open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nevarėnų pagrindinė mokykla

**Telšių rajono Nevarėnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Nevarėnuose (Telšių raj.), Liepų g. 34, vykdanti pradinio, pagrindinio (anksčiau ir vidurinio) bei papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190560836. Buvusi vidurinė mokykla.

## Istorija
1839 m. „Ateneum Wilenskie“ paskelbtame straipsnyje minima, kad Nevarėnuose mokykla veikė nuo 1814 m., buvo vienas mokytojas. 1814 m. Lenkijos karalystės senatorienės, Marijos Gutakauskienės, kuriai priklausė Telšių dvarai, lėšomis ir iniciatyva antrose špitolės patalpose buvo atidaryta mokykla. Dirbo vienas mokytojas, mokėsi 49 mokiniai (45 berniukai ir 4 mergaitės). Remiantis išlikusiomis žiniomis, 1827 m. mokykloje dirbo vienas mokytojas Tomas Vaišnoras. Jis mokė tikėjimo pagrindų, lotynų kalbos, gramatikos. Būta 41 mokinio.

1865 m. miestelyje pradėjo veikti valdinė pradinė mokykla. Lietuvių kalba leista mokyti tik tikybos, kiti dalykai dėstyti rusų kalba.

Pradedant 1895 m., mokykla buvo pradinė, paskui progimnazija, septynmetė, pagrindinė, vidurinė. Nuo 2013 m. vėl tapo pagrindine.

## Struktūra
Filialai:
* Nevarėnų vidurinės mokyklos Mitkaičių pradinio ugdymo skyrius
* Nevarėnų vidurinės mokyklos Nerimdaičių pradinio ugdymo skyrius

## Direktoriai
* Irena Žutautienė
* Indrė Kuprijanovienė

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Lentvario Versmės gimnazija

**Trakų rajono Lentvario Versmės gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Trakų raj., Lentvaryje, Lauko g. 20, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas rusų kalba. Įstaigos kodas 190662435. Vakarinėje mokyklos pastato dalyje įsikūrusi Lentvario Henriko Senkevičiaus gimnazija, kurioje mokoma lenkų kalba.

## Istorija

Lentvaryje mokykla įsteigta 1896 m. Gimnazija savo istoriją skaičiuoja nuo 1896 m. rugsėjo 20 d., kai mokykla atvėrė duris pirmiesiems mokiniams. Mokykla vadinosi „Landvarovo liaudies mokykla“, joje buvo dėstoma rusų kalba, pirmieji mokytojai buvo Piotr Gurinovič ir pravoslavų šventikas Sergej Smirnov.

## Direktoriai

* Ivan Anfimov (1948–1949 m.)
* Piotr Sevastjanov (1957–1964 m.)
* Ivan Lukaševič (1965–1967 m.)
* Nadežda Jarygina (1967–1976 m.)
* Olimpiada Jemeljanova (1976–1981 m.)
* Teodor Linkevič (1981–1984 m.)
* Francišek Žeromskij (1984–1992 m.)
* Vladimiras Pileckis (1993–2022 m.)
* Oksana Kietavičienė (nuo 2022 m.)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
* Mokyklos svetainė
Lentvario Henriko Senkevičiaus gimnazija

**Trakų rajono Lentvario Henriko Senkevičiaus vidurinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Trakų raj., Lentvaryje, Lauko g. 20, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191817753. Rytinėje mokyklos pastato dalyje įsikūrusi Lentvario Versmės gimnazija, kurioje mokoma rusų kalba.

## Istorija

Lentvario dvimetė mokykla rusų kalba įsteigta 1896 m. I pasaulinio karo metu mokykla neveikė. 1919 m. mokykla atnaujino darbą, joje buvo pradėta mokyti lenkų kalba. II pasaulinio karo metu mokykla buvo uždaryta. 1945 m. įsteigtos klasės su rusų dėstomąja kalba. 1947 m. mokykla tapo septynmete progimnazija, mokyta rusų ir lenkų kalbomis. 1956 m. mokykla tapo vidurine. 1992 m. mokykla reorganizuota – 13 lenkiškų klasių pradėjo mokytis atskirai, nors ir viename pastate. 2014 m. gruodžio 4 d. mokykla tapo gimnazija.

## Direktoriai
* Francišek Žeromski

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Lentvario Motiejaus Šimelionio gimnazija

**Trakų rajono Lentvario Motiejaus Šimelionio gimnazija** (iki 2008 m. ***Lentvario Motiejaus Šimelionio vidurinė mokykla***) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lentvaryje (Trakų raj.), Klevų alėja 26, į šiaurę nuo miesto centro. Vykdo pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190663494.

## Istorija

Lentvaryje mokykla įsteigta 1963 m. Mokyklos istorijos muziejus įsteigtas 1984 m.

## Direktoriai
* Romutė Nargelienė
* Jonas Kietavičius
* Vida Lesauskienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Paluknio Longino Komolovskio gimnazija

**Paluknio Longino Komolovskio gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Paluknyje (Trakų raj.), Vilniaus g. 2A, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 190664781. Steigėjas Trakų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1915–1917 m. Paluknyje pamokos vyko privačiame name, mokytojavo tik vienas mokytojas. 1918–1921 m. pamokos vyko klebonijoje, mokė Helena Lastovska. Nuo 1921 m. veikė valdinė 4 skyrių mokykla nuomotame Sadovskių name. 1925–1927 m. pastatytas tipinis medinis pastatas, mokykloje buvo 7 skyriai. Antrojo pasaulinio karo metais pastate įsikūrė vokiečių karinis štabas, mokykla nedirbo.

Po karo veikė vienkalbė lenkiška mokykla, kurią lankė ir kitų tautybių vaikai. Ilgainiui susidarė rusiškos klasės. 1961 m. atidaryta pirmoji lietuviška klasė su 7 mokiniais. 1964 m. Paluknio mokykla tapo vidurine, 1967 m. išleido pirmąją abiturientų laidą. 1975 m. prie mokyklos pastatytas 80 vietų bendrabutis. 1990 m. pastatyti du nauji priestatai. Iki 1995 m. Paluknio trikalbė vidurinė mokykla išleido 28 lenkų, 9 rusų ir 9 lietuvių abiturientų laidas. 1994 m. mokykla padalinta į dvi mokyklas: lenkų-rusų Paluknio vidurinę ir atskirą lietuvių „Medeinos“ vidurinę mokyklą. 2007 m. mokykla tapo XIII konkurso „Najlepsza szkoła – najlepszy nauczyciel“ laureate. 2017 metais gavo gimnazijos statusą bei buvo pavadinta Longino Komolovskio vardu.

## Direktoriai
* 1954 m. Lidija Gorpinič
* 1964 m. Vincent Kamilevič
* 1977 m. Stanislav Kodis
* 1994 m. Jan Zachaževski
* nuo 2009 m. Agnieška Sakovič

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Paluknio Medeinos gimnazija

**Trakų rajono Paluknio „Medeinos“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Paluknyje (Trakų raj.), vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191742845. Steigėjas Trakų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Nuo 1915 m. veikusioje vienakalbėje lenkiškoje mokykloje 1961 m. atidaryta pirmoji lietuviška klasė su 7 vaikais. 1984 m. Paluknio trikalbėje vidurinėje mokykloje išleista pirmoji lietuviškų klasių abiturientų laida, iki 1994 m. vasaros – 9 laidos.

Vykdant švietimo reformą, Paluknio trikalbė vidurinė mokykla 1994 m. pertvarkyta į dvi – Paluknio lenkų-rusų ir Paluknio lietuvių vidurinę mokyklą. 1997 m. rudenį mokykla pavadinta Paluknio „Medeinos“ vidurine mokykla. Nuo 2015 m. mokyklos tipas - gimnazija.

