open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teodoras Lepneris

**Teodoras Lepneris** (, 1633 m. Miulhauzenas į šiaurę nuo Ylavos, dab. Gvardeiskojė, Kaliningrado sritis – 1691 m. lapkričio 7 d. Būdviečiai į pietryčius nuo Ragainės, dab. Malomožaiskojė) – Mažosios Lietuvos kultūros tyrinėtojas, evangelikų liuteronų kunigas.

## Biografija
Studijavo Karaliaučiaus ir kituose Vokietijos universitetuose, nuo 1665 m. kunigavo Būdviečiuose. Pamokslus sakė vokiečių ir lietuvių kalbomis.

## Kūryba
Parašė knygą „Prūsų lietuvis“ (*Der Preusche Littauer*, išl. 1744 m. 2 leid. 1848 m.). Tai viena pirmųjų etnografinio pobūdžio studijų apie XVII a. Mažosios Lietuvos lietuvius, parašyta amžininko. Knygą sudaro 15 skyrių, juose aprašytas lietuvių ūkininkavimas, buitis, pastatai, drabužiai, maistas, krikštynų, piršlybų, vestuvių, laidotuvių papročiai, muzikos instrumentai, liaudies medicina, kalba (pateiktas lietuvių k. žodynėlis), tikėjimas. Pateikta lietuvių tautosakos pavyzdžių, yra glausta lietuvių raštijos apžvalga, nurodytos svarbesnės lietuviškos knygos. Rašė, kad lietuviai – protingi, apsukrūs, turi gerą atmintį, laikosi duoto žodžio, ištvermingi ir svetingi. Veikale yra piešinys, vaizduojantis Ragainės apylinkės lietuvininkus, vyrą, moterį, merginą ir vaiką tradiciniais drabužiais, t. p. pavaizduoti kai kurie darbo įrankiai (spragilas, medinės šakės), apyvokos reikmenys (pintinėlė, kaušelis), muzikos instrumentai (vamzdis, kanklės, būgnas, švilpynė).

Berlyno valstybinės Prūsijos kultūros paveldo bibliotekos Rankraščių skyriuje saugomas "Prūsų lietuvio" rankraštis, signatūra Ms. boruss. oct. 5.

## Bibliografija
*Der Preusche Littauer oder Vorstellung der Nahmens-Herleitung, Kind-Tauffen, Hochzeit, Leibes und Gemüths-Beschaffenheit, Kleidung, Wohnung, Nahrung und Acker-Bau, Speise und Tranck, Sprachen, Gottes-Dienst, Begräbnisse und andere dergleichen Sachen der Littauer in Preussen kürtzlich zusammen getragen / von Theodoro Lepner [...] 1690,* Danzig: bey Joh. Heinrich Rüdigern, 1744 (https://elibrary.mab.lt/handle/1/310).

*Der Preusche Littauer oder Vorstellung der Nahmens-Herleitung, Kind-Tauffen, Hochzeit, Leibes und Gemüths-Beschaffenheit, Kleidung, Wohnung, Nahrung und Acker-Bau, Speise und Tranck, Sprachen, Gottes-Dienst, Begräbnisse und andere dergleichen Sachen der Littauer in Preussen kürtzlich zusammen getragen / von Theodoro Lepner [...] 1690,* Tilsit: J. Reylaender 1848.

Teodoras Lepneris, *Prūsų lietuvis,* parengė Vilija Gerulaitienė, Vilnius: Lietuvos istorijos instituto leidykla, 2011.

## Šaltiniai
Kutingas

**Kutingas** arba ***Cgutingas*** (*Quthing*) – miestas pietų Lesote. Rajono centras. Gyventojų – 32 382 (2016 m.).

## Šaltiniai

*
Pūčkorių atodanga

**Pūčkorių atodanga** – geologinis paminklas Pūčkoriuose (Vilnius), dešiniajame Vilnios krante. Tai ledynmečio atodanga – aukščiausia Lietuvoje, kurios aukštis 65 m, o plotis – 260 m, ir atsiveria maždaug 20 tūkst. metų senumo sluoksniai. Geologijos paminklu paskelbta 1974 m. Patenka į Pūčkorių kraštovaizdžio draustinį.

Įrengtas Pūčkorių pažintinis takas (žiedinis, 3 skirtingo ilgio maršrutai: 2,8 km, 3,7 km ir 5,3 km) su apžvalgos aikštelėmis ir informaciniais stendais. Šalia yra Belmonto pramogų parkas, stūkso Pūčkorių piliakalnis. Ties atodanga, Vilnios kairiajame krante XVII–XIX a. buvo įrengta Pūčkorių patrankų liejykla.

## Galerija

Pūčkorių atodanga 1.JPG|Pūčkorių atodanga
Puckoriu-atodanga-1.jpg|Vaizdas nuo atodangos
Puckoriu-atodanga-2.jpg|Vaizdas nuo atodangos žiemą
Puckoriu atodanga2016.jpg|Atodanga žiemą
Belmontas, Vilnius, Lithuania - panoramio (107).jpg|Pažintinis takas virš atodangos


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Atodangos nuotraukos
Vnuki Sviatoslava

**Vnuki Sviatoslava** (, „Sviatoslavo anūkai“) – Rusijos neofolkorinės, akustinio folkloro muzikos grupė. Jos muzikai būdingi tiek rusiško folkloro, tiek Europos viduramžių muzikos motyvai.

## Sudėtis
* Oksana Kniazeva (Оксана Князева) – vokalas, tamburinas
* Michailas Gryzychinas (Михаил Грызыхин) – solinė gitara
* Alina Petrova (Алина Петрова) – smuikas
* Jekaterina Pčiolina (Екатерина Пчёлина) – violončelė
* Irina Nadeinskaja (Ирина Надеинская) – fleita, okarina, vokalas, marakos
* Sergejus Buševas (Сергей Бушуев) – bosinė gitara
* Sergejus Glebovas (Сергей Глебов) – mušamieji, bongas
* Dmitrijus Konovas (Дмитрий Конов) – gitara, balalaika, dambrelis, okarina

## Diskografija
* *Плести венками песни * (2008 m.)
* *Искать себя *

## Nuorodos
*
Siegfried Matthus

**Zygfrydas Matusas** (, 1934 m. balandžio 13 d. Malūnupiuose, Darkiemio apskrityje, Vokietijoje – 2021 m. rugpjūčio 27 d. Štolcenhagene, Brandenburge, Vokietijoje) – Vokietijos kompozitorius.

## Biografija
Baigė Reinsbergo vidutinę mokyklą. 1952–1958 m. studijavo Aukštojoje muzikos mokykloje Rytų Berlyne pas Rudolfą Vagnerį-Rėgenį, 1958–1960 m. Vokiečių meno akademijoje pas Hansą Eislerį.

Sukūrė daugiau kaip 600 darbų – operų, baletų, 3 simfonijas (1969 m., 1976 m., 1993 m.), koncertų įvairiems instrumentams ir orkestrui, kamerinių ansamblių, vokalinių kūrinių tarp jų – „Katulo meilės dainos“ (*Liebeslieder des Catull*, 1972 m.), „Sarmatų dainos“ sopranui ir orkestrui (*Sarmatische Lieder*, pagal J. Bobrovskio ž., 1990 m.), „Giesmės apie meilę, gyvenimą ir mirtį“ altui ir orkestrui (*Weisen von Liebe, Leben und Tod*, pagal R. M. Rilkės ž., 1995 m.). Ankstyvajai kūrybai būdinga H. Eislerio įtaka, vėlyvesniajai – avangardo muzikos (dodekafonija, aleatorika, elektronika) priemonės.

