open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nemenčinės miesto seniūnija

**Nemenčinės miesto seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Vilniaus rajono savivaldybės šiaurės rytuose, Dzūkijos etnografiniame regione, sutampantis su Nemenčinės miesto ribomis.

## Geografija

Miesto seniūnija įsikūrusi abipus Neries, apie 20 km į šiaurės rytus nuo Vilniaus, ties Nemenčios žiotimis, prie plento , nuo kurio atsiskiria . Du tiltai jungia abu Neries krantus. Tai vienintelis Vilniaus rajono miestas, jį supa pušynai. Nemenčinės miesto seniūnija užima 395 ha plotą, iš jų 87,0 ha – miško, 17 ha – vandens telkinių. Miesto kraštovaizdį puošia gilus Neries upės slėnis su Nemenčios intaku.

## Istorija

Seniūnija įkurta tarp 1995 ir 2001 metų. 2004 m. patvirtintas Nemenčinės herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2009-09-01  || || || 1 miestas (Nemenčinė)
|-
| 2011 m.  || || 5054 || 1 miestas
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestas
|-
| 2021 m.  || 4 || 4831 || 1 miestas
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 10 seniūnaitijų:
* **Bažnyčios** seniūnaitija: Bažnyčios g., M. Oginskio g., Švenčionių g., Trumpoji g.
* **Lauko gatvės ** seniūnaitija: Lauko g., Vasaros g., Pakrantės g.,
* **A. Mickevičiaus** seniūnaitija: A. Mickevičiaus g. (Nr. 55-115), Neries g., Arklių g., Veterinarijos g.
* **Mokyklos** seniūnaitija: Mokyklos g., Smėlio g., Kard. H. R. Gulbinovičiaus g., Kranto g
* **Molėtiškių gatvės ** seniūnaitija: Molėtiškių g., Pievų g., T. Kosciuškos g., A. Mickevičiaus g. (Nr. 1-53).
* **A. Naruševičiaus** seniūnaitija: A. Naruševičiaus g., Upelio g., Lakštingalų g., Ankštoji g., A. Kitkaus g., Skardžio g.
* **Piliakalnio** seniūnaitija: Piliakalnio g., Piliakalnio skg., Malūno g., Briedžių g.
* **Šv. Mykolo** seniūnaitija: Šv. Mykolo g.
* **Vėtrungės** seniūnaitija: Vėtrungės g., Statybininkų g., Šilo g., Užupio g., Kalno g.
* **Vilniaus gatvės** seniūnaitija: Vilniaus g., Miško g., Saulėtekio g., Pakrantės g.

## Tautinė sudėtis

Tautybės:
* Lietuviai – 27,1%
* Lenkai – 56,5%
* Rusai – 9,2%
* Baltarusiai – 3,6%

## Šaltiniai
Bezdonys (reikšmės)

**Bezdonys** yra trys gyvenvietės Vilniaus rajone:

* miestelis;
* kaimas Bezdonys;
* kaimas Aukštieji Bezdonys.
Mickūnai (Anykščiai)

**Mickūnai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Debeikių, prie kelio . Yra Mickūnų girininkija (Anykščių miškų urėdija). Įrengta motokroso trasa.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Mickūnai (Biržai)

**Mickūnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Anglininkų.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bezdonys (kaimas)

**Bezdonys** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Bezdonių miestelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mickūnų geležinkelio stotelė

**Mickūnų geležinkelio stotelė** – keleivių laipinimo vieta 2 km į šiaurės vakarus nuo Mickūnų miestelio, Mažeikių kaime, prie Vilniaus–Daugpilio geležinkelio. Stoja keleiviniai traukiniai Vilnius–Turmantas. Iš šiaurės prieina Gailiūnų miško masyvas.

## Istorija

Geležinkelio stotelė įkurta XIX a. prie Peterburgo–Varšuvos linijos. Apie 1870 m. ji minima kaip ***Mažeikių geležinkelio stotelė*** (), pavadinta kaimo vardu. Vėliau stotelei duotas *Mickūnų* vardas pagal gretimą miestelį.

## Gyvenvietė

Aplink Mickūnų geležinkelio stotelę išaugo gyvenvietė, kurioje gyveno kelios dešimtys žmonių. Ji turėjo atskiros gyvenvietės statusą ir buvo apskaitoma gyventojų surašymų metu. 2025 m. gruodžio 29 d. gyvenvietė panaikinta, jos teritorija (4,98 ha) priskirta Kairėnų kaimui (0,46 ha), Mažeikių kaimui (0,43 ha), Mickūnų miesteliui (2,27 ha) ir Sankelių kaimui (1,82 ha).

## Šaltiniai
Mickūnai (reikšmės)

**Mickūnais** vadinamos gyvenvietės:

* kaimas Anykščių rajone;
* kaimas Biržų rajone;
* kaimas Pakruojo rajone;
* kaimas Rokiškio rajone;
* Vilniaus rajone:
** Mickūnai, miestelis,
** Mickūnų geležinkelio stotelė;
* Vilniaus miesto dalis.
Avižieniai (Utena)

**Avižieniai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Utenos. Išlikęs buvusio dvaro tvartas. Į rytus nuo kaimo tęsiasi Avižienių miškas.

## Istorija

XIX a. minimas Avižienių dvaras. Yra išlikęs 1825 m. statytas keturkampis akmeninis pastatas su vidiniu kiemu.

1923 m. čia gyveno 184 gyventojai, buvo 30 ūkių, veikė pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šumsko geležinkelio stotelė

**Šumsko geležinkelio stotelė** – buvusi keleivių laipinimo vieta 1 km į rytus nuo Šumsko, prie Vilniaus–Minsko geležinkelio, Margių durpyno vakariniame pakraštyje, pasienyje su Baltarusija.

## Istorija

Stotelė įkurta 1909 m. į rytus nuo Šumsko miestelio, iki Lietuvos įstojimo į Šengeno erdvę buvo naudojama kaip galinė priemiestinių traukinių iš Vilniaus stotelė. Po įstojimo į Šengeno erdvę visa geležinkelio atkarpa nuo Kenos iki Gudagojo buvo atitverta, dėl to keleivinių traukinių maršrutai buvo sutrumpinti iki Kenos. Atitinkamai, Kenos geležinkelio stotis tapo svarbiausiu pasienio punktu Lietuvos geležinkeliuose, todėl buvo smarkiai išplėsta ir modernizuota.

## Gyvenvietė

Anksčiau Šumsko geležinkelio stotis turėjo gyvenvietės statusą, ji buvo apskaitoma kai kuriuose gyventojų surašymuose. 2025 m. gruodžio 29 d. gyvenvietė panaikinta, jos teritorija (7,36 ha) priskirta Šiulgų kaimui (2,98 ha) ir Šumsko miesteliui (4,38 ha).

## Šaltiniai
Avižieniai (Ukmergė)

**Avižieniai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Žemaitkiemio, prie Plaštakos upelio, į vakarus nuo Alaušų ežero. Stovi kryžius už Lietuvos laisvę žuvusiems partizanams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kirvukinės

**Kirvukinės** (*Sternoptychidae*) – švietenžuvių (*Stomiiformes*) šeima. Paplitusios Atlanto, Indijos ir Ramiajame vandenynuose. Gyvena iki 2 km gelmėse. Turi šviečiančiuosius organus. Kai kurios rūšys naktį vertikaliais judesiais pakyla į paviršinius vandens sluoksnius. Minta zooplanktonu.

