open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anykščių Antano Baranausko pagrindinė mokykla

**Anykščių Antano Baranausko pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Anykščiuose, S. Nėries g. 5, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190047449.

Anykščių Antano Baranausko pagrindinėje mokykloje mokosi 599 mokiniai. Prie mokyklos prijungti 3 ugdymo skyriai: Andrioniškio pradinio ugdymo skyrius, Skiemonių pradinio ugdymo skyrius bei  Specialiojo  ugdymo skyriaus – daugiafunkcis centras.

## Istorija

1866 m. įsteigta valdiška pradžios mokykla, 1949–1986 m. – septynmetė, aštuonmetė.

Dabartinė mokykla atidaryta 1980 m. rugsėjo 1 d., tapo 3-ąja vidurine mokykla. 1992 m. spalio 30 d. suteiktas poeto, vyskupo Antano Baranausko vardas. 1995 m. įvestas gamtamokslinis profilis. 1996 m. atidengtas tautodailininko J. Tvardausko sukurtas skulptūrinis bareljefas poetui Antanui Baranauskui. 1997 m. prie mokyklos įkurtas sutrikusio intelekto vaikų ir jaunuolių ugdymo centras, įkurtas rajono Ekologinio švietimo centras. 1997–1999 m. atlikta dalinė renovacija, mokykla apšiltinta, pastatyta dujinė katilinė. 2000 m. pradėtas profilinis mokymas, įrengta kompiuterizuota skaitykla. 2001 m. balandžio 19 d. mokykla tapo UNESCO asocijuotų mokyklų nare.
Nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. buvusi vidurinė mokykla tapo pagrindine.

Mokykloje veikia 57 klubai, būreliai, sekcijos, organizacijos, studijos.

## Direktoriai

* 1980 m. Antanas Jakniūnas
* 1989 m. Antanas Žemaitis
* 1994 m. Ona Repečkienė
* 2015 m. Dalia Kugienė

## Žymūs mokiniai
* Arminas Jasikonis – motokroso lenktynininkas
* Giedrius Titenis - plaukikas
* Mindaugas Lekauskas - choreografas, šokėjas, sportinių bei gatvės šokių treneris

## Nuorodos
* Svetainė .
Saugiklis

**Saugiklis** – prietaisas, apsaugantis elektros grandinę nuo pernelyg didelio srovės padidėjimo ar trumpojo jungimo.

## Lydieji saugikliai

Saugikliai būna įvairių konstrukcijų. Butuose daug kur naudojami kamštiniai saugikliai su lydžiu laidininku, todėl jie vadinami **lydžiaisiais saugikliais**. Svarbiausia tokio saugiklio dalis yra labai lydi metalinė, paprastai švininė, vielutė, įtaisyta porcelianinio kamščio viduje. Kamštis turi sriegius ir centrinį kontaktą, kurie sujungti lydžia vielute. Įsukus kamštį, lydi švininė vielutė sudaro grandinės dalį. vielutės storis parenkamas toks, kad ji išlaikytų tam tikro stiprio srovę. Pvz., *6 A*, *10 A*. Kai grandine, taigi ir vielute, pradeda tekėti stipresnė srovė, vielutė išsilydo (sakoma „saugiklis perdega“) ir išjungia grandinę.

Saugikliai išdėstomi ant specialaus skydo, įrengto prie laidų įvado į butą. Kiekvienas laidas turi nuosekliai su juo sujungtą atskirą saugiklį.
Lydieji saugikliai kartais įrengiami ir elektriniuose prietaisuose: radijo imtuvuose, televizoriuose. Tokį saugiklį sudaro plonas laidininkas įtaisytas stikliniame vamzdelyje su metaliniais antgaliais.

## Automatiniai saugikliai
Butuose dabar vietoj lydžiųjų saugiklių dažniau įrengiami **automatiniai saugikliai**. Svarbiausia tokių saugiklių detalė yra bimetalinė plokštelė ir elektromagnetinės atkirtos mechanizmas. Kai grandine, vadinasi, ir plokštele, pradeda tekėti per stipri elektros srovė, pavyzdžiui, kai į elektros tinklą įjungiamas didelės galios elektros prietaisas arba vienu metu įjungiama daug prietaisų saugiklio plokštelė išlinksta ir nutraukia grandinę. Bimetalinė plokštelė saugo grandinę nuo perkrovų ir jos suveikimo greitis nėra didelis, tuo tarpu elektromagnetinė atkirta labai greitai atjungia grandinę esant trumpajam jungimui. Elektromagnetinė atkirta padaryta naudojant solenoidą kuris prie nustatytos srovės pritraukia mechaninį svertą ir atjungia grandinę.
Pašalinus trumpąjį jungimą arba grandinės perkrovą, automatinį saugiklį galima vėl naudoti. Tuo tarpu perdegusį lydųjį saugiklį reikia pakeisti nauju.

## Automobiliniai saugikliai
**Automobiliniai saugikliai** paprastai naudojami ne didesnės nei *24 V* įtampos elektros grandinėse. Šie saugikliai yra kištukiniai. Pagal dydžius skirstomi į tris rūšis:

* mini: 10.9x3.6x16.3 mm (2A, 3A, 4A, 5A, 7,5A, 10A, 15A, 20A, 25A, 30A)
* ATO: 19.1x5.1x18.5 mm (1A, 2A, 3A, 4A, 5A, 7,5A, 10A, 15A, 20A, 25A, 30A, 40A)
* maxi: 29.2x8.5x34.3 mm (20A, 30A, 40A, 50A, 60A, 70A, 80A)

Senesnio modelio automobiliuose saugikliai 6x25 mm matmenų ir vienodos spalvos. Automobiliniai saugikliai pagal galingumą dabar yra skirstomi spalvomis. Kai kurių modelių automobiliai turi automatinius saugiklius. Naujos kartos automobiliai turi „protingus“ puslaidininkius prietaisus kurie atlieka ne tik jungimo funkcijas, bet kartu dirba kai saugikliai.

## Žymėjimas
Elektrinėse grandinėse saugikliai žymimi simboliu: . Saugiklių spalvinis žymėjimas:
Vaistinė melisa

**Vaistinė melisa** (*Melissa officinalis*) - notrelinių (*Lamiaceae*) šeimos, melisos (*Melissa*) genties augalų rūšis.

Daugiametis, 30-120 cm aukščio žolinis augalas. Stiebas status, šakotas, apaugęs plaukeliais. Lapai priešiniai, plaukuoti. Lapuose ir stiebuose yra malonaus citrinos kvapo eterinio aliejaus. Žiedai susitelkę po 3-12. Vainikėlis balsvas, rožinis arba šviesiai rausvas. Vaisiai – tamsiai rudi riešutėliai. Šakniastiebis šakotas.

Vienintelė Lietuvos daržuose ir soduose auginama genties rūšis. Savaime auga pievose. Tai medingas vaistinis augalas.

## Sudėtis
Turi daug eterinių aliejų, kartumynų, organinių rūgščių, rauginių ir kitų medžiagų. Lapuose yra vitamino C, todėl jie naudojami vaistams.

## Pritaikymas
Dėl malonaus eterinio aliejaus aromato vaistinė melisa naudojama parfumerijos, likerių gamyboje. Dėl vaistinių savybių - medicinoje.

## Vaistinės augalo savybės
Vaistinė žaliava – lapai, renkami žydėjimo laikotarpiu birželio-rugsėjo mėnesiais.

Vartojama kaip raminanti, prieštraukulinė, nuskausminanti priemonė. Gerai veikia širdies kraujagyslių sistemą. Reguliuoja virškinamojo trakto veiklą. Išoriškai vartojama sergant odos ir gleivinių ligomis. Ja galima skalauti burną, nes panaikina blogą kvapą. Taip pat skatina prakaitavimą, malšina krūtinės skausmus.
Biržų Atžalyno pagrindinė mokykla

**Biržų „Atžalyno“ pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190545695. Adresas: Sąjungos g. 15, Biržai.

## Istorija

Mokykla įsteigta 1962 m. – 1961 m. kovo mėnesį pakloti pamatai, o 1962 m. rugsėjo 1 d. prasidėjo pirmieji mokslo metai. 1994 m. pavadinta Biržų „Atžalyno“ vidurine mokykla, 2015 m. tapo pagrindine.