Anksčiau mokykla buvo Bažnyčios g. 1.

## Direktoriai
* nuo 1994 m. Vytautas Gustas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Trakų gimnazija

**Trakų gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Trakuose, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių ir lenkų kalbomis. Įstaigos kodas 290665350. Steigėjas Trakų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1777 m. įkurta parapinė mokykla, kurioje mokėsi 16 mokinių. Po 1831 m. sukilimo mokykla buvo uždaryta. 1843 m. bajorų vadovas Strukas išsiuntė laišką baltarusių vaivadijos mokyklų mecenatui, prašydamas atidaryti mokyklą. Prašymas buvo patenkintas ir mokykla vėl pradėjo veikti. Dirbo vienas mokytojas Chlodovski, mokėsi 41 mokinys. 1858 m. bajorė Jadviga Žeromska atidavė mokyklai savo mūrinį namą. 1910 m. mokykla jau pradinė, 4 klasių. 1913 m. pagrindinė parapijos mokykla reorganizuota į aukštąją realinę mokyklą. Joje mokėsi 134 mokiniai. 1939 m. pradinė mokykla sujungta su miesto mokykla ir pavadinta 6 klasių progimnazija (dėstoma lenkų kalba).

Hitlerinės okupacijos metais (1941–1943) mokykla buvo uždaryta. Vėliau, 1949 metais, Trakų progimnazija reorganizuota į vidurinę mokyklą, 1952 m. mokykla išleido pirmąją laidą – 9 mokinius. Mokyklai vadovavo Jevgenija Maloletkina. 1972 m. Trakų vidurinėje mokykloje buvo 30 klasių, mokėsi 639 mokiniai. 1985 m. dirbo 45 mokytojai, mokėsi 641 mokinys. Jau tada mokykloje buvo valgykla, sporto salė, gerai įrengtos dirbtuvės, stadionas. Iki 1986 m. mokyklai vadovavo 7 direktoriai. Nuo 1973 m. mokyklos direktorius buvo Aleksandras Rezanovas, o nuo 1986 m. iki dabar mokyklai vadovauja Marian Kuzborski. Nuo 2015 m. Trakų gimnazija.

Mokyklos bendruomenė organizuoja valstybines ir tradicines šventes, dalyvauja įvairiuose projektuose, dažnai yra apdovanojama diplomais, vertingomis dovanomis. Beveik kiekvienais metais laimi konkursą „Geriausia mokykla – geriausias mokytojas“. Mokyklos nariai glaudžiai bendradarbiauja su Lietuvos, Lenkijos ir kitų šalių mokyklomis.

## Direktoriai
* 1973 m. Aleksandras Rezanovas
* 1986 m. Marian Kuzborski
* 2026 m. Jurgita Lapuchovienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė  
* Filmas apie gimnaziją
* Facebook paskyra
*
Ukmergės Šilo progimnazija

**Ukmergės „Šilo“  progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergėje, Miškų g. 45, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190342531. Mokyklos patalpose (kairysis priestatas) yra baseinas, kurį  Ukmergės sporto centras administruoja nuo 2017 metų.

Filialai:
*Ukmergės „Šilo“ progimnazijos Antakalnio pradinio ugdymo skyrius;
*Ukmergės „Šilo“ progimnazijos Krikštėnų pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
Mokykla įsteigta 1988 metais **Ukmergės 6-osios vidurinės mokyklos** pavadinimu ir taip vadinosi iki 1998, kol jai buvo suteiktas **„Šilo“ vidurinės** mokyklos vardas. 

1993-aisiais veiklą pradėjo pradinių klasių korpusas (Vilniaus g. 85). Pastato renovacija pradėta 2009, baigta 2010 metais. Dabartiniame pastate (Miškų g. 45) iki 2011-2012 m. mokslo metų pradžios šioje mokykloje mokėsi 5-12 klasių mokiniai. Nuo šių mokslo metų į tuometę „Šilo“ **vidurinę** mokyklą atkeltas šios mokyklos **pradinukų korpusas** (1-4 kl.). Šie mokslo metai buvo paskutiniai, kada buvo išleidžiama abiturientų karta.

2012-2013 mokslo metus įstaiga sutiko kaip **pagrindinė mokykla**.

2018 m. rugsėjį statusas pakeistas į **progimnaziją**.

2024 m. kovo mėnesį progimnazijoje buvo atidaryta moderniai įrengta priedanga.

## Direktoriai
*Leonas Žuklys (1988 - 2019)
*Darius Kaplūnas (2019 - dabar)

## Nuotraukos

Vaizdas:Ukmergės Šilo progimnazija iš Šiaurės Vakarų pusės.jpg|Ukmergės Šilo progimnazija iš Šiaurės Vakarų pusės


## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Ukmergės Jono Basanavičiaus gimnazija

**Ukmergės Jono Basanavičiaus gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergėje, J. Basanavičiaus g. 10, vykdanti pagrindinio, vidurinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190341397.

## Istorija

Ukmergės Jono Basanavičiaus pradinė mokykla pastatyta 1939 m. 1939–1940 m. mokykloje buvo 18 klasių, kuriose mokėsi 635 mokiniai. Joje dirbo 34 mokytojai. Prasidėjęs karas ir hitlerinė okupacija sutrikdė mokyklos veiklą. Vokiečių kariuomenė perėmė dalį patalpų savo reikmėms. Jose buvo įkurtas sandėlis, o mokiniai priversti mokytis kitose miesto pastatuose. Mokykla buvo suniokota.

1944 m. mokykla atstatyta ir tapo berniukų gimnazija, nuo 1949 m. – Ukmergės 1-oji berniukų vidurinė mokykla. Nuo 1954 m. mokykla tapo mišri, iš 2-osios vidurinės mokyklos perkeltos mokytis ir mergaitės. 1962 m. pastatytas 9 klasių priestatas. Nuo 1965–1966 mokslo metų pradėtas dėstyti sustiprintas anglų kalbos kursas. 1989 m. mokykla pavadinta Jono Basanavičiaus vardu. 2000 m. įvestas profilinis mokymas. 2008 m. birželio 22 d. mokykla tapo gimnazija. 2024 m. rugsėjo 1 d. atidarytas Ukmergės Jono Basanaviačiaus gimnazijos Želvos skyrius.

Mokykloje dirbo pedagogai S. Taškūnas, R. Sriogis, B. Strazdas, G. Jakaitienė, A. Kiubarienė, J. Kviesulaitis ir kiti.

## Direktoriai
* 1944–1945 m. J. Švoba, P. Tamasonis, P. Čiurlys
* 1945–1949 m. St. Vitkauskas
* 1949–1951 m. M. Nekrašas
* 1951–1953 m. N. Judickas
* 1953–1958 m. J. Dambrauskas
* 1958–1968 m. A. Rakauskas
* 1968–1986 m. K. Andziulis
* 1986–1991 m. Antanas Šleikus
* 1991–2000 m. K. Motiejūnas
* 2000–2006 m. Valdemaras Minderis
* 2006–2021 m. Valentinas Gendvilis
* 2022–2025 m. Saulius Grigas
* 2025 m. laikinai Adolfas Girdžiūna
* 2025 m. Loreta Zdanienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Dominatas

**Dominatas** buvo antroji, despotiškoji Romos imperijos valdymo fazė. Ją III amžiuje įvedė imperatorius Diokletianas. Senatas ir kiti valdymo organai prarado formalią valdymo galią. Dabar istorikai nebeteigia kaip anksčiau buvus ryškų lūžį Romos imperijos valdyme ir kalba apie subtilias laipsniškas reformas, kurių ėmėsi imperatorius.