## Sistematika
Šeima skirtoma į du pošeimius. Iš viso yra 10 genčių, 71 rūšis.
* Pošeimis. *Maurolicinae*
** Grakštieji jūrų kirvukai (*Araiophos*)
** Jūrų kirvukai pasišiaušėliai (*Argyripnus*)
** Jūrų kirvukai danafos (*Danaphos*)
** Sardininės švietenės (*Maurolicus*)
** Sonodos (*Sonoda*)
** Kirvukinės švietenės (*Thorophos*)
** Kirvukinės žvaigždžiažuvės (*Valenciennellus*)
* Pošeimis. *Sternoptychinae*
** Trikupriai jūrų kirvukai (*Argyropelecus*)
** Dvikupriai jūrų kirvukai (*Polyipnus*)
** Tikrieji jūrų kirvukai (*Sternoptyx*)


Image:Argyropelecus hemigymnus.jpg|Paprastasis jūrų kirvukas (*Argyropelecus hemigymnus*)
Image:Argyropelecus olfersii.jpg|*Argyropelecus olfersii*
Image:Maurolicus muelleri (Pearlsides).gif|Sardininė švietenė (*Maurolicus muelleri*) 
Image:Polyipnus spinosus.jpg|*Polyipnus spinosus*
Image:Sternoptyx diaphana.jpg|Skaidrusis jūrų kirvukas (*Sternoptyx diaphana*)
Thomas Nagel

**Tomas Nagelis** (, g. 1937 m. liepos 4 d. Belgrade) – serbų kilmės
JAV filosofas, aktyvus sąmonės filosofijos, politinės filosofijos, etikos srityse, nagrinėjantis objektyvaus ir subjektyvaus pradų problemas: apie poelgių priežastis, patirties įtaką. Išgarsėjo straipsniu „Ką reiškia būti šiksnosparniu?“

**Etika**

Nagelis priklauso deontologinės etikos mokyklai ir yra kantiškosios racionalistinės etikos šalininkas.

## Bibliografija

**Darbai originalo kalba**

* The Possibility of Altruism (1970), Oxford University Press.
* Mortal Questions (1979), Cambridge University Press
* The View from Nowhere (1986), Oxford University Press.
* What Does It All Mean?: A Very Short Introduction to Philosophy (1987)
* Equality and Partiality (1991), Oxford University Press.
* Other Minds: Critical Essays, 1969–1994 (1995), Oxford University Press.
* The Last Word (1997), Oxford University Press.
* The Myth of Ownership: Taxes and Justice (2002), (with Liam Murphy) Oxford University Press.
* Concealment and Exposure and Other Essays (2002), Oxford University Press.
* Secular Philosophy and the Religious Temperament: Essays 2002–2008 (2009), Oxford University Press.

**Vertimai į lietuvių kalbą**

* Ką visa tai reiškia? : labai trumpas įvadas į filosofiją (2001), iš anglų kalbos vertė Algirdas Degutis.

## Nuorodos

**Apie**

* Asmeninis profilis Niujorko universiteto tiklalapyje (anglų kalba)

**Tekstai**

* Ką reiškia būti šiksnosparniu? (anglų kalba)
Šviesžuvinės

**Šviesžuvinės** (*Phosichthyidae*) – švietenžuvių (*Stomiiformes*) šeima. Smulkios, 4-10 cm dydžio žuvys, paplitusios visuose vandenynuose. Kūno šonuose turi šviečiančiuosius organus – fotoforus. Minta zooplanktonu, ypač kriliumi.

Šeimoje yra 7 gentys, 24 rūšys.
## Gentys
*Paprastosios šviesžuvės (*Ichthyococcus*)
*Hutono šviesžuvės (*Phosichthys*)
*Grėjaus šviesžuvės (*Pollichthys*)
*Makuločo šviesžuvės (*Polymetme*)
*Šviesžuvės vincigberijos (*Vinciguerria*)
*Vudsijos (*Woodsia*)
*Gudo šviesžuvės (*Yarrella*)

## Nuorodos
*Family Phosichthyidae – Lightfishes 
*Šviesžuvinių (''Phosichthyidae'') šeimos žuvų iliustracijos ir rūšių sąrašas
Didžiažiotės švietenės

**Didžiažiotės švietenės** (*Stomiidae*) – švietenžuvių (*Stomiiformes*) šeima. Paplitusios Atlanto, Indijos ir Ramiajame vandenynuose.

## Sistematika
Šeima skirstoma į 6 pošeimius, kuriuose yra 27 gentys, 279 rūšys.
*Pošeimis. Durkladantės švietenės (*Astronesthinae*) 
**Paprastosios durkladantės švietenės (*Astronesthes*)
**Drakoninės durkladantės švietenės (*Borostomias*)
**Daugiažibintės durkladantės švietenės (*Heterophotus*)
**Afrikinės durkladantės švietenės (*Neonesthes*)
**Trevavo durkladantės švietenės (*Rhadinesthes*)
*Pošeimis. Gyvatinės švietenės (*Chauliodontinae*)
**Gyvatinės švietenės (*Chauliodus*)
*Pošeimis. Juodosios drakonžuvės (*Idiacanthinae*)
**Juodosios drakonžuvės (*Idiacanthus*)
*Pošeimis. Baisiagalvinės (*Malacosteinae*)
**Cugmajerio baisiagalviai (*Aristostomias*)
**Paprastieji baisiagalviai (*Malacosteus*)
**Aiškiašviečiai baisiagalviai (*Photostomias*)
*Pošeimis. Drakonžuvinės (*Melanostomiinae*)
**Keistapelekės drakonžuvės (*Bathophilus*)
**Trevavo drakonžuvės (*Chirostomias*)
**Ūsuotosios drakonžuvės (*Echiostoma*)
***[[Eupogonesthes]]*
**Drakonžuvės eustomijos (*Eustomias*)
**Barzdotosios drakonžuvės (*Flagellostomias*)
**Dantingosios drakonžuvės (*Grammatostomias*)
**Drakonžuvės leptostomijos (*Leptostomias*)
**Juodažiotės drakonžuvės (*Melanostomias*)
**Mažaūsės drakonžuvės (*Odontostomias*)
**Japoninės drakonžuvės (*Opostomias*)
**Mažadantės drakonžuvės (*Pachystomias*)
**Drakonžuvės fotonektai (*Photonectes*)
**Ilgapelekės drakonžuvės (*Tactostoma*)
***[[Thysanactis]]*
**Trilempės drakonžuvės (*Trigonolampa*)
*Pošeimis. Didžiažiotės švietenės (*Stomiinae*)
**Trumpaūsės švietenės (*Stomias*)
## Galerija

Vaizdas:Astronesthes_niger.PNG|*Astronesthes niger*
Vaizdas:Bathophilus_vaillanti.jpg|*Bathophilus vaillanti*
Vaizdas:Viperfish_small.png|*Chauliodus danae*
Vaizdas:Echiostoma_barbatum.jpg|*Echiostoma barbatum*
Vaizdas:Eustomias_trewavasae_(no_common_name).gif|*Eustomias trewavasae*
Vaizdas:Grammatostomias_dentatus.jpg|*Grammatostomias dentatus*
Vaizdas:Idiacanthus_atlanticus.jpg|*Idiacanthus atlanticus*
Vaizdas:Malacosteus niger (black).jpg|*Malacosteus niger*
Vaizdas:Melanostomias_melanops.jpg|*Melanostomias melanops*
Vaizdas:Neonesthes_capensis_(no_common_name).gif|*Neonesthes capensis*
Vaizdas:Opostomias_micripnus.jpg|*Opostomias micripnus*
Vaizdas:Pachystomias_microdon.jpg|*Pachystomias microdon*
Vaizdas:Photonectes_gracilis.jpg|*Photonectes gracilis*
Vaizdas:Photostomias_atrox.JPG|*Photostomias atrox*
Vaizdas:Stneb_u0.jpg|*Stomias nebulosus*


## Nuorodos
*Family Stomiidae – Barbeled dragonfishes 
*Didžiažiočių švietenių (''Stomiidae'') šeimos žuvų iliuustracijos ir rūšių sąrašas
Paul Walker

**Polas Volkeris** (1973&nbsp;m. rugsėjo 12 d.&nbsp;– 2013&nbsp;m. lapkričio 30 d.)&nbsp;– JAV aktorius, geriausiai žinomas dėl savo vaidmens „Greiti ir įsiutę“ filmų frančizėje. Pirmą kartą išgarsėjo 1999 m. filmuose „She’s All That“ ir „Varsity Blues“. Galų gale 2001 m. dar labiau išgarsėjo dėl savo, kaip pagrindinio veikėjo, vaidmens „Greiti ir įsiutę“ pirmoje dalyje, vėliau vaidino ir tolimesnėse dalyse.