## Kūriniai
**Operos**
* Paskutinis šūvis (*Der letzte Schuss*), 1967 m.
* Dar vieną šaukštą nuodų, numylėtini? (*Noch ein Loffel Gift, Liebling?*), 1972 m.
* Judita (*Judith*), 1984 m.
* Dezdemona ir jos seserys (*Desdemona und ihrer Schwestern*), 1992 m.
* Farinelis, arba Dainavimo galia (*Farinelli oder Die Macht des Gesanges*), 1997 m.
* Sosto įpėdinis Frydrichas (*Kronprinz Friedrich*), 1999 m.

**Baletai**
* Mačas (*Match*), 1969 m.
* Balerinos košmaras (*Alptraum einer Ballerina*), 1973 m.

## Įvertinimas
* 1997 m. – Rytų Prūsijos krašto premija
* 1998 m. – Vokietijos kritikų premija
* 2006 m. – Brandenburgo ordinas už nuopelnus

## Šaltiniai
Laižuvos apylinkė

**Laižuvos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Laižuvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Mažeikių rajonui. 1954 m. prijungta Palaižupės apylinkė, 1963 m. – dalis Dargių apylinkės ir dalis Jučių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“ ir „Tarybinės vienybės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 47,1 || 2050 () || „Pergalės“ kolūkis, „Tarybinės vienybės“ kolūkis  || 1 miestelis, 10 kaimų, 1 glžk. stotis
|-
| 1970-01  || || 1934 || || 1 miestelis, 12 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 89,5 || || „Pergalės“ kolūkis, „Tarybinės vienybės“ kolūkis, Ždanovo kolūkis  || 1 miestelis (Laižuva), 14 kaimų, 1 gel. stoties gyvenvietė
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 10 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 1265 || || 1 miestelis, 10 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1986 m. || || || „Pergalės“ kolūkis, Andrejaus Ždanovo kolūkis  || Auksūdys, Dargiai, Laižuva ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1156 || || 1 miestelis, 10 kaimų, 1 gel. stoties gyvenvietė, 3 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Mažeikių apylinkė (Mažeikiai)

**Mažeikių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Mažeikių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Mažeikių rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Krakių apylinkės. Atkurta 1965 m. sausio 14 d. vietoje buvusios Viekšnių apylinkės. 1986 m. prijungta dalis naikinamos Ruzgų apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 2003 () || || 
|-
| 1970-01  || || 1795 || || 7 kaimai 
|-
| 1972-10-01  || 81,8 || || „Aušros“ kolūkis, Kirovo kolūkis, „Lenino keliu“ kolūkis  || 7 kaimai
|-
| 1976-07-01  || || || || 9 kaimai, 1 gel. stoties gyvenvietė, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 1575 || || 9 kaimai, 1 glžk. stoties gyvenvietė, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Sergejaus Kirovo kolūkis, „Lenino keliu“ kolūkis, Mažeikių girininkija  || Dargiai, Krakiai, Naikiai, Purvėnai, Ruzgai, Urvikiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2142 || || 12 kaimų, 9 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Reivyčių apylinkė

**Reivyčių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Mažeikių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Mažeikių rajonui. 1954 m. prijungta Urvikių apylinkė ir dalis Pumpurų apylinkės, 1963 m. – Leckavos apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“ ir „Ventos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 45,1 || 2681 () || „Ventos“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis  || 5 kaimai
|-
| 1970-01  || || 2738 || || 1 miestelis, 13 kaimų 
|-
| 1972-10-01  || 104,3 || || Leckavos kolūkis, „Pažangos“ kolūkis, Valstybinės veislininkystės stoties pagalbinis ūkis  || 1 miestelis (Leckava), 13 kaimų
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 10 kaimų, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2741 || || 1 miestelis, 10 kaimų, 5 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || „Aušros“ kolūkis, Leckavos kolūkis, „Pažangos“ kolūkis  || Buknaičiai, Dargiai, Knabikai, Leckava, Reivyčiai, Urvikiai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 1588 || || 1 miestelis, 10 kaimų, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Tenochtitlan (projektas)

**Tenochtitlan** – Rusijos metalo muzikos projektas. Turi folklorinio, doom, atmosferinio metalo bruožų, taip pat ambient, industrial elementų. Tenochtitlan kūrinių tematika – senovės indėnų civilizacijos (majai, actekai, inkai), jų mitologija, istorija. Projekto pavadinimas kilo nuo senovės actekų sostinės Tenočtitlano.

Tenochtitlan – unikalus projektas, jungiantis egzotiškus, mistiškus etninius garsus, galingus gitarų ritmus, atmosferiškas klavišinių instrumetų partijas bei įvairius vokalus – stiprius ir šaižius kaip death metal, švarius vyriškus bei moteriškus. Dauguma dainų atliekama rusų kalba, tačiau keletas – senųjų Amerikos civilizacijų kalbomis (majų, actekų, inkų).

Muzika kurta virtualiai, kuomet kievienas projekto dalyvis atskirai kūrė savo muzikines partijas, o jos vėliau sujungtos.

## Projekto dalyviai
 
* Senmuth – muzika, konceptas, lyrika, growl vokalas, gitara, programavimas
* Lefthander – vokalas, lyrika, muzika, blokfleita
* Eresh – „švarus“ vokalas, muzika, fleitos
* Brutal Harry – muzika, programavimas
* Ženia Racen (Женя Рацен) – muzika, moteriškas vokalas

## Diskografija

* *[[Epoch of the Fifth Sun]]* (2005 m.)
* *[[Chac Och-Ut]]* (2006 m.)
* *Teokalli* (EP, 2006 m.)
* *[[Tezcatl]]* (2007 m.)
* *Сотворение Мира* (2012 m.)

## Nuorodos
* Dainų aprašymai, eilės
* Myspace profilis
* 
* Videoklipas
Vytis (ginklas)

**Vytis** – lietuviškas pistoletas-kulkosvaidis, sukurtas XX a. 10 dešimtmečio pradžioje. Ginklo autorius, konstruktorius – tuometinis Krašto apsaugos departamento „Vytis“ ginklų baro viršininkas Algirdas Petrusevičius. Ginklas buvo specialiai sukurtas partizaniniam karui. Jis suprojektuotas taip, kad jį būtų galima gaminti nesudėtingose dirbtuvėse ar pogrindžio sąlygomis, pritaikyti turėtus šovinius iš po sovietmečio likusių amunicijos atsargų. 

## Istorija

Pistoletas-kulkosvaidis gamintas valstybinėje eksperimentinėje įmonėje „Vytis“ iki 1993 m. Pasikeitus valdžiai, LDDP valdymo laikotarpiu ginklo gamyba buvo nutraukta.

1991 m. tuometinio krašto apsaugos ministro Algirdo Butkevičiaus iniciatyva buvo įkurta eksperimentinė bendrovė „Vytis“, gyvavusi iki Giraitės ginkluotės gamyklos projekto, pradėto 2000 m. Bendrovės pagrindiniai produktai buvo rankiniai svaidomieji sprogmenys ir lengvieji šaunamieji ginklai, ypač – pistoletai–kulkosvaidžiai. Be skirtingų modifikacijų „Vyčių“, taip pat buvo kurti pistoletai–kulkosvaidžiai „L-1“ ir „Vladas“. 

## Variantai

**Vytis-1** buvo eksperimentinis ginklas, pagamintas 9x18 mm Makarov šoviniui, nes kitokių tais laikais Lietuvoje buvo sunku gauti. Šios modifikacijos pistoletas kulkosvaidis neišliko.

**Vytis-2** – patobulintas Vytis-1 variantas, naudojęs tuos pačius 9x18 mm Makarov šovinius. Jais buvo ginkluota garbės sargybos kuopa.

