open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Biržų dekanatas

**Biržų dekanatas** – Panevėžio vyskupijos administracinis vienetas, apimantis 10 parapijų Biržų rajone.

## Istorija

1993 m. priklausė 10 bažnyčių – Biržų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia, Geidžiūnų bažnyčia, Kupreliškio bažnyčia, Kvetkų bažnyčia, Nemunėlio Radviliškio Švč. Mergelės Marijos bažnyčia, Pabiržės bažnyčia, Papilio bažnyčia, Smilgių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia, Suosto bažnyčia, Vabalninko bažnyčia. 2005 m. dekanatui priklausė 10 parapijų (Biržų, Geidžiūnų, Kupreliškio, Kvetkų, Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Papilio, Smilgių, Suosto, Vabalninko).

## Parapijos

|-
| Biržų šv. Jono Krikštytojo parapija || Biržų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia || Medeikių Švč. Mergelės Marijos Gimimo koplyčia
|-
| Geidžiūnų Šv. Angelų Sargų parapija || Geidžiūnų Šv. Angelų Sargų bažnyčia || Nausėdžių koplyčia
|-
| Kupreliškio šv. arkangelo Mykolo parapija || Kupreliškio šv. arkangelo Mykolo bažnyčia || Dilių koplyčia
|-
| Kvetkų šv. Jono Krikštytojo parapija || Kvetkų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Nemunėlio Radviliškio Švč. Mergelės Marijos parapija || Nemunėlio Radviliškio Švč. Mergelės Marijos bažnyčia ||
|-
| Pabiržės Švč. Trejybės parapija || Pabiržės Švč. Trejybės bažnyčia || Likėnų koplyčia
|-
| Papilio Nekaltosios Švč. Mergelės Marijos parapija || Papilio Nekaltosios Švč. Mergelės Marijos bažnyčia || Melaišių koplyčia  Skrebiškių koplyčia
|-
| Smilgių Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Smilgių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Suosto Šv. Kryžiaus Išaukštinimo parapija || Suosto Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia || Germaniškio šv. Marijos Magdalenos koplyčia
|-
| Vabalninko Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Vabalninko Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia || Ančiškio šv. apaštalo Jokūbo koplyčia  Deikiškių Šv. Kryžiaus Atradimo koplyčia  Jasiuliškio šv. Antano Paduviečio koplyčia  Kuprių šv. vyskupo kankinio Stanislovo koplyčia  Lamokėlių šv. Jurgio koplyčia  Šukionių šv. apaštalo ir evangelisto Mato koplyčia
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Nagasakis

**Nagasakis** ( 'Ilgas iškyšulys') – miestas Japonijoje, Nagasakio prefektūroje, Kiūšiū salos vakaruose, prie Nagasakio įlankos. Prefektūros sostinė. Čia gyvena apie 449 tūkst. gyventojų. Tai yra vienas geriausių natūralių jūros uostų Japonijoje, jo ilgis apie 5 km. Išvystyta angliakasybos, žuvies pramonė, yra laivų statyklos, elektros gamyklos. 1949 m. čia įkurtas Nagasakio universitetas.

## Istorija
1945 m. rugpjūčio 9 dieną 11:02 vietos laiku ant Nagasakio buvo numesta antroji atominė bomba – „Dručkis“. Buvo sugriauta apie trečdalis miesto, JAV skaičiavimais, žuvo 40 tūkst. žmonių. Bombos sprogimo vietoje pastatytas memorialas aukoms atminti.

## Miesto simboliai
Oficiali miesto gėlė – hortenzija, medis – taukinis žvakmedis.


Vaizdas:Nagasakibomb.jpg|Atominės bombos sprogimas Nagasakyje
Vaizdas:Nagasaki Trolley M5199.jpg|Tramvajus Nagasakyje
Vaizdas:Sofukuji Nagasaki Japan30n.jpg|*Sōfuku-ji* šventykla
Vaizdas:Nagasaki Meganebashi M5257.jpg|
Cerera (nykštukinė planeta)

**Cerera**, oficialus pavadinimas **1 Ceres**, astronommijos kataloguose – **A801 AA**, simbolis:  – nykštukinė planeta, skriejanti pagrindinėje asteroidų žiedo dalyje tarp Marso ir Jupiterio orbitų. Tai vienintelė nykštukinė planeta esanti vidinėje Saulės sistemos dalyje.

Iki 2006 m. buvo laikyta asteroidu Nr. 1 (Cerera buvo pirmasis atrastas asteroidas), tačiau po astronomų susirinkimo paskelbta nykštukine planeta. Matmenys – 930x970 km. Perihelio ir afelio nuotoliai: 2,55 ir 2,99 AU. Apie savo ašį apsisuka per 9,1 h.

2014 m. sausio 22 d. Europos kosmoso agentūros mokslininkai Cereroje atrado vandens garus.

## Atradimas
1801 m. sausio 1 d. atrado Džuzepė Pjacis (*[[Giuseppe Piazzi]]* (1746–1826)) iš Palermo (Sicilija). Atradimo metu jis pamatė į žvaigždę panašų šviesulį, kuris kasnakt pastebimai judėjo danguje. Išaiškėjo, kad jis yra tarp Marso ir Jupiterio. Jis pavadintas Sicilijos globėjos deivės Cereros vardu.

## Charakteristikos
* Masė – 9,39×1020 kg
* Apsidė – 382 620 000 km
* Afelis – 445 410 000 km
* Ekscentricitetas – 0,075823
* Apskriejimo periodas – 4,60 m., 1681,63 d.
* Sinodinis periodas – 466,6 d., 1,278 m.
* Greitis orbitoje, km/s – 17,905 km/s
* Pusiaujo skersmuo – 481,5 km
* Tūris – 421 000 000 km³
* Antrasis kosminis greitis – 0,51 km/s
* Albedas – 0,090±0,0033
* Paviršiaus temperatūra, K – min. ≈ 168 K, maks. 235 K

## Šaltiniai

## Nuorodos
* ssd.jpl.nasa.gov / 1 Ceres (A801 AA); NASA reaktyvinio judėjimo laboratorijos internetinė svetainė | *[[Anglų kalba|anglų k.]]*
* solarsystem.nasa.gov / Ceres; NASA internetinė svetainė | *anglų k.*
* theskylive.com / Dwarf Planet 1 Ceres | *anglų k.*
Sarės apskritis

**Sarės apskritis** () – viena iš 15 Estijos apskričių, esanti šalies vakaruose. Apskritį sudaro Saremos, Muhu, Ruhnu, Abrukos, Vilsandės ir kitos mažesnės aplinkinės salelės. Administracinis centras – Kuresarė (Saremoje).

## Geografija ir klimatas
Salos kalvotos, į Baltijos jūrą leidžiasi glintu. Apskrities teritorija miškinga.

Salos yra vidutinio klimato juostoje. Klimatas jūrinis. Būdingos šiltos vasaros ir švelnios žiemos. Stiprūs vėjai lemia greitas oro permainas, rudenį ir žiemos mėnesiais gausiai lyja. Metinė oro temperatūra 6 °C. Liepos-rugpjūčio mėnesiais vidutinė daugiametė temperatūra svyruoja nuo +11 ° C naktį iki +22 ° C dieną. Šalčiausias mėnuo salose – vasaris, kai vidutinė tempratūra siekia -5 ° C. Kritulių per metus iškrenta apie 509 mm.

## Susisiekimas
Salas galima pasiekti keltu iš Virtsu į Muhu, kuri yra sujungta keliu su Sarema. Kuresarėje yra oro uostas, į kurį vyksta reguliarūs reisai iš Talino. Į Ruhnu galima patekti keltu, sezono metu ten taip pat skrenda lėktuvais iš Pernu ir Saremos. Kitos salos pasiekiamos keltais iš Saremos.

