open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žiburėlis (Caritas)

**Žiburėlis** – iliustruotas žurnalas vaikams, žurnalo „Caritas“ priedas, ėjęs 1991–1994 m. Kaune.

## Istorija
Leista po 2-4 numerius per metus. Tiražas 1991 m. – 30 000 egz., 1994 m. – 15 000 egz.

Redaktorės E. Briliūtė, D. Kuzmickaitė. 

## Šaltiniai
Vokietijos ir Latvijos nepuolimo sutartis

**Vokietijos ir Latvijos nepuolimo sutartis** buvo sudaryta 1939 m. birželio 7 d. (kartu su Vokietijos ir Estijos nepuolimo sutartimi), Berlyne, tarp Trečiojo Reicho ir Latvijos. Sutartį  pasirašė Vokietijos ir Latvijos užsienio reikalų ministrai Joachimas fon Ribentropas ir Vilhelmas Munteris. Tai buvo trumpa (dviejų straipsnių) sutartis, kurioje numatyta, kad šalys jokiais atvejais nenaudos viena prieš kitą jėgos. Sutartis sudaryta dešimčiai metų su automatiniu pratęsimu dar dešimčiai metų, jei nebus nutraukta Vokietijos ir Estijos nepuolimo sutartis.

Kitą dieną po sutarties pasirašymo, birželio 8 d., A. Hitleris priėmė Latvijos ir Estijos pasiuntinius, su kuriais aptarė tolimesnį šalių bendradarbiavimą, ypač ekonominį.

Sutartis ratifikuota liepos 24 d. ir Tautų sąjungos pripažinta rugpjūčio 24 d.

Sutartimi Vokietija siekė užkirsti kelią Vakarų ir Sovietų įtakos stiprėjimui Baltijos šalyse. Nepuolimo sutartis su Lietuva jau buvo sudaryta po 1939 m. ultimatumo Lietuvai.

Sovietų Sąjunga pati norėjo išplėsti savo įtaką Baltijos šalyse, tačiau Latvija ir Estija, įtardamos Josifo Stalino ketinimus, sutiko pasirašyti sutartį su Vokietija. 

Vokietija norėjo pasinaudoti Baltijos valstybėmis, kad sukurtų protektoratą nuo Sovietų Sąjungos. Adolfas Hitleris teisinosi, kad savos įtakos primetimas Latvijai ir Estijai yra naudingas Vokietijai, nes nuo Livonijos Ordino laikų tuose kraštuose gyvavo vokiečių kalba. 

Pasirašyti tokią sutartį 1939 m. balandžio 28 d. Vokietija pasiūlė Latvijai, Estijai, Danijai, Norvegijai, Švedijai, ir Suomijai. Norvegija, Švedija ir Suomija pasiūlymą atmetė. Pirmasis sutarties variantas buvo parengtas gegužę, tačiau susitikimas buvo du kartus nukeltas, Latvijos prašymu patikslinti kai kuriuos punktus.  

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Sutarties kopija (PDF)
Alain Platel

**Alain Platel** (g. 1956 m. balandžio 9 d. Gente, Belgijoje) – belgų choreografas, teatro režisierius, geriausiai žinomas už darbą su tarptautiniu Belgijos kolektyvu „Les Ballets C de La B“, kurį jis įkūrė 1984 m.

## Biografija
Scenos meno jis pradėjo mokytis dar būdamas vaikas. Būdamas 11 metų, pradėjo mokytis mimikos meno Marcel Hoste mokykloje, Gente, kur studijavo 1969–1973 m. (buvo vienintelis vaikas suaugusiųjų mokykloje). JAV dirbo mokytojos Wandos Niuton asistentu, su mokytoja Virginia Meyers. Grįžęs mokėsi universitete ir įgijo logopedo diplomą. 1980 metais pradėjo kurti choreografiją, kuri buvo tarsi „miksai“ įvairių meno pakraipų, t. y. šokio, teatro, muzikos ir cirko.

Laimėjo tarptautinių apdovanojimų, įskaitant prestižinį prizą Nouvelle Réalités Théâtrales 2001 metais iš Europos Sąjungos.

## Kūryba
* 1984 : Stabat Mate;
* 1985 : Lichte Cavallerie;
* 1986 : Mange p’tit coucou;
* 1987 : Alchemie, Leuven’o festivaliui Belgijoje;
* 1989 : O boom;
* 1988 : Emma;
* 1989 : choreografija Belgijos delegacijai The World Hairdressing Show Londone;
* 1990 : Carpe Carpe Carpe, bendradarbiavo su Kirsten Tomu Delholm, atlikimas su vaikais, Kopenhagoje;
* 1990 : Mussen;
* 1993 : Bonjour Madame, comment allez-vous aujourd’hui, il fait beau, il va sans doute pleuvoir, et cetera;
* 1995 : Moeder en kind kartu su Arne Sierens;
* 1995 : La tristeza complice;
* 1996 : Bernadetje kartu su Arne Sierens;
* 1998 : Iets op Bach;
* 1999 : Tous des indiens kartu su Arne Sierens;
* 2003 : Wolf;
* 2006 : Vsprs (muzika Fabrizio Cassol);
* 2007 : Nine Finger projektas su Fumiyo Ikeda ir Benjamin Verdonck;
* 2008 : Pitié !;
* 2010 : Out of Context (renommé Out of Context – For Pina) skirtas choreografei Pina’i Bausch atminti.

## Filmografija
* 2001 : Because I Sing su Sofie Fiennes;
* 2005 : Ramallah! Ramallah! Ramallah! kartu su Sofie Fiennes;
* 2006 : Les Ballets de ci de là;
* 2007 : Vsprs Show and Tell kartu su Sofie Fiennes.

## Nuorodos
* Asmeninis tinklalapis
Žiburiai (savaitraštis)

**Žiburiai** – savaitraštis, leistas 1945–1949 m. Augsburgo lietuvių išeivių stovykloje.

## Istorija
1945–1946 m. redaktoriai-leidėjai Jonas Vaidelys, Juozas Vitėnas, nuo 1949 m. kovo 29 d. – K. Mickevičius. 1948–1949 m. kurį laiką ėjo triskart per savaitę. Literatūros ir kultūros skyrių redagavo Albinas Gražiūnas ir L. Žitkevičius, informacijos – V. Racevičius, skautų – Antanas Vytautas Saulaitis, sporto – Vytautas Gerulaitis. Laikraščio dailininkas V. Ratas. Savaitraštis iliustruotas. Leido priedus „Į ateitį“, „Moterų žodis“, „Skaitymai“.

Bendradarbiavo Julius Būtėnas, Adolfas Šapoka, Stasys Yla, A. Pauliukonis, V. Vilimas, J. Grinius, Juozas Girnius, Steponas Kolupaila, Antanas Sabaliauskas ir kt. 

## Nuorodos
* „Žiburiai“ 1945-1949 suskaitmenintas archyvas pas spauda.org

## Šaltiniai
Žiburiai (laikraštis)

**Žiburiai** – dvisavaitis Lietuvos energetikų laikraštis, leistas nuo 1986 m. vasario 25 d. iki 2000 m.

## Istorija
Iki 1989 m. gruodžio mėn. Kaišiadorių hidroakumuliacinės elektrinės statybos valdybos laikraštis, leistas Kruonyje (Kaišiadorių rajonas) lietuvių ir rusų kalba, 1986 m. kartą per mėnesį, nuo 1987 m. – du kartus per mėnesį. Nuo 1990 m. sausio mėn. leido įmonė Lietuvos valstybinė energetikos sistema (buv. Vyriausioji gamybinė energetikos ir elektrifikacijos valdyba, Lietuvos energetikos gamybinis susivienijimas) Vilniuje lietuvių kalba. Nuo 1993 m. steigėja Energetikos ministerija, leidėja laikraščio redakcija. Tiražas 1986 m. – po 1000 egz. lietuvių ir rusų k., 1988 m. – 1400 egz. lietuvių kalba ir 1600 egz. rusų k., 1990 m. – 8000 egz., 1997 m. – 1000 egz.

Rašė energetikos, ekologijos, energetikos objektų statybos ir eksploatacijos klausimais, nušvietė šalies ir užsienio patirtį.

