open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Steven Soderbergh

**Stivenas Endriu Soderbergas** (, g. 1963 m. sausio 14 d.) – amerikiečių kino režisierius, prodiuseris, scenaristas ir kinematografas.

Pirmasis garsus Soderbergo filmas buvo Seksas, melagystės ir vaizdajuostė (*Sex, lies and videotape*, 1989). Jis laimėjo aukščiausią Kanų apdovanojimą – *auksinę palmės šakelę*, buvo ypač sėkmingas komerciškai visame pasaulyje.

Nuo 1993 iki 1998 režisierius kūrė mažabiudžetinius, komerciškai nelabai sėkmingus filmus. Paskutiniame jų, Out of Sight (1998) vaidino Jennifer Lopez ir George Clooney. Filmas buvo palankiai įvertintas kritikų, tačiau taip pat neypač sėkmingas komerciškai. Tai buvo Clooney ir Soderbergh ilgalaikio bendradarbiavimo pradžia.

2000 m. išleistas *[[Traffic]]* apie nelegalią narkotikų prekybą laimėjo jam oskarą už režisūrą ir tapo sėkmingiausiu režisieriaus filmu nuo *sex, lies and videotape* laikų. Tais pačiais metais Steven Soderbergh buvo nominuotas oskarui už režisūrą ir su kitu filmu – Erin Brockovich. Tai buvo pirmasis ir kol kas vienintelis toks atvejis Oskarų apdovanojimų istorijoje.

Pelningiausias režisieriaus filmas iki dabar yra Oušeno vienuoliktukas (*Oceans eleven*, 2001), kuriame vaidina visas rinkinys garsių aktorių (George Clooney, Brad Pitt, Mat Damon, Andy Garcia, Julia Roberts ir kt.). 2002 metais, vėl taip pat kartu su George Clooney, sukūrė filmą Soliaris pagal S. Lemo to paties pavadinimo fantastinę knygą. 

2011 m. sukurtas ir kritikų kukliai įvertintas fantastinis katastrofos filmas „Užkratas“ naują prasmę įgavo 2020 m., kai jo siužetas iš dalies pasikartojo realiame gyvenime per COVID-19 pandemiją. 

## Nuorodos
* IMDB: Steven Soderbergh
* Senses of Cinema: Steven Soderbergh
Šienligė

**Šienligė**, **alerginis rinitas**  – žiedadulkių sukelta alerginė liga, kuri atsiranda dėl padidėjusios organizmo reakcijos į augalų žiedadulkes. Kiti šienligės pavadinimai: polinozė ( – žiedadulkė), šieno karštligė, šieno sloga, pavasario – vasaros sloga, alerginis rinitas.

## Ligos sukėlėjai

Šienligė, gydytojų vadinama alerginiu rinitu, sukelia peršalimą primenančius simptomus: nosies tekėjimą, užsikimšimą, spaudimą sinusų srityse. Tačiau, kitaip nei peršalimas, šienligė nėra sukeliama viruso – tai alerginis atsakas į specifines medžiagas – alergenus.

Esant alergijai žiedadulkėms, šienligės simptomai gali pasireikšti tik tam tikru metų laiku (pavasarį, vasarą). Lietuvoje šienligę dažniausiai sukelia motiejuko, šunažolės, avižuolės, eraičino ir javų žiedadulkės. Jei alerginę reakciją išprovokuoja pelėsiai, dulkių erkutės ar kitos namų aplinkoje esančios medžiagos, alergijos simptomai gali varginti ištisus metus.

Nepriklausomai nuo to, kokia medžiaga išprovokuoja alerginę reakciją, jos esmė visada ta pati: imuninė sistema klaidingai priskiria alergeną organizmui kenksmingoms medžiagoms ir ima gaminti prieš jį nukreiptus antikūnus (imunoglobulinus E). Kitą kartą susidūrus su šiuo alergenu prasideda alerginė reakcija: imunoglobulinai E lemia uždegiminių medžiagų (tarp jų ir histamino) išsiskyrimą, kurios sukelia nosies, sinusų ir akių gleivinių patinimą, o tai lemia nosies tekėjimą, ašarojimą ir čiaudulį.

Dažnas veiksnys, lemiantis alergijų (tarp jų ir šienligės) atsiradimą yra paveldėjimas. Tikimybė susirgti šienlige yra žymiai didesnė, jei šeimos nariams būdingos alergijos ar astma. Šienlige gali susirgti įvairaus amžiaus asmenys, tačiau dažniausiai jos simptomai pasireiškia vaikystėje, o senstant jie palengva silpnėja ir gali net visiškai išnykti.

## Šienligės požymiai
* Gali prasidėti akių uždegimu – konjuktyvitu: niežti akių vokai, akys parausta, peršti, ašaroja, skauda, bijo šviesos
* Dažniausiai būna stipri sloga – rinitas: netikėtai, staiga atsiranda priepuolinis, daugkartinis čiaudulys, gausios, vandeningos išskyros iš nosies

## Gydymas
Šienligė yra viena iš dažniausių alerginių ligų, ji nėra išgydoma, tačiau tinkamas gydymas gali labai pagerinti ja sergančio asmens savijautą. Paprastai rekomenduojama vengti kontakto su alergenu, nebūti pievose saulėtomis dienomis, riboti vėdinimą namie ar automobilyje. Vienas iš šienligės gydymo metodų – imunoterapija, kai leidžiami nedideli alergenų kiekiai.

## Literatūra
* Alergija: kaip gydytis nuo šienligės ir kitų alerginių ligų / V. Ulrichas; iš vokiečių k. vertė Rima Zamuškevičienė. – Vilnius: Mokslas, 1989. – 106 p.: iliustr. – ISBN 5-420-00323-6
* Šienligė / Regina Ėmužytė, iliustr. R. Derkintis. – Vilnius, 1995. – 25 p.: iliustr.
* Alerginis rinitas: mokomoji knyga / Regina Ėmužytė. – Vilnius: VU leidykla, 2012. – 118 p.: iliustr. – ISBN 978-609-459-115-0
* Rinitas / Glenis K. Scadding, Wytske J. Fokkens; iš anglų k. vertė Giedrė Vanagienė. – Vilnius: Nacionalinis medicinos mokymų centras, 2012. – 120 p.: iliustr. – ISBN 978-609-8053-04-3
Anafielas

**Anafielas** – vėlyvuosiuose šaltiniuose minimas kaip kalnas, į kurį turi kopti mirusieji, naudodami savo ir žvėrių nagus. T. Narbutas teigia šį tikėjimą užrašęs, remdamasis Kretingos apylinkėse surinktomis žiniomis. Šis kalnas minimas lietuvių sakmėse, tačiau jis niekur nevadinamas *Anafielu* (lietuvių kalboje apskritai „f“ buvo nenaudojama). Anafielas atitinka Anapilį, kuris yra *pomirtinis pasaulis*. 

Saksas Gramatikas savo „Danų istorijoje“ aprašo didvyrio *Starcatherus* kovą su burtininku *Wusinnus*, ši kova įvyko prie *Anafial* kalno. Kalno vieta nežinoma, nors Saksas teigia, kad ji yra kažkur Rusijoje, o pats kalnas daugiau skandinavų mitologijoje neminimas. Tačiau lietuviškoje medžiagoje teigiama, kad ties šiuo pomirtiniu kalnu gyvena slibinas, kuris praryja nuo jo nukrentančias sielas arba jas nupučia. Vienas iš jo vardų *[[Vizūnas|Wizunos]]*, kurį, matyt, Narbutas įterpė Sakso minimą Anafial į lietuvišką medžiagą (nors ši versija abejotina ir tikslai nežinomi).

*Anafial* ir *Anfiel* paraleles su lietuvių mitologija galima aiškinti, remiantis Lietuvos pajūryje gyvenusiais kuršių bei žemaičių kontaktais su skandinavais, danais. Lietuvos pajūrio kontaktams paliudyti pakankamai yra ir archeologinės bei istorinės medžiagos (Egilio saga ar to paties Sakso tvirtinimas, kad baltiškasis pajūris priklausęs danams, o ne kuršiams).