## Gyventojai
Apskritis užima 11 vietą Estijoje pagal gyventojų skaičių. Dauguma gyventojų gyvena Saremos salos pakrantėse. Dauguma gyventojų estai, tačiau yra švedų. Vienintelis miestas – Kuresarė.

## Administracinis skirstymas
Į Sarės apskritį įeina trys savivaldybės: Saremos valsčius, Muhu valsčius ir Ruhnu valsčius.

Iki 2017 m. savivaldos reformos Sarės apskrityje buvo šios savivaldybės:
**Miestų savivaldybės**
* 1 Kuresarė

**Kaimų savivaldybė**
* 2 Kihelkona
* 3 Laimjala
* 4 Leisis
* 5 Vakarų Sarė (Lenė Sarė)
* 6 Muhu
* 7 Mustjala
* 8 Orisarė
* 9 Pihtla
* 10 Pioidė
* 11 Ruhnu
* 12 Salmė
* 13 Torgu
* 14 Valjala

## Galerija


Püha kirik 2014.jpg|
Kuressaare linnus ja tormipilved.jpg|
Pädaste mõisa peahoone.JPG|
Muhu Katariina kirik Liiva külas.JPG|
Koigi 031.jpg|
Ruhnu puukirik.jpg|Ruhnu medinė bažnyčia
Loode tammik tee.jpg|Miško kelias Saremoje
Kuressaare-1.JPG|Istoriniai pastatai prie Kuresarės miesto centro
Angla Reinu talu pukktuulik august 2014.jpg|
Saaretuka tuletorn.jpg|



## Nuorodos
Drapetomanija

**Drapetomanija** ( 'bėglys') buvo 1851 metais Luizianos gydytojo Samuelio A. Kartraito pasiūlyta psichiatrinė diagnozė, paaiškinanti juodaodžių vergų norą pabėgti į laisvę. Tuo metu vergvaldžiai, kurie elgdavosi su savo vergais sąlyginai gerai (tuometiniu supratimu), sunkiai galėdavo suprasti, kodėl šie vis tiek nori pabėgti.

Šis terminas pirmą kartą buvo paminėtas straipsnyje, išspausdintame *New Orleans Medical and Surgical Journal* (*Naujojo Orleano medicinos ir chirurgijos žurnalas*). Daktaras Cartwright'as rašė, kad negrų mėginimai pabėgti yra psichinės ligos pasekmė, ir gali būti sustabdyti pasitelkus tinkamą prevencinę praktiką. Tarp kitų prevencijos metodų, buvo nurodytas rimbo naudojimas ar net pirštų amputacija.

Drapetomanija yra svarbus istorinis mokslinio rasizmo pavyzdys.

## Nuorodos ir šaltiniai
Mokslinis rasizmas

**Mokslinis rasizmas** – bendras pavadinimas visiems pseudomoksliniams teiginiams, teorijoms ir tyrimams, kurie skirti palaikyti vieną ar kitą rasistinę teoriją. Su tikru mokslu mokslinis rasizmas, nepaisant pavadinimo, neturi nieko bendro, kaip ir kiti pseudomokslai.
Rimas Stankūnas

**Rimas Stankūnas** (g. 1970 m. balandžio 30 d.) – Lietuvos ir Raseinių rajono politinis veikėjas.

## Biografija
1988 m. baigė Raseinių rajono Betygalos Maironio vidurinę mokyklą. 1993 m. baigė Kauno technologijos universiteto Mechanikos fakultetą, inžinierius mechanikas, įgijo bakalauro laipsnį. 1999–2001 m. studijavo Kauno technologijos universiteto Socialinių mokslų fakultete, įgijo viešojo administravimo magistro laipsnį. 2003 m. tobulinosi Danijos energetikos agentūroje.

1994–1997 m. – Raseinių rajono Betygalos seniūnijos seniūnas. 1997–2000 m. – Raseinių rajono savivaldybės meras. 2001 m. Energetikos mokymo centre buvo atsakingas už katilinių šilumos ūkį. Nuo 2001 m. – UAB „Raseinių šilumos tinklai“ Gamybinio techninio skyriaus inžinierius.

1996 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių), nuo 2002 m. Krikščionių konservatorių socialinės sąjungos narys.

1997–2003 m. Raseinių rajono savivaldybės tarybos narys.
Antigonė (Sofoklis)

**Antigonė** – Sofoklio tragedija, parašyta remiantis Tėbų mitų ciklu.

## Siužetas

Antigonės broliai Polineikas ir Eteoklis susiginčijo dėl valdžios. Eteoklis išvijo Polineiką ir užėmė sostą. Tada Polineikas su savo armija puolė miestą, ir broliai dvikovoje žūsta, karaliaus valdžią perima dėdė Kreontas. Jis įsako Eteoklį palaidoti, o Polineiką palikti nelaidotą. Žuvusiųjų sesuo Antigonė nepaklūsta įsakymui ir ryžtasi palaidoti brolį. Labiausiai tragedijoje žavi Antigonės paveikslas. Ji narsi, ryžtinga. Antigonė nebijo žmogaus-karaliaus rūstybės. Ji myli abu brolius ir negali sutikti, jog Polineiko palaikai būtų išniekinti. Ji gimusi mylėti ir kitus to moko, Antigonė vadovaujasi ne rašytais įstatymais, o žmogiškaisiais, saugo protėvių moralės nuostatus – draudimas palaidoti brolį prieštarauja žmogiškumo normoms. Kreontas įsako Antigonę užmūryti oloje. Antigonę pražudė meilė savo mirusiam broliui. Tačiau ji nesigaili to, ką padarė, neatsižada savo įsitikinimų, nes ji nenusižengė žmogiškumui. Antigonė stipri, drąsi, ryžtinga, o kartu jautri, mylinti. Ji saugo tas vertybes, kurias ne žmogus, o dievai davė. Antigonės paveiksle įprasminta ir kalokagatijos idėja – žmogus turi būti gražus, didingas savo siela, tada žavi mus ir jo kūno grožis. Tad Antigonė ir yra gražiausias žmogus tragedijoje, nes laikėsi amžinų, dievų nustatytų papročių ir įstatymų.

Ismenė, Antigonės sesuo, yra savotiška jos priešingybė. Ji paklusni, baili ir nedrąsi mergina. Ji mano, kad nė viena moteris negali prieštarauti vyrams.
Kreontas yra išdidus Tėbų karalius, kuris pamiršo, kad yra tik žmogus, kuris turi paklusti dievams. Pasakojimo gale lieka gyvas, bet kenčia dėl savo puikybės.
Haimonas yra protingas Kreonto sūnus, kuris susižadėjo su Antigone. Pasakojimo gale jis bando išgelbėti Antigonę, bet nespėja, todėl nusižudo. Pamačiusi savo sūnaus Haimono mirtį Euridikė, Kreonto žmona, taip pat nusižudo. Tik po jos mirties Kreontas suprato savo klaidą.
Jonas Žukauskas

**Jonas Žukauskas** (g. 1959 m. rugpjūčio 9 d. Milvyčiuose, Raseinių rajonas) – Lietuvos vadybininkas, Raseinių rajono ūkio, politinis veikėjas.

## Biografija
1977 m. baigė Nemakščių vidurinę mokyklą. 1981 m. baigė Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto Fizikos fakulteto technikos disciplinų ir darbų specialybę. 1981–1995 m. Raseinių rajono mokyklų mokytojas. 1997–2001 m. Kauno SPAB „Stumbras“ valdybos pirmininkas ir generalinis direktorius, 2001–2003 m. vykdomasis direktorius, nuo 2004 m. biokuro projekto direktorius.

1995–2000 m. Raseinių rajono savivaldybės tarybos narys, 1995–1997 m. savivaldybės meras. 2001 m. baigė Kauno technologijos universiteto Ekonomikos ir vadybos fakulteto vadybos studijų programą ir įgijo vadybos magistro laipsnį.