Teigiama, kad tokiu žingsniu buvo siekta išspręsti socialines ir ekonomines problemas, kurios išryškėjo Trečiojo amžiaus krizės metu, prieš Diokletianui ateinant į valdžią. Buvo surašyti gyventojai, padidinta kariuomenė, sustiprinti sienos įtvirtinimai. Romos imperija buvo padalinta į 12 diecezijų ir 101 provinciją.
Taujėnų pagrindinė mokykla

***Ukmergės r. Taujėnų pagrindinė mokykla*** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Taujėnuose, Ukmergės g. 5, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190343067. Filialas Ukmergės rajono Taujėnų gimnazija Užugirio Antano Smetonos pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Pirmoji mokykla Taujėnuose veikė dar 1781 m. 1865 m. veikė valdinė berniukų, nuo 1868 m. ir mergaičių pradinės mokyklos. 1909 m. veikė berniukų ir mergaičių pradinės mokyklos. 1922–1937 m. veikė Taujėnų pradinė mokykla, 1938–1941 m. vadinta Prezidento A. Smetonos vardo pradžios mokykla. 1947 m. įsteigta progimnazija, 1949 m. veikė septynmetė mokykla, 1953 m. perorganizuota į vidurinę mokyklą, o 2014 m. ir į gimnaziją

1962 m. pastatytas 4 klasių priestatas, 1978 m. pastatytas tipinis 460 vietų priestatas. 1985 m. buvo 14 kabinetų, taip pat sporto salė, valgykla, trumpabangė radijo stotis, 80 vietų bendrabutis, mokomųjų bandymų sklypas, stadionas. 2001 m. atlikta mokyklos pastatų renovacija.

Nuo 2014 m. liepos 17 d. Ukmergės rajono Taujėnų vidurinės mokyklos pavadinimas pakeistas į naują pavadinimą – Ukmergės r. Taujėnų gimnazija.

Nuo 2024 m. rugsėjo 2 d. Ukmergės r. Taujėnų pagrindinė mokykla, Ukmergės A. Smetonos gimnazijos Taujėnų skyrius.

## Direktoriai

* 1953 m. rugsėjis – 1954 m. rugpjūtis – Albertas Gabnys;
* 1954 m. rugsėjis – 1959 m. rugpjūtis – Aleksas Katinas;
* 1959 m. rugsėjis – 1961 m. rugpjūtis – Romualdas Venys;
* 1961 m. rugsėjis – 1963 m. spalis – Marijonas Grinys;
* 1963 m. spalis – 1964 m. liepa – Marija Mackelaitė;
* 1964 m. rugpjūtis – 1970 m. rugpjūtis – Jonas Jazukevičius;
* 1970 m. rugsėjis – 1989 m. rugpjūtis – Albertas Gabnys;
* 1989 m. rugsėjis – 2014 m. rugpjūtis – Stasys Kaplūnas;
* 2015 m. sausis – 2019 m. rugpjūtis - Darius Kaplūnas.
* 2020 m. vasaris - 2025m. birželio 27  Loreta Zdanienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Vilniaus Sausio 13-osios progimnazija

**Vilniaus Sausio 13-osios progimnazija** – savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Lazdynuose, Architektų g. 166, teikianti išsilavinimą pagal pradinio, pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190005293.

## Istorija
Mokykla kaip 34-oji vidurinė įkurta 1968 m., tačiau veiklą pradėjo 1969 m. Lazdynų vidurinėje mokykloje. 1974 m. mokykla išsikėlė į dabartinį mokyklos pastatą. 1994 m. birželio 24 d. mokyklai suteiktas Vilniaus Sausio 13-osios vidurinės mokyklos pavadinimas. Nuo 2012 m. rugsėjo 1 d. mokykla vykdo tik pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. 2018 m. tapo progimnazija.

## Pavadinimų kaita

## Direktoriai
* 1968–1974 m. Ona Uzielienė
* 1974–1985 m. Juozas Dulskis
* 1985–2000 m. Albertas Stropus
* 2001 m. – Birutė Rudzinskienė
* 2023 m. - Nomeda Kasperavičienė

## Žymūs mokiniai
* Arvydas Anušauskas, istorikas, politikas
* Audrius Giržadas, žurnalistas, prodiuseris
* Rolandas Jankauskas, Sausio 13-osios auka
* Virgilijus Kačinskas, signataras
* Vidas Maciulevičius, Sausio 13-osios auka
* Edita Mildažytė, žurnalistė
* Julius Panka, politikas, visuomenės veikėjas
* Saulius Paukštys, fotografas
* Robertas Povilaitis, psichologas
* Nemira Pumprickaitė, žurnalistė
* Algirdas Skrebiškis, žurnalistas
* Virginijus Sruoga, biologas
* Algis Strelčiūnas, politikas
* Ignas Šimulionis, Sausio 13-osios auka
* Robertas Žulpa, plaukikas, olimpinis čempionas.

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Želvos pagrindinė mokykla

**Ukmergės rajono Želvos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Želvoje (Ukmergės rajonas), J. Vaišučio g. 12, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190343786. Filialas – Ukmergės r. Želvos pagrindinės mokyklos ikimokyklinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Mokykla savo metus skaičiuoja nuo 1909 m., kai Želvoje buvo įkurta Vilniaus gubernijos Vilniaus apskrities Giedraičių valsčiaus Paželvių gyvenvietės Bikonių pradinė mokykla. Išlikę šios mokyklos steigimo dokumentai. Mokykla įsikūrė privačiame name. Joje mokėsi 47-67 mokiniai. Materialinė bazė buvo skurdi, mokyklos išlaikymui lėšos menkos.

1914 m. Bikonių (Želvos) mokykla perkelta į valstybės lėšomis pastatytas patalpas už miestelio – Dainiškėse. 1918 m. jau veikė lietuviška mokykla. Iki 1939 m. mokykla nesutalpino visų besimokančių, todėl buvo mokoma net keliuose pastatuose. 1939 m. pastatyta nauja mokykla, kurioje tilpo visi šešių komplektų Želvos pradžios mokyklos mokiniai. joje mokėsi 165 mokiniai, dirbo 5 mokytojai.

1944 m. mokykla performuota į progimnaziją, kurioje mokėsi 254 mokiniai. 1946 m. mokykla – jau gimnazija. 1950 m. Želvos vidurinė mokykla išleido pirmąją abiturientų laidą. Tuo metu mokėsi 546 mokiniai. 1959 m. įkurtas mokyklos muziejus. 1970 m. prie mokyklos pastatytas 12 klasių priestatas su sporto sale. 2012 m. prijungta Žemaitkiemio pagrindinė mokykla. 2015 m. tapo gimnazija. Nuo 2024 m. rugsėjo 1 d. – Želvos pagrindinė mokykla. 

## Direktoriai
* J. Barkauskaitė, K. Kavaliauskas, A. Rakauskas, A. Mackevičius, Z. Kriaučiūnienė
* 1991 m. – 2026 m. Vidas Tavoras.

## Žymiausi mokytojai
* G. Četkauskaitė, menotyrininkė
* Povilas Četkauskas, muzikos mokytojas, vadovėlių autorius
* V. Miškinis, liaudies menininkas, tapytojas
* J. Valiaugienė, poetė
* Rasa Povylienė, lietuvių kalbos mokytoja ekspertė
* Vytautas Naraškevičius, muzikos mokytojas, chorų vadovas

## Žymiausi mokiniai
Mokyklą baigė:
* gydytojas profesorius Alfonsas Matulis
* profesorius hidrologas Kęstutis Kilkus
* fizikai Kęstutis Staliūnas ir Rimas Grigonis
* kunigai J. Kavaliauskas, R. Urbonavičius, P. Purlys, B. Jarukas
* gydytojai V. Spruogis, A. Meška
* žurnalistės Virginija Aukštuolytė ir Danutė Šepetytė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Mokyklos svetainė
Veprių mokykla-daugiafunkcis centras

**Veprių mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergės raj., Vepriuose, Šventosios g. 18, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190343448.

