open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pakeršiai (Anykščiai)

**Pakeršiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Džiugų, 12 km į pietus nuo Kurklių. Nuo 2004 m. veikia Gintaro Senulio kaimo turizmo sodyba „Svajonių Dvaras“. Anksčiau Pakeršių kaimas priklausė Karališkių Švč. Dievo Motinos globos cerkvei, dabar – Balninkų Šv. vyskupo Stanislovo parapijai. Kapinių neturėjo.

## Etimologija

Kaimo pavadininimas Pakeršiai kilęs nuo ežerų pavadinimo Keršiai. O ežerai galimai tokį pavadinimą gavo todėl, kad čia gyventojai laikė keršus arklius. Juos vesdavo į ežerus maudyti, girdyti. Kita sakmė sako, kad prie ežero kadaise buvęs dvaras. Jo ponas turėjo didelį margą (keršą) šunį, kurį mylėjo ir prižiūrėjo geriau nei tarnus. Šie supyko ir paskandino keršį šunį ežere. Taip atsirado Keršio ežero pavadinimas. Keršio ežero gylis vietomis siekia 42 metrus.

## Geografija

Pakeršiai ribojasi su Dragaudžių, Armoniškių, Auguškų, Navasiolkos, Naujasodžio ir Molėtų rajono Svironkų ir Pakeršių kaimais. Pakeršių kaimas yra abipus Keršių ežerų, kurie kaimą dalija į 2 dalis. Pakeršių kaimo dalis (į šiaurės rytus) priklauso besiribojančiai Molėtų rajono savivaldybei, Balninkų seniūnijai. Pietinėje kaimo teritorijoje yra Kreivašonkės miškas, šiaurėje – Šiaudinės miškas. Rytinė kaimo dalis patenka į Baldono geomorfologinį draustinį. Nuo 2009 metų priklauso Staškūniškio seniūnaitijai.

## Istorija

Balninkų krašto archyviniuose dokumentuose pažymėta, kad 1554–1557 m. kaimui priklausė 15 valakų žemės. Paminėtos Bagdonų, Petravičių, Petkevičių, Aleknavičių. Bučių, Daubarų, Janavičių ir kitų gyventojų pavardės.

1923 metais kaime buvo 6 sodybos su 36 gyventojais. Daugiausiai rusų tautybės, vieni sentikiai, kiti stačiatikiai. Kaimui priklausė apie 60 ha žemės. 1937 metais kaimas buvo išskirstytas vienkiemiais ir turėjo 222,7 ha žemės.

Po II pasaulinio karo iš Pakeršių kaimo 1946 metais ištremtas į Sibirą partizanų rėmėjas ir patriotas Stasys Sabaliauskas, 1948 metais ištremta Vlado Gylio šeima (abu tėvai su 5 vaikais).

1949 metais kaimas prijungtas prie kolūkio „Pirmyn“, vėliau priklausė Kalinino kolūkiui. Naujasodžio tarybiniam ūkiui, Staškūniškio kolūkiui, kol 1992 metais šis kolūkis iširo.

2001 metais buvo 9 sodybos ir 3 nuolatiniai gyventojai (sentikių Vasilkovų šeima). 2011 metais jau gyveno 7 nuolatiniai gyventojai. 2015 metais kaime buvo 7 sodybos ir 4 nuolatiniai gyventojai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Iš Pakeršių kaimo kilęs Jonas Sabaliauskas, išvykęs ir likęs gyventi Argentinoje. Su italų kilmės žmona jis turėjo du vaikus: dukrą Maria del Carmen ir Juan Emilio. Jo dukra Maria del Carmen iki šiol turi aukščiausius pasiekimus iš lietuvaičių pasauliniuose grožio konkursuose. 1967 metais ji laimėjo Mis Argentina (Buenos Aires) ir pirmosios Vicemis Pasaulis (Londonas) titulus. Mis Pasaulis 1967.

Iš Pakeršių kaimo kilęs vestuvių muzikantas Valdas Sabaliauskas (g. 1968 m.), grupės „Rojaus paukščiukai“ vadovas.

## Šaltiniai

*
Pakerupis

**Pakerupis** – buvęs kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Girkalnio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakertiškės

**Pakertiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Žiežmarių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakiauliškis

**Pakiauliškis** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Šilavoto, prie kelių  ir , ribojasi su Klebiškiu.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Pakiauliškyje išlikusi Agotos ir Juozo Senavaičių sodyba. Jie turėjo 11 ha žemės, augino 11 vaikų. Iš šios šeimos kilo Lietuvos pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui dalyviai – 5 broliai partizanai ir jų sesuo medicinos seselė: **Vincas** (slapyv. Žaliavelnis, Žalias Velnias, Šiaurys; 1923–1945), **Juozas** (slapyv. Senis; 1910–1949), **Pranas** (slapyv. Pranukas, Tabokius; 1917–1946), **Jonas** (slapyv. Rainys, Vėtra; 1925–1947), **Kazimieras** (slapyv. Zuikis; 1927–1946), **Marija** (slapyv. Marytė, Mirta; 1922–1945).

## Galerija

Pakiauliškis, sodyba.JPG|Pakelės ūkininko sodyba
Pakiauliškis, apleista sodyba.JPG|Negyvenama sodyba
Pakiauliškis, kelias (Karklų g.).JPG|Kaimo laukai
Paminklas, partizanai Senavaičiai.JPG|Atminimo lenta Senavaičiams


## Šaltiniai
Pakirkšnovys

**Pakirkšnovys** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Ilgižių III.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakirsniai (Kalvarija)

**Pakirsniai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 6 km nuo Kalvarijos, prie Kirsnos upės, šalia kelio  ir 1 km nuo sankryžos su keliu . Per Kirsną nutiestas Nemunaičių tiltas.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakiršinėlis

**Pakiršinėlis** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Palonų, prie Kiršino upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakliaupis

**Pakliaupis** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Laižuvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Pakleviai

**Pakleviai** – viensėdis Elektrėnų savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Vievio, tuojau į pietus nuo Rusakalnio, prie pat plento .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakapurnis

**Pakapurnis** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 10 km į rytus nuo Raseinių, prie kelio , netoli dešiniojo Dubysos kranto ir Gužulimio upelio.
 

## Istorija

Kaimas pavadintas pagal Kapurnio kalną. Buvo bajorkaimis Raseinių valsčiuje. Valdas čia turėjo Vaitkevičiai, Gedgaudai, Micevičiai, Sutkevičiai, Šmakai.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Petras Bartkus–Žadgaila (1925–1949) – partizanas, Lietuvos laisvės kovos sąjūdžio deklaracijos signataras.

## Šaltiniai
Paklibakiai

**Paklibakiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Šaukėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paknituvis

:: *Apie viensėdį į šiaurę nuo Vaiguvos žr. [[Paknituvis (Bagužiai)]]*.

**Paknituvis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Vaiguvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Namtokhlongkeo nacionalinis parkas

**Namtokhlongkeo nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas rytų Tailande, Trato provincijoje. Parkas įkurtas 2000 m. spalio 30 d.

