open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
O.K.

**O.K.** [ˌəʊˈkeɪ] – pritarimo posakis anglų kalboje, kartais rašomas *okay* ar ilgesne forma *Okey dokey*, arba *Okelly dokelly*.
Šio posakio atsiradimo versijų yra labai daug. Manoma, kad jis anglų kalboje atsirado XIX amžiuje.
 
Vieni mano, jog šis sutrumpinimas kilo iš škotų kalbos „*och aye*“ ar iš graikų kalbos „*ola kala*“ („viskas gerai“), iš indėnų „*Oke*“ ar „*Okeh*“ („taip“), prancūzų kalbos „*aux Cayes*“ (iš Keijes uosto Haityje, kuris garsėjo geru romu).
Kiti mano, jog tai pramanas traukinių kontrolieriaus Obediah Kelly, kuris tikrindamas krovinius pasirašinėjo inicialais O.K. ant dokumentų.

Dar viena versija, kad „O.K.“ buvo Demokratų partijos šūkis per JAV prezidento rinkimus 1840 m. Šios partijos iškeltas kandidatas į prezidentus Martin Van Buren buvo pravardžiojamas *Old Kinderhook* (pagal savo gimtojo miestelio pavadinimą) ir jo rėmėjai įkūrė „O.K. klubą“. Deja, antrą kartą JAV prezidentu Martinas Van Burenas išrinktas nebuvo.

Dar manoma, kad šio sutrumpinimo „autorius“ buvo JAV prezidentas Endrius Džeksonas vietoj frazės „*all correct*“ klaidingai parašė „*oll korrect*“. 1839 m. kovo 23 d. tai pateko į Bostono laikraštį. O nuo tada O.K. tapo šnekamosios anglų kalbos elementu, taip pat neretai pasiskolinamas ir angliškai nekalbančių žmonių.

Kita versija, kad O.K. atsirado iš Vakarų Afrikos juodaodžių vergų šnekos. OK įvairiose Vakarų Afrikos kalbose reiškia „viskas gerai, taip, iš tikrųjų“.

Dar manoma, kad O.K. buvo vadinami kepėjo Orrin Kendall sausainiai, kuriuos valgė kareiviai JAV pilietinio karo metu. Taip pat teigiama, kad O.K. kilo iš prancūzų jūreivių frazės „*au quai*“ („prieplaukoje“), kai laivai saugiai parplaukdavo iš jūros.
Taip pat yra versija, kad tai reiškė „*0 killed*“ („0 nužudytųjų“) – iš vienos nakties pranešimo Pirmojo pasaulinio karo metu.

Šis sutrumpinimas dar kildinamas ir iš kitų įvairiausių versijų (priskaičiuojama apie 20). Kuri versija yra pati teisingiausia, įrodymų iki šiol nėra ir išsiaiškinti niekam nepavyko.
Manulas

* *Felis manul*

**Manulas** (*Otocolobus manul*) – katinių (*Felidae*) šeimos, mažųjų kačių (*Felinae*) pošeimio, *Otocolobus* genties smulkus plėšrus žinduolis. 

Tai nedidelės katės, užaugančios 46–65 cm ilgio, sveriančios 2,5–4,5 kg, turinčios tankų, pūkuotą kailį. Patelės pavasarį atsiveda iki keturių mažylių, sveriančių 70-100 g. Priskiriami leopardinių kačių linijai, kurioje manulams yra artimiausios *[[Prionailurus]]* genties rūšys.

Maitinasi graužikais, smulkiais paukšteliais ir paukščių kiaušiniais. Medžioja naktimis. Manulai gyvena atokiose vietose. Irštvas rengia uolose, senose švilpikų ir lapių olose.

Manulai paplitę pietų Sibire, Centrinės Azijos valstybėse – Kazachstane, Užkaukazėje, Irane, Afganistane, Tibete ir vakarinėje Kinijoje. Rusijoje manulai paplitę trijuose uždaruose regionuose: Tuvos-Altajaus, Užbaikalės ir rytiniame. Pirmasis regionas yra Tuvoje ir Altajuje, upės Chemčik baseine. Užbaikalės regionas beveik visas išsidėstęs Buriatijoje. Rytinis regionas yra Čitos srityje, maždaug tarp Argūnės ir Šilkos upės. 

Manulai gyvena akmenuotose pusdykumėse, stepėse, retai galima užtikti miškingose vietose, kuriose būna uolų.

## Taksonomija
2017 m. paskelbtoje katinių šeimos rūšių klasifikacijoje, manulų rūšyje išskiriami du porūšiai.:
* *[[Otocolobus manul manul]]* Pallas, 1776
* *[[Otocolobus manul nigripectus]]* Hodgson, 1842

## Taip pat skaitykite
* Katinių šeimos rūšys pagal dydį

## Šaltiniai

## Nuorodos

* wired.com / The Creature Feature: 10 Fun Facts About the Pallas’ Cat, Published: August 4, 2014.
* youtube.com / Pallas cat - Otocolobus manul
Vilendorfo Venera

**Vilendorfo Venera** – 11,1 cm aukščio moters figūros statulėlė, kurią 1908 m. atrado archeologas Josef Szombathy, kasinėdamas paleolito eros kaimą netoli Vilendorfo Austrijoje.

Ji yra išdrožta iš oolitinio smiltainio, kuris nėra randamas šiame regione, ir yra nudažytas raudona ochra. 1990 m. duomenimis, patikrinus tos vietos stratigrafiją, buvo įvertinta, jog statula yra apie 22 000–24 000 metų amžiaus. Saugoma Vienos „Naturhistorisches Museum“ kolekcijoje. 
Pastaroji statula yra tik viena iš daugelio Veneros figūrėlių.

Labai mažai yra žinoma apie jos kilmę, sukūrimo metodą ar kultūrinę reikšmę. Manoma, kad Venera nėra realistinis portretas, o greičiau moters figūros idealizacija. Jos vulva, krūtys ir apvalus pilvas yra ypač išryškinti, leisdami teigti apie jos sąryšį su vaisingumu. Raudona ochra gali būti siejama su mėnesinių krauju, kuris tuo metu galimai laikytas gyvybę duodančiu pradu. Jos smulkios rankos yra sudėtos ant jos krūtų, ir ji neturi matomo veido, jos galva apdengta – tai gali būti kaselės, vėriniai ar galvos apdangalas. Statulos kojos nėra išdrožtos taip, kad statula galėtų savarankiškai stovėti. Dėl to buvo manoma, kad ji yra skirta laikyti, o ne paprastai žiūrėti į ją.

Pravardė, kelianti norą palyginti šią ganėtinai nutukusią figūrą su klasikiniu „Veneros“ vaizdu, kelia kai kurių šiuolaikinių tyrinėtojų pasipriešinimą. Teigiama, kad nutukimas pastaruoju laikotarpiu nebuvo įprastas reiškinys. Specialistai linksta ją identifikuoti, kaip paleolitinės Senosios Europos Žemės Motinos dievybę. Kai kurie ekspertai siūlo jos apkūnumą laikyti jos aukštos padėties medžiotojų-rinkėjų bendruomenėje ženklu, o tai kartu su jos vaisingumu leidžia ją laikyti sėkmės talismanu. Kiti archeologai ją laiko tik laimę nešančiu talismanu, o ne Žemės Motinos atvaizdu.

## Šaltiniai
Pievėnai

**Pievėnai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 13 km į pietus nuo Tirkšlių. Pievėnų pakraščiu teka Pievys (Ventos intakas). Yra Pievėnų Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ir varpinė (abi pastatytos 1788 m.), B. Pundziaus gimtoji sodyba (muziejus nuo 1971 m.). Pievėnuose yra išlikęs vienintelis Europoje paprotys – teatralizuotas velykžydžių budėjimas Pievėnų bažnyčioje.