**Vytis-3** – Vytis-2 modifikacija, skirta šaudyti 9x19 mm Parabellum šoviniais. Išoriškai nesiskiria nuo Vytis-2.

Techninėse charakteristikose buvo nurodoma, kad dėtuvės talpa yra 32 šoviniai, bet į jas tilpdavo ir 34, o stipriau paspaudus buvo įmanoma sutalpinti 36 šovinius.

## Techniniai duomenys

1991 m. gamybos pistoletas-kulkosvaidis „Vytis-2“:
* Masė (su didesnės talpos dėtuve) – 2,64 kg
* Masė (su mažesnės talpos dėtuve) – 2,58 kg
* Masė (su visomis dėtuvėmis) – 2,98 kg
* Bendras ilgis (su atlenkta buože) – 763 mm
* Bendras ilgis (su užlenkta buože) – 530 mm
* Ilgis (vamzdžio su ugnies slopintuvu) – 305 mm

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Interviu su automato kūrėju Algirdu Petrusevičiumi 
* Lietuvos krašto apsaugos ministerija. Krašto apsaugos mokykla. Pistoletai-kulkosvaidžiai Vilnius, 1993.
* Vytis submachine gun *guns.fandom.com*
Ruzgų apylinkė

**Ruzgų apylinkė** (iki 1974 m. ***Ukrinų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės vakaruose.

## Istorija

Ukrinų apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Židikų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Mažeikių rajonui. 1954 m. prijungta Bukončių apylinkė ir dalis Senmiesčio apylinkės, 1963 m. – Bugenių apylinkė ir dalis Žemalės apylinkės. 1974 m. kovo 22 d. į Ruzgus perkeltas apylinkės centras ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas. 1977 m. prijungta Pikelių apylinkė. 1986 m. spalio 20 d. Ruzgų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Mažeikių apylinkės ir Židikų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tarybinės Žemaitijos“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 43 || 2083 () || „Tarybinės Žemaitijos“ kolūkis  || 8 kaimai, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1829 || || 16 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 76,6 || || Geidžių kolūkis, „Tarybinės Žemaitijos“ kolūkis, „Už taiką“ kolūkis  || 16 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 18 kaimų, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 3367 || || 1 miestelis, 34 kaimai, 3 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || „Už taiką“ kolūkis, Pikelių tarybinis ūkis, Lūšės girininkija, Ruzgų girininkija  || Bugeniai, Griežė, Juodeikėliai, Juodeikiai, Ruzgai ir kt.
|}

## Šaltiniai
Šerkšnėnų apylinkė

**Šerkšnėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Tirkšlių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Mažeikių rajonui. 1954 m. prijungta Skuodo Ketūnų apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Šerkšnėnų apylinkė prijungta prie Ketūnų apylinkės, tačiau 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas pastarosios apylinkės centras ir ji tapo Šerkšnėnų apylinke.

|-
| 1954-05-25  || || || „Šerkšnės“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 47,2 || 3515 () || „Šerkšnės“ kolūkis  || 4 kaimai
|-
| 1970-01  || || 3235 || || 17 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 133 || || „Šerkšnės“ kolūkis, „Žalgirio“ kolūkis, Žemalės kolūkis, Plinkšių žemės ūkio technikumo mokomasis ūkis  || 19 kaimų, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 19 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2340 || || 19 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || „Šerkšnės“ kolūkis, Žemalės kolūkis, Plinkšių agroprekybinis ūkis  || Ketūnai, Plinkšės, Račiai, Rubikai, Skuodiškiai, Šerkšnėnai, Žemalė ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2085 || || 17 kaimų, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Tirkšlių apylinkė

**Tirkšlių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Tirkšlių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Mažeikių rajonui. 1954 m. prijungtos Užlieknės apylinkė ir Kručių apylinkė, 1963 m. – Balėnų apylinkė.

|-
| 1954-05-25  || || || „Stalino keliu“ ir „Jaunosios Gvardijos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 76,5 || 4238 () || „Jaunosios Gvardijos“ kolūkis, „Stalino keliu“ kolūkis  || 1 miestelis, 11 kaimų
|-
| 1970-01  || || 4469 || || 1 miestelis, 15 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 139,59 || || Balėnų kolūkis, J. Garelio kolūkis, „Jaunosios gvardijos“ kolūkis, Užlieknės kolūkis  || 1 miestelis (Tirkšliai), 16 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 19 kaimų, 1 kaimo dalis 
|-
| 1979-01-17  || || 4359 || || 1 miestelis, 19 kaimų 
|-
| 1986 m. || || || Juozo Garelio kolūkis, „Jaunosios gvardijos“ kolūkis, Užlieknės kolūkis, Balėnų girininkija  || Balėnos, Bružai, Geidžiai, Pievėnai, Plėnakiai, Spurganai, Tirkšliai, Užlieknė ir kt.
|-
| 1989-01  || || 3792 || || 1 miestelis, 17 kaimų 
|}

## Šaltiniai
Židikų apylinkė

**Židikų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės vakaruose.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Židikų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Sedos rajonui. 1954 m. prijungta Osteikių apylinkė, 1959 m. – dalis Pašilės apylinkės ir dalis Skliaustės apylinkės, 1964 m. – Renavo apylinkė, 1986 m. – dalis Ruzgų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Mičiurino vardo kolūkis ir Židikų MTS  || 
|-
| 1959 m.  || 42,64 || 3298 () || Mičiurino vardo kolūkis  || 1 miestelis, 8 kaimai
|-
| 1970-01  || || 3009 || || 1 miestelis, 17 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 135,1 || || Mičiurino kolūkis, „Raudonosios žvaigždės“ kolūkis, Renavo tarybinis ūkis  || 1 miestelis (Židikai), 17 kaimų, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 17 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2498 || || 1 miestelis, 17 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Ivano Mičiurino kolūkis, Račalių kolūkis, „Tarybinės Žemaitijos“ kolūkis  || Grūstė, Pakvistis, Palūšė, Pikeliai, Račaliai, Repšiai, Ritinė, Sugaudžiai, Ukrinai, Židikai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2984 || || 2 miesteliai, 34 kaimai, 3 kaimų dalys 
|}

## Vadovai
* Zita Vitkuvienė, 1985–1995 m.

## Šaltiniai
Mis Pasaulis 1966

**Mis Pasaulis 1966** – 16-oji konkurso Mis Pasaulis ceremonija, vykusi Londone. Konkurso nugalėtoja tapo Reita Faria iš Indijos. Konkurse dalyvavo ligi tol rekordinis skaičius dalyvių.

## Rezultatai

## Dalyvės

*  – Reita Faria
*  – Nikica Marinovic
*  – Efi Fontini Ploumbi
*  – Marlucci Manvailler Rocha
*  – Gigliola Carbonara
*  – Birgit Andersen
*  – Denice Estelle Blair
*  – Graciela Guardone
*  – Diane Coulter
*  – Jeanette Dotel Montes de Oca
*  – Michèle Boulé
*  – Jutta Danske
*  – Umblita Van Sluytman
*  – Johanna Maud Carter
*  – Jennifer Lowe Summers
*  – Reina Patricia Hernandez
*  – Dorothy Cooper
*  – Mireille De Man
*  – Priscilla Martenstyn
*  – Amelia Galaz
*  – Sonia Mora
*  – Annoula Aivaliotou
*  – Irene Poller Hansen
*  – Alexandra Vallejo Klaere
*  – Marita Gellman
*  – Oumie Barry
*  – Grace Valverde
*  – Anneke Geerts
*  – Danira Miralda Buines
*  – Audur Hardardóttir
*  -Helen McMahon
*  – Segula Gohr
*  – Yvonne Walter
*  – Harumi Kobayashi
*  – Vera Jalil Khamis
*  – Chung Eul-sun
*  – Marlene Talih
*  – Mariette Sophie Stephano
*  – Merlyn Therese McKelvie
*  – Monica Sunnura
*  – Maria Cecilia González DuPress
*  – Naima Naim
*  – Heather Gettings
*  – Vivien Lee Austria
*  Surinamas – Linda Haselhoef
*  – Gun-Inger Anna Andersson
*  – Janine Solliner
*  – Firial Jalal
*  – Diane DeFreitas
*  – Inci Asena
*  – Jeanette Kopp Arenas