### Mirtis
2013 m. lapkričio 30 d. žuvo patekęs į avariją, dar neužbaigus filmuoti „Greiti ir įsiutę 7“. Volkeris ir jo draugas Roger Rodas, važiuodami Porsche Carrera GT, 72 km/h maksimalioje greičio leistinoje zonoje, *Hercules* gatvėje, netoli *Kelly Johnson* aikštelės (Valencija, Santa Klarita, Kalifornija), rėžėsi į betoninį stulpą ir porą medžių, netrukus jų automobilis užsiliepsnojo. Rodas mirė nuo daugybinių sužalojimų, o Volkeris tiek nuo sužeidimų, tiek nuo nudegimų. Abiejų kūnai sudegė neatpažįstamai.

Tas vingis, kuriame Polas ir jo draugas žuvo, yra populiarus tarp šonaslydžio automobilių. Nei alkoholio, nei narkotikų pėdsakų nebuvo rasta jų organizmuose, įskaitant ir tai, kad buvo atmesta automobilio gedimo tikimybė ar netvarkingo kelio kaltė. Policija negalėjo rasti ir jokių įrodymų, kad vyko neteisėtos lenktynės. Tyrėjai priėjo išvadą, kad jų greitis galėjo siekti nuo 130 km/h iki 150 km/h ir pasenusios, nudilusios padangos buvo pagrindinė tos avarijos priežastis.

## Filmografija
* 1986: Pabaisa spintoje (Monster in the Closet)&nbsp;– 'Professor' Bennett

* 1994: Tammy and the T-Rex (Tammy and the T-Rex)&nbsp;– Michael
* 1998: Broliukai Didlai (Meet the Deedles)&nbsp;– Phil Deedle
* 1998: Malonus miestelis (Pleasantville)&nbsp;– Skip Martin
* 1999: Griūvantys rūmai (Brokedown Palace)&nbsp;– Jason
* 1999: Viskas apie ją (She’s All That)&nbsp;– Dean Sampson
* 1999: Universiteto komanda (Varsity Blues)&nbsp;– Lance Harbor
* 2000: Kaukolės (The Skulls)&nbsp;– Caleb Mandrake
* 2001: Smagus pasivažinėjimas (Joy Ride)&nbsp;– Lewis Thomas
* 2001: Greiti ir įsiutę (The Fast and the Furious)&nbsp;– Brian O’Conner
* 2003: Laiko įkaitai (Timeline)&nbsp;– Chris Johnston
* 2003: Greiti ir įsiutę 2 (2 Fast 2 Furious)&nbsp;– Brian O’Conner
* 2004: Kalėdos (Noel)&nbsp;– Mike
* 2005: Pavojai gelmėse (Into the Blue)&nbsp;– Jared
* 2006: Palikti sniegynuose (Eight Below)&nbsp;–g Scared)&nbsp;– Joey Gazelle
* 2006: Mūsų tėvų vėliavos (Flags of Our Fathers)&nbsp;– Hank Hansen
* 2007: Bobio Zy mirtis ir gyvenimas (The Death and Life of Bobby Z)&nbsp;– Tim Kearney
* 2008: Projektas Lazarus (The Lazarus Project)&nbsp;– Ben Garvey
* 2009: Greiti ir įsiutę 4 (The Fast and the Furious 4)&nbsp;– Brian O’Conner
* 2010: Užpuolikai (Takers)&nbsp;– John Rahway
* 2011: Greiti ir įsiutę 5 (Fast Five)&nbsp;– Brian O’Conner
* 2013: Automobilis 19 (Vehicle 19)&nbsp;– Michael Woods
* 2014: 13 rajonas: plytų rūmai (Brick Mansions) – Damien Collier
* 2013: Greiti ir isiutę 6 (Fast & Furious 6)&nbsp;– Brian O’Conner
* 2015: Greiti ir isiutę 7 (Fast & Furious 7)&nbsp;– Brian O’Conner

## Nuorodos
* Paul Walker imdb filmų bazėje

## Išnašos
Molotovo–Ribentropo paktas

**Molotovo–Ribentropo paktas** (, ), oficialus pavadinimas – **Vokietijos ir Sovietų Sąjungos nepuolimo sutartis**, – 1939 m. rugpjūčio 23 d. Maskvoje pasirašytas nacistinės Vokietijos ir Sovietų Sąjungos paktas – nepuolimo sutartis bei slapti Vidurio ir Rytų Europos padalijimo protokolai. Paktą pasirašė šalių užsienio reikalų ministrai – Joachimas fon Ribentropas ir Viačeslavas Molotovas. Neoficialiai sutartis dar vadinama **Hitlerio–Stalino paktu** arba **nacių–sovietų paktu**. SSRS ir Vokietijos parlamentai ratifikavo paktą 1939 m. rugpjūčio 31 d. Pagal šios sutarties slaptuosius protokolus į SSRS įtakos sferą pateko Suomija, Estija, Latvija, rytų Lenkija ir dalis Rumunijos (Besarabija). Vokietijos įtakon pateko Lietuva ir vakarų Lenkija.

1989 m. gruodžio 24 d. antrasis SSRS liaudies deputatų suvažiavimas pripažino Molotovo–Ribentropo paktą ir jo slaptuosius protokolus teisiškai negaliojančiais nuo jų pasirašymo dienos. Už šį nutarimą pasisakė, balsavo už 1 435 deputatų, 251 deputatai balsavo prieš, 200 deputatų susilaikė.

## Slapti protokolai

Dažnai klaidingai manoma, kad pagal Molotovo-Ribentropo paktą Lietuva turėjo atitekti Sovietų Sąjungai. Iš pradžių SSRS ir Vokietija Lietuvą susitarė priskirti Vokietijos interesų zonai, ir tik 1939 m. rugsėjo 28 d. (jau prasidėjus Antram pasauliniam karui) Vokietija ir SSRS pasirašė sienos ir draugystės sutartį, pagal kurią Lietuva atiduota Sovietų Sąjungos įtakos sferai.

SSRS ir Vokietijos susitarimai nulėmė 1940 m. prasidėjusią Lietuvos okupaciją, represijas, krašto sovietizaciją, juodojo birželio tragediją.

Paktas buvo sulaužytas 1941 m. birželio 22 d., kai Vokietija pradėjo operaciją „Barbarosa“ ir įsiveržė į Sovietų Sąjungą.

## Minėjimai

Pirmą kartą viešai Molotovo-Ribentropo pakto metinės paminėtos 1987 m. rugpjūčio 23 d. mitingu prie paminklo Adomui Mickevičiui, nepaisant tuometinės sovietinės administracijos draudimo. Jį tuomet surengė Lietuvos laisvės lyga. 1988 m. šia proga surengtas Sąjūdžio mitingas Vingio parke, į kurį susirinko apie . 1989 m., minėdami pakto pasirašymo metines, apie 2 milijonai Estijos, Latvijos ir Lietuvos gyventojų, sudarę gyvą grandinę, susikibo rankomis, taip demonstruodami tarpusavio solidarumą. Ši grandinė pavadinta Baltijos keliu. 1990 m. Lietuvos Sąjūdis surengė demonstraciją prie Lietuvos ir Lenkijos sienos, kurią tuomet dar kontroliavo sovietų pareigūnai, nors Lietuva jau buvo paskelbusi nepriklausomybės atkūrimą.

Rugpjūčio 23 d. Lietuvoje minima kaip Juodojo kaspino diena.

## Šaltiniai

## Pastabos

## Nuorodos

* Dokumento nuotrauka 
* Draugystės ir sienos sutartis (rusų k.)
Šeriažiotės švietenės

**Šeriažiotės švietenės** (*Gonostomatidae*) – švietenžuvių (*Stomiiformes*) šeima. Kūnas pailgas, nuo 2,5 iki 45 cm ilgio. Turi šviečiančiuosius organus (fotoforus), kurie išsidėstę arba galvos apačioje arba kūno apačioje. Paplitusios visuose vandenynuose.

