskva metu bažnyčią sudegino Rusijos kariuomenė.

1663 m. nauja bažnyčia pastatyta iki stogo. Užbaigta 1674 m. Parapijai 1744 m. priklausė 31 kaimas. 1770–1776 m. Stakliškių seniūnas Juozapas Teodoras Boufalas-Daraškevičius (), herbas *Kościesza*, pastatė dabartinę mūrinę bažnyčią, konsekravo Vilniaus pavyskupis Tomas Zenkavičius. 1818 m. audra suardė bažnyčios stogą, apgriovė bokštus. 1828 m. bokštai dar buvo neatstatyti.

1871 m. į Stakliškes iš Pagramančio (Žemaičių vyskupija) atkeltas klebonas Vincas Butvydas (buvo įkliuvęs Motiejaus Valančiaus knygnešių byloje). Jis Stakliškėse klebonavo 29 metus, kėlė gyventojų tautinį sąmoningumą. 1911–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

1922 m. įkurtas Stakliškių dekanatas. 1925–1954 m. Stakliškėse klebonavo (vėliau altarista) Vladas Jezukevičius (1886–1956), lietuvių atgimimo žadintojas ir spaudos bendradarbis, palaidotas šventoriuje.

## Architektūra

Bažnyčia vėlyvojo baroko, kryžminio plano, su pusapskrite apside, 2 bokštais. Vienanavė, su transeptu. Virš kryžmos – aklinas žemas kupolas. Pagrindinį fasadą remia du tritarpsniai bokštai. Šoninius fasadus sudaro siaurų bokštų ir plačių koplyčių bei žemų zakristijų kontrastai. Viduje saugomas barokinis interjeras. Vidaus erdvę formuoja trumpa nava, triarkis priebažnytis, dvi šoninės koplyčios ir presbiterija bei chorai. Centrinis altorius – dviejų aukštų, iškeltas ant aukšto cokolio, tradicinės kompozicijos. Dar keturi bažnyčios altoriai išdėstyti transepto koplyčiose.

Yra vertingų objektų: vargonai, sakykla, XVII–XVIII a. dailės ir skulptūros kūriniai, liturginiai reikmenys, tarp kurių – paveikslas „Švč. Trejybė“ ir skulptūra „Nukryžiuotasis“. Altoriaus, krikštyklos ir sakyklos formose įamžinti Boufalų šeimos herbų motyvai. Vienas iš trijų varpinės varpų nulietas 1631 m.

Šventorių juosia mūrinė tinkuota tvora. Šalia bažnyčios XVIII a. buvo įrengta mūrinė koplytėlė, kurioje šiuo metu pastatyta skulptūra Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečiui atminti.

## Galerija

Stakliskiu_baznycia.jpg|Priekinis fasadas
Stakliškės. Bažnyčia.JPG|2014 m.
Stakliškės, Lithuania - panoramio.jpg|
Stakliškės, Lithuania - panoramio (4).jpg|Šventoriaus vartai


## Literatūra
* Stakliškių bažnyčios jungtuvių ir mirties metrikai, 1699–1798 (sud. Algimantas Krinčius). – Panevėžys: Savilaida, 2008. – 174 p. – ISBN 978-9955-694-47-2
* 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Architektūros objektai. Stakliškių Švč. Trejybės bažnyčia 
* Pajusk Lietuvą: Stakliškių Švč. Trejybės bažnyčia 
* Stakliškių Švč. Trejybės bažnyčia
Stirnių šv. Jono Krikštytojo Nukankinimo bažnyčia

**Stirnių šv. Jono Krikštytojo Nukankinimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Stirnių kaime, prie kelio .

## Istorija

Stirniuose jau 1726 m. buvo dvi koplyčios: viena jėzuitų šv. Jono, kurią Molėtų klebonas aplankydavo dukart per metus: per šv. Kazimierą ir per šv. Baltramiejų apaštalą. Matyt, panaikinus jėzuitų ordiną joje pamaldų nelaikydavo 1795 m. Kita Stirnių koplyčia priklausė Žarnovskiams. Ją Molėtų klebonas aplankydavo per šv. Mariją Magdalietę ir šv. Kotryną.

Stirnių jėzuitai veikė plačioje apylinkėje nuo XVII a. pabaigos. Jie turėjo valdų (Mockėnų ir Vikėnų kaimus – abu dabar Suginčių seniūnijoje), ežerų, daugiausiai užrašytų Žarnovskių. Suginčių koplyčioje Stirnių jėzuitai krikštydavo ir tuokdavo. Žinomi Molėtų krašte dirbę XVII a. pabaigos – XVIII a. pradžios tėvai jėzuitai Delamarsas, Jonas Balandis. Perstatoma Stirnių koplyčia (atrodo, buvusi jėzuitų) išliko iki XX a.

1922 m. įkūrus parapiją, pamaldos laikytos koplyčioje. 1931 m. kitoje vietoje pastatyta laikina medinė bažnyčia. 1937–1940 m. kunigai Jonas Kazlauskas ir Jonas Daugėla (1909–1941) su parapijiečiais pastatė dabartinę akmenų mūro bažnyčią. Klebonas J. Daugėla 1941 m. birželio 29 d. besitraukiančių raudonarmiečių nušautas.

## Architektūra

Bažnyčia masyvi, stačiakampio plano, su plačiu bokštu ir apside. Vidus 3 navų, atskirtų lieknais piliastrais. Šventoriaus tvora medinių statinių. Jame yra kapinės.

## Galerija

Stirniai church 1.jpg|
Stirniai church 2.jpg|
Stirniai church 3.jpg
Stirniai, bažnyčia.JPG|Bažnyčia, papuošta 75 metų jubiliejui 
Stirnių bažnyčios interjeras 2.JPG|Vargonų choras


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Subačiaus šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia

**Subačiaus šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Subačiaus mieste, 1 km į šiaurę nuo Subačiaus geležinkelio stoties, prie Viešintos ir jos dešiniojo intako Kumpono santakos.

Parapijoje veikia Lukonių, Žiliškių, Tiltagalių, Miliūnų, Stračnių koplyčios.

## Istorija

XX a. tarpukariu iš Subačiaus miestelio parapijos kunigo Pr. Kazlausko palikimo bažnyčios statybai vyskupas paskyrė 10 000 litų. Nupirktas 2,5 ha žemės sklypas. 1940 m. pradžioje būsimos bažnyčios rektoriumi paskirtas kunigas Povilas Mikalajūnas (1943 m. palaidotas šventoriuje). Pastatyta medinė bažnyčia 1940 m. spalio 6 d. pašventinta. 1941 m. sausio 9 d. įsteigta parapija. Prie jos iš Subačiaus miestelio parapijos priskirtos 28 gyvenvietės. Po Antrojo pasaulinio karo nusavinta ūkiniams pastatams suvežta medžiaga.

