Fotokulkosvaidis

**Fotokulkosvaidis** – mažagabaritis automatinis fotoaparatas ar kino kamera, montuojamas koviniuose ar mokomuosiuose lėktuvuose objektyviam šaudymo kulkosvaidžiais ar patrankomis taiklumo įvertinimui. Lėktuvų fotokulkosvaidžiai paprastai valdomi sinchroniškai su patrankomis bei kulkosvaidžiais. Labiau šiuolaikiniuose orlaiviuose vietoje juostelinių fotokulkosvaidžių naudojamos vaizdo kameros, įrašinėjančios vaizdo kasetėse ar skaitmeniniuose atminties įrenginiuose.

Fotokulkosvaidžiai pirmą kartą paminėti Pirmojo pasaulinio karo laikais, tada juos naudojo oro šaulių apmokymui. Treniruotėms fotokulkosvaidžius įrengdavo vietoj aviacinių kulkosvaidžių bombonešių gynybiniuose taškuose arba naikintuvuose tvirtindavo po fiuzeliažu ar po sparnais ant pakabų. Tik vėliau imta integruotai montuoti fotokulkosvaidžius lėktuvų viduje. Šaulių mokymui skirti fotokulkosvaidžiai dažnai savo gabaritais, išvaizda bei tvirtinimo mazgais atitikdavo realius kulkosvaidžius. Pvz., britų fotokulkosvaidis *Thorton-Pickard MK.III-H* atrodė kaip Liuiso kulkosvaidis. Spėjama, kad dėl tokių fotokulkosvaidžių panašumo į realius kulkosvaidžius jie ir buvo pavadinti fotokulkosvaudžiais.

Fotokulkosvaidžiai plačiai paplito Antrojo pasaulinio karo metais, tada fotokulkosvaidžius įrengdavo naikintuvuose, bombonešiuose, šturmuotuvuose, mokomuosiuose lėktuvuose. Fotokulkosvaidžių fiksuoti vaizdai būdavo naudojami kaip įrodymas, kad pilotas ar oro šaulys pataikė į priešininko lėktuvą ir šis buvo numuštas.
Ši metodika buvo plačiai naudojama liuftvafėje, JAV ir britų karinėse oro pajėgose. DVRA Karinėse oro pajėgose fotokulkosvaidžiai buvo naudojami rečiau, nors jų nauda apmokant ir oro mūšiuose buvo puikiai žinoma. Fotokulkosvaidžių kadrus dažnai naudojo karinėse kino kronikose. Pirma filmuota 20 sekundžių trukmės seka, kaip vokiečių lėktuvas 1941 m. birželio 22 d. 5 val. 20 min. atakuoja tarybinį naikintuvą I-153, saugoma Britų muziejaus Londone kolekcijoje.

Tarybinė aviacija dažniausiai naudojo fotokulkosvaidį *PAU-22* (), o vokiečių – *EK 16*.
Tarybinis fotokulkosvaidis SLP (), gamintas XX a. 4-tą dešimtmetį Leningrado gamykloje GOMZ, naudojo 35 mm kino juostą ir galėjo nufilmuoti iki 200 kadrų, kurių formatas buvo 23,75×24 mm su sparta 10…17 kadrų/sek. Mechanizmas buvo elektrinis. Nuimamas objektyvas – Industar-7 su židinio nuotoliu 104,3 mm ir šviesine galia 1:3,5. Naudojant papildomą objektyvą buvo galima ant kiekvieno kadro užfilmuoti įstatytojo sekundmačio ciferblato vaizdą. Mechanizmas buvo apšildomas elektra.


File:Spitfires camera gun film shows tracer ammunition.jpg|Kadras iš naikintuvo *Supermarine Spitfire Mark I* fotokulkosvaidžio rodo, kaip trasuojamosios serijos pataiko į *Heinkel He 111* bortą. (1940 m. rugsėjo 25 d.)
File:Bf 109 Abschuss2 1944-45.jpg|Kadras, rodantis pataikymą į vokiečių naikintuvo *Focke-Wulf Fw 190A* kairį sparną (1944–45 m.)
File:Henschel Hs 126 shot down near Paris 1943.jpg|Naikintuvo Mustang fotokulkosvaidžio kadras, rodantis virš Paryžiaus krentantį liepsnojantį vokiečių mokomąjį lėktuvą *Henschel Hs 126*. 
File:MiG-17 and F-105 Thunderchief over Vietnam 1967.jpg|Šiaurės Vietnamo *[[MiG-17]]* apšaudo JAV *F-105D Thunderchief* (1967 m. gruodžio 19 d.). Fotografuota iš antro JAV lėktuvo *F-105*.
File:MiG-17 shoot down sequence 3 June 1967.jpg|Pataikymai *F-105D* lėktuvo 20 mm aviacinės patrankos sviediniais į Š. Vietnamo *MiG-17*, kuris buvo numuštas (1967 m. birželio 3 d.)
File:The German mine-detecting ship SAUERLAND being attacked off La Pallice in France by RAF Bristol Beaufighters, 12 August 1944. C4546.jpg|Prancūzijos pakrantėje apšaudomas Vokietijos minų ieškos laivas „Sauerland Auerland“. Atakuoja britų aviacijos lėktuvai *Bristol Beaufighter* (1944 m. rugpjūčio 12 d.). Pažeistą laivą pribaigė britų laivynas.


## Nuorodos