Šeimoje yra 8 gentys, 32 rūšys.
## Gentys
* Švietenės bonapartijos (*Bonapartia*)
* Šeriažiotės švietenės (*Cyclothone*)
* Dvidryžėsd švietenės (*Diplophos*)
* Dantytosios švietenės (*Gonostoma*)
* *[[Manducus]]*
* Švietenės margretijos (*Margrethia*)
* *[[Sigmops]]*
* Tridryžės švietenės (*Triplophos*)


Image:Cyclothone microdon.jpg|Mažadantė šeriažiotė švietenė (*Cyclothone microdon*)
Image:Diplophos rebainsi (Elongate lightfish).gif|Ilgoji dvidryžė švietenė (*Diplophos rebainsi*) 
Image:Diplophos taenia.jpg|*Diplophos taenia*
Image:Gonostoma bathyphilum.jpg|*Gonostoma bathyphilum*
Image:Gonostoma denudatum.jpg|*Gonostoma denudatum*
Image:Gonostoma elongatum.jpg|Stambiadantė švietenė (*Gonostoma elongatum*)
Image:Margrethia obtusirostra (no common name).gif|Bukasnukė švietenė (*Margrethia obtusirostra*) 


## Nuorodos
* Family Gonostomatidae – Bristlemouths
* Šeriažiočių švietenių (''Gonostomatidae'') šeimos žuvų iliustracijos ir rūšių sąrašas
Baltijos taurė

**Baltijos taurė** (arba ***Pabaltijo taurė***; , ) – nuo 1928 m. organizuojamas vyrų futbolo turnyras tarp trijų Baltijos valstybių. Į turnyrą svečių pagrindu taip pat yra dalyvavusios Baltarusijos TSR, Suomija, Islandija, ir Farerai.

## Istorija

Idėja nustatyti Pabaltijo valstybių čempioną kilo 1927 m. Pirmuosius žingsnius padarė buvęs Latvijos futbolo sąjungos pirmininkas R. Jonsonas FIFA kongrese Helsinkyje. Vėliau Latvijos futbolo sąjunga ir apsiėmė įgyvendinti šį sumanymą. 1928 m. gegužės 25 d. Rygoje Estijos, Latvijos ir Lietuvos atstovų posėdyje priimta Pabaltijo taurės idėja, o pirmajam turnyrui paskirtas laikas tų metų birželio 25–27 d. Sumanyta pereinamoji garbės dovana – Baltijos taurė, kurios projekto konkursą surengė Latvijos futbolo sąjunga. 1929 m. balandžio 14 d. konkurso vertinimo komisija (estas H. Vismanas, latvis N. Bergsas, lietuvis Nikodemas Čerekas) geriausiu pripažino latvių menininko A. Švetrevico taurės projektą, o pačią taurę padarė Talino auksakalys R. Langė. Taurė įkainota ~2000 litų, ji buvo pereinamoji kol viena komanda laimės 3 kartus iš eilės arba 5 kartus apskritai.

1928–1938 m. turnyras vyko kasmet, išskyrus 1934 m., kuomet varžybos neorganizuotos dėl 1933 m. kilusio Lietuvos ir Estijos konflikto su Latvijos rinktine. 1939 m. turnyras nesurengtas dėl paaštrėjusių Lietuvos ir Latvijos santykių po tais pačiais metais įvykusio Europos krepšinio čempionato.

Sovietiniais laikais turnyras organizuotas nereguliariai, o po 1976 m. dėl sumenkusios svarbos iš viso nebevyko (tuo metu tik Estijos TSR žaisdavo stipriausios sudėties, o Lietuvos TSR, Latvijos TSR ir Baltarusijos TSR deleguodavo B rinktines). Baltarusijos TSR rinktinė turnyre viso dalyvavo 6 kartus.

Žlugus Sovietų Sąjungai, Baltijos taurės turnyras atgaivintas ir iki 1998 m. vyko kasmet. Vėliau varžybos organizuotos nereguliariai, o nuo 2008 m. nuspręsta Baltijos taurės turnyrą rengti kas dvejus metus. 2020 m. turnyras buvo nukeltas į 2021 m. dėl COVID-19 pandemijos. 

Nuo XXI a. 2-ojo dešimtmečio į turnyrą buvo imta kviesti Šiaurės šalys. 2012–2014 m. dalyvavo Suomijos vyrų futbolo rinktinė, 2022 m. Islandijos vyrų futbolo rinktinė, 2024 m. Farerų vyrų futbolo rinktinė.

Nuo 2001 m. lygiagrečiai vyksta ir Baltijos taurės U-21 vaikinų rinktinių turnyras. Pastaraisiais metais taip pat vyksta U-17 ir U-19 vaikinų bei WU-17, WU-19 ir WU-21 merginų, o taip pat ir moterų rinktinių turnyrai.

## Nugalėtojų sąrašas

## Lietuvos rinktinės rungtynės

## Pasiekimai
### Nepriklausomybės laikotarpis

### Sovietinis laikotarpis

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Baltic Cup (Almis.sritis.lt)
* Baltic Cup Overview (Rsssf.com)
* Baltijos taurės belaukiant – turnyro istorija ir įdomiausi faktai (Lff.lt)
Paktas

Terminas **paktas** (: sutarta) turi keletą reikšmių:

* bendrąja prasme – sutartis.
: tarpvalstybinis susitarimas, žr. tarptautinė sutartis
* šnek. k. sąjunga.
: specialiąja prasme – karinė sąjunga, aljansas.
Kegumo HE

**Kegumo hidroelektrinė** () – seniausia Dauguvos upės hidroelektrinė ir trečia didžiausia hidroelektrinė Latvijoje ir Baltijos šalyse. Pastatyta prie Kegumo. Oficialiai statyba pradėta 1937 m. gegužės 22 d.

Kegumo HE faktiškai yra hidroelektrinių kompleksas, kuris susideda iš dviejų skirtingais laikotarpiais pastatytų hidroelektrinių Dauguvos dešiniajame ir kairiajame krante. Elektrinė yra 70 km nuo Dauguvos žiočių ir atitinkamai formuoja Dauguvos HE kaskados antrą pakopą. Elektrinės savininkas ir operatorius yra nacionalinė energijos kompanija „Latvenergo“.

Kegumo HE slėgimo aukštis yra 14 metrų, o HE tvenkinio talpa yra 168,3 mln. m³. Elektrinės elektros energijos gamybos galia yra 264 megavatai, o išdirbio dydis 2004 m. sudarė 571 gigavatvalandę. Tai yra maždaug 10 % valstybinės energijos kompanijos „Latvenergo“ 2005 m. realizuoto elektros energijos dydžio. Kegumo HE pagamintą elektros energiją perduoda 110 kilovoltų elektros perdavimo tinkle.

Kegumo HE komplekso senoji dalis, Kegumo HES-1 yra aprūpinta keturiais hidroagregatais, kurių galia šiuo metu yra 72 megavatai (MW), ji buvo statoma nuo 1936 m. iki 1939 m. 2001 m. baigta Kegumo HES-1 rekonstrukcija, per kurią buvo pakeisti visi hidroagregatai ir automatizuotos valdymo sistemos. Rekonstrukcijos metu nedaug padidinta elektrinės galia.
Kegumo HES-2 buvo statoma nuo 1976 m. iki 1979 m. Ji aprūpinta 3 hidroagregatais, kurių bendra galia 192 MW.

## Šaltiniai
Represijоs

**Represijos** (: v. *primere* 'versti, spausti') – prievartinės priemonės, kurių imamasi prieš nepaklusniuosius režimui asmenis. Represijomis siekiama įkalinti, iškeldinti, ištremti ar kitaip susidoroti su asmenimis dėl nacionalinių, etninių, rasinių, religinių, socialinių, ideologinių ar politinių motyvų.

Terminas implikuoja moralinę kategoriją: represijos yra neteisingos ir susijusios su valdžios vykdymu. Prievartinės priemonės visada sukelia pasipriešinimą (žr. protestas, rezistencija, demonstracija).

Čiabuvių teisės nebuvo gerbiamos nuo pat Didžiųjų geografinių atradimų laikų. Pavyzdžiui, Amerikos kolonistai vykdė represijas indėnų atžvilgiu. Juos siekta iškeldinti iš derlingų ar gamtiniais ištekliais išsiskiriančių žemių. Galiausiai XX a. tiek JAV, tiek Kanadoje bandyta juos perauklėti atimant vaikus iš tėvų, skiepijant jiems vakarietiškas vertybes internatuose. XXI a. Brazilijoje ir kitose Lotynų Amerikos šalyse toliau kertami miškai ir plečiamos plantacijos Amazonės džiunglėse, neatsižvelgiant į vietinių gyventojų poreikius, net gi su jais susidorojant.

