Utenos apskrities istorija

**[[Utenos apskritis]]** – teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje, kurio istorija siekia 1915 m. ir tęsiasi iki šių dienų. Apskrities priklausomybė ir teritorija keliskart keitėsi, ji priklausė Vokietijai, Lietuvai, TSRS. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

## Istorija

Kadaise dabartinės apskrities teritorijoje gyveno sėliai – viena iš baltų genčių. Jie nepaliko jokių rašto paminklų. Išliko tik kalbos liekanų, kurios yra lietuvių ir latvių kalbose. Dalis Lietuvos teritorijoje gyvenusių sėlių ilgų kovų su kalavijuočiais metu buvo išnaikinta, kiti gyvendami mišriai su lietuviais – sulietuvėjo, o šiauriniai sėliai – sulatgalėjo arba sulatvėjo. Archeologiniai tyrimai leidžia tvirtinti, kad sėliai vertėsi žemdirbyste ir gyvulių auginimu.

Kuriantis Lietuvos valstybei Utena ar bent jos apylinkių dalis tikriausiai priklausė Nalšios žemei, kurios paskutinis kunigaikštis Daumantas (1240–1299) 1263 m. vidaus karo metu pabėgo į Pskovą. Po to Nalšia atiteko Lietuvos didžiajam kunigaikščiui, jai valdyti buvo skiriami seniūnai (tiksliai žinomi tik nuo XV a. pabaigos).

Po 1564–1566 m. teismų ir administracinės reforms didesnė dabartinės apskrities dalis atiteko Vilniaus vaivadijos Vilkmergės apskričiai, o šiaurinis kampas – Breslaujos apskričiai. Rusijos imperijos laikotarpiu šioje teritorijoje buvo Utenos ir kiti valsčiai, priklausę Zarasų (Novoaleksandrovsko) apskritims.

### Tarpukaris ir pokaris

Utenos apskrities kaip atskiro teritorinio-administracinio vieneto ištakos siekia I pasaulinį karą, kai vokiečių okupacinė valdžia 1915 m. gruodžio 4 d. sudarė atskirą Utenos apskritį (), kuris 1915–1918 m. įėjo į Oberosto Lietuvos sritį. Pirmąją lietuvišką Utenos apskrities administraciją 1918 m. gruodžio viduryje pabandė sukurti inžinierius ir Nepriklausomybės signataras Steponas Kairys, tačiau netrukus Uteną užėmė nuo Daugpilio pusės įsiveržusi Raudonoji armija. Apskritį pavyko sudaryti 1919 m. birželio pradžioje, jau išvijus bolševikus. 1941–1944 m. apskritis įėjo į Ostlando Lietuvos generalinės srities Panevėžio krašto apygardą.

1947 m. 3 valsčiai perduoti naujai Anykščių apskričiai. 1950 m. birželio 20 d. reformos metu Utenos apskritis panaikinta – jos teritorija pertvarkyta į Utenos rajoną (40 apylinkių), dalis teritorijos perduota Anykščių rajonui (5 apylinkės), Dusetų rajonui (12 apylinkių), Molėtų rajonui (30 apylinkių) ir Švenčionėlių rajonui (1 apylinkė).

|-
| 1917 m. || 1550 || 43 010 || ||
|-
| 1919 m. || || || 13 valsčių: Alantos valsčius, Anykščių valsčius, Daugailių valsčius, Debeikių valsčius, Kuktiškių valsčius, Leliūnų valsčius, Molėtų valsčius, Pakalnių valsčius, Skiemonių valsčius, Tauragnų valsčius, Utenos valsčius, Užpalių valsčius, Vyžuonų valsčius ||
|-
| 1923-09  || 3090 || 108 960 || 14 valsčių: Alantos valsčius, Anykščių valsčius, Daugailių valsčius, Debeikių valsčius, Joniškio valsčius, Kuktiškių valsčius, Leliūnų valsčius, Linkmenų valsčius, Molėtų valsčius, Skiemonių valsčius, Tauragnų valsčius, Utenos valsčius, Užpalių valsčius, Vyžuonų valsčius || 2111 gyvenviečių: 17 miestelių, 927 kaimai, 4 bažnytkaimiai, 149 dvarai ir palivarkai, 1003 vienkiemiai, 11 kitų gyvenviečių
|-
| 1932 m. || 2244 || 119 550 || 14 valsčių ir 135 seniūnijos  || 1 miestas: Utena
|-
| 1939 m. || 2519 || || ||
|-
| 1940 m. || || 114 120 || 12 valsčių: Aluntos valsčius, Anykščių valsčius, Daugailių valsčius, Debeikių valsčius, Kuktiškių valsčius, Molėtų valsčius, Leliūnų valsčius, Skiemonių valsčius, Tauragnų valsčius, Utenos valsčius, Užpalių valsčius, Vyžuonų valsčius || 1 miestas: Utena
|-
| 1942 m. || || 91 900 || ||
|-
| 1943 m. || 2680 || || ||
|-
| 1949-01-01  || 2134 || || 12 valsčių ir 88 apylinkės  ||
* 1 miestas
* 8 miesteliai
|-
| 1950-01-19 || || || 88 apylinkės  ||
|}

