open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Parubežinė

**Parubežinė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Kačergiškės, 1 km nuo Češulėnų, šalia Šeškinės upelio ir sienos su Baltarusija. Yra apleista sodyba.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžio *parubežė, parubežỹs* ‘vieta prie sienos, paribys’. Lenkiškai vadinta tą patį reiškiančiu pavadinimu *Pograniczne* ( ‘pasienis’).

## Istorija

XX a. pr. Parubežinės (Pograničnės) užusienis įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį, Vidžių valsčių. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Vidžių valsčius). Sovietmečiu priklausė Kačergiškės apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Uoganų piliakalnis

**Uoganų piliakalnis** () – piliakalnis Žiemgaloje, Duobelės savivaldybės teritorijoje, Naudytės valsčius, Latvija. Pasiekiamas nuo kelio Duobelė – Aucė atšakos į Benę, už Mažspinių pasukus pietų kryptimi mišku, prie buv. Januoganų kaimelio.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Sesavos kairiajame krante, 15 m aukščio ir 200 m ilgio kalvos palyginus nuolaidžiais šlaitais dalyje. Pietrytiniame šlaite rastos akmens statinio liekanos, bet kultūrinis sluoksnis neryškus. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 768. 

## Šaltiniai
Parija (reikšmės)

**Parija** vadinami kaimai Ukmergės rajone:

* Pabaisko seniūnijoje:
** Parija,
* Pivonijos seniūnijoje:
** Parija I,
** Parija II,
** Parija III.
Parudinė

:: *Apie kaimą Molėtų rajone žr. [[Paraudinė]]*.

**Parudinė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Labanoro, Labanoro girioje. Pasiekiamas kelio  atšaka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Parūdupiai

**Parūdupiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Mickūnų, prie Rūdupio–Muknos upelio, Mickūnų miškų apsuptyje. Praeina Dėdoniškių–Muknos kelias.

## Istorija
XIX a. pab. Parūdupių užusienis pateko į Vilniaus apskrities Mickūnų valsčių, Lavoriškių apylinkę. Buvo Lavoriškių dvaro valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasadininkai

**Pasadininkai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Sužionių.

1988 m. kaimas buvo panaikintas, bet 2025 m. atkurtas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasakiškės

**Pasakiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 12 km nuo Vilniaus, 6 km nuo Nemenčinės, 13 km nuo Bezdonių. Zamečkavo skulptūrų parkas, Antavilio ežeras, Šakiškių skardis.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs iš greta esančio didesnio kaimo – Sakiškių pavadinimo: tarybiniais metais dažniau naudotasi rusifikuotais pavadinimais, šiuo atveju *Sakiški* () įtakojo greta esančio mažesnio kaimo pavadinimą, panaudojant priešdėlį *po-* (, „esantį po“), taip atsirado *Podsakiški* (), ilgainiui tapo *Podsakiškis*, o su laiku – Pasakiškių kaimu, trumpiau – Pasakiškėmis.

Sakiškių pavadinimas yra kildinamas nuo Šakiškių („šakoto“) miško pavadinimo, esančio tarp Nemenčinės ir Sakiškių.

Senieji aplinkinių gyvenviečių gyventojai Pasakiškes vadina *Vienuolynu* (), dėl jose dar XIX a. pastatyto pravoslavų vienuolyno pastato.

## Istorija
1915 m. buvo pastatytas medinis gyvenamasis pastatas šiaurinėje (dabar esančio kaimo) dalyje, greta esančio šulinio, 1918 m. – pietinėje. 1953 m. atsikraustė naujieji kaimo gyventojai, pastatyti du nauji gyvenamieji namai šiaurės bei šiaurės rytų pusėje, 1918 m. statyto namo priestatas, šalia jo užsodintas sodas bei iškastas antrasis kaimo šulinys. Antroji Pasakiškių apgyvendinimo banga prasidėjo apie 2005-uosius. 2011 m. rajono savivaldybės merės sprendimu, kaime atsirado dvi gatvės – Pušyno bei Pasakiškių. Šiuo metu kaime yra 15 gyvenamųjų namų, gyvena 13 šeimų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasaliai

:: *Apie kaimą Vyžuonų seniūnijoje žr. [[Pasaliai (Vyžuonos)]]*.