1993 m. dalyvavo steigiant Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) partijos Raseinių skyrių, 1995–1998 m. šios partijos Raseinių skyriaus pirmininkas. Nuo 2001 m. Krikščionių konservatorių socialinės sąjungos narys.

Vedęs; žmona Virginija, dukros Gintarė, Deimantė ir Karolina.
Erototoksinai

**Erototoksinai** – tariamos neurocheminės medžiagos, besigaminančios smegenyse žmogui stebint pornografiją. Prie šių medžiagų tariamai priprantama, ir jos yra taip pat tariamo ryšio tarp pornografijos žiūrėjimo ir narkomanijos, žmogžudysčių bei kitų blogybių priežastis.

Sąvoką sugalvojo žymi JAV kovotoja prieš pornografiją ir seksualinį švietimą Judith Reisman. Jokio mokslinio pagrindo tarti šias medžiagas egzistuojant nėra.

## Taip pat skaitykite
* Endorfinai
Antanas Čepononis

**Antanas Čepononis** (g. 1959 m. lapkričio 5 d. Mikyčiuose, Lazdijų rajonas) – pedagogas, Lietuvos ir Radviliškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1978 m. baigė Šventežerio vidurinę mokyklą. 1982 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą, įgijo techninių disciplinų ir darbų mokytojo specialybę. 2001–2003 m. Vilniaus pedagoginiame universitete baigė edukologijos vadybos magistrantūros studijas.

1982–1990 m. Radviliškio raj. Alksniupių vidurinės mokyklos direktorius. 1990–1995 m. Radviliškio miesto meras, 1995–2003 m. Radviliškio rajono savivaldybės Švietimo skyriaus vedėjas. 2003–2011 m. ir 2015-2020 m. Radviliškio rajono savivaldybės meras, Šiaulių regiono plėtros tarybos narys, Lietuvos savivaldybių asociacijos tarybos narys.

Nuo 2020 m. Seimo narys.

Nuo 1992 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys, LKDP Radviliškio skyriaus pirmininkas, 2008 m. Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai narys, Radviliškio skyriaus pirmininkas.

1995–2011 m. ir 2015-2020 m. Radviliškio rajono savivaldybės tarybos narys. 2011 m. A. Čepononiui pateikti įtarimai dėl piktnaudžiavimo tarnyba, sukčiavimo ir dokumentų klastojimo.

Rotary klubo narys, Vaižganto gimnazijos tarybos pirmininkas. Žmona Nijolė, sūnus Tomas, dukros Simona ir Ieva.

## Šaltiniai
Gediminas Matiekus

**Gediminas Matiekus** (1964 m. rugpjūčio 21 d. Cibeliuose, Rokiškio rajonas – 2017 m. lapkričio 2 d.) – pedagogas, Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1971–1974 m. mokėsi Rokiškio rajono Apaščios pradinėje mokykloje, 1974–1982 m. – Rokiškio rajono Pandėlio vidurinėje mokykloje. 1982–1990 m. studijavo Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute, rusų kalbos mokytojas, 1992–1994 m. – Šiaulių pedagoginiame institute, lietuvių kalbos mokytojas.

1990–1994 m. Rokiškio rajono savivaldybės Kultūros, švietimo ir sporto skyriaus vyriausiasis inspektorius metodininkas, 1994–2000 m. Rokiškio 3-iosios vidurinės mokyklos direktorius. 2000–2001 m. – Rokiškio rajono savivaldybės mero pavaduotojas. 2001–2003 m. Rokiškio rajono savivaldybės meras. Nuo 2003 m. Rokiškio „Romuvos“ gimnazijos direktorius.

Nuo 1993 m. Lietuvos centro sąjungos narys, 1995–2004 m. Lietuvos centro sąjungos Rokiškio skyriaus pirmininkas. Nuo 2004 m. – Liberalų ir centro sąjungos Rokiškio skyriaus pirmininkas.

2000–2003 m., 2003–2004 m. ir 2011 m. (atsisakė mandato) Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys.

Žmona Ilona (g. 1965 m.), vaikai Eimantas (g. 1987 m.) ir Getautė (g. 1992 m.).

## Šaltiniai
Bahamų vėliava

**Bahamų vėliava** – padalinta į tris horizontalias juostas: viršuje žydra, viduryje geltona ir apačioje vėl žydra. Žydros juostos simbolizuoja Karibų jūrą ir Atlanto vandenyną, geltona spalva reiškia saulę ir smėlį, smėlėtus Bahamų salų krantus. Juodas trikampis flagštoko pusėje simbolizuoja 300&nbsp;000 Bahamų gyventojų, kurių dauguma kilę iš Afrikos, vienybę.

Bahamų vėliava patvirtinta 1973 metų liepos 10 dieną. Iki tol Bahamos priklausė Didžiajai Britanijai, o šalies vėliava rėmėsi Britanijos vėliava.

## Nuorodos
* Bahamų vėliava  
* Bahamų vėliava 
* Vexilla-Mundi
Graikų raštas

**Graikų raštas** () – 24 ženklų abėcėlė.

Naudojama graikų kalbai užrašyti nuo IX amžiaus pr. m. e. Senovėje dar naudotos tokios raidės: Ϝ, ϝ; Ͷ, ͷ (digama), Ͱ, ͱ (heta), Ϻ, ϻ (san); Ϸ, ϸ (šo); numeruoti ženklai: Ϛ, ϛ (stigma), Ϙ, ϙ; Ϟ, ϟ (kopa), Ͳ, ͳ; Ϡ, ϡ (sampi). Į graikų raštą jos pateko iš finikiečių abėcėlės, kur jos buvo naudojamos specifiniams semitų kalbų garsams žymėti. Klasikiniu laikotarpiu naudoti tik skaičiams žymėti.

Šiomis dienomis graikų abėcėlė dar naudojama ir matematikoje, fizikoje, kaip žvaigždžių pavadinimai.

Standartinė transliteracija į lotynų raštą – ISO 843.

## Alfabetas
**Šiuolaikinėje kalboje naudojamos raidės:**

**Numeruoti ženklai:**

**Senovėje naudotos raidės:**

## Nuorodos
* U0370.pdf (Anglų)
* Digama (Anglų)
* Stigma (Anglų)
* Heta (Anglų)
* San (Anglų)
* Kopa (Anglų)
* Sampi (Anglų)
* Šo (Anglų)
Azerbaidžano vėliava

**Azerbaidžano vėliava** () – vienas oficialių Azerbaidžano valstybės simbolių. Vėliavą sudaro trys vienodo pločio horizontalios juostos: viršuje mėlyna, viduryje raudona ir apačioje žalia. Raudonos juostos viduryje pavaizduotas baltas pusmėnulis ir aštuonkampė žvaigždė. Aštuonkampė žvaigždė simbolizuoja aštuonias turkų atšakas. Pusmėnulis reiškia priklausomybę islamui. Mėlyna spalva tradiciškai yra turkų spalva, žalia – islamo, raudona simbolizuoja progresą.

Azerbaidžano vėliavą 1917 metų pavasarį musulmonų konsiliumui Baku sukūrė azerbaidžanų poetas Ali Bey Hussein Zade. Tuometinėje vėliavoje pusmėnulis buvo per visas tris juostas. Ji buvo naudota 1918–1920 metais iki prijungiant prie Tarybų Sąjungos. Šiek tiek modifikuota ši vėliava vėl patvirtinta 1991 metų vasario 5 dieną.

## Spalvos


Flag of the Democratic Republic of Azerbaijan (1918).svg|Azerbaidžano Demokratinės Respublikos pirmoji vėliava (iki 1918 m. lapkričio 9 d.)
Flag of Azerbaijan.svg|Azerbaidžano Demokratinės Respublikos vėlesnė vėliava (1918-1920)
Flag of the Azerbaijan Soviet Socialist Republic (1956–1991).svg|Azerbaidžano TSR vėliava 1952-1991.