## Literatūra
Esminis instinktas

**Esminis instinktas** () – 1992 m. režisieriaus Paul Verhoeven filmas, kurio siužetas sukasi apie detektyvą Nick Curran (vaid. Michael Douglas), tiriantį žmogžudystės bylą. Pagrindinė įtariamoji yra Catherine Tramell (vaid. Sharon Stone), turtinga ekstrevagantiška rašytoja.

Esminis instinktas per metus uždirbo apie 353 milijonus dolerių ir laikomas vienu pelningiausių 1992 metų filmu. Taip pat, buvo nominuotas dviem oskarams ir dviem auksiniams gaubliams. Filmas laikomas vienu iš ryškiausių neo-noiro pavyzdžių.

Populiariojoje kultūroje šis kūrinys turėjo didžiulę įtaką. Jis paskatino tolimesnių erotinių trilerių kūrimą, „pralaužė ledus“ erotikai populiariajame JAV kine, kadangi anksčiau ši sritis buvo laikoma komerciškai nesėkminga. Garsi Catherine Tramell tardymo scena, kurioje ji perkryžiuoja kojas parodydama, kad nedėvi kelnaičių, yra daugybę sykių parodijuota ar kopijuota kituose filmuose ar net reklamose.
Šiuolaikinė sakmė

**Šiuolaikinė sakmė** (*sakmiškasis pasakojimas, miesto legenda, šių laikų mitas, šiuolaikinis gandas*) – šiuolaikinio visuomenės folkloro rūšis, pasakojimas, kuris laikomas esąs tikroviškas. Pasakojamas įvykis nebūtinai yra netikras. Pati istorija gali būti paremta tikrais faktais, tačiau jie dažniausiai stipriai iškraipyti ir perdėti siekiant kuo didesnio susidomėjimo. Tautosakos sistemoje sakmiškieji pasakojimai priklauso sakmių porūšiui, nes veikia kaip naratyvai apie tikroviškus nutikimus.

Pagal alternatyvų pavadinimą galima sieti su miestu, tačiau pasakojimai nebūtinai turi būti kilę miesto aplinkoje. Šios istorijos gyvuoja dabartinėje visuomenėje, kai didžioji dalis gyventojų yra miestų gyventojai. Tai savotiškas kontrastas su klasikiniais mitais, kai didžioji dalis žmonių gyveno kaimo vietovėse.

Savo turiniu sakmiškieji pasakojimai be galo įvairūs – nuo komiškų nutikimų iki siaubo istorijų. Pasakojama apie kraupius nusikaltimus (pvz., kūdikių kūnai naudojami gabenti narkotikams; grobiami žmonių organai), keistas avarijas, susidūrimus su antgamtinėmis būtybėmis (vaiduokliais, numirėliais, ateiviais), mirusiųjų pasaulio arba buvusio gyvenimo patirtis ir kt.

Šiuolaikinės sakmės neretai sparčiai pasklinda informavimo priemonėmis, pvz., el. paštu, socialiniais tinklais, taip pat spausdinamos žurnaluose, laikraščiuose.

## Literatūra
* Šlepavičiūtė I. *Sakmiškieji lietuvių naratyvai apie antgamtinio pasaulio patirtis XXI a. pr.: tradicijų tęstinumas ir kaita*, daktaro disertacija. Kaunas, VDU: 2016.
* Šlepavičiūtė I. „Sakmiškieji pasakojimai“. – Anglickienė L., Skabeikytė-Kazlauskienė G., Macijauskaitė-Bonda J. ir kt. *Šiuolaikinis moksleivių folkloras*. Vilnius, 2013, p. 186–213.
Michael Douglas

**Maiklas Kirkas Daglasas** (, g. 1944 m. rugsėjo 25 d.) – JAV aktorius ir prodiuseris.

Išgarsėjo suvaidinęs 1977 m. seriale San Fransisko gatvės (*The Streets of San Francisco*), yra apdovanotas dviem oskarais – už geriausią filmą (jo prodiusuotas Skrydis virš gegutės lizdo, 1975 m.) ir kaip geriausias aktorius (Wall Street, 1987 m.). Maiklas Daglasas yra legendinio JAV aktoriaus Kirk Douglas sūnus.

## Išnašos
Andajus

: *Apie sunkiojo metalo grupę skaitykite str. [[Andaja (grupė)]].*

**Andajus** (ar ***Andajas***) – senovės lietuvių mitologijos dievas, minimas ankstyvuosiuose šaltiniuose. Juose dar laikomas aukščiausiuoju lietuvių dievu.

## Šaltiniai
Ipatijaus metraštyje 1258 m. minima, kad lietuvių kariai šaukėsi Andajaus ir Divirikso. 1261 m. pagal slavišką Joano Malalo chronologijos vertimą išvardijami dievai: Andajus, Perkūnas ir kiti. Nors pirmoji vieta turėtų liudyti apie Andajaus kaip pirmojo dievo reikšmę, tačiau kiti šaltiniai į pirmą vietą iškelia Nunadievį, o Andajus minimas tik XIII amžiaus šaltiniuose.

## Vardo etimologija
Lietuvių mitologijos tyrinėtojai Andajų vertina skirtingai. Pagal Eduardą Volterą, *Andaj* arba *Andej* galėjo kilti iš angis (iš lietuviško gyvatės pavadinimo arba keiksmažodžio). Mitologijos interpretatoriai teigia, kad Andajus buvo klaidingai palaikytas dievu, kai kariai keikėsi ir paminėjo gyvate kartu su Perkūnu.

Tokie aiškinimai buvo atmesti, kadangi XIII amžiaus pabaigoje Andajus imtas tapatinti su Nunadieviu, aukščiausiuoju lietuvių dievu iš kitų XIII a. šaltinių.

Archeologė F. Gurevič mano, kad Andajus reiškia Angiadievį. Rusų mokslininkas Vladimiras Toporovas Anadajų aiškina kaip „Ant–dievį“ – pirmąjį dievą ir linkęs laikyti vienu svarbesniųjų baltų dievų. Algirdas Julius Greimas dievo varde taip pat įžvelgė „Vandens dievą“ („Vandoją“). Pagal pastarąjį aiškinimą Andajus būtų pirmasis dievas, sukūręs pasaulį iš vandens chaoso. Tačiau ši hipotezė netapo visuotinai pripažįstama ir interpretatorių nuomonės išsiskyrė.

Dainius Razauskas siūlė aiškinti kaip *andai* buvusį, andainykštį, t. y., pirmapradį, praamžį dievą.

## Literatūra
Zelandija

**Zelandija** () – Danijai priklausanti sala. Saloje yra Danijos sostinė – Kopenhaga (dalis – gretimoje Amagerio saloje). Plotas – 7031 km². Gyvena 2,3 mln. gyventojų.

## Geografija
Zelandijos – didžiausia Baltijos jūros sala bei 95 pagal dydį pasaulyje. Ji yra tarp Funeno salos ir Švedijos, kurios skiria Didysis sąsiauris.

Zelandiją su Fiuno sala jungia Didžiojo sąsiaurio tiltas, o su Švedija – Eresundo tiltas.

Zelandija susidariusi iš klinčių ir molių. Krantai žemi, vingiuoti; pietryčiuose yra Kiogės ir Faksės įlankos, šiaurėje – Isefiordas.

Būdinga kalvota aukštuma (aukštis iki 122,9 m), gausu ežerų. Dauguma teritorijos išdirbta (auginami kviečiai, cukriniai runkeliai, bulvės, plyti ganyklos), vietomis išlikę bukų ir ąžuolų miškų.

Kiti dideli miestai: Roskildė, Helsingioras.

## Šaltiniai
Harel Skaat

**Harel Skaat** (*Harelis Skatas*, g. 1981 m. rugpjūčio 8 d., Kfar Saboje, Izraelyje) – Izraelio dainininkas.

## Biografija
* 2004 m. Harelis išpopuliarėjo laimėdamas 2-ąją vietą, 2-ojo muzikinio – realybės šou "Kokhav Nolad" (Gimęs būti žvaigžde) sezone.

* 2005 m. dainininkas buvo išrinktas atlikti Izraelio šalies himną "Hatikvah" (Viltis) per futbolo rungtynes tarp Izraelio ir Prancūzijos.