Filialai:
*Ukmergės rajono Veprių pagrindinės mokyklos Sližių pradinio ugdymo skyrius;
*Ukmergės rajono Veprių pagrindinės mokyklos Sližių ikimokyklinio ugdymo skyrius;
*Ukmergės rajono Veprių pagrindinės mokyklos Pageležių pradinio ugdymo skyrius;
*Ukmergės rajono Veprių pagrindinės mokyklos Veprių ikimokyklinio ugdymo skyrius.

## Istorija

1850-1863 m. Vepriuose veikė parapinė mokykla. 1863 m. įsteigta rusiška pradžios mokykla. 1914-1916 m. pradžios mokykla buvo laikinai uždaryta, 1916 m. vėl pradėjo veikti, joje jau buvo mokoma lietuvių kalba. 1920 m. pradinė mokykla 
perkelta į dvaro oficinos patalpas. 1925 m. mokykla persikėlė į kitą pastatą, kuris stovėjo dabartinės ambulatorijos vietoje. 1939 m. pradžios mokykloje jau buvo 6 skyriai.

1944-1949 m. Vepriuose veikė progimnazija. 1955 m. Veprių progimnazija perorganizuota į vidurinę mokyklą. 1959 m. išleista pirmoji abiturientų laida. 2000-2001 m. m. pertvarkyta mokymo bazė, mokykla pradėjo įgyvendinti profilinį mokymą. 2001-2002 m. įgyvendinamas profilinis mokymas 11-12 kl., profiliavimo pradmenis atitinkantis mokymas 9-10 kl. (modulinis mokymas), 4 kl. pradėtas įgyvendinti kryptingas meninis ugdymas. 2002-2003 m. pirmoje klasėje įgyvendinama kryptingo meninio ugdymo programa, nuo antros klasės įvedamas ankstyvasis anglų kalbos mokymas, plečiasi tarptautiniai ryšiai su Europos šalių mokyklomis.

2003–2004 m. m. Sližių ir Pageležių pradinės mokyklos tapo Veprių vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyriais, nuo 2004 m. mokyklai priklauso Sližių ir Veprių ikimokyklinio ugdymo skyriai. 2015 m. rugsėjo 1 d. Veprių vidurinė mokykla dėl per mažo mokinių skaičiaus pertvarkyta į dešimtmetę Veprių pagrindinę mokyklą. 2020 m. rugsėjo 1 d. įgyvendinus mokyklos vidaus struktūros pertvarką, prie jos prijungta Veprių stovykla, tad pakeistas ir mokyklos pavadinimas – Veprių mokykla-daugiafunkcis centras.

## Direktoriai
*1955 m. Jonas Jurkūnas;
*Rima Ramanauskienė.
*Ramutė Liubomirskienė

## Žymūs mokytojai
*Jonas Januškevičius;
*Jonas Žentelis.

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Magistratas (Roma)

**Magistratas** – valstybės tarnautojas Romos respublikoje, turėjęs politinę, karinę ir kai kuriais atvejais religinę valdžią.

Buvo dvi magistratų kategorijos:
* *paprastieji magistratai* (*magistratus ordinarii*) – buvo kasmet renkami, išskyrus cenzorių.
* *nepaprastieji magistratai* (*magistratus extraordinarii*) – buvo skiriami kritiniais valstybei laikotarpiais ir turėjo išimtinę valdžią.

## Paprastieji magistratai
* Tribūnas
* Kvestorius
* Edilas
* Pretorius
* Cenzorius
* Konsulas

## Nepaprastieji magistratai
* Diktatorius
* Raitelių magistras
* Decemvirai
* Konsulo tribūnas
* Triumvirai
Ukmergės Užupio pagrindinė mokykla

**Ukmergės Užupio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ukmergėje, Linų g. 4, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190342150.

## Istorija
1918 m. susikūrė Ukmergės miesto 2-oji pradžios mokykla. 1939 m. mokykla turi 10 klasių, mokėsi 282 mokiniai. Rugsėjo mėnesį pradėjo veikti J. Basanavičiaus pradžios mokykla. 1944 metais, praūžus karui, mokyklos pastatas buvo beveik be langų, kuro žiemai nebuvo paruošta. Langai buvo užkalti lentelėmis, trūko priemonių.

1958 m. išleidžiama 4-osios vidurinės mokyklos laida, o 1972 m. mokykla išsikėlė į naujas patalpas. 1989 m. pradedama sustiprintai dėstyti anglų kalba, atidarytas vienintelis Ukmergėje vidurinio mokymo vakarinis skyrius. 1992 m. įsteigta humanitarinio profilio klasė, 1994 m. išlyginamoji klasė vaikams su specialiais poreikiais. Pradėtas vaikų su specialiaisiais poreikiais integravimas į bendrojo lavinimo klases. 1995 m. organizuojamas kryptingas meninis ugdymas: sustiprintas muzikos mokymas ir etnokultūra. Įsteigtas Tėvų fondas.

1996 m. užmegzti ryšiai su JAV Kalifornijos Harbor koledžu. Įsteigta parengiamoji klasė. 1997 m. pradėtas suaugusiųjų neformalusis mokymas. 1999 m. visi mokyklos pedagogai įgijo kompiuterinio raštingumo pagrindus. 2000 m. įkurta skaitykla-informacijos centras. Mokykla turi turtingą biblioteką.

2002 m. įkurta antra kompiuterių klasė. 2012 m. mokykla tapo Užupio pagrindine mokykla. 2013 m. prijungta jaunimo mokykla.

2015 m. 9 klasių mokiniai pradėti mokyti pagal produktyviojo mokymosi programą – 3 dienas mokiniai mokosi mokykloje, 2 dienas praktinio mokymosi vietoje.

## Direktoriai
* 1944 m. B. Zdanavičius
* 1957 m. Elena Vėbrienė, 1938 m. baigusi tą pačią 2-ąją pradžios mokyklą
* 1973 m. Vladas Vėbra
* 1983 m. Albertas Plankis
* 1995 m. R. Kasiulevičius
* 2001 m. Grigorijus Malčanovas
* 2003 m. Regina Razmienė
* 2022 m. Miglė Kavaliauskė

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Cincinatas

**Lucijus Kvinkcijus Cincinatas** (*Lucius Quinctius Cincinnatus*, g. apie 520 – m. apie 435 m. pr. m. e.) – senovės Romos politinis veikėjas, patricijus.

Kaip liudija romėnų istorikai, Cincinatas buvęs kuklumo, šaunumo ir ištikimybės pilietinei pareigai pavyzdys. Esą kai Romą užpuolę sabinai, jis buvęs atitrauktas nuo darbo savo ūkyje ir paskelbtas diktatoriumi. Sumušęs sabinus, po šešiolikos dienų jis vėl grįžęs į savo skurdų ūkį.
Onuškio Donato Malinausko gimnazija

**Trakų rajono Onuškio Donato Malinausko gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Onuškyje (Trakų raj.), Mokyklos g. 9, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190663875.