## Nuorodos

* Azerbaidžano vėliava  
* Azerbaidžano vėliava 
* Vexilla-Mundi
Egidijus Vilimas

**Egidijus Vilimas** (g. 1960 m. gegužės 27 d. Papiškiuose, Rokiškio rajonas) – pedagogas, Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1978 m. baigė Rokiškio Edvardo Tičkaus vidurinę mokyklą. 1985 m. baigė Vilniaus pedagoginio instituto Istorijos fakultetą, istorijos ir teisės mokytojas. 1992 m. Lietuvos mokytojų kvalifikacijos kėlimo institute baigė politologijos kvalifikacijos kursus.

1985–1988 m. Kupiškio raj. Skapiškio vidurinės mokyklos istorijos mokytojas. 1988–1990 m. Juozo Tumo-Vaižganto vidurinės mokyklos istorijos mokytojas, 1990–2003 m. ir 2007–2011 m. mokyklos direktorius. 2003–2007 m. Rokiškio rajono savivaldybės meras.. 2015–2018 m. Rokiškio rajono savivaldybės mero pavaduotojas.

Liberalų demokratų partijos, partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys, partijos pirmininko pavaduotojas, Rokiškio skyriaus pirmininkas. 2003–2007 m., 2007 m. (mandato atsisakė) ir 2011–2025 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos šaulių sąjungos narys. Sutuoktinė Raimonda, vaikai Dovilė, Monika.

## Šaltiniai
Vidmantas Kanopa

**Vidmantas Kanopa** (g. 1956 m. birželio 3 d. Audronyse, Rokiškio rajonas) – Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1974 m. baigė Rokiškio Edvardo Tičkaus vidurinę mokyklą. 1979 m. su pagyrimu baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, žemės ūkio inžinierius mechanikas. 1985 m. Lietuvos žemės ūkio elektrifikacijos mechanizacijos tyrimo instituto neakivaizdinėje aspirantūroje apgynė disertaciją, suteiktas technikos mokslų daktaro vardas. 2001–2003 m. studijavo Tarptautinėje aukštojoje vadybos mokykloje, vadybos magistras.

1979 m. Moškėnų tarybinio ūkio inžinierius mechanikas. 1983 m. išrinktas „Naujo gyvenimo“ kolūkio pirmininku. 1989–1990 m. Rokiškio rajono vykdomojo komiteto Plano komisijos pirmininkas, 1990 m. Obelių tarybinio ūkio direktorius. Nuo 1991 m. Rokiškio rajono valstybinės prekybos įmonės vadovas, 1992 m. valstybinę prekybos įmonę perorganizavus į AB „Alseta“ – jos direktorius, 1996 m. įmonę reorganizavus į UAB „Daivida“ tapo jos steigėju ir vadovu. 1992 m. įkūrė banko „Hermis“ Rokiškio filialą, kuriame dirbo konsultantu.

2000–2001 m. ir 2011–2012 m. Rokiškio rajono savivaldybės meras. 2001–2003 m. AB „Anykščių vynas“ generalinis direktorius. 2003–2008 m. Lietuvos žemės ūkio ministerijos valstybės sekretorius. 2009-2011 m. ir 2012–2017 m. UAB „Daivida“ generalinis direktorius. Nuo 2020 m. Seimo narys.

1995 m. Lietuvos centro sąjungos narys, 1999 m. Lietuvos valstiečių partijos narys, 2006 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos, nuo 2010 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Rokiškio rajono skyriaus narys.

1995–1997 m., 2000–2003 m. ir 2011–2015 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys.

Panevėžio prekybos, pramonės ir amatų rūmų narys ir Panevėžio Rotary klubo narys (2009–2011 m.).

Žmona Daiva, sūnūs Justinas ir Vaidotas.

## Šaltiniai
Bėk neatsigręždamas

**Bėk neatsigręždamas** () – 2006 JAV kriminalinis filmas. Platintojas – New Line Cinema. Filmą režisavo Wayne Kramer. Filmas pasakoja apie kriminalinių įvykių įtaką vaikų likimui.

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*
* Paul Walker	- 	Joey Gazelle
* Cameron Bright	- 	Oleg Yugorsky
* Vera Farmiga	- 	Teresa Gazelle
* Karel Roden	- 	Anzor „Duke“ Yugorsky
* Johnny Messner	- 	Tommy „Tombs“ Perello
* Ivana Milicevic	- 	Mila Yugorsky
* Chazz Palminteri	- 	Detective Rydell
* Alex Neuberger	- 	Nicky Gazelle
* Michael Cudlitz	-	Sal „Gummy Bear“ Franzone
* Bruce Altman	- 	Dez
* Elizabeth Mitchell	- 	Edele
* Arthur J. Nascarella	- 	Frankie Perello
* John Noble	-	Ivan Yugorsky
* Idalis DeLeon	- 	Divina
* David Warshofsky	- 	Pimp Lester
Išgyvenk

**Išgyvenk** () – 2006 m. JAV siaubo filmas. Filme pasakojama apie virtualios tikrovės įtaką realiam gyvenimui.

## Aktoriai
* Jon Foster – Hutch O’Neill
* Samaire Armstrong – Abigail
* Frankie Muniz – Swink Sylvania
* Jimmi Simpson – Phineas Bantum
* Wendell Pierce – Detektyvas Thibodeaux
* Milo Ventimiglia – Loomis Crowley
* Sophia Bush – October Bantum
* Adam Goldberg – Miller Banks
* Billy Slaughter – Rex
* Nicole Opperman – Sarah
* April Wood – Loretta
* Monica Monica – Crowley
* Rio Hackford – Detektyvas King
* Billy Louviere – Fidget

## Scenarijus

Stay Alive – naujas kompiuterinis žaidimas, paremtas tikra šiurpia istorija. Žaidimo testuojai miršta lygiai taip pat kaip žuvo žaidimo metu. Vienintelis būdas likti gyviems, jį virtualiai arba tikrovėje „pereiti“.
Pakarkliai (reikšmės)

**Pakarkliais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Biržų rajone;
* Pakarklys Jurbarko rajone;
* Kėdainių rajone;
* Kupiškio rajone.
Petkūnai (reikšmės)

**Petkūnais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Kėdainių rajone;
* Zarasų rajone:
** Dusetų seniūnijoje,
** Zarasų seniūnijoje.
Almantas Blažys

**Almantas Blažys** (g. 1964 m. rugpjūčio 23 d. Pandėlyje) – Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1985 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, inžinierius. 

1997–2000 m. ir 2008–2011 m. Rokiškio rajono savivaldybės meras. 2000–2008 m. Valstybinės darbo inspekcijos Panevėžio skyriaus darbo inspektorius.

1993 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) narys, Rokiškio skyriaus pirmininkas.

1990–1995 m. Rokiškio rajono tarybos deputatas, 1995–2019 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys. 2000 m. teisėsaugos ir etikos komiteto pirmininkas, 2003 m. tarybos Kolegijos narys, Mandatų, etikos, informacijos ir teisėsaugos komiteto pirmininkas.

Žmona Alma, vaikai Augustinas, Giedrė.

## Šaltiniai
Meteorologinė stotis

**Meteorologinė stotis** – meteorologinis įrengimas, skirtas fiksuoti ir užrašyti orų duomenis. Pagal stotyje esančių prietaisų rodmenis sudarinėjama tos vietovės klimato analizė.

