open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skiralė

**Skiralė** – ežeras vakarų Lietuvoje, Rietavo savivaldybėje, apie 4,5 km į šiaurės rytus nuo Tverų, Lopaičių miško rytiniame pakraštyje. Ežeras beveik apvalus – ilgis ir plotis po 0,11 km. Altitudė 181,1 m. Krantai žemi, užpelkėję, apaugę medžiais ir krūmynais. Šiaurėje išteka upeliukas link Lūkalnio upelio (Rešketos baseinas). Rytinėje pakrantėje įsikūręs Palūkalnio kaimas.

## Šaltiniai
Pryšmantai II

**Pryšmantai II** – buvęs kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Žygaičių, prie Ežeruonos upelio. 

## Etimologija

Viduramžiais buvo žinomi kaip Ariškiai, 1562 m. žemę valdė dvarininkai Pryšmontaičiai, iš kurių pavardės ir kilo dabartinis kaimo pavadinimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Natalka

**Natalka** – ežeras vakarų Lietuvoje, Rietavo savivaldybėje, apie 4,5 km į šiaurės rytus nuo Tverų, Natalkos botaniniame-zoologiniame draustinyje. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,26 km, plotis – iki 0,095 km. Altitudė 185,9 m. Krantai žemi, vietomis užpelkėję, tik pietinis krantas aukštesnis. Ežerą supa Lopaičių miškas, dalyje pietinės pakrantės plyti pievos, įsikūręs Pribitkos kaimas. Piečiau eina kelias . Ežeras nenutekantis, priklausantis Aitros upės baseinui.

## Šaltiniai
Rupūžinis

**Rupūžinis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Rietavo savivaldybėje, apie 4,5 km į rytus nuo Medingėnų. Ežeras beveik apvalus – ilgis 0,14 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 161,1 m. Krantai žemi, užpelkėję. Pakrantės kalvotos. Ežerą supa Gedikėnų miškas. Šiaurės rytuose išteka upelis link Gedikos upelio (Palos baseinas). Į pietvakarius įsikūrusios kelios Gedikėnų kaimo sodybos.

## Šaltiniai
Daugėdų ežeras

**Daugėdų ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Rietavo savivaldybėje, apie 2 km į pietus nuo Daugėdų. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,3 km, plotis – iki 0,17 km. Altitudė 110,9 m. Krantai žemi, iš visų pusių apaugę mišku (Čiurkinės miškas). Pietuose išteka upelis link už 0,12 km tekančio Jūros upės intako Ežerupio.

## Šaltiniai
Dievytis

**Dievytis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Šilalės rajone, apie 4 km į pietus nuo Laukuvos. Ilgis iš vakarų į rytus 0,83 km, plotis iki 0,81 km. Altitudė 156,6 m. Krantai šiaurėje ir pietvakariuose statūs, pietryčiuose – pelkėti, rytuose ir vakaruose – žemi. Šiaurėje iškart telkšo Karūžiškės III tvenkinys. Iš pietinės pusės ežerą supa Padievyčio miškas. Pietuose iš Dievyčio išteka Akmenos intakas Yžnė.

Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Padievytis, pietvakarinėje – Šiauduvos kaimas, pietuose – Padievyčio kraštovaizdžio draustinis su Padievyčio piliakalniu.

## Šaltiniai
Kupstis (Šilalės r.)

**Kupstis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Šilalės rajone, apie 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Pajūrio, šiauriau Jomantų, dešiniajame Tenenio krante. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,53 km, plotis – iki 0,22 km. Altitudė 78,6 m. Krantai žemi, tik šiaurinis aukštesnis, apaugę ištisai medžiais. Pakrantėse plyti pievos, dirbami laukai, šiaurės rytuose auga miškelis. Ežeras labai užžėlęs vandens augalija. Pietvakariuose išteka upelis į Tenenio upę. Anksčiau Tenenys tekėjo per ežerą.

Šalia įsikūręs Paežerio kaimas, į pietus – Jomantų kaimas.

## Šaltiniai
Rauškas (ežeras)

**Rauškas** – ežeras Šilalės rajone, 8 km į pietvakarius nuo Šilalės, Šilalės kaimiškojoje seniūnijoje. Ežeras ovalus, ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,27 km, plotis – iki 0,24 km. Altitudė 92,7 m. Krantai žemi. Ežerą supa Didkiemio miškas. Vakaruose išteka Juodšakos upelis (Nemylo intakas, Jūros upės baseinas).

Rauško ežero pavadinimas kilo nuo tokio pat kaimo pavadinimo, kuris buvo aplink ežerą iki melioracijos. Iš kaimo teritorijos atvežtas Rauško akmuo žymi aukščiausią A1 magistralės vietą.

## Šaltiniai

bat-smg:Rauškos
Požerės ežeras

**Požerės ežeras** (arba ***Lingių ežeras***) – ežeras vakarų Lietuvoje, Šilalės rajone, 4 km į šiaurės rytus nuo Upynos. Ežeras ledyninės kilmės, telkšo ledo luisto vietoje, 1,1 km ilgio (iš šiaurės į pietus) ir 0,75 km pločio. Altitudė 143,7 m. Gylis siekia 2 m. Ežero dugne susikaupęs storas sapropelio sluoksnis – vidutiniškai 7,1 m storio, o storiausioje vietoje iki 13,8 m. Dalis sapropelio telkinio išeksploatuota. Aplink iškilusios aukštos kalvos (Žemaičių aukštuma). Šiaurės rytiniame krante stūkso 40 m aukščio kalva. Krantai aukšti, apaugę miškeliais, su terasomis, 1,5–2 m aukščio, vakarinis – žemas ir pelkėtas (Trumpės pelkė). Ežere yra 0,14 ha sala.

Šiaurėje iš ežero išteka Ežerupis – Akmenos intakas.

Šalia Požerės ežero yra Paežeris (Požerė), Lingės, Lingių Fermos.

Senasis kaimo pavadinimas – Pasėdis, taip ežeras vadinosi XVI a.

## Šaltiniai
Gaidėnų ežeras

**Gaidėnų ežeras** arba **Obelynalis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Šilalės rajone, apie 8 km į šiaurės vakarus nuo Upynos, į vakarus nuo Gaidėnų kaimo. Ežeras ovalus, ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,13 km, plotis – iki 0,1 km. Altitudė 131,3 m. Krantai žemi. Ežeras telkšo ~ 9 ha Gaidėnų pelkėje, kuri yra apaugusi mišku. Iš pietinės pelkės dalies išteka Akmenos upės intakas Bremena.

## Šaltiniai
Šilinis

**Šilinis** tai:

* Rimtautas Šilinis – lietuvių dokumentinio kino režisierius;
* Šilinis – ežeras Ignalinos rajone;
* Šilinis – ežeras Švenčionių rajone;
* Šilinis – ežeras Tauragės rajone;
* du ežerai Zarasų rajone:
** Šilinis – ežeras Antalieptės seniūnijoje, šalia Šarkiškių kaimo;
** Šilinis – ežeras Antalieptės seniūnijoje, šalia Šilinės kaimo.
Šilinis (Tauragės r.)

**Šilinis** (**Šilinė** arba **Juodežeris**) – ežeras vakarų Lietuvoje, Tauragės rajone, apie 10 km į pietus nuo Tauragės.

Ežeras pailgos formos, plotas 3,4 ha. Ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,51 km, plotis – iki 0,09 km, gylis apie 1 m. Altitudė 27,4 m. Ežeras užaugantis, krantai pelkėti, neprieinami. Ežerą supa Jurbarko miškas. Pietryčiuose išteka upelis (Juodės intakas, Šešuvies baseinas).