* 2006 m. vasarą Harelis Skatas išleido savo pirmąjį debiutinį albumą tuo pačiu pavadinimu "Harel Skaat". Jo daina "Ve'at" (Ir tu) ir debiutinis albumas yra aukščiausiose pozicijose visose radijo stotyse. Taip jis yra laimėjęs daugybę prestižinių apdovanojimų už geriausią albumą, dainą, metų dainininką ir kt.

* 2010 m. išrinktas atstovauti Izraeliui Eurovizijoje ir ten užėmė 14 vietą, surinkęs 71 tašką.

## Nuorodos
* 

|-
Imants Bleidelis

**Imants Bleidelis** (*Imantas Bleidelis*, g. 1975 m. rugpjūčio 16 d.) – buvęs Latvijos vyrų futbolo rinktinės žaidėjas, treneris žaidęs saugo pozicijoje.

Imantas Bleidelis Latvijos rinktinėje yra sužaidęs 105 rungtynes (įmušta 10 įvarčių) ir užima trečią vietą Latvijos rinktinėje pagal praleistų rungtynių skaičių. Latvijos rinktinėje Bleidelis debiutavo būdamas 19 metų 1995 m. varžybose prieš Estijos rinktinę. Nuo to laiko Bleidelis yra nuolatinis Latvijos rinkinės pagrindinės sudėties dešiniojo krašto saugas, kuris visuomet išsiskiria savo greitumu. Latvijos rinktinėje žaidė ir 2004 m. Europos čempionate Portugalijoje. Savo šimtąsias rungtynes rinktinėje Bleidelis sužaidė 2007 m. birželio 2 d. prieš Ispanijos rinktinę.

## Karjera
Savo futbolininko karjerą pradėjęs komandoje Skonto FC, kurioje žaidė iki 2000 m., perėjo į Anglijos Premier lygos klubą Southampton FC, kuriame jau žaidė kitas Latvijos rinktinės futbolininkas Marianas Pacharas. Bleideliui taip ir nepavyko įsitvirtinti Southampton sudėtyje, per tris klube praleistus metus jis Premier lygoje sužaidė tik 2 rungtynes, daugiau žaisdamas dublerių komandoje. Nepaisant rungtynių praktikos trūkumo, Bleidelį ir toliau kvietė į Latvijos rinktinę. 2003 m. pasibaigė jo sutartis su Southampton FC ir jis perėjo į Danijos komandą Viborg FF, kurioje praleido tris gana sėkmingus sezonus. Nuo 2005 iki 2006 m. Bleidelis žaidė Austrijos klube Grazer AK, o 2006 m. vasarą grįžo į FK Jūrmala.

Dirbo FK Jūrmala vaikų treneriu.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas – 6 (1992, 1995–1999);
* Latvijos taurės laimėtojas – 3 (1995, 1997, 1998).

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Bangasparniai

**Bangasparniai** (*Lymantriidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Europoje 32 rūšys, Lietuvoje 13 rūšių: 

*Pošeimis. *Arctorninae*
**Liepinis baltasis verpikas (*Arctornis l-nigrum*)
**Gluosninis baltasis verpikas (*Leucoma salicis*)

*Pošeimis. *Calliterinae*
**Raudonuodegis verpikas (*Calliteara pudibunda*)
**Pilkasis verpikas (*Calliteara fascelina*)
**Eglinis verpikas (*Calliteara abietis*)

*Pošeimis. *Lymantrinae*
**Vienuolis verpikas (*Lymantria monacha*)
**Neporinis verpikas (*Lymantria dispar*)

*Pošeimis. *Nygmininae*
**Geltonuodegis verpikas (*Euproctis similis*)
**Auksauodegis verpikas (*Euproctis chrysorrhoea*)

*Pošeimis. *Orgyinae*
**Margasis verpikas (*Gynaephora selenitica*)
**Pelkinis verpikas  (*Laelia coenosa*)
**Pelkinis šepetinukas (*Orgyia antiquoides*)
**Dėmėtasis šepetinukas (*Orgyia recens*)
**Sodinis šepetinukas (*Orgyia antiqua*)
Bolas (peilis)

**Bolas**, *bolo* () – mačetės tipo stambus peilis, būdingas Filipinams (tokius peilius naudoja ir Indonezijoje). Bolais vadina ir trumpus tokios formos peilius.

## Sandara
Bolui būdinga „jataganiška“ („antikardiška“) išvaizda – jo išilginė ašis užlenkta į priekį, o rankena turi priekin palinkusios galvutės formos buoželę. Filipiniškiems bolams būdingos kietmedžio kriaunos ant plačios įkotės.

Tą išilginės ašies lenktumą užtikrina trys elementai:
* priekin lenkta vienodo pločio geležtė
* tiesi geležtė, kuri link smaigalio praplatėja, todėl ašmenys būna lenkti į priekį
* rankenos apatinė dalis lenkta į priekį.

Šie lenktumo elementai gali būti panaudoti bet kurioje kombinacijoje:
* lenkti ašmenys ir lenkta rankena - http://therionarms.com/antiques/ttoy110.JPG , http://www.alibata.org/martialarts/weapons/extraweapons/bolo_logo.jpg
* visi trys kartu - http://www.pt-go.com/images/weapons/Jest_Bolo.jpg 

Ties smaigaliu praplatėjusi geležtė paslenka pirmyn masės centrą, todėl bolas labiau tinka kapojimui. Vadinamieji *džiunglių bolai* (; tagaloge *itak*) labiau pritaikyti kautynėms, todėl jų geležtės būna ilgesnės ir siauresnės.

## Bolo naudojimas
Pagrindinė bolo paskirtis yra kapoti augalus - tiek žemės ūkyje (pvz., kertant cukranendres), tiek pravalant takus džiunglėse.

Bolus naudojo ir kaip ginklus priešinantis kolonizatoriams (pvz., Filipinų-JAV kare 1899-1902 m.). Bolai buvo mėgstamas pasipriešinimo kovotojų ginklas. Todėl bolas yra tradicinis ginklas Filipinų kovos menuose.

Bolai populiarūs ir JAV (matyt, nuo to karo laikų). XX a. pradžioje bolai buvo JAV kariuomenės ginkluotės dalis. Pvz., *M1913 Bolo Knife* http://www.pt-go.com/images/weapons/M1913.jpg , US Army Bolo Knife M1917 https://web.archive.org/web/20060505194137/http://website.lineone.net/~hollis_wood/doughweb/weapons/collinsbolo.jpg.

## Nuorodos
* Bolo Knife
* Philippines bolo knife 
* Kampilan Bolo (kampilaniškas bolas)
Barongas

**Barongas** () – filipiniškas mačetės tipo peilis lapo formos geležte, neturintis gardos. Geležtė iki 45 cm ilgio. Barongas paprastai nešiojamas medinėje makštyje.
Barongus kartais priskiria vienašmeniams kalavijams.

Savo išvaizda sandara barongas artimas bolui. Skiriasi tuo, kad bolų geležtės nugarėlės paprastai tiesios, o barongo nugarėlė būna ryškiai išlenkta.


File:Barong of Mujib Susukan.JPG|Barongas makštyje
Image:Moro barung barong sword hilt 1.jpg|Barongo rankena
Image:Barung shandigan lamination 1.jpg|Barongas
File:Barung shandigan lamination 2.jpg|Barongo geležtės metalas


## Nuorodos
* The Arts of Arnis Eskrima and Kali (yra skyrelis apie barongą) 
* Malibago F. A General Description of some of the Major Weapons of the Moros (yra skyrelis apie barongą) 
* Philippines Moro mini – barong 
* Moro barong 

Iliustracijos:
* https://web.archive.org/web/20070928061802/http://www.valleymartialarts.com/images/SR510.jpg
* https://web.archive.org/web/20071009145036/http://nptatkd.com/myPictures/barong.gif
* http://www.georgehernandez.com/h/xMartialArts/media/swords/Barong.jpg
*
Grabnyčios

**Grabnyčios** (taip pat **Kristaus Paaukojimas** arba **Pašvęstojo gyvenimo diena**) – katalikų šventė, švenčiama vasario 2 dieną. Šią dieną bažnyčiose šventinamos graudulinėmis ar grabnyčiomis () vadinamos žvakės.