## Istorija

Pievėnai minimi 1426 m. 1528 m. karinės prievolės sąraše nurodyti keli Pievėnų bajorai. 1776–1788 m. bajoras Feliksas Važinskis pastatydino bažnyčią ir jai skyrė 1 valaką žemės. Prie bažnyčios veikė pradžios mokykla, kurioje 1853 m. mokėsi 14 vaikų.

1921 m. gavo parapijos teises, 1940 m. buvo 1686 katalikai. 1941 m. čia ėmė kurtis partizanų būrys. 1944 m. liepos 30 d. Pievėnų klebonijoje vykusio pasitarimo metu buvo įkurta Tėvynės apsaugos rinktinė, kuri kovėsi prieš sovietinę okupacinę kariuomenę. Sovietmečiu įkurtas J. Garelio kolūkis.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Pievėnuose gimė skulptorius Bronius Pundzius (1907–1959), čia baigė trimetę pradžios mokyklą.

Čia gimė ir komunistų veikėjas Juozas Garelis (1900–1940).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Boksitas

**Boksitas** – aliuminio rūda, sudaryta iš aliuminio hidroksidų, geležies oksidų ir silicio oksidų. Paprastai boksitas atrodo kaip molinga masė, kuri turi juostuotą, masyvią ar grūdėtą struktūrą. Boksitai susidaro dūlėjimo plutoje kai dūla feldšpatai, o aplinkos klimatas yra karštas ir labai drėgnas. Iš boksito aliuminis išgaunamas keliais etapais. Pirma gaunamas aliuminio oksidas, vėliau pats metalinis aliuminis. Iš šios medžiagos gaminamas cementas. Jų nemažai aptinkama Amazonijos miškuose.
Renavas

**Renavas** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Sedos, kairiajame Varduvos krante, šalia kelio . Stovi Renavo tiltas. Dvaro seniūnaitijos centras (Renavo seniūnaitijos centras yra Vadagiuose). Kaime stovi Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčia (pastatyta 1933 m.) su varpine, išlikę dvaro rūmai (kultūros paminklas nuo 2008 m.), parkas, kurio svarbiausi gamtos paminklai – storiausia Lietuvoje Renavo eglė ir Daugiavaikė liepa. Renavo pagrindinė mokykla ir paštas įsikūrę gretimame Vadagių kaime. Yra biblioteka, vandens jėgainė.

## Etimologija

Anksčiau vietovė buvo minima kaip ***Gaurė, Gaureliai***. 1780 m. dvaro savininkas bajoras Renė () priskyrė vietovei savo pavardę ir nuo to laiko atsirado ***Renavas*** (dvarininkinis vietovardis).

## Istorija

XVI a. minimas Renavo dvaras, buvęs medinis su šiaudiniu stogu. 1763 m. dvaro inventoriuje minima laikina bažnyčia. Apie 1880 m. pastatyti klasicizmo stiliaus dvaro rūmai. Dvare buvo gaminamas šilkas. 1933 m. pastatyta dabartinė Renavo bažnyčia.

|}

## Gyventojai

## Galerija

Renavas resize.jpg|Knygos apie Renavą viršelis
Renavas, 2005-08-14 resize.JPG|Renavas, 2005 m.
Renavo rumai resize.JPG|Renavo dvaro rūmai
Renavo dv., 2005-08-13 resize.JPG|Renavo dvaro rūmų vaizdas nuo parko pusės
Renavas.Dvaro rumai. 2007-04-15.jpg
Renavas11.JPG|Dvaro pastatai
Renavas9.JPG|Daugiavaikė liepa dvaro parke
Renavas.JPG|Ketaus flygelis
Renavas. Koplyčia Renavo kapinėse.JPG|Renavo kapinių koplyčia


## Literatūra
* Renavas (sudarytojai Adomas Butrimas, Asta Miltenytė, Povilas Šverebas) // Žemaičių pareitis 9. – V.: Vilniaus dailės akademija, 2001. – 472 p. – ISBN 9986-571-71-5

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Renavo Šv. Izidoriaus bažnyčia
* Renavo dvaras
* Renavo dvaras
* 
* 
* Renavo istorija 
* Žemėlapiai 
* Renavo dvaras
* Renavo parkas
Tegusigalpa

**Tegusigalpa** () – Hondūro sostinė ir didžiausias miestas. Išsidėsčiusi to paties pavadinimo slėnyje, apie 990 m virš jūros lygio. Yra tarptautinis oro uostas. Hondūro sostinės apygarda susideda iš dviejų miestų – Tegusigalpos ir Komajagvelos (*Comayagüela*), miestai yra priešingose *Grande Choluteca* upės pusėse. Kartu šie miestai sudaro Centrinę apygardą.

Svarbiausios miesto pramonės šakos yra tekstilė, cukraus gamyba ir tabako pramonė, taip pat išvystyta maisto, siuvimo, avalynės, odos apdirbimo, medienos, keramikos, baldų pramonė. Yra Hondūro akademija, geografijos ir istorijos akademija, universitetas, nacionalinis muziejus, XVIII a. architektūros paminklai. Mieste yra *Manuel Bonilla* teatras, parkas *La Leona*, *Villa Roy* nacionalinis muziejus, parkas *Naciones Unidas*, Nacionalinis nepriklausomas Hondūro universitetas, Nacionalinis parkas *La Tigra*, zoologijos sodas.

## Etimologija

Indėnų kalba *Tekut Xiuatl Pan* reiškia „Sidabro kalnas“. Spėjama, kad jis kilęs iš nahuatlių kalbos arba *Lenca* kalbos.

## Istorija

Tegusigalpa įkurta 1578 m. rugsėjo 29 d. kaip *Real de Minas de San Miguel de Tegucigalpa* lenkų ir tolupanų gyvenviečių vietoje. Miestas buvo sidabro ir aukso kasybos centras. Nepriklausomo Hondūro sostinė kelis kartus keitėsi iš Tegusigalpos į Komajagvą ir atgal, kol 1880 m. Tegusigalpa tapo nuolatine sostine. 1847 m. čia įkurtas Hondūro universitetas. Nacionaliniame muziejuje laikoma įstabi ikikolumbinių objektų kolekcija. XX a. ketvirtajame dešimtmetyje kitoje Čolutekos upės pusėje iškilo Komajagvelos miestas, apie 1930 m. prijungtas prie Tegusigalpos.

## Sportas
* FC Motagua – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.
* CD Olimpia – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.
* Lobos UPNFM – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.
* Namų rungtynes žaidžia Nacionaliniame stadione, talpinančiame 35 tūkst. žiūrovų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Palestinos vėliava

**Palestinos vėliava** () – vienas oficialių Palestinos valstybinių simbolių. Buvo naudojama jau nuo XX a. vidurio, kartu su siekiu sukurti nepriklausomą Palestinos valstybę. 1988 metų lapkričio 15 dieną, Palestinos Išlaisvinimo Organizacijos dekretu, ši vėliava buvo paskelbta oficialia Palestinos valstybės vėliava.

Kaip ir daugelio arabų šalių vėliavos, šios keturspalvės vėliavos pagrindą sudaro pan – arabiškosios spalvos deriniai: horizontaliai einančios juoda; balta; žalia, simbolizuojanti islamo religiją; bei kairėje pusėje esantis raudonos spalvos lygiašonis trikampis, simbolizuojantis arabų kovą bei nacionalizmą. Šios vėliavos spalvų gama bei išdėstymas yra praktiškai toks pats kaip ir Jordanijos karalystės, dėl šias dvi šalis siejusios bendros istorijos.

Daugelio pasaulio bendruomenės narių nepripažįstant šios respublikos suvereniteto, ši vėliava nėra pripažinta oficialia.