## Direktoriai
* Regina Mauragienė
* Vaidotas Butkevičius
* Jonas Karosas

## Mokytojai
* Ledrūna Petrulionienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui
* Irena Galeckienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui
* Irutė Varzienė, direktorės pavaduotoja ugdymui (iki 2012 m.)

## Mokiniai
* Algirdas Linkevičius (g. 1950 m.), krepšininkas
* Romualdas Brazauskas (g. 1960 m.), krepšininkas, teisėjas
* Algis Drevinskas, Sarbriukeno Operos teatro solistas
* Rolandas Makrickas (g. 1972 m.), kunigas, monsinjoras, Vatikano diplomatas, Bažnyčios istorikas
* Ramūnas Danisevičius (g. 1973 m.), fotomenininkas
* Žydrūnas Savickas (g. 1975 m.), sunkiaatletis
* Vaidas Pauliukėnas (g. 1979 m.), krepšininkas
* Virginijus Janauskas, krepšininkas
* Mindaugas Lekerauskas, krepšininkas
* Vladas Turla, pasaulio šaudymo čempionas

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Kavarsko pagrindinė mokykla-daugiafunkcis centras

**Anykščių rajono Kavarsko pagrindinė mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Anykščių raj., Kavarske, P. Cvirkos g. 35, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190047787.

Filialai:
* Anykščių rajono Kavarsko vidurinės mokyklos Janušavos pradinio ugdymo skyrius;
* Anykščių rajono Kavarsko vidurinės mokyklos Jakšiškio pradinio ugdymo skyrius;
* Anykščių rajono Kavarsko vidurinės mokyklos Svirnų pradinio ugdymo skyrius;
* Anykščių rajono Kavarsko vidurinės mokyklos Budrių pradinio ugdymo skyrius;
* Anykščių rajono Kavarsko vidurinės mokyklos ikimokyklinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Mokyklos įsteigimo data, pagrįsta liudininkų parodymais ir rašytiniais šaltiniais – 1865 m. rugsėjo 1 d., veikė trijų skyrių pradinė mokykla. Joje mokėsi 35 mokiniai, dirbo mokytojas Lebedevas. Mokykla priklausė gubernijai, ją išlaikė valstybė. 1911 m. mokykloje įvesta lietuvių kalba. Nuo 1914 m. – pradinė keturių klasių mokykla.

1925–1930 m. Kavarske veikė atskira žydų mokykla, 1930 metais jos mokiniai prisijungė prie lietuviškos pradinės mokyklos. 1939 m. pastatyta nauja tipinė 6 skyrių mokykla. Plytas mokyklai nupirko Amerikoje gyvenantis Pranas Kalibatas, kilęs iš Žvirblėnų kaimo.  Mokykloje dirbo 6 mokytojai, mokėsi apie 80 mokinių. Mokyklai vadovavo Beišys.

1944 m. mokykla reorganizuota į progimnaziją, nuo 1947 metų – nepilna vidurinė mokykla, 1951 m. mokykla tapo vidurine, išleista pirmoji abiturientų laida. Mokėsi 512 mokinių, dirbo 34 mokytojai. Mokinių skaičius augo. 1966 m. pastatytas priestatas, sporto salė, 1984 m. pastatytas dar vienas priestatas, aktų salė, įrengta valgykla.

## Direktoriai
* 1939 m. Petras Beišys
* 1947 m. Petras Martusevičius
* Valentas Sikorskis
* E. Dambrauskaitė
* Vincas Rasimavičius
* 1962 m. Antanas Šleikus
* 1970 m. Vytautas Plukas
* 1990 m. Genė Leitienė

## Žymūs mokytojai

* Stasys Puodžiūnas (muzika), Stasė Kisielienė, Irena Parnavienė (lietuvių kalba), Kęstutis Arlauskas (rusų kalba), Antanas Kadžionis (karinis mokymas), Šarūnas Miškinis (dailė), Stanislovas Svirskas.

## Žymūs mokiniai

* Algirdas Blažys, Panevėžio politikas
* Alvydas Kirvėla, pedagogas, Anykščių politikas
* Artūras Leita, Lietuvos karinių oro pajėgų brigados generolas
* Rimantas Sinkevičius, chemijos inžinierius, Seimo narys
* Artūras Šumskas, teisininkas, buvęs Lietuvos Aukščiausiojo Teismo ir Lietuvos apeliacinio teismų teisėjas
* Gabija Dilytė, olimpietė, imtinininkė užėmusi 2024 m. vasaros olimpinėse žaidynese 7 vieta

## Nuorodos
* Svetainė
Pabiržės pagrindinė mokykla

**Pabiržės pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Biržų raj., Pabiržėje, Likėnų g. 10, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290546830.

## Istorija

Pabiržėje parapijos mokykla veikė 1782 m. Rašytiniuose šaltiniuose rašoma, kad „studentų skaičius mokykloje yra 12 kilmingųjų, 14 prastų ir dvi mažos mergaitės. Jie visi mokosi rašyti, skaityti.“ Direktoriumi tada dirbo T. Bienerovičius, kuris „buvo mokyme patyręs, išsiauklėjęs, malonus, negeriantis“. 1923 m. mokykla įsteigta Gulbinuose, valsčiaus namuose. Mokykla buvo dviejų komplektų. 1930 m. Pabiržės valsčius perėmė iš klebono Andrašiūno senelių namus, kur perkėlė mokyklą, tuo laiku mokyklai vadovavo mokytojas Edgaras Tymukas. Mokykloje buvo du komplektai. Perkėlus mokyklą susidarė geresnės darbo sąlygos, padidėjo mokinių skaičius. Mokinių skaičius kiekvienais metais augo, o dirbo tik du mokytojai. Mokykla išaugo iki 4 komplektų. Vokiečių okupacijos metais mokinių skaičius žymiai sumažėjo, darbo sąlygos pasidarė labai sunkios. 1944 m. įkurta progimnazija. Pirmieji jos kūrėjai buvo mokytojai Ignas Lapienis, Janulytė, Mykolas Kregždė. Progimnazija veikė atskirai nuo pradinės mokyklos, ji užėmė buvusios pradinės mokyklos patalpas. Pirmaisiais mokslo metais progimnazija turėjo 4 klases, kuriose mokėsi 86 mokiniai. Vėliau kasmet progimnazija augo, mokinių skaičius didėjo. 1948 m. progimnazija ir pradinė mokykla performuojama į septynmetę mokyklą. Joje buvo dvylika komplektų, mokėsi iki 340 mokinių. Septynmetei augant ir plečiantis, mokykla perėmė parapijos namus ir kleboniją, kur apsigyveno mokytojai ir įrengtos naujos klasės. 1950 m. susidarius dideliam mokinių skaičiui ir pageidaujant apylinkės tėvams, Pabiržėje atidaroma vidurinė mokykla. 1950-1951 m. jau mokėsi 360 mokinių. 1954 m. Pabiržės vidurinė mokykla išleido pirmąją 24 abiturientų laidą. 1955 m. mokinių skaičius išaugo iki 433 ir sudarė 17 klasių. Tais pačiais metais praktikos darbams įrengiamos dirbtuvės, įkuriamas mokyklos internatas, jame apsigyvena apie 20 mokinių. 

## Direktoriai
* 1944 m. Mykolas Kregždė;
* 1947 m. Lazauskas;
* 1990-1997 m. Dainius Korsakas;
* 1997 m. Vytautas Armalas.

## Mokiniai
*Zita Smirnovienė (g. 1953 m.), teisėja, Vilniaus apygardos administracinio pirmininkė, buvusi Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja.