Filialai: 
* Onuškio vidurinės mokyklos Dusmenų skyrius;

## Istorija

Pirmoji mokykla Onuškyje minima 1534 m. Panaikinus jėzuitų ordiną, 1777 m. Edukacinės komisijos sprendimu įkurta pradinė mokykla. 1818 m. bažnyčios inventoriuje pažymėta, kad parapinės mokyklos nėra. 1864 m. šaltiniuose užfiksuota, kad Onuškyje įsteigta „liaudies mokykla“, kurią išlaikė valstybė ir Onuškio kaimo bendruomenė.

Kai „Saulės“ draugija gavo leidimą steigti lietuviškas mokyklas, 1909 m. bandyta atgaivinti lietuvišką mokyklą, tačiau iki I pasaulinio karo buvo dėstoma rusų kalba. XX a. tarpukariu mokykla turėjo biblioteką, sodą, bitinėlį, 1 dešimtinę žemės. 1925–1930 m. veikė vakariniai kursai. 1936 m. atidaryta 6 skyrių mokykla, kiekvienoje klasėje mokėsi lietuviškai po 30-40 mokinių. Mokyklai reikėjo erdvesnių patalpų, todėl 1937 m. pradėta mūrinės mokyklos statyba. 1939 m. rugsėjo 1 d. atidaryta nauja mokykla su sporto sale. Po II pasaulinio karo veikė pradinė mokykla ir kelios progimnazijos klasės. 1950 m. atidaryta vidurinė mokykla. Prie mokyklos sukurtas „mažasis kolūkis“, turėjęs 5 ha dirbamos žemės. Mokykla garsėjo sportininkais, saviveiklininkais, literatais ir puikiai savo darbą išmanančiais mokytojais. Vėliau pastatytos mokomosios dirbtuvės, bendrabučio priestatas, du daugiabučiai namai mokytojams, naujas mokyklos priestatas su sporto sale ir valgykla.

XXI a. pradžioje mažėjant mokinių skaičiui, prie mokyklos prijungti Dusmenų ir Tolkiškių, Vaickūniškių, Grendavės pradinio ugdymo skyriai, dėl mažo mokinių skaičiaus vėliau uždaryti. 2013 m. renovuota sporto salė, 2014 m. atnaujinta mokyklos biblioteka ir skaitykla. 2013 m. vasario 28 d. mokyklai suteiktas Nepriklausomybės Akto signataro Donato Malinausko (1869–1942) vardas.

## Direktoriai
* Rima Blikertienė nuo 2006 metų.

## Žymūs mokytojai
* Rita Ribačiauskienė, technologijų ir rusų kalbos mokytoja
* Vydas Kasperavičius, dailininkas-tekstilinikas
* Liudvika Bučienė, mokytoja metodininkė
* Irena Bagdanavičienė, pradinių klasių mokytoja
* Aldona Aniulienė, biologijos mokytoja metodininkė
* Kęstutis Andrulionis, istorikas
* Stasė Masilionienė, mokytoja metodininkė
* Eimantas Masilionis, kūno kultūros mokytojas
* Nijolė Baranauskienė, lietuvių kalbos mokytoja
* Zita Aniulienė, Onuškio bendruomenės įkūrimo iniciatorė

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Chubsugulo aimakas

**Chubsugulo aimakas** (*Хөвсгөл аймаг*) – vienas iš 21 Mongolijos aimako. Teritorija yra pačioje šalies šiaurėje, Rusijos pasienyje. Aimako pavadinimas kilęs nuo jame telkšančio, antro pagal dydį Mongolijos ežero Chubsugulo.

## Administracinis suskirstymas

Aimakas padalintas į 23 sumus:
* Alag Erdenė
* Arbulagas
* Bajanziurchas
* Biurentogtochas
* Čandman Enderas
* Erdenebulganas
* Galtas
* Ich Ulas
* Žargalantas
* Chanchas
* Murenas
* Rašantas
* Renčinlchumbė
* Šine Ideras
* Tarialanas
* Temerbulagas
* Tosoncengelas
* Caganuras
* Cagan Uras
* Cagan Juras
* Cecerlegas
* Tiunelas
* Ulan Udas

## Galerija

KhovsgolNuur.jpg|Didžiausias provincijos ežeras – Chubsugulas
ShishgedGol.JPG|Šišged Golo upė
Deer stones.jpg|Ušigin Ovoro megalitai
Mongolia 2011 - Jaargalant wooden bridge2.jpg|Medinis tiltas Žargalanto sume
Mongol cable ferry.jpg|Keltas per Selengą
Selengės aimakas

**Selengės aimakas** () – viena iš 21 Mongolijos aimakų, esantis šalies šiaurėje, Rusijos pasienyje. Pavadinimas kilęs iš Selengės upės pavadinimo. Sostinė – Siuchbataras.

## Administracinis suskirstymas

Aimakas padalintas į 17 sumų:

* Altanbulagas
* Barunbiurenas
* Bajangolas
* Žavchlantas
* Chiuderas
* Chušatas
* Mandalas
* Orchonas
* Orchontulas
* Santas
* Saichanas
* Šamaras
* Siuchbataras (Suchė Batoras)
* Caganuras
* Tiušigas
* Jerė
* Ziunbiurenas

## Galerija

Orkhon sum, Selenge province, Mongolia.JPG|Orchono sumo centras
Ovoo - panoramio.jpg|Obo
Amarbayasgalant monastery temple 01.JPG|Amarbajasgalanto vienuolynas
Amarbayasgalant26.jpg|Aimako stepių kraštovaizdžiai
Selenga.jpg|Selengės upė aimake
Mijako apskritis (Okinava)

**Mijakas** (, mijakietiškai: *Myāku*, okinavietiškai: *Nāku*) - apskritis, įsikūrusi Okinavos prefektūroje, Japonijoje.

## Savivaldybės

Dabar apskrityje likusi tik 1 gyvenvietė - Taramos kaimas.

## Istorija

* 1896 m. balandžio 1 d., įkuriama Mijako apskritis.
* 2005 m. spalio 1 d., Hirara, Irabu ir Gusukubės miesteliai bei Ueno kaimas buvo sujungti į naują Mijakodžimos miestą.
Imperatorius Juozapas I

**Jozefas I Habsburgas** (1678 m. liepos 26 d. Vienoje – 1711 m. balandžio 17 d. Vienoje) – 1705 – 1711 m. Habsburgų dinastijos Šventosios Romos imperijos imperatorius, Čekijos ir Vengrijos karalius (karūnuotas 1701 m.), Austrijos kunigaikštis.

Sėkmingai kovojo Ispanijos paveldėjimo kare (1701-1714 m.).

## Šeima

1699 metais vedė Vilgelminą Braunšveig-Liuneburgietę (1673–1742). Pas juos gimė dvi dukterys:
* Marija Žozefa (1699–1757), 1719 metais ištekėjo už Lenkijos karaliaus Augusto III,
* Marija Amalija Austrė (1701–1756), 1722 metais ištekėjo už Bavarijos kurfiursto Karolio Albrechto (busimas imperatorius Karolis VII).

## Nuorodos

## Galerija
Imperatorius Karolis VI

**Karolis VI** (, ), 1685 m. – 1740 m. spalio 20 d.) – Šventosios Romos imperijos imperatorius (1711–1740), paskutinis Habsburgų dinastijos valdovas iš vyriškosios linijos.

## Valdymas
Po Vienos taikos 1735 m. Karolis atidavė Ispanijos Burbonams Siciliją ir Neapolį, už tai gavo Parmą ir Pjančenzą. Jo žentas Pranciškus įsitvirtino Toskanoje, vietoje Prancūzijos karaliaus Liudviko XV uošviui Stanislovui Leščinskiui atiduotos Lotaringijos. Neturėdamas sūnų ir norėdamas išsaugoti nesuskaidytą valstybę, Karolis paskelbė vadinamąją Pragmatinę sankciją, kuria sosto įpėdine ir vienintele Habsburgų žemių paveldėtoja buvo pripažinta Marija Teresė. 1720–1723 m. sankciją pripažino Austrijos luomai ir užsienio valstybės, bet Karoliui VI mirus dėl jos kilo Austrijos įpėdinystės karas.