2023 m. įtraukta į Kupiškio rajono lankytinų vietų sąrašą.

## Architektūra

Bažnyčia kryžminio plano, vienabokštė, 24 m ilgio, karkasinės konstrukcijos. Turi 3 altorius. Yra 2 zakristijos. Šventoriaus tvora medinių statinių.

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Parapijos svetainė 
* Subačiaus šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčios panoraminių fotografijų katalogas
Subačiaus Švč. Trejybės bažnyčia

**Subačiaus Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Senojo Subačiaus miestelyje, kairiajame Viešintos (kairysis Lėvens intakas) krante. Istoristinė, turi neoromaninio ir neobaroko stiliaus elementų.

## Istorija

Pirmąją bažnyčią 1590 m. pastatė Jeronimas Valavičius, jai 1591 m. patvirtinta fundacija: 2 valakai žemės, Bražiškių kaimas ir 2 sklypai mokyklai. Bajorai įpareigoti klebonui kasmet mokėti po 10 zlotų nuo valako žemės. 1655 m. bažnyčia apgriauta, netrukus atstatyta. 1668 m. minimas Kumpiniškio, arba Bražiškių, klebonijos palivarkas.

1669 m. minima Subačiaus Kumpiniškio bažnyčia. Ji buvo medinė, stačiakampė, turėjo 3 altorius. 1674 m. konsekruota. Nuo 1777 m. veikė parapinė mokykla. Subačiuje 1791–1792 m. kunigavo poetas Antanas Strazdas. 1832 m. bažnyčiai priklausė Budrionių ir Račiupėnų kaimai.

1879 m. prašyta leisti statyti naują mūrinę bažnyčią. Po pakartotinių prašymų leidimas gautas 1881 m. Pastatytą bažnyčią 1884 m. gegužės 22 d. konsekravo vyskupas Mečislovas Paliulionis. 1888 m. išmūryta šventoriaus tvora.

1908–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Per Pirmąjį pasaulinį karą bažnyčia nukentėjo. Kunigo Pr. Kazlausko rūpesčiu 1925 m. suremontuota, apdengta skarda. 1918 m. įsikūrė pavasarininkų kuopa. Apie 1933–1934 m. vikaro Juozo Bardišausko rūpesčiu pastatyta parapijos salė.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, turi neoromaninio ir neobaroko stiliaus elementų, stačiakampio plano (55×26 m), dvibokštė. Vidus 3 navų, yra 3 altoriai.

## Galerija

Senojo Subaciaus baznycia.jpg|Senojo Subačiaus Švč. Trejybės bažnyčia
Old Subacius church interior.jpg|Senojo Subačiaus Švč. Trejybės bažnyčios vidus


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis 
* Bažnytiniai dokumentai
* Subačiaus Švč. Trejybės bažnyčios panoraminių fotografijų katalogas
Sudargo šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Sudargo šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Sudargo kaime, kairiajame Nemuno krante. Įrengta 1945 m. parapijos salėje. Stačiakampio plano, tradicinio gyvenamojo namo formos.

## Istorija

Sudarge iki 1636 m. pastatyta koplyčia. 1748 m. pastatyta medinė bažnyčia, ji buvo Jurbarko parapijos filija, iki 1752 m. nuolatinio kunigo neturėjo. 1795 m. įkurta parapija. 1844 m. įsteigta parapinė mokykla.

Sudarge 1873–1907 m. klebonavo Martynas Sederavičius, jis platino lietuviškas maldaknyges ir kitus spaudinius, palaidotas Sudargo kapinėse. Kunigas Juozas Dailidė 1907 m. įkūrė „Žiburio“ draugijos skyrių, įsteigė biblioteką-skaityklą, 1909 m. atstatė griūvančią bažnyčią, sutvarkė parapijos trobesius.

1912 m. bažnyčia sudegė. Kunigas Mykolas Brundza su parapijiečiais 1924 m. pradėjo statyti naują mūrinę bažnyčią, kurią 1929 m. baigė statyti klebonas V. Dumčius. Įrengta parapijos salė. Iki 1924 m. įsikūrė pavasarininkų kuopa. Vokietijos kariuomenė bažnyčią 1944 m. sugriovė. 

Kunigo Augustino Pečiulio (1916–1947) rūpesčiu, pamaldos buvo atnaujintos Dievaičių kaime pas parapijiečius Baltrušaičius. Kartu su žmonėmis jis ėmėsi statyti naują medinę bažnyčią. Maldos namų statyba buvo užbaigta 1946 m. Staiga susirgęs ir miręs kun. A. Pečiulis buvo palaidotas Kaimelio bažnyčios šventoriuje. Už pastatytą bažnyčią dėkingi parapijiečiai 2002 m. prie klebono kapo pastatė antkapinį paminklą. 

Klebonija ir parapijos namai buvo įkurdinti šalia stovėjusiame buvusio vaikų darželio pastate, kurį 1992 m. išpirko katalikų parapijiečiai. Parapijos namus įsteigė 22 metus čia klebonavęs kun. Petras Sitka (1914–2002). Sudarge pradėjęs dirbti kun. Albinas Paltanavičius daug jėgų ir darbo skyrė parapijos namų įrengimui. 

Kolūkių laikais ant likusių bažnyčios griuvėsių norėta statyti kultūros namus. Parapijiečiai pasipriešino, kreipėsi į tuometinį Šakių rajono Vykdomąjį komitetą. Galiausiai kultūros namai iškilo miestelio centre. Kun. Jonas Povilaitis su parapijiečiais ėmėsi šventoriaus tvarkymo darbų. Apie 50 metų buvęs apleistas šventorius atnaujintas, įmūryta paminklinė atminimo lenta apie buvusią bažnyčią.

## Galerija

Sudargo_senoji_baznycia.jpg|Senosios mūrinės bažnyčios likučiai
Sudargas, aikštė prie bažnyčios.JPG|Bažnyčia ir varpinė senajame šventoriuje
Katalikų bažnyčia, Sudargas.JPG|Bažnyčia, stovinti šalia šventoriaus  


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Sudargo šv. Jono Krikštytojo parapija
* Sudargo senosios bažnyčios griuvėsiai (*panoramas.lt*)
Stemplių šv. Aloyzo bažnyčia

**Stemplių šv. Aloyzo bažnyčia** – katalikų bažnyčia, stovinti Šilutės rajono savivaldybėje, Stemplių kaime, prie kelio , kairiajame Ašvos (kairysis Veiviržo intakas) krante.

