Dolomito gavyba Lietuvoje

**Dolomito gavyba Lietuvoje** – vienas iš svarbiausių šalies naudingųjų iškasenų eksploatacijos sektorių, skirtas karbonatinės uolienos gavybai ir perdirbimui. Dolomitas Lietuvoje išgaunamas tik atviruose kasiniuose (karjeruose) šiaurinėje šalies dalyje. Lietuvoje dolomito atodangos yra ties Nemunėliu, Apaščia, Švėte, Mūša, Kruoja, Tatula, Lėveniu. Šiaurės Lietuvoje dolomitas slūgso po kvartero nuogulomis. Dolomitas kasamas Skaistgirio, Petrašiūnų, Klovainių telkiniuose. Didžiausia dalis Lietuvoje kasamos dolomito skaldos naudojama kaip skalda kelių tiesimui, blokai – statyboje, kalkėms ir apdailos medžiagoms gaminti. Dolomitinės apdailos plokštės buvo gaminamos Petrašiūnų dolomitinės skaldos gamykloje.

## Geologinė charakteristika

Nors Lietuvoje dolomitas aptinkamas daugelio geologinių sistemų (silūro, devono ir permo) nuogulose, praktinę ir ekonominę reikšmę turi tik šiaurinėje Lietuvos dalyje arčiausiai žemės paviršiaus slūgsantis viršutinio devono Pliavinių, Įstro, Stipinų, Kruojos ir Žagarės svitų dolomitas. Šie klodai susidarė prieš 360–380 milijonų metų.

Dolomito kilmė dvejopa: dalis susidarė lagūnose, iškritus dolomito kristalams iš persotintų tirpalų (egzogeninis dolomitas), kita dalis susidarė iš klinties dolomitizacijos būdu, kai dalį kalcio pakeitė magnis. Dolomitas be priemaišų yra baltos spalvos, o pilką, gelsvą, žalsvą ar rausvą atspalvį suteikia geležies arba mangano priemaišos.

Pramoninė dolomito gavyba Lietuvoje prasidėjo XX a. šeštajame dešimtmetyje. 1959 m. pradėtas kurti kelių statybinių medžiagų įmonių susivienijimas „Granitas“. 

Pirmoji dolomito skaldos technologinė linija Klovainiuose buvo pastatyta 1959 m., o tai laikoma dabartinės AB „Klovainių skalda" veiklos pradžia. AB „Dolomitas" veikla Petrašiūnų karjere datuojama nuo 1964 m., kai buvo pastatyta pirmoji gamybos linija.

Per pirmuosius dešimtmečius „Granito“ įmonėje dirbo virš 3000 darbuotojų, o per metus buvo pagaminama virš 10 mln. tonų nerūdinių medžiagų, tarp jų virš 6 mln. tonų dolomito ir granito skaldos.

## Telkiniai ir geografinis išsidėstymas

Visi išžvalgyti dolomito telkiniai ir perspektyvūs plotai yra Pakruojo, Joniškio, Akmenės, Biržų ir Rokiškio rajonų savivaldybių teritorijose. Detaliai išžvalgyti dolomito ištekliai 2015 m. pabaigoje sudarė 125 mln. m³, o prognoziniai ištekliai – 295651 tūkst. m³ (2022 m. duomenys).

### Pakruojo rajonas
Daugiausia dolomito išteklių yra Pakruojo rajone, kur eksploatuojami:
* **Petrašiūnų II telkinys** – vienas didžiausių Lietuvoje, eksploatuojamas AB „Dolomitas"
* **Klovainių telkinys** – eksploatuojamas AB „Klovainių skalda", naudingojo sluoksnio storis siekia iki 10,6 m
* **Krivaičių telkinys**

### Joniškio rajonas
* **Skaistgirio telkinys** – eksploatuojamas UAB „Skaistgirio skalda" nuo XX a. septintojo dešimtmečio

### Kiti telkiniai
* **Rokiškio rajonas** – Čedasų telkinys (baigiamas parengti naudojimui)
* **Akmenės rajonas** – Narbučių telkinys (neeksploatuojamas)
* Pakruojo rajone taip pat yra Margių ir Petrašiūnų III telkiniai, kurie dar nepradėti naudoti

## Gavybos statistika

Leidimus naudoti dolomito išteklius turi 8 įmonės, iš kurių 5 vykdo gavybą.

### Metinė produkcija

Dolomito gavyba Lietuvoje turi augimo tendenciją, nors pasitaiko ir svyravimų:

2017 m. dolomito išgauta daugiausia per tuometinį devynerių metų laikotarpį – gavyba padidėjo beveik 40 % lyginant su 2016 m.