### Nepasirodė
* 
*  – Maria Estela Sáenz Calero
* 
* 
*  – Paquita Torres Pérez
*  – Susana Regeden

### Diskvalifikuotos
*  – Uzor Okafor

### Pakeistos
*  – Lorraine Roosmalecocq

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Rezultatai
Sedos apylinkė

**Sedos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Sedos valsčiuje, bet iki 1950 m. buvo panaikinta. Atkurta 1963 m. sausio 12 d. iš Užežerės apylinkės.

|-
| 1959-01-15 || || 2271 () || || 
|-
| 1970-01  || || 2176 || || 19 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1972-10-01  || 92,8 || || Dagių kolūkis, „Kelio į komunizmą“ kolūkis, S. Nėries kolūkis  || 20 kaimų, 2 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 20 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 1870 || || 20 kaimų, 2 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Salomėjos Nėries kolūkis, Renavo kolūkis, Renavo girininkija, Sedos girininkija  || Dagiai, Ketūnai, Kulšėnai, Pagardė, Pasruojė, Renavas, Skėriai, Užežerė, Vadagai ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2105 || || 25 kaimai, 5 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Elite Model Management

**Elite Model Management** – tarptautinė modelių agentūra, įkurta 1972 m. Paryžiuje. Steigėjai – John Casablancas und Alain Kittler. Veikia 5 žemynuose. „Elite Model Management“ motininė įmonė – „Elite World S.A.“ (būstinė – Liuksemburgas).
Agentūros konkursas *[[Elite Model Look]]* yra vienas žymiausių modelių atrankų konkursų. „Elite Model Look Contest“ atrankos konkursas – didžiausias pasaulyje. Dalyvauja apie 350 000 kandidačių iš 60 valstybių.

Atstovybės veikia tokiuose miestuose kaip Amsterdamas (Nyderlandai), Atėnai (Graikija), Bangaloras, Bankokas, Barselona, Dubajus, Freiburg im Üechtland, Hamburgas (Vokietija), Hanojus, Hošiminas, Honkongas, Stambulas, Džakarta, Kopenhaga (Danija), Kuala Lumpūras, Lisabona, Liuksemburgas, Milanas (Italija), Marselis, Meksikas, Monterėjus, Mumbajus, Miunchenas (Vokietija), Naujasis Delis, Porto Alegre, Praha (Bratislava), Rio de Žaneiras, Santjagas (Čilė), San Paulas, Seulas, Šanchajus, Singapūras, Stokholmas (Švedija), Tel Avivas, Tokijas (Japonija), Torontas (Kanada), Varšuva (Lenkija).

## Nuorodos
* Oficiali „elite Model Management“ svetainė 
* „elite Model World“ svetainė
Tamaulipasas

**Tamaulipasas** () – valstija šiaurės rytinėje Meksikos dalyje, Meksikos įlankos pakrantėje ir JAV pasienyje. Jos sostinė yra Siudad Viktorija.

## Geografija

Valstija ribojasi: pietuose – su Verakrusu ir San Luis Potosi, vakaruose – su Nuevo Leonu, šiaurėje – su JAV (Teksasu). Iš rytų skalauja Meksikos įlanka.

Tamaulipaso pietvakarius kerta Rytų Siera Madrės kalnai. Aukščiausia vieta – El Pedregoso kalnas (3280 m). Šiaurėje ir pakrantėje plyti lygumos. Kranto linija raižyta, daug įlankų, lagūnų (didžiausia – Madrės), pakrantės pelkių ir maršų. Palei krantą driekiasi nerijos ir salelės. Klimatas pietuose drėgnas, aukštumose ir kalnuose – sausringas, centre ir šiaurės – pusiau karštas su gan retu lietumi. Matamore (šiaurėje) vidutinė sausio temperatūra 15&nbsp;°C, liepos 28,5&nbsp;°C, Tampike (pietuose) – sausio 18&nbsp;°C, liepos 28,5&nbsp;°C, vidutinis kritulių kiekis per metus 891 mm. Šiauriniu valstijos pakraščiu teka Bravo del Nortė, kitos svarbesnės upės – Končosas, Purifikasjonas, Guajlechas. Yra įrengta 16 tvenkinių (didžiausi – Falkono ir Visentės Gerero).

## Didžiausi miestai
* Reinosa – 691,5 tūkst. gyv. (2020 m.)
* Matamorosas – 510,7
* Nuevo Laredas – 416,0
* Siudad Viktorija – 332,1
* Tampikas – 297,3
* Siudad Maderas – 205,9
* Miramaras – 161,8
* Rio Bravas – 111,3
* Altamira – 79,8
* Mantė – 79,5
* Valje Hermosas – 48,1

## Šaltiniai
Maloti kalnai

**Maloti kalnai** (dar vadinami Maluti) – kalnų grandinė Lesote ir Pietų Afrikos Respublikoje. Pastarojoje šalyje šie kalnai vadinami Drakeno kalnais. Kalnų grandinės ilgis apie 1000 km. Didžiausias aukštis 3482 m (Thabana-Ntlenyanos kalnas).

Šiuose kalnuose savo tėkmes pradeda dvi svarbios upės – Oranžinė upė ir Tugela. Kaledono upė, kuri sudaro natūralią vakarų sieną su PAR, taip pat teka pro šiuos kalnus.
Mis Pasaulis 1967

**Mis Pasaulis 1967** – 17-oji konkurso Mis Pasaulis ceremonija, vykusi Londone. Konkurso nugalėtoja tapo Madeleine Hartog Bell iš Peru. Konkurse dalyvavo ligi tol rekordinis skaičius dalyvių.

## Rezultatai

## Dalyvės

* ***' – Maria del Carmen Sabaliauskas
* ***' – Judy Lockey
* ***' – Christi Bartu
* ***' – Mauricette Sironval
* ***' – Wilza de Oliveira Rainato
* ***' – Donna Marie Barker
* ***' – Therese Fernando
* ***' – Margarita Tellez
* ***' – Marjorie Furniss
* ***' – Laila Michaelides
* ***' – Alzbeta Strkulova
* ***' – Sonja Jensen
* ***' – Margarita Rosa Rueckschnat Schott
* ***' – Laura (Laurita) Elena Baquero Palacios
* ***' – Hedy Rannari
* ***' – Carole Noe
* ***' – Ruth Köcher
* ***' – Araba Martha Vroon
* ***' – Laura Bassadone
* ***'- Mimika Niavi
* ***' – Shakira Baksh
* ***' – Monica van Beelen
* ***' – Alba Maria Bobadilla
* ***' – Hrefna Wigelund Steinthorsdóttir
* ***' – Gemma McNabb
* ***' – Dalia Regev
* ***' – Tamara Baroni

* ***' – Laurel Williams
* ***' – Chikako Sotoyama
* ***' – Zipporah Mbugua
* ***' – Chung Young-hwa
* ***' – Sonia Faris
* ***' – Marie-Joseé Mathgen
* ***' – Mary Mifsud
* ***' – Maria Cristina Ortal
* ***' – Naima Benjelloun
* ***' – Pamela McLeod
* ***' – Roseline Balogun
* ***' – Vigdis Sollie
* ***' – Carlota Lozano
* ***' – Madeleine Hartog Bel Houghton
* ***' – Margarita (Maita) Favis Gomez
* ***' – Teresa Amaro
* ***' – Disa Duivenstein
* ***' – Eva Englander
* ***' – Edith Fraefel
* ***' – Theresa Shayo
* ***' – Rekeja Dekhil
* ***' – Nese Yazicigil
* ***' – Rosemary Salmon
* ***' – Jennifer Lynn Lewis
* ***' – Pamela Valari Pall
* ***' – Irene Böttger Herrera
* ***' – Aleksandra Mandic

### Pakeistos
* **** – Jeanne Beck

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Rezultatai
Mis Pasaulis 1968

**Mis Pasaulis 1968** – 18-oji konkurso Mis Pasaulis ceremonija, vykusi Londone. Konkurso nugalėtoja tapo Penelope Plummer iš Australijos. 