## Spalvos
Vakarų Sacharos vėliava

**Vakarų Sacharos vėliava** buvo įteisinta 1976 metų vasario 27 dieną. Ši vėliava yra naudojama Polisario fronto, kovojančio už šios teritorijos nepriklausomybę nuo Maroko, bei Vakarų Sacharos (nepripažinta šio teritorinio vieneto vyriausybė).

Šios vėliavos dizainas yra analogiškas daugelio arabų šalių naudojamam spalviniam koloritui ir išdėstymui. Šią vėliavą sudaro keturspalvė: horizontalios spalvos – juoda, balta, žalia, bei kairėje vėliavos pusėje esantis raudonos spalvos lygiašonis trikampis. Baltame vėliavos fone yra pavaizduotas raudonas pusmėnulis ir penkiakampė žvaigždė – islamo simbolis. Šios vėliavos spalvos yra interpretuojamos dvejopai. Pirma jos siejamos su tradiciniu pan-arabiškuoju simbolizmu, tačiau tarp vietinių šios teritorijos gyventojų ir pasipriešinimo kovotojų yra pateikiama visiškai kita interpretacija. Juoda simbolizuoja kelis dešimtmečius trunkančią Maroko okupaciją; balta – viltį, kad kada nors bus pasiekta taika; žalia – viltis, kad vieną dieną pavyks Sacharos dykumą paversti žaliuojančiu kraštu; raudona simbolizuoja vietinių gyventojų – sahravų – kraują ir netektis per Maroko okupacijos laikotarpį.

Tarptautinei bendruomenei šios teritorijos nepripažįstant suverenia ir esant okupuotai Maroko, oficialioji įteisinta vėliava yra Maroko karalystės. Vėliava yra labai panaši ir kartais painiojama su Jordanijos Hašimitų Karalystės bei Palestinos valstybės vėliavomis.

## Nuorodos
* Apie Vakarų Sacharos vėliavą flagspot.net svetainėje
Nigerijos vėliava

**Nigerijos vėliava** – stačiakampė, suskirstyta į tris vienodo pločio vertikalias juostas: žalią, baltą, žalią.

## Istorija

Vėliavą 1959 metais sukūrė studentas iš Ibadano Michael Taiwo Akinkunmi. Įteisinta 1960 metų spalio 1 dieną, šiai šaliai iš Jungtinės Karalystės atgavus nepriklausomybę.
Iki tol oficiali šios teritorijos vėliava buvo pagal Jungtinė Karalystė standartus kolonijoms bei priklausomoms teritorijoms sukurta vėliava su tam tikru skiramuoju ženklu, apibūdinančiu tam tikrą teritorijos specifiką.

## Konstrukcija

## Spalvos
 Pantone spalvų sistemoje: Pantone 348;  RGB spalvų sistemoje: Žalia – 0, 135, 81.

 Pantone spalvų sistemoje: Balta – nėra;  RGB spalvų sistemoje: Balta – 255, 255, 255.
## Simbolika
Žalia spalva simbolizuoja Nigerijos gamtą bei jos žemės turtus, balta – taiką, šioje daugiakultūrėje bei daugiatautėje šalyje. 

## Panašios vėliavos
Šios vėliavos dizainas bei spalvų gama panaši į buvusios Pietų Rodezijos (dabartinės Zimbabvės) vėliavą, naudotą 1968 – 1979 metais. Nigerijos Federacinės Respublikos vėliava yra bene ilgiausiai išlikusi nepakeista Afrikos šalių kontekste. 

## Nuorodos
*vexilla-mundi.com
I pasaulio krepšinio čempionatas

**Pirmasis vyrų [[pasaulio krepšinio čempionatas]]** vyko 1950 m. Buenos Airėse, Argentinoje. Čempionato organizatorius ir dalyvius FIBA atrinko 1948 m. vykusio Kongreso metu. Čempionate turėjo dalyvauti 10 komandų: priimanti valstybė, 1948 m. olimpinių žaidynių prizininkai, dvi stipriausios Europos kvalifikacinio turnyro dalyvės, dvi stipriausios Pietų Amerikos krepšinio čempionato komandos, Afrikos čempionai ir viena, organizatorių atrinkta, komanda. Čempionatą laimėjo šeimininkai – Argentinos krepšininkai svarbiausiose rungtynėse rezultatu 64:50 įveikę JAV rinktinę. Lietuvos rinktinė šiame čempionate dėl sovietų okupacijos nedalyvavo.

## Patekusios komandos

## Preliminarinės varžybos

### Pirmasis etapas

* Egiptas ir Peru pateko į antrąjį preliminarinį etapą.
* Ekvadoras ir Jugoslavija pateko į pirmąjį pakartotinį etapą.

### Antrasis etapas

* Argentina, Brazilija, Egiptas ir JAV pateko į finalinį etapą.
* Čilė ir Prancūzija pateko į pirmąjį pakartotinį etapą
* Peru ir Ispanija pateko į antrąjį pakartotinį etapą.

## Pakartotiniai etapai

### Pirmasis etapas

* Čilė ir Prancūzija patekoį antrą etapą.
* Ekvadoras ir Jugoslavija pateko į kvalifikacijos etapą.

### Antrasis etapas

* Čilė ir Prancūzija pateko į finalą.
* Peru ir Ispanija pateko į kvalifikacijos etapą.

## Varžybos dėl 7–10 vietų

## Finalinis etapas

## Galutinė rikiuotė

## Simbolinis čempionato penketukas
*  Oscar Furlong (Argentina)
*  John Stanich (JAV)
*  Rufino Bernedo (Čilė)
*  Álvaro Salvadores (Ispanija)
*  Ricardo González (Argentina)

## Rezultatyviausieji žaidėjai

#  Álvaro Salvadores (Ispanija) 13.8
#  Fortunato Muñoz (Ekvadoras) 13.2
#  Alfredo Arroyave (Ekvadoras) 11.4
#  Óscar Furlong (Argentina) 11.2
#  Rufino Bernedo (Čilė) 10.8
#  Ricardo González (Argentina) 10.7
#  Eduardo Kucharski González (Ispanija) 9.8
#  Hussein Kamel Montasser (Egiptas) 8.8
#  Eduardo Fiestas (Peru) 8.7
#  Alberto Fernández (Peru) 8.2

## Nuorodos
* Čempionato rungtynių rezultatai
Egoizmas

**Egoizmas** – pirmenybės teikimas savo, o ne kitų ir visuomenės reikalams, savimeilė, savanaudiškumas.

Šiuo žodžiu įvardijamos tokios sąvokos:

## Galimos žodžio reikšmės
* Psichologinis egoizmas – psichologinė teorija, teigianti, jog žmonės visada elgiasi pirmiausia tenkindami savo interesus.
* Etinis egoizmas – etikos teorija, teigianti, jog žmonės visada *turėtų elgtis* pirmiausia paisydami savo interesų.
* Racionalusis egoizmas – tikėjimas, jog yra tikslinga visada pirmiausia paisyti savo interesų.
* Solipsizmas – tikėjimas, jog šiame pasaulyje egzistuoja tik vienas asmuo (subjektas).
* Egotizmas – pernelyg didelis savo asmenybės reikšmės ir svarbos įvertinimas. Kraštutinė egotizmo forma yra narcisizmas.

## Sampratos taikymas
Egoizmas yra pamatinė samprata kelete kitų koncepcijų:

* Amoralumas – moralinės sistemos nebuvimas.
* Asocialus elgesys – savo elgesio pasekmių kitiems nepaisymas.
* Autizmas – psichinis sutrikimas, apribojantis individo galimybes bendrauti su kitais žmonėmis.
* Netolerancija – nepakantumas kitoms nuomonėms, požiūriams ar gyvenimo būdui.
* Individualizmas – susikaupimas ties individo savybėmis, priešpastatant jas visuomenei.
* Individualistinis anarchizmas – anarchizmas, pabrėžiantis individo reikšmę.
* Libertianizmas – politinė ideologija, remianti individo laisvę ir privačią nuosavybę.
* Makiavelizmas – manipuliavimas kitais žmonėmis siekiant egoistinių tikslų.
* Narcisizmas – meilė sau (asmenybės sutrikimas).
* Objektyvizmas – egoizmą remianti filosofinė sistema.
* Sutheizmas – savęs garbinimas kaip Dievo.

