open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Archangelsko sritis

**Archangelsko sritis** – sritis šiaurės vakarų Rusijoje, prie Baltosios jūros. Jos sudėtyje yra Nencų autonominė apygarda.

## Istorija
Sritis įkurta 1937 m. rugsėjo 23 d.

## Geografija

Sritis yra šiaurinėje Rytų Europos lygumos dalyje, iš šiaurės skalaujama Baltosios, Barenco ir Karos jūrų. Šiaurės rytuose iškilęs Timano kalvagūbris ir Paj Chojus, kuriuos skiria Pečioros žemuma su Didžiosios žemės tundra ir Mažosios žemės tundra. Vakaruose iškilęs Vėjų Juostos kalvagūbris. Archangelsko sričiai priklauso Naujosios Žemės, Prano Juozapo Žemės, Vaigačo, Kolgujevo, Solovkų salos Arkties vandenyno jūrose.

Klimatas keičiasi nuo arktinio šiaurėje iki vidutinių platumų pietuose. Vidutinė sausio temperatūra žemyninėje dalyje nuo -12 °C iki -18 °C, liepos temperatūra +8-16 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis 300–500 mm. Šiaurėje paplitęs amžinas įšalas.

Svarbiausios upės: Šiaurės Dvina (su Vyčegda, Vaga, Pinega), Pečiora, Mezenė, Onega. Srityje telkšo apie 2500 ežerų (Lačia, Vožė, Kožo ež., Keno ež. ir kt.). Salose būdingos arktinės dykumos ir arktinė tundra, šiaurinėse pakrantėse – samanų, kerpių ir krūmokšnių tundra. Pietuose ji pereina į miškatundrę ir tamsiąją taigą.

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis
Tautinė sudėtis pagal 2002 m. surašymą (be Nencų a. a.):
* rusai – 95,21 %
* ukrainiečiai – 2,05 %
* baltarusiai – 0,77 %
* pomorai – 0,49 %
* totoriai – 0,24 %
* ir kt.

### Miestai
Didžiausi miestai 2002 m. (> 30 tūkst. gyventojų):
# Archangelskas
# Severodvinskas
# Kotlasas
# Novodvinskas
# Koriažma
# Mirnas
Kavarsko rajonas

**Kavarsko rajonas** (arba ***Kovarsko rajonas***) – 1950–1962 m. LTSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos rytuose abipus Šventosios, tarp Anykščių ir Ukmergės. Centras – Kavarskas.

## Istorija

Sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Anykščių apskrities 14 apylinkių ir Ukmergės apskrities 16 apylinkių. Iki 1953 m. priklausė Vilniaus sričiai. 1962 m. kovo 31 d. rajonas panaikintas, teritorija perduota Anykščių rajonui (15 apylinkių ir Kavarskas)., 

Rajone buvo leidžiamas laikraštis „Komunizmo vėliava“.

|-
| 1950 m.  || 710 || || 30 apylinkių ||
|-
| 1954 m.  || || || 16 apylinkių ||
|-
| 1959 m.  || 710 || 21388 || 15 apylinkių || 1 miestas (Kavarskas), 3 miesteliai (Balninkai, Kurkliai, Taujėnai)
|}

## Šaltiniai
Antaplaštakis

**Antaplaštakis** (arba ***Antaplaštakiai***) – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 12 km į pietus nuo Kurklių, Karališkių ežero šiaurinėje pakrantėje. Ties kaimu kertasi keliai  ir .

## Istorija

1923 m. Antaplaštakio palivarke buvo 2 sodybos. 1920–1978 m. veikė Antaplaštakio pradinė mokykla.

Po II pasaulinio karo kaimas buvo Antaplaštakių apylinkės centras, vėliau buvo Staškūniškio apylinkėje. 1949 m. kaime buvo įkurtas kolūkis „Pirmyn“, 1949–1965 m. Antaplaštakis buvo šio kolūkio centrinė gyvenvietė. Kaime veikė biblioteka, nuo 1961 m. – medicinos punktas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kazlų Rūdos rajonas

**Kazlų Rūdos rajonas** – 1950–1962 m. LTSR administracinis-teritorinis vienetas  Lietuvos pietvakariuose, į pietvakarius nuo Kauno. Centras – Kazlų Rūda.

## Istorija

Rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Kauno apskrities 12 apylinkių, Marijampolės apskrities 15 apylinkių, Šakių apskrities 5 apylinkių ir Vilkaviškio apskrities 2 apylinkių. 1950–1953 m. rajonas priklausė Kauno sričiai. 1962 m. kovo 31 d. panaikintas:
* Kazlų Rūda, Bagotosios apylinkė, Gavaltuvos apylinkė, Užuoganų apylinkė ir Višakio Rūdos apylinkė perduotos Kapsuko rajonui;
* Būdos apylinkė ir Jankų apylinkė perduotos Šakių rajonui;
* Gudelių apylinkė, Petkeliškių apylinkė, Skriaudžių apylinkė ir Veiverių apylinkė perduotos Prienų rajonui. 

Rajone nuo 1951 m. gegužės 23 d. buvo leidžiamas laikraštis „Stalino keliu“, nuo 1961 m. lapkričio 18 d. iki 1962 m. kovo 31 d. – „Mūsų žodis“.

|-
| 1950 m.  || 715 || || 34 apylinkės || 1 miestas (Kazlų Rūda)
|-
| 1954 m.  || || || 12 apylinkių || 1 miestas, 1 miestelis (Veiveriai)
|-
| 1959 m.  || 715 || 22 420 || 12 apylinkių || 1 miestas, 1 miestelis
|-
| 1962 m. || || || 6 apylinkės || 1 miestas
|}

## Šaltiniai
Kėdainių apskritis

**Kėdainių apskritis** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje, abipus Nevėžio. Centras – Kėdainiai.

## Istorija

Kėdainių apskritį () sudarė vokiečių valdžia 1915 m. gruodžio 12 d. Ji 1915–1918 m. priklausė Oberosto Lietuvos sričiai.

1919–1950 m. priklausė Lietuvai. 1920 m. Krekenavos valsčius perduotas Panevėžio apskričiai, 1947 m. Baisogalos ir Grinkiškio valsčiai – Radviliškio apskričiai, 1948 m. Ariogalos ir Pernaravos valsčiai – Vilkijos apskričiai. 1941–1944 m. apskritis įėjo į Ostlando Lietuvos generalinės srities Kauno krašto apygarda. 1950 m. birželio 20 d. apskritis pertvarkyta į Kėdainių rajoną (34 apylinkės), dalis jos teritorijos perduota Dotnuvos (38 apylinkės), Jonavos (8 apylinkės) ir Ramygalos (3 apylinkės) rajonams.

|-
| 1917 m. || 2280 || 52 153 || ||
|-
| 1919 m. || || || 15 valsčių: Ariogalos valsčius, Baisogalos valsčius, Dotnuvos valsčius, Grinkiškio valsčius, Gudžiūnų valsčius, Ilgižių valsčius, Josvainių valsčius, Kėdainių valsčius, Krekenavos valsčius, Krakių valsčius, Pašušvio valsčius, Pernaravos valsčius, Surviliškio valsčius, Šėtos valsčius, Žeimių valsčius ||
* 1 miestas: Kėdainiai
|-
| 1923-09  || 2403 || 86 099 || 13 valsčių: Ariogalos valsčius, Baisogalos valsčius, Dotnuvos valsčius, Grinkiškio valsčius, Gudžiūnų valsčius, Josvainių valsčius, Kėdainių valsčius, Krakių valsčius, Pašušvio valsčius, Pernaravos valsčius, Surviliškio valsčius, Šėtos valsčius, Žeimių valsčius, 1 miestas: Kėdainiai || 1077 gyvenvietės: 1 miestas (Kėdainiai), 13 miestelių, 398 kaimai, 11 bažnytkaimių, 233 dvarai ir palivarkai, 363 vienkiemiai, 58 kitos gyvenvietės
|-
| 1930 m. || 2403 || || ||
|-
| 1932 m. || 2172 || 86 412 || 13 valsčių ir 128 seniūnijos  ||
|-
| 1939 m. || 2429 || 101 656 || ||
|-
| 1940 m. || || || 12 valsčių: Ariogalos valsčius, Baisogalos valsčius, Dotnuvos valsčius, Grinkiškio valsčius, Gudžiūnų valsčius, Josvainių valsčius, Kėdainių valsčius, Krakių valsčius, Pernaravos valsčius, Surviliškio valsčius, Šėtos valsčius, Žeimių valsčius
|-
| 1942 m. || || 89 500 || ||
|-
| 1943 m. || || || 12 valsčių ||
|-
| 1949-01-01  || 1594 || || 8 valsčiai ir 86 apylinkės  ||
* 1 miestas
|-
| 1950-01-19 || 1594 || || 83 apylinkės  ||
|}

