open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
NetBeans

**NetBeans** – integruota programų kūrimo aplinka (IDE). Tai laisva, atviro kodo aplinka, skirta programų kūrimui Java kalba.
Veikia visose populiariausiose operacinėse sistemose. Šiai aplinkai sukurta nemažai mokamų ir nemokamų trečių šalių papildymų (įskiepių).
Pasižymi lankstumu. Pagrindiniai tradiciškai su kuriama programa susiję veiksmai (kompiliavimas ir t. t.) realizuojami kaip Ant scenarijai.

Dabartinė versija (8.0) suteikia daug galimybių tiek J2ME, tiek J2SE, tiek ir J2EE programoms kurti.
Landsbergis

;Landsbergis
* Algirdas Landsbergis – dramaturgas, prozininkas, žurnalistas
* Gabrielius Landsbergis (1982) – politinis veikėjas
* Gabrielius Landsbergis-Žemkalnis – dramaturgas, publicistas
* Gabrielius Žemkalnis-Landsbergis – Australijos lietuvių radijo ir spaudos darbuotojas
* Vytautas Landsbergis – politikas, muzikologas
* Vytautas Landsbergis-Žemkalnis – architektas
* Vytautas V. Landsbergis – aktorius, režisierius

;Landsbergienė
* Austėja Landsbergienė – edukologė;
* Gražina Ručytė-Landsbergienė – pianistė, pedagogė, visuomenės veikėja;
* Ona Jablonskytė-Landsbergienė – gydytoja oftalmologė, Pasaulio tautų teisuolė.

;Labdsbergytė
* Jūratė Landsbergytė – muzikologė, vargonininkė.

## Kilmė
Pavardė užrašyta iš Kauno apylinkių. Jos gretutinės formos (*Lándsbergas, Lándzbergas, Lándzbergis, Lánsbergis, Léndsbergas, Leñdsbergis, Léndzbergas, Lénzbergas, Londzbergas, Lianzbergis, Liandzbergas, Liandsbergis*) taip pat užrašytos Daujėnuose, Vabalninke, Tytuvėnuose, Kėdainiuose, Krekenavoje, Pasvalyje ir kt. Pavardė vokiškos kilmės – iš  ('žemas kalnas'). Minima tarp būdingų žydiškų pavardžių (, *Landsberg, Landsberger, Landsbergis*).

## Šaltiniai
Socionika

**Socionika** – asmenybių tipų ir jų tarpusavio santykių suderinamumo teorija, paremta Karlo Gustavo Jungo darbais apie psichologinius tipus, Zigmundo Froido teorija apie sąmonę ir pasąmonę bei Antonio Kepinskio informacinio metabolizmo teorija. Tipologijos pradininke laikoma lietuvių tyrinėtoja – Aušra Augustinavičiūtė, kuri 1970 metais aprašė tarptipinių santykių teoriją. Socionika tyrinėja žmogaus psichologinius tipus ir santykius tarp tipų, taip pat tipų psichologines savybes ir jų modelius, kurie sudaryti iš psichologinių funkcijų.

Socionika remiasi K. G. Jungo tipologija, kuri klasifikuoja žmones pagal keturias savybių poras:
* ekstravertas arba intravertas,
* loginis arba etinis,
* sensorinis arba intuityvus,
* racionalus arba iracionalus.

## Nuorodos
* Socionika (lietuviškai itt.)
* www.socionika.org
Graižas

**Graižas** – augalo žiedynas, kurio smulkūs bekočiai žiedai prisitvirtinę prie išsiplėtusios plokščios, įdubusios ar kūgiškos žiedyno ašies viršūnės. Dydis labai įvairus: nuo kelių milimetrų iki kelių dešimčių centimetrų.

Morfologiniu atžvilgiu graižas yra monopodinis žiedynas. Paplatėjusi ir sustorėjusi ašies viršutinė dalis vadinama *žiedynsosčiu*, prie jo prisitvirtinę žiedai. Žiedynsostis gali būti plokščias, iškilus, įgaubtas, kūgiškas ir kt. formos. Žiedynsostį gaubia pakitę viršūniniai lapai, vadinami *skraistlapiais*, kurie sudaro *skraistę* ().

Labai retai graižas būna tik su vienu žiedu. Bet ir vienažiedis graižas būna apgaubtas skraiste (pvz., bandrenis). Skraistė gali būti iš vienos arba kelių eilių lapelių. Kartais išorinė skraistlapių eilė iš dalies redukuojasi, kiek atsiskiria nuo kitų skraistlapių ir susidaro *poskraistė* (pvz., žilė, jurginas). Skraistlapiai būna laisvi, iš dalies ar visai suaugę, kartais jie suauga su žiedais ir vaisiais. Viename graiže esantys žiedai gali būti visi vienodi arba viduriniai skirtis nuo kraštinių.
Medis (duomenų struktūra)

**Medžiai** – hierarchinės duomenų struktūros, juose tarp medžio elementų egzistuoja „tėvų - vaikų“ santykiai. Kiekvienas elementas yra susietas su vienu ar daugiau elementų. Medžio elementai yra vadinami medžio viršūnėmis. Kitaip nei gamtoje, ši duomenų struktūra dažniausiai vaizduojama iš viršaus į apačią, kai aukščiau esanti viršūnė vadinama tėvu. Elementas, kuris neturi tėvo, vadinamas **šaknimi** ar šakniniu elementu. Elementai neturintys vaikų vadinami *lapais*. Viršūnės, kurios nėra lapai, dar vadinamos vidinėmis viršūnėmis.

Medžio **aukščiu** vadinamas atstumas nuo šaknies iki toliausiai esančio lapo. Medžio **viršūnės lygis** nusako jos eilės tvarką skaičiuojant nuo šaknies (šaknis yra 0 lygio, jos vaikas 1…).

## Dvejetainiai medžiai
Dvejetainis medis (*binary tree*) – tai toks medis, kurio kiekviena viršūnė turi ne daugiau kaip 2 vaikus, kurie vadinami dešiniuoju ir kairiuoju medžio pomedžiu.

; Pilnas (*full*): dvejetainis medis, kurio visos viršūnės arba neturi vaikų, arba jų turi 2.
; Tobulas (*perfect*): dvejetainis medis, kuriuo visi lapai yra viename aukštyje
; Užbaigtas (*complete*): tobulas dvejetainis medis. Ši sąvoka yra kartais naudojama pilnam medžiui, kurio lapai yra arba h arba h -1 aukštyje, apibrėžti

Pilnas *h* aukščio medis turi 2h-1 viršūnių, o bet kuris *h* aukščio dvejetainis medis turi ne daugiau nei 2h-1 viršūnių. Atitinkamai *N* viršūnių dvejetainių medžių minimalus aukštis yra \lceil \log_2 {N+1} \rceil.

### Dvejetainis paieškos medis
Dvejetainis paieškos medis (*binary search tree*) – tai dvejetainis medis, kuris surūšiuotas pagal reikšmes jo viršūnėse. Kiekvienai viršūnei jis tenkina tokias tris savybes:
# *n*-osios viršūnės reikšmė yra didesnė už visas reikšmes jos kairiajame pomedyje.
# *n*-osios viršūnės reikšmė yra mažesnė už visas reikšmes jos dešiniajame pomedyje.
# Kairysis ir dešinysis pomedžiai yra dvejetainiai paieškos medžiai.

## Pasukimas
Medžio pasukimas tai operacija dvejetainiame paieškos medyje, skirta pakeisti viršūnių padėtį, nepažeidžiant medžio savybių. Yra du operacijos tipai: pasukimas į kairę ir į dešinę. Atliekant pasukimą viena medžio viršūnė kyla, kita – leidžiasi. Dažniausiai ši operacija reikalinga pomedžių aukščiams pakeisti.