## Taip pat skaitykite
* Bendruomenių tragedija
Sfaleritas

**Sfaleritas** – sulfidų klasės mineralas, cinko sulfidas (ZnS). Dar vadinamas „apgaulinguoju cinku“.

Tai labiausiai paplitęs cinko mineralas, randamas daugelyje vietų visame pasaulyje. Randamas kartu su piritu, galenitu ir kitais sulfidų mineralais, taip pat su kalcitu, dolomitu ir fluoritu. Dažniausiai randamas hidroterminėse gyslose.

Kietumas pagal Moso skalę – 3,5-4.
 
Kartais sfalerito kristalai yra skaidrūs, tačiau juvelyrikoje labai retai naudojami, nes yra labai trapūs.

## Išnašos
Kongo vėliava

**Kongo vėliava** buvo įteisinta 1958 metų rugpjūčio 18 dieną šiai šaliai gavus autonomijos statusą Prancūzijos sudėtyje. Jos pagrindą sudaro pan - afrikanistinių spalvų trispalvė – žalia, geltona, raudona. Vėliavos šonuose vyrauja žalios ir raudonos spalvų statieji trikampiai, skiriami geltonos spalvos juostos, einančios nuo apatinio kairiojo kampo iki viršutinio dešinio kampo. 1960 metų rugpjūčio 15 dieną, šaliai paskelbus nepriklausomybę, ši šalis paskelbę šią vėliavą oficiala.

## Istorija

1970-ųjų metų pradžioje, šaliai pakeitus ekonomikos bei socialinės raidos kursą nuo komunistinio link socialistinio bei suartėjus su rytų bloko šalimis, 1969 metų gruodžio 30 dieną Kongo valstybinė vėliava buvo pakeista. Naujasis vėliavos dizainas buvo pakeistas pagal kai kurių socialistinių šalių – kaip SSRS, Kinijos – pagrindą. Šią vėliavą sudarė raudonos spalvos pagrindas, simbolizavęs kovą su kolonializmu ir socializmą. Vėliavos kairiajame viršutiniame kampe buvo vaizduojamas kūjis bei kauptukas, apsupti žalių lapų, bei geltona žvaigždė, simbolizavusi valdančiąją partiją. 1991 metų birželio 10 dieną, pasibaigus vienpartinei diktatūrai, vėliava buvo pakeista pirminiu variantu.
Margasparnė žuvėdra

**Margasnapė žuvėdra** (*Thalasseus sandvicensis*) – žuvėdrinių (*Sternidae*) šeimos paukštis, kuris lengvai atpažįstamas iš ilgo juodo snapo su geltonu galu. Viršugalvis juodas. Nugarinė pusė šviesiai pilka. Sparnai pilki, apatinė kūno dalis ir uodega baltos. Pakaušyje pasišiaušusios plunksnos panašios į kuoduką. 

Lietuvoje labai reta, aptinkama pajūryje.
Upinė žuvėdra

**Upinė žuvėdra** (*Sterna hirundo*) – žuvėdrinių (*Sternidae*) šeimos paukštis su ilgais sparnais ir giliai iškirpta uodega. Viršugalvis juodas. Nugarinė pusė ir sparnai šviesiai pilki. Krūtinė ir pilvas pilkšvi. Snapas raudonas, juodu galu. Kojos raudonos. Poilsio apdaras – kakta balta, viršutinė kūno pusė šviesesnė negu vestuvinio apdaro, snapas juosvas, kojos raudonos. Jaunikliai šviesiai rusvi, skersai dryžuoti. Viršugalvis juodai rusvas, kakta balta.

Lietuvoje dažna. Aptinkama gegužės – rugsėjo mėn. Gyvena kolonijomis įvairiuose vandenyse. Lizdą suka smėlėtoje pakrantėje, salose. Deda 2-3 rusvus ar žalsvus kiaušinius, išmargintus tamsiomis dėmėmis. Peri 23-24 d. Išveda vieną vadą. Minta vandens bestuburiais. Pastebėjusi grobį, krenta žemyn ir pusiau pasineria.


Image:Sterna hirundo (adult).jpg
Image:Common Tern-Mindaugas Urbonas-2.jpg
Image:Sterna hirundo.jpg
Poliarinė žuvėdra

**Poliarinė žuvėdra**, sin. **ilgauodegė žuvėdra** (, , vok. Küstenseeschwalbe) – žuvėdrinių (*Sternidae*) šeimos paukštis, kuris pagal savo išvaizdą panašus į upinę žuvėdrą, nuo kurios skiriasi ištisai raudonu snapu, trumpesnėmis kojomis, pilkesne apačia, ilgesne uodega. Svoris apie 110 g.  

Lietuvoje retkarčiais aptinkama pajūryje. Gyvena šiauriniuose kraštuose. Peri vasarą Arktyje didelėmis kolonijomis.

## Šaltiniai
Mažoji žuvėdra

**Mažoji žuvėdra** (*Sternula albifrons*) – žuvėdrinių (*Sternidae*) šeimos paukštis, kurio viršutinė kūno pusė šviesiai pilka, viršugalvis juodas, o kakta balta. Apatinė kūno dalis balta. Snapas geltonas, juodu galu. Kojos geltonos. 

Lietuvoje reta rūšis. Aptinkama gegužės – rugsėjo mėn. Gyvena neapaugusiuose ir smėlėtais pakraščiais ežeruose ir upėse.
Baltaskruostė žuvėdra

**Baltaskruostė žuvėdra** (*Chlidonias hybridus*) – žuvėdrinių (*Sternidae*) šeimos juodos spalvos paukštis su šviesesniais sparnais ir uodega. Gerklė, skruostai, pauodegys ir sparnų apatinė pusė balti. Snapas ir kojos raudoni. Poilsio apdaru suaugusieji ir jaunikliai panašūs į juodąją žuvėdrą, bet pagurklis be dėmių, sparnų apačia balta.

Lietuvoje labai reta rūšis. Mėgsta gausiai apaugusius vandenis.


Image:Chlidonias_hybrida_1_(Marek_Szczepanek).jpg|Baltaskruostė žuvėdra
Image:Chlidonias_hybrida_2_(Marek_Szczepanek).jpg|
Baltasparnė žuvėdra

**Baltasparnė žuvėdra** (*Chlidonias leucopterus*) – žuvėdrinių (*Sternidae*) šeimos pietinių kraštų paukštis. Galva, nugara ir pilvas juodi. Mažosios sparno dengiamosios plunksnos, antuodegis ir uodega balti. Sparnų apačia tamsi. Snapas ir kojos raudoni.

Lietuvoje reta rūšis. Mėgsta labai apaugusius, negilius vandens telkinius.
Dėlionė

**Dėlionė** ( arba tiesiog *puzzle*) – galvosūkis, kuriame reikia iš mažų gabaliukų sujungti paveikslėlį. Tie gabaliukai būna iš kieto popieriaus (kartono), ant kiekvieno yra po to paveikslėlio dalį. Gabaliukų kraštai būna taip nukarpyti, kad sujungus tinkamus gabaliukus šie susijungia ir tampa sunkiai išskiriami. Norint, sudėjus dėlionę galima ją užklijuoti ant popieriaus lapo ir tada ji jau tikrai taps nebeišardoma. 