Redakcijoje dirbo M. Akstinaitė, Stasys Valys.

## Redaktoriai
* J. Girdvainis – 1986–1987 m.
* E. Skarelis – 1987–1992 m.
* Stasys Stungurys – 1992–1993 m.
* D. Medelienė – 1993–2000 m. 

## Šaltiniai
Vokietijos ir Estijos nepuolimo sutartis

**Vokietijos ir Estijos nepuolimo sutartis** buvo abipusis susitarimas tarp Vokietijos ir Estijos, kurį 1939 m. birželio 7 d. (kartu su Vokietijos ir Latvijos nepuolimo sutartimi), Berlyne pasirašė Vokietijos ir Estijos užsienio reikalų ministrai Joachimas fon Ribentropas ir Karlas Selteris. Tai buvo trumpa (dviejų punktų) sutartis, kuria sutarta nenaudoti jėgos vienai prieš kitą jokiais atvejais. Sutarties galiojimo terminas buvo numatytas dešimčiai metų, automatiškai pratęsiant dar dešimčiai metų, su vienintele išlyga, kad sutartis nustos galiojusi, jei nustos galioti tą pačią dieną pasirašyta Vokietijos ir Latvijos nepuolimo sutartis.

Kitą dieną po sutarties pasirašymo (1939 m. birželio 8 d.) A. Hitleris priėmė Estijos ir Latvijos pasiuntinius ir su jais aptarė tolimesnį šalių bendradarbiavimą, ypač ekonominį.

## Istorija

Po to, kai Lietuva 1939 m. kovo 22 d.  priėmė Vokietijos ultimatumą, Vokietija pradėjo toliau į šiaurę plėsti savo įtaką. Sovietų Sąjunga pati norėjo išplėsti savo įtaką Baltijos šalyse, tačiau Estija ir Latvija, įtardamos Josifo Stalino ketinimus, sutiko pasirašyti sutartį su Vokietija.

Sutartis ratifikuota 1939 m. liepos 24 d. ir Tautų Sąjungos pripažinta rugpjūčio 24 d. 

Pasirašyti tokią sutartį 1939 m. balandžio 28 d. Vokietija pasiūlė Latvijai, Estijai, Danijai, Norvegijai, Švedijai, ir Suomijai. Pastarosios trys šalys pasiūlymą atmetė. Pirmasis sutarties variantas buvo parengtas gegužę, tačiau susitikimas buvo du kartus nukeltas, Latvijos prašymu patikslinti kai kuriuos punktus.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Sutarties kopija
Žiburiai (bendrovė)

**Žiburiai** – Kanados lietuvių spaudos bendrovė Toronte (Kanada), įkurta 1950 m. savaitraščio „Tėviškės žiburiai“ spaustuvei organizuoti.

## Istorija
Oficialus pavadinimas Kanados lietuvių katalikų kultūros draugija „Žiburiai“. Steigėjai: bendrovės pirmininkas A. Rinkūnas, vėliau A. Bumbulis, V. Krikščiūnas. Pagrindinis linotipininkas nuo pat įsteigimo iki 1965 m. buvo K. Rusinas, vėliau jo pareigos atiteko K. Otto.

Bendrovė išleido įvairios literatūros; ruošė spaudai ir rinko Kanados lietuvių Dienos metraščius, žurnalus „Moteris“, „Metmenys“. 1965 m. susijungė su Kanados lietuvių katalikų kultūros draugija. Tebeleidžia savaitraštis „Tėviškės žiburiai“. 

## Šaltiniai
Svajonė (reikšmės)

**Svajonė**:
* Svajonė – minčių sukurtas malonus vaizdinys;
* Svajonė, Radviliškio miesto kultūros centro liaudies cirkas 
* Amerikietiška svajonė, JAV paplitęs tikėjimas, jog sunkiu darbu, drąsa ir atkaklumu galima tapti turtingu, sukuriant sau laimingą gyvenimą.
Amerikinė aka

**Amerikinė aka** (*Acca sellowiana*) – mirtinių (*Myrtaceae*) šeimai priklausanti rūšis. Kartais priskiriama *Feijoa* genčiai. Paplitusi Paragvajuje, Brazilijos pietuose, Urugvajuje, Argentinos šiaurėje, drėgnuosiuose subtropiniuose miškuose.

Tai 2-3 m aukščio visžalis krūmas. Lapai sidabriškai balti, plaukuoti, auga ant 4-8 mm ilgio lapkočių. Vaisius – 4-6 cm ilgio pailga, sultinga, saldžiarūgštė uoga.

Amerikinės akos vaisiai vartojami švieži, iš jų gaminami džemai, uogienės. Auginama daugelyje šalių kaip vaisinis ir dekoratyvinis augalas.


Image:Acca_sellowiana_tree.jpg|Augalas
Image:Acca sellowiana (1).jpg|Žiedai
Image:Feijoa cut.jpg|Vaisiai


## Šaltiniai
Reichsleiteris

**Raichslaiteris** (, ) – nacių Vokietijos politinis rangas, pareiginis laipsnis. Antras po fiurerio, skiriamas NSDAP vadovybei ir liudijantis aukščiausią padėtį nacistų tarpe.

## Savybės
Paprastai vadovavo vienai nacių partijos valdybų. Rangą suteikdavo Hitleris. Titulas nesusietas su pareigomis, reiškė asmens priklausymą NSDAP elitui.

Iki 1945 m. suteiktas 25 asmenims. Jais buvo Martinas Bormanas, Vilhelmas Frikas, Jozefas Gebelsas, Henrichas Himleris, Robertas Lėjus, Alfredas Rozenbergas

5 titulo neteko karo metu (Balduras Širachas, Rudolfas Hesas, Vilhelmas Grimas, Hansas Frankas ir Richardas Dare. 3 raichslaiteriai žuvo (Ernstas Remas, Adolfas Hiunlainas ir Viktoras Lutce).  

## Kiti nacių laipsniai
* Fiureris
* Gauleiteris
Žiburys (Marijampolė)

**Žiburys** – *[[Žiburys (organizacija)|„Žiburio“ draugijos]] [[laikraštis]]*, katalikų žurnalas, ėjęs nuo 1911 m. sausio 1 d. iki 1914 m. kovo mėn. Marijampolėje. 

## Istorija
Leido „Žiburio“ draugijos Centro valdyba. Ėjo nereguliariai. Spausdino „Laukaičio, Dvaranausko, Narjausko ir bendrovės“ spaustuvė Seinuose. Tiražas 1911 m. – 4000 egz. Išėjo 5 numeriai.

Rašė apie katalikų organizacijų veiklą, lietuviškų mokyklų, bibliotekų padėtį, spausdino religinius straipsnius, giesmes ir kt. 

Bendradarbiavo K. V. Antanavičius, Vladas Draugelis, Juozas Laukaitis, Marija Pečkauskaitė, Antanas Petrauskas, Antanas Staugaitis ir kiti.

Redagavo Motiejus Gustaitis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Žiburys“. E-paveldas.lt
Žiburys (Šakiai)

Žiburys – *nepriklausomas laikraštis [[Šakių rajonas|Šakių rajonui]]*, leistas 1988–1990 m. Šakiuose.

## Istorija
Iki 1989 m. gruodžio 8 d. Nr. 31 buvo dauginamas rotaprintu ir ėjo kaip Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Šakių grupės (seimelio) informacinis biuletenis. Iki 1990 m. gruodžio 19 d. buvo spausdinamas spaustuvėje ir turėjo paantraštę *Šakių Sąjūdžio laikraštis* arba *Šakių rajono laikraštis*. Steigėjas, leidėjas ir redaktorius Arvydas Vaičiūnas. Bendradarbiavo Vytautas Brazaitis, V. Duoba, Vidas Venslovaitis. Tiražas 1990 m. – 1500 egz. Išleisti 44 numeriai. 