## Valsčiai

1919–1950 m. apskrityje buvę valsčiai:

## Žemėlapiai

Kreis Kiejdany 1918.jpg | Apskritis 1918 m. Oberosto žemėlapyje
LithuaniaCounties1918-1940.png | Apskritis XX a. tarpukario žemėlapyje


## Literatūra
* 
* 
* 

## Šaltiniai
Slovėnijos futbolo taurė

**Slovėnijos futbolo taurė** () – pagrindinis Slovėnijos futbolo klubų atkrintamųjų varžybų turnyras. Jame dalyvauja ~30 komandų – visos iš 1–2 pakopų ir regioninių taurių nugalėtojai. Taurės laimėtojas patenka į UEFA Europos lygą.

## Istorija

Vyksta nuo 1991 m. Pagal rėmėjus nuo 2020 m. vadinasi *Pokal Pivovarna Union*.

## Titulai

1992–2024 m. Slovėnijos taurę laimėjo 10 klubų, tarp jų sėkmingiausias – NK Maribor (9 titulai).

|-
| NK Maribor || 9 || 1992, 1994, 1997, 1999, 2004, 2010, 2012, 2013, 2016
|-
| Olimpija Ljubljana || 8 || 1993, 1996, 2000, 2003, 2018, 2019, 2021, 2023
|-
| FC Koper || 4 || 2006, 2007, 2015, 2022
|-
| ND Gorica || 3 || 2001, 2002, 2014
|-
| Interblock Ljubljana || 2 || 2008, 2009
|-
| NK Domzale || 2 || 2011, 2017
|-
| Mura Murska Sobota || 2 || 1995, 2020
|-
| NK Celje || 1 || 2005
|-
| Rudar Velenje || 1 || 1998
|-
| NK Rogaska Slatina || 1 || 2024
|}

## Finalai

|-
|  || Branik Maribor || Olimpija Ljubljana (1945) || 0-0 (baud. 4-3)
|-
|  || Olimpija Ljubljana (1945) || Publikum Celje || 2-1
|-
|  || Branik Maribor || Mura Murska Sobota || 0-1 ir 3-1
|-
|  || Mura Murska Sobota || Publikum Celje || 1-1 ir 1-0
|-
|  || Olimpija Ljubljana (1945) || Primorje Ajdovscina || 1-0 ir 1-1
|-
|  || Branik Maribor || Primorje Ajdovscina || 0-0 ir 3-0
|-
|  || Rudar Velenje || Primorje Ajdovscina || 1-2 ir 3-0
|-
|  || Teatanic Maribor || Olimpija Ljubljana (1945) || 3-2 ir 2-0
|-
|  || Olimpija Ljubljana (1945) || Korotan Prevalje || 1-2 ir 2-0
|-
|  || HIT Nova Gorica || Olimpija Ljubljana (1945) || 0-1 ir 4-2
|-
|  || HIT Nova Gorica || Aluminij Kidricevo || 4-0 ir 2-1
|-
|  || Olimpija Ljubljana (1945) || Publikum Celje || 1-1 ir 2-2
|-
|  || NK Maribor || NK Dravograd || 4-0 ir 3-4
|-
|  || Publikum Celje || ND Gorica || 1-0
|-
|  || NK Koper || Publikum Celje || 1-1 (baud. 5-3)
|-
|  || NK Koper || NK Maribor || 1-0
|-
|  || Interblock Ljubljana || NK Maribor || 2-1
|-
|  || Interblock Ljubljana || Luka Koper || 2-1
|-
|  || NK Maribor || NK Domzale || 3-2
|-
|  || NK Domzale || NK Maribor || 4-3
|-
|  || NK Maribor || NK MIK CM Celje || 2-2 (baud. 3-2)
|-
|  || NK Maribor || NK MIK CM Celje || 1-0
|-
|  || ND Gorica || NK Maribor || 2-0
|-
|  || FC Koper || NK Maribor || 2-0
|-
|  || NK Maribor || NK MIK CM Celje || 2-2 (baud. 7-6)
|-
|  || NK Domžale || Olimpija Ljubljana || 1-0
|-
|  || Olimpija Ljubljana || NK Aluminij || 6-1
|-
|  || Olimpija Ljubljana || NK Maribor || 2-1
|-
|  || NŠ Mura || ND Lendava 1903 || 2-0
|-
|  || Olimpija Ljubljana || NK Celje || 2-1
|-
|  || FC Koper || NK Bravo || 3-1
|-
|  || Olimpija Ljubljana || NK Maribor || 2-1 (prat.)
|-
|  || NK Rogaška || ND Gorica || 1-1 (baud. 6-5)
|}

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Slovenia - List of Cup Finals (Rsssf.org)
* Pokalfinaler fra Slovenien (Foot.dk)
* Slovenia Cup (Soccerway.com)
* Slowenien » Pokal Slovenije » Siegerliste (Weltfussball.de)
Slovėnijos futbolo supertaurė

**Slovėnijos futbolo supertaurė** () – buvęs Slovėnijos futbolo trofėjus, dėl kurio varžydavosi šalies čempionai ir taurės laimėtojai. 

## Istorija

Vyko nuo 1995 m., 1997–2006 m. nevyko. Atnaujintas 2007 m. sezono, bet po 2015 m. panaikintas.

## Titulai

Per 1995–2015 m. Slovėnijos supertaurę yra iškovoję 6 klubai, tar pjų daugiausia – NK Maribor (4 titulai).

|-
| NK Maribor || 4 || 2009, 2012, 2013, 2014
|-
| NK Domzale || 2 || 2007, 2011
|-
| FC Koper || 2 || 2010, 2015
|-
| ND Gorica || 1 || 1996
|-
| Interblock Ljubljana || 1 || 2008
|-
| Olimpija Ljubljana || 1 || 1995
|}

## Rungtynės

|-
|  || Olimpija Ljubljana || Mura Murska Sobota || 2-1
|-
|  || HIT Nova Gorica || Olimpija Ljubljana || 3-1
|-
| 1997–2006 m. || colspan=3 | Nevyko
|-
|  || NK Domzale || FC Koper || 2-1
|-
|  || Interblock Ljubljana || NK Domzale || 0-0 (baud. 7-6)
|-
|  || NK Maribor || Interblock Ljubljana || 3-2 (prat.)
|-
|  || FC Koper || NK Maribor || 0-0 (baud. 5-4)
|-
|  || NK Domžale || NK Maribor || 2-1
|-
|  || NK Maribor || Olimpija Ljubljana || 2-1
|-
|  || NK Maribor || Olimpija Ljubljana || 3-0
|-
|  || NK Maribor || ND Gorica || 4-1
|-
|  || FC Koper || NK Maribor || 0-0 (baud. 3-2)
|}

## Nuorodos
* Slovenia - List of Super Cup Finals (Rsssf.org)
* Slovenia Super Cup (Soccerway.com)
NK Aluminij

**Kidričevo „Aluminij“** – Slovėnijos futbolo klubas iš Kidričevo (prie Ptujaus). 

## Istorija
Klubą išlaiko „Talum“ kompanija, užsiimanti aliuminio gavyba (dėl to ir pavadinimas).

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia raudona apranga. 

## Garsesni žaidėjai
; Žaidėjai, atstovavę Slovėnijos nacionalinei rinktinei
*  

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
NK Dravograd

**Dravogrado „Koroška“** – Slovėnijos futbolo klubas iš Dravogrado.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1948 m.