Pavyzdžiui, jei turėtume tokį medį:

```
D
      / \
     /   \
    B     E
   / \
  A   C
```

jis galėtų būti pasuktas ir atrodyti taip:

```
B
    / \
   /   \
  A     D
       / \ 
      C   E
```

Tai būtų pasukimas į dešinę. Jei norėtume iš antro medžio pereiti prie pirmo, reikėtų atlikti pasukimą į kairę.

Jei užrašytume mūsų medžius infiksine tvarka (kairysis pomedis, viršūnė, dešinysis pomedis), tada pirmas medis atrodytų taip: ((A, B, C), D, E), antras – taip: (A, B, (C, D, E)). Toks užrašymas gali padėti išsiaiškinti painius atvejus.

## Besibalansuojantys medžiai|Besibalansuojantys medžiai
* Raudonai-Juodas medis
* AVL medis
* B medis
* 2-3-4 medis

## Nuorodos
* ADT lentelės ir medžiai (paskaitų konspektas).
Maišos lentelė

**Maišos lentelė** () – duomenų struktūra, kurioje pagal sutartą trumpą nuorodą (raktą) galima greitai rasti su tuo raktu susietą įrašą, kuriame yra daugiau duomenų.

Raktas, pagal kurį reikia rasti susijusią duomenų struktūrą, gali būti žodis (tekstas), daug galimų reikšmių turintis skaičius ar sudėtingesnė duomenų struktūra (pavyzdžiui, geografinės koordinatės). Naiviai parašytas kodas lygintų pateikiamą raktą su visų duomenų struktūroje saugomų įrašų raktais. Jei struktūra iš tiesų didelė, tai užtrunka pernelyg ilgai.

Maišos lentelėje kiekvienam įrašo raktui apskaičiuojamas pagalbinis maišos kodas (). Jis trumpas, nesunkiai apskaičiuojamas, bet keletui galimų raktų yra (ir turi būti) toks pats. Ieškant pirmiausia randamas paieškos rakto maišos kodas. Pagal jį greitai randami keli galimi kandidatai, tarp kurių jau ieškoma lyginant raktus, kurie kiekvienam lentelės įrašui turi skirtis.

Maišos kodai yra nedideli skaičiai, su kuriais susijusius lentelės raktų sąrašus galima rasti labai greitai. Jie neturi daug ryšio su logišku rakto turiniu (iš čia  – daržovių ar mėsos kapojimas mažais gabalėliais, juos paskui išmaišant). Pavyzdžiui, telefono numerio maišos kodas gali būti jo skaitmenų suma, kad ir atitinkanti anaiptol ne vieną numerį. Svarbu, kad tokių maišos kodų daug mažiau nei galimų telefonų numerių, ir tarp jų ieškoti daug greičiau. Kiekvienam skirtingam maišos kodui priskiriamas „kibiras“ (), kuriame saugomi visi tą maišos kodą turintys įrašai. Jei galimų maišos kodo reikšmių daugiau nei norima turėti kibirų, intervalą nesunku susiaurinti dalijant iš norimo kibirų skaičiaus ir galutiniu maišos kodu panaudojant gaunamą liekaną.

Gerai parašytoje maišos lentelėje įrašas randamas per trumpą laiką, beveik nepriklausantį nuo lentelės dydžio. Naiviai parašytoje lentelėje paieškos laikas proporcingas lentelėje saugomų įrašų skaičiui.

Tokioje lentelėje nėra jokio „natūralaus“ rūšiavimo – įrašų seka nepriklauso nei nuo raktų turinio (kaip žodyne), nei nuo to, kokia tvarka tie įrašai buvo pridėti. Lentelė taip pat blogai tinka ieškoti pagal raktus, kurie atitinka tik apytikriai (pavyzdžiui, pagal žodžius su galimomis rašybos klaidomis).

## Šaltiniai
Skristukas

**Skristukai** () – augalo vaisių specialūs plaukelių kuokštai, palengvinantys vaisių išplitimą. Vėjas lengvai išnešioja tokius vaisius. Pienių, usnių skristukai yra kilę iš žiedų taurelių, šilagėlių – iš plaukuotų liemenėlių.

Skristukai sudaryti iš paprastų, dantytų ar plunksniškų plaukelių, šerelių, arba iš žvynelių, su įvairaus ilgio snapeliu, arba skristukas betarpiškai prisitvirtinęs prie vaisiaus.


Image:Pusteblume.JPG|Kiaulpienės lukštavaisiai su skristukais
Image:Dandelion clock.jpg|Kiaulpienės skristukai
Duomenų bazė

**Duomenų bazė** – organizuotas (susistemintas, metodiškai sutvarkytas) duomenų rinkinys, kuriuo galima individualiai naudotis elektroniniu ar kitu būdu.

Nors terminas kilo kompiuterių pramonėje, dabartinės vartojimo prasmės ribos praplėstos ir EU Database Directive (kurianti duomenų bazių intelektinės nuosavybės teises) apima ir neelektronines rūšis.

## Kompiuterinė duomenų bazė

Duomenų bazė (dažnai netaisyklingai vadinama tiesiog *duombazė*) nėra pati kompiuterinė programa. Duomenų bazei sukurti ir valdyti naudojama duomenų bazių valdymo sistema (DBVS),  (DBMS), kartais prie duomenų prieiti galima įvairiomis programomis (pvz.: DBF plėtinio failus galima atidaryti Microsoft Excel programa).

Duomenų bazėje įrašai saugomi tokia tvarka (pavidalu), kad kompiuterinė programa gali jais naudotis ir atsakyti į užklausas. Dažniausiai geresniam duomenų ištraukimui ir rūšiavimui įrašai išdėstyti kaip duomenų elementų rinkiniai (faktai, eilutės). Užklausų rezultatai tampa informacija, kuria remiantis galima daryti išvadas, priimti sprendimus, kas kitu būdu būtų sudėtinga suvokti arba neįmanoma aprėpti.

Duomenų bazių sistemų savybes tyrinėja informatika.

## Taip pat skaitykite
* Reliacinė duomenų bazė
* Tinklinė duomenų bazė
* Objektinė duomenų bazė
* Valdymo duomenų bazė
Maišos jungtis

**Maišos jungtis** () – viena iš jungties operacijų (*join*). Reliacinėse duomenų bazių valdymo sistemose vykdant užklausas, dažnai reikia sujungti kelias lenteles (santykius). Esant didelėms lentelėms ir nesant reikalingų indeksų, tokios užklausos vykdomos neefektyviai. Dažnai tokias jungties operacijas galima pagreitinti naudojant maišos lenteles. Pirmiasia sudaroma mažiau įrašų (kortežų) turinčios lentelės atributų, pagal kuriuos jungiama, maišos lentelė. Ji gali būti saugoma tiek vidinėje, tiek ir išorinėje kompiuterio atmintyje. Tada tikrinami visi iš eilės didesnės lentelės atributai (pagal kuriuos jungiamos lentelės, vadinami maišos raktu), t. y. skaičiuojami jų maišos kodai ir tikrinami sutapimai.
Vėdrynažiedžiai

**Vėdrynažiedžiai** (*Ranunculidae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės augalų poklasis.

Priklauso šios Lietuvoje augančios augalų šeimos:
* Raugerškiniai (*Berberidaceae*)
* Žvirbliarūtiniai (*Fumariaceae*)
* Mėnuliasėkliniai (*Menispermaceae*)
* Bijūniniai (*Paeoniaceae*)
* Aguoniniai (*Papaveraceae*)
* Vėdryniniai (*Ranunculaceae*)
Gelteklė

**Gelteklė** (*Scorzonera*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas iš italų k. žodžių *scorza* – žievė, *nera* – juodas; augalo šaknų paviršius juodas. Žoliniai augalai su pieniškomis sultimis. Šaknys įvairios formos, kartais gumbuotos, sustorėjusios. Graižai pavieniai ant ilgų graižkočių. Vainikėlis geltonas.