## Šaltiniai
Žiburys (reikšmės)

**Žiburys** gali reikšti:

* Žiburys (Anykščiai) – laikraštis Anykščių krašto žmonėms.
* Žiburys (organizacija) – katalikiška švietimo ir labdaros organizacija.
* Žiburys (Marijampolė) – katalikų žurnalas, ėjęs 1911-1914 m. Marijampolėje.
* Žiburys (Peterburgas) – laikraštis, nelegaliai ėjęs 1900 m. Peterburge.
* Žiburys (Šakiai) – laikraštis Šakių rajonui, leistas 1988-1990 m. Šakiuose.
Žibutė (žurnalas)

**Žibutė** – žurnalo *„[[Lietuvos ūkininkas]]“ priedas, skiriamas moterų reikalams*, ėjęs 1911 m. sausio 20 d. – 1913 m. gegužės 2 d. Vilniuje. 

## Istorija
Leido Felicija Bortkevičienė. Spausdino J. Zavadskio spaustuvė Vilniuje. Išėjo 8 numeriai.

Rašė švietimo, moterų teisių, sveikatos, kultūros, vaikų auklėjimo ir kitais klausimais, pasakojo apie kitų šalių moterų gyvenimą, moterų organizacijų veiklą. 

Bendradarbiavo Kazys Baltrukonis, Juozas Baltrušaitis, J. Merkys, Gabrielė Petkevičaitė-Bitė, M. Radzevičienė, Žemaitė ir kt. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Žibutė“. E-paveldas.lt
Židinys (žurnalas)

**Židinys** – *literatūros, mokslo, visuomenės ir akademinio gyvenimo mėnesinis žurnalas*, ėjęs 1924–1940 m. Kaune.

## Istorija
Oficialus leidėjas Vincas Mykolaitis-Putinas, nuo 1932 m. – Jonas Grinius. Faktiškai leido ateitininkų federacijos vyriausioji valdyba (iki 1924 m. – sąjunga). Spausdino „Raidės spaustuvė“, „Šviesos“ spaustuvė Kaune. Leido priedus „Gimtoji kalba“, „Iliustruotas Židinio priedas“, „Kalba“.

Spausdino straipsnius filosofijos, kultūros, religijos, mokslo, istorijos, psichologijos, literatūrologijos, estetikos ir kitais klausimais. Skelbė politikos, meno, dailės, visuomeninio gyvenimo apžvalgas, grožinės literatūros kūrinius.

## Bendradarbiai
Žurnale bendradarbiavo Viktoras Alekna, Vytautas Augustinas, Petras Babickas, Vytautas Bičiūnas, Bernardas Brazdžionis, Bronė Buivydaitė, Petras Būtėnas, Blažiejus Česnys, Pranas Dovydaitis, Juozas Eretas, Pranas Gaida-Gaidamavičius, Antanas Gylys, Liudas Gira, Motiejus Gustaitis, Jonas Jablonskis, Martynas Jankus, Adomas Jakštas, Viktoras Jasaitis, Kazimieras Jasėnas, Vladas Juodeika, Antanas Juška, Juozas Keliuotis, Petras Kuraitis, Petras Leonas,Vincas Maciūnas, Jonas Marcinkevičius, Česlovas Masaitis, Pranas Mašiotas, Nelė Mazalaitė, Henrikas Nagys, Salomėja Nėris, Povilas Pakarklis, Juozas Paukštelis, Stasys Santvaras, Paulius Slavėnas, Stasys Šalkauskis, Juozas Tumas-Vaižgantas, Mykolas Vaitkus ir kt.

## Redaktoriai
**Vyriausias redaktorius** Vincas Mykolaitis-Putinas.

Redagavo:
* Pranas Mantvydas – 1929–1934 m.
* Stasys Šalkauskis – 1934 m.
* Ignas Skrupskelis, Jonas Virbickas – 1934–1940 m.
* Kazys Bauba – 1940 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Židinys“. E-paveldas.lt
Akola

**Akola** () – miestas vidurio Indijoje, Maharaštros valstijoje, 250 km į vakarus nuo Nagpuro. Pro miestą eina Hadžiros-Kalkutos plentas. Yra oro uostas, geležinkelių mazgas.

Medvilnės, chemijos (muilo), maisto pramonė. Medvilnės prekyba. Yra keletas šventyklų (Radž Radžešvaro, Birla Mandiro, Šrinat Duta Mandiro, džainų ir kt.). Išlikęs Akolos fortas.

## Istorija

Akola pradėjo kurtis XVII a. pab. – XVIII a. pr.

## Šaltiniai
Žydrasis ekranas

**Žydrasis ekranas** – Šiaulių televizorių gamyklos laikraštis, ėjęs nuo 1970 m. kovo 11 d. iki 1995 m. ir nuo 2003 m. iki 2008 m. Šiauliuose.

## Istorija
Iki 1993 m. ėjo kaip Šiaulių valstybinės televizorių gamyklos „Tauras“ savaitraštis, iki 1995 m. – akcinės bendrovės „Šiaulių tauras“ savaitraštis, 2003–2008 m. – UAB „Šiaulių Tauro televizoriai“ laikraštis. Spausdino „Titnago“ spaustuvė. Tiražas 1970–1994 m. – 2000 egz. 

Rašė apie gamyklos problemas, projektus, darbuotojus, spausdino darbuotojų literatūrinius bandymus. Atgimimo metais laikraščio redakcija rengė diskusijas, susitikimus su Sąjūdžio veikėjais.

## Redaktoriai
* J. Burneika – 1970 m.
* A. Petkevičius – 1971–1973 m.
* T. Kasperavičienė – 1974–1975 m.
* V. Markevičius – 1976–1977 m.
* Ona Ačienė – 1978 m.
* Rūta Zaleskytė – 1979 m.
* Zigmas Romanovas – 1980 m.
* V. Baliutavičius – 1981–1985 m.
* Laimutė Zimkienė – 1986–1990 m. ir 2003–2008 m.
* Emilija Leviškienė – 1991–1995 m.

## Šaltiniai
Žiburys (Peterburgas)

**Žiburys** – literatūros, mokslo ir politikos mėnesinis laikraštis, nelegaliai ėjęs 1900 m. Peterburge. 

## Istorija
Leido Lietuvių skaitymo draugija. Straipsnius rašė, redagavo ir spausdino hektografu Kazimieras Būga ir Povilas Paškonis. Išėjo du numeriai. 

## Šaltiniai
Žiburys (Anykščiai)

**Žiburys** – *mėnesinis [[laikraštis]] Anykščių krašto žmonėms*, leistas nuo 1988 m. spalio mėn. iki 2001 m. Anykščiuose.

## Istorija
Iki 1991 m. ėjo kaip Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Anykščių rajono tarybos ir Anykščių kultūros centro leidinys (laikraštis). Steigėja ir leidėja Santaros „Už demokratinę Lietuvą“ Anykščių taryba. Tiražas 1989 m. – 4300 egz., 1993 m. – 1000 egz., 1997 m. – 2500 egz.

## Redaktoriai
* Irena Andrukaitienė – 1988–1989 m.
* redkologija (Alma Ambraškaitė ir kiti). 

## Šaltiniai
Žiemgala (žurnalas)

**Žiemgala** – Žiemgalos krašto kultūros laikraštis, nuo 1990 m. spalio 5 d. leistas Pakruojyje ir žurnalas, nuo 1998 m. leidžiamas Kaune, V. Krėvės pr. 111-66.

## Istorija
Pirmasis numeris išėjo kaip „Žiemgalos kraštiečių draugijos“ ir Pakruojo rajono laikraščio „Auksinė varpa“ literatūros ir meno priedas, 2-asis – šios draugijos etninės kultūros, literatūros ir meno laikraštis, o nuo 3-ojo ėjo kaip krašto kultūros leidinys, nuo 1998 m. žurnalas. Steigėja ir leidėja – Pakruojo rajono kraštiečių draugija „Žiemgala“, nuo 1998 m. Viešoji įstaiga „Žiemgalos leidykla“. Tiražas 1990 m. – 1500 egz., 1996 m. – 500 egz.

Rašo apie Šiaurės Lietuvos (Žiemgalos) istoriją, kultūrą, tradicijas, papročius, įžymius iš šio krašto kilusius žmones, Lietuvos ir Latvijos kultūrinius ryšius.