## Sezonai

|}

## Pasiekimai

## Garsesni žaidėjai
; Žaidėjai, atstovavę Slovėnijos nacionalinei rinktinei
*  

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Globalsportsarchive
Cociliai

**Cociliai** (*Tzotzil*) – Mezoamerikos indėnų tauta, priklausanti majų grupei. Gyvena Meksikoje, Čiapaso valstijoje. Artimi celtaliams. Kalba cocilių kalba ir ispanų kalba. Tikinčiųjų dauguma – katalikai, dalis išpažįsta tradicinius tikėjimus (šamanizmas).

Tradiciniai verslai – lydiminė žemdirbystė (kukurūzai, pupelės, moliūgai, tabakas), gyvulininkystė (galvijai, kiaulės, kalakutai, vištos), medžioklė, bitininkystė, žuvininkystė, rinkimas. Amatai: puodininkystė, audimas, pynimas, dailidystė, odos apdirbimas. Ispanų konkistos metu dirbo cukranendrių ir kavos plantacijose. Cocilių protėviai sukūrė majų civilizaciją. Iki ispaną užkariavimų (1525 m.) buvo pajungti actekų. Dalis cocilių dalyvauja sapatistų judėjime.

## Išnašos
M. Shadows

**M. Shadows** (pilnas vardas **Matthew Charles Sanders**, g. 1981 m. liepos 31 d. Hantington Byče, Kalifonijoje, JAV) – amerikiečių metalo grupės Avenged Sevenfold lyderis ir įkūrėjas.

## Biografija
Vaikystėje Matt buvo neklaužada. Jis buvo išmestas iš mokyklų dėl to, kad daužė automobilių stiklus.

Avenged Sevenfold DVD „All Exes“ jis pasakojo, kodėl jo scenos vardas yra M. Shadows. Jis nuo mažens buvo niūrus vaikas, tai todėl sceninį vardą pasirinko *shadows* (iš ), tačiau jis norėjo pasilikti ir savo tikrąjį vardą, todėl pasirinko abiejų derinį – M. Shadows.

Anksčiau Shadow buvo grupės Successful Failure narys. Kartu su ja parašė dainą „Streets“, kuri buvo išleista kartu su pirmuoju grupės Avenge Sevenfold albumu. 

Grupę Avenged Sevenfold jis sukūrė kartu su gitaristu Zacky Vengeance. Matt turėjo problemų su balso stygomis – jam reikėjo darytis operaciją, bet ji nesutrukdė jam toliau tęsti muzikinę karjerą.

M. Shadows susižadėjęs su Val Dibenedetto, buvusia A7X gastrolių vadove.

## Įkvėpimai
* Pantera
* Guns N' Roses
* Metallica

## Kitose grupėse
* „Buffalo Stampede“ Cowboy Troy 2007
* „The River“ Good Charlotte 2007
* Like Always„ Kisses For Kings 2007
* Falling Away from Me“ (Live) (trumpam pakeitė Jonathan Davis, kuris sirgo) 2006
* „Savior, Saint, Salvation“ Bleeding Through 2002
Činantekai

**Činantekai** (, sav. *chu-chmej, vach-chmi, dzach-chmi*) – Mezoamerikos indėnų tauta. Gyvena Meksikoje, šiaurinėje Oašakos valstijos dalyje. Populiacija apie 75 000 žmonių. Kalba činantekų kalba, priklausančia otomangų kalbų šeimai bei ispanų kalba.

Tradicinis verslas: lydiminė ir laistomoji žemdirbystė (pupelės, moliūgai, aitriosios paprikos, ananasai, tabakas, kavamedžiai). Gyvena miškuose arba kalnuose. Iki ispanų užkariavimo činatekai turėjo keletą valstybėlių.

## Išnašos
Silverstonas

**Silverstonas** () – kaimas Nortamptonšyro grafystėje, centrinėje Anglijos dalyje (Jungtinė Karalystė).

Apie 2 000 gyventojų.

Silverstonas žymus savo Silverstono lenktynių trasa, kurioje nuo 1950 m. vyksta Formulės 1 Didžiosios Britanijos Grand Prix.

## Istorija
1086 m. gyvenvietė minima paskutiniojo teismo knygoje.

## Šaltiniai
Zacky Vengeance

**Zacky Vengeance** (**Zachary James Baker**, g. 1981 m. gruodžio 11 d., Kalifornijoje, JAV) – grupės Avenged Sevenfold įkūrėjas ir gitaristas.

## Biografija
Jis su vokalistu M. Shadows 1999 metais sukūrė grupę Avenged Sevenfold. Jis buvo vienintelis gitaristas, tol kol neatėjo Synyster Gates. Zacky sukūrė Avenged Sevenfold sutrumpintą pavadinimą *A7X*.

### Kiti faktai
* Zacky susitikinėja su Gena Paulhus.
* Zacky turi savo drabužių liniją pavadinimu Vengeance University.
* Mokykloje jis grojo grupėje MPA (Mad Porno Action).
* Nuo 13 metų Zacky pats mokėsi groti gitara.

## Sceninė įranga

### Gitaros
Zacky Vengeance naudoja Schecter gitaras:
* S-1
* S-1 Bada Bling Mirrortop
* Tempest Extreme
* Carvin SC-90
* Vengeance Custom 'see thru' cherry/Standard chrome hardware
* Vengeance Custom 'see thru' cherry/Standard chrome hardware
* Custom "Gynecologist" White w/ Blood Splatter S-1
* Schecter ZV Special (Gold/Silver)

### Stiprintuvai
* Bogner Ubershall and Caveman Head
* Mesa Boogie Dual Rectifier Head
* Marshall JCM-2000

### Garsintuvų spintos
* Bogner Uberkab 4x12 Cabinet
* Mesa/Boogie Triple Recto Cabinet

### Efektų padalos ir aksesuarai
* Boss TU-2 Chromatic Tuner
* Boss TU-2 Chromatic Tuner
* Boss TU-2 Chromatic Tuner
* Line 6 Tonecore Coise Constrictor
* Line 6 DL4 Delay Modeler
* Ibanez LF7
* Seymour Duncan SFX-01 Pickup Booster
* Voodoo Lab PEDAL POWER 2
* Voodoo Lab GCX Audio Switcher
* Ernie Ball "skinny top, heavy bottom" strings
* Dunlop Tortex yellow plectrums 0.73 mm (Avenged Sevenfold logo)
* White Get’m Get’m Sergeant Stripes Strap
Čoliai

**Čoliai** (*Ch’ol, vinikob*) – Mezoamerikos indėnų tauta. Gyvena Meksikoje, Čiapaso valstijoje. Populiacija siekia 100 tūkst. žmonių. Kalba čolių kalba, priklausančia majų kalboms. Dauguma katalikai, dalis išpažįsta tradicinius tikėjimus.

Tradiciniai verslai: lydiminė žemdirbystė (pupelės, moliūgai, daržovės, ryžiai, kavamedžiai, cukranendrės, bulvės), gyvulininkystė (kiaulės), paukštininkystė, medžioklė, žvejyba, maisto rinkimas. Pagrindiniai amatai: puodininkystė, audimas, pynimas. Gausus folkloras. Pirmajame tūksantmetyje kartu su čontaliais ir čorčiais buvo įkūrę miestų-valstybių.

## Išnašos
Sančių sijai

**Sančių sijai** (*Santee Sioux*) – Šiaurės Amerikos indėnų tauta, sijų indėnų atšaka. Gyvena JAV, Minesotos, Nebraskos, Šiaurės ir Pietų Dakotos valstijų rezervacijose bei Kanadoje. Populiacija ~13 tūkst. žmonių. Kalba sijų kalbų šeimai priklausančia dakotų kalba, anglų ir prancūzų kalbomis. Skiriamos 7 gentys, kurios dalijamos į rytų, vidurio ir vakarų grupes.

Pagrindiniai tradiciniai verslai: žemdirbystė, medžioklė, žuvininkystė, rinkimas. Vystomi amatai: siuvinėjimas, tapyba ant bizono odos. XX a. pab. turėjo dalinę savivaldą, dirbo pagal nuomos sutartis. Gyveno klajoklių medžiotojų bendruomenėmis. Buvo išlikusi daugpatystė (iki 4 žmonų), leviratas, sororatas. Gausus folkloras.