Lietuvoje švenčiamos pagal Romos apeigyną, procesija atliekama bažnyčioje. Šventė simbolizuoja Jėzaus paaukojimą ir jo motinos Marijos palaiminimą bažnyčioje. Pagal Mozės įstatymą praėjus 40 dienų po gimimo tėvai jį atnešė į Jeruzalės šventovę jį paaukoti ir pašvęsti Dievui. Juos pasitiko Simeonas, kuris palaimino tėvus, įvykdžiusius savo pareigą.

Tai archaiška šventė. Ji siekia romėnų, senovės graikų, žydų, keltų, germanų tradicijas ir savaip jas aiškina. Romėnai šią dieną šventė požemio dievo Plutono ir deivės Cereros šventę. Vykdavo procesijos žemės derlingumo ir požemio karalystės deivei Prozerpinai atminti, būdavo maldaujama taikos. Nuo seno šią dieną lietuviai meldėsi Perkūnui.

## Šaltiniai
Dantytosios kandys

**Dantytosios kandys** (*Micropterigidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Europoje 46 rūšys, iš jų 5 gyvena Lietuvoje:

*Baltajuostė dantytoji kandis (*Micropterix aruncella*) 
*Auksuotoji dantytoji kandis (*Micropterix aureatella*) 
*Purieninė kandis (*Micropterix calthella*) 
*Juostuotoji dantytoji kandis (*Micropterix mansuetella*) 
*Daugiajuostė dantytoji kandis (*Micropterix tunbergella*)
Aleksandrs Cauņa

**Aleksandrs Cauņa** (*Aleksandras Caunia*, g. 1988 m. sausio 19 d. Daugpilyje) – Latvijos futbolininkas. 

## Karjera
Užaugo Daugpilyje, o būdamas 14 metų persikėlė į Rygą, kai gavo Skonto FC jaunių komandos pasiūlymą. 

2005 m. pradėjo žaisti JFK Olimps, o 2006 m. sezono viduryje Caunia pateko į Skonto FC pagrindinę sudėtį.

## Rinktinė
2007 m. kovą pirmąkart pakviestas į Latvijos rinktinę, o debiutavo joje tų pačių metų birželio 2 d. rungtynėse prieš Ispanijos rinktinę.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionato geriausias jaunasis žaidėjas – 2006

## Išnašos

## Nuorodos
*
Pāvels Doroševs

**Pāvels Doroševs** (*Pavelas Doroševas*, g. 1980 m. spalio 9 d.) – Latvijos futbolininkas, vartininkas.

## Karjera
Profesionalaus futbolininko karjerą Doroševas pradėjo 2000 m. komandoje Skonto FC. Nuo 2002 iki 2004 m. jis buvo išnuomotas kitoms Latvijos komandoms: PFK Daugava, Dinaburg FC, FK Jūrmala ir FK Rīga. 2005 m. Doroševas grįžo į Skonto FK sudėtį.

2009–2012 m. atstovavo Azerbaidžano „Kabalos“ klubui. Buvo šios ekipos kapitonas.

2012–2013 m. buvo Liepojos „Metalurgs“ narys. 2013–2015 m. grįžo į Azerbaidžano lygą. Šį kartą į Baku „Nefči“ klubą. Jame teko atsarginio vartininko vaidmuo.

2018 m. pradžioje pasirašė sutartį su Klaipėdos „Atlantu“. Šiame klube gavo ir vartininkų trenerio pareigas.

## [[FK Atlantas|„Atlanto“]] vartininko statistika
Žemiau yra pateikiamas rungtynių sąrašas, kurias sužaidė atstovaudamas „Atlanto“ ekipai. (Tik oficialios rungtynės.)

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas (2001, 2002 m.)
* Latvijos taurės laimėtojas (2001, 2002 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
* 
* A lygos svetainė (Lietuva) 
* Lietuvosfutbolas.lt svetainė
Paprastoji dumplūnė

**Paprastoji dumplūnė** (*Physalis alkekengi*) – bulvinių (*Solanaceae*) šeimos, dumplūnių (*Pysalis*) genties daugiametis augalas. Kitose kalbose dar vadinamas kinišku arba japonišku žibintu, žiemine vyšnia.

Natūraliai auga Pietų Europoje, Artimuosiuose Rytuose, Pietų Azijoje, Kinijoje, Japonijoje. Kaip dekoratyvinis auginamas Lietuvoje.

Aukštis 40-60 cm, lapai 6-12 cm ilgio. Žydi vasaros pradžioje, baltais 10-15 mm skersmens žiedais. Vėliau sukrauna vaisių – oranžinę uogą, apgaubtą 4-5 cm ilgio „gobtuvu“ (panašiu į kinišką žibintą). Paprastoji dumplūnė auginama darželiuose, naudojama sausoms puokštėms. Šis augalas dažnai dauginasi kaip piktžolė, giminingas kiauliauogei.

## Vartojimas

Dėl vaisių valgymo yra įvairių nuomonių, medicininiai šaltiniai teigia, kad augalai yra silpnai nuodingi, dažniausiai naudojami dėl vaistinių savybių, nes yra silpnai toksiški ir dirgina virškinamąjį traktą. Šalutinis poveikis gali būti persileidimas ir pilvo skausmai, todėl vartoti reikia atsargiai. Augaluose yra daug steroidų fizalinų, solanokapsino (steroidinis alkaloidas), pagal savo poveikį panašus į solaniną ir atropiną.

Kiti šaltiniai teigia, kad jei augalas yra prinokęs, iš jo galima virti uogienes ir jis nepavojingas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Dirvinis godulis

**Dirvinis godulis** (*Anchusa arvensis*) – agurklinių (*Boraginaceae*) šeimos, godų (*Anchusa*) genties augalas. Paplitęs Europoje, Š. Amerikoje.

Vienmetis arba dvimetis, šiurkščiais plaukeliais apaugęs augalas. Stiebas 15-40 cm aukščio, status, sultingas, viršutinė dalis šakota. Lapai pražanginiai, siauri, ilgi, pakraštys vingiuotas, apatiniai 4-10 cm ilgio, į viršūnę tolydžio mažėjantys ir pereinantys į pažiedes. Šakų viršūnėse išauga suktuko pavidalo gausiai lapuoti žiedynai, kuriuose žiedai skleidžiasi nuo žiedyno apačios. Žiedai nedideli. Taurelė penkiaskiltė. Vainikėlio vamzdelis balkšvas, ties viduriu išlinkęs, atbraila žydra. Vaisius – skeltavaisis, subyrantis į 4 riešutėlius. Riešutėliai kiaušiniški, viršūnė smaili, pamatas įgaubtas, tinkliškai raukšlėti, žalsvai pilki ar rusvi. Vienas augalas subrandina 400–1200 sėklų.

Žydi gegužės – rugpjūčio mėn. Dažnas visoje Lietuvoje. Auga laukuose, daržuose, dykvietėse, pakelėse. Nesunkiai išnaikinama piktžolė.

## Literatūra
Rudenį žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1991, 78 psl.
Vaistinis godas

**Vaistinis godas** (*Anchusa officinalis*) – agurklinių (*Boraginaceae*) šeimos, godų (*Anchusa*) genties daugiametis žolinis augalas. Paprastasis godas auga beveik visose Europos šalyse.

Aukštis 30-100 cm, stiebas tiesus. Lapai ilgi, lacentiški, kraštai padengti ilgesniais plaukeliais. Žydi gegužės-rugpjūčio mėnesiais, tamsiai mėlynais žiedais. Auga pakelėse, patvoriuose. Nuodingas.

Liaudies medicinoje paprastuoju godu yra gydomos sunkiai gyjančios žaizdos.
Miškinė septynikė

**Miškinė septynikė** (*Trientalis europaea*) – mirsininių (*Myrsinaceae*) šeimos, septynikių (*Trientalis*) genties augalas. 10-25 cm aukščio. Lapai kiaušiniški, 2-9 mm ilgio, su rausvomis liaukutėmis. Žiedai dažniausiai su 7 baltais vainiklapiais. Žydi gegužės – birželio mėn. Vaisius – dėžutė. Sėklos neryškiai tribriaunės.
Baltasis šakinys

**Baltasis šakinys** (*Silene latifolia*) – gvazdikinių (*Caryophyllaceae*) šeimos, naktižiedžių (*Silene*) genties vienmetis augalas. Paplitusi Europoje, vakarų Azijoje, šiaurės Afrikoje, įveista Šiaurės Amerikoje.