## Redaktoriai
* Jonas Nekrašius – 1990–1995 m.
* Vytautas Didžpetris – nuo 1995 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žiemgala“
Aksu

**Aksu** gali reikšti:

* Aksu – miestas Azerbaidžane;
* Aksu – miestas Kinijoje, Sindziange;
* Aksu – miestas Kazachstane;
* Aksu – rajonas Turkijoje, Antalijos miesto dalis;
* Aksu rajonas – teritorija Kirgizijoje;
* Aksu – upė Kinijoje.
* Aksu – upė Turkijoje
Aksu (Kinija)

**Aksu** (, ) – miestas šiaurės vakarų Kinijoje, Sindziange (Uigūrijoje), oazėje prie Aksu upės. Prefektūros centras.

Tekstilės, maisto pramonė. Dailieji amatai. Prekyba ryžiais, šilku. Apylinkėse išgaunamos švino ir vario rūdos.

## Istorija

Senovėje miestas buvo žinomas kaip **Kumo** (姑墨) ir buvo karalystės centras. 629 m. jį aplankė kinų keliautojas Suandzangas, aprašė ten stovėjusius budistų vienuolynus. VII-IX a. miestas priklausė tai Tangams, tai Tufanui, tai uigūrams. Aksu tapo vienu iš Šilko kelio punktų. 1220 m. tapo Mangalajaus karalystės sostine, bet netrukus buvo užimtas mongolų ir tapo Čagatajaus chanato dalimi.

## Šaltiniai
Žiežirba (žurnalas)

**Žiežirba** – *[[Lietuva|Lietuvos]] socialdemokratinio jaunimo mėnesinis laikraštis*, žurnalas, ėjęs 1922–1926 m. Kaune, Kęstučio g. 40.

## Istorija
Leido LSDP jaunimo sąjungos „Žiežirba“ centro komitetas kartą per mėnesį, kartą per du mėnesius. 1922–1923 m. (Nr. 1-2) ėjo kaip „Socialdemokrato“ priedas. Spausdino „Raidės spaustuvė“ Kaune.

Bendradarbiavo A. Andriejūnas, S. Bakšys, Jonas Dagys, A. Degutis, J. Lazauskas ir kt.

Redagavo Kostas Savickas, Dzidas Budrys, Alfonsas Jakubėnas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žiežirba. E-paveldas.lt
Žygeivis (laikraštis)

**Žygeivis** – Vilniaus universiteto žygeivių klubo leidinys, ėjęs 1989–1991 m. ir 1995 m. Vilniuje.

## Istorija
Nuo 2 numerio ėjo kaip savaitraščio „Universitas Vilnensis“ priedas. Tiražas 1991 m. – 500 egz. Išėjo 15 numerių, 1995 m. sausio mėn. – dar vienas numeris.

Redaktoriai Paulius Kovas, Nėrijus Kisielius. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žygeivis“ 
* UTK (UŽK) leidinys „Žygeivis“ (viso 16 numerių)
Aksajus (Rostovas)

**Aksajus** () – miestas pietų Rusijoje, Rostovo srityje, 12 km į šiaurės rytus nuo Rostovo prie Dono centro. Rajono centras. Įsikūręs Dono dešiniajame krante, prie jo protakos Aksaikos žiočių. Pro miestą eina Šachtų-Taganrogo geležinkelis.

Chemijos, stiklo pramonė.

## Istorija

Miestas pavadinimas tiurkų kalba reiškia „baltas vanduo“. Rašytiniuose šaltiniuose gyvenvietė minima nuo 1570 m. Miesto teisės suteiktos 1957 m. (iki tol gyvenvietė vadinta **Aksajaus Stanica**).

## Šaltiniai
Žiedai (žurnalas)

**Žiedai** – *mūsų tautinės tverybos priedas prie „Ateities“ № …*, moksleivių žurnalo „Ateitis“ priedas, ėjęs 1911–1914 m. Kaune.

## Istorija
Leido ir redagavo Aleksandras Dambrauskas. Spausdino S. Banaičio spaustuvė. Išėjo 42 numeriai.

Spausdino lietuvių liaudies dainas, pasakas, patarles, priežodžius, raudas ir kt. liaudies kūrybą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žiedai“. E-paveldas.lt
Žiemgala (Joniškis)

**Žiemgala** – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Joniškio rajono tarybos leidinys, ėjęs 1989 m.

## Istorija
Redagavo Gintaras Ramonas.
Žingsniai (Vokietija)

**Žingsniai** – kultūros žurnalas, ėjęs 1946–1948 m. Flensburge bei kitose Vakarų Vokietijos karo pabėgėlių stovyklose.

## Istorija
Leido Lietuvių bendruomenė, A. Kasperavičius. Iš pradžių spausdintas rotatoriumi, vėliau spaustuvėje. Išėjo 15 numerių, daugiausia po 64 psl. Tiražas iki 1400 egz.

Redagavo Petras Būtėnas. 

## Šaltiniai
Žingsniai (laikraštis)

**Žingsniai** – laikraštis, leistas 1990–1991 m. Radviliškyje ir Vilniuje.

## Istorija
1990 m. ėjo Radviliškyje kaip nepriklausomas Radviliškio rajono laikraštis. Įsteigė, leido ir redagavo Linas Jučas. Tiražas 1991 m. – 39 400 egz. Išleista 17 numerių. 1991 m. buvo leidžiamas priedas „Žvilgsnis“. 

## Šaltiniai
Žvilgsnis (savaitraštis)

**Žvilgsnis** – savaitraštis, leistas nuo 1989 m. gruodžio mėn. lietuvių kalba ir 1993–1997 m. rusų kalba.

## Istorija
Iki 1991 m. kovo mėn. ėjo kaip Šeduvos valsčiaus nepriklausomas laikraštis. Nuo 1991 m. kovo 31 d. leido Lino Jučo leidybos ir informacijos firma Vilniuje, nuo 1995 m. Nr. 22 – UAB „Faris“. 1991 m. Nr. 1-4 išleisti kaip laikraščio „Žingsniai“ priedas. Tiražas 1989 m. – 5000 egz., 1993 m. – 82 400 egz. lietuvių k. ir 93 200 egz. rusų k., 1997 m. – 7000 egz. lietuvių k. ir 11 500 egz. rusų k.

Nuo 1991 m. buvo leidžiamas priedas „Rock ir pop“, kuris 1992 m. tapo savarankišku leidiniu „Ne vien rock ir pop“.

Spausdino rašinius, supažindinančius skaitytojus su gamtos įdomybėmis: neatpažintais skraidančiais objektais, ekstrasensais, sniego žmogumi.

Vyriausiasis redaktorius Linas Jučas – iki 1997 m. 

## Šaltiniai
Žinia (laikraštis)

**Žinia** – Lietuvos Respublikos telegramų agentūros ELTA laikraštis, ėjęs 1991–1992 m. Vilniuje.

## Istorija
Spausdino naujausią informaciją, gaunamą Eltos kanalais iš Lietuvos ir užsienio telegramų agentūrų. Tiražas 1991 m. – 2000 egz. Išėjo 37 numeriai.

Redagavo Kęstutis Starinskas. 

## Šaltiniai
Žingsniai (žurnalas)

**Žingsniai** – mėnesinis jaunimo žurnalas, leistas 1996–1997 m. Kaune. 

## Istorija
Leido A. Barzdžius. Vyr. redaktorė Jurgita Barzdžiuvienė. Redaktorės Violeta Agurkytė, V. Petraitienė. Tiražas 10 000 egz. 

## Šaltiniai
Žinia apie lenkų vainą su Maskoliais

**Žinia apie lenkų vainą su Maskoliais** (*Žine apej Lenku waina su Maskolejs*, ) – 1863–1864 m. sukilimo Lietuvoje ir Lenkijoje vadovybės laikraštis, leistas 1864 m. vasario 1 d. – kovo 1 d. Augustavo gubernijoje lietuvių ir lenkų kalba.

## Istorija
Laikraštis informavo apie sukilimo eigą Lenkijos karalystėje ir Kauno gubernijoje, ragino Augustavo gubernijos valstiečius dalyvauti sukilime. Propagavo Lietuvos ir Lenkijos konfederacijos idėją.

Lietuvių kalba leidinį parengė ir redagavo Mikalojus Akelaitis, lenkų kalba – Bronislavas Radziševskis.