Dakotų protėviai XVI a. iš rytų atsikėlė į Didžiųjų ežerų rajoną. XVIII a. pr. buvo išstumti algonkinų į Misisipės vakarinį krantą. Užėmė teritoriją nuo Vait Riverio iki dabartinės Kanados sienos ir nuo Minesotos iki Misūrio upės. XIX a. kariavo su kolonistais europiečiais, buvo sukelti į rezervacijas.

## Išnašos
Kelmės apskritis

**Kelmės apskritis** – 1915–1917 m. ir 1947–1950 m. administracinis vienetas į pietvakarius nuo Šiaulių. Centras – Kelmė.

## Istorija

Apskritį 1915 m. gruodžio 12 d. sudarė vokiečių valdžia, apskritis priklausė Oberosto Lietuvos sričiai. 1917 m. panaikinta.

Apskritis vėl sudaryta 1947 m. spalio 21 d. iš Raseinių apskrities Kelmės, Kražių, Tytuvėnų valsčių ir Šiaulių apskrities Šaukėnų ir Vaiguvos valsčių. 1947 m. pabaigoje buvo sudaryti Karklėnų ir Liolių valsčiai. 1950 m. birželio 20 d. apskritis pertvarkyta į Kelmės rajoną (21 apylinkė), dalis teritorijos perduota Tytuvėnų (13 apylinkių), Užvenčio (17 apylinkių) ir Varnių (3 apylinkės) rajonams. , 

|-
| 1947 m. || || || 5 valsčiai: Kelmės valsčius, Kražių valsčius, Šaukėnų valsčius, Tytuvėnų valsčius, Vaiguvos valsčius ||
|-
| 1949-01-01  || 1457 || || 8 valsčiai (55 apylinkės)  ||
* 1 miestas: Kelmė
* 6 miesteliai: Karklėnai, Kražiai, Lioliai, Šaukėnai, Tytuvėnai, Užventis
|-
| 1950-01-19 || || || 54 apylinkės  ||
|}

## Literatūra
* 
* 
* 

## Šaltiniai
Phil Neville

**Philip Neville** (g. 1977 m. sausio 21 d.) – anglų futbolininkas, Anglijos rinktinės ir Everton klubo gynėjas. Nuo 2006 metų yra šio klubo kapitonas.

Turi du brolius; vienas iš jų Gary Neville yra Manchester United klubo kapitonas. Su Tracy Neville, kuris žaidžia netbolą, yra broliai dvyniai.

## Karjera

Neville pradėjo treniruotis Manchester United Akademijoje, kartu su savo broliu. 1994 m. debiutavo kaip praktikantas. 2005 m. rugpjūčio 4 d. perėjo į Everton klubą ir pasirašė penkerių metų kontraktą. Naujame klube debiutavo UEFA Čempionų lygoje prieš Ispanijos klubą Villareal. Premier lygoje debiutavo prieš Manchester United. Tądien pirmąkart su broliu (Gary) susitiko priešingose komandose. Savo pirmą įvartį naujame klube įmušė 2006 m. gruodžio 30 d. žaidžiant prieš Newcastle United. 2006 m. rugpjūčio 8 d. tapo Everton klubo kapitonas. Lapkričio mėnesį du broliai susitiko dar kartą, šįkart kaip abiejų klubų kapitonai.

### Anglijos rinktinė
Anglijos rinktinėje debiutavo 1996 m., savo devyniolikto gimtadienio proga, prieš Kinijos rinktinę, žaidė kartu su savo broliu. Taip pat broliai žaidė 1996 m. FA Taurės finale prieš Liverpool. Abu broliai yra kartu sužaidę 142 kartus.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Asmeninis gyvenimas
Jaunystėje Neville buvo puikus kriketininkas. Yra žaidęs U-19 Lancashire grafystės kriketo klube (). Buvo Anglijos U-15 rinktinės kapitonas. Turi žmoną Julie ir du vaikus: sūnų Harvey ir dukrą Isabella.

## Nuorodos
* http://www.thefa.com/England/SeniorTeam/Players/Postings/2004/03/Phil+Neville+Manchester+United.htm
* http://www.evertonfc.com/player-profile/philip-neville
Aš lieku (2007)

**Aš lieku** – 2007 m. rusų režisieriaus Kareno Oganesiano () drama ir skirtas Andrejaus Krasko () atminimui. 

Filmo premjera įvyko 2007 m. balandžio 1 d. Rusijoje.

## Aktoriai
* Andrejus Krasko (Андрей Краско) – gydytojas Viktoras Tyrsa
* Fiodoras Bondarčiukas (Фёдор Бондарчук) – instruktorius
* Neli Uvarova (Нелли Уварова) – Tyrso dukra Jevgenija
* Jelena Jakovleva (Елена Яковлева) – Tyrso žmona Natalija
* Andrejus Sokolovas (Андрей Соколов) – Glebas
* Vladimiras Epifancevas (Владимир Епифанцев) – Antonas
* Aliona Bondarčiuk (Алена Бондарчук) – Ana
* Irina Grineva (Ирина Гринева) – Julia
ir kt.

## Siužetas

Daugelis įtaria, kad po mirties gyvenimas nesibaigia. Realistas ir į viską skeptiškai žiūrintis gydytojas Viktoras Tyrsa tokias niekais niekuomet netikėjo. Kol dėka neatsargiai mesto boulingo kamuolio pateko į komą. Jo kūnas ir siela drauge su tokias pačiais kaip jis - jau nepriklausančiais šiam pasauliui, bet dar nepriimtais į kitą, persikelia į dykynę. Štai tada ir suprato Viktoras Tyrsa, kad iki tol gyventas laikas ne toks jau ir blogas, o sugrįžti atgal dar yra dėl ko...

## Nuorodos
* http://www.kinoros.ru/db/movies/821/index.html?1180502338464 
*
Čisoso kalnai

**Čisoso kalnai** () – kalnų grandinė JAV, Teksaso valstijos pietvakariuose, Čihuahua dykumoje, Didžiojo vingio nacionaliniame parke. Aukštis iki 2385 m (Emorio k.). Kalnai susidarė kainozojaus periode.

## Išnašos
Redas Diržys

**Redas Diržys** (g. 1967 m. Alytuje) – lietuvių menininkas ir aktyvistas, politinių sanklodų kritikas, straipsnių ir manifestų, konstatuojančių hierarchinės visuomenės ydas, autorius.

## Biografija
1986–1991 m. studijavo Talino menų akademijoje, nuo 1991 m. Alytaus meno mokyklos dėstytojas, nuo 1995 m. direktorius. 2008 m. „Meno streiko“ konferencijos Alytuje kuratorius. Dirba ir gyvena Alytuje.
Lakotos Respublika

**Lakotos Respublika** – valstybe besiskelbiąs kraštas JAV teritorijoje, Šiaurės ir Pietų Dakotos, Vajomingo, Nebraskos ir Montanos valstijose. Apima ~200 tūkst. km² plotą. Sostinė (neoficiali) – Porkupinas.

Lakotos valstybę 2007 m. gruodžio 19 d. paskelbė indėnų lakotų organizacija „Lakotos Laisvės Delegacija“. Lyderis – indėnų teisių gynimo aktyvistas *[[Russell Means]]* (*Oyate Wacinyapin*). Lakotai nepriklausomybę grindžia sutarties su JAV vyriausybe nutraukimu ir pasirinkimo laisve.

Lakotos Respublikos egzistavimo galimybę atmeta JAV, jos nepripažino jokia užsienio valstybė, tačiau kai kurios šalys yra linkusios palaikyti (Venesuela, Bolivija, Airija ir kt.).

## Šaltiniai
Gamtiniai ištekliai

**Gamtiniai [[ištekliai]]** – natūralūs žmogaus aplinkos komponentai, kuriuos jis naudoja savo poreikių patenkinimui. Jiems priskiriama vertė susijusi su medžiagos/energijos paplitimu ir jos paklausa. Pvz., šiems ištekliams priskiriama saulės energija, oras, vanduo, dirvožemis, miškai, naudingosios iškasenos (pvz., nafta, metalų rūdos, durpės), kraštovaizdis, kt.

Gamtiniai ištekliai gali būti atsinaujinantys ir neatsinaujinantys.

Žemės gelmėse aptinkamos iškasenos ir kiti gamtiniai ištekliai dažnai lemia šalies vietą pasaulio ekonomikoje. Kai nesirūpinama alternatyvomis bei išteklių apsauga ir racionaliu naudojimu, ištekliai gali išsekti, o tai gali būti skurdo, neramumų ir karinių konfliktų priežastis.