Dėlionių būna įvairių dydžių: nuo vaikiškų iš vos keliasdešimties gabaliukų iki keliatūkstantinių, skirtų daugiausiai suaugusiems ir kurias sudėti yra didelis, kantrybės reikalaujantis darbas.

Pirmasis dėlionę apie 1760 sukūrė londonietis Džonas Spilsburis.
Juodoji žuvėdra

**Juodoji žuvėdra** (*Chlidonias niger*) – žuvėdrinių (*Sternidae*) šeimos paukštis. Galva, pelekai, kūno apatinė pusė juodi. Nugarinė dalis, sparnai ir uodega pilki. Pauodegys baltas. Snapas juodas. Kojos rusvai raudonos. 

Lietuvoje reta, saugoma rūšis. Aptinkama balandžio – rugsėjo mėn. Mėgsta labai apaugusius vandenis.
Drumlinas

**Drumlinas** – pailga aptakios formos kalva, sudaryta daugiausia iš dugninės morenos.

Manoma, kad drumlinai susidarė dar prieš ledynmetį. Tai buvo ankstesnio reljefo kalvos. Drumlinai būna paprastai kelių šimtų metrų ilgio, susidaro grupėmis ir paplitę buvusio paskutinio ledynmečio teritorijose. Drumlinų ilgoji ašis nukreipta ledyno judėjimo kryptimi, o buka, labiau statesnė dalis nukreipta į tą pusę, iš kurios ledynas atslinko.
SGML

**SGML** – universali dokumentų ženklinimo kalba, kurią apibrėžia tarptautinis standartas ISO 8879. SGML pavyzdžiai gali būti tokie:

* **&lt;!ELEMENT OL – – (LI)+&gt;** teigia, jog HTML elementas **OL** (numeruotas sąrašas) privalo turėti tiek atveriančią (**&lt;OL&gt;**), tiek ir užveriančią (**&lt;/OL&gt;**) žymes (tą žymi du brūkšniai). Jame privalo būti bent vienas elementas **LI**, bet jų gali būti ir daugiau (tą žymi *(LI)+*).

* **&lt;!ELEMENT IMG – O EMPTY&gt;** teigia, jog HTML elementas **IMG** (paveiksliukas) privalo turėti atveriančią žymę (pirmas brūkšnys), tačiau užverianti žymė nebūtina (&lt;/IMG&gt; nėra būtinai reikalingas). Jame (tarp &lt;IMG&gt; ir &lt;/IMG&gt;) *neturi* būti jokių kitų elementų.

SGML dokumentai naudojami trūkstamiems HTML elementams nuspėti bei akivaizdžioms klaidoms ištaisyti. Net ir dabar Internete galima rasti labai daug klaidingai parašytų HTML dokumentų, todėl SGML lieka svarbi. HTML skaitanti sistema, kuri remiasi kurios nors versijos SGML, vadinama **SGML DTD skaitykle** (). Tokias sistemas turi visos populiarios naršyklės bei kai kurios programavimo kalbos (tarkim, Java (programavimo kalba)). Free Sofware Foundation atviro kodo Java platformai (GNU Classpath) šią sistemą parašė lietuviai.

SGML dokumentus galima nemokamai atsisiųsti iš W3C konsorciumo tinklalapio.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Trumpas SGML vadovėlis (anglų kalba)
Ozas

**Ozas** – ilga (iki 30-40 km), siaura (nuo kelių metrų iki 2-3 km) kalva, sudaryta daugiausia iš smėlio ir žvyro. Šis kalvagūbris susidaro iš nuogulų, kurios klostosi ledyno viduje, vandens tirpsmo tėkmių vagose.

## Lietuva
* Šeškinės ozas
* Kulvos ozas
* Targių ozas
* Žagarės ozas
* Lapgirio ozas
* Barzdos kalnas

## Išnašos

## Nuorodos

* Žagarės ozas
GNU

**GNU** – į UNIX panaši atviro kodo operacinė sistema, pradėta kurti maždaug 1983 metais. Projekto autoriai siekė, kad ši operacinė sistema būtų „laisva“, šį žodį suprasdami kaip:

* Laisvę naudoti programą bet kuriam tikslui.
* Laisvę keisti programą, pritaikant savo reikmėms. Ši laisvė beveik neįmanoma, jei nenaudojamas atviras kodas.
* Laisvę platinti programos kopijas (nepriklausomai nuo to, prašoma už tai atlygio ar ne).
* Laisvę platinti pakeistas programos kopijas, dalijantis su bendruomene savo pasiekimais

Vėliau šių principų pagrindu vienas pagrindinių projekto autorių Richard Stallman sukūrė GPL licenciją.

## Istorija
Sistema pradėta rašyti Masačusetso technologijos institute iš kurio Stallman vėliau pasitraukė, kad institutas nepretenduotų į kuriamų programų nuosavybę.. Institutas turėjo vieningą programuotojų bendruomenę, kuri iš pradžių galėjo netrukdoma taisyti ir adaptuoti beveik visas jo naudojamas programas. Vėliau atsirado ir komercinių programų, kurias, neturint išeities kodo, pritaikyti instituto reikmėms, panaudoti jo tyrimuose, buvo daug sudėtingiau. Programas sukūrusios firmos dažniausiai neleido viešai skelbti nei išeities kodo, nei jo pakeitimų. Nors komerciškai suprantami bei paaiškinami, Stallman požiūriu, šie apribojimai buvo paskata kurti nepriklausomą sistemą, kurią (kartu su visomis ar dauguma joje esančių programų) visi norintys galėtų be apribojimų keisti, tobulinti bei dalintis tarpusavyje šio darbo rezultatais. Oficialiam finansavimui gauti bei palengvinti buvo sukurta formali FSF organizacija (Free Software Foundation).

Pirmiesiems programuotojams už jų darbą buvo mokama., tačiau vėliau dauguma kodo parašyta FSF už tai nieko nesumokant (programuotojų laisvalaikiu, mokslo įstaigų darbuotojų, suinteresuotų firmų, įvairių pelno nesiekiančių organizacijų ir pan).

Įvairūs šios sistemos variantai, dabar žinomi Linux vardu, šiuo metu yra plačiai paplitę visame pasaulyje. Šiuo metu egzistuoja apie keturis šimtus oficialių GNU subprojektų, iš kurių maždaug trys ketvirčiai aktyvūs. Yra studijų, rodančių, jog šios programos neretai stabilesnės ir patikimesnės nei jų komercinės, uždaro kodo alternatyvos, nes jų kodą mato ir trūkumus pastebi daug daugiau programuotojų.

## Tikslai
Nors iš šalies dažniau matomas kaip techninis, projektas yra taip pat ir socialinė, etinė bei politinė iniciatyva. Be programinės įrangos, jo nariai yra sukūrę visuomenei reikšmingas GPL ir LGPL licencijas bei paskelbę nemažai savo mąstyseną aiškinančių straipsnių.

## Santrumpos kilmė
„GNU“ yra rekursinė santrumpa (**G**NU **N**ėra **U**NIX) angl. (**G**NU **N**ot **U**nix). Rekursinei nuorodai sukurti reikalinga papildoma (santrumpoje pirmoji) raidė, kurią galima pasirinkti laisvai. Buvo pasirinkta G.

## Taip pat skaitykite
* Atviras kodas
* GNU kompiliatorių rinkinys
* GNU Classpath
* GNU FDL

## Nuorodos
* GNU tinklalapis
* GNU programinės įrangos katalogas

## Šaltiniai
1506 m.

**1506** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

* Krymo totoriai pasiekė LDK šiaurę, Lietuvos žemes;
* **[[Rugpjūčio 6]]** d. – Klecko mieste (dabartinėje Baltarusijoje) įvyko Klecko mūšis, kuriame Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) kariuomenė, vadovaujama Mykolo Glinskio, sumušė totorius. Tai bene didžiausia Lietuvos pergalė prieš totorius.