Manoma, kad laikraštis buvo spausdinamas Įsrutyje. Išėjo 2 numeriai. Jų originalai buvo saugomi Lvovo 1863 m. metų muziejuje, vėliau dingo. Išlikusio Nr. 1 fotokopiją 1925 m. Augustinas Janulaitis paskelbė žurnalo „Karo archyvas“ t.1., 232 psl. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Karo archyvas“ 1 t., 232 psl.
Žinyčia

**Žinyčia** – *apšviestesniųjų lietuvių laikraštis, išeinąs neapribotame laike*, katalikiškas, inteligentijai skirtas žurnalas, ėjęs 1900–1902 m. nereguliariai Tilžėje. Pirmasis lietuvių kultūros žurnalas Didžiajai Lietuvai.

## Istorija
Leido žurnalo „Tėvynės sargas“ redakcija. Redagavo Juozas Tumas-Vaižgantas. Pasirodė 5 numeriai. 1903 m. sujungtas su Šenandoa ėjusiu žurnalu „Dirva“ ir ėmė vadintis „Dirva-Žinynas“.

Kėlė ir nagrinėjo lietuvių kultūros, kalbos, kritikos, žurnalistikos, socialinio gyvenimo klausimus.

Bendradarbiavo Jonas Basanavičius, Mikalojus Šeižys-Dagilėlis, Adomas Dambrauskas-Jakštas, Andrius Dubinskas, Kazimieras Pakalniškis-Dėdė Atanazas, Marija Pečkauskaitė-Šatrijos Ragana, Vincas Pietaris, Jonas Žilinskas-Žilius ir kt. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žinyčia. E-paveldas.lt
Žinios (dienraštis)

**Žinios** – dienraštis, leistas 1936 m. birželio 23 d. – liepos 9 d. Kaune.

## Istorija
Leistas vietoje laikinai uždaryto dienraščio „Lietuvos žinios“. Leido „Varpo“ bendrovė. Spausdino akcinės bendrovės „Varpas“ spaustuvė Kaune. Išėjo 14 numerių.

Redagavo Balys Paramskas. 

## Šaltiniai
Žinių ir literatūros aruodas

**Žinių ir literatūros aruodas** – savaitraštis, leistas 1930 m. gegužės – rugsėjo mėn.Kaune. 

## Istorija
Leido ir redagavo Vincas Šlekys. Nr. 22-30 ėjo pavadinimu „Šviesa“. Pasirodė 30 numerių. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Žinių ir literatūros aruodas“. E-paveldas.lt
Žinių nešėjas

**Žinių nešėjas** – rankraštinis laikraštėlis, leistas nelegaliai 1884–1885 m. Peterburge.

## Istorija
Leido Jonas Beržanskis, Rokas Šliūpas, nuo 1885 m. Povilas Matulionis ir Juozas Skrupskelis. Daugintas hektografu. Išėjo apie 10 numerių. 

## Šaltiniai
Žinovas (laikraštis)

**Žinovas** – laikraštis, ėjęs 1933 m. birželio 18 d. – 1934 m. birželio mėn. Kaune. 

## Istorija
Leido ir redagavo Jurgis Dabryla. Iš pradžių buvo dienraštis, nuo 1933 m. rugsėjo ėjo dukart per savaitę, vėliau – savaitraštis. Spausdino F. Sokolovskio spaustuvė ir G. Lano spaustuvė Kaune. Išėjo 106 numeriai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Žinovas“. E-paveldas.lt
Robertas Fridrikas

**Robertas Fridrikas** (g. 1967 m. balandžio 8 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas, žaidęs puolėjo pozicijoje.

Pirmasis futbolininko treneris Stasys Stankus Kaunas. 1985–1989 ir 1991 m. žaidė Vilniaus „Žalgirio“ komandoje, vėliau žaidė Lančhučio „Guria“ (1990 m., Gruzija), Maskvos „Lokomotiv“ (1990–1991 m.), Vienos „Austria“ (1991–1994 m.) klubuose. Vėliau žaidė Austrijos žemesnių lygų klubuose, o būdamas 34 metų baigė profesionalo karjerą, tačiau su žmona garsia rankininke Aušrele Miklušyte-Fridrikas liko gyventi Austrijoje ir dirbti vaikų treneriu. Roberto Fridriko sūnus Mantas Fridrikas taip pat yra profesionalus futbolininkas.

Futbolininkas turėjo *Garrincha* pravardę, dėl to, kad jo viena koja trumpesnė, kaip ir legendinio brazilų saugo.

## Laimėjimai
* Austrijos čempionas: 1992, 1993 m.
* Austrijos futbolo taurės laimėtojas: 1992, 1994 m.

## Įvarčiai Lietuvos rinktinėje

## Nuorodos
* Žalgirio žaidėjai 1983–1989
Žiūronas (savaitraštis)

**Žiūronas** – savaitraštis, leistas 1884 m. sausio mėn. – 1886 m. gruodžio mėn. Ragainėje, nuo Nr. 16 Karaliaučiuje.

## Istorija
Leido ir redagavo Kristupas Kibelka. 1884–1885 m. (iki Nr. 51) vadinosi „Lietuviškas politiškas laikraštis.“ Spausdintas gotišku šriftu. Išėjo 140 numerių. 

## Šaltiniai
Žmogus (žurnalas)

**Žmogus** – iliustruotas žurnalas, leistas nuo 1995 m. balandžio mėn. iki 2006 m. Vilniuje, Šv. Stepono gatvė 3-5, dab. elektroninis žurnalas „Žmogus ir visata“.

## Istorija
Leido Vilniaus visuomeninė parapsichologijos akademija. Tiražas 1997 m. – 9000 egz.
Leistas taip pat rusų kalba „Čelovek-Vselennaja“ (vyr. redaktorė L. Risnovskaja, tiražas 3000 egz.).

Vyriausieji redaktoriai A. Sūkurytė, Vytautas Juozas Leščinskas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*  „Žmogus ir visata“
Žodis (laikraštis)

**Žodis** – reklaminis mėnesinis laikraštis (iki 1995 m. – savaitraštis), leistas nuo 1993 m. rugsėjo 27 d. Vilniuje.  

## Istorija
Leido UAB „Pozicija“. Tiražas 1993 m. – 44 600 egz., 1997 m. – 38 600 egz.

Vyriausias redaktorius Valdemaras Pankratovas. 

## Šaltiniai
Žurnalistika (metraštis)

**Žurnalistika** – Lietuvos žurnalistų sąjungos metraštis, leistas 1973–1991 m. ir nuo 2008 m. Vilniuje.

## Istorija
Atsakingasis redaktorius-sudarytojas Domas Šniukas. Tiražas 1973 m. – 3000 egz., 1977–1991 m. – 1000 egz. Išleista 18 numerių.

Metraštyje buvo apžvelgiami svarbiausi metų įvykiai, žurnalistų sąjungos ir jos narių veikla, nagrinėjami žurnalistikos istorijos, teorijos ir praktikos dalykai, spausdinamos knygų ir kitų leidinių recenzijos, publicistiniai ir kritikos straipsniai, kelionių įspūdžiai, pateikiama tarptautinio žurnalistų gyvenimo naujienų, įvykių kronika, bibliografinė ir kitokia informacija. 

2008 m. almanachą atgaivino Aurelija Arlauskienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žurnalistika“ almanachas
Žurnalistų žinios

**Žurnalistų žinios** – laikraštis žurnalistams ir visuomenei, leistas 1988–1992 m., 1994 m. ir 1997–2007 m. Vilniuje.

## Istorija
Pirmasis numeris išėjo 1988 m. gruodžio 8 d. kaip bandomasis, reklaminis (be numerio) ir turėjo antraštę Lietuvos žurnalistų sąjungos ir „Periodikos“ susivienijimo biuletenis. Kaip šių organizacijų mėnesinis biuletenis (leidinys) ėjo iki 1990 m. Nr. 9. Nuo 1990 m. gruodžio Nr. 10 leido Lietuvos žurnalistikos fondas, o nuo 1991 m. – Lietuvos žurnalistų sąjungos leidykla „Žurnalistika“. 4-8 puslapių leidinys teikė aktualių informaciją žurnalistams, leidėjams, aptarė kūrybines ir ekonomines problemas, nušvietė Lietuvos žurnalistų sąjungos veiklą.