**Pasaliai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Užpalių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasalis

**Pasalis** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Pabarės, 4 km į šiaurės vakarus nuo Butrimonių. Praeina vieškelis Naujosios Rakliškės–Kalitonys.

## Istorija
XIX a. pab. Pasalio kaimas pateko į Lydos apskrities Aleksandravo valsčių, Rakliškių seniūniją. Buvo Rakliškių dvarininkų Patackų valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasarčiai

**Pasarčiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Kriaunų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasartė

**Pasartė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Dusetų, prie Sartų ežero. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paseirė

**Paseirė** – kaimas Druskininkų savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Leipalingio, prie Seiros upelio, tarp Seiros pelkės pietuose ir Krašto ežero šiaurėje, tarp miškų. Pasiekiamas keliu nuo Vileikių.

## Etimologija
XIX a. pab. lietuviškai užrašyta kaip *Pasereika*. Pavadinimas yra priešdėlio *pa-* vedinys iš upės vardo *Seirà*.

## Istorija
XIX a. pab. buvo Paseirės dvaro sodyba Seinų apskrities Kudrėnų valsčiuje, Seirijų parapijoje. Priklausė Kudrėnų palivarkui. Šalia buvo Paseirės kaimas Leipalingio valsčiuje ir Paseirės malūnas.

## Gyventojai



## Šaltiniai
Paserbentys

**Paserbentys** – buvęs kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Kalnujų, prie Raseinių–Jurbarko kelio ir Serbentos upelio.

## Etimologija

Kaimo vardas yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Serbentos upelio, kuris numelioruotas. Apie tai rašė iš čia kilęs poetas Marcelijus Martinaitis:

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Paserbentyje gimė poetas, rašytojas Marcelijus Martinaitis (1936–2013).
* Paserbentyje gimė kompozitorius Algirdas Martinaitis (1950–).

## Šaltiniai
Pasgrinda

**Pasgrinda** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Matuizų, Dainavos girioje, Šalčininkų rajono paribyje. Keliai į Voriškes, Kalesninkus, Žagarius. Per Pasgrindos kaimą teka šaltavandenis Pasgrindos upelis (9,7 km ilgio), kuris įteka į Verseką (Merkio upės baseinas). Pasgrindos upė (2,5 km nuo žiočių) patenka į Merkio ichtiologinį draustinį. Draustinyje saugomos upėtakių ir kiršlių nerštavietės.

3 km į pietvakarius nuo Pasgrindos, netoli Kamorūnų kaimo, miškų valdoje įrengta miško poilsiavietė „Dievų parkas“.

Į šiaurę nuo Pasgrindos kaimo yra pilkapynas. Gana lygioje vietoje, retame pušyne, pailgame š. v. – p. r. kryptimi plote, nuo 2 – 4 m. iki 10 – 15 m. atstumu vienas nuo kito išsidėstę 16 pilkapių. Pilkapių sampilai nuo 6 – 7 m. iki 10 m. skersmens ir nuo 0,3 m. iki 0,6 m aukščio, dauguma gerokai sulėkštėję, dalis deformuoti. Prie kelių pilkapių sampilų pastebimi juos juosusių griovių pėdsakai. 1998 m. Pasgrindos pilkapynas paskelbtas kultūros paminklu, 2005 m. jis pripažintas valstybės saugomu paminklu. Už 1,5 km į š.v. nuo Pasgrindos pilkapyno yra Jurgiškių pilkapynas (26 pilkapiai).

## Istorija
Kaimo vardas *Pasgrinda* kildinamas nuo Pasgrindos upelio pavadinimo.

XIX a. pab. buvo Pasgrindos kaimas Lydos apskrities Kaniavos valsčiuje, Čepeliūnų apylinkėje, pateko į Kijučių Kaminskių dvaro valdas. Taip pat minima Pasgrindos *[[okolica]]*.

Pagal lenkų valdžios atliktą 1921 m. surašymą kaime gyveno 122 žmonės, iš kurių 120 buvo užrašyti lenkais ir 2 lietuviais.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Natalija Krupavičiūtė (g. 1952 m.), Vilniaus B. Dvariono dešimtmetės muzikos mokyklos mokytoja, chorvedė

## Šaltiniai
Pasamanė (Ignalina)

**Pasamanė** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 1 km nuo Dūkštelių, Samanio ežero pietiniame krante. Stūkso Pasamanės piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasiekai (Turmantas)

**Pasiekai** – viensėdis Zarasų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Kimbartiškės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasiekos

**Pasiekos** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 4 km nuo Sangrūdos, prie kelio .

## Etimologija

Vietovardis kildinamas iš  („laukas, pieva iškirsto miško vietoje; kirtimas“).