## Istorija

Stemplių dvaro salėje įrengus altorių 1934 m. pirmąkart laikytos mišios. Kunigas atvažiuodavo kas trečią sekmadienį. 1937 m. Stemplių kaimo gyventojai Bronislava Žiogaitė ir jos sesuo Amelija ir Antanas Žąsyčiai dovanojo kelis hektarus žemės bažnyčiai, klebonijai pastatyti ir kapinėms įrengti Stemplių kaime. Gavęs vyskupo sutikimą, kun. A. Baltinis pradėjo statyti šv. Aloyzo bažnyčią, tą darbą tęsė kun. Memgaudas ir užbaigė kun. Feliksas Valaitis. Bažnyčią 1943 m. konsekravo Telšių vyskupas Vincentas Borisevičius.

XXI a. pradžioje Stemplėse pradėjus eksploatuoti naftos telkinį, su naftininkų parama buvo suremontuota bažnyčia – perdengtas stogas, sutvarkytas bokštas.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, medinė, vienabokštė. Įrengti 3 altoriai. Šventoriaus tvora medinių statinių. Priešais šventorių pastatytas koplytstulpis, pažymintis Lietuvos valstybingumo šimtmečio jubiliejų.

## Galerija

Stemplių bažnyčia.JPG|Remontuojama bažnyčia, 2013 m.
Stemplių bažnyčia, profilis.JPG|Bažnyčia po remonto, 2022 m. 


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Stemplių šv. Aloyzo parapija (dekanato inf.)
*  Stemplių šv. Aloyzo bažnyčia (panoraminės nuotraukos)
Stalgėnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia

**Stalgėnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia** – katalikų bažnyčia, stovinti Plungės rajone, Stalgėnų kaime, prie kelio , kairiajame Minijos krante. Parapijos teritorija apima Stalgėnų, Stalgo, Luknėnų ir Rapšaičių kaimus. 

## Istorija

Stalgo kaimo ūkininkai Petras ir Petronėlė Stoniai būsimai bažnyčiai dovanojo savo ūkį su pastatais ir 15 ha žemės. Plungės klebono Povilo Pūkio rūpesčiu pagal inžinieriaus Kačanausko projektą 1918 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. Medieną dovanojo M. Oginskienė. 1918 m. lapkričio 23 d. bažnyčią konsekravo vyskupas Pranciškus Karevičius. Vietovę, kurioje pastatyta bažnyčia, nutarta vadinti Stalgėnais. 1921 m. įkurta parapija.

2012 m. rugsėjo 29 d. medinė bažnyčia nukentėjo nuo padegėjo. Ji buvo padegta ant pastato užmetus degantį deglą, tačiau nors liepsnos apgadino statinį, nuo lietaus permirkusios lentos nespėjo įsidegti, ugnis buvo pastebėta ir užgesinta laiku. Gaisro nebūta didelio, todėl ugniagesiai naktį į šį gaisrą nebuvo kviesti. Tiriant įvykį nustatyta, kad Stalgėnų bažnyčią padegti bandė tas pats asmuo, padegęs tais pačiais metais Paštuvos ir Kulautuvos bažnyčias.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano (24×12 m), vienabokštė, su apside, 2 bokšteliais. Įrengti 5 altoriai. Šventoriaus tvora medinių statinių su betoniniais stulpeliais.

## Galerija

BZN Stalgenai church front.jpg|Bažnyčios remontas 2006 m.
Stalgėnai. Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia.JPG|2011 m.
2020. Stalgėnai, bažnyčia. 1.JPG|2020 m.
Stalgėnai. Bažnyčia, galinis fasadas.JPG|Galinis fasadas
2020. Stalgėnai, bažnyčia. 2.JPG|Apsidė
Kryžius. Stalgėnai, bažnyčia.JPG|Didžiojo bokšto smailės kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Stalgėnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus parapija (vyskupijos informacija)
* Stalgėnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia (*facebook.com*)
* Bažnyčios interjero panoramos (*panoramas.lt*)
Sudervės Švč. Trejybės bažnyčia

**Sudervės Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia Sudervės kaime, 16 km į šiaurės vakarus nuo Vilniaus. Kultūros paveldo objektas Nr. 22381. Klasicistinė rotonda, viena iš kelių bažnyčių Lietuvoje, turinčių apvalią formą.

Pamaldos vyksta lenkų ir lietuvių kalbomis.

## Istorija

Sudervė 1594 m. paskirta Vilniaus stačiatikių Švč. Trejybės brolijai, kuri ją 1669 m. pardavė Vilniaus jėzuitų naujokynui. Vyskupas Ignotas Jokūbas Masalskis ir Teodora Sapiegienė 1782 m. pastatė bažnyčią. Jai paskirtas Sauginiškių kaimas ir palivarkas (prie Maišiagalos). 1783 m. įsteigta parapija. Prie bažnyčios veikė prieglauda, 1820 m. sudegė. Nuo 1797 m. iki 1820 m. bažnyčios vargonininku dirbo bajoras Simonas Baginavičius. Jam buvo išnuomotas ir Saugūniškių kaimas.

Sudervės dvaro savininkas (nuo 1774 m. vyskupas) Valentinas Volčackis pagal Lauryno Gucevičiaus projektą 1803–1822 m. pradėjo statyti dabartinę mūrinę bažnyčią. Statybą prižiūrėjo L. Gucevičiaus mokinys, architektas Laurynas Bortkevičius. Keturias evangelistų skulptūras ir didįjį altorių sukūrė skulptorius Ignotas Gulmanas. Vidų dekoravo dailininkas Napoleonas Ylakavičius. Bažnyčią 1834 m. konsekravo vyskupas Andrius Benediktas Klongevičius. Ji remontuota 1851–1852 m. (architektas Tomas Tišeckis), 1876 m., 1883 m., 1903 m. ir 1927 m.

Nuo 2005 m. įvestos pamaldos ir lietuvių kalba.

2015 m. bažnyčia buvo suremontuota.