## Himnas

;Kai sutemos Tatulą tyliai apjuosia,
;Nutyla mokyklos jaukus šurmulys.
;Atrodo ir vėl atsistoju po uosiu,
;Lyg būčiau tas mažas klusnus mokinys

Priedainis: 
:;Pabiržė - iš tolo bokštai moja,
:;Pabiržė - senų draugų veidai.
:;Pabiržė - lyg maldą vis kartoju,
:;Pabiržė - tu mums gimti namai.

;Kai vėl susirinksim į draugišką būrį, 
;Sugrįš pamirštoji jaunystės dvasia.
;Gyvenimas metų jau daugel pridūrė,
;Tik mūsų mokykla telieka jauna.

Muzika ir žodžiai Ž. Anilionio

## Nuorodos
* Pabiržės pagrindinės mokyklos tinklalapis ;
* Pabiržės miestelio tinklalapis .
Monako himnas

**Monako himnas** – *Monegaskų himnas* (), dabartinis Monako himnas.

## Istorija
Pirmojo leidimo himno žodžius ir muziką sukūrė Théophile Bellando de Castro 1841 m., vėliau Castil-Blaze pakoregavo muziką ir padarė keletą kitų svarbių pakeitimų. 1848 m. Nacionalinė gvardija, sukurta Princo Charles III, Bellando dainą pervadino į Nacionalinį lojalistų maršą. 1896 m. Charles Albrecht sukūrė naują himno aranžuotę pianinui, pavadintą "Air National de Monaco".

1931 m. Louis Notari parašė perrašė žodžius Monegaskų kalba. Tik ši himno versija laikoma oficialia, nors oficiali Monako kalba yra prancūzų.

## Himnas Monegaskų kalba
**A MARCIA DE MUNEGHU / INU NACTIONALE**
: Despoei tugiù, sciü d'u nostru paise
: Se ride aù ventu, u meme pavayun
: Despoei tugiù a curù russa e gianca
: E stà r'emblèma d'a nostra libertà
: Grandi e piciui, r'an tugiù respeta.

: Amu ch'üna tradiçiun,
: Amu ch'üna religiun,
: Amu avüu per u nostru unù
: I meme Principi tugiù
: E ren nun ne scangera
: Tantu ch'u suriyu lüjerà ;
: Diu sempre n'agiüterà
: E ren nun ne scangera

## Himnas Prancūzų kalba
**HYMNE MONÉGASQUE**
: Depuis toujours, sur notre pays,
: Le même drapeau est déployé au vent,
: Depuis toujours les couleurs rouge et blanche
: Sont le symbole de notre liberté
: Grands et petits les ont toujours respectées.

## Vertimas į lietuvių kalbą
**Monegaskų himnas**
: Visada savoj šaly,
: Viena vėliava plazdės vėjyje.
: Visuomet raudona balta,
: Reikš mūsų laisvę,
: Senas ir jaunas gerbs ją.

## Nuorodos
* Vokalinis įrašas, kitas vertimas į lietuvių kalbą - tinklalapis Himnai.lt
* Monako himnas (mp3)
Lukštas (Molėtų r.)

**Lukštas** (**Antakščių ežeras**) – 27 ha ploto ežeras Lietuvoje, Molėtų ir Anykščių rajonų paribyje, 3 km į šiaurę nuo Alantos, Antakščių kaime. Ilgis iš pietvakarių į rytus 1,33 km, plotis iki 0,35 km. Altitudė 124,7 m. Vakarinė pakrantė priartėja prie kelio . Kranto linija labai vingiuota, krantai aukšti (ypač šiaurinis), tačiau pietinis žemas ir pelkėtas, apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu. Pakrantėse daugiausia plyti pievos ir dirbami laukai.

Gražaus aštriakampio kontūro, su 0,93 hektaro dydžio miškinga Antakščių sala, giliai į ežerą įsirėžusiu pusiasaliu („Ineinama salala“). Dugnas žvyro ir smėlio, kietas, giliausiose vietose siekia 16-18 metrų. Šiaurės rytuose įteka ir pietvakariuose išteka Liepelės upelis (į Suojo ežerą, Virintos upės baseinas).

Tarpukariu ežero savininkai Stasys Telksnys ir Adomas Čečiuolis ežerą nuomodavo Ukmergės žydams, kurie traukdavo tinklais lydekas, ešerius, karšius, kuojas, lynus, vėgeles. Šiuo metu ežeras priklauso Telksnių ir Čečiuolių palikuonims, aplink įsikūrę keliolika sodybų, iš kurių paminėtinos skandinaviško stiliaus Beinorų kaimo turizmo sodyba bei dar viena kaimo turizmo sodyba.

Ežerėvardis *Lùkštas* gretinamas su žodžiu *lukštas* („vandens lelija; lūgnė; puriena“).

## Šaltiniai
Vabalninko Balio Sruogos gimnazija

**Biržų rajono Vabalninko Balio Sruogos gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vabalninke (Biržų raj.), K. Šakenio g. 12, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290547170. Steigėjas Biržų rajono savivaldybės taryba.

Filialas: Biržų rajono Vabalninko Balio Sruogos gimnazijos Meilūnų pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
1639 m. prie parapijos įsteigta pirmoji mokykla. XVIII a. Vabalninko apylinkėse buvo 20 smuklių ir tik viena pradžios mokykla. 1782 m. mokykla taip aprašyta:

XIX a. Vabalninko pradžios mokykla įsikūrė Biržų (dab. Balio Sruogos) gatvėje. 1927 m. paskelbtas privalomas mokslas vaikams iki 14 metų. 1936 m. Vabalninke pastatyta nauja mūrinė mokykla. Ją statė apylinkės gyventojų lėšomis, mokyklos statyba rūpinosi vabalninkietis Švietimo ministras Konstantinas Šakenis. Mokykla pradėjo veikti 1936 m. rugsėjo 1 d. 1937 m. liepos 4 d. atidaryta Vabalninko šešių klasių pradžios mokykla, pavadinta K. Šakenio vardu.

1940 m. Lietuvą okupavus Raudonajai armijai pasikeitė mokyklos mokymo ir auklėjimo turinys. 1941 m. vokiečių okupacijos metu, Vabalninko pradžios mokykloje atidaryti jau 7 skyriai. Po Antrojo pasaulinio karo mokykla tapo progimnazija, 1946 m. Vabalninko gimnazija, kuri po Balio Sruogos mirties 1947 m. pavadinta jo vardu. 1949/1950 m. m. mokykla išleido pirmąją abiturientų laidą. 1959 m. įvestas privalomas septynmetis mokymas. Kuriami pirmieji fizikos, chemijos, biologijos kabinetai. 1972 m. spalio 2 d. atidarytas naujas mokyklos pastatas. 1974 m. mokykloje įvesta kabinetinė sistema. Mokytojui J. Latvėnui vadovaujant įsteigtas B. Sruogos memorialinis kambarys-muziejus. Nuo 1990 m. mokykloje vėl dėstoma tikyba ir etika. 1994 m. įrengta kompiuterių klasė. Nuo 1995 m. mokykloje vedama savarankiška buhalterinė apskaita.

Nuo 2014 m. liepos mėn. mokykla tapo gimnazija.

## Direktoriai
* 1945 m. Paulius Tamonis
* 1949 m. Petras Marciukas
* 1956 m. Algirdas Balčiūnas
* 1958 m. Jonas Kuliešius
* 1958 m. Bronislavas Kuliešius
* 1962 m. Sigita Skėrytė-Audickienė
* 1964 m. Bronislavas Kuliešius
* nuo 1988 m. Laimutis Štirvydas

## Žymūs mokytojai
* Gintaras Trapikas, direktoriaus pavaduotojas ugdymui
* Vidas Jatulevičius, kūno kultūros mokytojas

## Žymūs mokiniai
* Bronislovas Brazdžius, kunigas
* Gendrutis Morkūnas, fizikas, vaikų rašytojas
* Balys Sruoga, poetas, dramaturgas
* Jonas Strielkūnas, poetas, vertėjas
* Petras Vincentas Stukas, dvasininkas
* Algimantas Šatas, krepšinio treneris, docentas
* Petras Švenčianas, energetikas
* Kazimieras Vasiliauskas, kunigas, monsinjoras
* Arūnas Vinčiūnas, diplomatas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Vakajamos prefektūra

**Vakajamos prefektūra** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Kiji pusiasalyje, Kansajaus regione, Honšiū saloje. Sostinė – Vakajama.