### Mirtys
* **[[Rugpjūčio 19]]** d. – Aleksandras, Lietuvos didysis kunigaikštis (nuo 1492 m. iki mirties) ir Lenkijos karalius (nuo 1501 m. spalio pradžios iki mirties). Kazimiero Jogailaičio ir Vokietijos imperatoriaus Albrechto II Habsburgo dukters Elžbietos ketvirtasis sūnus, Jogailos anūkas. Lenkijoje vadinamas „Aleksandru Jogailaičiu“ (*Aleksander Jagiellończyk*) (g. 1460 m.).
## Pasaulyje

### Mirtys
* **[[Gegužės 20]]** d. – Kristupas Kolumbas, Genujos jūrininkas, tarnavęs Ispanijai, tradiciškai vadinamas „Amerikos atradėju“ (g. 1451 m.).
## Nuorodos
1501 m.

**1501** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai
* **[[Liepos 21]]** d. istoriniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas Tverečius, kada didikai Viešgailos pasirašė Tverečiaus baltųjų fundacinį raštą;
* **[[Liepos 22]]** d. Aleksandro dovanojimo raštu Raguva ir jos dvaras buvo atiduota B. Semenavičiui;
* **[[Spalio 2]]** d. Lietuvos didysis kunigaikštis Aleksandras Jogailaitis išrinktas Lenkijos karaliumi.
* **[[Spalio 3]]** d. – Ldk Aleksandras pasirašė Melniko aktą, kuriuo nutarta Lenkiją ir Lietuvą sujungti į vieną valstybę. 
**Nedatuoti**
* Adutiškis pirmą kartą paminėtas Lietuvos metrikoje;
* Raguva pirmą kartą paminėta Vilkmergės (Ukmergės) vietininko Boriso Semenavičiaus prašyme Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Aleksandrui;
*  Lietuvos didysis kunigaikštis ir Lenkijos karalius Aleksandras Veliuonai suteikė Magdeburgo (savivaldos) teises. (1501–1506 m.);
* pirmą kartą paminėti Veisiejai;
* (ar 1500 m.) minimas Surviliškis, kai Ldk Aleksandras Surviliškio dvarą perdavė B. Taboravičiui;
* Tverečiuje pastatyta medinė Tverečiaus Švč. Trejybės bažnyčia.
* Lietuvos didžioji kunigaikštystė sudarė karinę sąjungą su Livonijos ordino magistru Valteriu fon Pletenbergu prieš Maskvos dk Ivaną III. 

### Mirtys
* **[[Birželio 7]]** d. – Jonas Albrechtas, Lenkijos karalius nuo 1492 m. Gediminaičių dinastijos atstovas (g. 1459 m.).

**Nedatuota**

* Tiška, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafų giminės pradininkas, valstybės ir karinis veikėjas (g. 1452 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai
* Mikelandželas pradėjo kurti Dovydo skulptūrą, kurią baigė 1504 m.;
* portugalai atrado Madagaskarą ir portugalas João da Nova atrado Dangun žengimo salą.

### Gimtadieniai
* **[[Gegužės 6]]** d. – Popiežius Marcelas II (m. 1555 m. gegužės 1 d.), popiežiaus pareigas ėjo nuo 1555 m. balandžio 9 d. iki 1555 m. gegužės 1 d.

## Nuorodos
1505 m.

**1505** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Grigalius Chodkevičius, Lietuvos didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas (m. 1572 m.).
* Petras Roizijus, Lietuvos kunigas, poetas, teisinių veikalų autorius (m. 1571 m.).
* Valerijonas Protasevičius, vyskupas, Vilniaus jėzuitų akademijos steigėjas (m. 1579 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Jonušas Alšėniškis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas.
* Simonas Juravičius Alšėniškis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas.
## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Vu Čenjenas, pagarbus vardas **Ruzhong** (汝忠) buvo kinų romanistas ir Ming dinastijos poetas (m. 1580 m.).
### Mirtys
* **[[Vasario 4]]** d. – Joana de Valois, Bery kunigaikštienė, Orleano grafienė (1473 m. –1498 m.), 1498 m. Prancūzijos karalienė (g. 1464 m.).
* **[[Spalio 27]]** d. – Ivanas III Vasilevičius, Maskvos didysis kunigaikštis (nuo 1462 m.). Titulavosi Rusios didžiuoju kunigaikščiu. Vasilijaus II ir Marijos iš Barovsko sūnus (g. 1440 m.).

## Nuorodos
1504 m.

**1504** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Gruodžio 31]]** d. – vyskupas Valerijonas Protasevičius, Vilniaus jėzuitų akademijos steigėjas.

## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Lapkričio 26]]** d. – Joana (g. 1479 m., Toledo, Ispanija - m. 1555 m., Valjadolidas, Ispanija), tapo Kastilijos ir Leono karaliene, valdė iki 1555 m. balandžio 12 d.

### Gimtadieniai
* **[[Gegužės 5]]** d. – Stanislovas Hozijus, Katalikų bažnyčios veikėjas, kardinolas, teologas (m. 1579 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Sausio 17]]** d. – Popiežius Šv. Pijus V (m. 1572 m. gegužės 1 d.), popiežiaus pareigas ėjo nuo 1566 m. sausio 7 d. iki 1572 m. gegužės 1 d.;
* **[[Balandžio 18]]** d. – Filipinas Lipis (*Filippino Lippi*), italų ankstyvojo renesanso tapytojas.

### Mirtys
* **[[Lapkričio 26]]** d. – Izabelė I, ilgametė Kastilijos ir faktiškai visos Ispanijos valdančioji karalienė, kartu valdžiusi su savo vyru Ferdinandu II. Suvienijo ispanų žemes, įtvirtino katalikybę, įsteigė inkviziciją, išvijo iš šalies žydus ir maurus (g. 1451 m.).

**Nedatuota**

* Abu Abdalahas Alšeichas Mahometas ibn Jahija, nuo 1472 m. Vatasidų dinastijos Maroko sultonas. Mahometas Alšeichas buvo Jahijos ibn Abi Zakarijo brolis.
## Nuorodos
1507 m.

**1507** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai
**Nedatuota**
* Atsinaujino karas tarp LDK ir Rusų valstybės, kurį paskatino Mykolo Glinskio maištas.

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Stanislovas Goštautas, Lietuvos didikas iš Goštautų giminės, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, Naugarduko vaivada, Trakų vaivada. (m. 1542 m.).

## Nuorodos
Kapsukas

**Kapsukas**:

* Komunistinio veikėjo Vinco Mickevičiaus slapyvardis
* Marijampolės pavadinimas sovietmečiu (1955–1989 m.)
1508 m.

**[[1508]] m.** buvo keliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Mirtys
**Nedatuotos**
* Jonas Zaberezinskis, Trakų vaivada. Nužudytas M. Glinskio bendrininkų. 

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Birželio 9]]** d. – Primožas Trubaras, Slovėnijos protestantų dvasininkas, reformatorius, rašytojas ir vertėjas (m. 1586 m.).

## Nuorodos
1701 m.

**1701** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

* **[[Kovo 9]]** d. – Biržuose sudaryta Lenkijos karaliaus Augusto II ir Rusijos caro Petro I sutartis prieš Švediją.
* '''Liepos 24''' d. – švedai užėmė Biržų pilį. 
* **[[Spalio 21]]** d. – Šiaulių mūšis. 
**Gruodis:**
* **[[Gruodžio 1]]** d. – Švedijos karalius Karolis XII su savo kariuomene įsiveržė į Žemaitiją;
***[[Gruodžio 1|Gruodžio 7]]** d. – Švedų kariuomenė sudegino Užventį;
***[[Gruodžio 1|Gruodžio 9]]** d. – Švedijos kariuomenė sudegino Kelmę;
* **[[Gruodžio 20]]** d. – Švedijos kariuomenė užėmė Kauną.
**Nedatuoti**
* Biržus užima švedai, vėliau, rusų padedamas, kunigaikštis Oginskis vėl atsiima miestą;
*Švedijos laivynas akmenimis ir smėliu užvertė Šventosios (Janmarienburgo) uostą;
*Įsteigta Verkių parapija;
*Darbėnai gavo privilegiją rengti savaitinius turgus ir 5 prekymečius;
*Karaliaučiuje išleista S. Bitnerio į lietuvių kalbą išversta Biblija - „Naujas Testamentas Wieszpaties musu Jezaus Kristaus…“
### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Jurgis Kazimieras Skuminas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (m. 1765 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Kazimieras Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas (g. 1640 m.).