1941–1945 m. nacistinės Vokietijos vykdytas holokaustas okupuotoje Lietuvoje ir kitose šalyse. XX a. prieš lietuvius represijas vykdė Lenkijos ir SSRS valdžia. Vilniaus krašte, 1920–1939 m. Lenkijos okupacinės valdžios buvo persekiojami lietuviai, o pats kraštas – polonizuojamas, siekiant kuo greitesnės Rytų Lietuvos integracijos į Lenkijos valstybę. 1941–1952 m. trėmimais buvo siekiama pakeisti Lietuvo krašto gyventojų sudėtį, o kartu nutautinti ir sovietizuoti Lietuvą. Sovietinių represijų laikotarpiu ištremta daugiau nei 130 tūkst. lietuvių, kurie buvo įkalinti koncentracijos stovyklose. Tremtys buvo įprastos ir kitose socialistinėse respublikose.

## Taip pat skaitykite
* Represalijos

## Šaltiniai
Molotovas

**Molotovas**:

* sovietinis užsienio reikalų ministras Viačeslavas Molotovas;
* Permės pavadinimas sovietmečiu (1940–1957 m.)
Represalija

**Represalija** () – valstybės atsakomosios priemonės į tarptautinės teisės pažeidimą karo atveju, valstybės savigynos aktas, skirtas apsiginti nuo visuotinai pripažįstamas kariavimo normų pažeidimų. Represalijos turi atitikti proporcingumo principą, atsižvelgiant į pažeidimo pobūdį.

1945 m. Jungtinių Tautų Chartija uždraudė jėgos naudojimą tarptautiniuose santykiuose, todėl karinio pobūdžio represalijos taikos metu pripažintos neteisėtomis. XXI a. pradžioje represalijų terminas vartojamas retai, ekonominio ir politinio pobūdžio veiksmai dažniau vadinami sankcijomis.

## Šaltiniai
Tarptautinė baudžiamoji teisė

**Tarptautinė baudžiamoji teisė** – teisės pošakis, apimantis tarptautinės teisės pažeidimus, kvalifikuojamus kaip nusikaltimai. Tarptautinė baudžiamoji teisė tarptautiniuose teisės aktuose įtvirtina veikas, už kurių padarymą gresia baudžiamoji atsakomybė, taip pat nustato jos taikymo ypatumus, reglamentuoja tarptautinių baudžiamųjų teismų veiklą.
Rusifikacija

**Rusifikacija**, arba **rusinimas** – prievartinis rusų kalbos ar kitų rusų etninės kultūros bruožų perėmimas, vykstantis ne rusiškose bendruomenėse. **Rusifikavimas** – konkrečios priemonės bei veikla, vykdoma įgyvendinant tokią politiką.

Istoriniu požiūris ši sąvoka taikoma Rusijos imperijos ir TSRS oficialiai ir neoficialiai politikai, nukreiptai į nerusiškų tautų asimiliavimą, apibūdinti.

## Lietuvoje

Jau Rusijos imperijoje buvo išleisti įstatymai, kuriais reglamentuotas kalbos vartojimas. Mokyklose siekta drausti net ir neformalų bendravimą kitomis kalbomis. Jonas Mačiulis-Maironis XIX a. Lietuvoje apibūdino taip: „Lietuvoje nei žodžio, nei rašto neleidžia dvigalvis erelis suspaudęs sparnais“, kadangi tuo metu Lietuvoje net pradžios mokyklos buvo labai retos, jose dėstoma tik rusų kalba, lietuviška spauda buvo uždrausta, taip pat uždraustos visos organizacijos, išnaikinti vienuolynai. Kaimuose šeimas lankydavo daraktoriai, kurie mokydavo vaikus lietuviškai skaityti, rašyti, skaičiuoti, mokydavo Lietuvos istorijos ir geografijos. Taip pat lietuviai valstiečiai, siekdami pasipriešinti rusinimui ir vertimui į stačiatikybę, organizavo slaptąsias mokyklas bei samdė joms daraktorius, nepaisant to, kad Vilniaus, Kauno ir Suvalkų gubernijose už tai buvo baudžiama pagal caro patvirtintas taisykles baudomis arba areštais iki 3 mėnesių. Valstiečiai vertino ir saugojo daraktorius ir slaptąsias mokyklas, todėl dauguma jų nebuvo susektos.

Tarybų Sąjungoje lietuvių kalba nebuvo uždrausta, tačiau rusų kalba tvirtinta ją skelbiant valstybine bei perkeliant rusų tautybės gyventojus į kraštus, kuriuose rusų kalba nebuvo vyraujanti kalba (pvz., Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje, Armėnijoje ir kitur).

## Kitose šalyse

Rusų kalba dominavo SSRS, todėl baltarusių kalba mokytis aukštosiose mokyklose net Gudijoje beveik nebuvo įmanoma, o Ukrainoje buvo sudaromos tik atskiros specialybių grupės, kuriose buvo dėstoma ukrainiečių kalba. Ukrainoje ypač rusifikuotas buvo Donbaso regionas, o tai lėmė kalbinis bendrumas su Rusijos gyventojais bei buvimas nuolatinėje rusų žiniasklaidos erdvėje, kuri pateikdavo tik vienpusišką informaciją (Rusijos propagandą).

Padniestrės karo metu 1991 m. Padniestrės separatistai – rusakalbiai, pasivadinę „Gvardiečiais“, pagarsėjo brutaliais susidorojimais prieš moldavus (t. y. surišdavo, tardydavo, beginklius grasindavo susprogdinti granata, išbadydavo akis, nupjaudavo ausis, išprievartaudavo). Moldavijai ir Rusijai 1992 m. liepos mėn. pasirašius paliaubas dėl karo nutraukimo Padniestrėje, separatistinės Padniestrės Moldavijos Respublikos teritorijoje 1994 m. uždarytos moldaviškos mokyklos, kadangi jos atsisakė pereiti prie rusiškos kirilicos rašmenų.

## Išnašos
Ruandos genocidas

**Genocidas Ruandoje** – 1994 m. balandžio 7 d. – liepos 15 d. Ruandoje vykdytos žudynės, kurių metu hutų radikalų iniciatyva buvo išžudyta 0,5–1,0 mln. tutsių ir nuosaikių hutų. Žudynės prasidėjo naktį iš balandžio 6 į balandžio 7 d. Per 100 d. buvo išžudyta apie 800 000 žmonių, daugiausiai tutsių. Genocido dingstis – Ruandos Vyriausybės konfliktas su Ruandos patriotinio fronto judėjimu.

2023 m. su genocidu susijusios vietovės Njamata, Murambis, Gisozis ir Bisesero buvo paskelbtos pasaulio paveldo objektu.

## Raida

1990 m. Ruandos patriotinis frontas (RPF) – sukilėlių grupė, kurią daugiausiai sudarė tutsių pabėgėliai, – užgrobė šiaurinę Ruandos dalį. Dėl šios priežasties kilo Ruandos pilietinis karas. Nė viena kovojanti pusė nesugebėjo įgyti persvaros. Remiamas Vyriausybės, Ruandos prezidentas Žiovenalis Habijarimana su RPF pasirašė Arušos susitarimą 1993 m. rugpjūčio 3 d. Daugelis istorikų mano, jog genocidas prieš tutsius buvo planuotas kelerius metus. Vis dėlto sėkmingas pasikėsinimas į Ž. Habijarimanos gyvybę 1994 m. balandžio 6 d. šalyje sukūrė politinį vakuumą ir nutraukė taikos nutarimus. Genocidas prasidėjo kitą dieną, kuomet kariai, policija bei atsarginės karinės struktūros nužudė pagrindinius tutsių ir hutų karinius ir politinius lyderius.

## Taip pat skaitykite
* Jungtinių Tautų tribunolas Ruandai (Ruandos tribunolas)

## Nuorodos
* Ruandos genocidas – su Europos pagalba DELFI portalas
* „Rwanda – The hidden violence“  – Amnesty International pranešimai
* „Leave None to Tell the Story“ – Human Rights Watch reportažas
* Rwandan Genocide Project  – Jeilio u. projektas
## Išnašos
Arūnas Matelis

**Arūnas Matelis** (g. 1961 m. balandžio 9 d.) – lietuvių kinematografistas.

## Biografija
### Išsilavinimas
1979–1983 m. Matelis studijavo Vilniaus universiteto Matematikos fakultete. 1984–1989 m. baigė LSSR Konservatorijos Teatro ir TV fakultetą (režisieriaus specialybė).