## Istorija

## Geografija

Prefektūra šiaurėje ribojasi su Osakos prefektūra, rytuose – su Naros ir Mijės prefektūromis, o vakarinius prefektūros krantus skalauja Ramusis vandenynas ir Japonų vidinė jūra.

### Miestai
Vakajamos prefektūroje yra 9 miestai:
* Arida
* Gobas
* Hašimotas
* Ivadė
* Kainanas
* Kinokava
* Šingu
* Tanabė
* Vakajama (sostinė)

### Miesteliai ir kaimai

Miesteliai ir kaimai kiekvienoje apskrityje:

### Miestų, miestelių ir kaimų susijungimai

Nuo 2004 m. spalio 1 d. įvykdyta 13 sujungimų. Paskutinysis įvykdytas 2006 m. balandžio 1 d., kai Ivadės miesteliui, buvusiam Nagos apskrityje, buvo suteiktas miesto statusas.

## Kultūra

Kojos kalnas (高野山; *Kōya-san*), esantis Ito apskrityje, yra šingon, budizmo atšakos, būstinė. Čia taip pat yra viena seniausių japoniško stiliaus budistų šventyklų. Kalnas pritraukia daug turistų.

Kumano šventyklos yra pačiuose prefektūros pietuose.

## Turizmas


Vaizdas:Onsen in Nachikatsuura, Japan.jpg|Karštosios versmės Načikacuuroje
Vaizdas:NachiNoTaki.jpg|Načio krioklys
Vaizdas:Waterfall Nachi02.jpg|Načio krioklys
Vaizdas:KonponDaido.jpg|Konpon Daido (Kojos kalnas)
Vaizdas:Daimonzaka28-640.jpg|Daimondzaka
Vaizdas:Daimonzaka10-640.jpg|Daimondzaka
Vaizdas:WakayamaCastleM0940.jpg|Vakajamos pilis


## Nuorodos

* Oficiali Vakajamos prefektūros internetinė svetainė 
* 
* Nankio ekskursinis gidas 
* vakajamos prefektūros JET dalyviai
Prokuratūra

**Prokuratūra** – valstybės institucija, skirta vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Vykdo iš esmės jurisdikcines funkcijas, padeda užtikrinti teisėtumą ir teismui vykdyti teisingumą.

## Istorija
Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje veikė Lietuvos prokuroras, kuris tyrė nusikaltimus prieš karalių ir valstybę.

## Personalas

Pagrindiniai tarnautojai prokuratūroje yra prokurorai. Jiems talkina prokuroro padėjėjai, administracinis personalas, ikiteisminio tyrimo institucijų tyrėjai, kiti specialistai.

Prokuratūros sistemai vadovauja generalinis prokuroras. Jį paprastai skiria valstybės vadovas arba nacionalinis parlamentas.

## Funkcijos

Prokuratūra:
# organizuoja ikiteisminį tyrimą ir jam vadovauja;
# atlieka ikiteisminį tyrimą ar atskirus ikiteisminio tyrimo veiksmus;
# kontroliuoja ikiteisminio tyrimo pareigūnų veiklą baudžiamajame procese;
# palaiko valstybinį kaltinimą baudžiamosiose bylose;
# kontroliuoja nuosprendžių pateikimą vykdyti ir jų vykdymą;
# koordinuoja ikiteisminio tyrimo įstaigų veiksmus tiriant nusikalstamas veikas;
# gina viešąjį interesą;
# nagrinėja asmenų prašymus, pareiškimus ir skundus;
# dalyvauja rengiant ir įgyvendinant nacionalines ir tarptautines nusikalstamų veikų prevencijos programas;
# dalyvauja teisėkūros procese;
# atlieka kitas funkcijas.

## Generalinė prokuratūra

## Teritorinė prokuratūra
Baravykas (reikšmės)

**Baravykas:**

## Grybai:
* Baravykas;
* Baravykas paąžuolis;
* Beržyninis baravykas;
* Bronzinis baravykas;
* Dėmėtasis baravykas;
* Fechtnerio baravykas;
* Gelsvakotis baravykas;
* Gražiakotis baravykas;
* Kartusis baravykas;
* Smiltyninis baravykas;
* Šėtoninis baravykas;
* Paalksninis baravykas;
* Pušyninis baravykas;
* Tikrinis baravykas;
* Vasarinis baravykas.

## Pavardės:

**Baravykas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Baravykienė (ištekėjusi moteris) ir Baravykaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Gediminas Baravykas – dailininkas architektas;
*Petras Baravykas – baleto artistas;
*Regimantas Baravykas – politikas;
*Vaclovas Baravykas – pedagogas, leksikografas;
*Vydas Baravykas – politikas.

## Kita:
* Akmuo Baravykas
Raudondvario dvaras

**Raudondvario dvaras** yra buvęs:

* dab. Joniškio rajone;
* dab. Kauno rajone;
* dab. Radviliškio rajone;
* dab. Vilniaus rajone:
** Nemenčinės seniūnijoje,
** Riešės seniūnijoje.
Bendratis

**Bendratis** () – neasmenuojamoji veiksmažodžio forma, kurios nevaržo nei asmens, nei skaičiaus, nei laiko, nei nuosakos kategorija.

Skirtingose kalbose bendratis sudaroma įvairiais būdais: anglų kalboje – pridedant dalelytę *to*, romanų kalbose bendratis turi galūnę (pvz., ispanų k. -ar, -er, -ir), kuri kaitant žodį keičiasi. Švedų kalboje bendratį sudaro veiksmažodžio šaknis ir priesaga – a, kuri kaitant išnyksta, arba prisideda nauja. Gvaranių kalboje bendratis yra veiksmažodžio šaknis, o žodis kaitomas pridedant priešdėlius ir priesagas. Baltų, slavų ir tocharų kalbose bendraties priesaga yra – ti, t', -c, -tsi ir kaitant žodį išnyksta. Dalis kalbų (pvz., arabų) bendraties formos neturi. Baltijos finų kalbose (vepsų, lyvių ir kt.) bendratys gali turėti linksnių.

## Lietuvių kalboje

Lietuvių kalboje veiksmažodžio bendratis baigiasi priesaga  -ti.

### Bendraties vartojimas
Bendratis, priklausanti kitokiems veiksmažodžiams ir turinti proceso bei veiksnio reikšmę, sakinyje laikoma suvestinio tarinio dalimi (*pradėti arti, baigti kulti, turėti išvykti, žadėti sugrįžti, trokšti mokytis, liepti palaukti, padėti dirbti*) arba tikslo aplinkybe (*išeiti medžioti, išginti karves ganyti*), nors neretai ir atsako į klausimą *ko*?

### Sakinio dalys
Bendratis paprastai vartojama reikšti sakinio dalims: veiksniui, suvestiniam ir mišriajam tariniui, nederinamajam pažyminiui, tikslo aplinkybei.
* *Delsti neišmintinga ir pavojinga.*
* *Koridoriuje pradėjo mušti laikrodis.*
* *Tu privalėjai būti atidesnis.*
* *Gatvėje suskambėjo trimitas rikiuotis.*
* *Išsiruošė žmogus į pievą šienauti.*

### Bendratis vietoj kitų veiksmažodžio formų
Bendratį vartojame vietoje kurio nors laiko.
* *Pasigavo ožką, pasikabino – gyvai skūrą lupt (lupa).*
* *O pikti liežuviai tuojau šaipytis, juoktis.*

Bendratį galime vartoti vietoje tariamosios ir liepiamosios nuosakos:
* *Jeigu turėčiau jums kokią priklastį padaryti, verčiau gyvas į peklą įšokti!*
* *Užmušti arkliavagį!*
* *Laimingai sugrįžti!*
* *Sudeginti! Tą knygą sudeginti!*

### Būdinys
Dažnai bendratį vartojame kaip būdinį:
* *Daržinės visuomet grūste užgrūstos, tvartuose tiek gyvulių, kiek jam niekados nė sapnuoti (sapnuote) nesisapnavo…*

### Tikslo aplinkybė
Tikslo aplinkybei reikšti nevartotinas daiktavardžio naudininkas, – reikia bendraties.
* *Koridoriuje turi stovėti indai su vandeniu gėrimui (= gerti, atsigerti)*.