Būdingiausi stoties prietaisai:
* termometras – matuoja temperatūtrą
* barometras – matuoja slėgį
* higrometras – matuoja oro drėgnumą
* anemometras – matuoja vėjo greitį
* vėtrungė – nustato vėjo kryptį
* kritulių matuoklis – nustato kritulių kiekį

Dažniausiai statomos atvirose vietose, kad aplinkiniai objektai neužstotų vėjo ar kritulių. Meteorologai periodiškai tikrina šias stotis, paimdami iš jų užfiksuotus duomenis.
Vėtrungė

**Vėtrungė** arba **vėjarodis** – meteorologinis, tačiau dažnai ir puošybinis įrengimas, skirtas nustatyti vėjo krypčiai.

Ją sudaro ašis, ant kurios sukasi vėjo pasipriešinimą sukeliantis įrengimas. Vėtrungės paprastai iškeliamos kuo aukščiau, pvz., ant namo stogo, laivo stiebo ir pan.

Puošybinės vėtrungės naudojamos nuo senovės, nes žmonės siekė sužinoti vėjo kryptį, darančią didelę įtaką orams ir, tuo pačiu, derliui. Vėtrungės dažnai buvo įrengiamos ant namų stogų ir papuoštos įvairiais puošybiniais elementais – gaideliais, kryžiais ir kitais simboliais. Šiais laikais naudojami vėjarodžiai su propeleriu, kad būtų galima vizualiai nustatyti vėjo stiprumą. Tikslūs vėjarodžiai naudojami meteorologų ir įrengiami meteorologinėse stotyse.

## Galerija

Vaizdas:Vetrunge, 2006-08-05.jpg|Vėtrungė
Vaizdas:Vetrunge, 2006-09-09.jpg|
Vaizdas:Tallinna Pühavaimu kiriku teine tuulelipp.jpg|
Vaizdas:Лаздинай4.jpg|11 metrų aukščio vėtrungė Lazdynuose


## Taip pat skaitykite
* Kuršių vėtrungė

## Literatūra

* Kuršių nerijos žvejų burvalčių vėtrungės: fotoalbumas (sud. Antanas Varanka). – Vilnius: Anvara, 2008. – 64 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-9437-4-7
Vytautas Masiulis

**Vytautas Masiulis** (1955 m. gruodžio 20 d. Biržų rajone – 2024 m. gegužės 21 d.) – Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
 
1975 m. Panevėžio politechnikume baigė pramoninės ir civilinės statybos specialybę. 1975–1977 m. atliko privalomą karinę tarnybą. 1985 m. baigė Vilniaus inžinerinio statybos instituto statybos organizavimo ir ekonomikos specialybę, įgijo inžinieriaus ekonomisto kvalifikaciją.

1977–1987 m. Rokiškio rajono statybos organizacijoje darbų vykdytojas. 1987–1992 m. Rokiškio rajono Žiobiškio kolūkio vyriausiasis inžinierius statybininkas. 1992–1995 m. – uždarosios akcinės bendrovės „Arka“ pirmininkas. 1995–1999 m. – Rokiškio rajono savivaldybės meras. 1999–2004 m. – Lietuvos žemės ūkio banko (pasikeitus pavadinimui NORD/LB Lietuva) Rokiškio skyriaus valdytojas. Nuo 2004 m. – akcinės bendrovės „Suskystintos dujos“ Rokiškio dujų ūkio viršininkas.

Nuo 1988 m. įsijungė į Sąjūdžio veiklą, buvo renkamas į rajono Sąjūdžio tarybą. Vėliau buvo vienas iš trijų Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) partijos skyriaus steigėjų rajone. 1999 m. Tėvynės liaudies partijos staigėjas. Organizavo Tėvynės liaudies partijos Rokiškio skyrių ir buvo išrinktas jo pirmininku. 2001–2003 m. – Dešiniųjų sąjungos narys, tarybos narys, Rokiškio skyriaus pirmininkas. 2003 m. Dešiniųjų sąjungai susijungus su Tėvynės sąjunga išrinktas Tėvynės sąjungos Priežiūros komiteto, tarybos nariu.

1991–1995 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos deputatas, 1995–1997 ir 1997–1999 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys.

Turėjo dukteris – Vaidą ir Rimgailę, sūnų Darių.

## Šaltiniai
Skaistgiriai (Panevėžys)

**Skaistgiriai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Bernatonių, kairiajame Lėvens krante, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Veikia Paįstrio mokyklos skyrius, paštas (LT-38061), yra neveikianti Skaistgirių geležinkelio stotis. Prie Skaistgirių yra miško durpynas.

## Istorija

XX a. pro kaimą nutiestas Panevėžio–Joniškėlio siaurasis geležinkelis, čia veikė Skaistgirių geležinkelio stotis.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Skaistgiriuose gimė gydytojas dermatologas venerologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras Jonas Lelis (1914–2011).

## Galerija

Tiltas per Lėvenį, Skaistgiriai (2).JPG|Kelias per Lėvenį prie Skaistgirių
Skaistgirių geležinkelio stotis.jpg|Skaistgirių geležinkelio stotis


## Šaltiniai
Bernatoniai (reikšmės)

**Bernatoniais** vadinamos šios Lietuvos gyvenvietės:

* Kauno rajone:
** Bernatoniai,
** Naujieji Bernatoniai,
** Senieji Bernatoniai;
* Panevėžio rajone:
** Krekenavos seniūnijoje,
** Panevėžio seniūnijoje,
** buvusi gel. stoties gyvenvietė.
Terespolis (reikšmės)

**Terespolis** yra:

* kaimas Jonavos rajone;
* kaimas Jurbarko rajone;
* kaimas Kėdainių rajone;
* miestas Lenkijoje.
Urnėžiai (Kėdainiai)

**Urnėžiai** – kaimas centrinėje Kėdainių rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietus nuo Dotnuvos miestelio, tarp Smilgos intakų Vištupio ir Jaugilos (ant jos įrengtas Urnėžių tvenkinys). Kaimo teritorijoje, prie kelio  yra Urnėžių kapinės. Dauguma kapų XX a. pirmos pusės ir vidurio, antkapiniai užrašai lenkų kalba.

## Istorija

1581 m. minimas Urnėžių dvaras. Tarybiniais metais priklausė Dotnuvos apylinkei.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Tadeusz Jasudowicz (g. 1944 m.), lenkų teisininkas.

## Nuotraukos

## Šaltiniai
Būdviečiai (Tauragė)

**Būdviečiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybės pietvakariuose, 8 km į pietryčius nuo Žygaičių, Ežeruonos dešiniajame krante, prie . Seniūnaitijos centras. Kaime yra kryžius šio kaimo partizanams.

## Istorija

Kaimas minimas 1561 m. sudarytame Jurbarko valsčiaus inventoryje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Požerūnai

**Požerūnai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybės pietuose, 3 km į pietvakarius nuo Tauragės, šalia magistralinio kelio  ir kelio  sankryžos. Kaimas išsidėstęs Ežeruonos dešiniajame krante netoli jos žiočių. Seniūnaitijos centras. Stovi 2 paminklai Tauragės konvencijai, pasirašytai Požerūnų malūne, atminti: „kubas“ kryžkelėje (1912 m., atstatytas 2012 m.) ir „U“ formos prie pėsčiųjų tilto (1976 m.).

Į pietryčius nuo kaimo įsikūrusi geležinkelio stoties gyvenvietė.

## Etimologija

Požerūnai – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo netoliese tekančios Ežeruonos upės.

## Istorija

Kaimas pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose paminėtas 1642 metais Tauragės dvaro inventoriuje. 1812 m. gruodžio 30 d. čia pasirašyta Tauragės konvencija tarp Prūsijos ir Rusijos. Anksčiau kaimas dar buvo žinomas kaip ***Požeruonai***.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė Teodoras Blinstrubas (1906–1999).

