open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juozapas Vaitelis

**Juozapas Vaitelis** (g. 1936 m. sausio 18 d. Jotainiuose, Panevėžio raj.) – Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1960 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos Ekonomikos fakultetą.

1963–1973 m. Pakruojo raj. žemės ūkio valdybos vyr. agronomas ir viršininko pavaduotojas, 1973–1990 m. Pakruojo raj. K. Požėlos kolūkio pirmininkas, 1990–1997 m. Pakruojo rajono savivaldybės Žemės ūkio skyriaus, vėliau valdybos viršininkas, 1997–2003 m. Pakruojo rajono savivaldybės administracijos administratorius. 2003–2007 m. Pakruojo rajono savivaldybės mero pavaduotojas.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 1995 m. Lietuvos valstiečių partijos narys, nuo 2002 m. Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, 2005 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos Pakruojo rajono skyriaus narys, Pakruojo skyriaus pirmininkas.

1990–1995 m. Pakruojo rajono tarybos deputatas, 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m. ir nuo 2007 m. Pakruojo rajono savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Vitalija, vaikai Loreta ir Audrius.

## Nuorodos
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

## Išnašos
Dargužiai

**Dargužiai** – gatvinis kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Valkininkų ir tiek pat į vakarus nuo Pirčiupių, šalia kelio . Dargužių seniūnaitija. Kaimo senoji dalis gatvinio rėžinio abipusio plano, sodybos išsidėsčiusios pagal tris susikertančias gatves. Yra XIX a. gatviniams kaimams būdingo plano sodybų, pirkių, svirnų su tradicine kiaurapjūve puošyba. Kaimo naujojoje dalyje, susidariusioje XX a., sodybos išsidėsčiusios padrikai. Išlikusi 1876 m. statyta koplyčia. Veikia Dargužių amatų centras.

Kaimas išsidėstęs dešiniajame Merkio krante, prie vietos, kur įteka Raudonėlė ir Graužupis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžių *Dargùžis, Dargùžas*, sietinų su žodžiais *dargùs* („bjaurus, negražus, šlykštus; piktas, irzlus“), *dérgti* („teršti, bjauroti; plūsti, koneveikti; naikinti, gadinti; ištvirkauti“). Laikoma, kad tai prūsų įkurtas kaimas.

## Istorija

Dargužiai pirmąkart rašytiniuose šaltiniuose paminėti 1566 m. 1944 m. besitraukianti vokiečių kariuomenė sudegino pusę kaimo pastatų. 1920–1999 m. veikė Dargužių pradinė mokykla.

1950–1979 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1952 m. atidaryta biblioteka, nuo 1968 m. veikė felčerių punktas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Degsnės

**Degsnės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Valkininkų, prie Tiltų miško, netoli Spenglos. Pro kaimą eina kelias . Išlikusi žydiško žemdirbių kaimo architektūra – mediniai namai pastatyti galu į gatvę (prie pat jos), atgręžtomis verandomis.

## Etimologija
Pavadinimas atsiradęs iš žodžio *dẽgsnė* („degimas, išdegusi vieta“).

## Istorija

XIX a. pab. Degsnės buvo žydų kolonija Trakų apskrityje, būta sinagogos.

Degsnių kaimas buvo įkurtas carinės Rusijos imperijos laikais, po to, kai septyniolika žydų šeimų iš Valkininkų miestelio išreiškė pageidavimą gauti dirbamos žemės. Pradžioje vadintas ***Novosiolkais***. Nuo XX a. pr. šalia žemdirbystės dalis degsniškių užsiėmė proto negalią turinčių asmenų priežiūra. Tarpukariu ši veikla buvo labiausiai išplėtota – tuomet tuo vertėsi apie 40 šeimų, jos bendrai prižiūrėjo iki 200 proto negalią turinčių asmenų. Į čia žmonės važiuodavo iš Vilniaus, Lenkijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gudžiai

:: *Apie kaimą Vilniaus rajone žr. [[Gudžiai (Vilnius)]]*.

**Gudžiai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Daugų, apie 5 km į šiaurę nuo Druckūnų, netoli kairiojo Daugų ežero kranto, prie Varėnės intako Abistos. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, koplyčia.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Gùdžius, Gùdas*, arba tiesiai iš žodžio *gùdas* („baltarusis, rusas, lenkas; kitos, slaviškesnės tarmės
žmogus“).

## Istorija

Miške, prie kaimo, yra apie 20 pilkapių. Iki XX a. pabaigos Gudžiuose buvo dvaro rūmai (1850 m. – Rosochackių valda), išliko jų ledainė ir rūsys. Po Antrojo pasaulinio karo vienoje kaimo sodybų buvo įrengtas Lietuvos partizanų bunkeris. 1999 m. šioje vietoje pastatyti 6 maži ir vienas didelis kryžius 6 žuvusiems partizanams atminti. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė.

1956 m. įsteigta biblioteka, kultūros namai. 1963 m. įsteigta aštuonmetė mokykla, 1986–1999 m. devynmetė, nuo 1999 m. Gudžių pagrindinė mokykla, veikė paštas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Druckūnai

**Druckūnai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, į šiaurės vakarus nuo Varėnos, 5 km į šiaurės rytus nuo Tolkūnų, 6 km į pietvakarius nuo Babriškių. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą eina kelias . Telkšo mažytis ežerėlis Bingutė.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kildintinas iš nepaliudyto asmenvardžio **Druckūnas* ar *Druckus*.

## Istorija

1712 m. Druckūnų seniūnija buvo Micučių valda. Vėliau – kaimo apylinkės centras Varėnos valsčiuje.

Iki XX a. vid. šalia Druckūnų ėjo Užnemunės geležinkelis. Iki 1954 m. – Druckūnų apylinkės centras.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės
* Petras Valiūnas (1961–), politikas, agronomas.

## Šaltiniai
Kijučiai

**Kijučiai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Vydenių ir 4 km į vakarus nuo Kalesninkų, prie kelio . Seniūnaitijos centras.

## Etimologija
Vietovardis kilęs iš asmenvardžių *Kijùtis, Kijùcis, Kìjus* (← , ). Šie kilę iš slavų kalbų žodžių , , ,  „ilga smaila lazda, medinis kūjis, dalba“. Tos pat kilmės, kaip ir Ukrainos vietovardis *[[Kijevas]]*.

## Istorija

XX a. pr. Kijučių kaimas ir palivarkas įėjo į Lydos apskrities Kaniavos valsčių.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 182 žmonės, iš kurių 181 buvo užrašyti lenkais.

## Šaltiniai
Kriviliai

**Kriviliai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 15 km į pietryčius nuo Varėnos, 5 km į pietus nuo Kijučių, 2 km nuo sienos su Baltarusija. Per kaimą teka Ūlos intakas Nočia. Seniūnaitijos centras. Yra 1956 m. įkurta biblioteka, laisvalaikio ir pramogų centras. Parduotuvė „Aibė“, žemės ūkio bendrovė „Kriviliai“.

Pro kaimą atsišakoja .

## Etimologija
Vietovardis kilęs iš asmenvardžio **Krivilis*, kuris giminingas pavardėms *Krìvas* (dažna Varėnos raj.), *Krivelis, Krìvičius*. Jų kilmė gali būti įvairi (iš  „kreivas, sukrypęs“, iš *krìvis* „senovės baltų žynys“, iš baltarusiškų pavardžių *Крывец, Крывица*).

## Istorija

4 km į pietvakarius nuo kaimo yra Kaniavėlės piliakalnis.