### Veikla
1992 m. įkūrė vieną pirmųjų Lietuvoje kino studiją „Nominum“ .

#### Filmografija
Režisavo 8, o prodiusavo per 30 kino filmų.

**Pelesos milžinai* (1989)
**Baltijos kelias* (1989)
**Dešimt minučių prieš Ikaro skrydį* (1991)
**Autoportretas* (1993)
**Iš dar nebaigtų Jeruzalės pasakų* (1996)
**Pirmasis atsisveikinimas su Rojum* (1998)
**Priverstinės emigracijos dienoraštis* (1999)
* Skrydis per Lietuvą arba 510 sekundžių tylos (*Flight over Lithuania or 510 seconds of silence*) (2000)
* *Sekmadienis. Evangelija pagal liftininką Albertą* (2003)
* Prieš parskrendant į žemę (*Before Flying Back to the Earth*)* (2005)
* Nuostabieji Lūzeriai. Kita planeta (*Wonderful Losers: A Different World'') (2017)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Asmeninė svetainė
* IMDb profilis
Genitaliniai kūneliai

**Genitaliniai kūneliai** (arba **Dogelio kūneliai**, **lytiniai kūneliai**) – specifiniai lytinio jautrumo receptoriai (nervinės galūnės), reaguojantys į spaudimą. Dydis apie 50-100 mikronų. Išorinių lyties organų odoje jų yra iki keliasdešimt viename kvadratiniame centimetre. Daugiausia jų yra varputėje, mažiau – mažosiose lytinėse lūpose, makšties prieangio gleivinėje, o mažiausiai – didžiosiose lytinėse lūpose. Manoma, kad nuo jų skaičiaus ir išsidėstymo priklauso erogeninių zonų jautrumas ir orgazmas.
Ginekologija

**Ginekologija** ( – moteris + *λόγος* – mokslas) – medicinos šaka, tirianti moters lytinių organų anatomiją, fiziologiją, ligų diagnostiką, gydymą ir profilaktiką.

Patalogija nagrinėja urologines ir kt. problemas. Be kita ko, tiria moters reprodukcinę sistemą. Vyrų problemas nagrinėja andrologija.

Susijusi su akušerija, kurios objektas – nėštumas ir gimdymas, todėl daug ginekologų taip pat yra ir akušeriai (vadinami akušeriais - ginekologais). Skiriama bendroji, specialioji ir operacinė. Ginekologinė pagalba teikiama moterų konsultacijose, akušerijos ir ginekologijos skyriuose, ligoninėse.

## Šaltiniai
Saulius Bartkus

**Saulius Bartkus** (g. 1961 m. lapkričio 17 d.) – lietuvių žurnalistas, televizijos laidų prodiuseris.

## Biografija
1979 m. baigė Telšių 5-ąją vidurinę mokyklą, 1979–1984 m. studijavo KPI.

1984–1990 m. Alytaus eksperimentinio NSK inžinierius. 1990–1991 m. Alytaus valstybinės TV studijos vaizdo operatorius. 1991–1992 m. UAB „Harmonija“ reklamos skyriaus vedėjas. 1992–1993 m. Alytaus valstybinės radijo ir TV studijos redaktorius, vėliau – direktorius. 1996–1998 m. LNK žurnalistas, nuo 1998 m. UAB „Be tabu“ ir Ko direktorius. Nuo 2003 iki 2008 m. - Lietuvos televizijos publicistinės laidos "Požiūris" autorius ir vedėjas.

1985 m. Alytuje kartu su Jurgiu Gaižausku įkūrė pantomimos studiją. 1987–1989 m. dalyvavo teatro studijos „Provincija“ veikloje. Atgaivino vežimų teatro tradiciją Dzūkijoje, dalyvavo pirmosiose gastrolėse. 1988 m. Alytaus Sąjūdžio iniciatyvinės grupės narys.

Prodiusuoja laidas: „Kakadu“, „Faktų tyrimo biuras“, „Gyvenimas pagal moteris“, „Kryžminė ugnis“, „Oplia“, „Kambarių plėšikai“, „Kitas“.
Anksčiau prodiusavo: „Krašto garbė“ (LTV), „Be tabu“, „Meilės trikampis“ (TV3), „Požiūris“, „Abipus sienos“).

Žmona Zita. Vaikai: Andrius (g. 1981), Džiugas (g. 1989).
Vikšrupis

**Vikšrupis** – upė Kėdainių rajone; Šušvės dešinysis intakas. Prasideda Pernaravos seniūnijoje, į rytus nuo Jakšių. Teka į vakarus per Pernaravos-Šaravų miškus. Kerta Kėdainių-Cinkiškių kelią, įteka į Šušvę netoli Macgalių.

Didžiausias intakas – Gaidys (kairysis).

Žemupyje teka Šušvės kraštovaizdžio drausiniu. Vikšrupio baseinas drenuoja Pernaravos-Šaravų miškus. Vasarą dažnai išdžiūsta.

Upėvardis kilęs nuo augalo *[[vikšris]]* arba drugio lervos *[[vikšras]]*.

## Šaltiniai
Buratinas

**Buratinas** (; iš  'lėlių teatro medinė lėlė') – Aleksejaus Tolstojaus literatūrinės pasakos „*Buratinas arba auksinis raktelis*“ (išleista 1936 m.) pagrindinis herojus. 

Tai rusiškasis itališkojo *[[Pinokis|Pinocchio]]* atitikmuo (autorius Karlas Kolodis). K. Kolodžio pasakos paantraštė yra „Medinės lėlės nuotykiai“. Tekste Pinokis dažnai vadinamas ne vardu, o bendriniu žodžiu . Teatre *[[Commedia dell’arte]]* Buratinu neretai vadintas *[[Pedrolino|Pjero]]*.

Personažas išpopuliarėjo – buvo sukurti filmai, lėlių teatro pastatymai ir kiti kūriniai.

## Charakteristika
Buratinas – ilganosis medinis berniukas, kurį iš pliauskos išdrožė tėtė Karlas. Karlas Buratiną aprėdė ir suteikė jam vardą.

Buratinas „besmegenis, patiklus kvailelis su trumpomis mintimis“, bet ryžtingas, smalsus, mėgstantis nuotykius, pasižymintis altruizmu. Pagrindinis jo atributas – auksinis raktelis. Buratino palydovai yra žydraplaukė lėlė Malvina (nuo kurios Buratinas pabėgo į Kvailių šalį) ir melancholiškas Pjero. Pagrindiniai Buratino priešai – Karabasas Barabasas, katinas Bazilijus ir lapė Alisa. 

## Pasakų „Buratinas arba auksinis raktelis“ ir „Pinokis“ skirtumai
* Pinokio istorijoje nėra auksinio raktelio ir vėžlienės Tortilos, svajonės apie teatrą ir striukę tėtei Karlui.
* Iki knygos pabaigos Buratino charakteris ir išvaizda nepasikeičia. Buratinas nesiduoda auklėjamas tėčio Karlo ir Malvinos. Jis lieka lėlė. O Pinokis paveikiamas nuolatinių auklėjimo poveikių ir knygos pabaigoje iš lėlės tampa išauklėtu berniuku.
* Buratinas atviras, geras, šviesus, nors šiek tiek medinis, nuoširdžiai stengiasi visiems padėti, tiki žmonėmis, įsigyja draugų, ir knygos gale įgyvendina svajonę. O Pinokis tobulėja pats, iškenčia skausmingus išbandymus ir patenka į salą.
* Karabasas Barabasas analogiškas Kolodžio aprašytam lėlininkui Mandžafokui. Kolodžio lėlininkas epizodinis ir teigiamas, o Karabasas Barabasas neigiamas ir veikia visoje knygoje. 
* Pinokio nosis, skirtingai negu Buratino, ilgėja meluojant. 