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Požerūnų geležinkelio stotis

**Požerūnų geležinkelio stotis** – buvusi stotis Tauragės rajono savivaldybės pietuose, 3 km į rytus nuo Požerūnų, dešiniajame Jūros upės krante, netoli Ežeruonos žiočių. Į rytus ir vakarus nuo stoties yra du geležinkelio tiltai – Tauragės geležinkelio tiltas ir Požerūnų geležinkelio tiltas.

## Istorija

Stotis atidaryta 1916 m. vokiečių okupacinei kariuomenei tiesiant geležinkelį Lauksargiai–Šilėnai. Tai buvo pasienio stotis okupuotoje teritorijoje. Lietuvos Respublikos pasienio stoties funkcijas Požerūnų stotis vykdė iki 1923 m., kai prie Lietuvos buvo prijungtas Klaipėdos kraštas.

## Gyvenvietė

Anksčiau buvusi geležinkelio stoties gyvenvietė, XXI a. pradžioje panaikinta.

## Šaltiniai
Stepas Dokšus

**Stepas Dokšus** (g. 1951 m. kovo 7 d.) – Lietuvos ir Skuodo rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
SPUAB „Palangos komunalinis ūkis“ direktorius.

1993 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatoriai) narys.

1995–1997 ir 1997–2000 m. Skuodo rajono savivaldybės tarybos narys. 1995–1997 m. Skuodo rajono savivaldybės meras.

Žmona Regina, vaikai – Darius, Arūnas, Paulius.
Stirpeikos

**Stirpeikos** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Švėkšnos, abipus kelio Švėkšna-Pėžaičiai, prie Šilutės ir Klaipėdos rajono ribos. Rytiniu pakraščiu teka Švėkšnalė, išteka Vatinos upelis (Ašvos deš. intakas); iš vakarų prieina Bilviečio, iš šiaurės – Šiuraičių miškai. Ribojasi su Padubrinų, Alseikų, Kalnalio kaimais. Stirpeikų kaime yra paminklas aukoms už Lietuvos laisvę.

## Istorija

Stirpeikų kaimas minimas 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 5 šeimos. 1695 m. – 8 šeimos. Senovėje Stirpeikų kaime buvo Švėkšnos dvaro palivarkas, į pietvakariuose nuo kaimo (Stirpeikų trake) – Pocių kaimo ganyklos (dabar Bilviečio miškas). Po žemės reformos, išdalijus Švėkšnos dvaro palivarko žemę, Stirpeikų kaime įsikūrė apie 30 naujakurių sodybų. Palivarko centras, kurį įsigijo Lekavičius, buvo vadinamas Lekavičiaus dvaru.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

Pokaryje Stirpeikų kaime vyko stipri rezistencinė kova: 1948 m. liepos 14 d. antipartizaninės operacijos metu Stirpeikų kaimo gyventojo D. Rimkaus sodyboje, nušautas Švėkšnos valsčiaus „liaudies gynėjų“ būrio vado pavaduotojas I. P. Obmolotkov (g. 1913 m. Baltarusijoje); 1949 m. kovo 15 d. Stirpeikų kaime žuvo trys Dariaus Tėvūnijos partizanai: Rimkutė Janina-Vadė (g. 1927 m. Stirpeikose), Rimkutė Zita-Žibutė (g. 1926 m. Stirpeikose), Venckus Domas-Drūtas; 1952 m. kovo 12 d. Stirpeikų kaime žuvo trys „Vilko“ būrio partizanai: Eduardas Tarvydas-Granitas (g. 1926 m. Gedikuose), Stasys. Rumša-Vėtra (g. 1926 m. Petraičiuose), Bronius Rėbžda-Žilvitis (g. 1928 m. Gvalduose) (jiems 1997 m. žuvusiųjų artimieji pastatė paminklą): 1952 m. birželio 8 d. suimtas Dariaus Tėvūnijos partizanas Toleikis Zigmas (g. 1932 m. Stirpeikose) ir kt.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vaidatoniai (reikšmės)

**Vaidatoniais** vadinami kaimai:

* Kėdainių rajone;
* Kelmės rajone;
* Raseinių rajone;
* Šilalės rajone;
* Tauragės rajone.
Liudvikas Žukauskas

**Liudvikas Žukauskas** (g. 1952 m. gruodžio 15 d. Bolšaja Kosul, Bogotolo rajonas, Krasnojarsko kraštas) – Lietuvos ir Skuodo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Tėvai Petronėlė Žukauskienė ir Pranciškus Žukauskas buvo deportuoti TSRS represinių organų. 1957 m. rudenį su tėvais grįžo į Lietuvą. 1959–1970 m. mokėsi Skuodo vidurinėje mokykloje. 1975 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, įgijo inžinieriaus hidrotechniko kvalifikaciją.

1975–1976 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos jaunesnysis mokslinis bendradarbis. 1976–1977 m. Skuodo melioracijos statybos ir montavimo valdybos technikas, meistras. 1977–1986 m. Akmenės melioracijos statybos montavimo valdybos Gamybinio techninio skyriaus viršininkas, viršininko pavaduotojas gamybos reikalams. 1986–1992 m. Skuodo melioracijos statybos montavimo valdybos viršininko pavaduotojas gamybos reikalams, viršininko pavaduotojas ekonomikai. 1992–1997 m. UAB „Pleištas“ direktorius.

1997–2007 m. Skuodo rajono savivaldybės meras, Lietuvos savivaldybių asociacijos tarybos narys. 2007–2012 m. UAB „Kuršasta“ technikos direktorius, 2012–2015 m. – generalinis direktorius.

1995–2021 m. Skuodo rajono savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos krikščionių demokratų partijos, partijos Lietuvos krikščionys demokratai Skuodo rajono skyriaus narys, Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai narys.

Turi dvi seseris ir brolį. 1972 m. sukūrė šeimą, žmona Zita Žukauskienė, vaikai – Virgilija Samauskienė (g. 1976 m.), Vilmantas Žukauskas (g. 1980 m.)

## Šaltiniai
Ežeruona

**Ežeruona**, *Ežerūna* – upė Šilutės ir Tauragės rajonuose (Žemaitija), Jūros dešinysis intakas.

Ištakos Krauleidiškių apylinkėse, 6 km į pietryčius nuo Vainuto. Teka per Draudenių ežerą. Aukštupyje ties Draudeniais teka pietryčių kryptimi, toliau per Žygaičius, Būdviečius, o ties Požerūnais įteka į Jūros upę, 34 km nuo Jūros žiočių.

Vidutinis debitas aukščiau santakos su Balčia – 0,28 m³/s, žiotyse – 1,89 m³/s. Vidutinis nuolydis – 126&nbsp;cm/km.
Intakai:
* kairieji:
** Balčia
** Ringė
** Tyrelupis
** Dabrupis
** Elbentas
** Katinupis
* dešinieji:
** Gerklė
** Aukštupis

2003–2006 m. visa Ežeruona buvo įtraukta į sąrašą upių, kurios buvo prižiūrimos kaip saugomų žuvų (Ežeruona – šlakių, upėtakių ir nėgių) migracijos kelias.
2004 m. Ežeruona įtraukta į ekologiškai vertingų upių sąrašą. 33,8 km nuo žiočių Ežeruonos atkarpoje neišduodami leidimai naudoti žūklės plotus.

Tiriant Baltijos pajūrio aplinką 2006 m. buvo tirta Ežeruona ties Aukštupiais. Nustatyta, kad Ežeruona priskirtina šaltavandeniams upeliams. Tirtoje Ežeruonoje atkarpoje aptiktos 9 žuvų rūšys (upėtakis, kuoja, strepetys, gružlys, rainė, ešerys, lydeka, paprastasis kūjagalvis) ir mažoji nėgė. Bendrijos branduolį sudaro upėtakinio komplekso rūšys (upėtakis, šlyžys, rainė, kūjagalvis) bei gausūs kuojos ir ešeriai. Upelio ekologinė būklė įvertinta kaip gera, artima etaloninei.