## Santuoka ir vaikai
1708 metų balandžio 23 d. vedė princesę Elžbietą Kristiną Braunšveig (1691–1750), hercogo Liudviko Rudolfo dukterį. Jie susilaukė keturių vaikų:

* Leopoldas Jonas (1716 m. balandžio 13 d. – 1716 m. lapkričio 4 d.)
* Marija Teresė (1717 m. gegužės 13 d. – 1780 m. lapkričio 29 d.)
* Marija Ona (1718 m. rugsėjo 14 d. – 1744 m. gruodžio 16 d.)
* Marija Amalija (1724 m. balandžio 5 d. – 1730 m. balandžio 19 d.)

## Heraldika

|-

|-

|-

|-
Varėnos Ryto progimnazija

**Varėnos „Ryto“ progimnazija**&nbsp;– dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnoje, Dzūkų g. 64, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190108941.

## Istorija

Įkurta 1978 m. kaip 2-oji vidurinė mokykla. 

## Direktoriai
* 1978 m. Stasys Vaitiekūnas
* Rimas Vasiliauskas
* Vygantas Pavalkis

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Matuizų pagrindinė mokykla

**Varėnos rajono Matuizų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos rajone, Matuizose, Dzūkų g. 2, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190108037.

Filialas: Varėnos r. Matuizų vidurinės mokyklos Ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo skyrius.

## Istorija
Lenkijai valdant Vilniaus kraštą, 1936 m. Matuozose atidaryta keturių skyrių pradinė mokykla. Mokoma lenkų kalba. Iš pradžių patalpos mokyklai buvo išnuomotos vidury kaimo pas Verbicką, vėliau perkeltos prie geležinkelio pas Matuizą. 1939 m. mokyklos patalpas sudegino nepatenkinti vietos gyventojai, reikalavę iš valdžios lietuviškos mokyklos. Mokykla iš Matuizų perkelta į Šarkiškes. 1944 m. vokiečiai sudegino Šarkiškių mokyklą ir kaimą.

Po karo mokykla vėl perkelta į Matuizas. Pirmoji mokytoja buvusi Rozalija Žydelienė. Ši mokykla veikė privačiose patalpose. 1952 m. atidaryta 5 klasė, kuriai patalpos buvo išnuomotos Verbicko namuose. 1953 m. atidaryta septynmetė mokykla. Buvo išnuomoti Vaclo Matuizos, Jono Matuizos (Pauliuko), Antano Matuizos, Antano Ladietos gyvenamieji kambariai. Viena klasė nuo kitos buvo už 50-100 metrų. Mokytojai turėjo vaikščioti iš vienų patalpų į kitas. 1957 m. dar vienas patalpas mokyklai išnuomojo Jonas Matuiza.

1958 m. atidaryta aštunta klasė. 1958–1959 m. atidaryta 9 klasė, mokyklai suteiktas vidurinės mokyklos statusas. Mokykla toliau dirbo privačiose patalpose. 1961 m. išleista pirmoji 14 abiturientų laida. Mokyklos kolektyvo ir tėvų komiteto pastangomis pradėta statyti mūrinė mokykla, kainavusi 48 000 rublių. 1962 m. mokykla reorganizuota į aštuonmetę. 1964 m. pradėjo veikti nauja dviejų aukštų mūrinė mokykla, kurioje 8 klasės, mokytojų kambarys, pionierių kambarys. 1982 m. pastatytas mokyklos priestatas, kuriame įkurti keli kabinetai, dirbtuvės, valgykla, sporto salė.

Nuo 1993 m. rugsėjo 1 d. Matuizų mokykla reorganizuota į vidurinę – atidaryta 10 klasė, pereita prie 10 balų vertinimo sistemos. 1996 m. minint mokyklos 60-metį įkurtas muziejus ir seklyčia.

## Direktoriai
* Vygantas Pavalkis
* 2000 m. Kęstutis Bartkevičius

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Panočių pagrindinė mokykla

**Varėnos rajono Panočių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos raj., Panočiuose, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190109477, steigėjas – Varėnos rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Pirmoji Panočių mokykla savo veiklą pradėjo 1865 m. prie neseniai atkurto Kaniavos valsčiaus centro ir vadinosi Kaniavos liaudies mokykla. Pirmasis mokytojas buvo Antonas Dzeriba. Mokyta tik rusiškai iki I pasaulinio karo. Tokia mokykla negalėjo tenkinti vietos gyventojų poreikių, todėl veikė slaptos mokyklos. Papiškių nelegalią mokyklą žandarai išaiškino net du kartus. I pasaulinio karo metais rusiška mokykla tapo lietuviška. Joje mokėsi žymus Vilnijos krašto visuomenės veikėjas, rašytojas ir žurnalistas Rapolas Mackonis. Lenkiškosios okupacijos metu Mažojoje Kaniavoje veikė lenkiška valdžios išlaikoma mokykla. Daugelyje aplinkinių kaimų (Kaniavoje, Krūkliuose, Kaniūkuose, Paažuolėje ir kt.) ilgesnį ar trumpesnį laiką veikė „Ryto“ draugijos lietuviškos mokyklos, nuolat lenkų valdžios persekiojamos ir terorizuojamos.

1922–1951 m. buvo Slučajaus pradinė mokykla, 1951–1956 m. septynmetė, 1956–1982 m. Slučajaus vidurinė mokykla, nuo 1982 m. – Panočių vidurinė mokykla. XXI a. pradžioje tapo pagrindine, o 2021 m. buvo uždaryta.

## Direktoriai
* Kęstutis Pigaga

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio pagrindinė mokykla

**Varėnos rajono Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Senojoje Varėnoje (Varėnos raj.), A. Ryliškio g. 14, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190109096. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybė.

Filialai:
* Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio vidurinės mokyklos Sarapiniškių pradinis skyrius (nuo 2004 m.)
* Senosios Varėnos Andriaus Ryliškio vidurinės mokyklos Gudžių pradinio ugdymo skyrius (nuo 2009 m.)

## Istorija
Nuo XVIII a. Varėnoje veikė parapinė mokykla, 1781 m. ji turėjo 9 mokinius. 1864–1915 m. minima valdinė mokykla. 1920 m. rugpjūčio 15 d. Lietuvos švietimo ministras pasirašė įsakymą steigti naują mokyklą Varėnoje. 1931 m. mokyklai suteiktas M. K. Čiurlionio vardas. Į mokyklą susirinkdavo iki 160 mokinių. 1924–1940 m. mokykloje dirbo ir jai vadovavo Andrius Ryliškis (1897–1975), švietėjas, valsčiaus kultūros ugdytojas, patriotas.

Kai 1944 m. liepos 13 d. Antrojo pasaulinio karo frontas nusirito į Vakarus, buvusioje mokykloje įsikūrė karo ligoninė. Spalio 15 d. įvyko pirmasis pedagogų tarybos posėdis. Trumpame protokole įrašyta: spalio 17 d. 9 val. atidaryti keturių klasių progimnaziją; organizuoti mokinių talką aplinkai švarinti; rinkti ir tvarkyti mokyklos turtą. Karo sumaištyje nepasimetę susirinko 192 mokiniai. Mokykla augo. 1949 m. auklėtoja Vanda Dilkaitė-Markeliūnienė išleido pirmąją gimnazistų-aštuntokų laidą – 21 mokinį. Tais metais gimnazija sujungta su pradine mokykla tapo vienuolikmete pirmosios Varėnos vidurine mokykla. 1952 m. rugsėjį atidaryta aktų salė. 1953 m. pavasarį stadionas apsodintas tankia alyvų gyvatvore. Žiemomis jame veikdavo čiuožykla. Iki žemės ūkio mokyklos aikštyno įrengimo stadione vykdavo svarbiausios rajono varžybos. Mokykla turėjo didelį sklypą, sodą. 1956 m. pusrūsyje įrengtos dirbtuvės.