Pagrindinės žuvys – nedidelės lydekos, tačiau ežeras nėra itin žuvingas. Rytiniame ežero krante yra miškininkų įrengta poilsio aikštelė. Aplink Juodežerį yra pasivaikščiojimo ir dviračių takai. Tai mėgstama lankytojų vieta.

## Šaltiniai
Būgnelis (ežeras)

**Būgnelis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Tauragės rajone, apie 9 km į pietus nuo Gaurės, 1 km į pietryčius nuo Eičių, Eičių miške. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus 0,14 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 38,5 m. Ežerą supa ~ 3 ha Būgnelio pelkė. Ežeras yra Viešvilės valstybinio gamtinio rezervato apsaugos zonoje. Ežeras nenutekantis, priklauso Viešvilės upės intako Ištokos baseinui.

## Šaltiniai
Balėnėlis

**Balėnėlis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 5 km į šiaurės vakarus nuo Nevarėnų. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,3 km, plotis – iki 0,18 km. Altitudė 113,6 m. Krantai žemi, vietomis užpelkėję. Ežerą iš visų pusių supa Girkalių miškas. Rytuose išteka bevardis upelis į už 40 m tekančią Pievio upę (Ventos intakas). Vakariniu krantu eina riba su Mažeikių rajonu.

Į rytus įsikūręs Balėnėlių kaimas.

## Šaltiniai
Ilgežeris

**Ilgežeris** – ežeras vakarų Lietuvoje, Tauragės rajone, apie 10 km į pietvakarius nuo Tauragės, Dauglaukio kaimo pietvakariniame pakraštyje, Jūros upės slėnyje. Ežeras lanko formos, ilgas ir siauras: ilgis – 0,78 km, plotis – iki 0,025 km. Altitudė 9,8 m. Krantai neaukšti, sausi. Ežeras labai užžėlęs vandens augalija. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Iš rytų į vakarus prateka J-11 upelis (Jūros intakas).

## Šaltiniai
Glitis

**Glitis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Tauragės rajono pietryčiuose, apie 10,5 km į pietus nuo Gaurės, 2 km į pietus nuo Eičių. Ežeras ovalus, 0,55 km ilgio iš vakarų į rytus ir 0,48 km pločio. Altitudė 37,1 m. Krantai pelkėti (Glities pelkė), šiaurėje ir rytuose apaugę mišku (Karšuvos giria). Įeina į Viešvilės valstybinį gamtinį rezervatą. Šiaurėje išteka upelis į Ištokos upelį (Viešvilės intakas).

## Šaltiniai
Pūčkežeris

**Pūčkežeris** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 5 km į šiaurės vakarus nuo Varnių. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,52 km, plotis – iki 0,23 km. Altitudė 154,5 m. Krantai daugiausia užpelkėję, apaugę siauru ruožu medžių ir krūmynų. Aplinkui plyti kalvotos pievos ir dirbami laukai. Vakaruose išteka upelis link Virvytės upės intako Rešketos. Vakarine pakrante eina kelias Nr.4602 (Žarėnai – Varniai).

## Šaltiniai
Ivančius

**Ivančius** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 3,5 km į pietvakarius nuo Žarėnų. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,31 km, plotis – iki 0,24 km. Altitudė 169,8 m. Krantai žemi, šiaurinis ir rytinis užpelkėję. Šiaurinėje pakrantėje stūkso Girkantiškės miškas, į pietus – Budginų miškas. Pietinėje ir rytinėje pakrantėse plyti pievos. Ežeras nenutekantis, priklauso Žarnos upelio baseinui (Minijos upės baseinas). Šalia įsikūręs Girkantiškės kaimas.

## Šaltiniai
Rešketis

**Rešketis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 3,5 km į pietvakarius nuo Žarėnų. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,42 km, plotis – iki 0,27 km. Altitudė 164 m. Krantai žemi, užpelkėję, tik rytinis aukštas; apaugę medžiais ir krūmynais. Pakrantėse plyti pievos ir dirbami laukai. Iš šiaurės rytų į pietus ežerą prateka Virvytės upės intakas Rešketa (aukštupys). Šalia įsikūręs Girkantiškės kaimas. Vakarine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Kliokis

**Kliokis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 3 km į pietryčius nuo Žarėnų. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 0,86 km, plotis iki 0,5 km. Altitudė 159,1 m. Dubuo ledyninės kilmės, susidarė išgulėjus ledo luistui. Krantai daugiausia žemi, pelkėti, tik šiaurės vakarinis šiek tiek aukštesnis. Iš pietryčių prieina Ankantų miškas. Šiaurėje išteka Glitupio upelis į greta telkšantį Saloto ežerą (Minijos upės baseinas).

Į vakarus nuo ežero yra Kliokų kaimas.

Pavadinimas kildinamas iš žodžio *kliokė* („klampynė, purvynė“).

## Šaltiniai
Salotas

**Salotas** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 3,5 km į pietryčius nuo Žarėnų. Ilgis pietų–šiaurės kryptimi 1,8 km, plotis iki 0,7 km. Altitudė 159,2 m. Iš rytų išsikiša kyšulys. Ežero dubuo susidaręs ledo lūstavietėje. Krantai žemi, pelkėti (pietuose plyti Kliokų pelkė). Yra 0,1 ha sala. Ežerą supa Ankantų miškas.

Į Salotą įteka upelis iš Kliokio ežero, šiaurėje išteka upelis į Didovo ežerą (Minijos baseinas).

Ežere daugiausia sugaunama karšių.

Salotas patenka į Varnių regioninį parką. Apyežerėje įsikūrę Ankantų, Milkantų, Kliokų kaimai. Šiaurinėje pakrantėje yra įrengta poilsiavietė.

## Šaltiniai
Gūšra

**Gūšra**, dar žinoma kaip **Milvydo ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 9,5 km į šiaurės rytus nuo Varnių, 4,5 km į rytus nuo Janapolės, Varnių regioniniame parke. Ežeras ovalios formos; ilgis iš šiaurės į pietus 0,54 km, plotis 0,5 km. Altitudė 152,5 m. Giliausia vieta – 2,3 m. Ežeras telkšo ištirpusio ledo luisto suformuotame duburyje. Krantai žemi, vakarinis krantas plačiai užpelkėjęs, apaugęs mišku. Pietuose įteka bevardis upelis, vakaruose į netoliese tekančią Virvytę išteka Druja. Ežeras yra Drujos geomorfologiniame draustinyje.

Prie Gūšros rasta neolito gyvenviečių pėdsakų. Šalia įsikūrę Milvydiškių ir Lenkalių kaimai.

## Šaltiniai
Medainis

**Medainis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 9 km į rytus nuo Varnių, paribyje su Kelmės rajonu. Kadangi telkšo Žvirgždžių kaimo centre, vietinių gyventojų vadinamas Žvirgždžių ežeru. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,3 km, plotis – iki 0,26 km. Altitudė 180,7 m. Krantai žemi, užpelkėję. Vakarinėje ir šiaurinėje pakrantėje auga miškelis, į pietus ir rytus plyti dirbami laukai. Pietuose išteka Ventos upė.

## Nuorodos
* Padėtis šiuolaikiniame žemėlapyje

## Šaltiniai
Didovas

**Didovas** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 3,5 km į rytus nuo Žarėnų, Varnių regioniniame parke. Ežeras lęšio formos. Ilgis rytų – vakarų kryptimi 0,91 km, plotis iki 0,42 km. Altitudė 158,5 m. Ežero dugnas sudarytas iš rinos segmento. Šiaurinis krantas pelkėtas, žemas, stūkso Karštenių miškas, o pietinis – aukštas, sausas, plyti dirbami laukai ir pievos. Įteka Mava, vakaruose išteka viena didžiausių Žemaitijos upių – Minija (aukštupyje dar vadinama Kliurke). Jos debitas ties ištakomis 0,1 m³/s.