## Rezultatai

## Dalyvės

****' - Viviana Roldan
****' - Penelope Plummer  
****' - Brigitte Krüger
****' - Rose Helena Dauchot
****' - Sonja Doumen 
****' - Angela Carmelia Stecca
****' - Nancy Wilson 
****' - Nilanthie Wijesinghe
****' - Carmen Smith
****' - Beatriz Sierra Gonzalez 
****' - Patricia Diers
****' - Diana Dimitropoulou
****' - Yet Schaufuss
****' - Ingrid García
****' - Marcia Virginia Ramos Christiansen
****' - Leena Sipilä
****' - Nelly Gallerne 
****' - Margot Schmalzriedt
****' - Lovell Rosebud Wordie
****' - Sandra Sanguinetti
****'- Lia Malta
****' - Adrienne Harris
****' - Alida Grootenboer
****' - Jane Coelho
****' - June MacMahon
****' - Miri Zamir   
****' - Maria Pia Gianporcaro
  
****' - Karlene Waddell
****' - Ryoko Miyoshi
****' - Josephine Moikobu
****' - Lee Ji-eun 
****' - Wilhelmina Nadieh Brownell
****' - Irene Siedler
****' - Ursulina (Lina) Grech
****' - Ana Maria Magaña 
****' - Zakia Chamouch
****' - Christine Mary Antunovic
****' - Margine Davidson Morales  
****' - Foluke Ogundipe
****' - Hedda Lie 
****' - Ana Rosa Berninzon Devéscovi
****' - Arene Cecilia Amabuyok 
****' - Mitsianna Stander
****' - Gunilla Friden  
****' - Jeanette Biffiger
****' - Pinnarut Tananchai  
****' - Zohra Boufaden 
****' - Mine Kurkcuoglu
****' - Joy Lehai
****' - Kathleen Winstanley 
****' - Johnine Leigh Avery
****' - Cherry Nuñez Rodriguez
****' - Ivona Puhlera


=== Pasitraukė ===
****' - Maria Amparo Rodrigo Lorenza 

### Nepasirodė
****' - Helga Jonsdóttir
****' - Marie-France Lablache

### Diskvalifikuotos
***** - Lili Bissar

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
*Rezultatai
Mis Pasaulis 1969

**Mis Pasaulis 1969** – 19-oji konkurso Mis Pasaulis ceremonija, vykusi Londone. Konkurso nugalėtoja tapo Eva Rueber-Staier iš Austrijos. Konkurse primą kartą įteikti papildomi titulai.

## Rezultatai

### Papildomi titulai

## Dalyvės

****' - Graciela Marino
****' - Stefane Meurer
****' - Eva Rueber-Staier
****' - Wanda Pearce
****' - Maud Alin
****' - Ana Cristina Rodrigues
****' - Jacquie Perrin
****' - Ana Maria Nazar
****' - Lina Maria Garcia Ogliastri
****' - Damaris Ureña
****' - Flora Diaouri
****' - Marcela Bitnarova
****' - Jeanne Perfeldt
****' - Sandra Simone Cabrera Cabral
****' -  Ximena Aulestia Díaz
****' - Päivi Ilona Raita
****' -  Suzanne Angly
****' -  Marie Carayol
****' -  Christa Margraf 
****' - Marilou Chiappe
****' - Heleni Alexopoulou
****' - Pamela Patricia Lord
****' - Nente van der Vliet
****' - Ragnheidur Pétursdóttir 
****' - Adina Shellim
* ***' - Hillary Clarke

****' -  Tehila Selah
****' - Marilyn Elizabeth Taylor
****' - Emiko Karashima
****' - Kim Seung-hee
****' - Roula Majzoub
****' - Antionette Coleman
****' - Jacqueline Schaeffer
****' -  Mary Brincat
****' - Gloria Leticia Hernández Martín del Campo 
****' - Carole Robinson
****' - Carlota Marina Brenes López 
****' - Morenkike Farabidio
****' - Kjersti Jortun
****' - Blanca Zaldivar
****' - Feliza (Liza) Teresa Nuesa Miro
****' - Sylvia Labonte
****' - Linda Meryl Collett
****' - Ingrid Marie Ahlin 
****' - Astrid Vollenweider
****' - Zohra Tabania
****' - Sermin Aysin
****' - Sheena Drummond
****' - Gail Renshaw
****' - Marzia Rita Gisela Piazza Suprani
***** - Radmila Zivkovic

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
*Rezultatai
Taba Ceka

**Taba Ceka** – miestas Lesoto centre. Joje gyvena 15 248 gyventojai (2016 m.). Taba Ceka – Taba Cekos rajono sostinė.

## Infrastruktūra
Taba Ceka yra prekybos centrai, bankas, paštas, įvairios pagalbos organizacijų įstaigos ir ligoninė.

## Šaltiniai
Tlaskala (valstija)

**Tlaskala** () – valstija centrinėje Meksikos dalyje. Jos sostinė yra Tlaskalos miestas.

## Geografija

Valstija ribojasi: šiaurėje, rytuose ir pietuose – su Puebla, vakaruose – su Meksiko valstija, šiaurės vakaruose – su Hidalgu. Tai pati mažiausia Meksikos valstija.

Tlaskala yra Meksikos kalnyne, kurį kerta Pueblos-Tlaskalos slėnis. Aukščiausia vieta – Malincino ugnikalnis (4420 m – Tlaskalai priklausančioje pusėje). Valstijos upės priklauso Atojako, Moktesumos, Panuko baseinams.

## Didžiausi miestai
* San Pablo del Montė – 70,2 tūkst. gyventojų (2020 m.)
* Huamantla – 59,8
* Santa Ana Čiautempanas – 53,3
* Apisakas – 47,6
* Sakatelkas – 45,5
* Kalpulapanas – 37,7
* Kontla – 30,4
* Papalotla – 28,6

## Šaltiniai
Tlaskala

**Tlaskala** () reiškia šiuos objektus Meksikoje:

* Tlaskala – valstija;
* Tlaskala – miestas;
* Tlaskala – indėnų nahuatlių valstybė.
Mamohato

**Mamohato Bereng Seeiso** (*gim .[[1941]] [[balandžio 28]] – mir. [[2003]] [[rugsėjo 6]]*) – Lesoto karaliaus Mošoešoe II žmona, Letsie III ir princo Seeiso motina.

Tris kartus buvo Lesoto regentė:

* 1970 birželio 5 – 1970 gruodžio 5

* 1990 kovo 10 – 1990 lapkričio 12

* 1996 sausio 15 – 1996 vasario 7
Seeiso

**Princas Seeiso Bereng Seeiso** (g. 1966 m. balandžio 16) – jaunesnysis Lesoto karaliaus Letsie III brolis, karaliaus Moshoeshoe II ir karalienės Mamohato sūnus.
Vasilijus Kačialovas

**Vasilijus Kačialovas** (, tikroji pavardė – *Vasilijus Šverubovičius*,  1875 m. vasario 11 d. Vilniuje – 1948 m. rugsėjo 30 d. Maskvoje) – rusų teatro aktorius.