Pastaraisiais metais dėl gamtinio kapitalo nykimo vis daugiau kalbama apie tvarios plėtros svarbą. Pvz., nepaliesti atogrąžų miškai pasižymi nepaprastai didele bioįvairove ir jų naikinimas reiškia nesugrąžinamus pasaulio genetinio gamtinio kapitalo nuostolius.

## Svarba
Ankstyvuoju žmonijos veiklos laikotarpiu gamtos ištekliai buvo svarbiausi. Šiais laikais jų reikšmė išlieka taip pat labai svarbi. Gausių gamtos išteklių turinčios šalys: (Japonija, Pietų Korėja) sukūrė ekonomiškai stiprias valstybės. Visgi kai kurios atsiliekančios šalys, kuriose gausu gamtos gėrybių, skendi skolose. Gamtos ištekliai kartu su žmonių sukurtais ištekliais daro įtaka dabartiniam pasaulio ūkiui ir jo geografijai.

## Skirstymas
Gamtos ištekliai gali būti grupuojami pagal įvairius požymius, tačiau labiausiai paplitusi yra gamtinė klasifikacija. Pagal ją gamtos ištekliai skirstomi į mineralinius, žemės, sausumos, vandenų, Pasaulio vandenynų, biologinius, klimato.

## Gamtiniai ištekliai Lietuvoje
Pagrindiniai gamtiniai ištekliai – smėlis, molis, žvyras, taip pat yra apie 1,6 milijonų m³ naftos, pietrytiniuose rajonuose – geležies rūda ir granitas.

## Šaltiniai
Belgorodo sritis

**Belgorodo sritis** – sritis Rusijos europinėje dalyje, apie 600 km į pietus nuo Maskvos, pasienyje su Ukraina. Centras – Belgorodas.

## Istorija

Sritis įkurta 1954 m. sausio 6 d.

## Geografija

Sritis yra Vidurio Rusijos aukštumos pietvakariuose, paviršiaus aukštis iki 276 m. Klimatas vidutinių platumų, žemyninis. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -8&nbsp;°C, liepos mėnesio +20&nbsp;°C. Per metus vidutiniškai iškrenta 500 mm kritulių. Srities upės priklauso Dono (Tichaja Sosna) ir Dniepro (Oskolas, Vorskla, Šiaurinis Donecas) baseinams. Yra išlikę giraičių, daugiausia ąžuolynų. Kitur vyrauja pievinės stepės, daugiausia išdirbtos.

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis

Tautinė sudėtis pagal 2010 m. surašymą:
* rusai – 94,4 %
* ukrainiečiai – 2,8 %
* armėnai – 0,5 %
* turkai – 0,3 %
* azerbaidžaniečiai – 0,3 %
* ir kt.

### Miestai

Didžiausi miestai 2020 m. (> 30 tūkst. gyventojų):
# Belgorodas – 394,14
# Senasis Oskolas – 223,92
# Gubkinas – 86,22
# Šebekinas – 40,87
# Aleksejevka – 37,81
# Valuikai – 34,15

## Šaltiniai
Miškų kenkėjai

**Miškų kenkėjai** – miškininkystėje svarbi kenkėjų kategorija. Smulkiau jie skirstomi į spyglius ir lapus graužiančius kenkėjus, (lapuočių, spygliuočių) medžių liemenų, jaunuolynų (šaknų ir ūglių), vaisių ir sėklų kenkėjus.

## Lietuvos miškų kenkėjų sąrašas (nepilnas)

* *Aradus cinnamomeus* – pušinė požievinė blakė
* *Blastophagus piniperda* – didysis kirpikas
* *Blastophagus minor* – mažasis kirpikas
* *Bupalus piniaria* – pušinis sprindžius
* *Dendrolimus pini* – pušinis verpikas
* *Diprion pini* – paprastasis pušinis pjūklelis
* *Erannis defoliaria* – didysis žiemsprindis
* *Evetria resinella* – sakinė evetrija
* *Evetria buoliana* – žiemojanti evetrija
* *Hylesinus fraxini* – margasis karnagraužis
* *Hylobius abietis* – didysis pušinis straubliukas
* *Ips typographus* – žievėgraužis tipografas
* *Lygaeonematus abietinus* – eglinis pjūklelis
* *Melolontha melolontha* – paprastasis grambuolys
* *Monochamus sutor* – mažasis ožiaragis
* *Neodiprion sertifer* – rudasis pušinis pjūklelis
* *Ocneria monacha* – verpikas vienuolis
* *Operophthera brumata* – mažasis žiemsprindis
* *Panolis flammea* – pušinis pelėdgalvis
* *Phaenops cyanea* – mėlynasis blizgis
* *Pissodes pini* – pušinis smaliukas
* *Pityogenes quadridens* – keturdantis žievėgraužis
* *Pityogenes bidentatus* – dvidantis žievėgraužis
* *Polygraphus poligraphus* – eglinis poligrafas
* *Saperda carcharias* – didysis drebulinis ūsuotis
* *Saperda populnea* – mažasis drebulinis ūsuotis
* *Scolytus ratzeburgi* – beržinis balangraužis
* *Scolytus scolytus* – balangraužis ardytojas
* *Sirex gigas* – didysis ragauodegis
* *Tetropium castaneum* – rudasis eglinis ūsuotis, eglinis medkirtis
* *Tomicus chalcographus* – žievėgraužis graveris
* *Tortrix viridana* – ąžuolinis lapsukis
* *Trypodendron lineatum* – juostuotasis medininkas
Astrachanės sritis

**Astrachanės sritis** () – sritis pietvakarių Rusijoje, prie Kaspijos jūros. Ribojasi su Volgogrado sritimi šiaurėje, su Kazachstanu – rytuose ir su Kalmukija – vakaruose. Administracinis centras – Astrachanė.

## Geografija

Sritis įsikūrusi Pakaspijo žemumoje, didelė dalis teritorijos yra žemiau jūros lygio (iki -27 m). Aukščiausia vieta (Didžiojo Bogdo k., 161,9 m) yra srities šiaurės rytuose. Nepaisant to, kad sritis yra šalia Kaspijos jūros, jos klimatas yra ryškus kontinentinis su nedideliu kiekiu kritulių. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra svyruoja nuo -10 °C šiaurėje iki -6 °C, vasarą būdinga 25 °C temperatūra. Vidutinis metinis kritulių kiekis – ~200 mm. Centrine srities dalimi teka Volgos upė, besiskaidanti į protakas (pagrindinė – Achtuba) ir sudaranti deltą. Yra druskingų, laikinų ežerų (didžiausias – Baskunčiakas). Vyrauja pelynų ir druskių pusdykumės, tik Volgos slėnis ir delta pelkėti, apaugę krūmynais ir vandens augmenija. Įsteigti Astrachanės, Bogdo-Baskunčiako draustiniai.

## Istorija

Sritis įkurta 1943 m. gruodžio 27 d.

## Gyventojai

Praktiškai visi gyventojai susitelkę Volgos slėnyje ir jos deltoje. Šalia rusų (67,6 %) srityje gyvena kazachai (16,3 %), totoriai (6,6 %), ukrainiečiai (0,9 %), azerbaidžaniečiai (0,9 %), čečėnai (0,8 %), nogajai (0,8 %) ir kt.

### Miestai

Didžiausi miestai 2002 m. (> 10 tūkst. gyventojų):
# Astrachanė
# Achtubinskas
# Znamenskas
# Charabalis
# Kamyziakas
# Narimanovas
# Krasnyj Jaras

## Šaltiniai
Briansko sritis

**Briansko sritis** – sritis Rusijos europinėje dalyje, pasienyje su Ukraina ir Baltarusija. Centras – Brianskas.

## Istorija

Sritis įkurta 1944 m. liepos 5 d.