## Pasaulyje
### Ilgalaikiai įvykiai

* 1701-1713 – Prūsiją valdo Frydrichas I;
* 1701-1714 - Ispanijoje prasidėjo įpėdinystės karas;
* 1701-1917 – Prūsijos kunigaikštystė tampa karalyste.
* 1701-1871 – Klaipėda priklausė Prūsijos karalystei. 

### Įvykiai
* **[[Liepos 19]]** d. – Spilvės lygumoje, netoli Rygos, švedai sumušė saksų kariuomenę bei rusų dalinius. 
* **[[Sausio 18]]** d. – Frydrichas III, Brandenburgo kurfiurstas, Karaliaučiuje karūnuotas Prūsijos karaliumi Frydrichu I. Prūsija tapo karalyste.

### Gimtadieniai
* **[[Lapkričio 27]]** d. – Andersas Celsijus, švedų astronomas (m. 1744 m.).

### Mirtys
* **[[Rugsėjo 16]]** d. – Jokūbas II Stiuartas, Anglijos, Škotijos ir Airijos karalius, Škotijoje tituluotas Škotijos karaliumi **Jokūbu VII** (1685-1688 m.) (g. 1633 m.).

## Nuorodos
1750 m.

**1750** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

* **[[Rugpjūčio 8]]** d. – įkurtas Jonavos miestelis.

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 7]]** d. – Romualdas Giedraitis, 1794 m. sukilimo veikėjas, generolas leitenantas (m. 1842 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Martynas Mykolas Oginskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) karinis ir politinis veikėjas (g. 1672 m.).

## Pasaulyje
### Įvykiai

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 28]]** d. – Sebastián Francisco de Miranda Rodríguez, Venesuelos politikas, revoliucionierius, aukšto rango karininkas (generalisimas) (m. 1816 m.).
* **[[Birželio 23]]** d. – Déodat Gratet de Dolomieu, prancūzų geologas (m. 1801 m.).
* **[[Rugpjūčio 18]]** d. – Antonio Salieri, kompozitorius (m. 1825 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Birželio 23]]** d. – Dolomieu, prancūzų geologas;
* **[[Rugpjūčio 18]]** d. – Antonio Salieris, kompozitorius (m. 1825).

### Mirtys
* **[[Liepos 28]]** d. – Johanas Sebastianas Bachas, vokiečių baroko epochos kompozitorius ir vargonininkas, veikęs daugelį vėlesnių Europinės mokyklos muzikantų ir kompozitorių (g. 1685 m.).

## Nuorodos
1509 m.

**1509** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Mirtys
* **[[Liepos 16]]** d. – Mikalojus Radvilaitis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, valstybės veikėjas (g. 1404 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Liepos 10]]** d. – Jonas Kalvinas, vienas iš žymiausių Reformacijos veikėjų, kalvinizmo pradininkas (m. 1564 m.).

**Nedatuota**

* Domingas Martinesas de Irala, ispanų - baskų konkistadoras ir valdytojas (m. 1556 m.).
### Mirtys
* **[[Balandžio 21]]** d. – Henrikas VII, Anglijos karalius ir Airijos lordas (1485 m. rugpjūčio 22 d. – 1509 m. balandžio 21 d.) (g. 1457 m.).

**Nedatuota**

* Chuanas de la Kosa, ispanų kartografas, keliautojas, konkistadoras. Sudarė pirmąjį žemėlapį, į kurį buvo įtrauktos ir Naujojo Pasaulio teritorijos (g. 1460 m.).

## Nuorodos
1510 m.

**1510** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Abraomas Kulvietis, vienas žymesnių XVI a. asmenybių, lietuvių raštijos pradininkų, kultūros veikėjas (m. 1545 m.).
* Jeronimas Chodkevičius, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas (m. 1561 m.).
* Jonas Jurgaitis Alšėniškis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas (m. 1562 m.).
* Jonas Kirtoforas, lietuvių giesmių vertėjas (m. 1582 m.).
* Jurgis Zablockis, lietuvių giesmių vertėjas (m. 1563 m.).
* Martynas Mažvydas Vaitkūnas, XVI a. lietuvių rašytojas, pirmosios lietuviškos knygos autorius (m. 1563 m.).
* Skuminas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, valstybės ir karinis veikėjas (m. 1566 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Jurgis Alšėniškis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas.
## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Filiberas Delormas, prancūzų renesanso architektas, architektūros teoretikas (m. 1570 m.).
* Pjeras Lesko, Prancūzijos architektas manieristas. (m. 1578 m.)
* Šventasis Pranciškus Bordžija, Ispanijos jėzuitas, egzorcistas (m. 1572 m.).
### Mirtys
* **[[Gegužės 17]]** d. – Sandras Botičelis, ankstyvojo Renesanso Toskanos mokyklos italų tapytojas (g. 1447 m.).
* **[[Gruodžio 14]]** d. – Frydrichas Vetinas, Vokiečių ordino karinis ir valstybės veikėjas, Vokiečių ordino magistras (g. 1473 m.).

## Nuorodos
Stepinis pelėsakalis

**Stepinis pelėsakalis** (*Falco naumanni*) – sakalinių (*Falconidae*) šeimos plėšrus paukštis.

## Taip pat skaityti

* Lietuvos plėšrieji paukščiai
* Plėšrieji paukščiai
Paprastasis startsakalis

**Paprastasis startsakalis**, arba **Startsakalis** (*Falco columbarius*) – sakalinių (*Falconidae*) šeimos plėšrus paukštis.

## Išvaizda
Paprastasis startsakalis yra mažiausias iš Lietuvoje aptinkamų sakalinių rūšių. Jis gana trumpas, kresnas, sparnai gana trumpi. Patiną nuo visų mažesniųjų sakalų lengviausia atskirti iš tamsios juostos uodegos gale. Patelė nuo pelėsakalio patelės skiriasi tamsiai ruda kūno viršutine puse bei trumpesne uodega.

Patino kūno viršus melsvai pilkas su išilginiais dryžiais. Kakta ir skruostai balzgani, sprandas ryškiai rudas su išilginiais dryžiais. Plasnojamosios plunksnos juosvos, su baltomis skersinėmis dėmėmis vidinėse vėtyklėse. Uodega dryžuota, jos gale tamsi juosta su šviesiu kraštu. Kūno apačia balsva, ant krūtinės ir pilvo – pailgos juosvos dėmės. Snapas melsvas, vaškinė geltona. Kojos taip pat geltonos, nagai juodi. Akių rainelė ruda. Patelės kūno viršus rusvas su šviesiomis pilkomis dėmėmis. Pakaušis šviesiai rudas, kakta balsva. Kūno apačia rusvai balta, išilgai dėmėta. Jaunikliai panašūs į patelę, jų viršus rudesnis. Pūkinis apdaras trumpas, gelsvas, vėliay jis pailgėja, viršutinė pusė tampa rusvai pilka, apačia – šviesiai pilka. 