## Biografija
Vasilijus Kačialovas gimė apsikrikštijusio žydo šeimoje. Tėvas dirbo šventiku Vilniaus šv. Nikolajaus cerkvėje. Mokėsi Vilniaus 1-oje gimnazijoje. Joje dalyvavo mėgėjiškuose spektakliuose, buvo puikus deklamatorius. V. Kačialovo bendraklasiai buvo Feliksas Dzeržinskis, Konstantinas Galkauskas, kompozitorius, geriausias Kačialovo draugas. Studijavo Sankt Peterburgo universiteto Teisės fakultete, tačiau jo nebaigė.

1896 m. pradėjo vaidinti Sankt Peterburgo Literatūros ir vaidybos draugijos teatre. 1900 m. perėjo į Maskvos Dailės teatrą (MCHAT), kuriam vadovavo Konstantinas Stanislavskis bei Vladimiras Nemirovičius-Dančenka, kur tapo vienu žymiausių aktorių. Dėl savo aktorinių gebėjimų V. Kačialovas laikomas vienu geriausių poezijos ir prozos skaitovų Rusijoje.
Dažnai atostogaudavo Vilniuje. 1896 m. studentiškų atostogų metu Vilniuje vaidino kartu su čia gastroliuojančia V. Komisarževskaja H. Zudermano „Drugelių mūšyje“. Vėliau vaidino Vilniaus ir Kauno scenose Maskvos Dailės teatro gastrolių metu.

1936 m. suteiktas TSRS liaudies artisto garbės vardas, 1943 m. – Stalino premija. Vilniaus Didžiojoje gatvėje ant namo, kuriame jis gimė ir vaikystėje gyveno, sienos yra memorialinė lenta. Kačialovo vardu pavadinta viena iš rusakalbių Vilniaus gimnazijų.

V. Kačalovas mirė 1948 m. rugsėjo 30 d. nuo plaučio vėžio. Palaidotas Novodevičės kapinėse Maskvoje.

## Nuorodos
* Amžininko prisiminimai apie Kačialovą
Manstas

**Manstas** – XIV a. pirmosios pusės žemaičių didžiūnas, vienas Žemaitijos kilmingųjų vadų.

## Biografija
Pirmą kartą minimas 1308 m., kai su didele kariuomene įsiveržė į Vokiečių ordino valdas Prūsijoje. Veikiausiai buvo didžiojo kunigaikščio Vytenio iš Lietuvos į Žemaitiją atsiųstas vietininkas. Su jo ir kitų atvykimu siejama aktyvesnės Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos centrinės valdžios politikos Žemaitijoje, kartais ir Gedimino, kaip Lietuvos didžiojo kunigaikščio submonarcho, veiklos pradžia.

Manstas, pasitraukęs į ordino teritoriją, 1321 m. Varmėje (Varmijoje) gavo nemažą valdą – 25 žagres žemės. Jis – Prūsijos didikų Manšteinų () giminės, iš kurios kilo trys garsūs Prūsijos generolai, pradininkas.

## Šaltiniai
Tabana Ntlenjana

**Tabana Ntlenjana** (sesoto k. *Thabana Ntlenyana* – „nedidelis, gana gražus kalnas“) – aukščiausia viršukalnė Lesote ir visoje pietų Afrikoje (į pietus nuo Kilimandžaro). Šis kalnas yra Drakono kalnyno viršukalnė. Kalno aukštis siekia 3482 m.

Netoliese išteka Oranžinė upė.

Pirmas sėkmingas užkopimas į šią viršukalnę datuojamas 1951 m.

## Išnašos
Internetinė vaizdo kamera

**Internetinė vaizdo kamera** – vaizdo ar fotokamera, dažniausiai jungiama prie kompiuterio per USB jungtį ir interneto pagalba leidžianti realiu laiku perteikti vaizdą. Naudojama vaizdo konferencijose ir tiesioginiam vaizdų transliavimui internetu.

Paprasčiausios tokios kameros naudoja CMOS tipo matricą. Dėl mažos rezoliucijos (352x288) tokios kameros išpopuliarėjo tarp mažą interneto greitį turinčių vartotojų. Didėjant interneto spartai, paskutiniaisiais metais vis dažniau gaminamos didesnės (640x480) rezoliucijų kameros.

Kameros plačiai naudojamos ICQ, Skype, MSN bei kitose pokalbių programose.

## Istorija
1991 m. pirma tokia kamera pasirodė Kembridžo universitete pavadinimu „CoffeeCam“. Ji buvo išjungta 2001 m. rugpjūčio 22 d. Paskutinis išsaugotas vaizdas vis dar pasiekiamas tinklalapyje „CoffeeCam“.

Seniausia vis dar veikianti internetinė vaizdo kamera laikoma „FogCam“ San Francisko universitete, kuri veikia nuo 1994 m.

Neseniai, Apple ir kiti techninės įrangos gamintojai kameras pradėjo montuoti tiesiog į kompiuterius, todėl nebereikia papildomai naudoti USB ar Firewire jungties.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Margas

**Margas** (, kilęs iš  – rytas) – senovinis Europos žemės ploto matavimo vienetas. 

Iš pradžių margu vadintas plotas, kurį žmogus gali suarti arba nupjauti nuo ryto iki pietų. Lietuvos Didžiojoje kunigaikštystėje margas paplito XVI a. viduryje per Valakų reformą. Margo dydis Lietuvos Didžiojoje kunigaikštystėje buvo 0,71 hektaro, Užnemunėje nuo 1819 m. Kulmo margas – 0,56 ha, Prūsijoje ir Mažojoje Lietuvoje – mažasis – 0,2553 ha, didysis – 0,5673 hektaro. Po Liublino unijos buvo naudojamas ir lenkiškasis margas, lygus 0,5598 hektaro. 

Lietuvoje margas prilygo 30 rykščių. 30-33 margai sudarė 1 valaką. Naudotas iki metrinės matų sistemos įvedimo 1921 m. sausio 1 d.

## Šaltiniai
Pakalita Mosisili

**Pakalita Mosisili** (g. 1945 m. kovo 15 d.) – buvęs Lesoto politikas. 1998–2012 m. ir 2015–2017 m. ėjo šalies ministro pirmininko pareigas. Jo valdoma partija „Lesoto šalies kongresas už demokratiją“ yra laimėjusi daugumą 1998, 2002 ir 2007 m. rinkimuose. Be ministro pirmininko pareigų, jis yra vadovavęs ir šalies gynybos ministerijai.

2009 m. balandžio 22 d. įvyko pasikėsinimas į P. Mosisili gyvybę. Jis buvo užpultas ginkluotų užpuolikų savo namuose, trys iš jų buvo nukauti policijos (tarp nukautų vienas buvo šalies karys). Kitą dieną šalies policija suėmė 8 žmones, kurie, kaip buvo įtariama, dalyvavo ministro pirmininko užpuolime.

## Šaltiniai

|-
Mis Pasaulis 1970

**Mis Pasaulis 1970** – 20-oji konkurso Mis Pasaulis ceremonija, vykusi Londone. Konkurso nugalėtoja tapo Jennifer Hosten iš Grenados. Dėl konkurso rengimo kilo keli masiniai konfliktai, viename iš jų buvo panaudotos įvairaus tipo bombos.