Gentyje yra apie 170 rūšių, paplitusių Eurazijoje ir Šiaurės Afrikoje. Lietuvoje auga dvi rūšys:
* Valgomoji gelteklė (*Scorzonera hispanica*). **Pav.**
* Pušyninė gelteklė (*Scorzonera humilis*).
Maišos funkcija

**Maišos funkcija** () – tai funkcija *h = h(m)*, priskirianti argumentui *m* pseudoatsitiktinį skaičių, vadinamą *maišos kodu*. Tam pačiam argumentui funkcija visada turi duoti tokį patį rezultatą, taigi ji nėra atsitiktinė. Dažniausiai funkcijos reikšmių sritis yra, palyginti su apibrėžimo sritimi, nedidelė.

Pagrindinės maišos funkcijos savybės:
* apibrėžimo sritis didelė palyginti su fiksuoto dydžio reikšmių sritimi;
* funkciją nesunku apskaičiuoti bet kokiam argumentui;
* daug kartų kviečiant funkciją su įvairiais argumentais, jos rezultatai pasiskirsto tolygiai;
* pagal rezultatą negalima vienareikšmiškai nustatyti argumento;
* labai sunku surasti du argumentus m1 ir m2 tokius, kad *h(m<sub>1</sub>) = h(m<sub>2</sub>)* (svarbu kriptografijoje).

Maišos funkcijos naudojamos:
* kai kuriose duomenų struktūrose rikiuojant duomenis.
* duomenų bazėse (maišos jungtyse).
* įvairioje programinėje įrangoje – patikrinimui, ar tam tikri duomenys (pavyzdžiui, failas) nepakeisti sistemos išorėje.
* kriptografijoje
* rikiavimo algoritmuose (pavyzdžiui, sujungiant skaitmeninį rikiavimą su kuriuo nors kitu)

Jei funkcijos apibrėžimo sritis yra objektas, kaip maišos funkcija neretai vartojamas fizinis to objekto adresas kompiuterio atmintyje. Tuomet tariama, jog kiekvienas objektas gali būti lygus tik sau pačiam. Jei pagal programos algoritmą du skirtingą padėtį atmintyje užimantys objektai gali būti lygūs tarpusavyje, būtina iš naujo apibrėžti ne tik palyginimo operaciją, bet tos klasės objektams taikomą maišos funkciją, pakeičiant du sutartus, kiekvieno objekto turimus virtualius metodus (pavyzdžiui, *equals* ir *hashCode* Java kalboje).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Maiša
* MD5
* Gegutės maiša
Lauramedis

**Lauramedis** (*Laurus*) – lauramedinių (*Lauraceae*) šeimos augalų gentis, paplitusi Pietų Europoje, Šiaurės Afrikoje, Azorų ir Kanarų salose ir kt. Užauga iki 20 m aukščio. Džiovinti kilniojo lauramedžio (*Laurus nobilis*) lapai, vadinami *lauro lapais*, vartojami kaip prieskonis. 

## Rūšys
*Kilnusis lauramedis (*Laurus nobilis*)
*Kanarinis lauramedis (*Laurus canariensis*)
*Azorinis lauramedis (*Laurus azorica*)

## Mitologija
Pagal graikų mitą saulės dievas Apolonas papriekaištavo meilės dievui Erotui, kad tas nėra galingas. Norėdamas įrodyti savo galią, Erotas persmeigė Apoloną meilės strėle ir jis įsimylėjo nimfą Dafnę. Apolonas pradėjo persekioti Dafnę, kuri jo nekentė, mat Erotas ją buvo persmeigęs neapykantos strėle. Nepakentusi persekiojimų, Dafnė paprašė tėvo Poseidono, kad paverstų ją Lauro medžiu.
Torontas

**Torontas** (pranc. ir angl. *Toronto*) – didžiausias Kanados miestas; Ontarijo provincijos sostinė. 2,6 mln. gyventojų (2011, su priemiesčiais – apie 6 mln.; daug migrantų). Miestas išsidėstęs šiaurinėje Ontarijo ežero pusėje. Yra tarptautinis oro uostas, metropolitenas.

Torontas yra Kanados verslo ir finansų sostinė – čia įsikūrę daugelio bankų ir didelių kompanijų centriniai biurai. Labai išvystytas prekybos ir finansų sektorius, taip pat mašinų, naftos, chemijos pramonė.

Tarp lankytinų vietų yra Toronto salos parkas, kurį galima pasiekti keltu. Mieste yra vienas didžiausių pasaulio bokštų,  553 metrų aukščio CN bokštas*,* iš kurio viršutinių aukštų atsiveria plati panorama. Mieste yra daug įdomių meno, istorijos ir mokslo muziejų, tarp jų Karališkasis Ontarijo muziejus ir Ontarijo meno galerija. Du universitetai.

## Demografija
Torontas yra didžiausias Kanados miestas pagal gyventojų skaičių. 2011 metais mieste gyveno 2,615,060 milijonai gyventojų. 49,9% miesto gyventojų yra gimę užsienio valstybėse. Toronto gyventojų skaičius nuolatos didėja, 2006 – 2011 metais šis skaičius išaugo 4,3% (111 779 gyventojų).

## Sportas
* Toronto „Raptors“ (krepšinis)
* Toronto „Maple Leafs“ (ledo ritulys)
* Toronto „Blue Jays“ (beisbolas)
* Toronto „Argonauts“ (kanadietiškasis futbolas)
* Toronto FC – futbolo klubas;
* AFC Toronto – moterų futbolo klubas;

## Nuorodos
* Toronto dangoraižių diagrama
Funkcija

**Funkcija** gali reikšti:
* žmogaus ar (sistemos), komponento paskirtį, vaidmenį, rolę, veiklą;
* matematinę funkciją – fundamentinė sąvoka, priklausomybė (santykis). Dažnai – operacijos, transformacijos sinonimas;
* Programavimo funkciją – paprogramę, atliekančia pavienę operaciją, prasmė panašiai kaip matematikoje;
* Funkcija (sociologija);
* muzikoje – Funkcija (muzika) pvz., diatoninis funkcionalumas.
Banga

**Banga** – erdvėje ir laike sklindantis trikdys, pernešantis energiją (pvz., šviesos arba garso pavidalu) iš vieno taško į kitą. Pavyzdžiui, paviršinėje garso bangoje energijos perdavime dalyvaujančios dalelės nekeičia savo nuolatinės padėties. Kitas pavyzdys yra tūrinės garso bangos – nors garso bangoje dalelės ir svyruoja energijos perdavimo kryptimi, bet laikui bėgant vidutinė dalelių padėtis dėl to nekinta. Tai reiškia, kad garso bangos perduoda energiją nepernešdamos materijos. Elektromagnetinės bangos negali būti susietos su dalelių svyravimais. Šviesos bangos sklidimas gali būti paaiškintas elektromagnetinės indukcijos dėsnio pagalba – pradiniame erdvės taške kintantis elektrinis laukas indukuoja tolimesniame taške magnetinį lauką. Magnetinis laukas besikeisdamas savo ruožtu indukuoja elektrinį lauką dar labiau nuo pradinio taško nutolusiame erdvės taške.

## Bangos sklidimo lygtis

**Bangos sklidimo lygtis** – antros eilės hiperbolinė diferencialinė lygtis, matematinėje fizikoje aprašanti bangų sklidimą erdvėje ir laike.

Bendruoju atveju ją galima užrašyti taip:

\Delta\xi=\frac{1}{v^2}\frac{\partial^2\xi}{\partial{t}^2} .