1973 m. atėjo būrys mokinių iš reformuotos į pradinę Druckūnų aštuonmetės. 1980 m. pradėta dirbti naujame mokyklos pastate. 1981 m. mokykla pavadinta Varėnos 3-oji vidurinė, 1994 m. suteiktas A. Ryliškio vardas. Vėliau restauruotas senasis pastatas. Išsiplėtė valgykla, dirbtuvės, sudarytos geros sąlygos pirmaklasiams, bet mokykla liko be aktų salės, be scenos. 1995 m. rekonstruota katilinė.

## Direktoriai
* 1944–1951 m. Julius Jonytis
* 1951–1958 m. Vaclovas Šreiberis
* 1958–1960 m. Marija Jurgulienė
* 1960–1961 m. Birutė Zabielaitė
* 1961–1962 m. Algirdas Bakanavičius
* 1962–1963 m. Jonas Visockas
* 1963–1973 m. Jonas Juodka
* 1973–1994 m. Marijona Ališauskienė
* 1994–2021 m. Gintautas Bendorius
* nuo 2021 m. Irina Doškuvienė

## Žymūs mokytojai
* Vaidas Čenys
* Valdemaras Šemeška
* Leokadija Balkuvienė
* Milda Letkevičienė
* Lina Žilionienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Sipahiai

**Sipahiai** (persų kalba سپاهی, *Sepâhi* 'karys, raitelis') buvo elitiniai Osmanų imperijos kariuomenės raitelių daliniai.

Sipahio statusas atitiko viduramžių Europos riterio statusą. Sipahiai valdydavo feodą (*tîmâr*), kurį suteikdavo Osmanų sultonas, sipahiui priklausė visos to feodo pajamos, už kurias jis turėdavo atlikti karinę tarnybą.

Sipahių daliniai sukurti valdant Muradui I. Nors pradžioje sipahiai buvo renkami iš nemusulmonų, panašiai kaip janyčarai, tačiau nuo sultono Mehmedo I valdymo sipahiais tapdavo tik etniniai turkai, kurie valdė žemes imperijos teritorijoje. Sipahių daliniai ilgainiui tapo didžiausia Osmanų kavalerijos sudėtine dalimi. Jei Osmanų kariuomenė išsidėstydavo pusmėnuliu, sipahiai būdavo išdėstomi pusmėnulio smaigaliuose. Iš čia raiteliai turėjo spausti priešininką iš šonų link kariuomenės pagrindo, kur buvo išdėstomi pėstininkai, janyčarai. Į sipahių pareigas taip pat įėjo dalyvavimas paraduose kartu su sultonu, taip pat sultono asmeninė apsauga. Taikos metu sipahiai buvo atsakingi už mokesčių rinkimą.

## Varžymasis su janyčarais
Kadangi sipahiai buvo vien iš turkų žemvaldžių sudaryta kavalerija, o janyčarus sudarė tiek turkai, tiek ne turkai, Osmanų imperijos kariniuose sluoksniuose buvo laikoma, kad sipahiai turi aukštesnį statusą už janyčarus. Apie XVI a. vidurį janyčarai darėsi svarbiausia kariuomenės dalimi, tačiau sipahiai išliko svarbiu faktoriumi imperijos ekonomikoje ir politikoje, taip pat turėjo svarbų disciplinuoto vadovavimo armijai vaidmenį. XVII a. sipahiai, kartu su savo varžovais janyčarais tapo *de facto* valstybės valdovais, ypač pirmaisiais sultono Murado IV valdymo metais. 1826 m. sipahiai atliko svarbų vaidmenį išformuojant janyčarus. Sukilusius janyčarus pavyko nuslopinti tik padedant lojaliems sipahių kavalerijos daliniams.

Po dvejų metų Mahmudas II atšaukė ir sipahių privilegijas bei išformavo jų dalinius taip bandydamas modernizuoti kariuomenės struktūrą. Skirtingai nuo riaušes ir maištą suorganizavusių janyčarų, sipahiai leidosi išformuojami taikiai ir garbingai, dalis jų įsiliejo į naujai suformuotas armijos struktūras.
Valkininkų gimnazija

**Varėnos rajono Valkininkų gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos raj., Valkininkų seniūnijoje, Užuperkasyje, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190109662. Filialas Varėnos r. Valkininkų vidurinės mokyklos Valkininkų geležinkelio stoties gyvenvietės pradinis skyrius.

## Istorija

Valkininkų vidurinė mokykla pradėjo veikti 1940 m. lapkričio 10 d. Didžiausias mokinių skaičius mokykloje buvo 1954 m. – 505 mokiniai. Vėliau mokinių skaičius ima mažėti: 1979 m. – 334; 1985 m. – 207; 1987 m. – 189, 1998 m. – 170, 2004 m. – 249. 1966 m. pastatytas netipinis pastatas, kuriame įrengtas 21 kabinetas. 1982 m. pastatytas 80 vietų mokyklos bendrabutis.

1966 m. mokykloje įsteigtas kraštotyros muziejus. Jame per 300 eksponatų. Muziejaus įkūrėjas istorijos mokytojas Vytautas Galvėnas.

2015 m. Valkininkų vidurinė mokykla įgijo gimnazijos statusą.

## Direktoriai

* 1940 m. L. Skunskis;
* 1982 m. Vytautas Galvėnas;
* 1995 m. Algimantas Adomaitis;
* 2004 m. Vytautas Jakučionis;
* 2007 m. Gidita Benkienė.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Vilkaviškio Aušros gimnazija

**Vilkaviškio „Aušros“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilkaviškyje, Vienybės g. 52, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190484769.

## Istorija
**1979-ieji**. Vilkaviškio II vidurinėje mokykloje pirmasis rugsėjis.
1160 moksleivių, 51 mokytojas. Direktorius – Stasys Rogovas.

**1994-ieji**. Mokyklai 15 metų. 1042 mokiniai, 88 mokytojai. Direktorius – Aleksandras Žikevičius. Jau penktasis (mokyklai taip pat vadovavo Antanas Žilinskas, Artūras Simanavičius, Vanda Unguraitienė).

**1999-ieji**. Mokykla švenčia dvidešimtmetį. Jau išleisti 1398 abiturientai. Mokykloje dirba 86 pedagogai.

**2004-ieji**. Mokykloje 1455 moksleiviai. Dirba 101 mokytojas. Iš jų – 9 nuo mokyklos įkūrimo metų: V. Puskunigienė, E. Slivinskas, D. Baušienė, A. Buragienė, V. Unguraitienė, O. M. Sinkevičienė, M. Sledžiuvienė, E. Buzaitienė, G. Dubickienė.

**2021 m.** Gimnazijoje mokėsi 540 mokinių. Dirba 50 mokytojų, 5 pagalbos mokiniui specialistai, 4 administracijos darbuotojai. 