Pietiniame ir vakariniame Didovo krante įsikūręs Karštenių kaimas, rytiniame – Pluotinės kaimas.

## Šaltiniai
Pluotinalis

**Pluotinalis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 5 km į rytus nuo Žarėnų, Varnių regioniniame parke. Ilgis iš vakarų į rytus 0,61 km, plotis iki 0,55 km. Altitudė 159,5 m. Susidaręs trikampėje ledo lūstavietėje. Krantai daugiausia žemi ir pelkėti (vakaruose plyti Pluotinės pelkė), tik šiaurinis aukštas (15–35 m), apaugę daugiausia krūmynais. Ežeru iš šiaurės į vakarus prateka Minijos aukštupys Mava (Kliurkė), ir sujungia Pluotinalį su Ilgio bei Didovo ežerais.

Šalia ežero yra Pluotinės, Milkantų, Kegų kaimai.

## Šaltiniai
Medikis

**Medikis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 7 km į rytus nuo Žarėnų, Kegų kaime. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,22 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 166,7 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę medžiais ir krūmynais. Rytuose išteka upeliukas link Skaryčios upelio (Virvytės intakas). Į rytus stūkso Pušinės miškas.

## Šaltiniai
Ūžris

**Ūžris** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 8 km į pietryčius nuo Ryškėnų, Lauko Sodos botaniniame-zoologiniame draustinyje. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,4 km, plotis – iki 0,3 km. Altitudė 167,5 m. Krantai žemi, užpelkėję – ežerą supa ~ 35 ha Lauksodos pelkė, nutįsusi iš šiaurės vakarų į pietryčius 1,5 km. Aplinkui stūkso Lelų miškas. Pietuose išteka upelis link Tūtakos upės (Minijos intakas).

## Šaltiniai
Judrinas

**Judrinas** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 4 km į pietvakarius nuo Ryškėnų. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,36 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 160,6 m. Krantai žemi, tik pietrytinis aukštesnis. Ežerą supa Vilkų miškas. Pietuose išteka Judros upė (Pateklos baseinas). Vakarinėje pakrantėje įsikūręs Vilkų kaimas.

Ankstesnis ežero pavadinimas – Bimbalinė.

## Šaltiniai
Katinėlis

**Katinėlis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 7 km į pietvakarius nuo Ryškėnų, Dievo Krėslo miške. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,12 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 153,9 m. Krantai žemi, tik rytinis krantas aukštas – stūkso virš 20 m aukščio kalva – Žilvičių kalva arba Dievo Krėslas. Į vakarus už 140 m telkšo bevardis 0,3 ha ežerėlis. Katinėlio ežeras nenutekantis, priklauso Minijos upės intako Vilkos baseinui.

## Šaltiniai
Ilgis (Telšių r., Žarėnų sen.)

**Ilgis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 6 km į rytus nuo Žarėnų. Ilgis vakarų – rytų kryptimi 1,45 km, plotis iki 0,39 km. Altitudė 161,9 m. Gylis siekia 12,7 m. Ežeras telkšo rininiame duburyje. Pietiniai ir šiauriniai ežero krantai aukšti ir statūs (aukštis 8-10), o rytinis ir vakarinis galai pelkėti. Šiaurinėje pakrantėje stūkso Kegų miškas. Atabrado dugnas sudarytas iš molingo smėlio, giliau slūgso dumblingas molis. Per Ilgį iš Sydeklio ežero į Pluotinalio ežerą teka Mava (Kliurkė) (Minijos baseinas).

Prie Ilgio įsikūrę Kegų ir Pluotinės kaimai.

## Šaltiniai
Žiezdis

**Žiezdis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 6 km į pietryčius nuo Žarėnų. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,68 km, plotis – iki 0,31 km. Altitudė 157,3 m. Krantai žemi, daug kur užpelkėję (Žiezdžio pelkė). Ežerą supa Tarvydų miškas. Pietuose išteka upelis link rytine ežero pakrante tekančio Žiezdės upelio (Rešketos intakas).

## Šaltiniai
Juodežeris (Telšių r.)

**Juodežeris** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 5 km į pietvakarius nuo Ryškėnų. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,2 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 159,1 m. Krantai žemi. Ežerą supa Dievo Krėslo miškas. Ežeras nenutekantis, priklauso Lušinės baseinui (Ventos upės baseinas).

## Šaltiniai
Gaudešiaus ežeras

**Gaudešiaus ežeras** arba **Gaudėšiaus ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 5,5 km į pietvakarius nuo Ryškėnų. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,36 km, plotis – iki 0,24 km. Altitudė 156,2 m. Krantai sausi, daugiausia apaugę mišku (Dievo Krėslo miškas). Pietuose išteka upelis link Gargždupio (Vilkos intakas). Šalia įsikūręs Degučių kaimas, kaimo turizmo sodyba.

## Šaltiniai
Ilgis (Telšių r., Gadūnavo sen.)

**Ilgis** arba **Ilgė** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, Gadūnavo seniūnijoje, apie 2,5 km į pietvakarius nuo Telšių, į šiaurę nuo kelio į Lieplaukę. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,46 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 166,2 m. Ežeras apsuptas Džiuginėnų miško, prie pietinio kranto įsikūręs Užgirių kaimas (kolektyviniai sodai). Vakarinis krantas pelkėtas. Pakrantės kalvotos. Šiaurėje išteka upelis link Durbinio upės (Ventos upės baseinas).

Prie ežero yra įrengta poilsiavietė, kuri užima 2,3 ha ploto, pritaikyta neįgaliesiems: yra 150 m ilgio lentinis takas, įrengta automobilių stovėjimo aikštelė, tualetas, pavėsinė ir apžvalgos aikštelė ant polių ežere.

## Šaltiniai
Kupstis (Telšių r.)

**Kupstis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 7 km į pietvakarius nuo Gadūnavo. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,16 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 166,3 m. Krantai žemi, užpelkėję. Ežerą supa Kalnėnų miškas. Pietuose išteka upelis link Gelžinupio upelio (Germanto ežero intakas).

## Šaltiniai
Šekštis

**Šekštis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 7 km į pietvakarius nuo Gadūnavo. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,31 km, plotis – iki 0,19 km. Altitudė 166 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję – plyti Šekščio pelkė. Ežerą supa Pagermantės miškas. Rytuose išteka Gelžinupis link Germanto ežero. Pietinėje pakrantėje įsikūrusi Pagermančio kaimo sodyba.

## Šaltiniai
Luknis

**Luknis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 7 km į pietvakarius nuo Gadūnavo. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,23 km, plotis – iki 0,1 km. Altitudė 165,9 m. Šiaurrytinis krantas aukštas, kiti krantai žemi, užpelkėję. Ežerą supa Kalnėnų miškas. Per ežerą iš pietų į vakarus prateka Rukis (Sruojos intakas, Ventos upės baseinas).

## Šaltiniai
Kurmis (ežeras)

**Kurmis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 7 km į pietvakarius nuo Gadūnavo, Buožėnų geomorfologiniame draustinyje. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,54 km, plotis – iki 0,19 km. Altitudė 169,7 m. Pietrytinis krantas aukštas. Ežerą supa Kalnėnų miškas. Rytuose išteka upelis link Alkupio upelio (Sruojos intakas). Šiauriau įsikūręs Eidintaičių kaimas.