Kaip laikraštį žurnalistams ir visuomenei 1997 m. atgaivino Lietuvos žurnalistų sąjunga. Tiražas: 1989 m. – 2000 egz., 1990 m. – 5000 egz., 1997 m. – 2000 egz.

## Redaktoriai
* 1988 m. Alfredas Šimkus
* 1989 m. Gintautas Judickas
* 1989 m. Irena Tiškutė
* 1989–1991 m. Aleksandras Juozapaitis
* 1990 m. Birutė Brazaitė
* 1990 m. Leonas Jurša
* 1991–1992 m. Leopoldas Mykolaitis
* 1997–2000 m. Aurelija Arlauskienė-Liauškienė
* 2000–2003 m. Sigita Jacinevičienė
* 2003–2006 m. Andrius Sarcevičius
* 2006 m. Sigita Petrokaitė
* 2006–2007 m. Sigita Serbentienė 

## Šaltiniai
Žvaigždė (Ariogala)

**Žvaigždė** – Ariogalos rajono laikraštis, leistas nuo 1951 m. sausio 17 d. iki 1962 m. balandžio 22 d. Ariogaloje.

## Istorija
LKP Ariogalos rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, ėjęs du kartus per savaitę. Tiražas 1951 m. – 1000 egz., 1962 m. – 4100 egz. Išleido priedą „Dainuok, širdie, gyvenimą“ (1960 m.)

Laikraštis uždarytas, kai Ariogalos rajonas buvo prijungtas prie Raseinių rajono.

## Redaktoriai
* J. Čaikauskas – 1951–1953 m.
* J. Perekopskienė – 1953 m.
* S. Žilinskas – 1954–1958 m.
* A. Pečiulis – 1958–1961 m.
* S. Juknys – 1961–1962 m. 

## Šaltiniai
Mackėnų apylinkė

**Mackėnų apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Molėtų rajone:
** Mackėnų I apylinkė,
** Mackėnų II apylinkė;
* Utenos rajone.
Liudvinavo apylinkė

**Liudvinavo apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Kapsuko rajone;
* Marijampolės rajone;
* Vilniaus rajone.
Žvaigždė (laikraštis)

**Žvaigždė** – JAV lietuvių vienuolių jėzuitų mėnesinis laikraštis, leistas 1943–1967 m.

## Istorija
Pradėtas leisti Bostone, 1949 m. perkeltas į Čikagą.

Redaktoriai: A. Mėšlys, Bronius Krištanavičius, Algimantas Kezys. 

## Šaltiniai
Žvaigždė (JAV)

**Žvaigždė** () – JAV lietuvių katalikų periodinis leidinys, ėjęs 1901–1944 m.

## Istorija
Leido Lietuvių Romos katalikų susivienijimas Amerikoje. Iki 1903 m. leistas Niujorke, 1904–1909 m. – Šenandoa, 1909–1944 m. – Filadelfijoje. 1901–1923 m. buvo savaitraštis, 1923–1926 m. – mėnesinis, 1926–1944 m. – trimėnesis žurnalas.

## Redaktoriai
* Viktoras Varnagiris – 1901–1903 m.
* Petras Tumasonis (Brandukas) – 1902–1903 m.
* Antanas Milukas – 1903–1942 m.
* Julė Pranaitytė – 1943–1944 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žvaigždė“ 1901-1942 suskaitmenintas archyvas pas spauda.org

* „Žvaigždė“ skenuoti puslapiai pas epaveldas.lt
Žvaigždė (žurnalas)

**Žvaigždė** – katalikų religinis mėnesinis žurnalas, ėjęs 1920–1940 m. rugpjūčio mėn. Kaune. Skelbėsi esąs *mėnesinis laikraštis katalikų dvasiškiems reikalams*.

## Istorija
Leido Šv. Kazimiero draugija, nuo 1925 m. – vienuoliai jėzuitai.

**Redaktoriai:**
* Mykolas Vaitkus – 1920–1925 m.
* Benediktas Andriuška – 1925–1930 m.
* Jonas Bružikas – 1930–1931 m. 
* Jonas Paukštys – 1931–1935 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žvaigždė“. E-paveldas.lt
Žvaigždikas

**Žvaigždikas** – Vilniaus planetariumo mėnraštis, leistas 1991–1992 m.

## Istorija
Pirmieji trys numeriai išėjo kaip leidinys moksleiviams bei jaunimui. Rašė astronomijos ir kosmonautikos klausimais, pasakojo apie žvaigždes, planetas, Visatos paslaptis. Tiražas 1991 m. – 7100 egz., 1992 m. – 5000 egz. Išėjo 9 numeriai.

Redagavo Danutė Sperauskienė. 

## Šaltiniai
Žvaigždelė (laikraštis)

**Žvaigždelė** – katalikų savaitraščio „Vadas“ priedas vaikams, ėjęs 1916 m. kovo mėn. – 1917 m. sausio mėn. Petrograde. 

## Istorija
Prenumeruotas ir platintas atskirai nuo savaitraščio. Leistas kas dvi savaitės, neretai sujungiant numerius. Pasirodė 40 numerių. 

Leidėjas – Jurgis Narjauskas, redaktorius Kazimieras Rėklaitis. 

Spausdino M. Grigonio, V. Mykolaičio-Putino, J. Narjausko, kitų autorių kūrinius. Skaitytojus auklėjo krikščioniška dvasia, skiepijo Lietuvos meilę ir ilgesį. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Žvaigždelė“. E-paveldas.lt
Žvaigždutė (Argentina)

**Žvaigždutė** – pirmasis Argentinos lietuvių laikraštis, leistas 1917 m. Buenos Airėse.

Redaktorius Ignas Padvalskis. 

## Šaltiniai
Žvaigždutė (Kaunas)

**Žvaigždutė** – vaikų žurnalas, ėjęs 1923 m. birželio mėn. – 1940 m. birželio mėn. Kaune.

## Istorija
Išaugo iš laikraščio „Tėvynės sargas“ priedo vaikams „Angelas sargas“. 1923–1930 m. mėnesinis, 1930–1940 m. dvisavaitis leidinys. 1923–1935 m. leido Lietuvių katalikų blaivybės draugija (Angelaičiai), 1935–1938 m. jėzuitai, 1938–1940 m. „Maldos“ bendrovė, 1940 m. Katalikų veikimo centras. 1926 m. turėjo daugiau kaip 5300 prenumeratorių, 1930 m. – 10 000, 1938 m. – 18 000.

Bendradarbiavo Konstantinas Bajerčius, Bernardas Brazdžionis (Vytė Nemunėlis), Matas Grigonis, P. Gudaitis, Kazys Papečkys, Paulius Preikšas, Jonas Šiožinys, Vytautas Tamulaitis, Antanas Zabulionis, L. Žitkevičius ir kt.

„Žvaigždutės knygyno“ serijoje 1927–1932 m. išleistos penkios vaikų surinktų pasakų knygos „Mūsų pasakos“, 1931 m. – Vytės Nemunėlio (Bernardo Brazdžionio) eilėraščių rinkinys „Mažųjų pasaulis“, sudarytas iš žurnale spausdintų kūrinių.

## Redaktoriai
* 1923–1933 m. Stasys Tijūnaitis
* 1934 m. Jonas Mikulevičius
* 1935–1938 m. J. Blažys, Jonas Paukštys
* 1938–1940 m. Jonas Kuzmickis 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žvaigždutė. E-paveldas.lt
Vorėnų apylinkė

**Vorėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Mackėnų II apylinkės, dalies Karveliškio apylinkės, dalis Skudutiškio apylinkės, dalies Napriūnų apylinkės ir dalies Padumblės apylinkės. 1957 m. prijungta dalis Pašekščių apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. perkeltas apylinkės centras. 1971 m. kovo 12 d. Vorėnų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Suginčių apylinkės (didžioji dalis), Skudutiškio apylinkės ir Mindūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 115,28 || 1618 () || „Šakių“ kolūkis, „Vorėnų“ kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 61 kaimas, 14 vienkiemių
|-
| 1970-01  || || 1284 || || 61 kaimas, 6 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Žvaigždutė (Vilnius)

**Žvaigždutė** – LKJS CK mėnesinis žurnalas vaikams, pionieriams ir moksleiviams, ėjęs 1950–1957 m. Vilniuje.

## Istorija
Tiražas 1950 m. – 25 000 egz., 1957 m. – 28 000 egz. Nuo 1958 m. vietoje šio žurnalo pradėjo eiti „Moksleivis“.