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Pasieniai (Vilnius)

**Pasieniai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, ~2,5 km į pietvakarius nuo Pilaitės (Vilnius), Girulių miške, Griovių geomorfologiniame draustinyje. Neries dešiniajame krante trykšta geležingas šaltinis *Krinyca*.

Ties Pasieniais rasta senojo–viduriniojo akmens amžiaus pradžios (XI–VIII tūkst. pr. m. e.) stovyklavietė – seniausia iš žinomų prie Neries (rasta net iki 12 000 metų senumo titnago skeveldrų, skelčių, strėlių antgalių, peilių).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Smiltniekų piliakalnis

**Smiltniekų piliakalnis** () – piliakalnis Žiemgaloje, Duobelės savivaldybės teritorijoje, Bikstų valsčius, Latvija, 16 km į vakarus nuo Duobelės. Pasiekiamas nuo kelio A9 (Latvija) Ryga – Liepoja už Kakeniekų pasukus pietų kryptimi link Slagūnės, yra Zebrų ežero rytiniame krante, Bikstų girininkijos Silkalnių ruožo 159 kvartale.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Zebrų ežero krante, 10 m aukščio ir 30 m ilgio kalvoje, užima 0,6 ha. Augustas Bilenšteinas spėjo viduramžiais kalne buvus raganų deginimo vietą. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 741. 3,1 km į pietryčius yra 101 m aukščio Cepurės kalnas.

## Šaltiniai
Paskaisčiai

**Paskaisčiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Krekenavos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paskarlupiai

**Paskarlupiai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2 km nuo Višakio Rūdos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paskerdinis

**Paskerdinis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Kukečių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasimniai

**Pasimniai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės vakarus nuo Simno, sąsmaukoje tarp Giluičio ir Simno ežero. Eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paskirtinis (Panevėžys)

**Paskirtinis** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Smilgių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paskystūnys

**Paskystūnys** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Ariogalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasmėlė

**Pasmėlė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Mielagėnų, prie miškelio. Sunykęs.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžių **pãsmėlė, pasmėlỹs* ʻsmėlinga žemėʼ.

## Istorija
XX a. pr. buvo Maslovskiui priklausęs užusienis Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčiuje.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasamanė (Elektrėnai)

**Pasamanė** – viensėdis Elektrėnų savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Strėvininkų. Netoliese stūkso Pasamanės (arba Pipiriškių) piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasoda (Vilkaviškis)

**Pasoda** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Pilviškių, šalia kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasodninkai

**Pasodninkai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Gelvonų, dešiniajame Neries krante. Stūkso Pasodninkų piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paspąstis

**Paspąstis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Karklėnų. Stūkso Paspąsčio piliakalnis.

Paspąsčio kaime yra dvi kalvos – Spąstis ir Spąsčiukas, apie kurias pasakojama daug padavimų. Dominuojanti apylinkėje Spąsčio kalva yra vadinama Maldokalniu. Manoma, jog šios kalvos buvo apeiginės pagoniško kulto vietos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ezerlūkių piliakalnis

**Ezerlūkių piliakalnis** () – piliakalnis Žiemgaloje, Duobelės savivaldybės teritorijoje, Bikstų valsčius, Latvija, 16 km į vakarus nuo Duobelės. Pasiekiamas nuo kelio A9 (Latvija) Ryga – Liepoja už Kakeniekų pasukus pietų kryptimi link Slagūnės, yra Zebrų ežero šiaurytiniame krante.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Zebrų ežero krante, 30 m aukščio kalvoje. Nuo kalno per ežerą veda 5-20 m pločio ir 400 m ilgio kūlgrinda. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 746. 