## Buratinas kultūroje
Buratinas TSRS kultūroje tapo labai populiarus:
* Žurnale „Vesiolyje kartinki“ (*Весёлые картинки* 'Linksmieji piešiniai') Buratinas tapo Linksmųjų žmogučių klubo nariu. Klubo nariais buvo žinomų vaikiškų knygelių ir filmų personažai.
* Buratinas buvo pagrindinis populiarios TSRS vaikų televizijos laidos „Buratino paroda“ (*Выставка Буратино*), kurioje demonstruodavo vaikų atsiunčiamus piešinius, personažas.
* Buratinas – populiarus tarybinis limonadas.
* Buratinas tapo daugelio pasakų, filmų, spektaklių, sparnuotų posakių, frazeologizmų ir anekdotų herojus.Pvz., rusų kultūroje pasakymas „богатенький буратино“ ('turtingas buratinas'), tai lapės Alisos filme „Приключения Буратино“ (Buratino „nuotykiai“) pasakyta frazė „богатенький Буратино шутит“ ('turtingas Buratinas juokauja'). *Turtingais buratinais* vadina atsitiktinai praturtėjusius žmones.
* Buratinas – sunkioji salvinė reaktyvinė sistema.
* 2005 m. Rusijoje buvo įsteigti visuomeniniai apdovanojimai – Buratino ordinas (suaugusiems) ir Buratino medalis (vaikams).
Fikcija

**Fikcija** ( 'gaminimas, formavimas') – išgalvojimas, fantastinis dalykas.

Fikcija gali būti vaizdinys, išgalvotas dalykas be sąryšio su realybe.

Teisėje fikcija yra laikoma prielaida, kad nesant tam tikriems dalykams, jie laikomi įvykusiais, realiais (žr. fikcija (teisė).

Tradiciškai siaurąja prasme fikcija neretai vadinama **grožine literatūra** ir reiškia užrašytus pasakojimus proza, dažniausiai romanų, apsakymų ir apysakų pavidalu. Platesne prasme apima menamus pasakojimus ne tik spausdintinėje literatūroje, bet ir spektakliuose, filmuose, televizijos programose, radijo laidose, komiksuose, vaidmenų žaidimuose ir kompiuteriniuose žaidimuose.

Literatūros srityje pasireiškia kaip:
* Utopinė literatūra;
* Fantastika;
* Maginė fantastika;
* Mokslinė fantastika;
* *[[Soul fiction]]*.

## Šaltiniai
Rytų galindai

**Rytų galindai** – baltų gentis, pagal XI–XII a. rusų rašytinius šaltinius, gyvenusi Protvos upės baseine (į vakarus nuo Maskvos, dabartinės Možaisko apylinkės), tarp viatičių ir krivičių žemių. Archeologų tapatinama su III ir IV a. sandūroje susiformavusiu Moščino kultūros atstovų etnosu. „Rytų galindais“ ši gentis vadinama sąlygiškai, taip ją atskiriant nuo kitų – vadinamųjų vakarų galindų, o jų kalba, skiriant nuo vakarinių galindų, vadinama rytų galindų kalba.

## Istorija
Pirmą kartą *coldae* vardu rytų galindai paminėti VI a. viduryje Rytų Romos imperijos istoriko Jordano veikale *Getika* (*De origine actibusque getarum*). Galimas daiktas, kad žodžiu *coldae* Jordanas perteikė suslavintą rytų galindų savivardį. Tautovardis *galindai* veikiausiai reiškia 'galiniai, pakraščio gyventojai'.

Rusėnų metraščiuose rytų galindai (*goliad*', *goliadi*) minimi nuo 1058 m. O 1147 m., drauge pirmą kartą paminint ir Maskvą, metraštyje vėl rašoma: *Ir žygiavo Sviatovslavas, ir nugalėjo galindus Protvos aukštupyje* (*И шедъ Святославъ и взя люди Голядь, верх Поротве*). Jų centras turėjo būti apie Možaiską. Dalis rytų galindų išvengė viatičių kolonizacijos ir, pasak V. Sedovo, išliko nepriklausomi iki XIII a., kai metraščiuose minima, kad Maskvos kunigaikštis žuvo kovoje „su Lietuva prie Protvos“. XII–XIV a. šios genties gyventa tuoj į pietvakarius nuo galindų žemėje įkurtos Maskvos, daugiausia Protvos (kairysis Okos intakas) baseine.

Pasak archeologų, darbo įrankius ir ginklus (kirvius, pjautuvus, strėlių antgalius ir kt.) rytų galindai gaminosi iš jų pačių lydytos geležies.

Iki VIII a. pradžios pietvakarinis rytų galindų kaimynas buvo baltiškos Koločino kultūros gentis (vėliau – slavai severėnai), o vakaruose rytų galindų kraštas bent iki X a. ribojosi su baltiškos Tušemlios kultūros atstovų etnoso žemėmis. Šiaurėje bei rytuose rytų galindų kaimynai iki X a. buvo meriai ir kt. finų gentys.

VIII–X a. Okos baseino galindus nuo kitų, vakariau gyvenusių baltų atskyrė į šiaurę slenkantys slavai (būsimųjų viatičių „lingvistiniai protėviai“,– viatičiai, kaip savita rusėnų etnokultūrinė grupė, susiformavo rytų galindų substrato pagrindu), kurie jau VIII–IX a. asimiliavo didžiąją (pietinę) rytų galindų dalį. Slavų kolonizacija metraščiuose minimų galindų teritorijoje Protvos aukštupyje nevyko iki XV a. Maskvos kunigaikščiams kuriant miestus galindų teritorijoje ir sumažėjus jų kariniam pasipriešinimui, Naros, Pachros ir jų intakų pakrantes iš pietų pradėjo kolonizuoti viatičiai, kurie Maskvos apylinkėse susitiko su krivičiais. XV a. baltų likučiai šiame regione buvo galutinai asimiliuoti slavų.

## Išnašos
Babėnų miškas

**Babėnų miškas-parkas** yra Kėdainių rajone, Kėdainių miesto šiaurinėje dalyje, Babėnuose. Nusidriekęs Nevėžio slėnio šlaitu iš pietų į šiaurę beveik 5 km (nuo Kėdainių Centrinės Ligoninės iki Sirutiškio kaimo), iš rytų į vakarus – iki 1,5 km. Plotas – 2,87 km². Skiria Babėnus I, Babėnus II ir Justinavos kolektyvinius sodus. Vakaruose prieina iki Dotnuvėlės upės. Šiaurinėje miško dalyje įsiterpęs Babėnų karjeras, kurio pietinis krantas yra populiari poilsio vieta. Seniau miške buvo įsikūrusi kavinė – baras „Svirnelis“. Dalis miško tvarkoma kaip parkas (kertami krūmai, sąžalynai). Vyrauja lapuočiai medžiai: ąžuolai, klevai, beržai, drebulės, juodalksniai ir kt., tačiau gausu ir spygliuočių: pušų, eglių.

Babėnų miškas žinomas nuo viduramžių, palaipsniui mažėjo plečiantis gyvenvietėms. Tarpukariu veikė poilsiavietės. Karo metais miškas kirstas, pušų ir eglių mediena vežta Vokietijon. Pokariu mišką medienai naudojo vietos gyventojai. XX a. septinto dešimtmečio antroje pusėje paskelbtas parku. LTSR metais veikė karinių pratybų poligonas. 2004 m. dvylika tautodailininkų iš keleto rajonų sukūrė ir miške pastatė 15 ąžuolinių skulptūrų pasakų motyvais.


Vaizdas:BabenuMiskas001.JPG|Pušys karjero pakrantėje
Vaizdas:BabenuSilas001.JPG|Miškas žiemą
Vaizdas:BabenuMiskas skulptura001.JPG|Medinė skulptūra
Vaizdas:BabenuMiskas003.JPG|Miškas ties Babėnais
Vaizdas:Babėnų šilas, žiema.JPG|Žvelgiant nuo kalvos
Vaizdas:Miskas1.JPG
File:Babėnų miško takas.JPG|Takas per mišką


## Šaltiniai
Mustvė

**Mustvė** () – miestas rytų Estijoje, Peipaus ežero šiaurės vakariniame krante. Yra 4 bažnyčios. Žvejyba. Medienos apdirbimo, tekstilės pramonė. Yra prieplauka, populiarėja turizmas. Apie pusę gyventojų yra estai ir apie pusę – rusai.

## Istorija
Miesto vardas žinomas nuo 1343 m., kai priklausė Livonijos ordinui. 1658 m. Rusijoje uždraudus sentikius dalis jų prieglobstį rado Mustvėje.