Rašytiniuose šaltiniuose Kriviliai minimi 1765 m. (Rodūnės seniūnijos inventorius su bendrais žemės, gyventojų skaičiaus, karčiamų, malūnų ir mokesčių statistikos daviniais).  1832 m. (Rodūnios seniūnijos inventoriuje) kaimas priklausė Rodūnios valstybiniam dvarui. 1845 m. gyveno 4 Matijoškų šeimos, taip pat Valiukevičiai, Markevičiai, Vaškeliai, Ramaškos, Juškos, Kudžmos.

Lenkų okupacijos metais kaime veikė Šv. Kazimiero draugija. 1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1930 m. įsteigta pradžios mokykla, 1946–1998 m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 1998 m. Krivilių pagrindinė mokykla.

|}

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 102 žmonės, iš kurių visi užsirašė lietuviais.

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Gintaras Petrušis, inžinierius, Kaišiadorių rajono politinis ir visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Barčiai (Varėna)

**Barčiai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Varėnos, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Į šiaurę nuo kaimo yra Barčių piliakalnis, auga Užupio ir Bedugnės miškai. Kaime yra kapinės.

## Etimologija
Vietovardį galima aiškinti keleriopai:
* iš asmenvardžio *Bartas, Bartỹs*, kuris būtų arba kilęs iš krikšto vardo *Baltramiejus, Bartolomėjus* (per , , ), arba iš senųjų lietuviškų asmenvardžių su šaknimi *bart-* (*Bar̃tautas, Barvỹdis* ir kt. ← *bárti* „peikti, koneveikti; *kovoti“);
* iš *bar̃tininkas* „drevininkas“ bei *barčià, bartìs* „drevė“;
* pagal prūsų genties bãrtų žmones, kurie esą čia galėję atsikelti.

Tikėtina, kad 1385 m. Kryžiuočių karo kelių aprašymuose įvardinti *Drevininkai* () yra dabartiniai Barčiai.

## Istorija
XVI a. kaimas minimas kaip seniūnijos centras Gardino ir Lydos paviete. 1636–1637 m. Barčių valsčius pasipriešino potvarkiui mokėti duoklę grūdais. 1803 m. seniūnija tapo grafo Sen Pristo valda.

XX a. pr. Barčiai pateko į Lydos apskrities Kaniavos seniūniją, buvo Varėnos valdinio dvaro valda.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus-Trakų apskričiai, dalis apylinkių gyventojų sugudėjo, nors Barčiuose gyveno beveik vien lietuviai. Veikė lietuviška pradžios mokykla, vyko vakarėliai, paskaitos, ūkininkų rateliai. 1930 m. Barčių gyventojai pradėjo statyti Vytautui Didžiajam skirtą koplytėlę, bet lenkų valdžia darbus nutraukė.

LTSR laikais veikė „Raudonosios vėliavos“ kolūkis. Iki 1963 m. buvo Barčių apylinkės centras.


Barčių kapinės.JPG|Barčių kapinės
Vaizdas:KK127, Barčiai.JPG|Kelias KK127 per Barčius


## Gyventojai
Pagal Lenkijos valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 431 žmogus, iš kurių 418 užsirašė lietuviais, 9 lenkais ir 4 žydais.

## Šaltiniai
Dainava (Varėna)

**Dainava** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Vydenių, Dainavos girioje, prie Mazupio ištakų. Seniūnaitijos centras. Netoliese praeina kelias .

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kilęs iš krašto vardo *[[Dainava (baltų žemė)|Dainava]]*.

## Istorija
Anot V. Abtomaičio, Dainavą XIII a. pab. turėję įkurti kryžiuočių persekioti jotvingiai.

1637 m. kaime buvo 10 kiemų, 14 valakų žemės. Nuo 1850 m. Dainava priklausė valstybiniam Kaniavos dvarui. Tuo metu buvo 19 kiemų, gyveno Tamulevičiai, Brūzgės, Stankevičiai, Bruzgelevičiai, Markevičiai, Kaziukoniai, Budėnai, Čiurylos, Bartkevičiai, Rinkevičiai, Dzenučiai, Meškučiai, Chreptavičiai, Radkevičiai.

XIX a. pab. buvo valstybinis kaimas Lydos apskrityje.

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 219 žmonių, iš kurių 141 buvo užrašyti lenkais ir 78 lietuviais. Lenkų valdymo laikais kaime veikė lietuviška mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tolkūnai (Varėna)

**Tolkūnai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Senosios Varėnos. Seniūnaitijos centras. Ties kaimu kertasi keliai , , . Yra kapinaitės, fermos.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžių *Tol̃kus, Talkẽvičius, Talkaũskas*, kurie gudiškos kilmės – iš pravardžių *Талько, Толька* (← *Анатоль, Анатолій*).

## Istorija

XIX a. pab. buvo okolica Trakų apskrityje. 1866 m. gyveno 84 katalikai, 2 žydai, 1 stačiatikis.

Seniau veikė Nedzingės pagrindinės mokyklos pradinis skyrius, biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuršiai (Varėna)

**Kuršiai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, apie 10 km į pietryčius nuo Valkininkų, Šalčios kairiajame krante, prie Brastos upelio. Aplink kaimą yra daug miškų. Kaimo gale, šalia Brastos-Šlektiankos upelio yra 2 mitologiniai akmenys, o rytinėje kaimo dalyje yra Valakavičių piliakalnis. Šie kultūros paminklai yra įtraukti į Rytų Lietuvos kultūros paminklų sąrašą.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas, manoma, yra kilęs nuo pavardės *Kuršis* ar *Kuršys*. Kita vertus, galėtų būti ir nuo tautovardžio *[[kuršiai|kur̃šis]]* (šis dar gali reikšti ir „latvis“). Kadangi apylinkėse yra piliakalnis, gyvenvietė, matyt, labai sena ir galimai mena atėjūnus nuo pajūrio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mahonija

**Mahonija** (*Mahonia*) – raugerškinių (*Berberidaceae*) šeimos augalų gentis, kurioje yra apie 70 rūšių, iš jų viena – dyglialapė mahonija (*Mahonia aquifolium*) auga ir Lietuvoje.
Danius Puodžius

**Danius Puodžius** (g. 1935 m. spalio 28 d. Saukiškiuose, Alantos valsčius, Utenos apskritis) – Lietuvos inžinierius, sovietinis ūkio, partinis bei politinis veikėjas.

## Biografija
1946–1954 m. mokėsi Utenos 1-ojoje vidurinėje mokykloje. 1953-1954 m. Utenos rajono laikraščio „Lenino keliu“ redakcijos darbuotojas. 1954–1959 m. studijavo Kauno politechnikos institute, inžinierius-kelininkas.

1959–1962 m. Užvenčio rajono Vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas, nuo 1962 m. pirmininkas. 1963–1965 m. LKP Tauragės pramoninio gamybinio komiteto sekretorius. 1965–1969 m. Plungės rajono, 1969–1989 m. Palangos miesto Vykdomojo komiteto pirmininkas (pakeitė Petrą Mičiūną). 1980 m. neakivaizdiniu būdu baigė Lenigrado aukštąją partinę mokyklą. 1989 m. SPUAB „Palangos komunalinis ūkis“ vyriausiasis inžinierius, 2006-2009 m. UAB „Palangos komunalinis ūkis“ vyr. inžinierius-direktoriaus pavaduotojas. Nuo 2010 m. Palangos kraštovaizdžio bičiulių klubo pirmininkas. 1958 -1989 m. SSKP, nuo 1990 m. nepartinis

1971–1985 m. LSSR AT deputatas. 1995–1997 m. (LDDP sąraše) ir 2007–2011 m. (Liberalų sąraše) Palangos savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Irena, vaikas Svajūnas.