## Šaltiniai
Gelžis

**Gelžis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, 7 km į vakarus nuo Telšių, 0,6 km į šiaurės vakarus nuo Germanto ežero, į šiaurę nuo geležinkelio Šiauliai-Klaipėda. Ežeras netaisyklingos formos, ilgis iš šiaurės į pietus – 0,71 km, plotis – iki 0,51 km. Altitudė 160,1 m. Giliausia vieta siekia 4 m. Kranto linija vingiuota, jos ilgis 2,4 km. Krantai daugiausia neaukšti, o šiaurinis – žemas ir supelkėjęs. Ežerą supa Pagermantės miškas. Pietuose iš Gelžio į Germantą išteka Gelžupis (Ventos upės baseinas).

## Šaltiniai
Durbinas

**Durbinas** arba **Durbinas II** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 10 km į pietvakarius nuo Gadūnavo, į vakarus nuo Džiuginėnų, 0,6 km į rytus nuo Germanto ežero. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,22 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 164,9 m. Krantai daugiausia pelkėti, žemi, plyti Durbino pelkė, stūkso Džiuginėnų miškas. Šiaurės rytuose įteka upelis iš netoliese telkšančio Durbino I ežero, o rytuose išteka Durbinio upelis (į Mastį, Ventos upės baseinas). Ežeras įeina į Germanto kraštovaizdžio draustinį.

## Šaltiniai
Morkiškių ežeras

:: *Tai straipsnis apie Lietuvos ežerą [[Telšių rajonas|Telšių rajone]]. Apie ežerą Vilkaviškio rajone skaitykite straipsnyje [[Morkiškių ežeras (Vilkaviškio r.)|Morkiškių ežeras]]*.

**Morkiškių ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 2 km į pietvakarius nuo Nevarėnų. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,46 km, plotis – iki 0,33 km. Altitudė 113,7 m. Ežeras labai užžėlęs vandens augalija. Krantai žemi, plačiai užpelkėję – plyti ~ 50 ha Morkiškių pelkė, nutįsusi iš šiaurės rytų į pietvakarius virš 1,5 km. Rytinis ežero krantas aukštas, plyti pievos. Vakaruose išteka Tarpijų upis link Šiliškių ežero (Ventos upės baseinas). Šalia įsikūrę Morkiškių ir Skaudučių kaimai. Rytine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Balvis

**Balvis** arba ***Pabalvės ežeras*** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajono rytuose, apie 5,5 km į pietus nuo Tryškių. Ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus 1 km, plotis siekia 0,55 km. Altitudė 112,1 m. Ežeras netaisyklingos formos, per vidurį susiaurėja. Giliausia vieta 24 m. Krantai žemi, pelkėti (ypač vakarinėje dalyje), pietinis krantas aukštas, apaugęs mišku (Pabalvės miškas). Į šiaurės vakarus plyti dirbami laukai. Dugnas padengtas daugiausia dumblingu sapropeliu. Iš ežero rytuose išteka Ventos intakas Žižma.

Prie Balvio įsikūręs Pabalvės kaimas, įpiečiau eina Šiaulių-Palangos kelias, o šiaurės rytuose driekiasi Pabalvės durpynas.

## Šaltiniai
Žaduvėnų ežerėlis

**Žaduvėnų ežerėlis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 6 km į pietus nuo Luokės. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,23 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 155,3 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję. Pakrantės kalvotos, apaugę medžiais ir krūmynais. Į pietus plyti dirbami laukai. Šalia įsikūręs Žaduvėnų kaimas. Ežeras nenutekantis, priklauso Ventos upės intako Ušnos baseinui.

## Šaltiniai
Kurusu Kvatija

**Kurusu Kvatija** () – miestas Argentinoje, Korjenteso provincijos pietuose, prie Kurusu Kvatijos upės. Netoli miesto yra oro uostas. Tokio paties pavadinimo departamento centras.

## Istorija
Vietovės pavadinimas *Curuzú Cuatiá* gvaranių k. reiškia „išraižytas kryžius“. Pirmąsias gyvenvietes čia kūrė ispanų konkistadorai ir jėzuitų misionieriai. Oficialiai miestas įkurtas 1810 m. lapkričio 16 d. ir pavadintas *Nuestra Señora de Pilar de Curuzú Cuatiá*. 1839 m. netoli miesto vyko mūšiai tarp Argentinos federalistų ir centralistų. Miesto vardą gavo 1888 m. spalio 25 d.

## Ekonomika
Kurusu Kvatija iki XX a. garsėjo kaip miškininkystės centras. Iškirtus miškus imtasi verstis gyvulininkyste. Pastaruoju metu apylinkėse vystomas sojų auginimas. Medienos apdirbimo, baldų, mašinų, tekstilės, maisto pramonė.

## Lankytinos vietos
* darbininkų, Kristaus, Motinos Teresės monumentai,
* *Mitá Rorí* parkas,
* neoklasicistinis savivaldybės pastatas,
* karmelitų kolegija,
* Belgrano, San Martino aikštės, fontanai,
* amfiteatras,
* botanikos sodas,
* *Don Bosco* bažnyčia.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* www.curuzu.gov.ar 
* www.argentinatotal.com.ar/curuzu cuatia
Viekšnalių ežeras

**Viekšnalių ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 5 km į pietvakarius nuo Luokės. Telkšo ledo lūstavietės sudarytame, supelkėjusiame duburyje. Ilgis iš rytų į vakarus 1,7 km, plotis iki 0,6 km. Altitudė 164 m. Kranto linija labai vingiuota, su daug įlankų ir pusiasalių. Krantai žemi, pelkėti, pakrantės užžėlusios vandens augalija, daugiausia apaugusios medžiais ir krūmynais. Yra 4 salos: pietvakarinėje dalyje užpelkėjusi 4,96 ha sala, kurioje plyti Spingiškės pelkė, šiaurrytinėje dalyje mišku apaugusi 1,82 ha sala ir 2 mažos salelės (0,14 ha ir 0,13 ha). Dugną dengia molingas sapropelis. Ežero apylinkės kalvotos, į pietus ir rytus kalvų aukštis siekia iki 25–30 metrų ir daugiau. Suteka 3 upeliai, vakaruose į Vėsos upelį išteka Viekšnupis (Virvytės baseinas).

Apie 1990 metus ežeras buvo patvenktas ir vanduo pakilo virš 1,5 m. Buvo apsemtos žemos užpelkėjusios pakrantės su ten augančiais krūmynais ir medžiais. Iki patvenkimo ežeras buvo pupelės formos, 19,5 ha dydžio ir nutįsęs iš vakarų į rytus 0,8 km, plotis – iki 0,3 km, gylis iki 2,9 m.

Prie ežero pietryčiuose įsikūręs Viekšnalių kaimas.

## Šaltiniai
Šlovių ežeras

**Šlovių ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 8 km į pietvakarius nuo Luokės. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,21 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 164,5 m. Krantai daugiausia žemi, apaugę medžiais ir krūmynais, vakarinis krantas plačiai užpelkėjęs, rytinis krantas aukštesnis. Pietuose išteka upelis link Vėsos upelio (Virvytės baseinas). Šalia įsikūręs Šlovių kaimas, kaimo turizmo sodyba.

## Šaltiniai
Šiliškių ežeras

**Šiliškių ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 3,5 km į šiaurės rytus nuo Gadūnavo. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,78 km, plotis – iki 0,28 km. Altitudė 113,3 m. Ežeras labai užžėlęs vandens augalija. Krantai žemi, plačiai užpelkėję – į šiaurę ir vakarus toli nusidriekusi Šiliškių pelkė. Pietrytinis krantas aukštesnis, plyti pievos, įsikūręs Šiliškių kaimas. Ežerą beveik iš visų pusių supa Pamarkijos miškas. Pietvakariuose išteka Markija link Plinkšių ežero (Ventos upės baseinas).