## Vieta
Parkas užima 200,00 km², apima Khaosamingo (Khao Saming) apylinkes, 50 km į šiaurę nuo provincijos centro Trato, Kambodžos pasienyje.

## Flora ir fauna
Namtokhlongkeo nacionaliniame parke vyrauja drėgni atogrąžų miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: aukštoji hopėja (Hopea ferrea), Dipterocarpus dyeri, briaunotasis sparnūklis (Anisoptera costata) ir kt.

Parke gyvena: Indokininis tigras, Himalajinis lokys, Indinis zambaras, Indijos muntjakas, palminis musangas, Malajinė civeta, šernas, Javinis elniukas, laibaliemenės beždžionės, baltarankis gibonas, ausytasis skujuotis ir kt., sutinkama daug paukščių.

## Įžymiausios vietos
* Khlongkeo (Khlong Kaeo), Salatdajo (Salat Dai) kriokliai.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Paknituvis (Bagužiai)

**Paknituvis** – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Vaiguvos, prie Bagužių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakonys

**Pakonys** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Sudervės, patenka į Rastinėnų sodų masyvą.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakorbūdžiai

**Pakorbūdžiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Girėnų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakovarniškės

**Pakovarniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km nuo Rudaminos.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Pakrauglė

**Pakrauglė** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Nemenčinės.

Netoliese anksčiau buvo Pakrauglė II.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakritižis

**Pakritižis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Raguvos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakryžė (Ignalina)

**Pakryžė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3,5 km į pietvakarius nuo Senojo Daugėliškio, tarp miškų, šalia kelio . Rytuose telkšo ežeriukas Pagūrys. Yra koplytėlė, kapinės.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas nuo žodžio *pakryžė̃* ʻvieta prie kryžiausʼ.

## Istorija
Iki XX a. vid. vadinta **Zakrevščizna** (1736 m. minima kaip *Zakrowizenizna*) arba **Pakryžiškėmis**. Priklausė Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui, Ceikinių apylinkei, buvo Daugėliškio dvaro valda. Lenkmečiu veikė lietuviška mokykla (nuo 1922 m.). LTSR laikais priklausė Zuikų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakryžė (Alanta)

**Pakryžė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Alantos, šalia kelio . Šiauriau kaimo teka Alanta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakryžė (Luokesa)

**Pakryžė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Luokesos, tarp kelio  ir Raupiškio miško. Prie plento stovi keletas paminklinių kryžių. Yra autobusų stotelė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakryžė (Vilnius)

**Pakryžė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Sužionių, netoli Nemenčios upelio. Praeina kelias į Pakrauglę. Yra fermos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakrūmiai

**Pakrūmiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 12 km nuo Grinkiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakščiai (Panevėžys)

**Pakščiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km į pietus nuo Vadoklių, prie kelio . Rytuose dunkso Taujėnų miškai, vakaruose teka upokšnis Berupelis, eina keliukas į Išlaužus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakuliškės

**Pakuliškės** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Panočių, tuoj į pietus nuo Noškūnų. Praeina vieškelis .

## Etimologija
Pavadinimas greičiausiai kilęs iš asmenvardžių *Pakulà, Pãkulis, Pakùlis* ar , . Ši pavardė gali būti iš  „apšepėlis, apsileidėlis“ arba iš  („kairys, kairiarankis“) ar *пакуль* („kykelis, apklotėlis“).

## Istorija

XIX a. pab. Pakuliškės minimos kaip palivarkas netoli Uosupio Lydos apskrityje.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 49 žmonės, iš kurių 35 buvo užrašyti lenkais, 11 lietuviais ir 3 baltarusiais.

## Šaltiniai
Pakuodžiupėliai

**Pakuodžiupėliai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Piniavos, Lėvens dešiniajame krante, prie Kodžiupio žiočių. Kaimo pietvakarinė dalis patenka į Sanžilės kraštovaizdžio draustinį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakuodžiupiai

**Pakuodžiupiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Piniavos. Kaimo viduriu teka Kodžiupis, šiauriniu pakraščiu – Pišia; rytuose dunkso Ūtos miškas. Kaimo pakraštyje auga valstybės saugomas Pakuodžiupių kadagys. Veikia žirginio sporto klubas „Vytis“.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Petras Kasperavičius (1923–2014), inžinierius elektrikas, patentologas.

## Šaltiniai
Pakuonis (kaimas)

**Pakuonis** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Pakuonio miestelio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakupriai

**Pakupriai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Kražių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakūsa

**Pakūsa** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Poškonių, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo teka Žižma, išvesta Lietuvos ir Baltarusijos valstybės siena. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakusinė

**Pakusinė** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Marijampolės.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakuteniai

**Pakuteniai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Šeduvos.

## Istorija

1578 m. minimas Pakutenių dvaras, o 1866 m. – Pakutenių bajorkaimis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pakvistis

**Pakvistis** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Židikų.

## Istorija

1596 m. minimas Pakvisčio dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Palabažys (Ignalina)

**Palabažys** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Linkmenų, Labanoro girios glūdumoje. Piečiau kaimo teka upelis Labažė, driekiasi mažų ežerėlių virtinė (Labažis, Kurtinėlis, Vienavalkšnis ir kt.). Kelių kilometrų spinduliu aplink plyti negyvenami miškai.

## Etimologija
Priešdėlio *pa-* vedinys iš ežero vardo *Labãžis* ar upės vardo *Labãžė*.

## Istorija
XX a. pr. minimi du Palabažio užusieniai Švenčionių apskrities Linkmenų valsčiuje: vienas priklausė Maleckiui (8 gyv. 1905 m.), kitas – fon Eksei (6 gyv.).

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Netoliese praėjo demarkacinė linija.

LTSR laikais buvo Linkmenų apylinkėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palabažys (Švenčionys)

**Palabažys** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kaltanėnų.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palaima (Vilkaviškis)

**Palaima** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Keturvalakių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palabė

**Palabė** – buvęs kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Sidabravo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palaiškalnis

**Palaiškalnis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 11 km nuo Šaukėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palaižupė

**Palaižupė** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Laižuvos, prie kelio .

## Istorija

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Liudvikas Kimtys (1940–2025) – fizikas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Palankinė

**Palankinė** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Kidulių, prie kelio . Šiaurėje teka Nemunas, telkšo žiogis Bedugnė, rytuose veši Papiškių miškas, teka Višiupiškė, pietuose ribojasi su Karališkiais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palankys

:: *Apie kaimą Anykščių rajone žr. [[Palankys (Anykščiai)]]*.

**Palankys** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Rokiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palakajys (Švenčionys)

**Palakajys** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 12 km į pietryčius nuo Labanoro, prie Lakajos upelio, Labanoro girioje. Šalia eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palapišiai

**Palapišiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Lyduvėnų.

## Istorija

XVI a. pabaigoje minimas Palapišių kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palapiškės

:: *Apie kaimą Elektrėnų savivaldybėje žr. [[Palapiškės (Elektrėnai)]]*.

**Palapiškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Užuguosčio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palapojė

**Palapojė** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 6 km nuo Paparčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palašmenis

**Palašmenis** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Klovainių, prie Lašmens upės. Šalia kaimo kertasi keliai  ir .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Telesforas Lukoševičius (1926–2013), pedagogas, esperantininkas

## Šaltiniai
Palaukinė

:: *Apie viensėdį žr. [[Palaukinė (viensėdis)]]*.

**Palaukinė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kalino. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palaukiškė II

**Palaukiškė II** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Ignalinos, tarp nedidelių miškų.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžių *palaukė̃, palaũkė, palaukỹs, palaũkis* ʻlauko pakraštys; miško, girios pakraštys, susisiekiantis su laukuʼ.

## Istorija
XIX a. pab. buvo du Palaukiškės užusieniai Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje, Ceikinių apylinkėje.

Tarybiniais metais Palaukiškės užusieniai sujungti į vieną kaimą, bet po 2021 m. vėl atidalinti. Dabartinį kaimą atitinka lenkmečiu buvęs Palaukiškės I užusienis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palaukščiotys

**Palaukščiotys** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Šilavoto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palaukiškiai

**Palaukiškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Svėdasų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palaukoja

**Palaukoja** (*Palaukojis*) – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietryčius nuo Palūšės, šalia Laukojo ežero ir pelkės, šalia Palūšės miško, Narsupės ir Rudinės upelių. Pro kaimą eina geležinkelis Vilnius–Daugpilis ir kelias Palūšė–Bėčiūnai.

## Etimologija
Priešdėlio *pa-* vedinys iš ežero vardo *Laukojỹs*.

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje, Ertelio valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palazdinė

**Palazdinė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Zarasų, greta kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palegija

**Palegija** (arba ***Pelagija***) – buvęs kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 4 km nuo Lenkimų.

## Istorija

Lenkimų apylinkės Palegijos kaimas panaikintas 1977 m. kovo 30 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palėkinis

**Palėkinis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Liolių, prie Kražantės ir Lėkinio santakos. Iš pietų juosia miškeliai. Praeina keliukas Lioliai–Pluskiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palėpšai

**Palėpšai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Kelmės.

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimas 1589 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palepšiškiai

**Palepšiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Joniškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palėvenė (viensėdis)

**Palėvenė** – viensėdis Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Aukštupėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palėveniečiai

**Palėveniečiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Pandėlio, 1 km į rytus nuo Sriubiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palėvenis

**Palėvenis** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Skaistgirių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palielukis

**Palielukis** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Žilinų, prie Lieluko ežero pietinio kranto.

## Etimologija
Gyvenvietė pavadinta pagal *Lieluko* ežerą.

## Istorija
XIX a. pab. buvo Palielukio kaimas, palivarkas ir užusienis. Pateko į Trakų apskrities Valkininkų valsčių. 1850 m. Borisovičius ir Gecevičius čia valdė 447 dešimtines žemės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliepė (reikšmės)

**Paliepe** vadinami kaimai:

* Kupiškio rajone;
* Ukmergės rajone:
** Deltuvos seniūnijoje,
** Vidiškių seniūnijoje;
* Vilniaus rajone.
Paliepė (Vilnius)

**Paliepė** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km nuo Buivydžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliepėliai

**Paliepėliai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Antašavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliepis (Kaišiadorys)

**Paliepis** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Palomenės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Adolfas Varanauskas, lengvaatletis, olimpietis

## Šaltiniai
Paliepiai (Šalčininkai)

**Paliepiai** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Jašiūnų, prie Paliepių miško ir plento .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliepiukai (Ariogala)

**Paliepiukai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Ilgižių III.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliepiai (Telšiai)

**Paliepiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Luokės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Liudvikas Grubliauskas (1922–2007) – veterinarijos gydytojas mikrobiologas, biomedicinos mokslų daktaras
* Vanda Klikūnienė (1937–2023) – komjaunimo ir partinė veikėja

## Šaltiniai
Paliepkalnė

**Paliepkalnė** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 1 km nuo Nevarėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliesė (Turmantas)

**Paliesė** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km nuo Kimbartiškės. 

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliesė (Panevėžys)

**Paliesė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Naujamiesčio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliesė (Imbradas)

**Paliesė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Antazavės.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliesis

**Paliesiu** vadinami kaimai:

* Kelmės rajone;
* Kupiškio rajone;
* Molėtų rajone;
* Zarasų rajone.
Paliesis (Kupiškis)

**Paliesis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 9 km į pietryčius nuo Skapiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliesius

**Paliesius** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2,5 km į rytus nuo Mielagėnų, prie Kančioginos upės. Praeina keliai ,  ir . Pietinėje dalyje stovi Paliesiaus dvaras.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš  ʻpamiškė, miškinga ir pelkėta vietovėʼ.

## Istorija

Nuo XVII a. minimas Paliesiaus dvaras, priklausęs Tyzenhauzams.

1830 m. kaime buvo 12 sodybų. XIX a. pab. Paliesiaus kaimas ir dvaras pateko į Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčių, buvo apylinkės centras. Dvare veikė spirito ir alaus daryklos. Dvaras priklausė Kublickiams, Liubimovui, fon Eksei.

Lenkmečiu veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius (iki 1936 m.). Sovietmečiu priklausė Dietkauščiznos, nuo 1979 m. Tverečiaus, Mielagėnų (dalis) apylinkėms.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palygainiai

**Palygainiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 8 km nuo Senųjų Trakų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palimšiai

**Palimšiai** (dar žinomas kaip ***Palimšys II, Kruonio Palimšiai***) – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Kruonio, prie Limšiaus ir jo intako Vajos. Praeina kelias .

## Istorija

1744 m. Žiežmarių parapijos gyvenviečių sąraše minimas Palimšių dvaras. 1863 m. gegužės 19 d. prie Palimšių dvaro įvyko mūšis tarp Trakų apskrities karinio viršininko M.Černiako vadovaujamos sukilėlių rinktinės ir ją persekiojusių generolo majoro Vedemejerio vadovaujamo carinės kariuomenės dalinio. Mūšio metu žuvo 16 sukilėlių, apie 20 pateko į nelaisvę, taip pat sukilėlių žiniomis, žuvo arba buvo sužeisti 24 kareiviai.

## Gyventojai

1866 m. Kruonio valsčiaus Palimšių palivarke gyveno 27, šlėktų užusienyje 6 ir valstybiniame užusienyje 18 gyventojų.

## Šaltiniai
Palimšys

**Palimšys** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Žiežmarių, Palimšio miške, prie Limšiaus ir Dūmės santakos. Praeina plentas . Telkšo Palimšių tvenkinys.

## Istorija

1744 m. Žiežmarių parapijos gyvenviečių sąraše minimas Palimšių dvaras (arba Chomontovščiznos dvaras), kuris priklausė M. Chomontovskiui. 1841 m. Palimšių dvaras priklausė S. Berlinskiui. XIX a. pabaigoje Palimšių palivarkas pateko į Trakų apskrities Kruonio valsčių, Kairiškių seniūniją, Darsūniškio parapiją.