## Šaltiniai
Paspengliai (Trakai)

**Paspengliai** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Onuškio.

## Etimologija
Kaimas pavadintas pagal *Spenglos* upę ar ežerą. Seniau šioje vietoje buvo gyvenvietės  („Šiaudinė“) ir *Przedmoście* („Patilčiai“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paspieška

**Paspieška** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Dubingių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paspirgėliai

**Paspirgėliai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Girėnų, šalia kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pastoviškis (Švenčionys)

**Pastoviškis** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Labanoro, Labanoro girioje, netoli Peršokšnos upelio, prie Labanoro–Januliškio keliuko.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pastromė

**Pastromė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 9 km nuo Degučių, prie Stromio ežero.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Putoėjo nacionalinis parkas

**Putoėjo nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas vakarų Tailande, Sufanburio provincijoje. Parkas įkurtas 1987 m. rugsėjo 30 d.

## Vieta
Parkas užima 317,48 km² ir apima Dančango (Dan Chang) apylinkes, 100 km į šiaurės vakarius nuo provincijos centro Sufanburio.

## Flora ir fauna
Putoėjo nacionaliniame parke vyrauja drėgni atogrąžų, lapuočių ir mišrūs miškai. Iš retų augalų parke sutinkama: Afzelia xylocarpa, Vietnaminė pušis (Pinus merkusii), bukalapis sparnenis (Dipterocarpus obtusifolius), gumbuotasis sparnenis (Dipterocarpus tuberculatus), kietavaisė ksilija (Xylia xylocarpa), tamsioji dalbergija (Dalbergia oliveri), stambiavaisis koralmedis (Pterocarpus macrocarpus) ir daug bambukų.

Parke gyvena: Indokininis tigras, šernas, Indijos muntjakas, baltarankis gibonas, Malajinis lokys, loris (Nycticebus bengalensis), dygliatriušis, palminis musangas, makakos, karališkoji kobra ir kt.

## Įžymiausios vietos
* 200–300 metų amžiaus Vietnaminių pušių (Pinus merkusii) miškas (1 376 medžiai).
* Pukrathingo (Phu Krathing), Tafoenkhlio (Taphoen Khli) ir Tatjajo (Tat Yai) kriokliai.
* Nakhi (Nakhi), Minojo (Mi Noi), Hoiraja (Hoi Raya) ir Fajajo (ha Yai) urvai.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Pasūduonė

**Pasūduonė** – buvęs kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Valavičių, prie kelio .

## Istorija

1827 m. kaime buvo 15 namų.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasūduonys

**Pasūduonys** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Jungėnų.

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimas 1559 m. XIX a. buvo palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasuosiai

**Pasuosiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Noriūnų, prie kelio . Prateka Suosa.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasuosis

**Pasuosis** – viensėdis Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Viešintų, prie Suosos ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasusienys

**Pasusienys** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Šeimyniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasubatė (Rokiškis)

**Pasubatė** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Obelių, šalia kelio , prie pat Lietuvos ir Latvijos valstybės sienos. Į rytus nuo kaimo telkšo Subatas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasvirė

**Pasvirė** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Rukainių, prie Kenos ir Rukainės santakos. Pasiekiamas keliuku iš Ašmenėlės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašakališkiai

**Pašakališkiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Igliaukos, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašakariškiai

**Pašakariškiai** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Naujojo Daugėliškio, 2 km į pietvakarius nuo Šiūlėnų. Išlikusi apleista sodyba.

## Etimologija
Teigiama, esą pavadinimas kilęs nuo priešdėlio *pa-* ir žodžio *šàkaris* ‘kas viską maišo, verčia, šakariuoja’. Greičiau pagal vietovardį *Šakariškė* (plg. šalia kaimas *[[Šakaraistis]]*, seniau dar vadintas *Šakariške*).

## Istorija
XIX a. pab. Pašakariškės užusienis pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių, Izabelinės apylinkę. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

Sovietmečiu priklausė Kačergiškės apylinkei.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Danutė Sakalauskienė (g. 1931 m.), minerologė;
* Bronė Rimkevičienė (g. 1938 m.), socialinių mokslų daktarė.

## Šaltiniai
Pašakarniai

**Pašakarniai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Alkiškių. Naujosios Akmenės girininkija (Mažeikių miškų urėdija).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašaltupis

**Pašaltupis** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Reškutėnų, Juodyno pietinėje pakrantėje. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lietuvos rinktinė 2004 m. Europos futbolo čempionato atrankoje

: *Apie kitas rungtynes skaitykite straipsnyje [[XII Europos futbolo čempionato atranka]]*
Lietuvos futbolo rinktinės atrankinės varžybos į 2004 m. vykusį **[[XII_Europos_futbolo_čempionatas|XII Europos futbolo čempionatą]]** Portugalijoje. Lietuva žaidė 5 grupėje.

