Marijampolės geležinkelio stotis

**Marijampolės geležinkelio stotis** – geležinkelio stotis pietvakarių Lietuvoje, Marijampolės miesto centre, Stoties g. 2 pastate. Praeina Kauno–Suvalkų geležinkelis, stoja keleiviniai traukiniai Kaunas–Marijampolė ir Vilnius–Krokuva.

Stoties rūmai – vienas puošniausių tokio funkcinio tipo objektų Lietuvoje. Pastato architektas Edmundas Alfonsas Frykas pastate susiejo skirtingų stilių elementus ir išraiškingas puošybos detales. Stoties pastatų kompleksas – kultūros paveldo objektas (unikalus Nr. ), jam priklauso geležinkelio stoties rūmai (Nr. ), ūkinis pastatas (buvusi bagažinė arba gaisrinė, Nr. ) ir tualeto pastatas (1933 m., Nr. ).

Į šiaurės vakarus nuo stoties rūmų stovi paminklas 1940–1956 m. kovojusiems už laisvę, žuvusiems, nukankintiems, mirusiems atminti (atidengtas 1996 m.). Netoli paminklo stovi tremtinių vagonas-paminklas (atidengtas 2012 m.).

## Istorija

1922–1923 m. nutiestas Kazlų Rūdos–Šeštokų geležinkelis, sujungęs Marijampolę su laikinąja Lietuvos sostine Kaunu. Pirmasis ruožas buvo užbaigtas 1922 m. pabaigoje, gruodžio 7 d. į Marijampolę atvyko pirmasis darbinis traukinys iš Kazlų Rūdos, tad gruodžio 16 d. Marijampolėje jau buvo numatytas atidarymas ir minėjimas. Tačiau paaiškėjus, kad netoli Kazlų Rūdos Pilvės upelis išplovė pylimą ir garvežiams pravažiuoti tapo neįmanoma, šventę teko atšaukti ir atnaujinti darbus. Po mėnesio, 1923 m. sausio 5 d. į Marijampolę atvyko pirmasis traukinys. Iš jo išlipo ir tuometinis prezidentas Aleksandras Stulginskis, kurį pasitiko gausi marijampoliečių minia, stoties salė buvo pilna žmonių, prezidentą pasveikino miesto burmistras Staugaitis.

1923–1924 m. pastatytas dabartinis stoties rūmų pastatas, baigtas statyti 1924 m. pabaigoje. Pirmajame aukšte buvo vestibiulis, 2 laukiamieji (I–II klasių ir III klasės), bilietų ir bagažo kasa, bagažo skyrius, pašto-telegrafo skyrius, stoties viršininko kabinetas, viršininko raštinė, stoties budėtojo, telegrafo, vyrų ir moterų kambariai. Antrajame aukšte įrengti butai stoties tarnautojams. Rūmai kainavo 500 tūkst. litų.

Nors Marijampolės miestas Kapsuku pervadintas dar 1955 m., tačiau pati stotis tik 1957 m. pervadinta *Kapsuko* vardu. Toks geležinkelio stočių vardų keitimo vėlavimas sovietmečiu buvo būdingas ir kitiems TSRS regionams – pvz., Karaliaučiaus krašto vokiški vietovardžiai pakeisti 1946 m., bet geležinkelio stotys atitinkamai pervadintos tik 1949 m.

1989 m. Kapsuko geležinkelio stočiai sugrąžintas *Marijampolės* pavadinimas. 1994–1997 m. atlikti stoties pastato restauravimo darbai. 1996 m. birželio 14 d. Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos iniciatyva atidengtas paminklas tremtiniams. 2003 m. pagal atliktus fasadų mūro drėgmės ir užterštumo tyrimus bei tvarkymo pasiūlymus vykdyti geležinkelio stoties pastatų komplekso fasadų ir pamatų tvarkymo darbai. 2012 m. spalio 5 d. greta stoties perono atidengtas krovininio traukinio vagonas sovietų tremtims į Sibirą atminti. 2013 m. prie stoties pastato iškilo varpas, žymintis „Rail Baltica“ ruožo darbų pradžią.

## Architektūra

Geležinkelio stoties pastatas turi didelę architektūrinę vertę. 1923 m. stotį projektavo inžinierius Edmundas Alfonsas Frykas, jam padėjo inžinierius M. Voldatas. Stotis pradėta statyti 1923 m., baigta 1924 m. pabaigoje. Kompozicijos ir stiliaus atžvilgiu stotis originali tarp šios paskirties statinių Lietuvoje. Pastatas pasižymėjo išraiškingu dekoru ir moderno stiliaus bruožais.

Stoties centrinėje dalyje buvo erdvus vestibiulis per du aukštus, kairėje esančiuose korpusuose – kasų, bagažo ir administracinės patalpos, dešiniame dviejų aukštų korpuse – dvi laukiamosios salės, bufetas, sanitariniai mazgai, stoties tarnautojų butai antrajame aukšte. Rytinį fasadą puošia Vyčio herbas.

Rūmų planas netaisyklingos formos, sąlygotas patalpų zonavimo. Stotis dviaukštė, su stambiu vietinio vandentiekio bokštu centre ir prišlietais vienaaukščiais bagažinės ir administracinių patalpų tūriais šiaurės pusėje. Pastatas mūrinis, išorės sienos dengtos raudonomis apdailos plytelėmis su tinkuotų dalių intarpais. Asimetriška, laipsniškai besivystanti pastato kompozicija būdinga moderno krypčiai. Pastato  dekore esama ir istorinių stilių reminescencijų (atikų puošybos elementai artimi neobarokui, aukšti dūmtraukiai perimti iš neogotikos), tačiau stilizacijos dėka šios detalės harmoningai siejasi su visuma. Vertingi ir saugotini pastato elementai ir dalys yra pastato tūris, autentiškas medžiagiškumas, fasadai ir jų dekoras, interjerai ir jų dekoras, planinė-erdvinė struktūra, autentiški stalių gaminiai (keleivių laukiamosios salės suolai, durys, langai).

## Galerija

Marijampolės geležinkelio stotis - panoramio.jpg | Stotis geležinkelio ruožo fone
Marijampole 2023h.jpg | Stotis nuo miesto pusės
Marijampoles GS.JPG | Stotis iš geležinkelio pusės
Monument to Deported Lithuanians in Marijampolė 1.jpg | Paminklas tremtiniams
Marijampole 2023e.jpg | Tremtinių vagonas-paminklas


## Šaltiniai

## Literatūra
* Nijolė Lukšionytė. „Kapsuko geležinkelio stoties architektūra“. – Statyba ir architektūra, 1982, Nr. 11, psl. 22–23.