### Bendratis klaidingai vartojama
Bendratis klaidingai vartojama su jungtuku *jei(gu)* sąlygai reikšti:
* *Jeigu kalbėti (= Jeigu kalbėsime, kalbėtume; Kalbant) tiksliau, sugaištas ištisas mėnuo.*
* *Ši sesija labai ilga, jeigu lyginti (= jeigu lyginsime, palyginti, palyginus) su ankstesnėmis.*

Bendratis klaidingai vartojama su jungtuku *kad* tikslui reikšti:
* *Visą savaitę dirbsime, kad suskaičiuoti (= kad suskaičiuotume, norėdami suskaičiuoti) padarytus nuostolius*.
* *Susirinkome, kad pasidalyti (= pasidalyti, kad pasidalytume) patirtimi*.
* *Tam, kad surasti nusikaltėlius (= Tam, kad būtų surasti nusikaltėliai), reikia papildomų duomenų*.
Biržų Aušros pagrindinė mokykla

**Biržų „Aušros“ pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Biržuose, Vytauto g. 47, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190545880. Steigėjas Biržų rajono savivaldybės taryba.

Filialai:
* Biržų „Aušros“ pagrindinės mokyklos Anglininkų skyrius
* Biržų „Aušros“ pagrindinės mokyklos Parovėjos skyrius

## Istorija

XIX a. grafai Tiškevičiai buvo įsteigę valsčiaus mokyklą. 1863 m. ją pakeitė rusiška liaudies, 1905 m. lietuviška pradinė mokykla. 1939 m. rugsėjo 1 d. naujame pastate darbą pradėjo „Aušros“ pradžios mokykla. 1941 m. areštuoti ir ištremti pradinės vedėjas Alfredas Šlikas, mokytojai A. Kuprienė, J. Mališauskas, E. Andrijauskienė ir kt.

1949/1950 mokslo metais mokykla reorganizuota į septynmetę, nuo 1951 m. rugsėjo 1 d. Biržų 2-oji vidurinė mokykla. 1953/1954 m. m. mokyklą baigė 56 pirmosios laidos moksleiviai. 1957 m. pastatytas trečiasis mokyklos aukštas, įrengtos naujos klasės. 1978 m. duris atvėrė priestatas su sporto sale, valgykla ir dirbtuvėmis. 1994 m. mokyklai grąžintas „Aušros“ vardas.

Nuo 1954 m. mokykla išleido apie 3100 auklėtinių, iš jų 118 gavo aukso ir sidabro medalius bei pagyrimus. 2020 m. prijungta Nemunėlio Radviliškio pagrindinė mokykla kaip skyrius.

## Direktoriai
* 1951–1974 m. Jonas Zeltinis
* 1974–1978 m. Vaclovas Sauliūnas
* 1978–1990 m. Jonas Kondrotas
* 1990–2014 m. Leonas Zdanavičius
* nuo 2015 m. Saulė Venskūnienė

## Mokytojai

Pradinėje mokykloje dirbo rašytojas Kostas Snarskis-Žvaigždulis, satyrikė Rita Vinciūnienė, rašytojas Jonas Laucė ir kt.

## Žymūs mokiniai
* Linas Balčiauskas, Vidmantas Jažauskas, Dalius Kaziūnas, Arvydas Kregždė, Mantas Kvedaravičius, Valentinas Mikelėnas, Remigijus Misiūnas, Kęstutis Nastopka, Austra Skujytė, Ritas Vaiginas, Birutė Valionytė, Lionginas Virbalas, Aleksandras Zeltinis ir kt.

## Galerija

Vaizdas:Biržai, Aušros mokykla.JPG
Vaizdas:Biržų Aušros mokykla.JPG


## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Bronislovas Brazdžius

**Bronislovas Brazdžius** (1926 m. balandžio 15 d. Gataučiuose, Biržų aps. – 2000 m. sausio 11 d. Klaipėdoje) – pedagogas, kunigas, visuomenės veikėjas.

## Biografija
  
1943 m. baigė Vabalninko progimnaziją, 1947 m. baigė Biržų gimnaziją, 1948–1951 m. mokytojavo Biržuose. 1952 m. įstojo į Kauno kunigų seminariją. Kunigu įšventintas 1957 m. balandžio 17 d.

1957–1958 m. vikaras Varniuose, 1958–1961 m. Telšių Šv. Antano Paduviečio katedroje, 1961–1967 m. Klaipėdoje. 1967–1970 m. klebonas Gardamo Šv. Roko bažnyčioje, 1970–1973 m. Veiviržėnų Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčioje, 1973–1976 m. Švėkšnos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčioje, 1976–1986 m. Salantų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčioje. Nuo 1986 m. iki mirties Palangos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčios altaristas. 2000 m. sausio 14 d. palaidotas Palangos bažnyčios šventoriuje.

## Literatūra

* Kazys Misius. Iš Salantų bažnyčios ir parapijos istorijos. - Salantų bažnyčia. Žemaičių praeitis. - Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2011. - T. 15. - P. 95.
Airbus UK FC

**Brotono „Airbus“** – Velso futbolo klubas iš Brotono (netoli Česterio). Komandos žaidėjai dirba Airbus UK lėktuvų gamykloje, kuri gamina sparnus Airbus oro linijoms ir dėl to kartai vadinami *The Wingmakers* () arba *The Planemakers* ().

## Istorija

## Logotipas
Jame vaizduojamas lėktuvas. 


Vaizdas:Airbus UK Logo.jpg|Senoji emblema
Vaizdas:Airbus UK Broughton FC logo.png|dabartinis logotipas


## Pasiekimai

## Sezonai

|}Šaltinis: 

## Išnašos

## Nuorodos
* **[https://www.airbusukfc.com/ Oficiali klubo svetainė]**
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Vladas Raila

**Vladas Raila** (1904 m. kovo 24 d. Plaučiškiuose, Pakruojo raj. – 1997 m. gegužės 27 d. Los Andžele, JAV) – JAV lietuvių spaudos darbuotojas, literatas, teatralas.

## Biografija

Gimė pasiturinčių valstiečių šeimoje. Iš pradžių jį mokė daraktorė, vėliau lankė Rozalimo dviklasę valdinę mokyklą. 1924–1926 m. tarnavo savanoriu Lietuvos kariuomenėje.

1926 m. emigravo į Kanadą, nuo 1937 m. gyveno JAV, Čikagoje, nuo 1945 m. – Los Andžele. Emigracijoje dirbo įvairius fizinius darbus.

## Kūryba

Dar gyvendamas Lietuvoje garsėjo apylinkėje kaip garsus saviveiklos teatro artistas. Kanadoje ir JAV lietuvių kolonijose organizavo teatro mėgėjų grupes, chorus, pats režisavo ir vaidino. Dalyvavo „Bangos“ chore, vadovavo teatro mėgėjų rateliui. Parašė Daratos Muralienės operetės „Kada kaimas nemiega“ libretą, choro dainų tekstus.

Pasirašydamas *Rl. Svyrūnėlio*, *Kazio Rimbo*, *Algio Skaidros* slapyvardžiais, inicialais *V.R.* arba *Vl. R.* ir pan., spausdino rašinius „Liaudies balse“, „Vilnyje“, „Laisvėje“, kitoje spaudoje.