## Turnyrinė lentelė

## Lietuva – Vokietija

## Lietuva – Farerai

## Islandija – Lietuva

## Vokietija – Lietuva

## Lietuva – Škotija

## Lietuva – Islandija

## Farerai – Lietuva

## Škotija – Lietuva
Egidijus Juška

**Egidijus Juška** (g. 1975 m. kovo 12 d.) – Lietuvos futbolininkas, žaidžiantis saugo arba puolėjo pozicijose.

Žaidė įvairiuose Lietuvos, Baltarusijos, Kazachstano klubuose, 2004 m. vasario 1 d. persikėlė į Talino „TVMK“ klubą. 2006–2008 m. žaidė Vilniaus „Vėtros“ klube, iš kurio išėjo dėl nesumokėto atlyginimo. 2009 m. pradžioje prisijungė prie VMFD „Žalgirio“ komandos. Pasibaigus 2011 m. sezonui su veteranu sutartis nebuvo pratęsta. 

Žaidė vienerias rungtynes už Lietuvos nacionalinę komandą prieš Norvegijos ekipą.

## Pasiekimai

1997/98 Lietuvos čempionas su Šiaulių "Karedos" komanda.

1998/99 Lietuvos čempionas su Vilniaus "Žalgirio" komanda.

2002, 2003 m. Kazachstano čempionas su Irtysh Pavlodar komanda

2005 m. Estijos čempionas su FC TVMK komanda

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Svėtkalnio piliakalnis

**Svėtkalnio piliakalnis, Švedų kalnas** () – piliakalnis Žiemgaloje, Tervetės savivaldybės teritorijoje, Tervetės valsčius, Tėrvetės gamtos parkas, Latvija. Pasiekiamas nuo Tervetės centro šiaurės vakarų kryptimi, parke.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas 10-12 m aukščio kalvoje Tervetės upės dešiniajame krante, upės kilpoje, tarp dviejų upelių, orientuotoje pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 400 m į pietryčius nuo Tervetės piliakalnio, nuo kurio skiria gilus griovys. 

## Istorija
XIII a. pabaigoje Livonijos ordino krašto magistras Vilekinas kalvoje Svėtės žemėje greta žiemgalių Tervetės pilies pasistatė Šventojo kalno pilį, kuri tapo Tervetės apylinkų centrine baze. Žiemgaliai ir žemaičiai per 11 dienų trukusį kruviną mūšį bandė užimti pilį. Kai vokiečių nugalėti nepasisekė, žiemgaliai patys sudegino savo pilį ir pasitraukė į Raktę. 1290 m. ir kryžiuočiai paliko savo pilį, kuri atliko savo užduotį. Švedu kalnu piliakalnis pavadintas po Šiaurės karo, kai Švedijos karalius Karolis XII jį užėmė ir nuo kalno apšaudė bei sugriovė Kalnamuižos pilį. Iki šiol išlikęs Svėtkalnio pavadinimas siejamas su senojo žiemgalių kulto vieta. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 789. 

## Nuotraukos


Vaizdas:2010 09 04 7Tervete52.JPG|Kelias link Tervetės piliakalnių
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete51.JPG|Piliakalnio pietrytinis šlaitas
Vaizdas:Svedu kalnas.jpg|Svėtkalnis
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete45.JPG|Pilies mūro fragmentas
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete47.JPG|Pilies pietinis kampas
Vaizdas:Ordino pilis.jpg|Pilies pietvakarinė siena
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete22.JPG|Paminklas didžiajai žiemgalių XIII a. laisvės kovai atminti tarp Šventkalnio ir Tervetės piliakalnio
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete16.JPG|Medžių rotonda Šventkalnyje
Vaizdas:Svetkalnio piliakalnio ir pilies liekanos nuo Tervetes piliakalnio.JPG |Svetkalnio piliakalnis ir pilies liekanos nuo Tervetės piliakalnio
Vaizdas:Svetkalnio pilies liekanos is vakaru puses.JPG|Svetkalnio pilies liekanos iš vakarų pusės
Vaizdas:Svetkalnio pilies liekanos1.JPG|Svetkalnio pilies liekanos
Vaizdas:Svetkalnio pilies liekanos.JPG|Svetkalnio pilies liekanos
Vaizdas:Tervetes piliakalnis nuo Svetkalnio.JPG|Tervetės piliakalnis nuo Svetkalnio