Aukštis iki 1 m, stiebas status. Lapai 4-10 cm ilgio. Žiedai balti, 2,5-3 cm skersmens. Žydi vasarą. Auga šlaituose, pakelėse.
Šiurpinis gvazdikas

**Šiurpinis gvazdikas** (*Dianthus barbatus*) – gvazdikinių (*Caryophyllaceae*) šeimos, gvazdikų (*Dianthus*) genties daugiametis augalas. Natūraliai auga Pietų Europos kalnuose (Pirėnuose, Karpatuose, Balkanų kalnuose), tačiau kaip dekoratyvinis augalas auginamas visoje Europoje, Šiaurės Amerikoje.

Aukštis 40-70 cm, lapai žali arba melsvai žali, 4-10 cm ilgio, 1-2 cm pločio. Stiebo viršūnėje susiformuoja žiedynas. Žydi birželio-liepos mėnesiais, 2 cm skersmens žiedeliais. Žiedai kvapnūs, baltos, rausvos, raudonos, violetinės spalvos.

Lietuvoje šiurpiniai gvazdikai auginami darželiuose, kapinėse, gėlynuose.
David Blatt

**Deividas Blatas** (g. 1959 m. gegužės 22 d. Bostone) – JAV krepšinio treneris.

Taip pat turi ir Izraelio pilietybę. 2008–2009 m. sezone treniravo Maskvos „Dinamo“ krepšininkus. 2010 m. vasario 15 d. tapo Salonikų „Aris“ vyr. treneriu. 2010 m. liepos 11 d. pasirašė trejų metų sutartį su Izraelio Tel Avivo „Maccabi“ klubu. 2014 m. Biržėlio 20 d. tapo Klivlendo „Cavaliers“ klubo vyr. treneriu.

## Karjera

* 1995–1999 m.: Galil Eliono „Hapoel“ (Izraelis) vyr treneris
* 1999–2001 m.: Tel Avivo „Maccabi“ (Izraelis) trenerio asistentas
* 2001–2003 m.: Tel Avivo „Maccabi“ (Izraelis) vyr. treneris
* 2003–2004 m.: Tel Avivo „Maccabi“ (Izraelis) trenerio asistentas
* 2004–2005 m.: Sankt Peterburgo „Dinamo“ (Rusija) vyr. treneris
* 2005–2007 m.: Trevizo „Benetton“ (Italija) vyr. treneris
* 2007–2008 m.: Stambulo „Efes Pilsen“ (Turkija) vyr. treneris
* 2008–2009 m.: Maskvos „Dinamo“ (Rusija) vyr. treneris
* 2010 m.: Salonikų „Aris“ (Graikija) vyr. treneris.
* 2010-2014 m.: Tel Avivo „Maccabi“ (Izraelis) vyr. treneris
* 1997, 2001: Izraelio vyrų krepšinio rinktinės trenerio asistentas
* 1999 m.: Izraelio vyrų krepšinio rinktinės vyr. treneris
* 2006-2012 m.: Rusijos vyrų krepšinio rinktinės vyr. treneris
* 2014-2015 Klivlendo „Cavaliers“ (NBA)  vyr. treneris 
* 2015- "Darussafaka Dogus" ISTANBUL vyr. treneris 

## Pasiekimai

* 2000, 2001, 2002, 2003, 2004 m. Izraelio krepšinio taurės laimėtojas
* 2000, 2001, 2002, 2003, 2004 m. Izraelio čempionas
* 2001 m. Suprolygos čempionas
* 2004, 2014 m. Eurolygos čempionas
* 2005 m. FIBA Europos taurės čempionas
* 2006 m. Italijos lygos čempionas
* 2007 m. Europos čempionas
* 2011 m. Eurolygos vicečempionas
* 

## Šaltiniai
Estijos TSR

**Estijos TSR** (piln. **Estijos Tarybų Socialistinė Respublika**) – viena iš Tarybų Sajungos respublikų, gyvavusi nuo 1940 m. liepos 21 d. (formaliai įjungta į TSRS sudėtį rugpjūčio 6 d.) iki 1991 m. rugpjūčio 20 d., kada susikūrė nepriklausoma Estijos Respublika.
Kardas (reikšmės)

Žodis ***kardas*** reiškia:

Tam tikrus ginklus:
* kardas – lenktas vienašmenis kalavijas;
* kardas – azijietiškas peilis.
(Vengriškai *kard* 'kalavijas' – hu: kard)

Kai kuriuos į dagį panašius augalus:
* Benedikto kardas – kartusis šventadagis (*Cnicus benedictus*);
* Marijos kardas – margalapis margainis (*Silybum marianum*).

Taip pat:
* kardas – kai kur Lietuvoje taip vadina aidą (tikriausiai nuo *skardas* 'aidas', praradęs priekinį *s* garsą).

Spauda:
* Kardas (žurnalas) – Lietuvos karininkų iliustruotas žurnalas, leistas 1925–1940 m. Kaune;
* Kardas (Vilnius) – žurnalas, leidžiamas nuo 1990 m. Vilniuje;
* Kardas (Čikaga) – žurnalas, leistas 1916–1926 m. JAV;
* Kardas (Baltimorė) – savaitraštis, ėjęs 1896–1898 m. Baltimorėje.
Kardas (peilis)

**Kardas** () – azijietiškas kovos peilis tiesia vienašmene geležte ir paprasta rankena, iki 40 cm ilgio. Gardos neturi, rankena paprastai kaulinė, dramblio kaulo ar raginė. Išvaizda primena stalinį peilį. Naudotas ir kaip duriamasis ginklas, jo suvirtintas smaigalys smailus, tinkantis pramušti grandinius šarvus. Nešiojamas makštyje, kurioje slepiasi ir dalis rankenos (panašiai, kaip Kaukazo šaškos).

XVIII a. ir anksčiau naudotas Turkijoje, Armėnijoje, Persijoje, Indijoje (įskaitant dabartinį Pakistaną ir Afganistaną).

## Nuorodos
* Damascus Kard Persian Dagger with Bone Handle 
* „Moon Dragon“ (Naujadaras ''fantasy'' peilis, savo sandara labai primenantis peilį ''kardą'') 
* Walrus Ivory & Chevron Damascus / Wootz Kard (naujadaras)
Jānis Gilis

**Jānis Gilis** (*Janis Gilis*, 1943 m. balandžio 27 d. – 2000 m. lapkričio 13 d.) buvo pirmasis atkurtos Latvijos vyrų futbolo rinktinės vyriausiasis treneris nuo 1992 iki 1997 m.

## Karjera
Gilis nuo 1965 iki 1969 m. žaidė komandoje FK Daugava, kol 1969 m. tapo treneriu. Nuo 1977 iki 1979 m. buvo komandos FK Daugava trenerio padėjėjas. Vėliau Janis Gilis buvo Rygos futbolo mokyklos treneris, FK Pārdaugava dublerių treneris, kol 1991 m. pabaigoje tapo pirmuoju Latvijos vyrų futbolo rinktinės vyriausiuoju treneriu po nepriklausomybės atkūrimo. Pirmąsias rungtynes Latvijos rinktinė sužaidė 1992 m. balandžio 8 d. prieš Rumunijos rinktinę (0:1). Janio Gilio vadovaujama Latvijos rinktinė dalyvavo dviejuose pasaulio čempionato bei viename Europos čempionato atrankos turnyre. Pirmaisiais metais nepatyrusiai rinktinei sekėsi sunkiai, tačiau Janio Gilio vadovaujama ji iškovojo kelias reikšmingas pergales (1:0 prieš Šiaurės Airiją, 3:2 prieš Austriją), taip pat istorines lygiąsias (0:0 prieš Ispaniją ir Daniją). Penkias rungtynes Latvijos rinktinėje sužaidė ir Janio Gilio sūnus Gintas.