## Architektūra

Bažnyčia – klasicistinių formų kupolinė rotonda, su giliomis išėmomis ties šoniniais altoriais, 6 dorėninių kolonų portiku. Už kolonų yra nišos, kuriose stovi 6 apaštalų skulptūros (skulptorius Pulmanas). Virš kupolo yra žibintas su kryžiumi. Šventoriuje stovi klasicistinė mūrinė varpinė. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Sudervės bažnyčia 1.JPG|Nuo kapinių pusės
Sudervės bažnyčia 2.JPG|Kolonada
Sudervė, varpinė.JPG|Varpinė
Sudervės bažnyčia, kryžius.JPG|Bažnyčios kupolo kryžius
Sudervės bažnyčia. Interjeras.JPG|Interjeras
Interior of Suderve church.jpg


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Parapijos informacija
* Sudervės Švč. Trejybės bažnyčia
* Sudervės Švč. Trejybės bažnyčia
Škotijos vyrų futbolo rinktinė

**Škotijos vyrų futbolo rinktinė** – Škotijai atstovaujanti nacionalinė futbolo komanda, kurią kontroliuoja Škotijos futbolo asociacija. Rinktinė dalyvavo 8 pasaulio čempionatuose, 4 žemyno čempionatuose.
Viena seniausių futbolo rinktinių pasaulyje. 1872 m. Škotijos rinktinė sužaidė pirmas pasaulyje rinktinių rungtynes su Anglija (0:0).

1967 m. Škotijos rinktinė iškovojo žymiausią savo pergalę nugalėdami pasaulio čempionus anglų rinktinę jų pačių stadione.

Škotijos rinktinė garsi savo fanais – „Tartano armija“ gausiai palaiko Škotijos rinktinę išvykose ir namų rungtynėse.

Tradiciškai Anglijos rinktinė yra didžiausia Škotijos rinktinės priešininkė.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose

## Dalyvavimas Europos čempionatuose

## Stadionas
Škotijos rinktinė žaidžia savo namų rungtynes Hampden Park stadione Glazge (52 000 vietų). Kai kurios rungtynės, ypač draugiškos varžybos, žaidžiamos kituose stadionuose. Dažniausiai Hibernian FC klubo stadione Easter Road ir Aberdeen FC klubo stadione Pittodrie. Škotija yra viena iš nedaugelio UEFA narių, kurios rinktinė žaidžia ne šalies sostinėje.

## Garsiausi žaidėjai

* Jim Baxter
* Billy Bremner
* Bobby Collins
* John Collins
* Kenny Dalglish
* Barry Ferguson
* Hughie Gallacher
* Archie Gemmill
* Richard Gough
* George Graham
* Eddie Gray
* John Greig
* Alan Hansen
* Asa Hartford
* Colin Hendry
* David Herd
* Alex James
* Mo Johnston
* Jimmy Johnstone
* Joe Jordan
* Denis Law
* Paul Lambert
* Jim Leighton
* Gary McAllister
* Ally McCoist
* Danny McGrain
* Alex McLeish
* Billy McNeill
* Dave Mackay
* Lou Macari
* Willie Miller
* Alan Morton
* Graeme Souness
* Paul Sturrock
* Gordon Strachan
* Andrew Watson
* John White
* George Young

## Treneriai


* komitetas (1872–1953)
*  Andy Beattie (1954, 1959–1960)
* komitetas (1954–1957)
*  Dawson Walker (1958)
*  Matt Busby (1958)
*  Ian McColl (1960–1965)
*  Jock Stein (1965–1966, 1978–1985)
*  John Prentice (1966)
*  Malky MacDonald (1966–1967)
*  Bobby Brown (1967–1971)
*  Tommy Docherty (1971–1972)
*  Willie Ormond (1973–1977)
*  Ally MacLeod (1977–1978)
*  Alex Ferguson (1985–1986)
*  Andy Roxburgh (1986–1993)
*  Craig Brown (1993–2002)
*  Berti Vogts (2002–2004)
*  Walter Smith (2004–2007)
*  Alex McLeish (2007, 2018–2019)
*  George Burley (2008–2009)
*  Craig Levein (2009–2012)
*  Gordon Strachan (2013–2017)
*  Steve Clarke (2019–)



## Nuorodos

* Škotijos futbolo asociacijos svetainė
* Tartan army svetainė
Spitrėnai

**Spitrėnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Vaikutėnų. Stovi Švč. Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia (pastatyta 1917 m.), stūkso du Spitrėnų akmenys su dubenimis, Spitrėnų piliakalnis.

## Istorija

XVIII a. kaime buvo dvaras, kurį prieš I pasaulinį karą nupirko Jonas Balaiša. Pokario metais apylinkėse veikė Vytauto apygardos, Liūto partizanų rinktinės partizanai. Iki 1985 m. veikė biblioteka ir paštas, vėliau perkelta į Vaikutėnus.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Vaikutėnai

**Vaikutėnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Utenos, prie kelio į Kaunas-Zarasai. Seniūnaitijos centras. Yra kultūros centras su biblioteka (nuo 1970 m.), paštu (LT-28045), išlikę Vaikutėnų dvaro pastatų, veikia modernus šinšilų auginimo ūkis (buv. Vaikutėnų pagrindinės mokyklos pastate).

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Genetinis konsultavimas

**Genetinis konsultavimas** – viena specializuotų asmens sveikatos priežiūros paslaugų rūšių, teikiama gydytojo genetiko specializuotame genetiniame centre; medicinis konsultavimas. Tai informacijos apie ligos ar požymio paveldimumo pobūdį perdavimas konsultuojamam asmeniui ir genetinis patarimas šeimai.

## Turinys

Konsultuojami atskiri asmenys ir jų šeimos nariai, kilus įtarimui, kad jie serga ar gali susirgti paveldima liga. Jei šeimoje gimė vaikas, sergantis paveldima liga arba turintis kokią nors įgimtą raidos anomaliją, jei toks žmogus ruošiasi pats sukurti šeimą arba jo giminėje yra sergančių paveldima liga, reikėtų kreiptis dėl genetinės konsultacijos, kurioje bus pateikiama informacija apie medicininius ir socialinius ligos padarinius, reprodukcijos pasirinkimo galimybes, nurodoma ar ligą paveldės palikuonys, kokios galimybes ją gydyti, ar galima ligą nustatyti iki vaiko gimimo. Jei liga sunki ir ribotos gydymo galimybės, šeimai padedama apsispręsti dėl nėštumo nutraukimo. Gydytojas genetikas turi šeimai suprantamai paaiškinti visas realias pasirinkimo galimybes. Įvertinęs galimybes ir pasekmes, pacientas galimus veiksmus pasirenka savo valia – t. y. nedirektyvinis konsultavimas.

## Pakopos

Skiriamos 5 pakopos:
* Šeimos genealogijos sudarymas
* Probando - asmens ir jo giminės ištyrimas
* Ligos diagnozės nustatymas
* Genetinės prognozės šeimai pateikimas
* Šeimos tolesnis stebėjimas

## Nuorodos
* Vilniaus universiteto Medicinos fakulteto Žmogaus ir medicininės genetikos katedra
Suosto Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia

**Suosto Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Suosto kaime, 6 km nuo Lietuvos ir Latvijos sienos, prie  kelio .