## Įvertinimas
* 1971 m. Garbės ženklo ordinas
* 1985 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas 
* 2015 m. Palangos miesto garbės pilietis 

## Šaltiniai
Viktoras Pivrikas

**Viktoras Pivrikas** (1950 m. rugpjūčio 11 d. Sedoje, Mažeikių rajonas – 2013 m. birželio 9 d.) – gydytojas otorinolaringologas, pedagogas, habilituotas medicinos mokslų daktaras, Lietuvos ir Palangos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1956–1967 m. mokėsi Klaipėdos 10-oje vidurinėje mokykloje. 1967–1968 m. Klaipėdos greitosios pagalbos stoties sanitaras. 1968–1974 m. studijavo Kauno medicinos institute.

1974–1988 m. Klaipėdos Raudonojo kryžiaus ligoninės Otolaringologijos skyriaus gydytojas. 1985 m. medicinos mokslų kandidatas. 1988–1990 m. Kauno medicinos instituto vyr. mokslinis bendradarbis. 1990 m. habilituotas medicinos mokslų daktaras. 1991–1998 m. Klaipėdos klausos implantologijos klinikos vedėjas. Nuo 1998 m. Klaipėdos universiteto Gamtos mokslų fakulteto katedros profesorius, Klaipėdos miesto ligoninės Galvos ir kaklo chirurgijos departamento vadovas, LOR skyriaus vyr. gydytojas, nuo 2001 m. Klaipėdos miesto ligoninės vyresnysis gydytojas. 2 išradimų, 5 monografijų ir žinynų, daugiau kaip 100 mokslinių straipsnių autorius. LR sveikatos apsaugos ministerijos ekspertas.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. LSDP Palangos skyriaus narys, LSDP tarybos narys, Palangos skyriaus pirmininkas. 1995–1997 m., 1997–2000 m. (LDDP sąraše), 2003–2007 m. ir 2007–2011 m. (LSDP sąraše) Palangos savivaldybės tarybos narys.  Palaidotas Lėbartų kapinėse.

## Bibliografija
* *Автоматизированный анализ вестибулосоматических и вегетативных реакций* / Josifas Skliutas, Viktoras Pivrikas, Aleksandras Žukauskas. – Vilnius: Mokslas, 1990. – 177 p.
* Vestibulometrija: monografija. – Klaipėda: S. Jokužio leidykla-spaustuvė, 2006. – 141 p.: iliustr. – ISBN 9986-31-159-4
* Ekologija, žmogus, sveikata: vadovėlis. – Klaipėda: S. Jokužio leidykla-spaustuvė, 2008. – 343 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-31-257-4
* Otologijos istorija: monografija / Andre A. Sultan, Viktoras Pivrikas. – Klaipėda: S. Jokužio leidykla-spaustuvė, 2010. – 285 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-31-299-4

## Šaltiniai
Žiauberiniai

**Žiauberiniai** (*Physciaceae*) – kerpių šeima. Gniužulas žiauberiškas, lapiškas arba krūmiškas.

Lietuvoje auga šios gentys:
* *[[Amandinea]]*
* Blakstienė (*Anaptychia*)
* Buelija (*Buellia*)
* *[[Dimelaena]]*
* Žiauberuotė (*Phaeophyscia*)
* Žiauberė (*Physcia*)
* Žiauberūnė (*Physconia*)
* *[[Rinodina]]*
Herpetologija

**Herpetologija** (gr., *herpeton* = šliaužiantis daiktas) – zoologijos šaka, tirianti šaltakraujus sausumos stuburinius - varliagyvius ir roplius.

Herpetologija tiria varliagyvių ir roplių sandarą (morfologiją ir anatomiją), fiziologiją, gyvenimo būdą ir elgseną (etologiją), vystymąsi ir paveldėjimą (embriologiją ir genetiką).

## Praktinė herpetologijos reikšmė
Svarbūs ir naudingi varliagyvių ir roplių ekologinės reikšmės tyrimai, ypač todėl, kad varliagyviai labai jautrūs aplinkos pokyčiams ir gerai atspindi aplinkos būklę.

Kai kurių varliagyvių ir roplių nuodai panaudojami medicinoje. Pavyzdžiui, kai kurių gyvačių nuodai naudojami kaip antikoaguliantai insulto ir širdies smūgio aukas.
Laukininkai (Klaipėda)

**Laukininkai** – Klaipėdos miesto dalis, mikrorajonas pietinėje miesto dalyje priskiriamas didžiausiems miesto mikrorajonams. Iš šiaurės ribojasi su Smiltelės, iš rytų – su Vingio gatvėmis, iš pietų – su Jūrininkų prospektu, o iš vakarų – su Varpų mikrorajonu. Yra Laukininkų gatvė, kuri tęsiasi per visą mikrorajoną. Laukininkai pradėti statyti 1981 metais, paskutiniai mikrorajono namai buvo apgyvendinti 1986 metais.

Laukininkus nuo Varpų mikrorajono. skiria naujai įrengtas „Sąjūdžio parkas“ su rekreacinėmis zonomis, per kurį eina „EuroVelo 10“ dviračių trasa.

Mikrorajone yra paštas, Klaipėdos viešosios bibliotekos Laukininkų filialas, Klaipėdos miesto šachmatų klubas „Bokštas“, prekybos centras ir įvairių aptarnavimo sferos įmonėlių: įvairių parduotuvių, kirpyklų, siuvyklų, kompjuterių remonto įm., vaistinių, foto salonas ir kt.

Laukininkai pasižymi aktyviu naktiniu gyvenimu, kadangi čia yra įsikūrusių daug populiarių barų, picerijų.

## Švietimas ir ugdymas
* Laukininkų gyvenamajame mikrorajone yra vienas sporto aikštynas su stadionu, kuriuo dalijasi dvi mokyklos: „Vyturio“ progimnazija ir rusakalbių „Pajūrio" progimnazija mokykla.
* Mikrorajone yra 4 darželiai: Aitvarėlis, Du gaideliai, Linelis ir Vyturėlis.

Tai vienas iš labiausiai į pietus nutolusių Klaipėdos mikrorajonų, todėl vėlyvą rudenį čia pučia vieni iš stipriausių vėjų.

## Šaltiniai

* Gatvių žemėlapis
* Laukininkų mikrorajono gatvės
Žardė

**Žarde** vadinama:

* Žardės piliakalnis;
* gyvenvietės:
** Žardė Klaipėdos pietuose,
** Žardininkai, mikrorajonas Klaipėdoje.
Psoriniai

**Psoriniai** (*Psoraceae*) – kerpių šeima. Gniužulas žvyniškas, rečiau žiauberiškas.

Lietuvoje auga viena gentis – psora (*Psora*):
* Laptuotoji psora (*Psora scalaris*). Lietuviškoje botaninėje literatūroje nurodomi ir kiti pavadinimai – *beriamoji skyvė*, *džiaugmenė*.
* *[[Psora decipiens]]*
Rizokarpiniai

**Rizokarpiniai** (*Rhizocarpaceae*) – kerpių šeima. Gniužulas žiauberiškas.

Lietuvoje auga viena gentis – rizokarpas (*Rhizocarpon*).
Meškapėdiniai

**Meškapėdiniai** (*Peltigeraceae*) – kerpių šeima. Gniužulas lapiškas.

Lietuvoje auga dvi gentys:
* Meškapėdė (*Peltigera*)
* Solorina (*Solorina*)
Barškiai

**Barškiai** – Klaipėdos miesto teritorija, esanti rytinėje miesto dalyje, į šiaurę nuo Sendvario, į rytus nuo Joniškės ir į pietus nuo Paupių. Tai prastą susisiekimą su miesto centru turintis, nors ir sąlyginai arti esantis, retai apgyvendintas mikrorajonas.