## Galerija

File:LakePeipus02.JPG|
File:Mustvee kirik.JPG|Mustvės bažnyčia
File:Early road to Lake Peipus.jpg|
File:Mustvee bussijaam2.jpg|Mustvės autobusų stotis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė
Latvijos ledo ritulio lyga

**Latvijos ledo ritulio lyga** () – Latvijos ledo ritulio lyga.

## Čempionai

* 2020–21 – HK Olimp/Venta 2002
* 2019–20 – *nutraukta*
* 2018–19 – HK Mogo
* 2017–18 – HK Kurbads
* 2016–17 – HK Kurbads
* 2015–16 – HK Liepāja
* 2014–15 – HK Mogo
* 2013–14 – HS Rīga/Prizma
* 2012–13 – HK SMScredit.lv
* 2011–12 – Liepājas Metalurgs
* 2010–11 – Liepājas Metalurgs
* 2009–10 – Dinamo-Juniors Riga
* 2008–09 – Liepājas Metalurgs
* 2007–08 – Liepājas Metalurgs
* 2006–07 – HK Riga 2000
* 2005–06 – HK Riga 2000
* 2004–05 – HK Riga 2000
* 2003–04 – HK Riga 2000
* 2002–03 – Liepājas Metalurgs
* 2001–02 – Liepājas Metalurgs
* 2000–01 – HK Riga 2000
* 1999–2000 – Liepājas Metalurgs
* 1998–99 – HK Nik's Brih Riga
* 1997–98 – HK Nik's Brih Riga
* 1996–97 – LB/Essamika
* 1995–96 – Alianse Riga
* 1994–95 – HK Nik's Brih Riga
* 1993–94 – HK Pārdaugava Rīga
* 1992–93 – HK Pārdaugava Rīga
* 1991–92 – HK Sāga Ķekava Riga
* 1943–91 – *nevyko*
* 1942–43 – *nutraukta*
* 1941–42 – US Rīga
* 1940–41 – Dinamo Rīga
* 1939–40 – US Rīga
* 1938–39 – ASK Rīga
* 1937–38 – ASK Rīga
* 1936–37 – US Rīga
* 1935–36 – ASK Rīga
* 1934–35 – ASK Rīga
* 1933–34 – ASK Rīga
* 1932–33 – Unions Rīga
* 1931–32 – Unions Rīga

Šaltinis:

## Šaltiniai
Hanno Möttölä

**Hanas Miotiolia** (*Hanno Möttölä*, g. 1976 m. rugsėjo 9 d. Helsinkyje) – vienas geriausių Suomijos krepšininkų.

## Žaidėjo karjera
1996 m. išvyko į JAV, kur baigė Jutos universitetą. NBA naujokų biržoje 40 šaukimu pakvietė Atlantos „Hawks“ klubas. H. Mottola tapo pirmuoju suomiu, rungtyniavusiu stipriausioje pasaulio krepšinio lygoje.

Po dviejų sezonų persikėlė į Europą. Čia atstovavo Vitorijos „Tau Ceramica“, Bolonijos „Skipper“, Pezaro „Scavolini“, Maskvos „Dinamo“, Kauno „Žalgirio“  ir Salonikų „Aris“ komandoms. 2008 m. rugsėjo mėn. paskelbė apie krepšininko karjeros pabaigą . 2009 metais, jis pranešė, kad padės Suomijos rinktinei per 2009 metų Europos krepšinio čempionatą  2009 m. vasarą Suomijos klubas iš Helsinkio „Torpan Pojat“ pranešė, kad pasirašė dvejų metų sutartį su H. Möttölä.

## Pasiekimai
* 1995 m. išrinktas Suomijos lygos metų naujoku
* 1997, 1998, 1999 m. išrinktas geriausiu Suomijos krepšininku
* 2004 m. dalyvavo Italijos lygos visų žvaigždžių dienoje
* 2006 m. ULEB taurės laimėtojas
* 2007 m. LKF taurės laimėtojas
* 2007 m. BBL vicečempionas
* 2007 m. LKL čempionas

## Šaltiniai
Paprastasis čiobrelis

**Paprastasis čiobrelis** (*Thymus serpyllum*) – daugiametis, labai aromatingas, 10–13 cm aukščio puskrūmis. Yra daug rūšių, jos giminingos pagal biologinį veikimą. Stiebas plonas, gulsčias; lapai smulkūs, priešiniai, standūs, pilkai žali, juose yra eterinių aliejų, todėl augalas maloniai kvepia. Žiedai maži, violetiniai. Vaisius – 4 riešutėliai. Auga smėlingose vietovėse, pušynuose. Žydi birželio – rugpjūčio mėnesiais.

## Medicina
Čiobrelio žolė lietuviškoje liaudies medicinoje laikoma vaistine medžiaga. Renkamos šakelės su lapeliais ir žiedeliais jų žydėjimo metu. Turi eterinių aliejų, kartumynų, rūgščių, rauginių medžiagų. Eterinis aliejus timolis turi antiseptinių savybių, todėl iš jo gaminami preparatai, skirti kvėpavimo takams, bronchitui, plaučių uždegimui gydyti.

Liaudies medicinoje laikoma, jog čiobrelis turi platų gydomąjį spektrą: gydoma hipertonija; arbata varo šlapimą, gydo parezus, paralyžius, artritus; turi raminantį, prieštraukulinį poveikį. Tai taip pat ir antimikrobinė priemonė, vartojama burnos ertmės uždegiminiams procesams.

Vartojamas užpilas, pavilgai, ekstraktai ir tinktūros. Iš čiobrelio gaminamos arbatos, aromatingi padažai, salotos. Jis vartojamas kosmetikoje, likerių gamyboje.

## Šaltiniai
Jono Pauliaus II herbas

Popiežiaus Jono Pauliaus II (1920-2005) herbas – mėlyname herbiniame skyde prasislinkęs į viršų ir dešinę auksinis kryžius. Kairiame apatiniame lauke auksinė „M“ raidė. Kryžius simbolizuoja Kristų, „M“ raidė – Dievo Motiną.

Herbas sukurtas tuomet, kai Jonas Paulius II (Karol Józef Wojtyła) dar buvo Krokuvos arkivyskupas. Po išrinkimo į Popiežius buvo sukurtas naujas herbas su Dievo Motinos atvaizdu (aut. Bruno Heim, šveicarų heroldas, arkivyskupas). Jonas Paulius II atsisakė. (**„Tai kas buvo tinkama Krokuvai, tiks ir Romai.“** Jonas Paulius II).
Rygos Barons

**BK Barons/LU** – Latvijos krepšinio klubas iš Rygos, įkurtas 2000 m. Iki 2000 m. klubas buvo žinomas pavadinimu BK „LainERS“. Barons/LU dalyvauja LBL, BBL ir FIBA Europos taurės varžybose. Sėkmingiausias klubui buvo 2007–2008 m. sezonas, kuomet ekipa pirmą kartą istorijoje tapo nacionalinių pirmenybių čempionais bei iškovojo pirmąjį tarptautinį trofėjų FIBA Europos taurę.

## Iškovotos vietos LBL čempionate
* 1992 – 3
* 1993 – 4
* 1994 – 3
* 1995 – 4
* 1996 – 4
* 1997 – 7
* 1998 – 4
* 1999 – 7
* 2000 – 6
* 2001 – 6
* 2002 – 5
* 2003 – 6
* 2004 – 3
* 2005 – 2
* 2006 – 2
* 2007 – 3
* 2008 – 1
* 2009 – 2
* 2010 – 1

## Iškovotos vietos BBL čempionate
* 2005 – 9
* 2006 – 6
* 2007 – 6
* 2008 – 4
* 2009 – 8

## Komandos sudėtis

*[[2009]] m. [[vasario 28]] d.*

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Latvijos krepšinio internetinis puslapis
* Latvijos Krepšinio Lyga 
* Baltijos Krepšinio Lyga
Benedikto XVI herbas

Popiežiaus Benedikto XVI herbas – auksiniame herbiniame skyde, raudoname lenktais kraštais spindulyje auksinė Šv. Jokūbo kriauklė. Dešiniame viršutiniame lauke juoda mauro galva su raudona karūna, raudonu auskaru ir raudonu kalnieriumi. Kairiame viršutiniame lauke ant užpakalinių kojų stovintis juodas lokys su raudonais nagais ir iškištu raudonu liežuviu. Per juosmenį perrištas sidabrine juosta raudonas balnas su įžambiu sidabriniu kryžiumi.