Parapijoje veikia Germaniškio šv. Marijos Magdalenos koplyčia.

## Istorija

Kunigas Juozas Šarkevičius Suosto dvare 1720 m. pastatė medinę bažnyčią, įrengė 3 altorius ir 8 registrų vargonus. Po J. Šarkevičiaus mirties koplyčioje pamaldas retkarčiais laikydavo Pabiržės kunigas. Dvaro savininkas Koscialkovskis paskyrė bažnyčiai 20 dešimtinių žemės. Apie 1828 m. Suoste apsigyveno kunigas Vincentas Tilvidavičius, jis padidino koplyčią. Į pristatytą bokštą įkelti 2 varpai (1915 m. išvežti į Rusiją).

1831 m. suimtas ir ištremtas kunigas V. Tilvidavičius. Apie 1860 m. atvyko nuolatinis kunigas Mykolas Januškevičius, jis pastatė ūkinius trobesius, apie 1862 m. koplyčiai išrūpino filinės bažnyčios teises. Nuo tų metų pradėtos rašyti metrikų knygos. Klebonų Stepono Macejausko ir Jeronimo Viksvos rūpesčiu 1890–1897 m. akmenų mūru aptvertas šventorius. J. Viksva 1897 m. pastatė naują kleboniją, 1898 m. užveisė sodą (bažnyčia turėjo 22 ha žemės).

1902 m. gautas leidimas statyti naują bažnyčią. 1904 m. pastatyta medinė, stačiakampio plano (27×12 m) dvibokštė bažnyčia, turėjusi 3 altorius. Kunigo Antano Benesevičiaus rūpesčiu 1938 m. įsigyti 2 varpai. 1944 m. vasarą sudegė bažnyčia, klebonija ir visi ūkiniai pastatai. Po karo pastatyta medinė bažnyčia, savo forma primenanti gyvenamąjį namą. 2001 m. spalio 12 d. bažnyčia sudegė. 

2004 m. spalio 12 d. padėtas kertinis akmuo naujajai bažnyčiai (architektas Kazys Tamošėtis), kuri pašventinta 2007 m. gegužės 13 d.

## Architektūra

Stačiakampio plano, bebokštė bažnyčia su prieangiu.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis 
* Pašventinta iš pelenų prikelta bažnyčia 
* Suosto parapija: keletas istorijos štrichų ir dabartis
Malabas

**Malabas** () – Pusiaujo Gvinėjos uostamiestis prie Gvinėjos įlankos. Išsidėstęs šiauriniame Bioko salos (*Bioko*, buvusi *Fernando Póo* sala) pakraštyje, netoli pusiaujo. Tai pagrindinis šalies ekonomikos centras. Eksportas: kakava, kopra, kava, mediena, žuvies produktai.

## Istorija
1827 m. miestą įkūrė britai ir pavadino **Klarensu** (*Port Clarence* arba *Clarencetown*).

Vėliau jis atiteko ispanams, kurie čia įkūrė Ispanijos Gvinėjos koloniją, o miestą pavadino **Santa Izabele** (*Santa Isabel*).

1968 m. miestas tapo nepriklausomos valstybės sostine, o 1973 m. pervadintas į Malabą.

2026 m. sausio 2 d. sostinė iš Malabo buvo perkelta į Siudad de la Pasą.

## Sportas
* CD Elá Nguema – futbolo klubas;

## Išnašos
Maseru

**Maseru** – miestas vakarų Lesote, prie *Mohokare (Caledon)* upės, greta valstybės sienos su PAR. Šalies sostinė, susisiekimo ir prekybos centras, jame gyvena apie 180 tūkst. gyventojų (2004 m.). Prekiaujama gyvuliais, odomis ir kailiais, vilna, grūdais. 1955 m. įkurta Lesoto žemės ūkio kolegija, šalia esančioje *Roma* gyvenvietėje yra Lesoto valstybinis universitetas (įkurtas 1966 m.).

## Istorija
1869 m. miestas tapo britų Basutolando protektorato (dabartinis Lesotas) administraciniu centru, pakeitęs gretimą gyvenvietę *Thaba Bosiu*. 1966 m. Maseru tapo nepriklausomos Lesoto Karalystės sostine.

## Sportas
* Matlama FC (futbolo klubas); daugakrtiniai šalies čempionai.
* Lesotho Correctional Services FC (futbolo klubas); trumpai vadinami LCS.
* Lesotho Mounted Police Service FC (policijos futbolo klubas); trumpai vadinami LMPS.
* Lesotho Defence Force FC (futbolo klubas0; trumpai vadinami LDF.
* FC Likhopo (futbolo klubas);
* Swallows FC – futbolo klubas;
* Kick4Life FC (futbolo klubas);
* *Pico* stadionas (), kuriame namų rungtynes žaidžia Matlama FC.
* LSC aikštė, ja naudojasi LSC FC bei FC Likhopo klubai.
* *PTC* stadionas (), kurio talpa tūkstantinė žiūrovų. jame žaidžia LMPS FC.
* *Retdžomozės* stadionas (), kuris talpina tūkst. žiūrovų (skaičiuojant stovimas vietas).

## Šaltiniai
Monakas (miestas)

**Monakas** – Monako Kunigaikštystės sostinė, išsidėsčiusi prie Viduržemio jūros pakrantės. Tai vienas prestižiškiausių pasaulio miestų. Yra okeanografijos institutas (su muziejumi ir akvariumu), antropologijos muziejus. Išlikę XVI–XVIII a. pastatų, kunigaikščio rūmai (XIII–XIX a.), Šv. Mykolo katedra, Geraširdingumo koplyčia (XVII a.).

Monako miestas yra vienas iš 4 valstybės rajonų (kartu su La Kondaminu, Monte Karlu ir Fonvjėjumi).

## Istorija
Monakas iš pradžių buvo vadinamas graikiškai *Monoikos*, pagal Heraklio Monoikos šventyklą, 6 a. pr. m. e. buvusią Fokėjų kolonijoje. Viduramžiais miestas tapo Monaku. Kai kurios miesto sienos ir originalūs statiniai vis dar išlikę.

1215 m. birželio 10 d. ant Monako uolos buvo pradėta tvirtovės statyba siekiant kontroliuoti jūrą. Siekiant į miestą pritraukti naujų gyventojų iš Genujos buvo siūlomas įvairios mokesčių lengvatos. Ši diena dažnai vadinama Monako šiuolaikinės istorijos pradžia.