## Istorija

XX a. 1-ojoje pusėje per kaimą ėjo Klaipėdos–Pėžaičių geležinkelis, čia veikė Barškių geležinkelio stotelė.

Sovietmečiu kaimas buvo Klaipėdos rajone, prie Klaipėdos miesto prijungtas 1996 m. kovo 12 d.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Gustav Fenkohl (1872–1950), tapytojas.

## Šaltiniai
Sudmantai (Klaipėda)

**Sudmantai** – Klaipėdos rytinėje miesto dalyje esantis mikrorajonas. Tai retai apgyvendintas mikrorajonas šalia Jakų žiedo. Buvusi vakarinė Sudmantų kaimo dalis. Vyrauja mažaaukščiai gyvenamieji namai.

## Šaltiniai
Alfonsas Giedraitis

**Alfonsas Giedraitis** (1925 m. kovo 28 d. Latavoje, Andrioniškio valsčius – 2007 m. rugpjūčio 12 d. Ėriškiuose, Panevėžio rajonas) – agronomas, Lietuvos ir Panevėžio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1937 m. baigė Andrioniškio pradžios mokyklą. 1941–1943 m. mokėsi Raguvėlės žemės ūkio mokykloje. 1943–1944 m. studijavo Panevėžio suaugusiųjų instituto agrotechnikos skyriuje. 1944–1946 m. Panevėžio cukraus fabriko Joniškėlio punkto vedėjas. 1946–1947 m. mokėsi ir baigė 7-ą klasę Anykščių gimnazijoje.

1947–1949 m. Anykščių apskrities žemės ūkio kooperacijos sąjungos agronomas. 1949 m. tėvus ištrėmus į Sibirą, rūpinosi likusiais broliais ir seserimis, persikėlė dirbti į buvusį Ramygalos rajoną. 1949–1955 m. Ramygalos mašinų-traktorių stoties agronomas ir vyr. agronomas. 1955–1991 m. Panevėžio rajono „Galybės“, vėliau – Ėriškių kolūkio pirmininkas. 1961 m. neakivaizdžiai su pagyrimu baigė Joniškėlio žemės ūkio technikumą, įgijo agronomo specialybę. 1991–1992 m. ir 1996–2007 m. Ėriškių žemės ūkio bendrovės valdybos pirmininkas.

1992–1996 m. LR Seimo narys. 2000–2007 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos žemdirbių sąjūdžio tarybos pirmininkas. Nuo 1961 m. SSKP, nuo 1990 m. LDDP, nuo 2001 m. LSDP Panevėžio rajono skyriaus narys, tarybos narys.

Palaidotas Ėriškių kapinėse.

## Įvertinimas
* Lenino, Spalio revoliucijos ir Darbo raudonosios vėliavos ordinai
* 1979 m. LTSR nusipelnęs žemės ūkio darbuotojas
* 1998 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžius 
* 2005 m. Panevėžio rajono garbės pilietis
* 2006 m. „Gerumo angelo“ statulėlė – nominacija „Kaimui paskirtas gyvenimas“ 

## Šaltiniai
Jakai

**Jakai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, į rytus nuo Klaipėdos miesto, šalia Jakų žiedo. Per kaimą einą kelias . Šiaurine kaimo riba driekasi automagistralė , vakarine riba driekiasi kelias . Veikia biblioteka, Jakų pradinė mokykla, dabartinis Gargždų „Minijos“ mokyklos skyrius. Į šiaurę nuo kaimo yra I tūkstantmečio Jakų piliakalnis. Rytuose prateka Smeltalė, už kurios prasideda Kiškėnų miškas.

## Etimologija

Vietovardis kilęs nuo asmenvardžio *Jakas* (vardo *Jokūbas*,  trumpinys).

## Istorija

1615 m. įkurtas Jakų dvaras. 1785 m. jis minimas kaip kulminis dvaras.

Kaimas susikūrė prie 1936 m. pastatytos Klaipėdos radijo stoties; ją sunaikino Vokietijos kariuomenė, traukdamasi iš Lietuvos. 1945 m. įsteigta biblioteka, paštas, medicinos punktas, pradžios mokykla. 1950–1992 m. Klaipėdos tarybinio ūkio technikumo pagalbinė gyvenvietė.

Apie 2000 m. buvo Sendvario seniūnijos centras. Pastaraisiais dešimtmečiais auga kaip Klaipėdos priemiestis, buvusio dvaro valdose susikūrė dešimtys naujų sodybų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Lijana Simonaitytė, Klaipėdos rajono politinė ir visuomenės veikėja
* Eurelijus Žukauskas, krepšininkas
* Kęstutis Dvarionas, Jakų bendruomenės centro pirmininkas

## Šaltiniai
Karpūniečiai

**Karpūniečiai** (*Verrucariales*) – kerpių eilė. Gniužulas žiauberiškas arba lapiškas.

Lietuvoje auga viena karpūninių (*Verrucariaceae*) šeima ir šios gentys:
* *[[Agonimia]]*
* *[[Catapyrenium]]*
* Odkerpė (*Dermatocarpon*)
* *[[Polyblastia]]*
* *[[Staurothele]]*
* *[[Thelidium]]*
* Karpūnė (*Verrucaria*)
Dūdinėliai

**Dūdinėliai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Veiviržėnų, kairiajame Veiviržo krante. Aptiktas Dūdinėlių kapinynas (VIII-IX a.), kultūrinę vertę turintis svirnas (pastatytas XIX a. pab.). Ribojasi su Veiviržėnų miesteliu, Vilkių, Upitėnų, Sausių ir Eidukų kaimais.

## Istorija

Dūdinėlių (raštuose rašoma Dūdinų) kaime Veiviržėnų bažnyčios vizitacijos aktuose nuo XIX a. pr. minimas Veiviržėnų bažnyčios klebonijos palivarkas su 1 valaku (apie 21 ha) žeme ir sodyba. Palivarke gyveno 2 daržininkai (už naudojimąsi klebonijos žeme atlikinėję klebonui lažadienius) ir vienas žemdirbys (mokėjo klebonui činšą). Palivarko sodyboje buvo gyvenamasis namas, varykla (bravoras), avidė, daržinė, jauja, tvartas.

1861–1938 m. Dūdinėliai priklausė Švėkšnos valsčiui. 1938 m. gyventojų patogumui jie prijungti prie Veiviržėnų valsčiaus.

1923 m. Dūdinėlių kaime buvo 5 ūkiai ir 25 gyventojai. Klebonijos palivarke buvo nemažas ūkis, su 9 dideliais mediniais ir moliniais pastatais. 1949 m. iš Dūdinėlio kaimo į Sibirą ištremtos Jokšų, Nausėdų šeimos.

Sovietmečiu buvo pastatyti vandentiekio bokštas, karvių ferma.

2002 m. vasarą Dūdinėlių kaime buvo 11 ūkių, kurie laikė 32 galvijus.