## Šaltiniai
Gudonas

**Gudonas** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajono šiaurės vakaruose, apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Gadūnavo, 0,3 km į pietus nuo Plinkšių ežero. Ištįsęs šiaurės vakarų-pietryčių kryptimi 1,3 km, plotis iki 0,18 km. Altitudė 111,5 m. Giliausia vieta – 2,8 m. Ežeras susidarė rininiame duburyje. Krantai labai statūs, aukšti (10 m), o galai pelkėti (šiaurėje Juodės pelkė). Iš rytų supa Pamarkijos miškas, iš vakarų – Gedrimų miškas. Šiaurėje į Plinkšių ežerą išteka Tarpijos (Gudono) upelis.

Prie Gudono ežero buvo įsikūręs Pagudonės viensėdis.

## Šaltiniai
Mersedesas (Korjentesas)

**Mersedesas** () – miestas Argentinoje, Korienteso provincijoje, 275 km į pietryčius nuo Korjenteso, prie Belja Vistos–Paso de los Libreso kelio. Departamento centras. 35 tūkst. gyventojų.

## Istorija
Ikikolonijiniu laikotarpiu dabartinio miesto apylinkėse gyveno indėnai karakarai. Pirmosios gyvenvietės įkurtos jėzuitų misionierių 1796 m. Pradėtas galvijų auginimas. 1805 m. La Platos vicekaralystės vyskupas nurodė įkurti Mersedeso koplyčią. Miestas oficialiai įkurtas 1832 m. liepos 5 d. provincijos gubernatoriaus Pedro Ferré nurodymu. 1888 m. gavo miesto vardą.

## Lankytinos vietos ir šventės
* įspūdingi karnavalai,
* *Nuestra Señora de las Mercedes* bažnyčia,
* savivaldybės rūmai,
* Mitrė, *25 de Mayo* parkai,
* *Cervantes* teatras,
* gamtos istorijos muziejus,
* vietinis gamtos rezervatas,
* įspūdingos *Itá Pucú* uolos, iškilusios virš lygumos.

Į šiaurę nuo miesto prasideda Iberos gamtos rezervatas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* www.mercedescorrientes.gov.ar
Sydeklio ežeras

**Sydeklio ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 8 km į pietus nuo Viešvėnų, Sydeklio telmologiniame draustinyje. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,48 km, plotis – iki 0,38 km. Altitudė 177,3 m. Krantai žemi, tik šiaurinis krantas aukštas.

Į pietus ir pietvakarius plyti ~ 95 ha ploto Sydeklio pelkė. Rytinėje ir vakarinėje pakrantėse stūkso miškeliai, šiaurinėje – plyti pievos, įsikūręs Sydeklio kaimas. Pietuose išteka Mava link Ilgio ežero.

## Šaltiniai
Laukstėnų ežeras

**Laukstėnų ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 8,5 km į šiaurės rytus nuo Degaičių. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,36 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 118,2 m. Krantai užpelkėję, apaugę medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Iš rytų į vakarus prateka Alauksčio upelis Tausalo upės (Ventos upės baseinas).

## Šaltiniai
Monte Kaserosas

**Monte Kaserosas** () – miestas Argentinoje, Korjenteso provincijos pietryčiuose, Urugvajaus upės dešiniajame krante, priešais Urugvajaus miestą Belja Unioną. Departamento centras.

Miestas įkurtas 1855 m. vasario 2 d. *Paso de los Higos* pavadinimu. 1858 m. pervadintas į Monte Kaserosą. Yra senovinių bažnyčių; vyksta įvairūs karnavalai ir šventės; vandens pramogos.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* www.montecaseros.gov.ar
Šilo ežeras

**Šilo ežeras** tai:

* Šilo ežeras – ežeras Pasvalio rajone;
* Šilo ežeras − ežeras Ukmergės rajone;
* Šilo ežeras – ežeras Zarasų rajone.
Šilo ežeras (Pasvalio r.)

**Šilo ežeras** – ežeras šiaurės Lietuvoje, Pasvalio rajone, apie 2 km į pietvakarius nuo Pasvalio centro, Pasvalio kultūros ir poilsio parke. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,35 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 34 m. Yra 2 salos (11 a ir 2,5 a). Krantai žemi, daugiausia apaugę medžiais. Kranto linija labai vingiuota. Yra maudykla. Ežeras nenutekantis, priklauso Lėvens upės baseinui.

## Šaltiniai
Gludas (ežeras)

**Gludas** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, 1 km į rytus nuo Pavandenės ir 8,5 km į vakarus nuo Užvenčio. Įeina į Varnių regioninio parko teritoriją. Ilgis šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi 1,12 km, plotis iki 0,73 km. Altitudė 165,2 m. Giliausia vieta siekia 2,9 m. Krantai žemi, kai kur apaugę krūmais, užpelkėję. Rytuose išteka Ventos intakas Gludas.

Ant šiaurinio ežero kranto yra Sakelių kapavietė-mauzoliejus, buvusio Pavandenės dvaro sodyba, šiaurinėje pakrantėje yra Pasprūdės kaimas.

Vandenvardis *Glùdas* kildinamas nuo žodžio *gludus* („glotnus, plynas, lygus, slidus“).

## Šaltiniai
Miknaičių ežeras

**Miknaičių ežeras** – ežeras šiaurės Lietuvoje, Joniškio rajone, apie 8 km į pietryčius nuo Gaižaičių, 2,5 km į pietvakarius nuo Miknaičių, Mūšos tyrelio telmologiniame draustinyje. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,31 km, plotis – iki 0,24 km. Aplinkui plyti Mūšos tyrelio pelkė. Krantai apaugę retu mišku, klampūs. Ežeras nenutekantis, priklauso Mūšos upės baseinui.

Pakrantėje nutiestas Mūšos tyrelio pažintinis takas.

## Šaltiniai
Jonas Asevičius-Acukas

**Jonas Asevičius-Acukas ** (1885 m. liepos 29 d. Jiezne – 1976 m. liepos 11 d. Kaune) – Lietuvos kariuomenės pulkininkas, chemikas, docentas.

## Biografija

* 1909 m. baigė Vilniaus karo mokyklą,
* 1914–1915 m. dalyvavo kautynėse su vokiečiais, buvo sužeistas,
* 1917–1920 m. – Turkestano lietuvių organizacijos pirmininkas,
* 1918–1921 m. tarnavo Raudonojoje armijoje,
* 1921 m. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę,
* 1927 m. suteiktas pulkininko laipsnis,
* 1930 m. baigė Vytauto Didžiojo universitetą,
* 1940 m. paleistas į atsargą,
* 1940–1950 m. – Vilniaus universiteto Prekių katedros vedėjas,
* 1951–1957 m. – LŽŪA Chemijos katedros vedėjas.

Parašė keletą vadovėlių, iš jų „Prekių mokslo pagrindai“ (1949), „Fizinė ir koloidų chemija“ (1957). 1952 m. suteiktas chemijos mokslų kandidato laipsnis. Apdovanotas DLK Gedimino 3 laipsnio ordinu (1928), Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinu (1938), Lietuvos nepriklausomybės medaliu (1928).