## Geografija

Sritis yra Rytų Europos lygumos centrinėje dalyje. Pakraščiuose iškilusios Vidurio Rusijos ir Smolensko aukštumos, smarkiai paveiktos erozijos. Vakaruose paviršius leidžiasi į Padnieprės žemumą. Aukščiausia srities vieta – 288 m. Klimatas vidutinių platumų, žemyninis. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -7&nbsp;°C, liepos mėnesio +18&nbsp;°C. Per metus vidutiniškai iškrenta 600 mm kritulių. Srities upės priklauso Dniepro baseinui: Desna, Iputė, Novlia. Paviršių dengia mišrieji miškai.

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis

Tautinė sudėtis pagal 2002 m. surašymą:
* rusai – 96,4 %
* ukrainiečiai – 1,4 %
* baltarusiai – 0,5 %
* armėnai – 0,25 %
* čigonai – 0,25 %
* ir kt.

### Miestai

Didžiausi miestai 2020 m. (> 20 tūkst. gyventojų):
# Brianskas – 402,67
# Klincai – 62,99
# Novozybkovas – 39,51
# Diatkovas – 26,16
# Uneča – 22,82

## Šaltiniai
Kakčikeliai

**Kakčikeliai** (*Kaqchikel, Cakchiquel*) – Centrinės Amerikos indėnų tauta. Priklauso majų tautoms. Kalba ir kultūra artimi kičiams. Gyvena Gvatemalos aukštumų srityse. Populiaciją sudaro daugiau nei 800 tūkst. žmonių. Kalba kakčikelių kalba, priklausančia majų kalbų šeimai, taip pat paplitusi ispanų kalba.

Tradiciniai verslai – kaplinė-lydiminė, po ispanų užkariavimo – ariamoji žemdirbystė (kukurūzai, pupelės, moliūginiai), paukštininkystė, medžioklė, bitininkystė, galvijininkystė. Išvystytas tekstilės amatas, pynimas, keramikos, valčių, muzikos instrumentų gamyba. Išlikę ikikrikščioniško folkloro, protėvių ir gamtos jėgų garbinimo liekanų. Teatralizuoti vaidinimai su kaukėmis, šokiai.

## Istorija

Pagal legendą, kartu su kičiais atėjo iš Tabasko ir užkariavo kalnuotąją Gvatemalos dalį. Nuo XIII a. buvo priklausomi nuo kičių Kumarkacho valstybės, bet XIV a. pabaigoje turėjo savo valstybę su sostine Išimče, kuri buvo sunaikinta ispanų 1526 m.

## Išnašos
La Brea degutduobės

**La Brea degutduobės** – dervos duobės JAV, Kalifornijoje. La Brėjoje pusiau sukietėjęs asfaltas sunkiasi iš Žemės gilumos ir suformuoja „degutduobes“. La Brea duburiai vilioja žolėdžius ir mėsėdžius gyvūnus – čia patekę, pakliuna į duburius ir nebeištrūksta. Iki šių dienų šiose degutduobėse randama suakmenėjusių seniai inykusių gyvūnų. Dėl specifinių gamtinių sąlygų, La Brea duburiuose išliko 100 000 suakmenėjusių paukščių.
Kiseliovskas

**Kiseliovskas** – miestas Rusijoje, pietvakarių Sibire, Kemerovo srityje, Abos aukštupyje, Salairo kalvagūbrio papėdėje, 240 km į pietus nuo Kemerovo.

## Istorija
Apie 1770 m. vidurio Rusijos gyventojai įkūrė ***Čerkasovo*** (*Черкасово*) kaimą, kurio vienas pakraštys vadinosi ***Kiseliovka*** (*Киселевка*). Prie pastarosios 1917 m. įkurtos anglies kasyklos. 1932 m. sujungus Čerkasovo ir Afonino kaimus įkurta ***Kiseliovsko*** darbininkų gyvenvietė, 1936 m. gavusi miesto teises.

Veikia istorijos muziejus.

## Ekonomika
Kiseliovskas – Kuznecko anglių baseino gavybos centras. Geležinkeliai į Barnaulą, Novokuznecką. Pagrindinės ekonomikos sritys – akmens anglių kasimo mašinų gamyba, akmens anglių sodrinimas, chemijos, metalo, mašinų, plytų, baldų, lengvoji, avalynės, maisto (konditerija, alus) pramonė.

## Lietuviai
1945 m. kovo mėn. į Kiseliovską iš Telšių kalėjimo atvežta apie 1500 politinių kalinių – daugiausia kaimo žmonės, buvo darbininkų, policininkų, eigulių, apie 50 žmonių mirė pakeliui. Kaliniai dirbo akmens anglių šachtose. Pirmaisiais metais apie pusę jų mirė nuo bado ir ligų. 1946 m. dauguma likusių perkelta į kitus lagerius ir kalėjimus. 1948 m. birželio mėn. į Kiseliovską iš TSRS okupuotos Lietuvos atvežta keli šimtai tremtinių. Gyveno barakuose, dirbo akmens anglių kasyklose. Į Lietuvą pradėjo grįžti 1958 m.

## Šaltiniai
Ganisono Juodojo kanjono nacionalinis parkas

**Ganisono Juodojo kanjono nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas JAV, Kolorade. Kanjono gylis – 600 metrų. Juodojo kanjono ilgis yra 20 km neužtvenkto vandens atkarpa, nors anksčiau buvo 80 km ilgio. Visoje Šiaurės Amerikoje nėra kito tokio pat siauro ir stačiasienio kanjono. Ten, kur kanjonas kerta siaurą tarpeklį, Ganisono upė virsta galingu ir srauniu V klasės upės slenksčiu. Palei kanjono pakraščius yra tamsios, dantytos ir stačios uolos.
One.lt

**One.lt** – buvusi viena populiariausių interneto pažinčių svetainių Lietuvoje, taip pat teikusi elektroninio pašto ir kitas paslaugas.
## Istorija

Interneto svetainė įkurta 1999 m. Rusijos investicinės bendrovės „Mail.ru“, kuri lietuvišką svetainę valdė per Estijoje registruotą įmonę AS „Forticom“. Latvijoje savo ruožtu veikė one.lv, o Estijoje – one.ee, tačiau vėliau nutraukė veiklą.

2001 m., svetainės vadovo Vitalijaus Rubsteino duomenimis, iki rugsėjo užsiregistravo jau daugiau kaip 75 tūkst. unikalių mobiliojo ryšio abonentų. 2008 m. UAB „Forticom“ vadovas Aldas Kirvaitis teigė, kad one.lt turi 900 tūkstančių kiekvieną mėnesį prisijungiančių vartotojų.

2011 m. socialinius tinklus one.lt, videogaga.lt ir grupinis.lt išsipirko Lietuvos įmonės UAB „Forticom“ vadovas Aldas Kirvaitis per 2010 m. rugpjūtį jo įsteigtą bendrovę „Blue Ant Holdings“ iš Estijoje registruotos įmonės „AS Forticom“.

Tų pačių metų liepos 15 d. svetainę iš ją valdančios bendrovės „Blue Ant Holdings“ nusipirko Lietuviško kapitalo įmonė „Tipro“, kuriai priklauso demotyvacija.lt, lol.lt, tarpmergaiciu.lt, gaspadine.lt ir kt.

2013 m. spalio 10 d. dėl neapmokėtos domeno saugojimo paslaugos one.lt svetainė laikinai neveikė.

2018 m. svetainę valdančią bendrovę „Tipro Group“ įsigijo „All Media Lithuania“, kuri valdo TV3 televizijos kanalą, radijo stotį „Power Hit Radio“ ir daugiau nei 40 internetinių portalų Lietuvoje.

2019 m. liepos 17 d. one.lt pranešė išjungianti elektroninio pašto paslaugą, kurią teikė nuo įkūrimo ir buvo viena seniausių nemokamos elektroninio pašto paslaugos teikėjų Lietuvoje.

## Išnašos

## Nuorodos
*www.one.lt
Kolumbijos upės tarpeklis

**Kolumbijos upės tarpeklis** – tarpeklis JAV, Oregone. Tarpeklio ilgis yra 128 km. Jo gylis siekia 1219 metrus. Kolumbijos upės tarpeklis kerta Kaskadinių kalnų grandinę. Tarpeklis garsėja kriokliais, aukštomis bazalto uolomis, kalnais ir žaliuojančiais miškais. Kolumbijos upė per pastaruosiuos 10 mln. metų paliko įvairių pėdsakų. Prieš 15 000 metų tarpeklis buvo platesnis dėl didžiulių potvynių, kurie užtvindė visą plotą.
Sentinelio kupolas

**Sentinelio kupolas** – kupolo formos kalnas JAV, Kalifornijos valstijoje, Josemičio nacionaliniame parke. Jo aukščiausia vietovė yra 2476 metrai. Sentinelio kupolas yra iš žemės gilumos išlindusi, išsikišusi didžiulės granito uolos intruzija. Iš jos yra matomi Josemičio kriokliai. Jie yra aukščiausi kriokliai Šiaurės Amerikoje, vanduo krenta iš 739 m aukščio.