## Redaktoriai
* Stasys Laurinaitis – 1950–1951 m.
* Mykolas Sluckis – 1951–1952 m.
* Aleksandras Vasiliauskas – 1952–1957 m. 

## Šaltiniai
Mažėnų apylinkė

**Mažėnų apylinkė** (1954–1963 m. ***Medeišių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje kaip Mažėnų apylinkė. 1949 m. buvo Rimšės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Dūkšto rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prie jos prijungus dalį Rimšės apylinkės ir dalį Daržininkų apylinkės, apylinkės centras perkeltas į Medeišius ir atitinkamai pakeistas pavadinimas. 1963 m. sausio 12 d. apylinkės centras ir pavadinimas sugrąžinti į Mažėnus. 1970 m. rugpjūčio 27 d. Mažėnų apylinkė panaikinta, jos teritorija prijungta prie Sokiškių apylinkės ir Naujojo Daugėliškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Suvorovo vardo kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 82,8 || 888 () || Suvorovo vardo kolūkis, „Baltijos“ kolūkis  || 15 kaimų, 7 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 730 || || 17 kaimų, 3 viensėdžiai, 1 kaimo dalis 
|}

## Šaltiniai
Šešuolėlių apylinkė

:: *Apie šiauriau buvusią apylinkę žr. [[Šešuolių apylinkė]]*.

**Šešuolėlių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Širvintų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Širvintų rajonui. 1954 m. prijungta Kiauklių apylinkė ir dalis Gavėnių apylinkės, o dalis Šešuolėlių apylinkės prijungta prie Alionių apylinkės. 1956 m. dalis apylinkės prijungta prie Juodiškių apylinkės. 1963 m. prijungta Zibalų apylinkė. 1966 m. dalis teritorijos prijungta prie Alionių apylinkės. 1968 m. gegužės 29 d. apylinkės centras perkeltas į Zibalus, o 1970 m. rugpjūčio 27 d. pati apylinkė tapo Zibalų apylinke.

|-
| 1954-05-25  || || || „Komjaunuolio“, „Kelias į laimę“, „Draugystės“ kolūkiai ir Bartkuškių tarybinio ūkio Šešuolėlių skyrius  || 
|-
| 1959 m.  || 53,08 || 3685 () || „Draugystės“ kolūkis, „Komjaunuolio“ kolūkis, Šešuolėlių tarybinio ūkio Šešuolėlių I, Šešuolėlių II ir Gaidelių skyriai  || 1 miestelis, 26 kaimai, 2 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 3163 || || 1 miestelis, 51 kaimas, 10 viensėdžių 
|}

## Šaltiniai
Žvaigždutė (žurnalas)

**Žvaigždutė** – Lietuvos jaunųjų moksleivių ir jų bičiulių kūrybos ketvirtinis žurnalas, einantis nuo 1971 m. Vilniuje, Kalvarijų g. 159.

## Istorija
Iki 1977 m. Nr. 3 (27) buvo žurnalo „Genys“ priedas. 1977–1989 m. ėjo kaip LKJS CK ir Lenino pionierių organizacijos Respublikinės tarybos mėnesinis žurnalas. 1990 m. leido Lietuvos vaikų fondo leidykla „Alka“, nuo 1991 m. steigėja ir leidėja – valstybinė įmonė „Spauda“, nuo 1995 m. – UAB „Trys žvaigždutės“. Tiražas 1977 m. – 37 000 egz., 1990 m. – 900 egz., 1997 m. – 2000 egz.

## Redaktoriai
* Jonas Lapašinskas – 1977–1987 m.
* Vaidotas Daunys – 1987–1988 m.
* Jeronimas Laucius – 1988 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*  „Žvaigždutė“
Kaniūkų apylinkė

**Kaniūkų apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Daugų rajone;
* Eišiškių rajone;
* Molėtų rajone;
* Šalčininkų rajone;
* Veisiejų rajone;
* Vilijampolės rajone.
Pagaujėnų apylinkė

**Pagaujėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos pietryčiuose, pasienyje su Baltarusija.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Dieveniškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Šalčininkų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Daulėnų apylinkės ir Milkūnų apylinkė. 1970 m. rugsėjo 30 d. perkėlus apylinkės centrą, Pagaujėnų apylinkė performuota į Milkūnų apylinkę.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo kelio“ kolūkis  || 
|-
| 1959 m.  || 37 || 1449 () || „Naujo kelio“ kolūkis  || 18 kaimų, 4 vienkiemiai
|-
| 1970-01  || || 1197 || || 17 kaimų, 4 viensėdžiai 
|}

## Šaltiniai
Bijutiškio apylinkė

**Bijutiškio apylinkė** (arba ***Bijutiškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Inturkės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Molėtų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Vėdarų apylinkės, o dalis Bijutiškio apylinkės prijungta prie Inturkės apylinkės ir Kaližų apylinkės. 1971 m. kovo 12 d. Bijutiškio apylinkė prijungta prie Dubingių apylinkės ir Luokesos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Černiachovskio vardo ir „Didžiokų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959 m.  || 48,7 || 1841 () || Černiachovskio vardo kolūkis, „Didžiokų“ kolūkis  || 38 kaimai
|-
| 1970-01  || || 1454 || || 46 kaimai, 15 viensėdžių, 2 kaimų dalys 
|}

## Šaltiniai
Žvejys (laikraštis)

**Žvejys** – Klaipėdos okeaninės žvejybos laivyno bazės laikraštis, leistas 1971–1975 m. Klaipėdoje.

## Istorija
Leistas vietoje laikraščio „Lietuvos žvejys“ lietuvių ir rusų kalba. Tiražas – po 1500 egz. lietuvių ir rusų k. 

## Redaktoriai
* Algis Lapienis – 1971 m.
* Bronius Kisarauskas – 1972–1975 m.

## Šaltiniai
Žvirblis (laikraštis)

**Žvirblis** – *juokų ir satyros mėnraštis*, humoro ir satyros mėnesinis laikraštis, leistas 1915–1917 m. Čikagoje, Bostone.

## Istorija
Leidėjas J. Krasauskas, redaktorius Antanas Pranas Kneižys. 1917 m. prie „Žvirblio“ prijungtas leidinys „Laisvamanių žiedai“. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Žvirblis“. E-paveldas.lt
Kolainių apylinkė

**Kolainių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Užvenčio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Užvenčio rajonui. 1954 m. prijungta Labunavėlės apylinkė, o dalis Kolainių apylinkės prijungta prie Užvenčio apylinkės. 1969 m. sausio 13 d. visa Kolainių apylinkė prijungta prie Užvenčio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tiesos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 56 || || „Tiesos“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis  || 22 kaimai
|}

## Šaltiniai
Žvirblių takas

**Žvirblių takas** – dvimėnesis (1995 m. – ketvirtinis) žurnalas ikimokyklinių įstaigų ir pradinių mokyklų pedagogams, leistas 1995–2016 m. Vilniuje.

## Istorija
Tai pirmasis Lietuvoje specializuotas pedagoginis periodinis leidinys, skirtas ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo specialistams. 1992 m. tokiu pavadinimu buvo išleistas žurnalas vaikams, laikraščio „Amžius“ priedas. Atviros Lietuvos fondui suteikus finansinę paramą 1995 m. leidinį atgaivino UAB „Gimtasis žodis“.  1995 m. išėjo keturis kartus, nuo 1996 m. – šešis kartus per metus. Tiražas 1997 m. – 6000 egz. Žurnalą 2000–2004 m. rėmė Spaudos, radijo ir televizijos rėmimo fondas. Žurnale bendradarbiavo visų Lietuvos aukštųjų mokyklų specialistai.