1997 m. pabaigoje Gilis nutraukė darbą rinktinėje, nes negalėjo susitarti su Latvijos futbolo federacija. XX a. 10-ajame dešimtmetyje Janis Gilis treniravo ir Liepojos „Metalurgs“ klubo komandą, o 1999 m. – FK Rīga, kuri savo pirmajame sezone iškovojo Latvijos taurę.

2000 m. Janis Gilis mirė, taip ir nesulaukęs Latvijos rinktinės patekimo į Europos čempionato finalinį turnyrą, kuris vyko 2004 m.

Latvijos rinktinei vadovavo 61 rungtynėse (16 pergalių, 11 lygiųjų, 34 pralaimėjimai, įvarčių santykis 52:85).

## Išnašos

## Nuorodos
*
Socialinis vaidmuo

**Socialinis vaidmuo** – tam tikras elgesio šablonas, juo apibūdinamas tam tikrą padėtį užimantis žmogus. Jo elgesio būdų visuma būdinga tam tikrai veiklos sričiai. Vaidmens atlikimas – nebūtinai veikla. Ši sąvoka vartojama ir ryšių su kitais žmonėmis specifikai apibūdinti. Soc. vaidmuo – ilgaamžiškesnis už jo atlikėją. Kai kuriuos vaidmenis galima laikyti amžinais. Pvz: motinos, tėvo ir pan.

## Stadijos
Žmonės atlieka savo vaidmenį keisdami elgesį taip, kad padarytų įspūdį kitiems. Tuo pačiu vaidmenį jie pasisavina ir įjungia į bendrą savo asmenybės kontekstą. Skiriamos keturios socialinio vaidmens stadijos, kurias suformulavo G. V. Olportas:

# Su vaidmeniu susiję lūkesčiai.
# Vaidmens supratimas.
# Vaidmens priėmimas.
# Vaidmens vykdymas.

## Vaidmenų klasifikacija
# Biologiniai (vyro ir moters).
# Profesiniai.
# Giminystės vaidmenys (motina, dukra, tetos).
# Amžiaus tarpsnio (paauglio, senelio).
# Sąmoningi ir pasąmonės lygmenyje atliekami vaidmenys (vyriausia sesuo atlieka motinos vaidmenį).
# Pastovūs ir nepastovūs vaidmenys.
# Centriniai ir antraeiliai.
# Universalūs ir specifiniai (studentas-universalu, bet 1-mo kurso studentas, tai jau konkretus vaidmuo).

## Vaidmenų konfliktai
Dažnai vieni vaidmenys trukdo, prieštarauja kitiems. Žmogaus dalyvavimas daugelyje grupių su skirtingais reikalavimais sąlygoja konfliktus. Priežastys dėl kurių kyla šie konfliktai:
* Vaidmenų prioritetai. Asmuo atlikdamas soc. vaidmenį suteikia jam nevienodą svarbumą. Vieniems vaidmenims teikia pirmenybę, kitiems antraeilę vietą. Toks vaidmenų paskirstymas – dvejopas: vieniems pirmenybę nustato pati asmenybė, o kitų vaidmenų svarbumas gali priklausyti nuo aplinkinių.
* Konfliktas kylantis dėl neatitikimo tarp keliamų asmenybės elgesio šablonų ir subjektyvios asmens atliekamo vaidmens interpretacijos.
* Sąlygos konfliktas. Bet kuris soc. vaidmuo tampa įmanomu tik sąveikoje su kitais vaidmenimis. Procese pasitaiko kai vienas vaidmuo prieštarauja kitam.
* Jaunystėje ypač ryškus konfliktas tarp biologinio ir profesinio vaidmens.

Vaidmenų konfliktai ir jų sprendimai gali tapti žmogaus vertybių, pareigų, brandumo patikrinimu. Sprendžiant vaidmenų konfliktus paprastai pasitelkiamas vienas vaidmuo ir laikomasi su juo susiėjusių vertybių. Vaidmens atlikimą reguliuoja socialinė kontrolė.
Bulgarijos geografija

**[[Bulgarija]]** yra pietryčių Europoje. Ribojasi su Rumunija, Serbija, Makedonija, Graikija, Turkija ir su Juodąja jūrą. Siena su Rumunija eina Dunojumi.

Bulgarijos plotas – 110 550 kvadratiniai kilometrai.

### Šalies sienos
*Sienos perimetras:* 1 808 km

*Sienos:* su Graikija 494 km, Makedonija 148 km, Rumunija 608 km, Serbija 318 km, Turkija 240 km.

*Paplūdimio ilgis:* 354 km

### Aukščiausias ir žemiausias taškas
*Žemiausias taškas:* Juodoji jūra 0 m.
*Aukščiausias taškas:* Musala 2 925 m

## Teritorija (%)
* Dirbamos žemės: 43 %
* Miškai ir Girios: 38 %
* Kita: 19 %

## Bioįvairovė
Dėl sudėtingų klimatinių, hidrologinių, geologinių ir topografinių reiškinių sąveikos Bulgarija yra viena iš labiausiai pasižyminčių bioįvairove Europos šalių. Daugiau kaip trečdalis Bulgarijos žemių yra miškai, daugumoje jų auga seniausi pasaulyje medžiai, pvz., Baikuševo pušis ir Granito ažuolas. Bulgarijoje auga nuo 3800 iki 4200 induočių augalų rūšių, 170 iš jų yra endeminės, o 150 laikomos nykstančiomis.

## Šaltiniai
Ramygalos gimnazija

**Panevėžio rajono Ramygalos gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ramygaloje (Panevėžio raj.), S. Dariaus ir S. Girėno g. 32, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190398398.

Filialai:
* Ramygalos gimnazijos Ėriškių Juozo Balčikonio skyrius
* Ramygalos gimnazijos Jotainių skyrius

## Istorija

Tikroji mokyklos įkūrimo data neužfiksuota, tačiau žinoma, kad 1781 m. jau veikė parapijinė mokykla, joje mokėsi 5 bajoraičiai ir 4 miestelėnai. Mokinių skaičius kiekvienais metais vis didėjo. 1912 m. mokykla pavadinta rusiškai – „Ramygalskoje narodnoje učilišče“, 1915 m. – „Lietuviška trijų klasių pradinė mokykla“.

1918 m. lapkričio 2 d. laikoma oficialia Ramygalos „Saulės“ progimnazijos įkūrimo data. 1923 m. mokyklai suteiktas realinės progimnazijos statusas. Nuo 1924 m. keturių klasių progimnazija. 1927 m. baigtas statyti 152.046 litų kainavęs naujas mokyklos pastatas  su 22 klasėmis ir aktų sale. Progimnazija performuota į vidurinę mokyklą. 1939 m. pastatytas antrasis tipinis pastatas su centriniu šildymu. Pastate buvo 18 klasių. 1943 m. mokykla išleido pirmąją abiturientų laidą.

1952 m. atidaryta vakarinė mokykla, pavadinta „Ramygalos darbo jaunimo vidurinė mokykla“. 1954 m. įkurtas bendrabutis. 1975 m. įrengtas stadionas. Vis augant mokinių skaičiui,1977 m. abu senieji pastatai sujungti nauju tipiniu priestatu su 22 kabinetais, 4 laboratorijomis, valgykla su virtuve bei sporto sale. 1988 m. baigtas senojo pastato kapitalinis remontas. 2005 m. kovo 16 d. Ramygalos vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos statusas.

## Direktoriai
* Bronius Liesis (iki 1929 m.)
* 1935–1941 m. Petras Micevičius, pedagogas, tremtinys, 1943 m. mirė koncentracijos stovykloje Krasnojarsko krašte, Rusijoje.
* Algis Adašiūnas

## Galerija


Ramygala gimnazija.jpg|Ramygalos gimnazijos pastatas 1939 m.
Ramygalos gimnazija 3.jpg|Pastato fragmentas
Ramygalos gimnazija 2.jpg
Ramygalos gimnazija - 2005m.jpg
Ramygalos gimnazija.jpg|Naujasis gimnazijos pastatas


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Eriokranijos

**Eriokranijos**, sin.  **pavasariniai blizgiasparniai** (*Eriocraniidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima. 