## Šaltiniai
Vincentas Jakševičius

**Vincentas Jakševičius** (g. apie 1873 m. – 1936 m. liepos 19 d. Kaišiadoryse, Lietuvoje) – architektas, skulptorius, dailininkas.

Gimė  amatininkų šeimoje Naujamiesčio apylinkėse. Tėvas Aleksandras Jakševičius buvo  bažnyčių dekoratorius ir yra laikomas Jakševičių menininkų dinastijos pradininku. Spėjama, kad Vincentas šeimoje buvo vyriausias sūnus. 

Būdamas paauglys su šeima persikėlė į Panevėžio miestą. 1897 m. spalio 12 d. vedė kilmingą Mariją Juchnevičiūtę, su ja susilaukė 8 vaikų, iš kurių užaugo tik keturi - Silvanas, Helena, Romanas ir Adomas.

Vincentas Jakševičius su tėvu skulptoriumi Aleksandru ir sūnumis skulptoriais, dailininkais Silvanu ir Adomu projektavo, įrenginėjo altorius Lietuvos bažnyčiose, lipdė šventųjų skulptūras, piešė altoriuose paveikslus, tapė bažnyčių sienas. Karjeros pradžioje dirbo kaip tėvo Aleksandro pagalbininkas, vėliau kartu su tėvu ir  bei sūnumis Silvanu ir Adomu darbavosi Švėkšnoje, toliau - dirbdamas įvairiose bažnyčiose dirbo dažniausiai su sūnumis. Daug Jakševičių darbų yra Panevėžio, Kaišiadorių katedrose, Švėkšnos, Ukmergės, Balninkų, Gegužinės, Alantos, Joniškio,ir kitose Lietuvos bažnyčiose. 

Paskutiniais gyvenimo metais Vincentas gyveno Kaišiadoryse, kapitono Gudyno (dabartinėje Gedimino) gatvės 16-ame name. Mirė nuo širdies smūgio statydamas altorių Gegužinės bažnyčioje. Sveikata pakriko po netikėtos vyriausio sūnaus Silvano žūties prieš trejus metus. 1936 m. liepos 22 dieną palaidotas Kaišiadorių kapinėse.

## Žymesni darbai
* Dianos skulptūra, saulės laikrodis, vazos  Švėkšnos parke (kartu su tėvu )
* Švėkšnos bažnyčioje du  šoniniai altoriai, skulptūros viduje ir šventoriuje.1905m.
* Alantos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčios altoriai, sakykla, 1928 m.
* Šv. Zitos draugijos narių antkapis, (Panevėžio senosios kapinės, 1933 m.).
* Kaišiadorių bažnyčia, šoniniai altoriai, šventųjų skulptūros ir paveikslai, vyskupo sostas ir krėslai garbingiems svečiams, kiti elementai, 1929-1936 m.
* Panevėžio katedros centrinio altorius, skulptūros (su broliu Benjaminu Jakševičiumi).
* Gegužinės bažnyčios centrinis altorius,  (1936 m., nebaigta). Darbus pabaigė sūnus Adomas.

## Palikimas
2016 m. liepos 19 d. Kaišiadorių kultūros centre vyko Violetos Astrauskienės fotografijų parodos ,,Skulptorių Jakševičių kūrybos palikimas”, skirtos Vincento Jakševičiaus 80-osioms mirties metinėms, atidarymas. 

## Šaltiniai
* J. Laurinavičius „Kaišiadorių krašto žmonės: 100 Biografijų“. Kaišiadorys. 2002.

## Nuorodos
* V. Jakševičius Kaišiadorių muziejaus svetainėje .
Karichonai

**Karichonai** (*Carijona, Koto, Huaque*) – Pietų Amerikos indėnų karibų gentis. Gyvena Kolumbijos pietryčiuose, Guavjarės departamente, Puerto Narės rezervacijoje, kai kurios bendruomenės – Kaketos aukštupio kaimuose. Kalba karichonų kalba, priklausančia karibų kalbų šeimai, taip pat ispaniškai, gretimų indėnų genčių kalbomis. Populiacija ~140 000 žmonių.

Tradiciniai verslai – lydiminė žemdirbystė (augina valgomuosius manijokus), medžioklė su lankais ir pučiamaisiais vamzdeliais. Dirba plantacijose. Anksčiau pagrindinė vyrų apranga buvo papuoštos geometriniais ženklais ir ornamentais plačios (nuo juosmens iki pažastų) juostos iš karnų su trumpomis prijuostėlėmis, moterys vaikščiojo apsinuoginusios. Karichonai išlaikė šamanizmo liekanų, gausią tradicine mitologiją.

## Išnašos
Knosija

**Knosija** graikų mitologijoje – tikėtina upės dievo Amniso duktė, najadė Knosija, Kretos miesto Knoso šaltinio nimfa. Ją suviliojo Spartos karalius Menelajas, kai viešėjo Kretoje. Nuo jo vėliau gimė Ksenodamas.
Amnisas

**Amnisas** (*Amnisus*, kitas pav. **Kairatas**, *Kairatos*) – Kretos salos upės dievas, potamas. Upės ištakos Kretos salos Idos kalne centrinėje Kretoje. Upės teka šiaurės įtekėdama į Egėjo jūrą netoli Knoso miesto. Kitos personifikuotos Egėjo salų upės: Delo Inopas, Samos Imbrasas.

Minimos Amniso dukros nimfos **amnisidės**. Jo dukra taip pat gali būti najadė Knosija, Kretos miesto Knoso šaltinio nimfa.
Anapas

**Anapas** graikų mitologijoje – rytinės Sicilijos upės dievas. Upė įteka į Viduržemio jūrą, netoli graikų kolonijos Sirakūzų. Tikėtinos upės dievo dukterys – Sirakūzų nimfos najadės **ortigės** (*ortigiai*). Kitos Sicilijos upių personifikacijos Simaitas, Akidas šiaurėje ir Krimisas vakaruose.
Majai (tauta)

**Majai** – Centrinės Amerikos indėnų tautų grupė, kalbanti giminingomis kalbomis ir gyvenanti daugiausia Jukatano pusiasalyje. Ikikolumbiniais laikais šiose vietose jų protėviai sukūrė Majų civilizaciją.

Majų kalbomis dabar kalba apie 800 tūkst. žmonių, daugelis iš jų taip pat kalba ispaniškai.

## Klasifikacija

Šiuolaikiniai majai geografiniu ir lingvistiniu požiūriu gali būti skirstomi į tokias grupes:
* jukatekai (*Yucatec*), gyvenantys Jukatano pusiasalyje (Meksika), šiaurės Belize ir šiaurės rytų Gvatemaloje;
* lakandonai (*Lacandón*) – labai maža grupė žmonių, gyvenančių pietų Meksikoje tarp Usumasintos (*Usumacinta*) upės ir Gvatemalos sienos;
* kičėjai, gyvenantys rytų ir vidurio Gvatemalos aukštumose Kekčiai, Pikomohiai, Pokomamiai, Uspantekai, Kičiai, Kakčikeliai, Cutuhiliai, Sakapultekai, Sipakapai);
* mamėjai, gyvenantys vakarų Gvatemalos aukštumose (Mamiai, Tekai, Akvatekai, Išiliai);
* kanchobalai, gyvenantys Huehuetenango regione Meksikoje (*Motozintlec*, *Tuzantec*, *Jacaltec*, *Acatec*, *Tojolabal*, *Chuj*);
* cociliai (*Tzotzil*) ir celtaliai (*Tzeltal*), gyvenantys Čiapase pietų Meksikoje;
* čolanai (*Cholan*), įskaitant čontalius (*Chontal*) ir čolius (*Chol*) Čiapaso šiaurėje ir Tabasko valstijoje (Meksika) bei čorčius (*Chortí*) iš pačių Gvatemalos rytų;
* uastekai (*Huastec*), gyvenantys šiaurinėje Verakruso valstijoje bei gretimoje San Luis Potosi valstijoje vidurio rytų Meksikoje.