### Dabartinė apskritis

1995 m. apskritis buvo atkurta naujoje teritorijoje. Jai priskirtos 6 savivaldybės. 2004 m. patvirtintas Utenos apskrities herbas. 2010 m. liepos 1 d. panaikinta apskrities administracija, jos funkcijos perduotos savivaldybėms ir ministerijoms, o pati apskritis liko kaip teritorinis vienetas.

|-
| 2001 m. || 7201 || 185 962 || 6 savivaldybės ir 50 kaimiškųjų seniūnijų || 10 miestų, 26 miesteliai, 3190 kaimų, 523 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės, 82 kaimų dalys
|-
| 2011 m. || || 152 004 || 53 seniūnijos || 10 miestų, 27 miesteliai, 3181 kaimas, 500 viensėdžių, 1 glžk. stoties gyvenvietė
|-
| 2021 m. || || 127 581 || 53 seniūnijos || 10 miestų, 27 miesteliai, 2324 kaimai, 193 viensėdžiai
|}

## Valsčiai

Apskrities valsčiai 1919–1950 m.:

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

## Administracija
### Viršininkai
* 1918  – 1919 m. – Balys Sližys
* 1919 06 03 iki 1919 08 10 Pranas Gineitis
* 1919 08 10 iki 1919 12 17 Juozas Sadula
* 1919 12 17 iki 1920 05 15 Konstantinas Bražėnas
* 1920 05 16 iki 1922 08 15 Juozas Vaišnys.
* 1922 08 28 iki 1922 10 10 Bonifacas Petrūnas – Petrauskas
* 1923 06 15 iki 1925 06 12 – Antanas Nevodničėnas
* 1925 06 12 iki 1934 05 01 Jonas Motiejūnas – Valevičius
* 1934 05 06 iki 1935 10 01 – Alfonsas Sinkevičius
* 1935 10 01 iki 1939 07 01 – Jonas Motiejūnas – Valevičius.
* 1939 07 01 iki 1940 07 14 – Bronius Stosiūnas
* 1940 07 14 iki 1940 08 26 – Stasys Brašiškis
* 1941 06 25 iki 1941 11 14 – Pranas Grėbliauskas
* 1943 07 01 iki 1943 10 16 – Jonas Žukas (žuvo medžioklės metu)
----
* Milda Petrauskienė, 1995–1997 m.
* Rimantas Dijokas, 1997–2000 m.
* Jeronimas Balčiūnas, 2000–2001 m.
* Vilius Cibulskas, 2001–2004 m.
* Ričardas Sargūnas, 2004–2006 m.
* Angelė Kaušylienė, 2006–2009 m.
* Petras Marcinkevičius, 2009–2010 m.

### Policijos vadai

Apskrities policijos (iki 1924 m. milicijos) vadai:
* 1919 06 10 – 1920 05 15 Zigmas Pakalnis
* 1919 06 20 – Mykolas Kunigėlis (į tarnybą atvyko pavėluotai, todėl vadu toliau liko Z. Pakalnis)
* 1920 05 15 – 1922 07 15 – Kostas Bajoras
* 1922 07 15 – 1925 08 – Antanas Monkevičius.
* 1925 08 16 – 1934 02 01 – Kostas Steponėnas
* 1934 02 01 – 1934 03 01 – Antanas Iškauskas
* 1934 03 01 – 1940 06 26 – Antanas Senkevičius

## Žemėlapiai

Kreis Uzjany 1918.jpg | Apskritis 1918 m. Oberosto žemėlapyje
LithuaniaCounties1918-1940.png | Apskritis XX a. tarpukariu
Utena County in Lithuania.svg | Dabartinė apskrities teritorija


## Literatūra
* 
* 
* 
* Tūkstantmečio kelias Utenos apskrityje: fotoalbumas (vertė Lina Stašinskienė). – Vilnius: Sorre, 2009. – 100 p.: iliustr. – ISBN 978-609-95133-0-0
* Žurnalas „Savivaldybė“, 1923–1940 m.
* Žurnalas „Policija“ (įsakymai ir biografijos), 1927–1940 m.

## Šaltiniai