## Gyventojai

## Literatūra
* Janina Valančiūtė. Veiviržėnų bažnyčios ir parapijos istorija. UAB „Judex“, Kaunas, 2006.

## Šaltiniai
Vytautas Rapolas Gritėnas

**Vytautas Rapolas Gritėnas** (g. 1938 m. gruodžio 16 d. Karaliuose, Ramygalos valsčius) – Lietuvos politinis veikėjas.

## Biografija
1947–1954 m. mokėsi Vadoklių septynmetėje mokykloje, 1954–1958 m. Kauno sodininkystės ir daržininkystės technikume. 1963 m. baigė Respublikinę vienmetę kolūkių ir tarybinių ūkių vadovaujančių kadrų rengimo mokyklą Dotnuvoje. 1971–1976 m. studijavo Vilniaus aukštojoje partinėje mokykloje.

1958–1961 m. tarnavo TSRS kariuomenėje, 1961–1963 m. Ėriškių kolūkio laukininkystės brigadininkas, 1963–1976 m. ir 1988–1993 m. Daukniūnų „Tarybinio artojo“ kolūkio pirmininkas. 1976–1978 m. LKP Panevėžio rajono komiteto skyriaus vedėjas. 1978–1988 m. Žemės ūkio darbuotojų profsąjungos Panevėžio rajono komiteto pirmininkas. 1993–1995 m. Daukniūnų žemės ūkio bendrovės pirmininkas, 1995–1997 m. Panevėžio rajono žemės ūkio valdybos viršininkas, 1997–1999 m. UAB „Agrokoncernas“ direktorius, 1997–2000 m. Seimo nario Virmanto Velikonio padėjėjas, AB „Malsena“ vadybininkas. 2000–2011 m. Panevėžio rajono savivaldybės mero pavaduotojas.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, LDDP Respublikinės tarybos narys, LDDP Panevėžio prezidiumo narys. Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio rajono skyriaus narys, skyriaus pirmininko pavaduotojas, LSDP tarybos narys, nuo 2008 m. LSDP Panevėžio rajono skyriaus pirmininkas.

1990–1995 m. Panevėžio rajono tarybos deputatas, 1995–2015 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys.

Žmona Genovaitė, vaikai Saulius, Vilmantas, Remigijus, Andrius, Dalia.

## Šaltiniai
Indrė

Žodis **Indrė** turi keletą reikšmių:

* Upė Prancūzijoje, žr. Indrė;
* Prancūzijos departamentas, žr. Indrė;
* Lietuviškas vardas, žr. Indrė.
Vilkiai

**Vilkiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Veiviržėnų, kitame Veiviržo upės krante. Eina keliai  ir . Stūkso Vilkių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Meiskiai

**Meiskiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 0,5 km į vakarus Veiviržėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vištiškiai

**Vištiškiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Veiviržėnų, prie Upitos upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šauliai (Klaipėda)

**Šauliai** – Klaipėdos miesto dalis, esanti miesto šiaurės rytinėje dalyje, kairiajame Danės krante prie kelio .

## Istorija

Sovietmečiu kaimas buvo Klaipėdos rajone, prie Klaipėdos miesto prijungtas 1996 m. kovo 12 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Teloschistiniai

**Teloschistiniai** (*Teloschistaceae*) – kerpių šeima. Gniužulas žiauberiškas, lapiškas arba krūmiškas.

Lietuvoje auga šios gentys:
* Grūdkerpė (*Caloplaca*)
* Geltonkerpė (*Xanthoria*)

## Šaltiniai
Malagiai

**Malagiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę Veiviržėnų, prie kelio , Veiviržo kairiajame krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Trepkalniai

**Trepkalniai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, tuoj į šiaurę nuo Veiviržėnų, kairiajame Veiviržo krante. Ūkių kompleksas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Geltonkerpė

**Geltonkerpė** (*Xanthoria*) – telošistinių (*Teloschistaceae*) šeimos kerpių gentis. Gniužulas lapiškas arba krūmiškas, su įvairaus pločio lakšteliais. Viršutinė gniužulo pusė žalsvai gelsva ar geltonai oranžinė.

Lietuvoje auga šios rūšys:
* Kandeliarinė geltonkerpė (*Xanthoria candelaria*)
* Puikioji geltonkerpė (*Xanthoria elegans*)
* Rusvoji geltonkerpė (*Xanthoria fulva*)
* Sieninė geltonkerpė (*Xanthoria parietina*)
* Daugiavaisė geltonkerpė (*Xanthoria polycarpa*)
Kavaliauskai

**Kavaliauskai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, į šiaurės vakarus nuo Vėžaičių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gerduvėnai

**Gerduvėnai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Vėžaičių. Seniūnaitijos centras. Stūkso Gerduvėnų piliakalnis. Pranui Lukauskui atminti yra pavadinta gatvė, artimųjų rūpesčiu pastatytas medinis kryžius.

## Etimologija

Kaimo vardas – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Gerdaujės upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pagerdaujis

**Pagerdaujis** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Vėžaičių, prie Gerdaujės upelio ir kelio .

## Etimologija

Kaimo vardas – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Gerdaujės upelio ir pridėjus priešdėlį *pa-*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paežeris

**Paežeris** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Upynos. Seniūnaitijos centras. Vakarinė kaimo dalis dar žinoma kaip Paežeris I, rytinė – Paežeris II. Paežeryje yra rastas labai senas akmeninis kirvis, taip pat daug archeologinių radinių 1966 metais rasta tyrinėjimų metų Karnagos kalvoje, kur yra senkapis. Požerės šiaurėje, kur kaimą kerta automagistralė , yra aukščiausia jos vieta – 180 m virš jūros lygio. Toje vietoje stovi Rauško akmuo – 1973 metais rastas Rauško kaimo apylinkėse ir 1987 metais atgabentas čia. Jo svoris apie 15 tonų. Šalia akmens stovi aukuras žuvusiems Lietuvos keliuose, pastatytas 2003 metų Vėlinių išvakarėse.

## Istorija

Kaimas minimas nuo 1562 metų, tada kaimas pavadinimas buvo ***Nartikas***. Kaimas buvo Paežerio vaitystės centras, o vaitas – Petras Jočaitis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vytautas Vaitkus (1943–1991), laisvės gynėjas, Sausio 13-osios auka.

## Šaltiniai
Ližiai

:: *Apie kaimą Tauragės rajone žr. [[Ližiai (Tauragė)]]*.

**Ližiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Endriejavo. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Petras Lygnugaris SJ (1909–1985) – jėzuitų vienuolis, Romos katalikų kunigas Lietuvoje ir Rusijoje.

## Šaltiniai
Laigiai

**Laigiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Endriejavo miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Samališkė

**Samališkė** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2,5 km į pietus nuo Vėžaičių miestelio, šalia Ąžuolijos miško. Praeina kelias .

## Istorija

XIX–XX a. čia buvo Samališkės dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tickinai

**Tickinai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Endriejavo, prie Veiviržo ir plento .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pyktiškė

**Pyktiškė** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 0,5 km į pietvakarius nuo Endriejavo, prie kelio , netoli greitkelio .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pranas Piaulokas (1945–2008), aktorius, režisierius.

## Šaltiniai
Krugosvet

**Кругосвет** – universalioji visuotinė enciklopedija rusų kalba, pradėta kurti 2000 m.

## Apimtis
Per 10 000 straipsnių (per 6 000 biografinių straipsnių), virš 9 000 iliustracijų. Tai sudaro per 15 mln. žodžių. Apie 1/3 straipsnių – vertimai iš amerikiečių enciklopedijos Collier’s.

«Кругосвет» yra internetinė versija žiniatinklyje bei CD forma (2 diskai).

## Redakcija
* Gen. dir. Цагарели Марина Юрьевна
* Vyr. red. Добровольский Александр Викторович
* Kiti redaktoriai – Блюхер Ольга Рафаиловна, Липкин Михаил Аркадьевич, Максимова Мария Глебовна, Пащенко Нинель Тихоновна, Сапожникова Галина Николаевна.