Čia \Delta\; – Laplaso operatorius (laplasianas), o v\; – bangos sklidimo greitis terpėje.

Pačiu bendriausiu atveju jos sprendinys yra keturių kintamųjų funkcija \xi=\xi\left(x,y,z,t\right), iš kurių trys nusako erdvę, ketvirtasis – laiką. Vienmatėje erdvėje sprendinys yra tik dviejų kintamųjų funkcija \xi=\xi\left(x,t\right) ir užrašomas taip:

\xi=\xi_0\cos{\left(\omega\left(t-\frac{x}{v}\right)+\varphi\right)}

Jei nagrinėjamas bangos amplitudės \xi\; kitimas viename taške bėgant laikui, tai gaunama įprasta svyravimuose vieno kintamojo t\; funkcija

\xi=\xi_0\cos{\left(\omega{t}+\varphi\right)}

## Bangų lūžis

**Banga** pereidama ribą tarp dvejų terpių, kuomet pakinta **bangos** sklidimo greitis, lūžta.

\frac{v_1}{v_2}=\frac{\sin{\alpha_1}}{\sin{\alpha_2}}

Čia kampas matuojamas nuo krypties statmenos dvejų terpių ribai.

## Reliatyvistinis Doplerio efektas

Doplerio efektas – bangos dažnio pokytis judant stebėtojui arba bangų šaltiniui.
Internet Explorer

**Internet Explorer** (**IE** ar **MSIE**) – interneto naršyklė, sukurta bendrovės „Microsoft“. Nuo 1999 m. tai ilgą laiką buvo plačiausiai naudojama naršyklė, populiarumo viršūnę pasiekusi 2002–2003 m., kai IE5 ir IE6 versijos užėmė apie 95 proc. naršyklių rinkos. Vėliau rinkos dalis nuolat mažėjo, nepaisant IE7 versijos išleidimo. 2009 m. išėjo IE8 ir 2011 m. IE9.

Nuo Microsoft Windows 98 versijos Internet Explorer yra glaudžiai integruota į operacinę sistemą. Microsoft kompanija dėl to buvo kritikuojama, nes kritikų teigimu Windows ir Internet Explorer integravimo tikslas buvo išstumti iš rinkos kitų kompanijų siūlomas naršykles, kas dėl dominuojančios „Microsoft“ padėties operacinių sistemų rinkoje praktiškai ir įvyko. Internet Explorer dažnai kritikuojama ir dėl saugumo spragų, daugiausia susijusių su ActiveX panaudojimu, nors Microsoft neigia, kad jų naršyklė yra mažiau saugi negu kitos. Internet Explorer platinama nemokamai.

Po antimonopolinių teisminių nagrinėjimų naujausiose Microsoft operacinėse sistemose Internet Explorer gali būti atjungta ir pakeista kitu ekvivalentu. Tačiau ir šiuo atveju programa nėra pašalinama, o tik paslepiama.

Egzistavo ir naršyklės versijos, skirtos kitoms operacinėms sistemoms:
* UNIX šeimos operacinėms sistemoms skirta versija buvo vystoma 1996–2001 m.
* Mac OS operacinėms sistemoms skirta versija buvo vystoma 1996–2003 m.

Internet Explorer 6 2008 m. pradžioje užėmė apie 30 proc., o septintoji versija – apie 22 % rinkos.

2020 m. rugpjūtį Microsoft paskelbė, kad Internet Explorer palaikymas bus nutrauktas nuo 2021 m. rugpjūčio mėn.

## Istorija
Pirma Internet Explorer versija sukurta *Spyglass Mosaic* pagrindu, kai 1995 m. Microsoft nusipirko teises į šį produktą.

Pirmoji rimta naršyklės versija – Internet Explorer 3, bet plačiai pradėta naudoti tik Internet Explorer 4 versija, išleista 1997 m. spalį, kartu su Windows 98.

1998 m. rugsėjį išleista 5 versija, 2001 m. spalį – 6-oji versija, 2006 m. spalį – 7-oji versija, 2009 m. kovo – 8-oji versija, 2011 m. kovo – 9-oji versija, 2012 m. rugsėjį – 10-oji versija, o 2013 m. spalį – 11-oji versija.

2015 m. liepos 29 d. pasirodžius naujausiai Microsoft Windows 10 operacinei sistemai, joje Internet Explorer naršyklė buvo pakeista nauja Microsoft Edge naršykle.

## Išnašos
Česnakės

**Česnakės** (*Pelobates*) šeimos gentis.

Gentyje keturios rūšys:
*Vakarų česnakinė rupūžė (*Pelobates cultripes*)
*Česnakė, paprastoji česnakė (*Pelobates fuscus*). Gyvena Lietuvoje.
*Sirijos česnakė (*Pelobates syriacus*)
**[[Pelobates varaldii]]*

Kūno forma primena rupūžės, bet oda lygi arba smulkiai grūdėta. Akių vyzdys vertikalus. Kryžmens slankstelio skersinės ataugos plačios. Ant viršutinių žandų yra dantys. Ausies būgninė membrana menkai išsivysčiusi, beveik nepastebima.

Paplitusios Pietryčių Azijoje, Europoje ir šiaurės vakarų Afrikoje. Dauguma didesnę gyvenimo dalį praleidžia sausumoje.
1707 m.

**1707** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

**Nedatuoti**
* Šiaurės karo metu Vilnių buvo užėmusi švedų kariuomenė.
* Tirkšlių bažnyčios gimimų metrikų knygoje 1707 m. pirmą kartą paminėtas Spurganų kaimas.
### Gimtadieniai
* **[[Kovo 18]]** d. – Juozapas Baka, Lietuvos poetas (m. 1780 m.).

## Pasaulyje
### Ilgalaikiai įvykiai
* 1707-1711 Rusija buvo padalyta į gubernijas, valdomas caro paskirtų gubernatorių.
### Įvykiai

* **[[Gegužės 1]]** d. – įsigaliojo Anglijos ir Škotijos unijos aktas ir Anglijos bei Škotijos karalystės susijungė į Didžiosios Britanijos Karalystę.
### Gimtadieniai
* **[[Vasario 25]]** d. – Karlas Goldonis, italų dramaturgas (m. 1793 m.).
* **[[Balandžio 15]]** d. – Leonardas Oileris, šveicarų matematikas bei fizikas (m. 1783 m.).
* **[[Gegužės 23]]** d. – Karlas Linėjus, XVIII amžiaus švedų gamtininkas, mokslinės sistematikos kūrėjas (m. 1778 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Balandžio 22]]** d. – Henris Fildingas (*Henry Fielding*), anglų rašytojas (m. 1754);
* Karlas Linėjus (*Carolus Linnaeus*), XVIII a. švedų gamtininkas, mokslinės sistematikos kūrėjas (m. 1778).

### Mirtys
* **[[Kovo 3]]** d. – Muhamadas Aurangzebas Alamgiras, Šach Džahano sūnus ir Didžiųjų Mogolų valdovas nuo sosto užgrobimo 1658 m. birželio 26 d. iki savo mirties 1707 m (g. 1618 m.).
* **[[Gegužės 27]]** d. – Françoise-Athénaïs, marquise de Montespan, Prancūzijos karaliaus Liudviko XIV mokytoja (g. 1641 m.).

## Nuorodos
1798 m.

**1798** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Lapkričio 11]]** d. – Eduardas Karolis Samuelis Gizevijus, Mažosios Lietuvos tautosakininkas, etnografas, vertėjas (m. 1880 m.).
* **[[Gruodžio 24]]** d. – Adomas  Bernardas Mickevičius, lenkų-lietuvių kilmės poetas (m. 1855 m.).