1863 m. gegužės 19 d. Palimšio miške vyko mūšis tarp M. Černiako vadovaujamų sukilėlių ir Rusijos pajėgų. Palimšių kaimas į vienkiemius išskirstytas 1932 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palionė

**Palionė** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Gelvonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palionys

**Palionys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 14 km nuo Anykščių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palioniškiai

:: *Apie kaimą Klaipėdos rajone žr. [[Palioniškiai (Klaipėda)]]*.

**Palioniškiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 12 km nuo Kulių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palinkuvė (Panevėžys)

**Palinkuvė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Petriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Moikovacas

**Moikovacas** – miestas šiaurės Juodkalnijoje, Moikovaco opštinos (10 066 gyv.) centras. Išsidėstęs vakariniame Taros upės krante tarp Bjelasicos ir Sinjajevinos kalnų, netoli senos kalnakasybos gyvenvietės Brskovo. Valdant karaliui Stefanui Urošui Nemaničiui Brskove buvo monetų kalykla, nuo kurios Moikovacas gavo pavadinimą.

Moikovacas žinomas ir kaip Moikovaco mūšio (1916 m.) vieta, kur Juodkalnijos armija sumušė daug galingesnę Austrijos-Vengrijos kariuomenę.

## Transportas
Moikovace yra geležinkelio linijos Belgradas-Baras stotis. Mieste kertasi automobilių kelias, jungiantis Juodkalnijos pakrantę ir Podgoricą su šiaurės Juodkalnija ir Serbija (keliai E65, E80) ir kelias vedantis į Žabljaką ir *Pljevlja*.

Podgoricos oro uostas yra už 105 km.

## Gyventojai
Moikovaco gyventojų skaičiaus kitimas:
* 1981 m. – 5 156 gyv.
* 1991 m. – 4 391 gyv.
* 2003 m. – 4 120 gyv.

Etninė sudėtis 1991 m.:
* juodkalniečiai – 92,50%
* serbai – 5,17%

Etninė sudėtis 2003 m.:
* juodkalniečiai – 54,77%
* serbai – 41,12%
Paliūnai (Seirijai)

**Paliūnai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Seirijų, Paliūnų ežero pakrantėje. Pro kaimą eina kelias , atsišakoja keliai į Prapuntus, Bagdononis. Pietryčiuose telkšo ežerėlis Prūdelis (Dzerveniškė), šiauriau jo iškilęs Paliūnų piliakalnis (150,2 m). Yra kapinės.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Paliū́nas*.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliūnai (Veisiejai)

**Paliūnai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Veisiejų, prie Termento ežero ir upelio, Babrų miško apsuptyje. Keliai į Smarliūnus, Babrus.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Paliū́nas*.

## Istorija
XIX a. pab. Merkinės Paliūnų kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių ir parapiją (1827 m. – į Seirijų parapiją).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliūnė

**Paliūnė** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Ariogalos, piečiau magistralės .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliūniai

**Paliūniai** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 8 km nuo Samanių. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paliutiškiai

**Paliutiškiai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Smalvų.

## Istorija

XX a. pr. įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palivarkas (reikšmės)

**Palivarku** vadinama:

* dvarui priklausęs padalinys, dvarelis;
* kaimai:
** Panevėžio rajone;
** Ukmergės rajone.

## Panašūs

* Polivarkas – kaimas Zarasų rajone.
Nadas Rastenis

**Nadas Rastenis** (1891 m. sausio 16 d. Stagalėnuose – 1980 m. gegužės 10 d. Baltimorėje, JAV) – vertėjas, poetas.

## Biografija
1911 m. emigravo į JAV. 1924 m. baigė teisės studijas Bostono universitete, vertėsi advokatūra.

Buvo aktyvus lietuvių visuomeninio gyvenimo dalyvis, vaidino ir dainavo Miko Petrausko operetėse. Nuo 1917 m. skelbė eilėraščius lietuvių spaudoje.

Angliškai pradėjo eiliuoti 1922 m. Už pacifistinę poemą anglų kalba *War’s Curse* (Karo prakeikimas, 1941 m.) išrinktas tarptautinio poetų sambūrio (*United Poets Laureate International*) nariu. 1969 m. paskelbtas Marilando valstijos poetu laureatu. Vienas pirmųjų lietuvių poezijos į anglų k. vertėjų.

1941 m. išleido romaną „Karo prakeikimas“. Iš pradžių ši knyga didesnio įvertinimo nesusilaukė, bet 1966 m. už romaną autoriui buvo įteiktas laurų vainikas, o 1967 m. N. Rastenis buvo pristatytas Nobelio Taikos premijai gauti. Nominantų buvo daug, Nadas tos premijos negavo, tačiau jis vienintelis iš rajono į ją pretendavo.

## Vertimai
* Antanas Baranauskas: Anykščių šilelis (pirmas leidimas 1956 m., antras leidimas 1970 m.)
* Kristijonas Donelaitis: Metai (1967 m.)
* Bronės Buivydaitės libretas „Jūratė ir Kąstytis“ (1987 m.) 

## Šaltiniai
Palkiai

**Palkiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Alionių I.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palmajė

**Palmajė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 11 km į pietryčius nuo Tauragnų, 2 km į šiaurės vakarus nuo Ginučių, vakariniame Almajo ežero krante. Kaimą supa Ažvinčių-Minčios miškai.

## Etimologija
Sutrumpėjusi forma iš *Pãalmajė* (*Pãalmaja*), kuri – priešdėlio *pa-* vedinys iš ežero vardo *Al̃majas*.

## Istorija
XX a. pr. buvo užusienis Švenčionių apskrities Linkmenų valsčiuje. Tarpukariu priklausė Lietuvai.

LTSR laikais buvo Linkmenų apylinkėje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palnyčia

**Palnyčia** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Sangrūdos.

## Etimologija

Vietovardis kildinamas iš  ʻdeginti, kepintiʼ.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lietuvos rinktinė 2006 m. pasaulio futbolo čempionato atrankoje

: *Apie kitas rungtynes skaitykite straipsnyje [[XVIII pasaulio futbolo čempionato atranka]]*
Lietuvos futbolo rinktinės atrankinės varžybos į 2006 m. vykusį **[[XVIII pasaulio futbolo čempionatas|XVIII pasaulio futbolo čempionatą]]** Vokietijoje. Lietuva žaidė 7 grupėje.

## Turnyrinė lentelė

## Belgija - Lietuva

## Lietuva - San Marinas

## Lietuva - Ispanija

## San Marinas - Lietuva

## Bosnija ir Hercegovina - Lietuva

## Ispanija - Lietuva

## Serbija ir Juodkalnija - Lietuva

## Lietuva - Bosnija ir Hercegovina

## Lietuva - Serbija ir Juodkalnija

## Lietuva - Belgija
Petras Šalčius

**Petras Šalčius** (1893 m. sausio 25 d. Čiudiškiuose, Prienų valsčius, Rusijos imperija – 1958 m. balandžio 22 d. Kaune, palaidotas Petrašiūnų kapinėse) – Lietuvos ekonomistas, kooperacijos teoretikas ir praktikas, profesorius, spaudos bendradarbis.

## Biografija
1913 m. baigė Marijampolės gimnaziją, 1918 m. baigęs Maskvos universitetą ir Aukštuosius kooperacijos kursus prie Šaniavskio liaudies universiteto. 1916 m. dirbo prof. Prokopovičiaus ir F. Totomianco seminaruose.