## Rezultatai

## Dalyvės

****' - Pearl Gladys Jansen
****' - Patricia Maria Charré Salazar
****' - Valli Kemp
****' - Rosemarie Resch
****' - June Justina Brown
****' - Francine Martin
****' - Sonia Yara Guerra
****' - Norma Joyce Hickey
****' - Yolanda Shahzali Ahlip
****' - Carmelina Bayona Vera
****' - Louiza Anastadiades
****' - Winnie Hollman
****' - Fatima Shecker 
****' - Sofia Virginia Monteverde Nimbriotis  
****' - Hannele Hamara
****' - Micheline Beaurain
****' - Margaret Davies
****' - Dagmar Eva Ruthenberg
****' - Carmen Gomez
****' - Julie Vardi
****' - Jennifer Josephine Hosten   
****' - Jennifer Diana Evan Wong
****' - Patricia Hollman
****' - Ann Lay
****' - Anna Hansdottir
****' - Heather Corinne Faville
****' - Mary Elizabeth McKinley
****' - Irith Lavi
****' - Marika de Poi

****' - Elizabeth Ann Lindo
****' - Hisayo Nakamura
****' - Lee Jung-Hee
****' - Georgina Rizk
****' - Mainusa Wiles
****' - Rita Massard
****' - Mary Ann Wong
****' - Tessa Marthese Galea
****' - Florence Muller
****' - Libia Zulema Lopez Montemayor
****' - Glenys Elizabeth Treweek
****' - Evangelina Lacayo
****' - Stella Owivri
****' - Aud Fosse
****' - Minerva Manalo Cagatao 
****' - Ana Maria Diozo Lucas
****' - Alma Doris Perez
****' - Nicole Barallon
****' -  Jillian Elizabeth Jessup 
****' - Josefina Román Gutiérrez
****' - Marjorie Christel Johansson
****' - Sylvia Christina Weisser
****' - Tuanjai Amnakamart
****' - Kaltoum Khouildi
****' - Afet Tugbay
****' - Yvonne Anne Ormes
****' - Sandra Anne Wolsfeld
****' - Tomasa Nina (Tomasita) de las Casas
****' - Teresa Djelmis

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
*Rezultatai
Aukštutinė Bavarija

**Aukštutinė Bavarija** () – apygarda (), administracinė apygarda (*Regierungsbezirk*) Bavarijos pietryčiuose. Pietuose bei rytuose ribojasi su Austrija; šiaurės rytuose yra Žemutinė Bavarija ir Aukštutinis Pfalcas, šiaurės vakaruose – Vidurinė Frankonija, o vakaruose – Švabijos administracinė apygarda. Aukštutinės Bavarijos būstinė – Miunchenas. Po Hamburgo Aukštutinės Bavarijos regiono bendrasis vidaus produktas (1 gyventojui) yra antras pagal dydį Vokietijoje. Didžiausi miestai – Miunchenas, Ingolštatas, Rozenheimas ir Freizingas.

## Išnašos

## Nuorodos
* Aukštutinės Bavarijos vyriausybė 
* Aukštutinės Bavarijos apygarda
Mis Pasaulis 1971

**Mis Pasaulis 1971** – 21-oji konkurso Mis Pasaulis ceremonija, vykusi Londone. Konkurso nugalėtoja tapo Lúcia Petterle iš Brazilijos.

## Rezultatai

### Papildomas apdovanojimas

## Dalyvės

****' - Gaily Ryan
****' - Valerie Roberts
****' - Waltraud Lucas
****' - Alicia Beatriz Daneri
****' - Maria Elizabeth Bruin
****' - Frances Clarkson
****' - Martine De Hert
****' - Rene Furbert
****' - Lúcia Petterle
****' - Lana Drouillard
****' - Gail Abayasinghe 
****' - Kyriaki Koursoumba 
****' - Haydée Kuret 
****' - María Cecilia Gómez
****' - Mirja Halme
****' - Myriam Stocco
****' - Irene Neumann
****' - Lisette Chipolina
****' - Maria Maltezou
****' - Deborah Bordallo Nelson   
****' - Nalini Moonsar
****' - Monica Strotmann
****' - Fanney Bjarnadóttir
****' - Prema Narayan
****' - June Glover
****' - Miri Ben-David
****' - [[Maria Pinnone]]
****' - Ava Joy Gill

****' - Emiko Ikeda
****' - Lee Young-eun
****' - Mariette Werckx
****' - Daphne Munro
****' - Doris Abdilla
****' - Marie-Anne Ng Sik Kwong
****' - Lucía Arellano
****' - Linda Ritchie
****' - Soraya Herrera
****' - Kate Starvik
****' - María de Lourdes Rivera
****' - Rosa María Duarte
****' - Onelia Ison Jose 
****' - Ana De Almeida
****' - Raquel Quintana
****' - Nadia Morel du Boil
****' -  Monica Fairall 
****' - María García
****' - Simonetta Kohl
****' - Patrice Sollner
****' - Boonyong Thongboon
****' - Maria Jordan
****' - Souad Keneari
****' - Nil Menemencioglu
****' - Marilyn Ann Ward
****' - Karen Brucene Smith 
****' - Ana María Padrón
****' - Zlata Petković

### Nepasirodė

****' - Mónica Buitrón Salazar
****' - Soraya Herrera

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
*Rezultatai
Kasakaitis

**Kasakaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kasakaitienė (ištekėjusi moteris) ir Kasakaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Marija Kasakaitytė (1898 – 1985) – pedagogė, JAV lietuvių visuomenės veikėja, A. Kasakaičio duktė.

* Antanas Kasakaitis (1870 – 1960) –  pedagogas, vertėjas, visuomenės veikėjas, Jurgio, Kazio, Marijos ir Vaclovo (1898)  Kasakaičių tėvas;
*Jonas Kasakaitis (1866) (1866 – 1928) – teisininkas, varpininkas;
*Jonas Kasakaitis (1879) (1879 – 1967) – kunigas, poetas, publicistas;
*Juozas Kasakaitis (1885 - 1930) – kunigas, JAV lietuvių Šv. Jurgio bažnyčios Rochester'yje pirmasis klebonas;
*Jurgis Kasakaitis (1900 – 1995) – teisininkas, JAV Balzeko lietuvių kultūros muziejaus bibliotekininkas, A. Kasakaičio sūnus;
*Kazys Kasakaitis (1903 – 1977) – teisininkas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas, A. Kasakaičio sūnus;
*Vaclovas Kasakaitis(1912) (1912 – 1967) – politikas, Lietuvos Respublikos Seimo narys;
*Vaclovas Kasakaitis (1898) (1898 – 1985) – pedagogas, Seimo narys, Valstybės teatro direktorius, Darbo federacijos lyderis, Lietuvių katalikų mokytojų sąjungos pirmininkas, A. Kasakaičio sūnus.
Jonas Kasakaitis

**Jonas Kasakaitis:**

* Jonas Kasakaitis (1866) – teisininkas, visuomenės veikėjas;
* Jonas Kasakaitis (1879) – kunigas, poetas, publicistas.
Meksikos administracinis suskirstymas

**Meksikos Federacinės Valstijos** administraciškai padalintos į 31 valstiją () ir vieną federalinę apygardą (*Distrito Federal*). Visos valstijos savo ruožtu dalinamos į savivaldybes (*municipio*), kurių valstijoje, priklausomai nuo jos dydžio, gali būti nuo keleto iki daugiau nei šimto. Kiekviena valstija turi savo konstituciją ir yra valdoma tiesiogiai renkamo gubernatoriaus. Federalinė apygarda yra atskiras vienetas, apimantis dalį Meksiko aglomeracijos. Nuo 1997 m. jos valdytojas renkamas tiesiogiai, tačiau jis turi mažiau galių, nei valstijų gubernatoriai.   