Žmona – Antanina Domeikaitė (1899), dukterys – Julija Piežienė (1910) ir Elena Danutė Mažeikienė (1934), posūnis – Jonas Acas 1921–1973 (St. Lozoraicio sūnus).
Naminė višta

**Naminė višta** arba **višta** (*Gallus gallus domesticus*)) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio naminis paukštis, domestikuota iš bankivinių vištų (*Gallus gallus*). 

## Matmenys
Priklausomai nuo veislės, naminių vištų svoris nuo 1,5 kg iki 5 kg, o patinėliai įprastai sunkesni už pateles ir tarp jų svoris gali skirtis iki 1 kg. Taip pat yra nykštukinių vištų veislės, jų svoris nuo 500 g iki 1,2 kg.

## Mityba
Senovėje romėnai maistui užaugintus viščiukus girdydavo vynu, kad būtų skanesni. Viduramžiais vištiena buvo tik aukštą valdžią turinčių žmonių patiekalas. Neturtingieji vištas augindavo tik dėl kiaušinių, pjaudavo jas tik visai pasenusias. Dabar vištienos gali nusipirkti kiekvienas. Prekyboje dažniausiai naudojama broilerių mėsa.

## Amžius
Naminės vištos įprastai gyvena 5-10 metų, žinoma seniausia, vardu Matilda išgyveno 16 metų ir buvo įrašyta į pasaulio Gineso rekordų knygą. 

## Auginimas
Vištos auginamos plačiai pasaulyje dėl mėsos ir kiaušinių. 2011 m. pasaulyje buvo auginama daugiau kaip 19 milijardų vištų. 

## Veislės
*[[Sąrašas:Naminių vištų veislės|Čia žiūrėti naminių vištų veislių sąrašą]]:*

Dažniausios vištų veislės – baltieji leghornai ir rudieji rodailendai, o jų patinų – gaidžių veislės dažniausiai būna gikenas, jeda, karolina, folinkas, derima, meda, nediramas. Skirstomos į Amerikos, Viduržemio jūros, Anglijos ir Azijos veisles.

## Taip pat skaitykite
* Naminių gyvūnų sąrašas
* Naminiai gyvūnai
* Gyvūnų globa

## Šaltiniai
Diadema

**Diadema** (**tiara**) – senovės Graikijoje ir Romoje ant kaktos rišamas raištis arba lankelis. Viduriniais amžiais nešiojo princai ir princesės, nes jie neturėjo teisės nešioti karūnų.

## Gamybos priemonės
Diademas dažniausiai gamindavo iš prabangių medžiagų. Raiščiai būdavo audžiami iš purpurinės lengvos medžiagos, o lankeliai – dažniausiai iš aukso, su brangakmeniu viduryje.

## Senovės Graikijoje ir Senovės Romoje
Diademas dažniausiai gamindavo iš medžiagos ir nešiodavo filosofai, kiti garsūs visuomenės veikėjai. Senovės Graikijoje, ypač Atėnuose, diademos iš raudonos medžiagos buvo ypač madingos ir populiarios.
Romai nukariavus Graikų polius, diademos reikšmė sumenko. Ją dažniausiai nešiodavo valstiečiai, norėdami sulaikyti nuo plaukų bėgantį prakaitą.

## Viduramžiai
Viduramžiais diademos nešiojimas atgaivintas, ypač aristokratijoje. Diademos būdavo gaminamos iš tauriųjų metalų.

Vakarų Europoje diademas pagal tradiciją nešiodavo karališkosios kilmės asmenys, negalėję nešioti karūnos. Diadema laikyta karūnai beveik lygia.
Dažnai diademas inkrustuodavo.

## Šiandien
Dar viduramžiais susiformavusi diademos nešiojimo tradicija dar gyvuoja karališkosiose šeimose. Per iškilmingus pokylius, priėmimus brangias diademas dažniausiai užsideda princesės.
Dausinas

**Dausinas** – užpelkėjęs ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 2 km į šiaurės rytus nuo Kražių. Ilgis šiaurės – pietų kryptimi 1,13 km, plotis iki 0,43 km. Altitudė 135,8 m. Beveik visas vandens paviršius užžėlęs vandens augalais, faktiškai virtęs pelke. Krantai pelkėti, lėkšti. Ežere yra 0,23 ha sala. Aplinkui plyti apie 110 ha pelkė. Dausinu prateka upelis į Obelynės upelį (Kražantės intakas, Dubysos baseinas).

1967 m. ežeras paskelbtas ornitologiniu draustiniu.

Vandevardis *Daũsinas* laikomas neaiškios kilmės, galimai kilęs iš tokios pat pavardės, arba nuo žodžių *dusti* („trokšti, švinkti“), *dausos* („rojus“), *dusa* („ramybė, snaudulys“).

## Šaltiniai
Kubos himnas

**El Himno de Bayamo** arba **La Bayamesa** – Kubos nacionalinis himnas. Jį 1868 m. sukūrė Kubos poetas, muzikantas ir laisvės kovotojas Perucho Figueredo. Pirmą kartą atliktas Bajamo mūšio metu. Valstybinis himnas nuo 1902 m.

## Tekstas

## Nuorodos

* Tekstas, vertimas į lietuvių kalbą ir vokalinis įrašas – tinklalapis Himnai.lt
* Instrumentinė versija
* Vokalinė versija
Katežeris

**Katežeris** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 3 km į šiaurės rytus nuo Kražių, Kaupų miške. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,11 km, plotis – 0,08 km. Altitudė 140,8 m. Visi krantai žemi, pelkėti, ištisai apaugę medžiais. Rytuose išteka upelis link Dausino ežero pelkės (Kražantės baseinas).

## Šaltiniai
Švendežeris

**Švendežeris** – ežeras šiaurės Lietuvoje, Pasvalio rajone, apie 3 km į šiaurę nuo Pasvalio. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,27 km, plotis – iki 0,26 km. Altitudė 31,6 m. Yra 0,44 ha medžiais apaugusi sala. Pietuose išteka 0,88 km ilgio upelis į Pervalkos upę (Mūšos upės intakas). Krantai žemi, kranto linija vingiuota. Aplinkui plyti dirbami laukai. Įsikūrę šie kaimai: Pervalkai, Vaidžiūnai.

Vandenvardis *Švéndežeris*, matyt, reiškia „švendrų ežeras“ (< **Švendrežeris*).

## Šaltiniai
Belja Vista (Korjentesas)

**Belja Vista** () – miestas Argentinoje, Korjenteso provincijoje, Paranos kairiajame krante. Departamento centras..

Miestas įkurtas 1825 m. birželio 3 d. provincijos gubernatoriaus Pedro Ferré nurodymu. Belja Vistoje galima išvysti nuostabių parkų, aikščių, monumentų, bažnyčių. Čia vyksta įvairios šventės (*Fiesta Provincial de la Naranja*), karnavalai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* www.bellavista.gov.ar
Žiaunė

:: *Apie kaimą žr. [[Žiaunė (Kelmė)]]*.

**Žiaunė** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 5 km į šiaurės rytus nuo Kražių, Kaupų miško rytinėje dalyje. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,48 km, plotis – iki 0,28 km. Altitudė 141,6 m. Rytinėje pakrantėje plyti pievos ir dirbami laukai. Vakariniame krante plyti Kalnyčios pelkė ir išteka upelis į Obelynės upelį (Kražantės intakas).

## Etimologija

Ežerėvardis *Žiáunė* (arba *Žiáunis*) kildinamas nuo žodžių *žiaunė* („duonos kampas, žiauberė“), *žiauna* („žandikaulis“).