1297 m. sausio 8 d. Frančesko Grimaldis užėmė Monako tvirtovę. Nors turėjo nedidelę kariuomenę jis persirengė vienuoliu pranciškonu ir atidarė vartus savo kariams. Taip prasidėjo Genujos respublikos valdymas Monake.

Pagal 1524 m. pasirašytą Burgos sutartį Monaką apie šimtmetį valdė ispanai.

1633 m. Monako karalius Onoras II iškovojo Monako nepriklausomybę nuo Ispanijos. Nuo to laiko Monakas priklauso Grimaldžių šeimai, išskyrus trumpą laikotarpį nuo 1793 iki 1814 m. Didžiosios Prancūzijos revoliucijos metu, kuomet teritoriją valdė Prancūzija.

Iki 1910 m. Monako princas turėjo visas galias, tačiau tais metais įvykusi Monako revoliucija privertė jį priimti šalies konstituciją 1911 m.

1918 m. Versalio sutartyje buvo įrašytas Monako politika bus suderinamumas su Prancūzijos politiniais, kariniais ir ekonominiais interesais. Nepaisant šios sutarties II pasaulinio karo metu Monakas buvo užimtas Italijos, vėliau ir Vermachto pajėgų.

Monakas buvo išlaisvintas 1944 m. rugsėjo 3 d.

1993 m. Monako kunigaikštystė tapo pilnateise Jungtinių Tautų nare.

## Sportas
Miestui atstovauja AS Monaco FC futbolo klubas, žaidžiantis Prancūzijos pirmenybėse.

Nuo 1929 m. miesto gatvėse vyksta Monako Grand Prix lenktynės. Nuo 1950 m. čia vyksta Formulės 1 lenktynės.

## Šaltiniai
Monrovija

**Monrovija** () – miestas vakarų Liberijoje prie Atlanto vandenyno, šalies sostinė ir didžiausias miestas. Plotas apie 176 km², 1,418 milijono gyventojų. Išsidėsčiusi greta Sent Polo (*Saint Paul*) upės žiočių, *Bushrod* saloje ir Mesurado kyšulyje šalia Atlanto vandenyno. Šalies verslo centras, turi plačius dokus, yra *Roberts* tarptautinis oro uostas. Pagrindinės eksporto prekės – geležies rūda ir kaučiukas. Išvystyta maisto, naftos apdirbimo, chemijos, vaistų, statybų pramonė. Mieste veikia 1862 m. įkurtas Liberijos universitetas, Liberijos nacionalinis ir Afrikos muziejai. Šalia miesto kasama geležies rūda.

## Istorija

1822 m. miestą įkūrė Amerikos kolonizacijos draugija (*American Colonization Society*) kaip prieglobstį išlaisvintiems pabėgėliams vergams iš Šiaurės Amerikos. Miestas pavadintas Cristopoliu. 

XIX amžiuje į Liberiją atvyko ir daugiau išlaisvintų vergų, įsikūrusių šalies sostinėje. 

Apie 1990 m. miestas smarkiai nukentėjo nuo Liberijoje vykusio pilietinio karo.

## Pavadinimo kilmė
1822 m. vadinosi Christopoliu. 1824 m. miestas pervadintas JAV prezidento James Monroe garbei.

## Sportas
* Cece United FA – futbolo klubas, futbolo akademija.
* Freeport FC – futbolo klubas;
* Jubilee FC – futbolo klubas;
* Mighty Barrolle 
* Invincible Eleven 
* LPRC Oilers 
* Barrack Young Controllers 
* Saint Joseph Warriors 
* LISCR FC – futbolo klubas;
* NPA Anchors 
* Junior Professional 
* Black Star 
* Watanga FC – futbolo klubas.

; Stadionai
* Antoinette Tubman stadionas (), talpina 12 tūkst. žiūrovų.

## Šaltiniai
Keršiškiai

**Keršiškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Sudargo, Lietuvos-Kaliningrado srities pasienyje, dar vadinamas Švarcais. Atstumas nuo Šakių – 32 km, nuo Jurbarko – 15 km. Sovietmečiu, vykdant beatodairišką melioraciją, visiškai sunyko. Iš buvusio gatvinio 17 sodybų, kuriose gyveno virš 70 žmonių, dabar likusios 2 tik sodybos. Ribojasi su Ramoniškių, Rėžgalių, Sudargo kaimais, Sudargo mišku ir Kaliningrado sritimi. Į pietvakarius nuo plento . Spaudos draudimo laikais jame buvo priglaudžiami ir nuo caro valdininkų slepiami knygnešiai, jų nešamos knygos. Tarpukario laikais garsėjo drąsiais pasienio prekeiviais – kontrabandinių prekių nešėjais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šimtmečio tiltas

**Šimtmečio tiltas** – tiltas per Nemuną, jungiantis Jurbarką su pietiniame upės krante esančiais Kiduliais, Šakių ir Jurbarko savivaldybes.

## Istorija

Tai ilgiausias (494 m ilgio) Lietuvoje automobilių tiltas, pastatytas  kelio 57,0 km. Projektą parengė Kijevo projektavimo institutas „Sojuzdorprojekt“. Rangovas – Rygos tiltų statybos trestas, darbų vykdytojas – inž. Antanas Jankauskas. Pradėtas statyti 1975 m. sausio mėnesį. 1978 m. spalio 26 d. atliktas tilto sijų deformacijos patikrinimas. Tiltas atidarytas eismui 1978 m. lapkričio 3 d., jam suteikta 100 metų garantija.
2018 m. rugpjūčio mėnesį tiltui buvo suteiktas Lietuvos Šimtmečio vardas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kiduliai. Tiltas per Nemuną
Genetinis centras

**Genetinis centras** – specializuota sveikatos priežiūros įstaiga, kurioje atliekamas genetinis konsultavimas. Pagal Europos Sąjungos ekspertų rekomendacijas genetinio centro sąvoka apibrėžiama taip:

Tai įstaiga, kuri:
* teikia praktinę pagalbą gyventojams, konsultuodama šeimas paveldimų ligų klausimais.
* vykdo mokslinius tyrimus
* užsiima pedagogine veikla, ruošiant studentus medikus jų profesinei veiklai.

Praktinėje veikloje, konsultuojant ligonius, pasitelkiami chromosomų molekuliniai DNR ir biocheminiai tyrimo metodai.

Taip pat atliekami:
* visuotinis šalies naujagimių tikrinimas paveldimoms medžiagų apykaitos ligoms nustatyti (Lietuvoje naujagimiai tikrinami dėl fenilketonurijos ir paveldimos hipotirozės).
* prenatalinė diagnostika.