**Nedatuota**

* Adomas Belkevičius, Lietuvos anatomas, botanikas, medicinos daktaras (m. 1840 m.).
* Dominikas Budrikas, religinių raštų rengėjas (m. 1873 m.).
* Frederikas Diubua de Monperė, prancūzų geologas, keliautojas, archeologas, etnografas (m. 1850 m.).
* Karolis Eduardas Cigleris, leksikografas, vertėjas (m. 1881 m.).

### Mirtys
* **[[Vasario 12]]** d. – Stanislovas Augustas Poniatovskis, paskutinis Abiejų Tautų Respublikos karalius (1764 – 1795 m.). Krokuvos kašteliono Stanislavo Poniatovskio (1676-1762 m.) ir Konstancijos Čartoriskaitės (1700-1759 m.) sūnus (g. 1732 m.).
* **[[Liepos 6]]** d. – Jurgis Mikalojus Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos karinis veikėjas (g. 1729 m.).
* **[[Gruodžio 21]]** d. – Laurynas Gucevičius, architektas, brandžiojo klasicizmo atstovas Lietuvoje (g. 1753 m.).

**Nedatuota**

* Johanas Erdmanas, Lietuvos kunigas jėzuitas, filosofas, pedagogas, Edukacinės komisijos veikėjas (g. 1729 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Liepos 21]]** d. – prancūzų kariai Egipte susirėmė su mameliukų pajėgomis mūšyje prie piramidžių.
**Nedatuoti**
* Napoleono žygis į Egiptą ir Siriją.
### Gimtadieniai
* **[[Sausio 19]]** d. – Augustas Kontas, prancūzų sociologas (m. 1857 m.).
* **[[Birželio 5]]** d. – Aleksejus Lvovas, rusų smuikininkas, kompozitorius, visuomenės veikėjas (m. 1870 m.).
* **[[Birželio 29]]** d. – Džakomas Leopardis, italų poetas, filosofas, kalbininkas. Vienas žymiausių Italijos poetų (m. 1837 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Vasario 17]]** d. – Auguste Comte, prancūzų filosofas;
* **[[Balandžio 26]]** d. – Eugène Delacroix, prancūzų dailininkas.

### Mirtys
* **[[Sausio 1]]** d. – Hereklis II, Gruzijos karalius, kurio prašymu XVIII a. pabaigoje Gruzijoje buvo dislokuotos Rusijos imperijos karinės pajėgos, kad apsaugotų šią šalį nuo Persijos ir Turkijos aneksijos (g. 1720 m.).
* **[[Birželio 4]]** d. – Džakomas Džirolamas Kazanova, italų nuotykių ieškotojas, avantiūristas, rašytojas (rašė prancūziškai). Savo klajones ir avantiūristinius nuotykius aprašė „Dienoraščiuose“, kuriuose atspindėjo ir rokoko epochos papročius. Pagarsėjo kaip moterų suvedžiotojas, priversdavo jas įsimylėti rafinuotais būdais, kaskart vis kitokiais; jam padėdavo ir plačiai sklindanti šlovė apie nepaprastus lytinius sugebėjimus. Užkariavęs vieną moterį, gana greitai ją palikdavo, kadangi suvedžiojimas jam buvo svarbiau už pačią moterį (g. 1725 m.).
* **[[Lapkričio 19]]** d. – Teobaldas Volfas Tounas, vienas Airijos nepriklausomybės siekėjų lyderių, ir laikomas vienu iš airių respublikonų tėvų (g. 1763 m.).

## Nuorodos
1749 m.

**1749** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai

* Birželio 8 d. – Vilniuje kilo didelis gaisras.

### Gimtadieniai
* **[[Lapkričio 10]]** d. – Motiejus Radvila, kompozitorius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas (m. 1800 m.).

**Nedatuota**

* Karolis Jelskis, Lietuvos skulptorius, tapytojas (m. 1824 m.).
* Mauricijus Pranciškus Karpis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės, 1794 m. sukilimo veikėjas, publicistas. (m. 1817 m.).

### Mirtys
* **[[Balandžio 6]]** d. – Pilypas Ruigys, Mažosios Lietuvos filosofas, filologas, tautosakininkas, giesmių eiliuotojas, vertėjas, evangelikų liuteronų kunigas (g. 1675 m.).
* **[[Spalio 1]]** d. – Jonas Berendas, giesmių vertėjas (g. 1691 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

**Nedatuoti**
* Haityje prancūzai įkūrė gyvenvietę Port o Prensą, kuri 1804 m. tapo valstybės sostine;
* Rusijoje įkurtas Rostovas prie Dono, nuo 1796 įgavęs miesto teises.
### Gimtadieniai
* **[[Sausio 16]]** d. – Vitorijas Alfjeris, italų poetas, žymiausias klasicistinės italų tragedijos kūrėjas grafas, kuris parašė 19 tragedijų meilės, šeimos ir politinių kovų temomis (m. 1803 m.).
* **[[Sausio 29]]** d. – Kristijonas VII, 1766-1808 m. Danijos ir Norvegijos karalius (m. 1808 m.).
* **[[Kovo 23]]** d. – Pierre-Simon Laplace, prancūzų matematikas, astronomas, atradęs Laplaso transformaciją ir Laplaso lygtį, vienas iš metrinės vienetų sistemos autorių (m. 1827 m.).
* **[[Gegužės 17]]** d. – Edvardas Dženeris, anglų mokslininkas, išradęs pirmąją vakciną (m. 1823 m.).
* **[[Rugpjūčio 28]]** d. – Johanas Volfgangas Gėtė, vokiečių rašytojas, humanistas, politikas, mokslininkas ir filosofas. Vienas svarbiausių vokiečių švietimo epochos rašytojų (m. 1832 m.).
* **[[Lapkričio 17]]** d. – Nicolas Appert, prancūzų išradėjas (m. 1841 m.).

**Nedatuota**

* Gustavas Bergmanis, latvių evangelikų liuteronų teologas, literatas, kalbininkas, etnologas, švietėjas (m. 1814 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Sausio 16]]** d. – Vitorijas Alfjeris (*Vittorio Alfieri*), italų poetas, žymiausias klasicistinės italų tragedijos kūrėjas grafas, kuris parašė 19 tragedijų meilės, šeimos ir politinių kovų temomis;
* **[[Lapkričio 17]]** d. – Nicolas Appert (), prancūzų išradėjas, (m. 1841).
**Nedatuoti**
* Abrahamas Hume, 1813 m. pirmasis aprašęs jo vardu pavadintą mineralą humitą (m. 1838).

## Nuorodos
1814 m.

**1814** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 29]]** d. – Pranciškus Felicijonas Benediktas Jurgis Karpis, Rusijos imperijos valstybės ir švietimo veikėjas, mecenatas. (m. 1872 m.).
* **[[Balandžio 18]]** d. – Eustachijus Tiškevičius, grafas, istorikas, kolekcininkas, archeologas, Lietuvos archeologijos pradininkas, Vilniaus laikinosios archeologinės komisijos ir Vilniaus senienų muziejaus steigėjas (m. 1873 m.).
* **[[Rugsėjo 11]]** d. – Hiacintas Vasiliauskas, Romos katalikų pranciškonų vienuolis, paskutinis Smalėnų vienuolyno vyresnysis (m. 1889 m.).
* **[[Rugsėjo 19]]** d. – Juozapas Rimkevičius, kunigas, poetas, aušrininkas, lietuviškos spaudos rėmėjas (m. 1901 m.).

**Nedatuota**

* Aleksandras Polujanskis, Lenkijos miškininkas, Suvalkijos kraštotyrininkas (m. 1866 m.).
* Antanina Tamašauskaitė, 1831 m. sukilimo ir 1863 m. sukilimo dalyvė, rezistentė (m. 1883 m.). 