## Šaltiniai
Karklėnų ežeras

**Karklėnų ežeras** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 7,5 km į šiaurės vakarus nuo Kražių, 1,5 km į pietryčius nuo Karklėnų. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 1,1 km, plotis iki 0,65 km. Altitudė 148,1 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę mišku. Iš rytų prieina Spirgių miškas, į vakarus plačiai nusidriekia Karklėnų pelkė. Šiaurinėje ežero dalyje yra salelė (0,05 ha). Šiaurrytine pakrante eina kelias .

Įteka ir išteka po upelį (Dubysos intako Kražantės baseinas).

Prie pietinio ežero kranto įsikūręs Pažerio kaimas.

## Šaltiniai
Visgaudų ežeras

**Visgaudų ežeras** arba **Vizgaudų ežeriukas** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 4,5 km į pietvakarius nuo Kražių. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,18 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 144,6 m. Krantai aukštoki, tik pietrytinis krantas žemas, apaugę medžiais ir krūmynais. Vakaruose stūkso miškas, kitose pakrantėse plyti pievos, dirbamos žemės ploteliai. Pietuose išteka upelis į Plūsčios upę (Ančios upės baseinas). Prie ežero įsikūrę Visgaudų ir Sodalės II kaimai.

## Šaltiniai
Tyklis

**Tyklis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 5 km į pietvakarius nuo Užvenčio, Kolainiuose. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus 0,56 km, plotis iki 0,41 km. Altitudė 155,9 m. Patenka į Ventos aukštupio baseiną – vakaruose išteka upelis link Ventos. Susidaręs ledyno lūstavietėje. Duburio šlaitai statūs, aukšti (rytuose ir vakaruose). Krantai žemi, supelkėję, miškingi. Ežerą supa Tyklės miškas, tik rytinėje pakrantėje plyti dirbami laukai. Aplink plyti Stimbariškių žemapelkė. Vakarinė Tyklio pusė supelkėjusi.

Rytinėje pakrantėje yra paplūdimys. Į rytus įsikūręs Kolainių kaimas.

Ežerėvardis *Tỹklis* galbūt kilęs nuo žodžio *tykus* („tylus, ramus“).

## Šaltiniai
Lazdynų Pelėda

**Lazdynų Pelėda** – pseudonimas, kuriuo pasirašinėjo seserys rašytojos: Sofija Ivanauskaitė-Pšibiliauskienė ir Marija Ivanauskaitė-Lastauskienė.

## Biografija
Gimė bajoro Nikodemo Ivanausko šeimoje. Tėvas mažai domėjosi ūkio reikalais, todėl jis rašė eilėraščius, prozos kūrinius, kuriuos spausdino lenkiškuose žurnaluose, studijavo dailę Miunchene, grįžęs namo daug tapė.

* Sofija Pšibiliauskienė, bajorų duktė, išsilavinimą įgijo namuose. 1891 m. ištekėjo už nusigyvenusio dvarininko Rapolo Pšibiliausko, su kuriuo susilaukusi 2 vaikų, išsiskyrė. Nuo 1898 m. rašė „Varpe“ ir „Ūkininke“. 1903 m. su vaikais persikėlė į Vilnių, kur vertėsi atsitiktiniais darbais ir tęsė kūrybą. 1914 m. pradėjo dirbti Čiurlionio vardo paveikslų galerijoje, Kaune. 1926 m. susirgusi džiova mirė. Palaidota Tryškių kapinėse.
* Marija Lastauskienė su tėvais gyveno iki 16 metų. Vėliau mokėsi siūti Šiauliuose ir po trejų metų išvyko pas tetą į Varšuvą. Prabėgus 9 metams išvyko į Peterburgą, kur 1903 m. ištekėjo už 10 m. jaunesnio baltarusio Vaclavo Lastovskio, su kuriuo susilaukusi 2 dukterų, išsiskyrė. Tarp 1905 ir 1907 m. pagyvenusi gimtinėje ir Rygoje, persikraustė į Vilnių, kur užsiėmė kūrybiniu darbu. Rašė lenkiškai, sesuo vertė į lietuvių kalbą ir skelbė *Lazdynų pelėdos* slapyvardžiu. Po sesers mirties ėmė rašyti lietuviškai ir skelbti savo pavarde. 1938 m. persikraustė į Kauną, kur ir mirė 1957 metais. Palaidota Petrašiūnų kapinėse.

Seserų kūryba šalia Šatrijos Raganos (Marijos Pečkauskaitės) kūrybos yra bajoriškos dvaro kultūros ir tematikos pavyzdys lietuvių literatūroje.

## Įamžinimas
1995 m. Vilniuje pastatyta skulptorės Daliutės Onos Matulaitės (arch. Jūras Balkevičius, Rimantas Buivydas) paminklas (pav. *Seserys*) rašytojoms Senamiesčio (Karmelitų g. / Visų Šventųjų g.) skvere netoli Halės turgaus.

## Nuorodos
* Lazdynų Pelėda. Ir pražuvo kaip sapnas.
* Lazdynų Pelėdos muziejus Paragiuose
* Lazdynų Pelėda. Klaida. 1909, 524 p.
* Lazdynų Pelėda. Raštai. T. 1. 1921, 282 p.
* Lazdynų Pelėda. Raštai. T. 2. 1922, 244 p.
* Lazdynų Pelėda. Raštai. T. 3. 1922, 246 p.
* Lazdynų Pelėda. Raštai. T. 4. 1922, 252 p.
Vėžežeris (reikšmės)

**Vėžežeriu** vadinama:

* kaimas Kelmės rajone;
* du ežerai Kelmės rajone:
** Vėžežeris – ežeras Šaukėnų seniūnijoje;
** Vėžežeris – ežeras Užvenčio seniūnijoje.
Venių ežeras

**Venių ežeras** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 8,5 km į pietvakarius nuo Užvenčio. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,43 km, plotis – iki 0,34 km. Altitudė 167 m. Krantai apaugę medžiais ir krūmais. Šiaurinis krantas aukštas, miškingas. Pietuose išteka upelis į Ventos upę. Aplinkui plyti dirbami laukai ir įsikūręs Venių kaimas. Šiaurine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Padėtis šiuolaikiniame žemėlapyje
Sterblinis vilkas

**Sterblinis vilkas** (*Thylacinus cynocephalus*) – plėšriųjų sterblinių (*Dasyuromorphia*) būrio tikriausiai išnykęs žinduolis. Australijoje juos išnaikino šuo dingas. Tasmanijoje labai retais atvejais pasitaiko pranešimų, jog jų pastebėta kalvotose vietose, tačiau patikimų jų išlikimo įrodymų nėra.

Paskutinis nelaisvėje augintas sterblinis vilkas nugaišo 1936 m. Tasmanijos Hobarto zoologijos sode. Nuo 1938 m. šie gyvūnai imti saugoti įstatymų, nes buvo naikinami dėl avių ir naminių paukščių puldinėjimo.

## Išvaizda
Sterblinis vilkas buvo šviesios rudos spalvos, panašus į vilką, bet jo tvirto pamato uodega negalėjo būti vizginama kaip šuns. Žemiau pečių, ant nugaros buvo kelios eilės juodų dryžių.

## Šaltiniai
Vėžežeris (Kelmės r., Užvenčio sen.)

**Vėžežeris** arba **Veizežeris** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 5 km į pietvakarius nuo Užvenčio. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,22 km, plotis – iki 0,19 km. Altitudė 153,5 m. Krantai žemi. Ežeras telkšo Vėžežerio pelkėje, apaugusioje retu mišku. Vakaruose išteka upelis (Ventos intakas). Į šiaurę įsikūręs Kolainių kaimas.