Visuotinio tikrinimo programa turi atitikti šiuos reikalavimus:
* taikoma tik tiksliai diagnozuojamoms ligoms nustatyti.
* ligų dažnis populiacijoje turi būti akivaizdus.
* liga turi būti diagnozuojama iki klinikinės apraiškos.
* tyrimo būdai turi būti tikslūs ir specifiški
* tikrinimas pagristas ekonomiškai - pigiau vykdyti tikrinimo programą, negu paskui gydyti sergančius asmenis.

## Nuorodos
* Medicininės genetikos centras
Sutkų Švč. Mergelės Marijos Belaisvių Vaduotojos bažnyčia

**Sutkų Švč. Mergelės Marijos Belaisvių Vaduotojos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Sutkų kaime, 9 km į šiaurės rytus nuo Lukšių, 1,5 km į pietryčius nuo Kriūkų–Lukšių kelio. Liaudies architektūros formų. Įrašyta į Kultūros vertybių registrą Nr. 1614. Nors netoliese pastatyta Sutkų naujoji bažnyčia, religinėms reikmėms ji nenaudojama.

## Istorija

Nuo 1825 m. Sutkuose buvo koplyčia, joje vykdavo šv. Roko atlaidai. 1834–1835 m. prie koplyčios pristatyta zakristija. Įrengta bažnytėlė.

1918 m. įkurta parapija. 1919 m. įsisteigė pavasarininkų kuopa. Klebono Stasio Raubos rūpesčiu 1920 m. pastatyti klebonijos trobesiai. 1939 m. rugsėjo 10 d. pašventinti statomos mūrinės bažnyčios pamatai.

Nuo 1999 m. buvo tęsiama Sutkų naujosios bažnyčios statyba, kurią buvo nutraukęs karas ir sovietinė okupacija.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su bokšteliu, šonine koplyčia ir zakristija, trisiene apside. Šventoriaus tvora medinių statinių. Jame yra kapinės, pastatytas lurdas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Sužionių šv. Felikso Valua bažnyčia

**Sužionių šv. Felikso Valua bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Sužionių kaime, 16 km į šiaurę nuo Nemenčinės, pietiniame Sužionių ežero krante. Klasicistinė, turi neogotikos elementų. Architektūros ir dailės paminklas, nuo 2025 m. įrašytas į Kultūros vertybių registrą (Nr. 48351). Bažnyčia tituluojama šventojo Felikso Valua vardu. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba. 

Parapijoje yra Skirlėnų koplyčia.

## Istorija

1744 m. minima medinė Sužionių koplyčia. 1782 m. Tyzenhauzai pardavė Sužionis Benediktui Karpiui. 1782 m. esama aprašymų, kaip atrodė bažnyčia. Karpių šeimos lėšomis 1795 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia ir klebonija, kurios didžiausiu fundatoriumi minimas Jonas Karpis. 

Sužionių dvaro savininkas Jonas Tiškevičius ją 1856 m. atnaujino, suteikdamas neogotikinės architektūros stilistikos, taip pat pakvietė kleboną Mykolą Sienevičių. Manoma, kad Sužionių gyventojai 1863 m. dalyvavo sukilime, pralaimėjus, caro valdžia bažnyčią 1866 m. uždarė. Sužionių apylinkių tikintieji 1878 m. prašė grąžinti uždarytą bažnyčią ir leisti joje laikyti pamaldas. Bažnyčią valdžia grąžino su sąlyga, kad Sužionyse bus tik lietuviškos pamaldos. Kunigas Karolis Obolevičius, nors formaliai laikė lietuviškas pamaldas, bet tikinčiųjų neišmokė melstis ir giedoti lietuvių kalba.

1905 m. Sužionių bažnyčia tapo parapijinė į Sužionis paskirtas kunigas Pranciškus Raštutis pamokslus pradėjo sakyti lietuviškai. Į Sužionis paskirtas kunigas A. Raupelis lietuviškų pamaldų nelaikė.

Per Pirmąjį pasaulinį karą nukentėjo ir Sužionių bažnyčia – dingo varpas, sunaikinti bažnyčios vargonai. 1925 m. parapijos kunigo iniciatyva buvo sudarytas komitetas Sužionių bažnyčiai atstatyti. 1927 m. bažnyčia buvo uždengta cinkuota skarda, atnaujintas šventovės vidus. Restauruotas pagrindinis altorius buvo medinis, su dviem šventųjų paveikslais: apatinėje pakopoje – ant lentos nutapyta Mergelė Marija žalvariniu paauksuotu rūbu, viršutinėje pakopoje – nedidelis šventojo Felikso Valujiečio paveikslas. Prie pirmojo paveikslo įtaisytos 2 medinės figūros: šv. Jonas Nepomukas ir šv. Stanislovas. Ant altoriaus stovėjo medinė ciborija, nešiojamasis altorėlis su šventųjų kankinių relikvijomis. Kairėje altoriaus pusėje pastatyta krikštykla.

## Architektūra

Bažnyčia klasicistinė, turi neogotikos elementų, stačiakampio plano, su bokšteliu. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Šventorių perimetru juosianti akmens mūro tvora su plytų mūro stulpais ir vartais bei metaliniais varteliais. Šventoriuje stovi mūrinė karstinė, kunigų Antono Dziekano ir Vincento Voitekūno antkapiniai paminklai. 

## Galerija

Sužionys. Bažnyčia.JPG|Bažnyčią juosia mūrinė tvora
Sužionys, bažnyčios šventorius.JPG|Šventoriaus kampe – karstinė 
Sužionys, kapas šventoriuje.JPG|Kunigų kapai
Sužionys, bažnyčios kryžius.JPG|Smailės kryžius


## Literatūra
* 
* 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Parapijos informacija
* Sužionių šv. Felikso Valua parapija
Šakių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Šakių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Šakiuose, miesto centre. Turi modernizuoto renesanso bruožų.

Parapijoje veikia Plieniškių koplyčia.

## Istorija

Andrius Gelgaudas Šakaičiuose (buvęs kaimas dabartinių Šakių vietoje) 1689 m. pastatė medinę koplyčią, joje kas trečią sekmadienį Gelgaudiškio klebonas laikydavo pamaldas. Gelgaudiškio savininkė Antonija Valdšteinaitė-Sapiegienė 1719 m. bažnyčiai paskyrė valaką žemės, 3000 auksinų ir po 100 auksinų kasmet. Kunigaikštis Mykolas Čartoriskis sunykusios koplyčios vietoje pastatė medinę bažnyčią, ji buvo Gelgaudiškio filija. 1801 m. įkurta parapija, 1802 m. – parapinė mokykla. Bažnyčia 1823 m. parapijiečių atnaujinta.