Žymesni tiltai: Požerūnų geležinkelio tiltas, Požerūnų pėsčiųjų tiltas.

Upėvardis kilęs nuo žodžio *ežeras*.


Vaizdas:EžeruonaTiesAukštupiais.JPG|Ežeruona ties Aukštupiais
File:Ezeruona centre 1.jpg|Ežeruona Žygaičių centre, vaizdas prie bažnyčios žiūrint nuo tilto į pietvakarius
File:Ezeruna kanalas 1.jpg|Kanalizuota Ežeruonos dalis, už Žygaičių prie kelio į Draudenius


## Nuorodos

* Ežeruona. in: Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija. I tomas A-J. V.: 1966, 490 p.
* Ežerūnos žiotys
* Ežeruona, Tauragės Apskritis, Lithuania 
* Ežeruona (Jūros baseinas)  In: Lietuvos upės. (svetainė vandens turistams)
Aurimas Kučys

**Aurimas Kučys** (g. 1981 m. vasario 22 d.) – Lietuvos futbolininkas. 2003 metais užėmė 3 vietą geriausio Lietuvos čempionato žaidėjo rinkimuose.

2009 metų pabaigoje sugrįžo į Panevėžio „Ekraną“.

## Pasiekimai
* A lygos čempionas: 2005, 2010, 2011, 2012 m.
* LFF taurės laimėtojas: 2000, 2010, 2011 m.
* Baltijos taurė: 2005

## Nuorodos
Petras Jokubauskas

**Petras Jokubauskas** (g. 1947 m. lapkričio 5 d.) – miškininkas, Lietuvos ir Tauragės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją. Tauragės rajono savivaldybės kultūros centro direktorius.

1989 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Tauragės skyriaus tarybos narys. Nuo 1990 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys, 2001 m. partijos Lietuvos krikščionys demokratai narys, LKD Tauragės skyriaus pirmininkas, 2005 m. LKD valdybos pirmininko pavaduotojas.

1990–1995 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos deputatas, 1995–1997 m., 1997–2000 m., 2000–2003 ir 2003–2004 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys. 1997–2000 m. Tauragės rajono savivaldybės meras.

## Nuorodos
Asmeninė svetainė 

|-
Klemensas Paulius

**Klemensas Paulius** (g. 1935 m. kovo 12 d.) – Lietuvos ir Tauragės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1964 m. baigė Panevėžio hidromelioracijos technikumą, hidrotechnikas.

Tauragės apskrities viršininko administracijos žemės ūkio ir melioracijos skyriaus vedėjas. 1995–1997 m. Tauragės rajono savivaldybės meras.

1995–2015 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1993 m. Tėvynės sąjungos narys, Tauragės rajono skyriaus pirmininko pavaduotojas.

Žmona Genė, vaikai – Gilma, Donatas.

|-
Tarvydai (reikšmės)

**Tarvydais** vadinami kaimai:

* Klaipėdos rajone:
** Šlikiai Kretingalės seniūnijoje,
** Tarvydai Veiviržėnų seniūnijoje;
* Kretingos rajone;
* Pakruojo rajone;
* Šilutės rajone;
* Telšių rajone.
Danutė Mileikienė

**Danutė Mileikienė** (g. 1948 m. vasario 7 d. Pabiržulio kaime, Telšių rajonas) – Lietuvos ir Telšių rajono politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija
1971 m. baigė Šiaulių K. Preikšo pedagoginio instituto Fizikos – matematikos fakultetą.

1971 m. Telšių 3-iosios vidurinės mokyklos fizikos mokytoja. 1972–1994 m. Telšių rajono Lauksodos aštuonmetės mokyklos direktoriaus pavaduotoja mokymo ir auklėjimo reikalams. 1994–1995 m. Ryškėnų pagrindinės mokyklos direktoriaus pavaduotoja mokymo ir auklėjimo reikalams. 1995–1997 m. Telšių rajono savivaldybės merė. 1997–1999 m. Telšių apskrities viršininkė. 1999–2000 m. Žemėtvarkos ir teisės departamento prie Žemės ūkio ministerijos vyriausioji specialistė. 2000–2004 m. Seimo nario Gedimino Vagnoriaus padėjėja sekretore.

Nuo 1993 m. Tėvynės sąjungos, nuo 2000 m. Nuosaikiųjų konservatorių sąjungos, nuo 2003 m. Krikščionių konservatorių socialinės sąjungos Telšių skyriaus pirmininkė.

1995–1997 m. ir nuo 2003 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narė.
Druskininkų herbas

**Druskininkų herbas** – pagrindinis Druskininkų miesto ir Druskininkų savivaldybės heraldinis atributas.

## Aprašas

Mėlyname skydo lauke trys stilizuotos sidabrinės pušys su trimis auksinėmis karūnomis virš jų.

## Istorija

1969 m. buvo sukurtas ir patvirtintas pirmasis Druskininkų miesto herbas (dailininkas Arūnas Tarabilda). Anksčiau neturėjusiam herbo miestui, jis buvo sukurtas atsižvelgus į aplink miestą supusius miškus, šalia tekantį Nemuną ir tai, kad čia XX a. gyveno ir kūrė Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Remiantis jo tapyba, herbe vaizduojamos trys karūnuotos pušys. 1970 m. herbas panaikintas.

1994 m. balandžio 19 d. Lietuvos Respublikos Prezidentas Algirdas Brazauskas dekretu Nr. 273 patvirtino dabartinį Druskininkų miesto herbą. Etalono autorius – dailininkas Agnius Tarabilda.

## Šaltiniai
Tilžė (reikšmės)

**Tilže** vadinami objektai:

* Tilžė – miestas Kaliningrado srityje, Nemuno pakrantėje
* Tilžės kaimas Akmenės rajone
* Tilžės kaimas Zarasų rajone
* upė prie Šiaulių

## Taip pat skaitykite
* Tilžės aktas
* Tilžės apylinkė
* Tilžės apskritis
* Tilžės keleivis
* Tilžės miškas
* Tilžės sūris
* Tilžės taika
* Tilžės-Ragainės apskritis
Vytautas Petkevičius (1968)

**Vytautas Petkevičius** (g. 1968 m. vasario 7 d. Trakuose) – Lietuvos ir Trakų rajono ūkio, politinis veikėjas.

## Biografija
1975–1986 m. mokėsi Trakų 2-ojoje vidurinėje mokykloje. 1993 m. baigė Vilniaus universitetą, ekonomistas. 1999–2001 m. studijavo Vilniaus universiteto Tarptautinėje verslo mokykloje ir įgijo administravimo ir tarptautinio verslo magistro laipsnį.

1987–1989 m. tarnavo TSRS kariuomenėje. 1993 m. įkūrė savo įmonę – UAB „Prekybos namai Galvė“. 1999–2003 m. K. Petkevičiaus individualios įmonės vadybininkas. 2003–2004 m. Trakų rajono savivaldybės mero pirmasis pavaduotojas, verslo, investicijų ir aplinkosaugos komiteto pirmininkas. 2004–2008 m. Trakų rajono savivaldybės meras, atsistatydino savivaldybėje išaiškėjus korupcijos atvejams.

2000–2015 m. Trakų rajono savivaldybės tarybos narys.

1999 m. Naujosios sąjungos (socialliberalai) narys.

Žmona Vilma (išsiskyręs), vaikai Žygimantas, Vytautė.

## Šaltiniai
Saulius Raščiauskas

**Saulius Raščiauskas** (g. 1961 m. sausio 18 d. Trakuose) – Lietuvos ir Trakų rajono ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1984 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą, pramoninės ir civilinės statybos inžinierius.

1997–2000 m. Trakų rajono savivaldybės administratorius. 2000–2003 m. Trakų rajono savivaldybės meras. 2004–2007 m. ir 2007–2008 m. Trakų rajono savivaldybės mero pirmasis pavaduotojas.