## Nuorodos
* Mexico: Administrative Division (Citypopulation.de)
* States of Mexico (Statoids.com)
Tom Thabane

**Tom Tabane** (g. 1939 m. gegužės 28 d.) – basutų kilmės Lesoto politikas. Jis vadovauja didžiausiai parlamentinei opozicinei „Visų basutų konvencijos partijai“. Nuo 1998 iki 2006 m. jis dirbo kartu su šalies Ministru pirmininku Pakalita Mosisili „Lesoto demokratijos kongrese“, tačiau po to perėjo į opoziciją.
Darbo įstatymai

**Darbo įstatymai** – įstatymo lygmens norminiai teisės aktai, reglamentuojantys darbo santykius. Gali būti paprasti (pvz., LR darbo sutarties įstatymas) bei kodifikuoti įstatymai: darbo kodeksas (pvz., LR DK), darbo įstatymų kodeksas (LTSR DĮK).

## Lietuvoje
Darbo įstatymai Lietuvoje nustato: darbo teisės taikymo sritį, uždavinius ir principus; gyventojų užimtumo teisinius pagrindus; kolektyvinių sutarčių sudarymo ir vykdymo taisykles bei šalių atsakomybę už įsipareigojimus; darbo apmokėjimo sąlygas iš valstybės ir savivaldybių biudžetų finansuojamose įmonėse, įstaigose ir organizacijose; maksimaliąją darbo laiko trukmę ir minimaliąsias poilsio laiko normas; minimaliųjų lengvatų, garantijų, kompensacijų dydį ir kitų darbo teisių lygį; pagrindines darbuotojų saugos ir sveikatos normas bei taisykles; profesinių sąjungų ir kitų darbuotojų atstovų teises darbo srityje; pagrindines profesinio pasirengimo ir kvalifikacijos kėlimo nuostatas; darbo drausmės užtikrinimo pagrindus; materialinės atsakomybės sąlygas ir dydį (ribas); pagrindines darbo įstatymų laikymosi priežiūros ir kontrolės nuostatas ir kt. (LR DK 4 str.).

## TSRS ir LTSR
TSR Sąjungos ir Lietuvos TSR darbo įstatymus sudarė TSR Sąjungos ir sąjunginių respublikų darbo įstatymų pagrindai ir leidžiami sutinkamai su jais kiti TSR Sąjungos darbo įstatymų aktai, LTSR darbo įstatymų kodeksas ir kiti Lietuvos TSR darbo įstatymų aktai. TSR Sąjungos ir sąjunginių respublikų darbo įstatymų pagrinduose numatytais klausimais darbininkų ir tarnautojų darbą Lietuvos TSR teritorijoje reguliavo TSR Sąjungos įstatymai; TSR Sąjungos ir Lietuvos TSR įstatymai; Lietuvos TSR įstatymai.
TSR Sąjungos ir Lietuvos TSR kompetencija darbininkų ir tarnautojų darbo reguliavimo srityje buvo atribojama pagal TSR Sąjungos ir sąjunginių respublikų darbo įstatymų pagrindų 107 straipsnio ir kitų straipsnių taisykles. TSR Sąjungos ir sąjunginių respublikų darbo įstatymų pagrinduose nenumatytus darbininkų ir tarnautojų darbo klausimus reguliavo TSR Sąjungos ir Lietuvos TSR įstatymai (žr. LTRS DĮK 4 str.).

Lietuvos TSR teritorijoje buvo galimas kitų sąjunginių respublikų darbo įstatymų taikymas. Nagrinėjant Lietuvos TSR teritorijoje klausimus dėl realizavimo darbininkų ir tarnautojų teisių ir pareigų, kurios atsirado kitos sąjunginės respublikos teritorijoje, buvo taikomi tos respublikos darbo įstatymai (LTSR DĮK 5 str.). Lietuvos TSR darbo įstatymai bei kiti normatyviniai aktai darbo klausimais skelbiami lietuvių ir rusų kalbomis, ir abu tekstai yra vienodos galios (LTSR DĮK 6 str.).
Darbo santykiai

**Darbo teisiniai santykiai** – darbo teisės normų reguliuojamas (reglamentuojami), t. y. darbo teisės norminį elgesio pagrindą turintys visuomeniniai santykiai. Pvz., santykiai, kylantys tarp darbdavio bei darbuotojo. Darbo teisinio santykio atsiradimo schema: visuomeninis santykis (dažniausiai turtinis) + darbo teisės norma = darbo teisinis santykis. Darbo teisės normos reguliuoja specifinius asmenų sutartinius ir kitokius santykius darbo srityje. Darbo santykius gali reguliuoti ne tik darbo, bet ir civilinės teisės normos (pvz., Vokietijoje).
Darbo teisiniais santykiais nelaikomi visuomeniniai santykiai, reglamentuojami tokių teisės šakų kaip (baudžiamosios, administracinės, komercinės teisės (ir kt.) normomis.

## Rūšys
*Kolektyviniai darbo santykiai (LR DK II dalis)
*Individualūs darbo santykiai (LR DK III dalis).

## Šaltiniai
Alantos apylinkė

**Alantos apylinkė** (iki 1971 m. ***Aluntos apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Alantos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Molėtų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Vastapų apylinkės, dalis Spulių apylinkės ir dalis Svobiškio apylinkės, 1963 m. – dalis Svobiškio apylinkės ir dalis Avilčių apylinkės. 1971 m. sausio 27 d. patikslintas apylinkės pavadinimas.

|-
| 1954-05-25  || || || Mičiurino vardo kolūkis, Aluntos MTS ir Aluntos tarybinio ūkio centras  || 
|-
| 1959 m.  || 56,07 || 3384 () || Mičiurino vardo kolūkis, „Vastapų“ kolūkis  || 1 miestelis, 34 kaimai, 4 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 3087 || || 1 miestelis, 73 kaimai, 11 viensėdžių, 1 kaimo dalis 
|-
| 1972-10-01  || 103,64 || || Mičiurino kolūkis, Vastapų kolūkis, Alantos tarybinis ūkis-technikumas  || 1 miestelis (Alanta), 66 kaimai, 11 viensėdžių, 3 kaimų dalys
|-
| 1976-07-01  || || || || 1 miestelis, 66 kaimai, 11 viensėdžių, 3 kaimų dalys 
|-
| 1979-01-17  || || 2490 || || 1 miestelis, 67 kaimai, 11 viensėdžių, 3 kaimų dalys 
|-
| 1986 m. || || || Ivano Mičiurino kolūkis, Alantos tarybinis ūkis technikumas, Alantos meistrija  || Alanta, Alanta (kaimas), Klabiniai, Naujasodis ir kt.
|-
| 1989-01  || || 2502 || || 1 miestelis, 69 kaimai, 14 viensėdžių, 4 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Arnionių apylinkė

**Arnionių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pabradės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pabradės rajonui. 1954 m. prijungta Jodinėnų apylinkės dalis, Karalinavos apylinkės dalis ir Katelnykų apylinkės, 1963 m. – Jodinėnų apylinkė. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1988 m. birželio 22 d. Arnionių apylinkė prijungta prie Joniškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo gyvenimo“ kolūkis ir Arnėnų žuvų ūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 85 || 1602 () || „Naujo gyvenimo“ kolūkis, Čiapajevo vardo kolūkis, „Arnėnų“ žuvų ūkis  || 13 kaimų, 12 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 1512 || || 29 kaimai, 6 viensėdžiai 
|-
| 1972-10-01  || 60,77 || || Aleksonio kolūkis, Juodenėnų kolūkis, Arnionių žuvininkystės ūkis  || 28 kaimai, 9 viensėdžiai
|-
| 1976-07-01  || || || || 28 kaimai, 9 viensėdžiai 
|-
| 1979-01-17  || || 1293 || || 28 kaimai, 9 viensėdžiai 
|-
| 1986 m. || || || Aleksonio kolūkis, Arnionių žuvininkystės ūkis  || Arnionys I, Žaugėdai ir kt.
|}

## Šaltiniai