*Jurgio Pipiro* slapyvardžiu Lietuvoje išleista jo satyrinės publicistikos knyga „Vyrai ir moterys, nesijuokite“ (1977), atsiminimai „Nuo Rozalimo iki Kalifornijos“ (1981).

V. Raila yra nutapęs per 30 paveikslų.

## Nuorodos

* Skirtukai
Ksaveras Kairys

**Ksaveras Kairys** (1909 m. spalio 22 d. Rygoje – 1991 m. liepos 12 d. Vilniuje) – Lietuvos ekonomistas, sovietinis valstybės, partinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
1926–1928 m. priklausė LLKJS Biržų organizacijai. 1929 m. baigė Biržų gimnaziją, 1939 m. baigė Rygos komercijos mokslų institutą.

1940 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarnautojas. 1940–1941 m. dirbo SSRS ryšių liaudies komisariato įgaliotinio Lietuvoje valdybos revizorius, inspektorius, kadrų skyriaus viršininkas. Antrojo pasaulinio karo pradžioje – 16-osios lietuviškosios divizijos karininkas.

1942 m. atšauktas iš armijos, 1943–1945 m. dirbo SSRS ir LSSR mėsos ir pieno pramonės liaudies komisariatuose. 1945–1946 m. LSSR mėsos ir pieno pramonės liaudies komisaro pavaduotojas. 1946–1947 m. LSSR pienininkystės kooperacijos draugijų sąjungos organizacinio biuro pirmininkas.

1947–1950 m., 1951–1953 m. ir 1954–1957 m. LSSR mėsos ir pieno pramonės ministras. 1950–1953 m. ir 1962 m. balandžio mėn. – 1965 m. balandžio mėn. LSSR MT pirmininko pavaduotojas. 1953 m. LSSR lengvosios ir maisto pramonės ministro pavaduotojas.

1953–1954 m. maisto produktų pramonės ministro pirmasis pavaduotojas. 1957–1958 m. LSSR Liaudies ūkio tarybos pirmininko pirmasis pavaduotojas, 1958–1961 m. pirmininkas, 1961–1962 m. ir 1965–1983 m. LSSR MT pirmininko pirmasis pavaduotojas. Nuo 1983 m. patarėjas prie LSSR MT.

1946–1989 m. SSKP narys. 1949–1952 m., 1956–1986 m. LKP CK narys, 1960–1964 m. LKP CK prezidiumo narys, 1967–1984 m. LKP CK biuro narys. 1951–1963 m. ir 1967–1985 m. LSSR AT, 1962–1979 m. SSRS AT deputatas. 1970–1979 m. SSRS AT Tautybių tarybos pramonės komisijos pirmininkas.

Vienas iš Vilniaus universiteto ansamblio atkūrimo ir restauravimo iniciatorių. 1984–1991 m. Lietuvos veteranų respublikinės tarybos pirmininkas.

## Įvertinimas
* 1979 m. Darbo raudonosios vėliavos ordinas
* 1984 m. LTSR nusipelnęs ekonomistas
* 1989 m. Biržų garbės pilietis 

## Šaltiniai
Irena Trečiokaitė-Žebenkienė

**Irena Trečiokaitė-Žebenkienė** (1909 m. spalio 28 d. Biržuose – 1985 m. sausio 13 d. Vilniuje) – Lietuvos dailininkė, pedagogė, politinė veikėja.

## Biografija
Broliai Vytautas Trečiokas ir Romualdas Trečiokas.

Pirmojo pasaulinio karo metu su šeima pasitraukė į Rusiją, gyveno Gatčinoje, vėliau persikėlė į Ukrainą.

1928 m. baigė Biržų gimnaziją. 1928–1935 m. mokėsi Kauno meno mokykloje, kur įgijo grafikos ir freskos-mozaikos specialybę. Dėstytojai: Juozas Mikėnas, Kajetonas Sklėrius, Mstislavas Dobužinskis ir kt. Tuo pat metu 1928–1932 m. Vytauto Didžiojo universitete studijavo teisę.

Kauno meno mokykloje susiformavo politinės pažiūros. Didelės įtakos jaunai menininkei turėjo dailininkai Petras Vaivada ir Stepas Žukas. 1934 m. įstojo į komunistų partiją. Už nelegalią veiklą trumpai kalėjo. Kalėjime, būdama vienoje kameroje su profesionaliomis pogrindininkėmis, tik dar labiau persiėmė jų pažiūromis. Dirbo LKP CK ryšininke, bendradarbiavo pogrindinėje spaudoje.

1935 m. priimta į Lietuvos dailininkų sąjungą. Dalyvavo dailės parodose, tapė peizažus, tematinius paveikslus ir natiurmortus, kūrė medžio raižinių ir pirmąjį ekslibrisą Kostui Korsakui, iliustravo Kazio Jakubėno kūrybos rinkinį vaikams „Bus pavasarėlis“.

1940 m., sovietams okupavus Lietuvą, paskirta Partinio švietimo namų direktore. Antrojo pasaulinio karo metais dirbo Uzbekijoje. 1944 m. eksternu baigė Vilniaus dailės institutą. 1944 m. dailės instituto dėstytoja, 1947 m. docentė, 1948–1951 m. piešimo katedros vedėja. 1951–1969 m. Tapybos katedroje dėstė dekoratyvinę tapybą. 1951–1955 m. LSSR AT deputatė. 1959 m. LSSR nusipelniusi meno veikėja, 1979 m. LSSR liaudies dailininkė.

## Kūryba
Dailininkė mėgo tapyti įvairių profesijų, skirtingo amžiaus ir išsilavinimo žmonių portretus. Nutapė portretų: Georgijus Dimitrovas (1940–1941 m.), Juozas Baltušis (1949 m.), Vincas Kapsukas (1955 m.), Lėja Aleksandravičiūtė (1959 m., autoportretas), Eugenija Šimkūnaitė (1969 m.), gydytojas Vytautas Girdzijauskas (1973 m.).

Mėgstamiausia dailininkės kūrybinio darbo sritis buvo mozaika. Sukūrė peizažų, istorinių kompozicijų, sukūrė mozaikų: „Lietuvaitė“ (1946 m.), „Partizano galva“ (1947 m.), „Vladimiras Leninas“ (1965 m.), freskų, grafikos kūrinių: „Mašinos“ (1934 m.), „Kalėjime grindis plauna“, „Nakvynės namai“, „Salomėja“ (visi 1934–1939 m.), plakatų (1940–1941 m.), knygų iliustracijų, ekslibrisų. Sukūrė meno ansamblių, švenčių dekoratyvinių akcentų. Vienas iš jos darbų – dekoratyvinė plokštė „Žuvėdros“ paminklui tėvui (ne tėvams, motina palaidota Vilniuje Saulės kapinėse) yra prie Širvėnos ežero esančiose evangelikų reformatų kapinėse.

Nuo 1935 m. dalyvavo dailės parodose. 1949, 1959, 1964 ir 1979 m. Vilniuje surengė individualias parodas. Kūrybai būdinga aktuali socialinė tematika, realistiškos formos, tikslus komponavimas, lyriškumas, ramios spalvos.

## Šaltiniai
Petras Skodžius

**Petras Skodžius** (1927 m. gruodžio 26 d. Kupreliškyje, Biržų apskritis – 2009 m. gegužės 9 d. Biržuose) – Lietuvos rašytojas, žurnalistas, vertėjas, visuomenės veikėjas, Biržų garbės pilietis.

## Biografija
1940 m. baigė Biržų „Aušros“ pradžios mokyklą, 1947 m. – Biržų gimnaziją.

1951–1952 m. Pabiržės mašinų ir traktorių stoties laikraščio redakcijos literatūrinis darbuotojas. 1952–1986 m. laikraščio „Biržiečių žodis“ redakcijos korektorius, atsakingasis sekretorius, redaktoriaus pavaduotojas. Prie redakcijos subūrė jaunųjų literatų būrelį ir jam vadovavo. Dalyvavo Biržų krašto ir respublikos literatūriniame gyvenime.