1995 m. Lietuvos centro sąjungos narys, 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos narys, Trakų skyriaus pirmininkas.

1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m. ir nuo 2007 m. Trakų rajono savivaldybės tarybos narys.

Vaikai – Lukas, Marija.
Algirdas Kopūstas

**Algirdas Kopūstas** (g. 1949 m. sausio 3 d. Ūlyčninkuose, Ukmergės rajonas) – Lietuvos ir Ukmergės rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1965 m. baigė Pašilės aštuonmetę mokyklą, 1969 m. baigė Buivydiškių žemės ūkio technikumą. 1973 m. įstojo į Lietuvos žemės ūkio akademijos neakivaizdinį skyrių, kurį baigė 1982 m., mokslinis agronomas.

1969–1971 m. tarnavo SSRS kariuomenėje. 1971–1975 m. Ukmergės rajono Kulniškių kolūkio vyriausiasis agronomas. 1975 m. balandžio 1 d. išrinktas Ukmergės rajono Obelių kolūkio pirmininku, kolūkį prijungus prie „Raudonosios vėliavos“ kolūkio, 1975 m. gruodžio 20 d. išrinktas K. Požėlos kolūkio pirmininku. 1989 m. kolūkį reorganizavus į Atkočių akcinį ūkį, išrinktas akcinio ūkio vadovu. 1993 m. įkūrus žemės ūkio bendrovę, išrinktas jos pirmininku. Likvidavus bendrovę 1999–2004 m. UAB „Atkočių agroservisas“ direktorius.

2004–2013 m. Ukmergės rajono savivaldybės meras.

Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos narys, 2005 m. Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys.

1990–1995 m. Ukmergės rajono tarybos deputatas. 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Ukmergės rajono savivaldybės tarybos narys.

Ukmergės rajono žemdirbių asociacijos pirmininkas, Lietuvos mėsinių galvijų augintojų ir gerintojų asociacijos prezidentas, žemės ūkio rūmų prezidiumo narys.

1972 m. sukūrė šeimą, su žmona Zofija užaugino dukteris Ingą ir Jovitą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Ukmergės rajono meras Algirdas Kopūstas neblaivus įkliuvo kelių policijai, 2011-11-26
Danielius Rupšys

**Danielius Rupšys** (g. 1963 m. balandžio 30 d. Telšių rajonas) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
2007 m. Šiaulių universitete baigė taikomąją ekologiją.

1995–2000 m. UAB „Hilda“ direktorius. 2000–2002 m. Telšių rajono savivaldybės meras. D. Rupšiui einant mero pareigas, rajono taryba tris kartus buvo pareiškusi interpeliaciją dėl nesugebėjimo vadovauti. Taryba merui rengė pateikti ketvirtą interpeliaciją, tačiau D. Rupšys iš posto pasitraukė savo noru. 2003–2006 m. mero patarėjas, padėjėjas, nuo 2005 m. UAB „Telšių šilumos tinklai“ direktorius.

1990 m. Lietuvos demokratinė darbo partijos, 1999 m. Naujosios sąjungos (socialliberalai) narys, Telšių skyriaus pirmininkas, 2008 m. partijos Tvarka ir teisingumas narys.

2000–2003 m., 2003–2007 m. ir 2011 m. (mandato atsisakė) Telšių rajono savivaldybės tarybos narys. 2003 m. Kontrolės komiteto pirmininkas. Visuomenės tarybos prie Policijos komisariato pirmininkas. 2015 m. buvo paskirtas Telšių rajono savivaldybės tarybos Antikorupcijos komisijos pirmininku.

Žmona – Irena, duktė – Deimantė..

## Šaltiniai
Juozas Butkevičius

**Juozas Butkevičius** (g. 1948 m. sausio 1 d. Dovainiai, Plungės raj.) – Lietuvos ir Telšių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1966 m. baigė Platelių vidurinę mokyklą, 1971 m. baigė Kauno politechnikos institutą, gavo inžinieriaus statybininko diplomą.

1971–1986 m. statybos organizacijose ėjo įvairias pareigas, nuo statybų meistro iki organizacijos vadovo. 1986 m. Telšių statybos tresto vyriausiasis inžinierius. 1995–1997 m. statybinės akcinės bendrovės direktorius. 1997–2000 m. Telšių rajono savivaldybės meras. 2000–2004 m. Seimo nario sekretorius-padėjėjas. 2005 m. UAB „Lestema“ direktoriaus pavaduotojas.

1995–2011 m. ir nuo 2015 m. Telšių rajono savivaldybės tarybos narys.

1979 m. įstojo į TSKP. Jos nariu buvo iki Lietuvos padalinio atsiskyrimo. Bilietą grąžino ir kito neėmė. 1988 m. rudenį įsitraukė į Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdį. Nuo 1994 m. spalio mėn. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) narys, Telšių skyriaus steigėjas.

1973 m. sukūrė šeimą. Žmona Elena Marija, duktė Ingrida.

## Nuorodos
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

## Išnašos
Janina Akstinavičienė

**Janina Akstinavičienė** (1954 m. gegužės 24 d. Kazliškio miestelyje, Rokiškio rajone – 2004 m. birželio 8 d. Ukmergėje) – pedagogė, Lietuvos ir Ukmergės rajono politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija
1978 m. baigė Vilniaus valstybinį V. Kapsuko universitetą, lietuvių kalbos ir literatūros specialybę.

1978–1983 m. Veprių profesinės technikos mokyklos dėstytoja. 1983–1992 m. – Veprių apylinkės tarybos pirmininkė. 1988 m. birželį Vepriuose suorganizavo Sąjūdžio iniciatyvinę grupę.

1992–1995 m. Ukmergės rajono savivaldybės tarybos pirmininkė. 1995–1997 m. Veprių agrarinės tarnybos viršininkė. 1997–2000 m. Veprių seniūnijos seniūnė. 2000–2004 m. Ukmergės rajono savivaldybės merė.

1990–1995 m. Ukmergės rajono savivaldybės tarybos deputatė, 1995–2004 m. Ukmergės rajono savivaldybės tarybos narė.

Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos narė, VNDS tarybos narė, Ukmergės skyriaus pirmininkė.

## Išnašos

## Nuorodos
* Kandidato anketa (vrk.lt)
Amžinoji nuodėmė

**Amžinoji nuodėmė** arba **Neatleidžiama nuodėmė** – krikščionių teologijoje nuodėmė, kurią padaręs nusidėjėlis nebegali būti išganytas ir gauti amžinąjį gyvenimą. Ši sąvoka kildinama iš Jėzaus pasisakymų Evangelijose pagal Matą http://www.biblija.lt/index.aspx?cmp=reading&doc=BiblijaRKK1998_Mt_12 ir Morkų http://www.biblija.lt/index.aspx?cmp=reading&doc=BiblijaRKK1998_Mk_3:

Užuominų apie šią nuodėmę randama apaštalo Pauliaus Laiške žydams http://www.biblija.lt/index.aspx/lt_vertimai/leidimai/b_rk_k1998/kn_skyriai/index.aspx?cmp=reading&doc=BiblijaRKK1998_Žyd_6 :

Viena galimų interpretacijų, pateikiama Šv. Jono Auksaburnio, yra ta, jog tai nuodėmė tų, prie kurių Dievas buvo priėjęs labai arti, kurie akivaizdžiai yra patyrę jo meilę, kurie matė Dievo galią, tačiau nepaisant viso šito, vis viena nusisuko nuo jo.

Neatleidžiamos nuodėmės sąvoka yra ir Pastarųjų Dienų Šventųjų Jėzaus Kristaus Bažnyčios mokyme.

## Nuorodos
* I think I’ve committed the „unpardonable sin“--what can I do?
* My Answer by Billy Graham 
* What About The Unpardonable Sin