Europoje žinomos 9, Lietuvoje - 8 rūšys:
*Didžioji eriokranija (*Dyseriocrania subpurpurella*)
*Mažoji eriokranija (*Eriocrania cicatricella*)
*Beržinė eriokranija (*Eriocrania salopiella*)
*Kruvonoji eriokranija (*Eriocrania sangii*)
*Purpurinė eriokranija (*Eriocrania semipurpurella*)
*Beržinė raštuotoji eriokranija (*Eriocrania sparrmannella*)
*Baltataškė eriokranija (*Heringocrania unimaculella*)
*Auksuotoji eriokranija (*Paracrania chrysolepidella*)
Gauraičiai

**Gauraičiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Gaurės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sibirinis ožys

**Sibirinis ožys** (*Capra sibirica*) – dykaraginių (*Bovidae*) šeimos žinduolis, priklausantis ožkų (*Caprinae*) pošeimiui.

Pats stambiausias iš kalninių ožių. Sveria iki 100–130 kg. Laikosi bandomis iki 30-40 gyvūnų. Mėgsta aukštą reljefą su nuolaidžiais šlaitais ir iškiliomis aikštelėmis.

Nėštumas trunka 5 mėn. Gimsta 1, rečiau 2 jaunikliai. Subręsta 2-3 metų. Gyvena 18-20 metų.

Gyvena Sajanų, Altajaus, Tian Šanio, Pamyro kalnuose, Mongolijoje, Afganistane, Šiaurės Kinijoje, Šiaurės rytų Indijoje
Pilkasis povinis fazanas

**Pilkasis povinis fazanas** (*Polyplectron bicalcaratum*) – fazaninių (*Phasianidae*) šeims paukštis, panašus į povą.

Gyvena Pietryčių Azijoje. Jų arealas apima centrinį ir pietinį Mianmarą, Laosą, Tailandą, Šiaurės Vietnamą, Hainano salą.

Pilkos spalvos iki 76 cm ilgio. Gyvena tankiose tropikų džiunglėse. Didesnę laiko dalį praleidžia ant žemės tankiuose krūmynuose. Minta įvairiomis uogomis, vabzdžiais, vegetatyvinėmis augalų dalimis, sėklomis.

Ši rūšis mažai ištirta, nes tai labai baikštūs, linkę slėptis paukščiai.
FK Auda

**Kekavos „Auda“** – Latvijos futbolo klubas iš Kekavos.

## Istorija
Klubas įkurtas Rygoje, 2005 m. persikėlė į Kekavą, kur yra specialiai šiam klubui pastatytas stadionas.

2017 m. klubas licencijavosi Pirmos lygos pirmenybėms. Jose užėmė dešimtą vietą.

2021 m. klubas bandė licencijuotis ir gauti LFF-A tipo licenciją, kad galėtų žaisti Virsliga pirmenybėse, tačiau dėl sporto ir infrastuktūros reikalavimų neatitikimo licencija nebuvo išduota. 2021 m. sezonas Pirmoje lygoje vyko nesklandžiai, nes daugybė rungtynių buvo atidėtos bei perkėlinėjamos dėl pandemijos grėsmių. Galiausiai, po XIV (14) turų pirmenybės buvo visai nutrauktos. Tuo metu ekipa buvo pirmoje vietoje.

### 2022 m. Virslīga

2022 m. sausio 28 d. dešimčiai klubų suteiktos A tipo licencijos. Vienu iš jų tapo „Audos“ klubas. 

2022 m. vyr. treneriu dirbo kroatas Tomislavas Stipičius. Jau pirmojo turo rungtynėse prieš FK Metta, kurios įvyko 2022 m. kovo 13 d., lygos debiutantai iškovojo pergalę. Išvykoje, Hanzos mokyklos stadione, įveikė varžovus rezultatu 1:0. Vienintelį įvartį pelnė kroatas Tomislavas Štrkalas, rungtynių pradžioje įmušęs 11 metrų baudinį. Kadangi abiejų klubų spalvos yra žalia, todėl teisėjas Andris Treimanis uždraudė svečiams rungtyniauti žalia apranga. Buvo ieškoma išeičių ir teko skolintis aprangas iš Latvijos jaunimo rinktinės. Po rungtynių klubo atstovai išsakė priekaištus teisėjui, tačiau paskelbė apie tai, kad trečia klubo apranga taps Latvijos rinktinės apranga.

## Spalvinė gama

## Apranga
### Apranga namuose
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose rungtyniauja tradicine – žalia juoda apranga. 

### Apranga išvykose
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Išvykose rungyniauja balta juoda apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Garsesni žaidėjai
*  Kaspars Gorkšs, gynėjas (2006 m.)

## Lietuviai
* Šarūnas Kazlauskas, vartininkas, 2009 m.
* Rolandas Vaineikis, saugas, 2002 m.
* Raimondas Vainoras, gynėjas, 2002 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra 
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Kasparas Gorkšas

**Kaspars Gorkšs** (*Kasparas Gorkšas*, gimė 1981 m. lapkričio 6 d.) – Latvijos futbolininkas, gynėjas.

## Karjera
Karjerą pradėjo Auda klube, o 2003 m. persikėlė į Östers IF (Švedija). 2005 m. atstovavo Assyriska FF (Švedija). 

2006 m. grįžo į Latviją, kur atstovaudamas Venspils klubui tapo Latvijos čempionu. 

2006 m. pabaigoje pasirašė sutartį su Anglijos klubu Blackpool FC. 

2008 m. liepos 28 d. Gorkšas buvo iškeistas į du QPR London žaidėjus, bei 250 000 tūkst. svarų sumą. 

2011 m. rugpjūčio 24 d. pasirašė trejų metų sutartį su Reading FC klubu.

## Rinktinė
2005 m. gruodžio 24 d. debiutavo Latvijos rinktinėje draugiškose rungtynėse prieš Tailando rinktinę. Susitikimas baigėsi lygiosiomis 1-1.

2007 m. spalio 17 d. pelnė pirmąjį savo įvartį atstovaudamas nacionalinei komandai Daniją. Varžovai nugalėjo latvius rezultatu 3-1.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas – 1 (2006)

## Išnašos

## Nuorodos
*
Kristaps Grebis

**Kristaps Grebis** (*Kristapas Grebis*, g. 1980 m. gruodžio 13 d.) – Latvijos futbolininkas, puolėjas.

## karjera
Futbolininko karjerą pradėjo 2000 m. Liepojos „Metalurgs“ klube. Kitą sezoną buvo išnuomotas FK Rīga, o 2002 m. grįžo į Liepoją. 

2007 m. sausį pasirašė sutartį su Anglijos penkto lygmens diviziono (*[[Conference National]]*) klubu Oxford United, tačiau kovo viduryje ją paliko. 

2007 m. balandį prisijungė prie FK Ventspils klubo.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas (2005 m.)
* Latvijos taurės laimėtojas (2006 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
*
Aleksandrs Isakovs

**Aleksandrs Isakovs** (*Aleksandras Isakovas*, g. 1973 m. rugsėjo 16 d.) – buvęs Latvijos futbolininkas.

## Karjera
Savo karjerą pradėjo gimtojo miesto Daugpilio komandoje, 1999 m. persikėlė į Rusiją. Ten jis žaidė iki 2001 m., o 2002 m. pasirašė sutartį su Skonto FC klubu. 2006 m. pabaigoje Isakovas paliko „Skonto“ ir grįžo į Daugpilį, kur prisijungė prie Daugpilio „Daugava“ klubo komandos.

## Rinktinė
Latvijos rinktinėje Aleksandras Isakovas debiutavo 1997 m. liepą rungtynėse prieš Lietuvos rinktinę. Vėliau jis epizodiškai dalyvavo rinktinės rungtynėse, o stabiliu Latvijos rinktinės žaidėju tapo 2001 m. Kartu su Latvijos rinktine Isakovas pateko ir dalyvavo 2004 m. Europos čempionate Portugalijoje. Savo paskutines rungtynes rinktinėje Aleksandras Isakovas sužaidė 2005 m. lapkritį prieš Baltarusijos rinktinę.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas – 3 (2002–2004)
* Latvijos taurės laimėtojas – 1 (2002)

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Beržė (Latvijos upė)

**Beržė** () – upė pietų Latvijoje, Duobelės, Saldaus ir Jelgavos savivaldybėse; Švėtės kairysis intakas. Prasideda Kuršo aukštumoje, pradžioje teka į pietus, prateka Lielaucės ežerą. Toliau pasuka į šiaurę. Nuo Upeniekų teka į rytus ir šiaurės rytus, prateka Duobelės miestą. Įteka į Švėtę į rytus nuo Lyvbėrzės.