## Autorinės teisės
Su visais autoriais yra sudarytos sutartys dėl išimtinių teisių perdavimo CEU leidyklai (*[[Central European University]]*).

Teises publikuoti JAV enciklopedijos leidimą rusų kalba suteikė leidykla Atlas Editions «Кругосвет» leidyklai.

## Finansavimas
«Krugosvet» remia Atvirosios visuomenės institutas (*[[Институт „Открытое общество“]]*), lėšų gaunama pardavus CD bei iš reklamos enciklopedijoje.

## Nuorodos
* «Кругосвет» tinklalapis
Raukos

**Raukos** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Endriejavo.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Lingiai

**Lingiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Priekulės, prie Klaipėdos–Tilžės geležinkelio ir plento atšakos į Priekulę. Patenka į Derceklių sodų kompleksą. Gretimame Kuodžių kaime yra Lingių evangelikų kapinės.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas kildinamas iš pavardės *[[Lingys|Lingỹs]], Lìngis, Lìngė*, kuri arba kilusi iš žodžio *lingė* „kartis lopšiui pakabinti; liesas, aukštas žmogus linguojančia eisena; svirtis“ arba iš *[[lingės|liñgė]]* „sakalinių šeimos paukštis“, kuršininkų *linģis* „vanagas“.

## Istorija
Lingių kaimas įkurtas 1650 m., kai priekuliškis Erdmanas Zigmundas (*Erdmann Siegmundt*) čia gavo žemės pagal Kulmo teisę. 1762 m. Lingių žemės priklausė Richteriui iš Stragnų. 1913 m. Lingių dvarą valdė našlė Štulert (*Stuhlert*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Plačialapis gyslotis

**Plačialapis gyslotis** (*Plantago major*)  – gyslotinių (*Plantaginaceae*) šeimos gysločių (*Plan*) augalų rūšis.

Aukštis 10-30 cm. Lapai auga skrotele. Jų lapalakštis kiaušininiškas, 2-10 cm ilgio ir 1,5-7 cm pločio. Žiedynas – cilindriška tanki varpa. Žiedai gelsvai žalsvi, neišsiskiriantys. Žydi birželio-rugsėjo mėn. Vaisius – 8 sėklų dėžutė.

Lietuvoje dažna rūšis. Auga pievose, pakelėse, pagrioviuose, daržuose.

Liaudiški gysločio pavadinimai:
* **trauklapis**, **traukažolė**, **traukutis**, **trūkžolė** – nuoroda į gydymą, nes sutraukia,
* **raukžolė**, **raukažolė**– nuoroda į gydymą, užraukia žaizdą („uždės raukažolę ir sugis“),
* **gyslalapis**, **gyslapis**, **gyslažolė**, **gyslonis**, **gysliuotis**, **gysločius**, **gyslonė**, **gyslūnalapis** – pagal lapo išvaizdą,
* **kelio letena**, **kelio retiniai**, **kelretinis** – pagal dažną augavietę.

## Sudėtis
Lapai turi rauginių medžiagų (iki 10 %), gleivių (iki 5 %), saponinų, flavanoidų, fitoncidų, fenolkarboninių rūgščių, glikozido aukubino, vitamino C ir vitamino K.

## [[Vaistiniai augalai|Vaistinės augalo]] savybės
Gyslotis gydymui naudojamas nuo neatmenamų laikų. Jo lapai pasižymi bakteriocidiniu, priešuždegiminiu poveikiu, naudojami žaizdoms, sumušimams gydyti, sustabdyti kraujavimui.

Jie naudojami preparatų kosulio gydymui gamybai. Dedama į atsikosėjimą lengvinančius mišinius.

Lapų arbata gerina apetitą, stabdo viduriavimą, mažina kraujo spaudimą, palengvina kosulį. 

Iš šviežių lapų galima spausti ir sultis. Jomis gydomas anacidinis gastritas, opaligės. Sulčių kompresus galima dėti ant sumušimų, žaizdų.

Gysločio sulčių negalima vartoti esant padidėjusiam skrandžio rūgštingumui.

## [[Vaistiniai augalai|Vaistinės]] žaliavos rinkimas
Lapai (taip pat ir siauralapio gysločio) renkami nuo birželio mėnesio žydėjimo metu, pakartotinai – iki rudens šalnų. Lapai skinami su ne ilgesnėmis kaip 5 cm lapkočių liekanomis ir tuoj pat džiovinami paskleidus plonu sluoksniu perpučiamose pastogėse pavėsyje. Džiovinant, lapai dažnai pavartomi. Išdžiuvę lapai, kai lapkotis pasidaro trapus, lengvai lūžta. Iš 4,5 kg šviežių lapų gaunama 1 kg sausos žaliavos.

Sudžiūvę lapai yra žalios spalvos, susisukę spirale, turi silpną kvapą, kiek kartoki.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*10 priežasčių, kodėl verta pasirūpinti trauklapių atsargomis, namiškių žaizdos padėkos
Kuodžiai

**Kuodžiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Dituvos, 3 km į šiaurę nuo Priekulės, prie vakarinio Minijos kranto, geležinkelio Klaipėda–Tilžė ir senojo Priekulės kelio. Per Miniją nutiestas Priekulės aplinkkelio tiltas. Išlikusios dvejos liuteronų kapinės.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs iš apylinkėse gerai paliudytos pavardės*Kuodis, Kuodys* (), kuri – iš  „kas su kuodu, vešiais plaukais“.

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 5 sodybos. Po 1950 m. kaimas kurį laiką buvo Dituvos apylinkėje (Priekulės rajonas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voveriškiai

:: *Apie kaimą Klaipėdos rajone žr. [[Voveriškiai (Klaipėda)]]*.

**Voveriškiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Šiaulių miesto. Seniūnaitijos centras. Yra Voveriškių pagrindinė mokykla, biblioteka, žirgynas. Voveriškių geležinkelio stotelė yra už 2 km į šiaurės rytus, Toliočiuose. Kaimas matomas už laukų nuo Šiaulių miesto Dainų mikrorajono Architektų gatvės daugiabučių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vaclovas Dargužas (1920–2009), veterinaras, Šveicarijos lietuvių bendruomenės veikėjas, Vilniaus universiteto garbės daktaras, VU bibliotekos mecenatas;
* Alfonsas Kušlys (1921–2015), Šveicarijos mokslininkas biochemikas, ilgametis Šveicarijos lietuvių bendruomenės pirmininkas.

## Šaltiniai
Griežiai

**Griežiai** (arba **Grėžiai**) – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Agluonėnų, 3 km į šiaurės rytus nuo Priekulės, prie Gruodės upelio. Praeina kelias .

## Etimologija
Gali būti, kad kaimo vardas kilo iš trumpesnės upės vardo formos **Griežė* (žr. *Griẽžupė*). Neatmestina galimybė ir iš pavardės *Griežis, Griežė* ar pan. (tačiau Klaipėdos krašte nepaliudyta).

## Istorija
1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būdviečiai (Klaipėda)

**Būdviečiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Priekulės, prie Šilupio upelio. Šalia eina kelias .

## Etimologija

Pavadinimas gali būti iš asmenvardžio *Būdvietis* (minimas Lankupių apylinkėse kaip *Budwetis, Budweth*), bet įmanoma kilmė ir iš žodžių *būda* bei *vieta*.

## Istorija

Būdviečiai minimi nuo 1683 m. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 9 ūkiai.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Stenfordo filosofijos enciklopedija

**Stenfordo filosofijos enciklopedija** (*Stanford Encyclopedia of Philosophy, SEP)* – 1995 išleistas enciklopedinis bei taip vad. *„dynamic reference work“* leidinys.