## Direktoriai
* 1979 m. Stasys Rogovas
* 1987 m. Antanas Žilinskas
* Artūras Simanavičius
* 1990 m. Vanda Unguraitienė
* 1994 m. Aleksandras Žikevičius
* 2017 m. Arūnas Serneckas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė

## Šaltiniai
Angers SCO

**Anžė SCO** () – Prancūzijos futbolo klubas iš Anžė miesto.

## Istorija

Rungtyniavo Ligue 1, aukščiausiame Prancūzijos futbolo divizione. Angers SCO į lygą pateko 2015 m., po 21 metų pertraukos.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta juoda apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Janyčarai

**Janyčarai** (يڭيچرى, yeniçeri – naujoji kariuomenė) – osmanų pėstininkų daliniai, suformuoti XIV a. ir išformuoti tik XIX a. Pavadinimas reiškia „naujas karys“. Iš pradžių juose daugiausiai tarnaudavo karo metu į nelaisvę paimti, į islamą atsivertę krikščionys.

Janyčarai sudarė pirmosios Osmanų imperijos nuolatinės kariuomenės branduolį. Nuo senovės Romos laikų tai buvo pirmoji Europos nuolatinė kariuomenė. Jie turėjo savo uniformą, savo žygio maršą, gaudavo nuolatinį atlyginimą, gyvendavo kareivinėse ir taikos metu palaikė tvarką bei kovojo su gaisrais. Kitur armija būdavo renkama tik iškilus konkrečiam reikalui.

Jau nuo XV a. janyčarai pradėjo naudoti parakinius šaunamuosius ginklus (muškietas). Taip pat naudojo ankstyvąsias rankines granatas, rankinius pabūklus.

Daliniai nelabai sutarė su likusia Osmanų kariuomene, visų pirma dėl savo užsienietiškos kilmės. Tačiau pamažu jie įgijo elitinių karių vardą. XVII a. savo sūnus į janyčarus jau siuntė daugybė turkų šeimų, tikėdamiesi kad jie čia padarys gerą karjerą. Kiekvienos provincijos valdytojas siekė turėti savo janyčarų dalinius.

Augant janyčarų reikšmei stiprėjo ir jų įtaka. Jie tapo rimta grėsme patiems sultonams, kurie norėdavo kažkaip keisti ar modernizuoti kariuomenę, nes siekdami išsaugoti savo reikšmę imdavosi net maištų. Šiuo aspektu janyčarai dažnai lyginami su pretorionais.

1826 metais janyčarai sukilo (tai jau buvo ne pirmas kartas), sužinoję, kad sultonas Machmudas II renka naujus dalinius iš europiečių šaulių. Tačiau sipahiai juos įveikė ir privertė atsitraukti į kareivines Salonikuose. Šturmuojant daug janyčarų kareivinių buvo padegta ar kitaip nugriauta apšaudant artilerijai. Likę gyvi janyčarai buvo nubausti mirtimi arba ištremti, jų turtas konfiskuotas.

## Taip pat skaitykite
* Janyčarų maištai

## Šaltiniai
SC Bastia

**Bastja SC** – Prancūzijos futbolo klubas iš Bastijos miesto (Korsikoje).

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1905 m. Kitados rungtyniavo aukščiausioje lygoje.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta mėlyna apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali klubo svetainė]
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Montpellier Hérault SC

**Monpeljė HSC** (), trumpiau **Montpellier HSC** arba **Montpellier** – Prancūzijos futbolo klubas iš Monpeljė miesto, Oksitanijoje. Klubas žaidžia Ligue 1, aukščiausioje Prancūzijos futbolo lygoje.

## Istorija

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia oranžinė mėlyna apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* UEFA svetainė
Nîmes Olympique FC

**Nimo „Olympique“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Nimo.

## Istorija
1937 m. įkurtas futbolo klubas. kitados rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.

## Pasiekimai

* Ligue 2 čempionas (1950 m.)
* Alpių taurės laimėtojas (1971 m.)

## Sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta raudona apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Racing Club de France Football

**Paryžiaus „Racing Club de France“** – Prancūzijos futbolo klubas iš Paryžiaus priemiesčio Kolombo.

## Istorija

1882 m. įkurtas įvairių sporto šakų klubas, kuriame 1896 m. atidaryta futbolo sekcija. Stipriausią komandą turėjo XX a. tarpukariu, 1938 m. ji viešėjo ir Lietuvoje, kur 4-0 nugalėjo Kauno „Kovo“ klubą, bet 0-3 nusileido Kauno rinktinei. 1966–1967 m. buvo laikinai prijungtas prie UA Sedan klubo.

## Pasiekimai

## Sezonai
### [[UEFA]] varžybos

## Spalvinė gama

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Soccerway.com
Bartninkų Jono Basanavičiaus mokykla-daugiafunkcis centras

**Gražiškių gimnazijos Bartninkų Jono Basanavičiaus skyrius** (anksčiau **Bartninkų Jono Basanavičiaus mokykla-daugiafunkcis centras,** ***Bartninkų vidurinė mokykla,*** ) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilkaviškio raj., Bartninkuose, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190486058. Mokykla pastatyta Bartninkų dvaro sodybos teritorijoje.

*

## Istorija

Mokykla Bartninkuose žinoma nuo XVIII a.

XX a. tarpukariu mokykla įrengta Bartninkų dvaro rūmų patalpose, kur veikė iki 1977 m. 1949 m. mokykla tapo septynmete, 1960 m. – aštuonmete, 1979 m. – devynmete, mokykla įgijo vidurinės mokyklos statusą. 2014 mokyklos statusas pakeistas į mokyklą-daugiafunkcį centrą. Prie mokyklos prijungtas Pašeimenių pradinio ugdymo skyrius.

## Direktoriai
* Eglė Kociuvienė
* Grita Launikonė
* Algirdas Žagarskis 

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Gražiškių gimnazija

**Vilkaviškio rajono Gražiškių gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilkaviškio raj., Gražiškiuose,  vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190486624. Filialas - Vilkaviškio rajono Gražiškių vidurinės mokyklos Karalkrėslio skyrius.

## Istorija

Pirmoji parapijinė mokykla Gražiškiuose minima 1623 m. Valdiška mokykla įsteigta 1865 m. apylinkės gyventojų iniciatyva. Iki 1888 m. ji buvo įsikūrusi iš Birštonienės nuomojame pastate, o vėliau perkelta į iš Ickio Šaco nupirktą karčemą. 1925 m. pastatyta nauja medinė mokykla. Jos vedėjo pareigas ėjo mokytojas Juozas Liutkevičius, kuris 1941 m. birželio 14 d. buvo ištremtas į Sibirą. Vokiečių okupacijos metais mokyklos vedėju paskirtas Vincas Žebertavičius. 1944 m. mokykla buvo vokiečių kareivių apgriauta ir po Antrojo Pasaulinio karo perkelta į Petro Barkausko namą bei Jono Paulavičiaus sodybą. Nuo 1946 m. ji veikė Gražupių kaime, kol galiausiai 1951 m. ant senų pamatų buvo atstatyta nauja dviejų aukštų vidurinė mokykla. 1960 ir 1975 m. prie jos pristatyti mūriniai priestatai, 2005 m. atlikta renovacija.

2010 m. gruodžio 13 d. vidurinė mokykla buvo pertvarkyta į gimnaziją. 2020 m. prie jos prijungta Vištyčio mokykla.

## Direktoriai

Nuo 1951 m. mokyklos direktoriais dirbo: J. Graužys, V. Karvankus, A. Ruseckas, J. Rožas, J. Tamošaitis. Nuo 2010 m. - Arūnas Serneckas, nuo 2011 m. - Grita Launikonienė.

## Šaltiniai

## Literatūra
* J. Lukoševičius, A. Petrulis, A. Žilinskas. *Gražiškiai*. 2002

## Nuorodos
* 
* Ankstesnė gimnazijos svetainė