## Paplitimas
Eurazijoje paplitęs nuo Skandinavijos iki Beringo ir Ochotsko jūrų. Šiaurėje arealas siekia Kolos ir Jamalo pusiasalius, Obės žemupį, Jenisejaus ir Lenos žiotis, Kolymos vidurupį, Anadyrio baseiną. Pietuose paplitęs iki Amūro žemupio, Užbaikalės, Tian Šanio, centrinio Kazachstano, Riazanės, Maskvos sričių, Lietuvos. Gyvena Šiaurės Amerikoje, Britų, Islandijos, Farerų, Šantarų, Sachalino salose.

Žiemoja Kinijoje, Viduriniuosiuose Rytuose, Vakarų ir Pietų Europoje.

Lietuvoje startsakalis pastebimas retai, kartais čia peri. Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Biologija
Lietuvoje paprastojo startsakalio lizdų iki šiol rasta tik kultūriniame areale: pušynėliuose tarp dirbamų laukų, kur gausu žvirblinių paukščių. Gausiausia šių paukščių yra miškatundrėje. Veisiasi tundroje, stepėje, lizdus krauna ant žemės. Kartais apsigyvena ir miestuose.
 Lizdavietėse triukšmingas. Puola varnas, suopius ir kranklius. Grobio tyko tupėdami medyje. Pastebėjęs auką, vejasi skrisdamas pažeme, o pasivijęs pakyla virš aukos ir smogia kojomis. Patinėlis patelei grobį perduoda ore arba nutūpęs ant šakos.

Perimvietės pastovios. Užima varnų, kranklių senus lizdus pušų viršūnėse keliolikos metrų aukštyje. Kartais atkovoja ir naujai statomus lizdus. Dėtyje paprastai būna 3–5 kiaušiniai, perimi apie 27 dienas. Perėdami startsakaliai būna gana tylūs. Jaunikliai lizde praleidžia apie mėnesį, o po to triukšmingai jį palieka. Netoli lizdo sakaliukai laikosi dar apie 40 dienų, galiausiai vyresnieji jaunikliai atsiskiria.

Medžioja dirvinius vieversius, margasparnes musinukes, kalviukus, devynbalses, kikilius, čiurlius. Medžioja kelių kilometrų areale nuo lizdo, pamiškėse, laukuose, pelkėse.

## Taip pat skaityti
* Lietuvos plėšrieji paukščiai

## Šaltiniai
* *Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.
Eurazinis sketsakalis

**Eurazinis sketsakalis**, arba **sketsakalis** (*Falco subbuteo*) – sakalinių (*Falconidae*) šeimos plėšrus paukštis.

## Išvaizda
Eurazinis sketsakalis kiek mažesnis už miesto karvelį. Būdingi ilgi, siauri sparnai ir palyginti trumpa uodega. Nuo kitų sakalų skiriasi kontrastiška spalva, juoda dėme po akimis. Kūno apačia rik išilgai dėmėta. Patino ir patelės kūno viršus, melsvai pilko atspalvio. Sprando srityje didelė balta dėmė. Kūno apačia balsva su rudu išilginiu raštu. Blauzdos plunksnos ir pauodegys ryškiai rudi. Snapas melsvas, galas juodas. Vaškinė, vokų kraštai ir kojos geltonos, nagai juodi. Rainelė tamsiai ruda. Jaunikliai blankesnių spalvų ir rusvo atspalvio. Jų pauodegys ir blauzdos plaukai palši. Pūkinis apdaras ilgas ir tankus, iš viršaus šviesiai gelsvas, iš apačios baltas. Vėliau pūkai pailgėja, tampa pilkesni, apačia būna rausva.

## Paplitimas
Eurazijoje paplitęs nuo Atlanto iki Ramiojo vandenyno. Šiaurėje arealas siekia pietinę Skandinaviją, Baltąją jūrą, Obės, Jenisejaus, Lenos žemupius, Kolymos kalnagūbrį. Pietuose paplitęs iki šiaurinio Laoso, pietinio Himalajų šlaito, šiaurinio Afganistano, Mažosios Azijos, Viduržemio jūros pakrančių. Gyvena šiaurės vakarų Afrikoje, kai kuriose salose.

Žiemoja Pietų Afrikoje, Indijoje.

Lietuvoje eurazinis sketsakalis įprastas, bet negausus paukštis. Tai yra pušynų paukštis, todėl dažniau sutinkamas pietrytinėje šalies dalyje.

## Biologija
Dažniausiai peri brukniašiliuose arba mišriuose miškuose. Lizdavietėms pasirenka brandžius, vidutinio tankumo medynus. Taip pat įsikuria prie pelkių esančiuose miškuose, kartais – miestų parkuose. Skrydis greitas ir vikrus. Labai aršiai gina lizdavietę – puola ne tik besikėsinančius kitus paukščius, bet ir žmogų. Jaunikliai labai triukšmingi. 

Eurazinis sketsakalis medžioja ore: pasivijęs vabzdį, čiumpa snapu ar koja ir tuoj pat sulesa arba neša jaunikliams. Grobio tyko ir tupėdamas ant pelkės plynėje styrančių sausų medžių. 

Pavasarį grįžta į tą pačią lizdo teritoriją, neretai įsikuria kranklių gūžtose, kai jų jaunikliai jau būna išskridę. Kartais peri ir varnų lizduose, kurių, prieš dėdamas kiaušinius, niekaip specialiai netvarko. Dėtyje paprastai būna 3 kiaušiniai, sveriantys po 24 gramus. Perėjimo laikas – apie 28 dienos. Sakaliukai lizde išbūna apie 30 dienų, o vėliau su tėvais traukia link kirtaviečių, pelkių plynių ir kelias savaites mokosi medžioti.

Minta smulkiais žvirbliniais paukščiais, vabzdžiais. Gaudo atviro kraštovaizdžio sparnuočius. Didelę grobio dalį sudaro šelmeninės, langinės kregždės, kalviukai. Taip pat gaudo ligutes, strazdus ir čiurlius. Veisimosi periodu ryte ir vakare gaudo paukščius, o dieną – skėtes, drugelius ir kt.

## Taip pat skaityti
* Lietuvos plėšrieji paukščiai

## Šaltiniai

* *Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.
Medžioklinis sakalas

:  sėslus
:  perimvietės
:  žiemaviečių ir klajonių regionai

**Medžioklinis sakalas** (*Falco rusticolus*) – sakalinių (*Falconidae*) šeimos, tikrųjų sakalų (*Falco*) genties plėšriųjų paukščių rūšis.

Tai didžiausia sakalinių paukščių (*Falconiformes*) būrio rūšis, pastebimai didesnis už paprastąjį suopį (*Buteo buteo*). Patinėlių kūno ilgis 48-61 centimetrai, atstumas tarp išskleistų sparnų galų 110–130 cm. Patinėlių svoris 805–1350 gramų. Patelės kiek didesnės ir jų kūno ilgis 51-65 cm, atstumas tarp išskleistų sparnų galų 124–160 cm, o svoris 1180–2100 g, rekordinis – 2600 g.

Tarp mežioklinių sakalų išreikštas didelis polimorfizmas, kuomet jų plunksninis apdaras labai skiriasi, nuo visiškai šviesių iki tamsių atspalvių.

Klajodami nereguliariai užskrenda į Lietuvą. Joje žiemoja retai arba atsitiktinai. Lietuvoje neperi.

## Taip pat skaityti
* Lietuvos plėšrieji paukščiai

## Šaltiniai

## Galerija

Falco-rusticolus.jpg|Medžioklinis sakalas (šviesaus plunksninio apdaro)
FalcoLabradorusKeulemans.jpg|Medžioklinis sakalas (tamsaus plunksninio apdaro) morfologiniame piešinyje iš *John Gerrard Keulemans* (1842–1912) knygos *Ornithological Miscellany. Volume 1*
Faucon gerfaut MHNT.jpg|Medžioklinio sakalo kiaušinis