SEP laikoma viena geriausių laisvai prieinamų filosofijos leksikonų žiniatinklyje ir dažnai lankomų svetainių.

Leidėjas – *Edward N. Zalta*, Stanfordo universitetas; jam padeda garsių mokslininkų plejada: pavyzdžiui, sritimi „Platonas“ rūpinasi *Richard Kraut*, išleidęs *The Cambridge Companion to Plato*. Visus straipsnius kuria tik mokslininkai, vėliau viską dr pertikrina leidėjai.

SEP yra nuolat aktualizuojama.

## Nuorodos
* SEP Mirrors
* Apie SEP
* ''Historicum.net'' aptarimas, vokiečių k.
Vaclovas Krikščiūnas

**Vaclovas Krikščiūnas** (g. 1947 m. spalio 15 d. Šedbaruose, Kelmės raj.) – pedagogas, Lietuvos politinis veikėjas.

## Biografija

Lankė Ramoniškio septynmetę, 1966 m. baigė Šiaulėnų vidurinę mokyklą, 1971 m. Vilniaus universiteto Filologijos fakultetą, anglų kalbos dėstytojas.

1971–1972 m. Kauno politechnikos instituto Užsienio kalbų katedros asistentas. 1972–1976 m. Radviliškio raj. Labučių aštuonmetės mokyklos direktorius, 1976–1984 m. Pakruojo raj. Žeimelio žemės ūkio mokyklos direktoriaus pavaduotojas, 1984–1987 m. Panevėžio raj. „Galybės“ kolūkio pirmininko pavaduotojas. Nuo 1987 m. Paįstrio Juozo Zikaro vidurinės mokyklos direktorius, Juozo Zikaro fondo valdybos narys.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio rajono skyriaus narys, 2003 m. pirmininko pavaduotojas, LSDP tarybos narys.

1990–1995 m. Panevėžio rajono tarybos deputatas, 1995–1997 m., 2000–2003 m. (LDDP sąraše) ir 2003–2004 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys, Etikos ir procedūrų komisijos narys, apskrities atstovas Europos Sąjungos Regionų komitete.
Pempiai

**Pempiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Priekulės, šalia Tyrų pelkės ir kelio . Prieškaryje šio kaimo etnografinių pastatų perkelta eksponuoti į Rytprūsius – dabartinį Liaudies statybos muziejų Olštyneke (Lenkijoje).

## Etimologija

Vietovardis kilęs iš pavardės *Pémpė*, kuri gausiai paliudyta apylinkėse; ši – iš paukščio pavadinimo *[[pempė|pémpė]]*. Kaimas taip pat vadintas Andriaus Tarvydo (*Tarwieden-Andres*) pavadinimu.

## Istorija

Kaimas kūrėsi ties pelkėta įduba (vėliau netoliese pelkėje kastas gintaras). 1678 m. minimas bažnytiniuose raštuose. 1817 m. laisvųjų žemdirbių kaime buvo 2 ugniakurai, gyveno 12 žmonių. 1846 m. kaime gyveno 33 žmonės, buvo 3 gyvenamieji pastatai, kalbėta lietuviškai ir vokiškai. Buvo palivarkas, kuris 1912 m. prijungtas prie Kliošių girininkijos. Kaimo sodybos stovėjo abipus vieškelio į Dreverną.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Drukiai

**Drukiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Priekulės. Seniūnaitijos centras. Įsikūręs šalia Tyrų pelkės, greta kelio . Yra Drukių kaimo evangelikų liuteronų senųjų kapinių kompleksas.

Kaime rastas V a. kapinynas.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs iš 1540 m. minimo asmenvardžio *Drukis*. Šis asmenvardis vėliau Klaipedos krašte išnyko. Jis greičiausiai kilęs iš Kuršo (plg.  „trumpakojis arklys, mažas vaikas“).

## Istorija

1511–1520 m. Minijos apylinkėje minimas asmuo *Henrich Druske*, 1540 m. *Heynrich Druck*. 1683 m. minimas Drukių kaimas. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 6 sodybos. XIX a. II pusėje veikė Jurgio Traušio spaustuvė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pleškučiai

**Pleškučiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Priekulės, prie kelio . Rastas Pleškučių-Pangesų kapinynas.

## Etimologija
Pavadinimas – iš pavardės *Pleškùtis* (plg. 1540 m. Skirvytėje minimas asmuo *Janell Plyszkuth*). Pavardė galbūt sietina su žodžiais *pleškỹs* ‚plepys‘, *pleškėti* ‚garsiai, daug kalbėti‘.

## Istorija
Šaltiniuose minimas nuo 1683 m. Įsikūrė prie Užvodų pievų. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas.

1891 m. į Kaliningrado muziejų pateko senovės Romos apskrita bronzinė pasidabruota su atauga plokštelė, puošta raudonos emalės juosta, kuri rasta ardomame Pleškučių kapinyne. Per II pasaulinį karą radinys dingo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pangesai

**Pangesai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietvakarius nuo Priekulės, šalia kelio . Kaime veikia vyno gamykla, kurioje gaminamas tradicinis Klaipėdos krašto vynas „Memel wine“. Išlikusios dvejos liuteronų kapinės. Apylinkėse yra Pleškučių kapinynas.

## Etimologija
Pangesų vietovardis neaiškios kilmės. Sprendžiant iš užrašymų (*Pahn Jessen* ir kt.) gali būti sudurtinis iš asmenvardžio su šaknimi *Jes-* (plg. *Jesaitis* ir pan.) bei neaiškios reikšmės šaknies *Pan-* (galbūt susijęs su  „raistas“).

## Istorija
Pangesai raštuose minimi nuo 1638 m. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, būta 10 sodybų.

1817 m. laisvųjų žemdirbių ir šatulininkų kaime *Jessen Pan* buvo 9 ugniakurai, gyveno 75 gyventojai. 1905 m. kaimas valdė 192 ha žemės, buvo 20 gyvenamųjų pastatų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gropiškiai

**Gropiškiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Priekulės, dešiniajame Minijos krante. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias Priekulė–Liaunai.

## Etimologija

Kaimo vardas su priesaga *-išk-* padarytas iš pavardes* Gropas* (*Grops*), kuri gausiai čia paliudyta, laikoma vokiškos kilmės.

## Istorija

1785 m. Gropiškiai minimi kaip karališasis kaimas prie Minijos, 9 sodybos. XIX a. čia veikė Johano Frydricho Franco Šrederio įsteigta našlaičių prieglauda ir spaustuvė, leidusi lietuviškus leidinius. Jaunuolių auklėjimo įstaiga veikė 1868–1944 m. Albertas Baumgartas čia turėjo plytinę.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Mikas Gropas, lietuvybės aktyvistas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Dreižiai

**Dreižiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Priekulės. Šalia eina Klaipėdos–Pagėgių geležinkelis ir kelias .

## Etimologija

Kaimo vardas kildinamas nuo pavardžių *Dreižius, Dreižis*, kuri greičiausiai kilusi ne nuo žodžio *driežas*, o nuo šaknies **dreiz-/dreiž-* „plėšti, drėksti“. Kaimas dar vadintas Mažaičiais (*Maszaiten-Peter*).