### Mirtys

**Nedatuota**

* Pranciškus Ksaveras Oginskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) karinis ir politinis veikėjas (g. 1742 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 17]]** d. – Liudvikas Mieroslavskis, Lenkijos politikas, generolas, rašytojas, poetas (m. 1878 m.).
* **[[Kovo 9]]** d. – Tarasas Hryhorovyčius Ševčenka, ukrainiečių poetas, dailininkas, rašytojas (m. 1861 m.).
* **[[Gegužės 30]]** d. – Michailas Aleksandrovičius Bakuninas, gerai žinomas Rusijos anarchistas (m. 1876 m.).
* **[[Liepos 3]]** d. – Janis Cimzė, latvių dirigentas, kompozitorius, pedagogas (m. 1881 m.).
* **[[Liepos 19]]** d. – Samuel Colt, amerikiečių išradėjas (m. 1862 m.).
* **[[Spalio 15]]** d. – Michailas Jurijevičius Lermontovas, rusų „aukso amžiaus“ poetas, romantinės rusų literatūros atstovas (m. 1841 m.).
* **[[Spalio 26]]** d. – Stanislavas Mikuckis, lenkų filologas (m. 1890 m.).
* **[[Lapkričio 6]]** d. – Adolfas Saksas, belgų muzikos instrumentų meistras, saksofono išradėjas (m. 1894 m.).

### Mirtys
* **[[Sausio 27]]** d. – Johanas Gotlybas Fichtė, filosofas, vokiškojo idealizmo atstovas, Kanto sekėjas, daręs įtaką Vakarų Filosofijai (g. 1762 m.).
* **[[Gruodžio 2]]** d. – Markizas de Sadas, prancūzų aristokratas ir rašytojas. Savo romanuose vaizduodavo agresyvias, prievartines lytinės elgsenos formas, kurios vėliau pavadintos sadizmu. Daugelį metų praleido kalėjime, kur buvo pasodintas už amoralų elgesį ir lytinius nusikaltimus. Lytinių santykių metu plakdavo ir kitaip kankindavo savo partneres, organizuodavo orgijas. Suklasifikavo tuo metu žinotus lytinius nukrypimus, aprašė daug mechaninių dirginimo priemonių (g. 1740 m.).

**Nedatuota**

* Gustavas Bergmanis, latvių evangelikų liuteronų teologas, literatas, kalbininkas, etnologas, švietėjas (g. 1749 m.).

## Nuorodos
1812 m.

**1812** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

* **[[Birželio 24]]** d. – Napoleono Didžioji armija Kaune persikėlė per Nemuną ir įsiveržė į Rusijos imperiją;
* **[[Birželio 28]]** d.:
** – Antakalnio mūšis;
** – Deltuvos mūšis;
** – Rykantų mūšis;
* **[[Liepos 1]]** d.
** –  Pavoverės mūšis;
** –  Vilniuje suformuota Lietuvos laikinosios vyriausybės komisija
* **[[Liepos 14]]** d. – Vilniaus universiteto studentų iniciatyva Vilniaus katedroje įvyko iškilmingas pasižadėjimas atnaujinti uniją su Lenkija;
* **[[Gruodžio 9]][[Gruodžio 10|-10]]** d. –  Vilniaus mūšis;
* **[[Gruodžio 14]]** d. – Kauno mūšis - Rusijos kariuomenė užėmė Kauną ir išstūmė Prancūzijos kariuomenę iš Rusijos imperijos valdytos teritorijos.

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 18]]** d. – Juozapas Holiakas, Lietuvos vyskupas sufraganas, pedagogas, rašytojas (m. 1890 m.).
**Nedatuota**
* Aleksandras Važinskis, prelatas, Vilniaus dvasinės akademijos profesorius, Petrapilio dvasinės akademijos profesorius, Vilniaus katedros arkidiakonas, garsus pamokslininkas (m. 1872 m.).

### Mirtys
* **[[Birželio 20]]** d. – Mykolas Angelas Šulcas, vėlyvojo klasicizmo atstovas; kilęs iš Kuršo, Latvijoje (g. 1769 m.).
## Pasaulyje

### Įvykiai
**[[Balandis]]**
* 8 d. – Suomijos sostinė perkelta iš Turku į Helsinkį
* 30 d. – Luiziana tapo 18-ąja JAV valstija
**[[Birželis]]**
* 18 d. – JAV paskelbė karą Didžiajai Britanijai ir Kanadai
* 21 d. – Napoleonas Vilkaviškio dvare paskelbė apie karą su Rusijos imperija
* 24 d. – Napoleono kariuomenė įsiveržė į Rusiją
**[[Rugsėjis]]**
* 7 d. – Borodino mūšis
* 14 d. – Prancūzijos kariuomenė užėmė Maskvą
**[[Spalis]]**
* 18-20 d. – Antrasis Polocko mūšis
* 19 d. – Prancūzijos kariuomenė pradėjo atsitraukimą iš Maskvos
* 24 d. – Malojaroslavco mūšis

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 7]]** d. – Čarlzas Džonas Hafemas Dikensas, anglų rašytojas, žymiausias anglų romano kūrėjas, dažnai vadinamas romanistų Šekspyru (m. 1870 m.).
* **[[Balandžio 6]]** d. – Aleksandras Hercenas, rusų rašytojas, vienas socializmo pradininkų, baudžiavos panaikinimo iniciatorius. Provakarietiškų pažiūrų (m. 1870 m.).
* **[[Balandžio 26]]** d. – Alfredas Krupas, vokiečių pramonininkas, išradėjas (m. 1887 m.).
* **[[Lapkričio 9]]** d. – Paul Abadie, prancūzų architektas ir restauratorius (m. 1884 m.).
### Mirtys
* **[[Balandžio 20]]** d. – Džordžas Klintonas, JAV politikas ir karys. Jis buvo pirmasis (ir ilgiausiai pareigas ėjęs) Niujorko valstijos gubernatorius. Valdant prezidentams Tomui Džefersonui ir Džeimsui Medisonui, Džordžas Klintonas ėjo JAV viceprezidento pareigas (g. 1739 m.).
* **[[Rugsėjo 24]]** d. – Petras Bagrationas, karinis veikėjas, Rusijos imperijos kariuomenės generolas (g. 1765 m.).

## Nuorodos
1810 m.

**1810** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 9]]** d. – Stanislovas Kerbedis, Lietuvos tiltų inžinierius (m. 1899 m.).
* **[[Liepos 14]]** d. – Tadas Juzumas, Lietuvos kunigas, raštijos darbuotojas (m. 1851 m.).
* **[[Liepos 15]]** d. – Jurgis I Konstantinas Pliateris, lietuvių kalbos ir raštijos tyrėjas, bibliografas, grafas, kilęs iš garsios Pliaterių giminės, Gedminaičių dvaro valdytojas (m. 1836 m.).
* **[[Rugpjūčio 15]]** d. – Laurynas Ivinskis, poetas, publicistas, vertėjas, pirmojo lietuviško kalendoriaus leidėjas, lietuvių švietėjas (m. 1881 m.).
* **[[Spalio 23]]** d. – Henrikas Dmachauskas, Lietuvos skulptorius, 1831 m. ir 1863 m. sukilimų dalyvis (m. 1863 m.).

### Mirtys
* **[[Vasario 7]]** d. – Martynas Počobutas-Odlianickis, SJ, LDK astronomas, matematikas ir švietėjas (g. 1728 m.).