1918 m. grįžo į Lietuvą ir pasišventė kooperacijos idėjos įgyvendinimui. Apsigyveno Kaune. 1919 m. Prekybos ir pramonės ministerijoje įsteigė Kooperacijos departamentą, kūrė kooperatyvus bei kooperacijos sąjungas, rengė metodiką. Jo parengtas „Kooperacijos bendrovių ir jų sąjungų įstatymas“, priimtas 1919 m., veikė iki 1940 m.

Spaudoje pradėjo bendradarbiauti 1910 m. 1919–1940 m. redagavo kooperatininkų žurnalą „Talka“. Rašė į leidinius „Lietuvių balsas“, „Lietuvos ūkininkas“, „Viltis“, „Lietuvos aidas“, „Bendras darbas“, „Darbo balsas“, „Naujoji sodyba“, „Santara“, „Tautos ūkis“, „Verslas“, „Vilniaus aidas“ ir kt. 1939 m. priimtas į Lietuvos žurnalistų sąjungą. 

1919–1925 m. Lietuvos kooperacijos bendrovių sąjungos valdybos pirmininkas, Lietuvos kooperatyvų tarybos, Lietuvos kooperatininkų draugijos steigėjas ir ilgametis pirmininkas, Prekybos, pramonės ir amatų rūmų narys, Kooperacijos banko valdybos narys, Lietuvių-švedų draugijos pirmininkas. 1931 m. tapo Tarptautinio kooperacijos instituto nariu.

Nuo 1922 m. buvo LU Teisių fakulteto Ekonomikos katedros docentas, nuo 1935 m. – profesorius. 1939 m. jam suteiktas mokslinis daktaro laipsnis. 1940 m. tapo Kauno universiteto prorektoriumi, 1942 m. – LMA akademiku. Paskelbė apie 600 originalių ir verstų publikacijų, apie 20 liko nespausdinta. Jo kūrybinis palikimas saugomas Vilniaus universiteto ir Kauno apskrities viešojoje bibliotekoje, bei LMA centriniame archyve.

Nuo 1940 m. dirbo Vilniuje. Iki vokiečių okupacijos pabaigos ėjo Lietuvos teisės ir ūkio istorijos instituto direktoriaus pareigas. 1946 m. išrinktas Ekonomikos instituto vyr. moksliniu bendradarbiu. 1945–1950 m. dirbo Kauno valstybiniame universitete, o vėliau buvo apkaltintas ir atleistas iš darbo, nes kritikavo kolūkinę santvarką.

## Bibliografija
* *Kooperacija*, 1931 m.
* *Ekonomika*, 2d., 1931–1932 m.
* *Ekonomikos pagrindai*, 1933 m.
* *Žemės ūkio organizacijos Lietuvoje iki [[1915]] m.*, 1937 m.

## Atminimo įamžinimas
* 1993 m. Šalčių sodyboje Čiudiškiuose (Prienų rajonas) Mato Šalčiaus ir jo brolio ekonomikos mokslų daktaro Petro garbei atidengta memorialinė lenta. Prienų kraštotyros muziejuje veikia mokslininko prof. dr. Petro Šalčiaus ekspozicija.
* 1994 m. spalio 28 d. Kauno centre ant namo (V. Putvinskio g. 12) iškilmingai atidengta memorialinė lenta: „Čia 1922–1958 m. gyveno žymiausias Lietuvos kooperacijos teoretikas ir praktikas, ūkio istorijos tyrinėtojas, ekonomikos mokslų daktaras profesorius akademikas Petras Šalčius ir rašytoja Antanina Gustaitytė-Šalčiuvienė“.
* 2006 m. viena Romainių gatvė pavadinta brolių M. ir P. Šalčių vardu.

## Šaltiniai
Nikšičius

**Nikšičius** () – Juodkalnijos miestas (58 212 gyv. 2003 metais), Nikšičiaus opštinos (75 282 gyv.) centras. Nikšičius yra antras pagal dydį Juodkalnijos miestas, svarbus pramonės, kultūrinis ir švietimo centras.

Miestas yra Nikšičiaus lygumoje, ties Trebjesos kalno papėde.

## Gyventojai
Nikšičiaus gyventojų skaičiaus kitimas:
* 1981 m. – 50 399 gyv.
* 1991 m. – 56 141 gyv.
* 2003 m. – 58 212 gyv.

## Kultūra
Nikšičiaus miestas buvo įkurtas IV a. gotų. Pirmasis jo pavadinimas buvo *Anagastum* (pagal gotišką asmenvardį), kuris vėliau virto *Onogošt*. Senojo miesto likučiai šiandien yra kultūrinis ir istorinis paminklas.
1463-1878 m. buvo Osmanų imperijos dalis, tuo metu vadinosi *Nişik*. Vėliau buvo Juodkalnijos karalystės dalis.

Nikšičiaus teritorijoje yra daug Ilyrijos ir senovės Romos laikų paminklų. Daug dokumentų ir daiktų apie miesto praeitį eksponuojama vietiniame muziejuje.

## Švietimas
Nikšičiuje yra:
* 11 vaikų darželių
* 25 pradinės mokyklos (viena iš jų – pradinė muzikos mokykla)
* 4 vidurinės mokyklos (viena gimnazija, trys profesinio rengimo)
* Juodkalnijos universiteto Filosofijos fakultetas

## Filosofijos fakultetas
Mieste esantis Juodkalnijos universiteto Filosofijos fakulteto pradžia buvo 1947 m. Cetinėje įkurta Lavinimo mokykla, ruošusi pradinių mokyklų mokytojus. 1963 m. mokykla buvo perkelta į Nikšičių ir imta vadinto Pedagogikos akademija. 1974 m. ši aukštoji mokykla buvo prijungta prie Juodkalnijos universiteto, o 1977 m. buvo pertvarkyta į Pedagogikos fakultetą. 1988 m. fakultetas buvo pervadintas į Filosofijos fakultetą. Dabar šis fakultetas moko visų lygių studentus, įskaitant daktarantūros studijas.

## Ekonomika
Nikšičius kaip ir Podgorica yra didžiausias Juodkalnijos pramonės centras. Mieste yra plieno metalurgijos gamykla *Nikšićka Željezara*, boksitų kasykla, Trebjesos alaus darykla *Nikšićka Pivara* ir daug kitų.

Stambioji pramonė atlaikė socialistinės sistemos irimą. Dalis įmonių privatizuota, dalis rengiama privatizacijai.

## Sportas
* FK Sutjeska Nikšić – futbolo klubas;
* FK Čelik Nikšić – futbolo klubas;
* Miesto stadionas (Gradski stadion), talpinantis daugiau nei 10 tūkst. žiūrovų.

## Išnašos

## Nuorodos
* Miesto svetainė
LLAF taurė

**LLAF taurė** – nuo 1921 m. vykstantis kasmetinis Lietuvos lengvosios atletikos federacijos organizuojamas šalies lengvosios atletikos klubų čempionatas. Varžybų metu taip pat vyksta Lietuvos daugiakovių (dešimtkovės ir septynkovės rungčių) pirmenybės, nes jos nevykdomos Lietuvos lengvosios atletikos čempionate.