## Istorija

Dreižiai žinomi nuo 1685 m. 1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas su 11 sodybų. 1851 m. kaime buvo 134 gyv., iš kurių 105 lietuviai. 1865 m. įsteigta pradžios mokykla. Buvo geležinkelio stotelė, tarpukaryje veikė Ūkininkų ir „Santaros“ draugijos. Dreižių branduolys (8 vidutinės sodybos) buvo į šiaurės rytus nuo geležinkelio ir Klaipėdos–Šilutės plento sankirtos. Aplink nedideliuose sklypuose buvo įsikūrę gausus Dreižių viensėdžiai.

1944 m. pastatytas tarybinis aerodromas, iš kurio skrista bombarduoti Karaliaučiaus.

1892 m. ardomame kapinyne rasta įvairių bronzinių papuošalų ir dvi Romos sestercijos. Monetos nudilusios. Atiteko Šilutės kraštotyros muziejui. Monetos neskelbtos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Istorinis filosofijos žodynas

**Istorinis filosofijos žodynas** () – daugiatomis vokiškas filosofijos sąvokų žodynas, kuriame aiškinami filosofijos terminija.

12 tomų buvo išleisti 1971–2005; leidėjai – Joachim Ritter, Karlfried Gründer ir Gottfried Gabriel, leidykla Schwabe Verlag, Bazelis. Anotacijoje pažymima, kad tai „Naujai peržiūrėta Rudolf Eisler *Wörterbuch der philosophischen Begriffe* versija“.

## Tomų leidimo chronologija

* 1. Band (A-C) 1971
* 2. Band (D-F) 1972
* 3. Band (G-H) 1974
* 4. Band (I-K) 1976
* 5. Band (L-Mn) 1980
* 6. Band (Mo-O) 1984
* 7. Band (P-Q) 1989
* 8. Band (R-Sc) 1992
* 9. Band (Se-Sp) 1995
* 10. Band (St-T) 1998
* 11. Band (U-V) 2001
* 12. Band (W-Z) 2005
* 13. Band (Indeksas, turi pasirodyti 2007 m. viduryje)

## Nuorodos
* Leidyklos ''Schwabe Verlag'', informacija
Zofija Lindušienė

**Zofija Lindušienė** (g. 1948 m. gegužės 20 d.) – režisierė, Lietuvos kultūros ir politinė veikėja.

## Biografija

1996 m. Krekenavos kultūros namų direktorė.

Nuo 1995 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio rajono skyriaus narė, nuo 2003 m. skyriaus pirmininko pavaduotoja.

1997–2000 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narė.
Katalikų enciklopedija

**Katalikų enciklopedija** () – 1913 m. išleistas angliškas žynynas. Išleido Romos Katalikų Bažnyčia.

Joje pateikiama ir aprašoma Katalikų Bažnyčios bei katalikų tikėjimo istorija, teorija, praktika, krikščionybės istorija. Pakartotinis leidimas – 1922 m.

## Istorija
Žinynas pradėtas rengti 1905 m. sausio 11.

Redaktoriai – Charles G. Herbermann (profesorius, lotynistas, bibliotekininkas, College of the City of New York), Edward A. Pace (filosofijos profesorius, Catholic University), Condé B. Pallen (redaktorius), Rev. Thomas J. Shahan (Bažnyčios istorijos profesorius, Catholic University) ir John J. Wynne (jėzuitas, „The Messenger“ (*Pasiuntinys*) redaktorius.

Autoriai pirmą kartą susitiko „Messenger“ redakcijoje, Niujorke ir kartu dirbo iki pat 1913 m. balandžio 19.

Aktualesnė versija („Catholic University of America“) išleista pavadinimu Naujoji katalikų enciklopedija („New Catholic Encyclopedia“), 1967 m. ir 2002 m.

## Nuorodos

* ''New Advent: Catholic Encyclopedia'' 
* Jacques Maritain Center: Catholic Encyclopedia
Virmantas Velikonis

**Virmantas Velikonis** (1934 m. spalio 15 d. Kaune – 2012 m. vasario 15 d.) – Lietuvos agronomas, ūkio ir politinis veikėjas.

## Biografija
1954 m. baigė Kėdainių vidurinę mokyklą, 1959 m. Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas.

1959–1961 m. Kėdainių raj. „Pergalės“ kolūkio valdybos pirmininkas. 1961–1968 m. Kėdainių rajono vykdomojo komiteto plano komisijos pirmininkas. žemės ūkio valdybos viršininkas.

1968–1971 m. Dotnuvos parodomojo ūkio agronomas, mokslinis bendradarbis. 1971–1977 m. Hidrotechnikos ir melioracijos instituto sektoriaus vadovas. 1977–1992 m. Ramygalos kolūkio pirmininkas.

1992–1996 m. ir 1998–2004 m. Seimo narys. 1989–1990 m. TSRS Liaudies deputatų suvažiavimo liaudies deputatas.

1997 m. laikraščio „Ūkininko patarėjas“ vadybininkas Panevėžio kraštui.

1997–2003 m. ir 2005–2008 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys. 2005–2007 m. Sveikatos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas.

1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio seimo narys.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio rajono skyriaus narys, Panevėžio rajono skyriaus tarybos narys, LSDP Etikos ir procedūrų komisijos narys.

„Agronomų seklyčios“ pirmininkas. Sutuoktinė Brigita-Gražina, vaikai Žaneta, Virmantas.

## Šaltiniai
Gurstiškė

**Gurstiškė** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Skuodo. Jo šiaurės vakariniu eina Lietuvos ir Latvijos valstybės siena. Per kaimą teka Berkiškė – Bartuvos kairysis intakas, turi du intakėlius: Duobupį – kairys ir Kūlupį – dešinys. Šalia kaimo telkšo Gurstiškės tvenkinys.

## Istorija

Kaimas Skuodo grafystės laikais priklausė Skuodo miesto teritorijai. 1797 m. Gurstiškėje buvo 36 dūmai, apie 288–300 gyventojų; teritorija siekė apie 200 ha.

## Gyventojai

## Šaltiniai
N.E.O.

**N. E.O.** *(New Electronic Opus)* – Lietuvos popmuzikos keturių vaikinų jungtinė muzikos grupė iš Kauno ir Vilniaus, kurią subūrė grupės lyderiu ir pagrindiniu vokalistu tapęs Raigardas Tautkus. Jis kurti muziką pradėjo jau nuo 12 metų. Dainų tekstus rašė  garsioms grupėms, tokioms kaip Rondo ar Mink Taką. 

Kolektyvas išpopuliarėjo 2004 m. su daina „Aš tikiu“. Nuo to laiko grupė kiekvienais metais dalyvauja Lietuvos atrankoje į tarptautinį „Eurovizijos“ dainų konkursą. Geriausiai nacionalinėje atrankoje jiems sekėsi 2005 m. su daina „You Are In Hollywood“. Metų gale pasirodė debiutinis 14 dainų albumas „Tavo delne“ (išleido „Zuzi Records“). 

2006 m. išleistas antrasis albumas „Akimirka“ (9 dainos; viena jų „Eurovizijos“ konkurso atrankoje 2006 m. pelnė daugiausiai Lietuvos komisijos balsų).

2010 m. nutraukė veiklą dėl finansinių sunkumų. 

## Nariai
* **[[Raigardas Tautkus]]**, pagrindinis grupės vokalistas
* **Evaldas**, antrasis vokalistas po Raigardo; groja gitara
* **Martynas**
* **[[Marius Kiltinavičius]]**

## Diskografija

### Albumai
* Tavo delne (2005 m.);
* Akimirka (2006 m.).

### Radijo singlai
* „Aš tikiu“ yra pirmasis ir vienintelis grupės radijo singlas, radijo stotis pasiekęs 2004 metų vasarą.

## Nuorodos
*