**Nedatuota**

* Mikalojus Radvila XII, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės karinis veikėjas (g. 1751 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

**Nedatuoti**
* Prancūzų chemikas Louis Nicolas Vauquelin atranda nikotiną.
### Gimtadieniai
* **[[Vasario 8]]** d. – Elifas Levi Zahedas, Prancūzijos rašytojas, laikomas šiuolaikinio okultizmo pradininku (m. 1875 m.).
* **[[Kovo 1]]** d. – Frederikas Šopenas, lenkų pianistas ir kompozitorius. Laikomas vienu garsiausių, įtakingiausių pianistų (m. 1849 m.).
* **[[Kovo 2]]** d. – Popiežius Leonas XIII, 256 - as Romos popiežius (m. 1903 m.).
* **[[Birželio 8]]** d. – Robertas Šumanas, vokiečių kompozitorius ir įtakingas muzikos kritikas, vienas žymiausių XIX a. kūrusių kompozitorių romantikų. Priskiriamas estetizmo krypčiai (m. 1856 m.).
* **[[Rugpjūčio 10]]** d. – Kamilas Kavūras, italų politikas (m. 1861 m.).
* **[[Gruodžio 23]]** d. – Karlas Richardas Lepsijus, laikomas vokiečių egiptologijos pionieriumi ir pirmuoju, kuris praturtino Berlyno muziejų egiptietiškais radiniais (m. 1884 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Luizė, Prūsijos karalienė, Frydricho Vilhelmo III, valdžiusio Prūsiją 1776–1840 m., žmona (g. 1776 m.).

## Nuorodos
1569 m.

**1569** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
 
Vilniaus vyskupas Valerijonas Protasevičius į LDK pakvietė jėzuitų.

Lietuva ir Lenkija pasirašė Liublino uniją.

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Petras Manvydas Dorohostaiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas, Smolensko vaivada (m. 1611 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Rugpjūčio 31]]** d. – Džahangyras, 1605-1627 m. Indijos Didžiųjų Mogolų imperijos valdovas (m. 1627 m.).

## Nuorodos
Druidas

**Druidas** (iš senovės  'išminčius, burtininkas') – keltų dvasininkas (žynys) Airijoje nuo III a. pr. m. e. ir Galijoje. Druidai sudarė uždarą luomą, turėjo didelės įtakos viešajam gyvenimui kaip dvasininkai, mokytojai, burtininkai, teisėjai ir gydytojai. Druidai buvo laikomi tarpininkais tarp žmonių ir dievų. Jų religija skelbė Apvaizdą, sielos nemarumą ir įtikimą, pitagorietišką sielų kilnojimąsi. Tamsioji jų religijos pusė – žmonių aukos. Druidai nyko romanizuojant Galiją, jų veiklą uždraudė imperatorius Klaudijus. Nepaisant to, druidai ilgai išliko liaudyje kaip burtininkai ir raganiai. Dar III a. Galijos burtininkės buvo vadinamos druidėmis.

2010 m. Didžiojoje Britanijoje pripažintas oficialia religija. Druidizmas tapo pirmuoju pagonišku tikėjimu, kuriam suteiktas toks statusas. 2010 m. duomenimis JK buvo 350 druidais save vadinančių žmonių, kurie kiekvieną mėnesį mokėjo 10 svarų sterlingų narystės mokestį.

## Šaltiniai
Sveikata

**Sveikata** – gyvojo organizmo būsena, kai jis pats ir visi jo organai pilnai atlieka savo funkcijas, nesant   negalių, ligų ar organizmo funkcijų sutrikimų. Remiantis Pasaulio sveikatos organizacija, „Sveikata – tai fizinė, dvasinė ir socialinė gerovė, o ne tik ligos ar negalios nebuvimas.“ Pagal LR Sveikatos sistemos įstatymą, „Sveikata – asmens ir visuomenės fizinė, dvasinė ir socialinė gerovė“.

Balandžio 7-ąją švenčiama Pasaulinė sveikatos diena. 
Spalio 10-ąją – Pasaulinė psichikos sveikatos diena. 

## Veiksniai

Pagrindiniai veiksniai, teigiamai veikiantys sveikatą:
* savalaikis visų ligų ir susirgimų gydymas;
* judėjimas (darbas, sportas, vaikščiojimas – tiriant šiuolaikines medžiotojų-rinkėjų bendruomenes išaiškėjo, kad jose žmonės nueina apie 16 kilometrų per dieną);
* visavertė mityba.

Sveikatą žalojantys veiksniai, turintys įtakos įvairiems susirgimams (infekciniams, genetiniams, vėžiniams ir kt.):
* netinkama mityba;
* miego trūkumas – du trečdaliai išsivysčiusių šalių suaugusiųjų nepaiso Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijų miegoti 8 valandas per naktį;
* aplinka, jos sąlygos ir daugelis kitų su ja susijusių veiksnių;
* žalingų medžiagų, tokių kaip svaigalų (pvz., alkoholio), rūkalų (tabako), narkotikų ir kt. vartojimas.

## Pasaulio sveikatos organizacijos tyrimai
Remiantis PSO apskaičiavimais, Lietuvos finansiniai nuostoliai dėl gyventojų nepakankamo judėjimo ir prastos mitybos kasmet siekia apie 0,72 mlrd. eurų – tai sudaro beveik 10 proc. metinio valstybės biudžeto. Bent 10 proc. padidinus žmonių fizinį aktyvumą, tokia pat dalimi galima sumažinti išlaidas sveikatos apsaugai. Į sveiką gyvenimo būdą investuotas euras skirtingose šalyse duoda 2,5–4,5 euro grąžą.

PSO teigia, kad lietuviai suvartoja daugiausia alkoholio pasaulyje. Lietuvoje 2016 metais vienas gyventojas vidutiniškai suvartojo 16 litrų alkoholio, o vidutiniškai Europoje – 10 litrų. Anot PSO, per metus nuo tabako mirštančių žmonių skaičius nuo 4 mln. šio šimtmečio pradžioje išaugo iki dabartinių 7 milijonų. Tabakas tapo svarbiausia mirties, kurios galima išvengti, priežastimi pasaulyje. Lietuvoje rūkančiųjų skaičius sumenko nuo 27 proc. 2012-aisiais iki 24 proc. 2014 m.

## Taip pat skaitykite
* Psichikos sveikata

## Šaltiniai

## Nuorodos
Jungties operacija

**Jungtis** ( ar *Equijoin*) – tai binarinė reliacinės algebros operacija, kurios rezultatas – visos įmanomos poros iš jungiamų aibių, tenkinančios tam tikrą sąlygą. Tai išvestinė reliacinės algebros operacija.

Tarkime, turime santykių schemas
*R<sub>1</sub> = {A<sub>1</sub>, …, A<sub>m</sub>}* ir
*R<sub>2</sub> = {B<sub>1</sub>, …, B<sub>n</sub>}*
bei jų egzempliorius *r<sub>1</sub>* ir *r<sub>2</sub>*.
Tuomet *r<sub>1</sub>* ir *r<sub>2</sub>* jungtimi vadinamas Dekarto sandaugos *r<sub>1</sub>×r<sub>2</sub>* poaibis (*R<sub>1</sub> U R<sub>2</sub>* schemos santykis *s*) toks, kad būtų tenkinama sąlyga Θ (pavyzdžiui, Ai=Bj).
Žymima *s = r<sub>1</sub> || r<sub>2</sub>*.

## Pavyzdys

Santykių

*r<sub>1</sub>*

ir

*r<sub>2</sub>*

jungtis *s = r<sub>1</sub> || r<sub>2</sub>* (Θ:''A3 = B2) bus

.
Italų kalba

**Italų kalba** (*italiano*) – viena iš romanų kalbų. Italų kalba turi daug dialektų, o moderni italų kalba susiformavo Florencijos, Pizos, ir Sienos dialekto pagrindu, dėl šio regiono kultūrinės įtakos – šia kalba parašyta Dantės „Dieviškoji komedija“, kuri laikoma pirmuoju modernios italų kalbos grožinės literatūros darbu, taip pat Petrarkos ir Bokačio darbai.