## Gavybos technologija

### Kasybos metodai

Dolomitas Lietuvoje išgaunamas tik atviruose karjeruose. Kasybai svarbūs parametrai:
* Nuosėdinės dangos storis (nuo 0 m kai kuriuose Skaistgirio telkinio plotuose iki 16 m Petrašiūnų II telkinyje)
* Naudingojo sluoksnio storis (nuo 0,6 m iki 10,7 m)
* Apvandeninimo rodikliai

### Gamybos linijos

Didžiausiuose karjeruose veikia modernios technologinės linijos:
* AB „Dolomitas" turi penkias technologines linijas, iš kurių naujausią ir didžiausią Rytų Europoje – penktąją liniją – pradėjo eksploatuoti 2015 m. rugsėjį
* Seniausia linija buvo pastatyta 1964 m., per valandą 4 senosios linijos perdirba 750 t akmens
* Naujoji linija per valandą gali apdirbti per 400 t dolomito akmens skaldos
## Panaudojimas
Lietuvoje 99 % eksploatuojamo dolomito paverčiama skalda (keliams tiesti ir betonų užpildams), 1 % naudojama kalkėms ir apdailos plokštėms gaminti.

## Pagrindinės įmonės

; AB „Dolomitas" 
* Įkurta: 1964 m.
* Buveinė: Petrašiūnai, Pakruojo rajonas
* Veikla: dolomito gavyba Petrašiūnų-2 telkinyje
* Pajėgumai: iki 3 mln. tonų skaldos per metus (5 technologinės linijos)
* Produkcija: 25 skirtingos frakcijos skaldos
* Darbuotojų skaičius: apie 180

; AB „Klovainių skalda" (Milsa grupė) 
* Įkurta: 1959 m.
* Buveinė: Klovainiai, Pakruojo rajonas
* Priklausymas: „Milsa" įmonių grupės dalis
* Pajėgumai: apie 2 mln. tonų dolomito skaldos per metus
* Per veiklos laikotarpį pagaminta: virš 50 mln. tonų granito ir dolomito skaldos

; UAB „Skaistgirio skalda" 
* Įkurta: 2004 m.
* Veikia: Skaistgirio dolomito karjeras (nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio)
* Produkcija: dolomito skalda, žvyras, smėlis
* Rinkos: Lietuva ir Latvija

## Investicijos ir modernizavimas

2015 m. AB „Dolomitas“ investavo apie 5 mln. eurų į naują skaldos gamybos liniją, kuri tapo didžiausia Rytų Europoje. Papildomai dar 1 mln. eurų investuota į infrastruktūrą prie naujos linijos.

„Milsa“ įmonių grupė kasmet investuoja virš 3 mln. eurų į grupės gamybinių įmonių technologinį atsinaujinimą.

AB „Klovainių skalda“ 2019 m. pradėjo vykdyti ES investicinį projektą, kurio vertė viršijo 700 tūkst. eurų.

## Aplinkosauginis poveikis

2014 m. AB „Dolomitas" išplėtė Petrašiūnų karjerą dar keliais šimtais hektarų, iš kurių 238 hektarus sudarė valstybinis miškas (apie 1,3 % visų rajono miškų). Bendrovė už tai sumokėjo per 3,5 milijono litų (apie 1 mln. eurų) į rajono biudžetą. Bendrovė įsipareigojo rekultyvuoti išeksploatuotas teritorijas, kuriose planuojama sukurti vandens telkinius ir miškelius.

## Ekonominė reikšmė

Dolomito gavybos pramonė:
* Aprūpina Lietuvos kelių statybos sektorių
* Eksportuoja produkciją į kaimynines šalis (Latvija, Lenkija, Kaliningrado sritis)
* Sudaro darbo vietas šiaurės Lietuvos regionuose
* Didžiausios įmonės per metus gali pagaminti iki 3-4 mln. tonų dolomito skaldos

Ilgesniems atstumams (virš 250 km) dolomito skaldos eksportas tampa nebeefektyvus dėl aukštų logistikos kaštų.

## Taip pat skaitykite
* Petrašiūnų dolomito telkinys
* Čedasų dolomito telkinys
* Klovainių dolomito telkinys

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos geologijos tarnyba
* AB „Dolomitas" oficiali svetainė
* Milsa įmonių grupė
* Lietuvos eksploatuojamos naudingosios iškasenos - VLE