## Šaltiniai
Labūnava (ežeras)

**Labūnava** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 9 km į pietvakarius nuo Užvenčio. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,39 km, plotis – iki 0,33 km. Altitudė 157,2 m. Krantai žemi. Aplinkui plyti pelkė ir stūkso miškas. Šiaurėje išteka upelis į Ventos upę. Į rytus įsikūręs Labūnavėlės kaimas.

## Šaltiniai
Vėžežeris (Kelmės r., Šaukėnų sen.)

**Vėžežeris** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 8 km į pietryčius nuo Šaukėnų, Šonos miške. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,42 km, plotis – iki 0,22 km. Altitudė 128,6 m. Šiaurrytinėje dalyje yra 0,22 ha priekrantės sala. Rytinis krantas aukštas, kiti – žemesni, vietomis pelkėti. Iš rytų į vakarus ežerą prateka Vėžupis (Gansės baseinas). Įsikūręs Vėžežerio kaimas.

## Šaltiniai
Paručiai

**Paručiai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, tarp miškų, į šiaurę nuo Varėnos ir apie 10 km į vakarus nuo Valkininkų gel. stoties, apie 1 km į pietus nuo Vazgirdonių, nuo kurių tolyn, miško keliu, už 6 km pasiekiamas Glūko ežeras. Šalia dunkso Dainavos giria.

## Etimologija
Sunkiai paaiškinamas vietovardis. Galbūt šalia būta kokio upelio ar balos **Ručys, Ručiai* (tada būtų iš šaknies *rud-)*? Kita vertus, gali būti ir slaviškos kilmės (plg.  „lietaus išplauta vieta“ ← *по- руче́й* „prie upelio“).

## Istorija
XIX a. pab. buvo valstybinis Paručių kaimas bei Didžiųjų ir Mažųjų Paručių dvariniai kaimai. Visi jie pateko į Trakų apskrities Varėnos valsčių, Jakėnų apylinkę. Didieji ir Mažieji Paručiai buvo Valkininkų dvaro valda.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės
* Vincas Uždavinys (1902–1983 m.), publicistas, žurnalistas, redaktorius, keliautojas, fotografas.

## Šaltiniai
Mergežeris

**Mergežeris** gali reikšti:
* Mergežerio kaimas – kaimas Varėnos rajone;
* Mergežeris – ežeras Kelmės rajone;
* Mergežeris – ežeras Švenčionių rajone;
* Mergežeris – ežeras Telšių rajone;
* Mergežeris – ežeras Varėnos rajone;
* Mergežeris – ežeras Zarasų rajone.
Mergežeris (Kelmės r.)

**Mergežeris** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 8 km į pietryčius nuo Šaukėnų, Šonos miško pietinėje dalyje. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,17 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 130,8 m. Rytinis ir šiaurinis krantai aukšti, pietinis ir vakarinis žemi. Šalia įsikūręs Pavėžupio kaimas. Ežeras nenutekantis, priklauso Gansės upės intako Mergupio baseinui.

## Šaltiniai
Dubėnų ežeras

**Dubėnų ežeras** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 7,5 km į pietvakarius nuo Šaukėnų. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,2 km, plotis – iki 0,17 km. Altitudė 126,2 m. Krantai apaugę medžiais ir krūmynais, pietiniame krante stūkso miškelis. Ežeras nenutekantis, priklauso Gansės upės intako Smertupio baseinui. Aplinkui plyti dirbami laukai. Įsikūrę Dubėnų ir Dapkių kaimai.

## Šaltiniai
Vainagių ežeras

**Vainagių ežeras** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 6 km į pietryčius nuo Šaukėnų, Vainagių miške. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,55 km, plotis – iki 0,3 km. Altitudė 132,9 m. Kranto linija labai vingiuota, visi krantai pelkėti. Pietuose išteka Juodupis (Šonos intakas, Ventos baseinas). Šiauriniame krante įsikūręs Vainagių kaimas. Šiaurrytinėje pakrantėje stūkso Vainagių piliakalnis, piečiau piliakalnio yra pastatytas apžvalgos bokštelis.

## Šaltiniai
Juodlė

**Juodlė** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, 2 km į rytus nuo Šaukėnų. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,9 km, plotis – iki 0,6 km. Altitudė 113,7 m. Yra keletas smulkių pelkėtų salelių. Rytinis krantas žemas, užpelkėjęs, kiti krantai daugiausia aukšti. Vakaruose išteka upelis į Ilgos upę (Ventos upės baseinas). Aplinkui stūkso Juodlės miškas. Prie ežero įsikūręs Juodlės kaimas.

Įrengtas Juodlės pažintinis takas, skirtas supažindinti lankytojus su parko Ilgos kraštovaizdžio draustinio gamtos vertybėmis. 4,5 km ilgio take aplink Juodlės ežerą įrengta 12 stotelių su stendais, paukščių stebėjimo bokšteliai, medinis takas per pelkę, apžvalgos aikštelės. Šiuo metu ežere yra 8 nedidelės salelės, apžėlusios vešlia žoline augalija ir beržais. Vasarą, įšilus vandeniui, į paviršių iškyla durpių salos, kurios vėliau vėl nugrimzta į dugną.

## Istorija

XX a. viduryje Juodlė buvo beveik užakusi, iš ežero telikusi maždaug 0,5 ha vandens „akis“ su sala, vandens lopinėlį supo užpelkėjusi pieva. 1965 m. apylinkių gyventojai supylė pylimą ir užtvenkė iš ežero ištekantį upelį, dėl to vanduo ežere pakilo apie 1 metrą. Tačiau kastuvais ir karučiais supilta užtvanka nebuvo patikima, tad 1969 m. ežero pylimas buvo paaukštintas ir sutvirtintas. Iškasto grunto krūvos ežero vandeniui pakilus tapo salomis.

## Šaltiniai
Viksvuolė

**Viksvuolė** (*Cyperus*) – viksvuolinių (*Cyperaceae*) šeimos augalų gentis, kurios pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžio *kyperos* – maloniai kvepiantis; šių augalų šaknys yra malonaus kvapo. Tai daugiamečiai arba vienamečiai augalai. Jų stiebas lapuotas, o lapai trieliai. Žiedai sutelkti puokštės arba skėčio pavidalo žiedynuose.

Gentyje yra apie 600 rūšių, Lietuvoje auga šios:
*Gelsvoji viksvuolė (*Cyperus flavescens*)
*Rudoji viksvuolė (*Cyperus fuscus*)

Lietuvoje auginamos:
*Papirusinė viksvuolė (*Cyperus papyrus*)
*Baltadryžė viksvuolė (*Cyperus albostriatus*)
*Valgomoji viksvuolė (*Cyperus esculentus*)
Švylys

**Švylys** (*Eriophorum*) – viksvuolinių (*Cyperaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiametės žolės, išauginančios šliaužiančius šakniastiebius arba sudarančios kupstus. Žiedai sutelkti gausiažiedės varputėse. Vaisiai – tribriauniai riešutėliai, kuriuos išplatina vėjas. Genties pavadinimas iš graikų kalbos žodžių *erion* – vilna ir *phoros* – nešantis; vaisiai yra su pūkais, panašiais į vilną.

Gentyje yra apie 12 rūšių. Lietuvoje auga 4 rūšys:
*Siauralapis švylys (*Eriophorum angustifolium*)
*Lieknasis švylys (*Eriophorum gracile*) 
*Plačialapis švylys (*Eriophorum latifolium*)
*Kupstinis švylys (*Eriophorum vaginatum*)


Image:Eriophorum latifolium1.jpg|Plačialapis švylys (*Eriophorum latifolium*)
Image:Wollgras Eriophorum vaginatum.jpg|Kupstinis švylys (*Eriophorum vaginatum*)