Spaudoje debiutavo eilėraščiais, nuo 1953 m. periodinėje spaudoje skelbė apsakymus, feljetonus, humoreskas. Išvertė kelis rusų rašytojų prozos ir dramos veikalus. Jo kūrybos yra išversta į azerbaidžaniečių, čekų, estų, kazachų, latvių, lenkų, rusų, ukrainiečių ir kt. kalbas. 1961 m. Lietuvos rašytojų sąjungos, Lietuvos žurnalistų sąjungos narys.

Palaidotas naujosiose Biržų miesto kapinėse.

## Įvertinimas
* 1977 m. Vinco Kapsuko premija už knygą „Biržietiška mozaika“;
* 1977 m. Lietuvos SSR nusipelnęs žurnalistas; 
* 1989 m. Biržų garbės pilietis.

## Bibliografija
* Atsiknojusi lentelė (satyra ir humoras). – V.: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1959.
* Didysis susivienijimas (satyrinė apysaka). – V.: Valstybinė grožinės literatūros leidykla, 1963.
* Ji buvo moteris (novelės). – V.: Vaga, 1967.
* Meilės paslaptys (humoras su trupučiu satyros). – V.: Vaga, 1968.
* Sunku būti moterimi (novelės). – V.: Vaga, 1973.
* Biržietiška mozaika (publicistika). – V.: Mintis, 1976.
* Kodėl katinas gaudo peles (satyros ir humoro rinktinė). – V.: Vaga, 1977.
* Dovana gimimo dienai (novelių rinktinė). – V.: Vaga, 1979.
* Ko išmokė širdis (apybraižos). – V.: Vaga, 1983.
* Šešėlis žydinčioj pievoj (apysakos ir novelės). – V.: Vaga, 1985.
* Santa Liučija (apysaka), 1985.
* Pasimatymas septintą ryto (novelės ir apysakos). – V.: Vaga, 1987.
* Крик встревоженной птицы (сборник новелл). – Вильнюс: Vaga, 1987.
* Gyvenimo briaunos – švelnios ir aštrios (autobiografinė mozaika). – Panevėžys: ARG ofsetas, 2008. – 312 p. – ISBN 978-9955-741-08-4

## Šaltiniai
Ehimės prefektūra

**Ehimės prefektūra** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi šiaurės vakarinėje Šikoku salos dalyje. Sostinė – Macujama.

## Istorija

Iki Meidži reformų, prefektūra buvo žinoma kaip Ijo žemė. Iki Heian laikotarpio, čia daugiausia gyveno žvejai ir jūreiviai, kurie vis turėdavo atremti piratų ir mongolų atakas.

Po Sekigaharos mūšio, Tokugavos šiogūnas, atidavė žemę sąjungininkams, tarp kurių buvo ir Kato Jošiakira, pastatęs Macujamos pilį.

## Geografija

Ehimės prefektūra šiaurėje turi pakrantę su Japonų vidine jūra, rytuose ribojasi su Kagavos ir Tokušimos, pietuose – su Kočio prefektūromis.

Prefektūroje yra aukštų kalnų. Pačiuose prefektūros vakaruose esantis Sadamisakio pusiasalis yra siauriausias pusiasalis Japonijoje.

### Miestai

Ehimės prefektūroje yra 11 miestų:
* Imabaris
* Ijas
* Macujama (sostinė)
* Nijihama
* Odzu
* Saidžijas
* Seijas
* Šikokučiūjas
* Toonas
* Uvadžima
* Javatahama

### Miesteliai ir kaimai

Miesteliai ir kaimai pagal apskritį.

#### Buvusios apskritys

* Uvos apskritis (istorinė)
* Umos apskritis
* Šiūso apskritis
* Onseno apskritis

### Miestų ir miestelių susijungimai

Nuo 2003 m. balandžio 1 d. įvykdyta 18 sujungimų. Paskutinis įvykdytas 2005 m. rugpjūčio 1 d., kai Mimos, Cušimos ir Jošidos miesteliai, buvę Kitauvos apskrityje, buvo prijungti prie Uvadžimos miesto.

### Miestų ir miestelių susijungimai

Ateityje planuojama sujungti Kitauvos apskrityje likusius miestelius.

## Ekonomika

Prefektūroje vyrauja įvairios pramonės: nuo tradicinės žemės ūkio bei žvejojimo iki laivų gamybos, popieriaus ir tekstilės pramonės.

## Sportas

Ehimės prefektūroje esti šios sporto komandos.

Futbolo:
* Ehime F.C.

Beisbolo:
* Ehime Mandarin Pirates

## Nuorodos

* Oficiali Ehimės prefektūros internetinė svetainė
Ignas Lapienis

**Ignas Lapienis** (1891 m. vasario 13 d. Antanašėje Rokiškio raj. – 1960 m. lapkričio 16 d. Biržuose) – pedagogas, rašytojas prozininkas.

## Biografija

Dirbo fabrikuose Rygoje, mobilizuotas į kariuomenę kariavo Pirmojo pasaulinio ir Rusijos pilietinio karo frontuose, po karo grįžęs į Lietuvą raštininkavo, mokytojavo Pabiržėje. Jo iniciatyva 1944 m. įkurta Pabiržės progimnazija.

Pirmieji vaizdeliai išspausdinti žurnale „Iliustruotoji Lietuva“ 1924 m. Vėliau rašė ir stambesnius kūrinius, bet nespausdino, perrašinėjo ir tobulino, spaudai atidavė tik išėjęs į pensiją. Proza – daugiausia beletrizuoti vaikystės ir Pirmojo pasaulinio karo laikų atsiminimai, dominuoja socialinė tematika.

## Bibliografija

* 1957 m. „Maištininkas“, apsakymų rinkinys;
* 1958 m. „Sermėgiaus sūnus“, apysaka;
* 1958 m. „Žygyje“, karo vaizdeliai;
* 1959 m. „Kielytė“, apysaka;
* 1960 m. „Senelės laivas“, pasakojimų, legendų ir padavimų knyga vaikams.

## Išnašos
Kumpiniškis

:: *Apie kaimą Anykščių rajone žr. [[Kumpiniškis (Anykščiai)]]*.

**Kumpiniškis** (arba ***Kumpiniškės***) – kaimas Kupiškio rajono savivaldybės pietvakariuose, prie kelio Subačius–Troškūnai.

## Istorija

Kaimas minimas 1586 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Cefn Druids AFC

**Kevn Mauro „Druids“** – Velso futbolo klubas iš Kevn Mauro.

## Istorija
Klubas ištakos siekia 1872 m. Būta ne vieno suliejimo su kitais klubais. Žaidė elito divizione.

2018 m. Europos lygos turnyre kovėsi su „Trakų“ klubu iš Lietuvos. Namų rungtynėse (Velse) rungtynės baigėsi lygiosiomis 1:1. (Velsiečiai pirmieji įmušė įvartį ir ilgą laiką pirmavo, o lietuviai turėjo lyginti rezultatą.) Atsakomosiose rungtynėse, kurios vyko Alytuje, 1–0 nugalėjo „Trakų“ klubas. 
Lietuvos klubas pateko į tolimesnes kovas, o velsiečiams turnyras baigėsi.

2021–2022 m. sezone Cymru Premier (Velso aukščiausioji lyga) liko dvyliktoje vietoje ir iškrito į žemesnį divizioną.

2022–2023 m. sezono varžėsi Cymru North (II) ir liko septintoje vietoje. 

2023 m. birželio 20 d. klubas paskelbė, kad traukiasi iš Cymru North (II). Netrukus žaidėjai ir trenerių štabas paliko komandą.

Nuo 2023–2024 m. sezono mėgėjiško lygmens komanda varžėsi Šiaurės Rytų Velso Futbolo Lygoje ().