Intakai: Bikstupė, Sesava, Alavė, Lyčupė, Gardenė.

## Šaltiniai
Rod Ailandas (sala)

**Rod Ailandas**, **Akvidneko sala** – sala Naraganseto įlankoje, Rod Ailando valstijoje (JAV). Salos plotas siekia 114 km².

Indėnai šią salą vadino Akvidneku, vėliau jai suteiktas Rod Ailando pavadinimas. Kaip tai nutiko, nėra iki galo aišku. Anot vienos versijos, salą pavadino kolonistas Roger Williams, manęs, jog būtent šią salą 1524 m. matė italų navigatorius Giovanni da Verrazzano. Kita vertus, gali būti, kad salą 1614 m. pavadino olandų tyrinėtojas Adriaen Block. Žodis „Rod“ olandiškai reiškia „raudonas“, „Ailandas“ („Island“) – angliškai sala.

## Išnašos
Blizgančiosios makštinės kandys

**Blizgančiosios makštinės kandys** (*Heliozelidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Pasaulyje yra apie 100 rūšių, Lietuvoje žinomos 4 rūšys:
* Rūgtinė blizgančioji makštinė kandis (*Antispilina ludwigi*)
* Sedulinė blizgančioji makštinė kandis (*Antispila metallella*)
* Beržinė blizgančioji makštinė kandis (*Heliozela hammoniella*)
* Ąžuolinė blizgančioji makštinė kandis (*Heliozela sericiella*)

## Nuorodos
* Heliozelidae, nuotraukos
Serbentinės makštinės kandys

**Serbentinės makštinės kandys** (*Prodoxidae*) – drugių (*Lepidoptera*) šeima.

Europoje 20 rūšių, Lietuvoje – apie 8 rūšys:

* Serbentinė kandis (*Lampronia stangei*)
* Raštuotoji makštinė kandis (*Lampronia luzella*)
* Avietinė pumpurinė kandis (*Lampronia corticella*)
* Erškėtinė makštinė kandis (*Lampronia morosa*)
* Dvijuostė makštinė kandis (*Lampronia flavimitrella*)
* Serbentinė geltonoji kandis (*Lampronia redimitella*)
* Keturdėmė makštinė kandis (*Lampronia rupella*)
* Juodoji makštinė kandis (*Lampronia fuscatella*)

## Nuorodos
* Prodoxidae, Europos rūšių sąrašas
Tamsioji medžiaga

**Tamsioji medžiaga** (kartais naudojamas terminas **nematomoji medžiaga** arba **tamsioji materija**) – hipotetinė nežinomos sudėties medžiaga (arba astronominiai objektai), kuri nespinduliuoja ar neatspindi elektromagnetinių bangų, tačiau jos buvimas yra atrandamas iš gravitacinio poveikio matomai (šviečiančiai arba sugeriančiai) medžiagai, kai kurių gravitacinių lęšių.  

Pirmą kartą šią problemą paminėjo amerikiečių kilmės šveicarų astronomas Fritz Zwicky mėgindamas paaiškinti anomalias galaktikų sukimosi kreives.

Tamsiosios medžiagos sudėtis nežinoma. Tai gali būti tiek specifinių elementariųjų dalelių spiečiai (masyvių ar, priešingai, ypač lengvų ), tiek ir dideli, tačiau nespinduliuojantys ir todėl nematomi objektai.

## Galaktikų sukimosi kreivės

Galaktikos diferencialinio sukimos kreivė (tai yra galaktikos objektų sukimosi greičio \! v(r) priklausomybė nuo atstumo \! r iki galaktikos centro) yra nulemta galaktikos masės \! M(r) pasiskirstymu priklausomai nuo atstumo \! r ir yra aprašomi formule:
: v(r) = \sqrt  ,

Tuomet sukimosi greitis toliau nuo centro turi kisti pagal \! v(r) \sim r^{ - {1 \over 2}} dėsnį. Tačiau daugelio spiralinių galaktikų sukimosi greičiai toli nuo centro, net iki (20–25 kiloparsekų) išlieka beveik nepakitę. Tai reiškia, kad medžiagos tankis tolstant nuo centro nekrenta taip greitai, kaip turėtų mažėti, jei ji būtų sudaryta tik iš stebėjimais registruojamos medžiagos (dujų - dulkių debesų, žvaigždžių). Taigi, nematomoji medžiaga turėtų nusidriekti gerokai toliau už stebimų galaktikos ribų, o jos masė turėtų būti eile didesnė už stebimos šviečiančios medžiagos masę.

## Šaltiniai
Vilniaus pilių kultūrinis rezervatas

**Vilniaus pilių valstybinis kultūrinis rezervatas** – valstybinis rezervatas Vilniaus senamiestyje. Plotas 54,8 ha. Rezervatas įkurtas 1997 m. siekiant išsaugoti ir puoselėti Lietuvos istorinį valstybės ir dvasinės kultūros centrą – Vilniaus pilis, jų teritoriją ir čia esančias kultūros ir gamtos vertybes. Tai mažiausias valstybinis rezervatas Lietuvoje.

Archeologijos paminklai:
* Vilniaus piliakalnis su papiliais ir gyvenviete, kurį sudaro:
** piliakalnis, vadinamas Kreivuoju kalnu, Plikuoju kalnu, Trijų Kryžių kalnu;
** pirmas papilys, vadinamas Bekešo kalnu;
** antras papilys, vadinamas Stalo kalnu;
** trečias papilys, vadinamas Gedimino kapo kalnu;
** gyvenvietė, vadinama Dainų slėniu
* Vilniaus piliavietė arba Vilniaus arkikatedros bazilikos, Žemutinės ir Aukštutinės pilių pastatų, jų liekanų ir kitų statinių kompleksas, jį sudaro:
** Gedimino pilies kalnas;
** Aukštutinė pilis;
** Žemutinė pilis;
** Katedros aikštė;
** Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika;
** Gynybinio bokšto liekanos, varpinė;
** Žemutinės pilies gynybinės sienos liekanos;
** Senojo arsenalo rytų ir vakarų korpusų liekanos;
** Naujasis arsenalas;
** Žemutinės pilies rūmų liekanos;
** Pilininko namas; Pilies arklidė;
** Aukštutinės pilies gynybinės sienos, vakarinio ir pietinio bokštų, Aukštutinės pilies rūmų liekanos;
** Kirdėjų rūmai ir kiti statiniai;

Iš architektūros paminklų žymiausia yra Vilniaus arkikatedra kartu su jos apylinkėmis, aikšte ir architektūrinėmis liekanomis. Svarbus kultūros paminklas – Trijų Kryžių paminklas ant Trijų Kryžių kalno.

Gamtos paveldo objektai:
* Kaštonų ratas Pilių parke (35 kaštonai), Medžių grupė Pilių parke I (vinkšnos, paprastojo klevo ir triliemenės Krymo liepos grupė), Medžių grupė Pilių parke II (Švedlerio raudonlapės formos paprastieji klevai), Medžių grupė Pilių parke III (skirpstas ir sidabrinė liepa), Pilių parko kanadinė tuopa (storiausias Vilniaus medis), Pilių parko liepų grupė (trijų hibridinių paprastųjų liepų grupė)

## Galerija

Vaizdas:Vilnius-Castle-Complex.jpg|Gedimino kalnas
Vaizdas:TrijuKryziuKalnas.jpg|Trijų kryžių paminklas
Vaizdas:Vilnius. Gedimino pilis, 2006-08-10.jpg|Aukštutinė pilis
Image:Vilnius Cathedral Facade.jpg|Vilniaus katedra.


## Išnašos

## Nuorodos
* Rezervato direkcijos svetainė