## Paplitimas

Italų kalba kalbama visų pirma Italijoje, kur ji yra valstybinė kalba. Itališkai kalbama pietų Šveicarijoje, kur ji yra pripažįstama oficialia kalba. Mažesnių itališkai kalbančių bendruomenių yra Kroatijoje, Slovėnijoje, Prancūzijoje (Korsika ir Nica), Etiopijoje, Eritrėjoje, Somalyje ir Libijoje.

## Vieta romanų kalbų šeimoje

Tradiciškai italų kalbos vieta skirtingose klasifikacijose skiriasi. Labiausia paplitusi versija yra ta, kad romanų kalbos skyla į dvi grupes - Rytų (į kurią įeina rumunų ir aromanų kalbos) ir Vakarų, kuri atitinkamai dalijasi į dvi šakas Galo-Iberijos kalbas (prancūzų, provansalų, langedoko,  retoromanų), Galo-Italijos kalbas (lombardų, pjemontiečių, venecijiečių, ligūrų ir kt.) ir Italo-Dalmatijos šaką, kuriai priklauso išnykusi dalmatų kalba, taip pat siciliečių, kalabrų, neapoliečių ir "italų" arba tiksliau toskanų kalbos.

## Būtiniausi posakiai

## Nuorodos

* 
* Italų lietuvių ir lietuvių italų kalbų žodynai
MacOS

**macOS** (anksčiau *Mac OS X*, *OS X*) – operacinė sistema (OS), skirta „Apple“ bendrovės gaminamiems kompiuteriams, vadinamiems „Macintosh“ („Mac“). Tai vieninteliai kompiuteriai, kuriuose naudojama ši operacinė sistema, nors sistemos branduolys – „Darwin“ dirba ir kitokių architektūrų mašinose (pvz., i386).

Šiuo metu naujausia pagrindinė versija yra macOS Sonoma, išleista 2023 m. rugsėjo mėnesį.

„Mac OS X“ išleista 2001 m., kai „Apple“, nusipirkusi „NeXT“ įmonę, jos gamintų „NextStep“ ir „OpenStep“ sistemų pagrindu sukūrė iš principo naują operacinę sistemą savo kompiuteriams. Ši operacinė sistema pakeitė ankstesnes „Mac“ operacines sistemas (9-os ir ankstesnių versijų „Classic Mac OS“). Grafinė aplinka sukurta, remiantis „PostScript“ ir „OpenStep“. „Mac OS X“ yra daugiafunkcinė OS, kitaip tariant, palaiko daugelio programų ir vartotojų bendrą darbą, tinka ir asmeniniams kompiuteriams, ir darbo stotims, ir serveriams.

Skirtingai nuo ankstesnių „Apple“ operacinių sistemų, „Mac OS X 10.4“ versija tapo suderinama su „Intel“ procesoriais. Ankstesnės operacinės sistemos versijos veikė tik „PowerPC“ procesorius turinčiuose kompiuteriuose.

Mac OS pagrindu sukurtos iOS, tvOS, watchOS operacinės sistemos.

## Sistemos architektūra












„Mac OS X“ yra linija iš dalies priklausančių, grafinių operacinių sistemų, išvystytų, pardavinėtų, ir parduotų „Apple“, iš kurių paskutinis – naudojamas visuose šiuo metu siunčiamose „Macintosh“ kompiuterių. „Mac OS X“ yra sudarytas iš originalaus „Classic Mac OS“, kuris buvo „Apple“ pirminė operacinė sistema nuo 1984 m. Skirtingai nuo jo pirmtako, „Mac OS X“ yra iš UNIX. Operacinė sistema rėmėsi technologija, kuri buvo išvystyta per antrą 1980-ųjų pusę, ir vystėsi iki tol, kol „Apple“ nupirko kompaniją 1997 m. pradžioje. Operacinė sistema buvo išleista 1999 m. kaip „Mac OS X Server 1.0“, su į darbalaukį orientuota versija („Mac OS X v10.0“) buvo išleista 2001 m. kovą. Nuo tada „Mac OS X“ buvo išleisti šeši skirtingi „kliento“ ir „serverio“ leidiniai, naujausias kūrinys „Mac OS X v10.6“, kuris iš pradžių buvo padarytas prieinamu. „Mac OS X“ buvo pavadintas didelių kačių garbei. Serverio leidinys, „Mac OS X Server“, yra architektūriškai identiškas jo staliniam dublikatui, bet paprastai būna „Apple Macintosh“ serverio aparatūros įrangos linijos. „Mac OS X Server“ apima darbo grupės, vadybos ir administracijos programinės įrangos įrankius, kurie aprūpina supaprastintą prieigą prie pagrindinių tinklo paslaugų, apimdamas paštą, perleidžia atstovą, „Sambos server“, LDAP serverį, srities vardo serverį, ir kitus.

## Išnašos

## Nuorodos
* macOS
Žilė

**Žilė** (*Senecio*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas iš lotynų k. žodžio *senex* – senelis, žilas; graižas su baltais vaisių skristukais atrodo kaip su žilais plaukais. Tai vienmečiai, dvimečiai arba daugiamečiai žoliniai augalai, o tropikuose ir medžiai arba krūmai. Graižai susitelkę į šluoteles arba kekes. Žiedai geltoni, oranžiniai, rausvi.

Gentyje apie 2000 rūšių, išplitusių visame žemės rutulyje, daugiausia Pietų Afrikoje, Viduržemio pajūrio srityje, Azijoje ir Amerikoje. Lietuvoje auga 9 rūšys:
*Gauruotoji žilė (*Senecio congrestus*). Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
*Siauralapė žilė (*Senecio erucifolius*)
*Upinė žilė (*Senecio fluviatilis*)
*Pievinė žilė (*Senecio jacobaea*)
*Pelkinė žilė (*Senecio paludosus*)
*Krūminė žilė (*Senecio sylvaticus*)
*Pavasarinė žilė (*Senecio vernalis*)
*Lipnioji žilė (*Senecio viscosus*)
*Paprastoji žilė (*Senecio vulgaris*)


Vaizdas:Pilksvalape zile resize.JPG|Pilkšvalapė žilė
Image:Illustration Senecio jacobaea0.jpg|Pievinė žilė
Image:Frühlings-Greiskraut (Senecio vernalis) 2.jpg|Pavasarinė žilė


Image:Senecio vulgaris NF.jpg|Paprastoji žilė
Elektrokardiografija

**Elektrokardiografija** – elektrofiziologijos metodas, kai specialiu prietaisu – **elektrokardiografu** – užrašoma širdies ląstelių sukurto suminio elektros lauko potencialo kitimo kreivė, pagal kurios ypatumus sprendžiama apie širdies veiklą.

## Elektrokardiograma

Iš elektrokardiogramoje užrašomų duomenų kardioelektrofiziologijoje gali būti diagnozuojami organizmo sutrikimai, potencialių ligų požymiai, simptomai.

## Elektrokardiografas

Prietaisas, skirtas matuoti kardiogramą. Prietaiso veikimą apibrėžia klinikinis standartas LST EN 60601-2-47.

## Bangos ir intervalai
Tipinis širdies ciklo EKG sekimas susideda iš P bangos, QRS komplekso, T bangos ir U bangos, kuri normaliai yra matoma nuo 50 iki 75% EKG-ose.

## Taip pat skaitykite
* Elektrofiziologija

## Papildomam skaitymui
* Jaakko Malmivuo, Robert Plonsey „Bioelectromagnetism - Principles and Applications of Bioelectric and Biomagnetic Fields“, Oxford University Press, New York, 1995, http://www.bem.fi/book/