## LLAF klubai
LLAF priklausantys klubai:

## Čempionatai
Paskutiniai čempionatai:

## Nuorodos
*LLAF (senas)
*LLAF (naujas)
Nikšičiaus opština

**Nikšičiaus opština** – opština Juodkalnijoje, kurios centras yra Nikšičius (58 212 gyv.). Opštinoje gyvena 75 282 gyv. (2003 m.).

## Gyventojai

! Tautybė
! procentas (1991)
! skaičius (2003)
! procentas (2003)
|-----
| juodkalniečiai
| 88,17%
| 47 154
| 62,63%
|-----
| serbai
| 5,71%
| 20 129
| 26,74%
|-----
| musulmonai
| 2,03%
| 7 999
| 10,63%
|-----
| čigonai
| 1,07%
| -
| -
|-----
| Viso:
| 100%
| 75 282
| 100%
|}
Naujosios Zelandijos vyrų krepšinio rinktinė

**Naujosios Zelandijos vyrų krepšinio rinktinė** – Naujajai Zelandijai įvairiose tarptautinėse krepšinio varžybose atstovaujanti rinktinė.

Naujosios Zelandijos federacija FIBA narė nuo 1951 m. Ilgą laiką priklausė Okeanijos federacijai ir praktiškai varžėsi tik su Australijos rinktine. 2015 m. Okeanijos ir Azijos zonos buvo sujungtos, Naujosios Zelandijos rinktinė ėmė varžytis Azijos čempionate.

## Dalyvavimas tarptautiniuose turnyruose

### Vasaros olimpiada
* 2000 Sidnėjus – 11 vieta
* 2004 Atėnai – 10 vieta

### Pasaulio čempionatas
* 1986 m. – 21 vieta
* 2002 m. – 4 vieta
* 2006 m. – 16 vieta
* 2010 m. – 12 vieta
* 2014 m. – 15 vieta
* 2019 m. – 19 vieta
* 2023 m. – 22 vieta

### Okeanijos čempionatas
* 1 vieta: 1999, 2001, 2009 m. 
* 2 vieta: 1971, 1975, 1978, 1979, 1981, 1983, 1985, 1987, 1989, 1991, 1993, 1995, 1997, 2003, 2005, 2007, 2011, 2013, 2015 m. 

### Azijos čempionatas
* 2017 – 4 vieta
* 2022 – 3 vieta 

## Žymūs žaidėjai
* Pero Cameron
* Sean Marks
* Kirk Penney

## Šaltiniai
Opština

**Opština**, *obština*, *občina*, *općina*, *општина*, *община* – administraciniai vienetai kai kuriose slavų šalyse. Pavadinimas reiškia 'bendruomenė', tad semantiškai atitinka kitą grupę administracinių vienetų, vadinamų *[[komuna|komunomis]]*.
Plužinė

**Plužinė** () – miestelis šiaurės vakarų Juodkalnijoje, kuriame 2003 m. gyveno 1 494 gyventojai. Yra Plužinės opštinos bei neoficialus Pivos regiono, pavadinto pagal Pivos upę, centras.

1975 m. buvo pastatyta Mratinės užtvanka, sudariusi Pivos tvenkinį. Gyvenvietę teko pakelti aukštyn šlaitu, nes senoji vieta buvo užtvindyta.

Plužinės gyventojų skaičiaus kitimas:
* 1981 m. – 730 gyv.
* 1991 m. – 1 453 gyv.
* 2003 m. – 1 494 gyv.

Plužinė yra ant kelio, jungiančio Podgoricą ir Nikšičių su centrine Bosnija ir Hercegovina.
Sarah Palin

**Sara Luiz Peilin** () (1964 m. vasario 11 d.) – amerikiečių politikė, knygų autorė, jauniausia ir pirmoji moteris Aliaskos gubernatorė. Aliaskos gubernatore ji dirbo nuo 2006 iki atsistatydinimo 2009 metais. 2008 metų rugpjūčio mėnesį Respublikonų partijos kandidatas į JAV prezidentus Džonas Makeinas pasirinko Sarą Peilin savo kandidate į JAV viceprezidento postą 2008 metų prezidento rinkimuose.. Ji tapo pirmuoju žmogumi į iš Aliaskos, kandidatuojančiu į vieną iš dviejų svarbiausių valstybėje postų. Ji taip pat buvo pirmoji Respublikonų partijos kandidatė moteris į JAV viceprezidento postą.

2009 metų liepos 3 dieną S. Palin pranešė nesieksianti perrinkimo į Aliaskos gubernatoriaus postą. Ji taip pat pranešė, kad jos atsistatydinimas įsigalios nuo tų pat metų liepos 26 dienos, iki jos kadencijos pabaigos likus 18 mėnesių. S. Palin pabrėžė, kad viena iš jos atsistatydinimo priežasčių yra etikos skundai, pateikti po to, kai ji buvo pasirinkta kandidate į JAV viceprezidentus. Ji pridūrė, kad dėl šių skundų pradėti tyrimai paveikė jos sugebėjimus normaliai valdyti valstiją. Po pralaimėjimo 2008 metų rinkimuose pasigirdo spėlionių, kad 2012 metų prezidento rinkimuose Respublikonų partija gali iškelti Saros Palin kandidatūrą į JAV prezidentus. 2010 metų vasarį Palin neatmetė tokios galimybės.

## Šaltiniai
Aivaras Laurišas

**Aivaras Laurišas** (g. 1977 m. balandžio 15 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas, rungtyniavęs puolėjo pozicijoje. Per savo karjerą yra žaidęs Latvijoje ir Rusijoje.

Laurišas yra sužaidęs kelias varžybas už Lietuvos rinkinę.

## Laimėjimai
* Baltijos taurė: 2005 m.

## Išnašos
Mratinės užtvanka

**Mratinės užtvanka** – gelžbetoninė arkinė-gravitacinė užtvanka Pivos upės tarpeklyje Plužinės opštinoje (Juodkalnija), pastatyta 1976 m. Užtvankos sulaikytas vanduo užtvindė Pivos tarpeklį ir sudarė Pivos ežerą (plotas 12,5 km²), kuris yra antras pagal dydį Juodkalnijos ežeras.

Užtvankos aukštis – 220 m, ji viena aukščiausių Europos užtvankų. Užtvankos ilgis 268 m, viršuje storis 4,5 m. Apačioje užtvankos ilgis 30 m, storis – 36 m. Pamatas įkastas 38 m gilyn. Užtvanką sudaro 820 000 kubinių metrų betono ir 5000 tonų plieno. Užtvanka pradėta statyti 1971 m., baigta – 1976 m.

Tvenkinio baseino plotas yra 1757,7 km².

Mratinės užtvankos hidroelektrinė per metus gali gaminti 860 gigavatvalandžių elektros.