## Pasirodymai [[UEFA Europos lyga|UEFA Europos lygos]] turnyre

**Pastabos:**
* PR – preliminarusis etapas (nulinis etapas).
* 1Q – pirmasis etapas.

## Pasiekimai

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Ankstesniais metais žaidė Joma apranga; pastaruoju metu – Errea.
* Namuose žaidžia juoda balta apranga. 

## Sezonai

	

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Paris Hilton

**Paris Whitney Hilton** (g. 1981 m. vasario 17 d.) – JAV modelis, aktorė, dainininkė. Ji yra šeimos verslo – didžiausio pasaulyje viešbučių tinklo Hilton – paveldėtoja.

## Biografija
Paris Hilton gimė 1981 m. vasario 17 d. Niujorke Ricko ir Kathy Hiltonų šeimoje. Vos gimusi mažoji Paris tapo Conrado Hiltono, „Hilton“ viešbučių tinklo įkūrėjo, proanūke ir turto paveldėtoja. Jaunesnioji Paris sesuo Nicky Hilton gimė 1983 m. ir yra kita didžiulio turto paveldėtoja.

## Diskografija

### Albumai
* 2006 ***Paris***

### Singlai
* 2006 *Stars Are Blind*
* 2006 *Turn It Up*
* 2006 *Nothing in This World*
* 2007 *Jealousy/Screwed*

## Filmografija
* *Wishman* (1991)
* *Sweetie Pie* (2000)
* *Zoolander* (2001)
* *Nine Lives* (2002)
* *QIK2JDG* (2002)
* *L. A. Knights* (2003)
* *Wonderland* (2003)
* *The Cat in the Hat* (2004)
* *The Hillz* (2004)
* *Raising Helen* (2004)
* *1 Night in Paris* (2004)
* *House of Wax* (2005)
* *Bottoms Up* (2006)
* *Pledge This!* (2006)
* *The Hottie and the Nottie* (2008)
* *Repo! The Genetic Opera * (2008)
* *An American Carol* (2008)
* *Rex (2009)
* *Pedal to the Metal (2009)
* *Supernatural (2009)
* *The Dog Who Saved Christmas Vacation (2010)

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* imdb informacija
Hirošimos prefektūra

**Hirošimos prefektūra** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Čiūgoku regione, Honšiū saloje. Sostinė – Hirosima.

## Istorija

Hirošimos prefektūros vietoje anksčiau buvo Bingo ir Akio žemės. Ši prefektūra yra Čiūgoku regiono centras. Čia iki Sekigaharos mūšio buvo įsikūręs Morio klanas.

Hirošima smarkiai nukentėjo, kai ant jos Antrojo pasaulinio karo metais buvo numesta atominė bomba.

## Geografija

Hirošimos prefektūra įsikūrusi pačiame Čiūgoku regiono viduryje, pietuose turinti priėjimą prie Vidinės Japonijos jūros. Rytuose prefektūra ribojasi su Okajamos prefektūra, šiaurėje – su Totorio ir Šimanės prefektūromis ir pietvakariuose – su Jamagučio prefektūra.

### Miestai
Hirošimos prefektūroje yra 14 miestų:
* Akitakata
* Etadžima
* Fučiū
* Fukujama
* Hacukaičis
* Higašihirošima
* Hirošima (sostinė)
* Kurė
* Mihara
* Mijošis
* Onomičis
* Otakė
* Šiobara
* Takehara

### Miesteliai ir kaimai

Miesteliai ir kaimai pagal apskritį:

### Miestų, miestelių ir kaimų susijungimai

Nuo 2003 m. vasario mėn. įvykdyti net 23 sujungimai. Paskutinis įvykdytas 2006 m. kovo 1 d., kai Fukajasu apskrityje buvęs Kanabės miestelis buvo prijungtas prie Fukujamos miesto. Taip pat buvo panaikinta Fukajasu apskritis.

## Ekonomika

Hirošimoje gerai išvystyta automobilių ir laivų gamybos pramonė. Čia įsikūrusi ir „Mazda“ korporacijos būstinė.

## Sportas
 
Hirošimos prefektūroje esti šios sporto komandos.

Futbolo:
* Sanfrecce Hiroshima (Hirosima)

Beisbolo:
* Hiroshima Toyo Carp (Hirosima)

Tinklinio:
* JT Thunders (Hirosima)

## Turizmas

### Lankytinos vietos

* Hirošimos taikos memorialas
* Hirošimos pilis
* Šiukkeien sodas
* Mitakio šventykla
* Icukušimos šventykla
* Momidži slėnio parkas
* Miseno kalnas
* Mijadžimos akvariumas
* Senkodži šventykla
* Džiododži šventykla
* Saikokudži šventykla
* Onomičio pilis
* Onomičio miesto meno muziejus

## Nuorodos

* Oficiali Hirosimos prefektūros internetinė svetainė 
* Gyvenimas Hirosimoje ir kiti panašūs straipsniai 
* Hirosimos orų prognozė
Hirošima (reikšmės)

**Hirošima** visų pirma, tai:
* Hirošima, Hirošimos prefektūros sostinė, didžiausias Čiūgoku regiono miestas;
* Hirošimos prefektūra – viena Japonijos prefektūrų.

**Hirošima** taip pat gali reikšti:
* Hiroshima (filmas), 1995 m. sukurtas japonų/kanadiečių filmas;
* Hiroshima (grupė), amerikiečių džiazo grupė;
* Kitahirošimos miestas, Hokaidas – miestas Hokaido prefektūroje, Japonijoje, anksčiau žinotas Hirošimos pavadinimu;
* Hiroshima (knyga), Džono Hersio parašyta knyga.
Daniel Díaz

**Danielis Diasas** (*Daniel Díaz*, **Cata**; g. 1979 m. kovo 13 d.) – Argentinos futbolininkas, gynėjas.

## Karjera
Karjerą pradėjo Katamarkoje, todėl pravardžiuojamas **Cata**. Sezoną rungtyniavo Meksikos *[[Cruz Azul]]* klube, vėliau grįžo į Argentiną.

2007 metais pasirašė sutartį su Getafe CF klubu. 2012 m. birželio 16 d. sudarė dvejų metų sutartį su C. Atlético de Madrid klubu.

## Rinktinė
Su Argentinos rinktine dalyvavo 2007 m. Copa America turnyre.

## Laimėjimai
* Primera División Argentina 2006 Clausura (su Boca Juniors)
* Recopa Sudamericana 2005 (su Boca Juniors)
* Primera División Argentina Apertura 2005 (su Boca Juniors)
* Copa Sudamericana 2005 (su Boca Juniors)
* Copa Libertadores 2007 (su Boca Juniors)

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Bogora

**Bogora** (, arba **Bogra**) – miestas šiaurės Bangladeše, netoli Radžšahio, prie *Karatoya* upės. 267,6 tūkst. gyventojų (2007). Svarbus susisiekimo centras keliaujant iš šalies šiaurės į centrinę dalį. Yra *Nawab Bari* muziejus, pramogų parkas. Prie miesto yra *Mahasthangar* budistų šventvietė. Šiuo metu miestas sparčiai vystosi.
Brahmanbarija

**Brahmanbarija** ( arba *Bramhonbaŗia*) – miestas Bangladešo vidurio rytuose, Čitagongo apylinkėse. 233 400 gyventojų (2007). Išsidėsčiusi žemumose, kuriose gausu raudonžemio. Yra kelios aukštosios mokyklos, kolegijos (tarp jų ir muzikos). Miestas kartais vadinamas kultūrine Bangladešo sostine.
Fernando Gago

**Fernandas Rubenas Gago** (; g. 1986 m. balandžio 10 d.) – buvęs Argentinos futbolininkas, saugas.

## Karjera
Karjerą pradėjo *[[Boca Juniors]]*, o po sėkmingo žaidimo jame, 2007 m. pakviestas į Real Madrid klubą.

## Karjera
2007 m. pakviestas į nacionalinę rinktinę, su kuria dalyvavo 2007 m. Copa America čempionate.

2008 m. su rinktine laimėjo auksą Pekino olimpinėse žaidynėse.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*