Vyriausiasis redaktorius Zenonas Lapinskas. Redaktorė Romena Račkaitytė.

## Šaltiniai
Aleksandras Žvirzdinas

**Aleksandras Žvirzdinas** (g. 1936 m. gegužės 1 d. Pabūgeniuose, Telšių apskritis) – Lietuvos filologas, žurnalistas.

## Biografija
1954 m. baigė Viekšnių vidurinę mokyklą, 1959 m. – Vilniaus universiteto Istorijos-filologijos fakulteto lietuvių kalbos ir literatūros specialybę.

1959–1969 m. dirbo Išradėjų ir racionalizatorių draugijos Respublikinėje taryboje. 1965–1974 m. Lietuvos respublikinės profsąjungų tarybos Gamybos ir darbo užmokesčio skyriaus instruktorius. Nuo 1974 m. žurnalo „Mokslas ir technika“ redakcijos skyriaus vedėjas, nuo 1987 m. – atsakingasis sekretorius, 1989–1990 m. – vyr. redaktoriaus pavaduotojas – atsakingasis sekretorius, 1991 m. – vyr. redaktoriaus pavaduotojas, nuo 1992–1999 m. – vyriausias redaktorius, vėliau – konsultantas.

Nuo 1980 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos narys. 

## Šaltiniai
Ulrich Beck

**Ulrich Beck** (1944 m. gegužės 15 d. – 2015 m. sausio 1 d.) – vokiečių sociologas, Miuncheno universiteto ir Londono ekonomikos ir politikos mokslų mokyklos profesorius.

## Biografija

U. Beck gimė Štolpo mieste, tuometiniame Trečiajame Reiche (dabar Slupskas, Lenkija). Nuo 1966 m. studijavo sociologiją, filosofiją, psichologiją ir politologiją Miuncheno universitete. 1972 m. jame apsigynė filosofijos daktaro laipsnį. 1979–1981 m. U. Beck dėstė Miunsterio, o 1981–1992 m. Bambergo universitetuose. Nuo 1992 m. jis buvo sociologijos profesorius Miuncheno universitete ir vadovavo Sociologijos institutui.

## Mokslinė veikla

U. Beck gilinosi į modernizacijos procesus, aplinkosaugos problemas, individualizmą ir globalizaciją. Kartu su kitais sociologais jis prisidėjo prie rizikos visuomenės, antrojo modernumo ir reflektyviosios modernizacijos teorijų kūrimo.

## Bibliografija

* Beck, Ulrich (1988) Gegengifte: die organisierte Unverantwortlichkeit. Frankfurt am Main: Suhrkamp.
* Beck, Ulrich (1992) Risk Society: Towards a New Modernity. London: Sage
* Beck, Ulrich & Giddens, Anthony & Lash Scott (1994) Reflexive Modernization. Politics, Tradition and Aesthetics in the Modern Social Order. Cambridge: Polity Press.
* Beck-Gernsheim, Elisabeth & Beck, Ulrich (1995) The Normal Chaos of Love. Cambridge: Polity Press.
* Beck, Ulrich (1995) Ecological Politics in an Age of Risk. Cambridge: Polity Press.
* Beck, Ulrich (1996) The Reinvention of Politics. Rethinking Modernity in the Global Social Order. Cambridge: Polity Press.
* Beck, Ulrich (1998) Democracy without Enemies. Cambridge: Polity Press.
* Beck, Ulrich (1998) World Risk Society. Cambridge: Polity Press.
* Beck, Ulrich (1999) What Is Globalization?. Cambridge: Polity Press.
* Beck, Ulrich (2000) The Brave New World of Work. Cambridge: Cambridge University Press.
* Adam, Barbara & Beck, Ulrich & Van Loon, Joost (2000) The Risk Society and Beyond: Critical Issues for Social Theory. London: Sage.
* Beck, Ulrich & Beck-Gernsheim, Elisabeth (2002) Individualization: Institutionalized Individualism and its Social and Political Consequences. London: Sage.
* Beck, Ulrich & Willms, Johannes (2003) Conversations with Ulrich Beck. Cambridge: Polity Press.
* Beck, Ulrich (2005) Power in the Global Age. Cambridge: Polity Press.
* Beck, Ulrich (2006) Cosmopolitan Vision. Cambridge: Polity Press.
* Beck, U., & Edgar, G. (2007). Cosmopolitan Europe. Cambridge: Polity Press.
* Beck, Ulrich. (2008). World at Risk. Cambridge: Polity Press.

## Nuorodos
* Ulrich Beck CBC radijo laidoje kalba apie rizikos visuomenę
Vokietijos darbo frontas

**Vokietijos darbo frontas** (, ***DAF***) – Vokietijos profesinė sąjunga, kurią prižiūrėjo nacistai. Po A. Hitlerio atėjimo įvaldžią, ši sąjunga pakeitė visas kitas nepriklausomas Veimaro respublikos sąjungas, kurias A. Hitleris 1933 m. gegužės 2 d. paskelbė už įstatymo ribų.

Sąjungos lyderiu buvo Robertas Lėjus (*Robert Ley*), kuris kėlė tikslus „sukurti tikrą socialinę ir produktyvią visuomenę“. Teoriškai VDF egzistavo tik kaip mediumas, per kurį darbininkai ir darbdaviai galėtų išreikšti savo pageidavimus, nuomonę ir interesus. Atlyginimus nustatydavo 12 VDF patikėtinių. VDF darbuotojams suteikė aukštus atlyginimus, darbo vietos apsaugą ir garantiją, socialines garantijas, laisvalaikio ir poilsio programas. VDF taip pat įrengė daug valgyklų, įvedė darbo pertraukas ir reguliarias darbo valandas. Vokiečiai darbininkai buvo patenkinti tokiomis darbo sąlygomis, tačiau VDF reikalavo iš jų visiško lojalumo.

Vokietijos Darbo Frontas panaikino Veimaro respublikoje egzistavusios darbo sutartis arba jas atnaujino pagal nacistines pažiūras. Darbdaviai galėjo daugiau reikalauti iš darbuotojų, tačiau darbuotojai gaudavo daugiau garantijų, be to, buvo vykdomos įvairios socialinės apsaugos programos. Sąjunga kovojo prieš kapitalizmą ir liberalizmą, smerkė revoliuciją prieš gamyklų savininkus ir nacionalsocialistinę valstybę. Tačiau ji teikė pirmenybę Vokietijos vyriausybės valdomoms įmonėms, o ne privačiam verslui.

Teoriškai narystė VDF nebuvo privaloma, bet, nebūdamas VDF nariu, darbininkas būtų turėjęs didelių sunkumų ieškodamas darbo Vokietijos teritorijoje. Narystės mokestis siekė nuo 15 pfenigų iki 3 reichsmarkių. Iš narystės mokesčių būdavo surenkamos nemenkos sumos. 1934 m. bendra suma siekė apytikriai 300 000 000 reichsmarkių.

Organizacija susidėjo iš dviejų pagrindinių dalių:
* Nacionalsocialistinė gamyklų organizacija (, NSBO)
* Nacionalsocialistinė prekybos ir pramonės organizacija (, NSHABO)

Organizacijai priklausė ir kelios grupės dirbančios keliose skirtingose srityse:
* Stiprybė per džiaugsmą (, KdF)
* Darbo grožis (, SdA)
* Reicho darbo tarnyba (, RAD)

VDF taip pat organizavo Nacionalines profesines varžybas ().

## Nuorodos

*DAF @ feldgrau.com 
*DAF information for AS Level History Unit 3 
*Information on the RAD
*Die Deutsche Arbeitsfront (DAF)
Davulis

**Davulis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Davulienė (ištekėjusi moteris) ir Davulytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Gediminas Davulis (g. 1939 m.), inžinierius ekonomistas, socialinių mokslų daktaras.
* Tomas Davulis (g. 1975 m.), darbo teisės mokslininkas, VU docentas.
Likas (pavardė)

**Likas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.  

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Likienė (ištekėjusi moteris) ir Likaitė (mergautinė pavardė).  

Pavardę turi šie garsesni asmenys:  
* Albinas Likas (g. 1917 m.), sovietinis teisininkas, LTSR teisingumo ministras.