XVI a. Pivos vienuolyno vieta užlieta. Statant užtvanką vienuolyną išardė ir pergabeno į aukštesnę vietą už 3,5 km, kur vėl atstatė.
Rožajė

**Rožajė** () – miestas (9121 gyv.) šiaurės rytų Juodkalnijoje, Rožajės opštinos (22693 gyv.) centras. Opština priklauso Sandžako regionui.

## Istorija
Rožajė pirmąkart buvo paminėta 1571 ir 1585 m. Tuometinė gyvenvietė, supusi fortą, vadinosi *Trgovištė* (), ir tas pavadinimas naudotas iki 1912 m.

1797 m. suislamėjęs Kučių klanas, palaikęs osmanų valdžią ir kultūrą, mieste pastatė gynybinius bokštus.

Nuo 1912 m. miestas tapo Juodkalnijos dalimi.

1992 m., Jugoslavijos karų metu, Rožajėje apsigyveno bosniai iš Fočos..
1999 m. Kosovo karo metu piečiau Rožajės apsigyveno apie 1000 etninių albanų.

## Gyventojai
Gyventojų skaičiaus kitimas:
* 1981 m. – 7 336 m.
* 1991 m. – 8 828 m.
* 2003 m. – 9 121 m.

Rožajės miestas laikomas Juodkalnijos bosnių bendruomenės centru. Bosniai Rožajėje sudaro absoliučią gyventojų daugumą.

## Transportas
Per Rožaję eina pagrindinis kelias, jungiantis Juodkalniją su Serbija (kelias Rožajė-Kula-Pečas). Kitas kelias sieja su Novi Pazaru Centrinėje Serbijoje. Su pagrindine Juodkalnijos dalyje sieja dviejų juostų plentas, einantis per Beranę, kuri yra už 30 km.

Podgoricos oro uostas yra už 180 km.

## Sportas

* FK Ibar Rožaje - futbolo klubas.

## Nuorodos
2010 m. LLAF taurė

**[[2010]] m. [[LLAF taurė]]** vyko birželio 4 - 5 dienomis Kaune. Klubų varžybose trečią kartą iš eilės nugalėtojų titulą pelnė Vilniaus klubas „Cosma“. Daugiakovių nugalėtojai taip pat pripinti nacionaliniai čempionais.

## Rezultatai
### Vyrai

### Moterys

## Nuorodos
*LLAF (senas)
*LLAF (naujas)
Maskvos universiteto centriniai rūmai

**Maskvos universiteto centriniai rūmai** – Maskvos Vorobjovo kalnuose 1949–1953 m. pastatytas M. Lomonosovo universiteto pastatų kompleksas.

Iki 2006 m. tai buvo aukščiausias administracinės paskirties pastatas Maskvoje. Kaip ir kiti stalininiai Maskvos dangoraižiai, pastatas projektuotas kaip uždara, visą buitinę infrastruktūrą turinti teritorija, su kino teatru, paštu, buitinio aptarnavimo įstaigomis, poliklinika ir kt. Studentas per visus mokslo metus galėjo iš pastato neišeiti.

## Techniniai duomenys
* Pastato aukštis – 182 m (kartu su špiliu – 240 m)
* Aukščiausiame korpuse – 36 aukštai
* Pamatai sumūryti 194 m virš jūros lygio
* Pastato plieninis karkasas sveria virš 40 000 tonų
* Sumūryta virš 175 milijonų plytų
* Špilyje esanti žvaigždė sveria 12 tonų
* Viršutinėje pastato dalyje įmontuotas 9 metrų skersmens laikrodis (minutės rodyklė 4 m ilgio)
* Komlplekse įrengta 111 liftų.

Pastatą projektavo garsūs rusų architektai Borisas Jofanas (vėliau nušalintas nuo šio darbo), L. Rudniovas, P. Abrosimovas, fasadų skulptūros kurtos V. Muchinos dirbtuvėse.

Centrinių rūmų 3-8 aukštuose įsikūręs Geologijos fakultetas, 12-16 aukštuose – Mechanikos ir matematikos fakultetas, 17-22 aukštuose – Geografijos fakultetas. 8-10 aukštus užima rektoratas ir universiteto administracija, mokslinė biblioteka, Žemės muziejus, universiteto Kultūros namai bei 1500 vietų aktų salė.

Centrinių rūmų šoniniai korpusai – gyvenamieji. Čia įrengti butai profesūrai, dėstytojams, bei studentų ir aspirantų bendrabučiai.

## Papildoma informacija
* Projektuojant kompleksą panaudoti taip ir nepastatytų Tarybų rūmų techniniai sprendimai
* Statybą kuravo L. Berija, statė iš atominės pramonės objektų perkelti kariai ir apie 14 000 kalinių.

## Nuorodos
* Pastato nuotraukų tinklalapis
* Vaizdas iš web-kameros, sumontuotos rūmų 13-tame aukšte 

## Šaltiniai
Šavnikas

**Šavnikas** () – miestelis šiaurės Juodkalnijoje, Šavniko opštinos (2947 gyv.) centras. Šavnikas yra neoficialus Drobniačių () genties regiono centras.

## Istorija
Šavnikas yra palyginti nauja gyvenvietė, įkurta 1861 m. Jį apgyvendino atsikėlėliai iš kitų Juodkalnijos dalių, daugiausia amatininkai, kurių reikėjo vietiniams valstiečiams. Miestas greitai tapo Drobniačių regiono centru, jame buvo įkurtas paštas, mokykla, teismas, karinis postas.

Socialistinės Jugoslavijos metais Šavnikas nebuvo industrializuotas, per jį nėjo svarbios magistralės, todėl miesto ekonomika nesivystė. Visos Šavniko opštinos gyventojų skaičius lėtai mažėja. Vietiniai gyventojai migruoja į Nikšičių ir pietinę Juodkalniją. Juodkalnijoje Šavnikas dažnai suvokiamas kaip prasto, nykstančio miesto sinonimas.

Numatomas tiesti kelias Risanas-Šavnikas-Žabliakas ir Žabliako, kuris yra svarbus kalnų turizmo centras, artumas gali tapti Šavniko ekonominio gerėjimo priežastimi.

## Gyventojai
Šavnikas yra mažiausiai gyventojų turinčios Juodkalnijos opštinos centras, o jis pats – mažiausiai gyventojų turintis miestas opštinos centras.

Šavniko gyventojų skaičiaus kitimas:
* 1981 m. – 633 gyv.
* 1991 m. – 821 gyv.
* 2003 m. – 570 gyv.

## Transportas
Per Šavniką eina vienintelis regioninis kelias Nikšičius–Žabliakas.
Antheropeas

***Antheropeas*** – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis.
 
## Rūšys

## Nuorodos

* Global Biodiversity Information Facility (GBIF) 
*
Biogrado ežeras

**Biogrado ežeras** () – ežeras rytų Juodkalnijoje, Kolašino savivaldybėje, Bjelasicos kalnuose, 1094 m aukštyje virš jūros lygio. Ežeras ledyninės kilmės, 0,87 km ilgio ir 0,26 km pločio. Gylis iki 12,1 m. Krantai statūs, miškingi. Įteka Biogrado upė ir keletas laikinų upelių, išteka Jezerstica.