Šakių vikaras Matas Čarneckis (1825–1899), apkaltintas sukilėlių rėmimu, 1863 m. areštuotas ir 20 mėnesių kalintas. Kurį laiką kunigu tarnavo Antanas Radušis. Po 1910 m. įsikūrė Šakių krikščionių darbininkų draugija, 1913 m. – Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Kunigas Juozas Šalčius (1900–1988) 1930 m. suorganizavo Zanavykijos katalikiško jaunimo kongresą.

Kunigo Br. Vaišnoro rūpesčiu pagal architekto Vytauto Landsbergio-Žemkalnio projektą 1934–1940 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. 1944 m. sudegė senoji medinė bažnyčia, susprogdintas mūrinės bažnyčios bokštas. Pamaldos laikytos mūrinėje klebonijoje. 1947 m. atstatytas gerokai žemesnis bokštas, suremontuotas bažnyčios vidus. 1973 m. pastatyti 5 nauji altoriai, lubos išpuoštos gipsatūra.

## Architektūra

Bažnyčia turi modernistinio renesanso bruožų, stačiakampio plano, vienabokštė. Vidus 3 navų, vidurinioji aukštesnė. Šventoriaus tvora metalinė. Jame palaidotas kunigas Saliamonas Samuolis (1915–1987; Šakiuose nuo 1967 m.), tremtinys.

## Galerija

Vikiteka. Šakių bažnyčia.JPG|Priekis
Vikiteka. Šakių bažnyčia 2.JPG|Šoninis fasadas
Vikiteka. Šakių bažnyčia, kryžius.JPG|Bokštelio kryžius


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* 
* Vyskupijos informacija
* Šakių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
Šačių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia

**Šačių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Šačių kaime, 7,5 km į vakarus nuo Barstyčių.

Parapijoje stovi Šačių kapinių koplyčia, Kaukolikų šv. Ansgaro koplyčia.

## Istorija

Jonas Volskis 1670 m. pastatė bažnyčią, jai 1690 m. dovanoti 3 valakai žemės. A. Sapiega 1771 m. pastatė naują medinę bažnyčią. 1802 m. įsteigta altarija. 1806 m. veikė parapinė mokykla. 1851 m. įkurta parapija.

1871 m. pradėta rūpintis mūrinės bažnyčios statyba. Leidimas gautas tik 1880 m. Klebono Simono Lukoševičiaus rūpesčiu 1882–1886 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia, ją konsekravo Žemaičių vyskupas sufraganas Aleksandras Kazimieras Beresnevičius.

Šventoriuje palaidotas nuo 1956 m. Šatėse gyvenęs klebonas kunigas Vincentas Senkus (1912–1986; 1947–1956 m. politinis tremtinys).

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, dvibokštė. Bažnyčioje yra 23 langai, 6 durys, 14 meniškų stacijų, sakykla. Įrengti 3 altoriai. Didysis altorius pastatytas 1891 m. klebono Ignaco Stankūno rūpesčiu. Altoriuje du paveikslai – šv. Jono Krikštytojo ir Marijos belaisvių globėjos. Šoniniai altoriai pastatyti 1904 m. 1906 m. įsigyti 17 balsų vargonai. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Žemaitijos paveldas: Šačių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
Šalčininkėlių šv. Jurgio bažnyčia

**Šalčininkėlių šv. Jurgio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Šalčininkėlių kaime, 8 km į šiaurę nuo Šalčininkų, prie magistralinio kelio . Turi klasicizmo bruožų. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba.

Parapijoje veikia Sangėliškių koplyčia.

## Istorija

Pirmąją bažnyčią iki 1553 m. pastatė Jonas Hlebavičius. Ją 1568 m. pasisavino evangelikai reformatai. 1622 m. bažnyčią pastatė Teodoras Lackis. 1662 m. pastatyta nauja bažnyčia. 1820 m. bažnyčia buvo paramstyta, apleista, sienos supuvusios, be langų. Turto neturėjo. Mikalojus Manovskis 1834 m. pastatė dabartinę medinę bažnyčią. Jai valdžia 1866–1878 m. neleido skirti kunigo. 1910 m. įsteigta parapija.

## Architektūra

Bažnyčia turi klasicizmo bruožų, stačiakampio plano, bebokštė, su 6 kolonų portiku. Šventoriaus tvora aukšta, akmenų mūro.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Šalčininkėlių šv. Jurgio bažnyčia
Šakynos šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Šakynos šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Šakynos miestelyje, prie kelio . Kultūros paveldo objektas Nr. 47330. Liaudies architektūros formų.

## Istorija

Pirmoji bažnyčia pastatyta iki 1636 m. Antrąją 1680 m. pastatė M. Bergas. Jai dovanotas 1 valakas žemės. Iš Šakynos seniūnijos klebonas gaudavo pinigų ir pyliavą.

1789–1790 m. pastatyta dabartinė bažnyčia. Statybą vykdė ir rūpinosi savamoksliai Livonijos garbės kanauninkas klebonas J. Varanavičius (žmonių vadintas Varnu) ir valstietis Žvirblis. Jie pasistatė plytinę, degė plytas, rinko laukuose akmenis ir vadovavo bažnyčios statybai. Šakynos seniūnija 1797 m. dovanota grafui Lotrekui, kuris atsisakė šelpti kleboną ir apie 1815 m. atėmė valaką žemės. Teismo sprendimu 1816 m. žemė grąžinta, Šakynos savininkas įpareigotas remontuoti bažnyčią. 1822 m. bažnyčia remontuota, nuardytas stogas. Jį uždengti policija grafą priversti nepajėgė.

XIX a. pradžioje veikė parapinė mokykla. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčios bokštas perstatytas.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros santūrių, masyvių, nebūdingų Lietuvai formų, tinkuoto akmenų mūro, stačiakampio plano, vienabokštė, su trisiene apside. Vienanavė. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Žmonių pasakojimuose bažnyčios kreivumas aiškinamas tuo, kad statė savamoksliai statybininkai Varna ir Žvirblis.

## Galerija

Šakyna, bažnyčia.JPG|2015 m. kovas
Sakynos baznycia.jpg|Tų pačių meistrų kapinėse pastatyta Šakynos koplyčia
Šakynabažnyčia.JPG|Bažnyčios vartai
Šakynabažnyčia10.JPG|Koplytėlė
Šakynabažnyčia3.JPG|Altorius
Šakynabažnyčia2.JPG|Bažnyčios statytojo Varanavičiaus akmuo
Šakynabažnyčia6.JPG|Bažnyčios statytojo Varanavičiaus akmuo
Šakynabažnyčia5.JPG|Bažnyčios langelis


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Šakynos bažnyčia