## Buitis
Pagrindiniai skirtumai yra tarp aukštumose ir žemumose gyvenančių majų. Jukatekai, lakandonai ir čontaliai – čoliai gyvena žemumose. Huastekai yra tiek geografiškai, tiek lingvistiškai labiausiai izoliuota majų gentis. Visi kiti majai gyvena aukštumose.

Dabar majai daugiausia augina grūdines kultūras: kukurūzus, pupas ir moliūgus. Gyvena bendruomenėmis, kaimuose, fermose. Žemės ūkio įrankiai primityvūs. Jukatekai laiko kiaules, vištas, kartais – jaučius. Pramone majai beveik neužsiima, o jei ir užsiima, beveik visa orientuota į namų vartojimo prekes. Be to, žemės ūkio kultūras parduoda gretimiems regionams, kur jų nėra.

Apranga tradicinė, ypač tarp moterų; vyrai daugiau dėvi šiuolaikinius drabužius. Audimas ir verpimas buvo populiarus, tačiau dabar gana retas, ir daugelis nešioja fabrikuose pagamintus drabužius.

## Religija
Beveik visi majai yra nominalūs katalikai, tačiau jų krikščionybė yra glaudžiai persipynusi su pagoniškais tikėjimais. Gilios kosmologijos tradicijos. Viešumoje vyrauja daugiau krikščioniški ritualai, namuose praktikuojama taip pat ir ikikolumbinės eros tikėjimai.
Pelionidės

**Pelionidės** graikų mitologijoje - Peliono kalno nimfos, Cheirono (Keirono) ir Kariklo (Chariklo) dukterys. Jos išaugino kentaurus, kurie gimė iš Nefelės ir Aristajaus (*Aristaios*). Tikėtina, kad jos yra upės dievo Anauro, kuris išteka iš Peliono kalno, dukterys.
Nefelė

**Nefelė** graikų mitologijoje - fantomas, turintis Heros formą, kurį suformavo iš debesų Dzeusas. Jis sukūrė Heros dublikatą po to kai karalius Iksionas kėsino į jo žmonos Heros garbę. Apgautas Iksionas išprievartavo fantomą, kuris jam pagimdė kentaurus. 

**Nefelė** taip pat buvo minima kaip Bojotijos karaliaus Atamo žmona.
Pijus I

**[[Šventasis]] Pijus I** (m. apie 154 m.) – popiežius nuo 140 m. iki 154 arba 155 m., kai kurių šaltinių duomenimis, pontifikato laikotarpis nuo 146 iki 161 m.

Manoma, kad jis gimė Akvilėjoje, šiaurinėje Italijos dalyje. Pagal *Liber Pontificalis*, jis buvo krikščionio Rufino sūnus ir Hermo, parašiusio religinį veikalą "*Ganytojas*", brolis. Tai patvirtina II a. Muratorijaus Kanonas bei Liberijaus Katalogas.

Spėjama, kad mirė Romoje kankinio mirtimi. Kaip kankinys, minimas ir ankstyvuosiuose Brevijoriaus leidiniuose. 1969 m. pataisytame "Romos Katalikų šventųjų kalendoriuje", remiantis tyrinėjimais, teigiama, kad nėra jokio pagrindo popiežių Pijų I laikyti kankiniu. Todėl Pijus I nėra įrašytas oficialiame katalikų kankinių saraše *Martyrologium Romanum*. Šiuo laikotarpiu Romos imperatoriumi buvo Antoninas Pijus, kuris nevykdė didelių krikščionių persekiojimų. Tai dar viena prielaida, kad Pijus I nebuvo nukankintas.

## Veikla
Popiežiavimo laikotarpyje priešinosi įsigalėjusioms gnostikų ir valentiniečių erezijoms. Jas pasmerkė Romos sinode. Kovoti su erezijomis popiežiui padėjo filosofas, krikščionių apologetas šv. Justinas. Nustatė Velykų datą – kovo mėnesio sekmadienį po mėnulio pilnaties. Jo iniciatyva pastatyta vieną iš seniausių bažnyčių Romoje – Santa Pudenziana.

Palaidotas vienoje iš Vatikano katakombų.

Liturginis minėjimas – liepos 11 d.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Popiežiaus Pijaus I raštai
Akbaras Didysis

**Dželaludinas Muhamedas Akbaras** (جلال الدین محمد اکبر Jalāl ud-Dīn Muhammad Akbar, dar žinomas kaip **Akbaras Didysis**, *Akbar - e-Azam*, pilnas titulas: *Al-Sultan al-'Azam wal Khaqan al-Mukarram, Imam - i-'Adil, Sultan ul-Islam Kaffatt ul-Anam, Amir ul-Mu'minin, Khalifat ul-Muta'ali Abu'l-Fath Jalal ud - din Muhammad Akbar I Sahib - i-Zaman, Padshah Ghazi Zillu'llah* ['Arsh-Ashyani], 1542 m. spalio 15 d. – 1605 m. spalio 17 arba spalio 27 d.) buvo Nasirudino Humajuno sūnus, iš tėvo paveldėjęs Mogholijos imperatoriaus sostą.

Akbaras neretai tituluojamas kaip vienas didžiausių mogholų imperatorių, imperatoriumi tapęs keturiolikos.

Akbaras taip pat buvo polimatas: architektas, amatininkas, menininkas, ginklakalys, kalvis, dailidė, gyvūnų treneris ir teologas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Akbaras .
Anauras

**Anauras** () graikų mitologijoje – Tesalijos upės dievas, potamas. Išteka iš Peliono kalno pietinėje Tesalijoje ir įteka į Pagasetikos įlanką (), netoli Jolko miesto. Jo vandenyse Jasonas pametė savo sandalą. Tikėtina, kad jo vaikai buvo kalnų nimfos pelionidės.

Kitos kaimyninės svarbesnės upės: Penėjus (*Peneios*) šiaurėje, Sperkhėjus (*Sperkheios*) pietvakariuose Malyje.
Lykšilio pagrindinė mokykla

**Kelmės rajono Lykšilio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lykšilyje, Kelmės rajono savivaldybėje. Juridinio asmens kodas 190096930.

 

## Istorija
Pirmoji pradžios mokykla Lykšilyje, kaip teigiama rašytiniuose šaltiniuose, pradėjo veikti 1910 m. Lykšilio dvare. 1949–1999 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė, nuo 1999 m. Lykšilio pagrindinė mokykla. Dabartinis mokyklos pastatas statytas 1964 m., 2000 m, pakeisti pastato langai, stogas ir katilinė. Kol būdavo ir rusų klasės, mokykloje mokydavosi daugiau kaip 200 mokinių.

## Direktoriai
*Dalia Gedminienė, 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Kybartų rajonas

**Kybartų rajonas** – 1950–1959 m. LTSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietvakariuose, prie Karaliaučiaus srities sienos. Centras – Kybartai.

## Istorija

Rajonas sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Kalvarijos apskrities 2 apylinkių ir Vilkaviškio apskrities 17 apylinkių. 1950–1953 m. rajonas priklausė Kauno sričiai. 1959 m. gruodžio 7 d. rajonas panaikintas:
* Kybartai, Virbalis, Griebčių apylinkė, Molinių apylinkė, Pajevonio apylinkė, Stanaičių apylinkė, Totorkiemio apylinkė, Trilaukio apylinkė ir Virbalio apylinkė perduotos Vilkaviškio rajonui;
* Gražiškių apylinkė, Pavištyčio apylinkė ir Vištyčio apylinkė perduotos Kalvarijos rajonui. 

Rajone buvo leidžiamas laikraštis „Leninietis“.

|-
| 1950 m.  || || || 19 apylinkių || 2 miestai (Kybartai, Virbalis)
|-
| 1954 m.  || || || 10 apylinkių ||
|-
| 1959 m.  || 485 || || 10 apylinkių || 2 miestai, 2 miesteliai (Gražiškiai, Vištytis)
|}

## Šaltiniai