Ežeras labai vaizdingas, dažnai lankomas turistų. Įeina į Biogrado miško nacionalinį parką.


Image:Biogradska Gora, Biogradsko jezero.jpg
Image:Biogradsko Jezero.jpg
Image:Biogradsko jezero2.jpg
2010 m. Belgijos Grand Prix

**2010 m. Belgijos Grand Prix** – 13-tosios 2010 m. Formulės 1 sezono lenktynės. Jos vyko rugpjūčio 27-29 dienomis Spa-Francorchamps trasoje. 

## Kvalifikacija

*Pastabos*

* M. Schumacheris buvo nubaustas 10 starto vietų bauda už pavojingą ir agresyvų vairavimą Vengrijos GP metu.
* N. Rosbergui prieų kvalifikaciją buvo pakeista pavarų dėžė - už tai jis buvo nubaustas penkių starto vietų bauda.
* S. Buemi už trukdymą varžovui kvalifikacijos metu buvo nubaustas trijų starto vietų bauda.
* T. Glockas buvo nubaustas penkių starto vietų bauda už trukdymą varžovui.
* P. de la Rosa buvo nubaustas 10 starto vietų bauda už variklio keitimą (daugiau nei 8 variklių per sezoną naudojimą).

## Lenktynės

*Pastabos*
*. J. Alguersuari buvo nubaustas 20 s. bauda už posūkio kirtimą.

## Čempionato įskaitos po Belgijos GP
*Pateiktos tik penkios pirmos vietos.*

;Lenktynininkų įskaita

;Komandų įskaita
Vecdolės pilis

**Vecdolės pilis** () – buvusi pilis Vidžemėje, Dolės saloje, Salaspilio savivaldybės teritorijoje, Salaspilio pagastas, Latvija. 

## Pilis
Pilis pastatyta XI a. pabaigoje Dauguvos upės kairiajame krante esančioje Dolės saloje. Dalį salos dabar užliejusi Rygos hidroelektrinės užtvanka.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Latvijos kultūros paminklų apsaugos inspekcija
Rytis Cicinas

**Rytis Cicinas** (g. 1973 m. balandžio 11 d. Kaune) – dainininkas, populiariosios muzikos atlikėjas, Lietuvos estrados „princas“.

## Biografija
Augo Kazlų Rūdoje. Vaikystėje Rytis svajojo būti mediku, domėjosi chirurgija. Mokėsi Kazlų Rūdos vidurinėje mokykloje. Baigęs Kazlų Rūdos muzikos mokyklą, krikšto motinos iniciatyva Juozo Gruodžio konservatorijoje mokėsi dirigavimo.

Kauno muzikinio teatro dainininkas. Lankė fotomodelių kursus. Ten susipažino su prabangaus restorano „Žaliasis kalnas“ Kaune šokėja, kurios dėka buvo pakviestas dainuoti restorane. Cicinas vienu metu dirbo teatre, restorane ir kavinėje. Susipažinus su Nijole Tallat-Kelpšaite, ši pasiūlė jam dainuoti kartu. Po maždaug 3 metų bendros veiklos su dainininke Rytis, pajutęs, jog tampa populiarus, pradėjo koncertuoti vienas. Į pirmuosius koncertus susirinkdavo vos 30–50 žmonių. Siekdamas gausesnės publikos, dirbo be pertraukų, kūrė savo sceninį įvaizdį, pirko brangius kostiumus, kurie tuo metu buvo vertinami įvairiai (scenoje pasirodyti su ilgais apsiaustais tuo metu buvo labai drąsu, nes niekas taip nesipuošdavo), norėdamas išsiskirti, siekė padaryti ką nors, ko anksčiau niekas kitas nedarė. Nors dėl to buvo nuožmiai kritikuojamas, tačiau ir toliau stebino savo spalvinga bei brangia scenine apranga (vieno kostiumo kaina – apie 5 000 Lt (apie 1 448 €) ir daugiau; pavyzdžiui, Kanaruose įsigyto kostiumo kaina siekė 10 000 Lt (apie 2 896 €)). Pamažu išpopuliarėjo, koncertuodamas provincijos gyventojams Lietuvos kaimų ir miestelių kultūros namuose bei koncertų salėse. 2003 m. Lietuvos šlagerių karalius (šlagerių karalienė – kėdainietė Giulija, su kuria vėliau kartu surengė koncertų turą po Lietuvą). Fonogramas naudoja tik per televizijos filmavimus arba koncertuojant atsitikus nenumatytiems dalykams (pradėjus lyti ar snigti). Dainų tekstų ir muzikos autorius – prodiuseris Dalius Pletniovas (g. 1975 m.).

Pagrindiniai stiliai – pop, R&B muzika. Išleido auksines ir platinines plokšteles. Pagarsėjo savo ekstravagantiškais scenos apdarais ir prabangiais automobiliais (limuzinais). Labiausiai žinomos jo dainos – „Meilės laivas", „Neliesk mano damos“ ir „Lietaus dukra". 

Draugė Neringa Kavaliauskaitė (g. 1980 m.), sūnus Adas (g. 2009 m.)

## Albumai
* „Pašauk mane“ (išleido „Pūkas“, 1996 m.)
* „Naktinė žvaigždė“ („Pūkas“, 1996 m.)
* „Dviese pajūry“ („Pūkas“, 1997 m.)
* „Su vėjeliu“ (kartu su Nijole Tallat-Kelpšaite, „Pūkas“, 1998 m.)
* „Sapnų sala“ („Pūkas“, 1998 m.)
* „Paslaptinga pažintis“ („Pūkas“, 1999 m.)
* „Meilės laivas“ („Pūkas“, 2001 m.)
* „Dainuok!“ („Intervid“, 2003 m.)
* „Balta žuvėdra“ („Pūkas“, 2004 m.)
* „Padovanosiu Tau” („Intervid“, 2005 m.)
* „Įsimylėti taip paprasta“ („Intervid“, 2008 m.)
* „Geriausios dainos“ [rinkinys] („Intervid“, 2010 m.)

## Šaltiniai
Biogrado miško nacionalinis parkas

**Biogrado miško nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas ir miškas rytų Juodkalnijoje, Kolašino savivaldybėje. Driekiasi Bjelasicos kalnuose, Taros ir Limo tarpupyje. Parkas užima 54 km².

Parke išlikęs natūralus kalnų miškas, įspūdingi kalnų šlaitai, 6 ledynai, vaizdingas Biogrado ežeras, sraunūs kalnų upokšniai. Parko teritorijoje yra architektūros, sakralinių paminklų, archeologinių radimviečių.

Nors Biogrado parkas yra pats mažiausias iš 4 nacionalinių parkų šalyje, tačiau pasižymi gausiausia gamtos įvairove. Čia auga ~220 augalų rūšių, gyvena per 150 paukščių, 10 žinduolių, 350 vabzdžių rūšių. Biogrado sengirė užima 16 km² plotą. Joje auga kelių šimtmečių senumo medžiai (bukai, platanlapiai klevai, uosiai, kėniai ir kt.).


Image:Biogradska gora.jpg
Image:Svatovsko groblje.jpg
Image:Biogradsko jezero2.jpg