## Šaltiniai
Tėrvetės piliakalnis

**Tervetės piliakalnis, Cukraus kalnas ir senovinė gyvenvietė** () – piliakalnis Žiemgaloje, Tervetės savivaldybės teritorijoje, Tervetės valsčius, Tėrvetės gamtos parkas, Latvija. Pasiekiamas nuo Tervetės centro šiaurės vakarų kryptimi, parke. Vienas įspūdingiausių ir didžiausių Vakarų Žiemgalos piliakalnių.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas 19 m aukščio kalvoje, orientuotoje pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi Tervetės upės dešiniajame krante, upės kilpoje, juosiančioje piliakalnį iš pietų, vakarų ir šiaurės. Nuo pietryčiuose už 150 m esančio Svėtkalnio piliakalnio jį skiria gilus griovys, šiaurės rytuose – dabar apsausinta pelkė. Aikštelės ilgis 90 m, plotis 40 m. Jos pietrytiniame gale supilta 3 m aukščio 30 x 18 m ploto kuoravietė. Piliakalnis su priešpiliu, jo vakarinėje pusėje buvusi 9,5 ha ploto senovinė gyvenvietė.

## Istorija
XIII a. Tervetėje vesta Eiliuotoji Livonijos kronika ir Henriko Latvio kronika mini, kad kraštą valdė didžiūnai Viestartas ir Nameisis. Tervetė buvo rytų Žiemgalos centras, kurio Livonijos ordinas ilgą laiką nesugebėjo užkariauti. Tik 1286 m. žiemgaliai ir žemaičiai, nepavykus užimti Šventojo kalno pilį, patys sudegino savo pilį ir pasitraukė į Raktę. Saugomas valstybės, VKPAI Nr. 787. 

## Tyrimai
Piliakalnis tirtas 1952-1956 m. Rasti šeši kultūriniai sluoksniai, kurie leidžia spėti, jog piliakalnyje gyventa nuo I a. pr. m. e. iki XIII a. pabaigos. Piliakalnio gynybinė sistema ypač ištobulinta XI a., kai buvo pastatytos storos sienos ir bokštai. Archeologinių tyrimų metu piliakalnyje rasta apie 4000 senovinių dirbinių. Vėliausiai piliakalnio šiaurės rytinėje dalyje pastatyta kryžiuočių pilis, kurios gruvėsiai teberiogso iki šiol.

## Nuotraukos


Vaizdas:2010 09 04 7Tervete52.JPG|Kelias link Tervetės piliakalnių
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete35.JPG|Tervetės piliakalnio šiaurrytinis šlaitas
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete29.JPG|Vaizdas nuo Tervetės piliakalnio
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete19.JPG|Tervetės piliakalnio kuoravietė
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete26.JPG|Tervetės piliakalnio aikštelė
Vaizdas:Tervetes piliakalnis.jpg|Tervetės piliakalnio aikštelė
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete22.JPG|Paminklas didžiajai žiemgalių XIII a. laisvės kovai atminti tarp Šventkalnio ir Tervetės piliakalnio
Vaizdas:2010 09 04 7Tervete32.JPG|Slėnis tarp Tervetės piliakalnio ir Šventkalnio
Vaizdas:Tervetes piliakalnis is vakaru puses.jpg |Tervetės piliakalnis iš vakarų pusės
Vaizdas:Svetkalnio piliakalnio ir pilies liekanos nuo Tervetes piliakalnio.JPG |Svetkalnio piliakalnis ir pilies liekanos nuo Tervetės piliakalnio
Vaizdas:Tervetes piliakalnio aikstele is rytu puses.JPG|Tervetės piliakalnio aikštelė iš rytų pusės
Vaizdas:Tervetes piliakalnis is rytu puses.jpg |Tervetės piliakalnis iš rytų pusės
Vaizdas:Tervetes piliakalnis nuo Svetkalnio.JPG |Tervetės piliakalnis nuo Svetkalnio


## Šaltiniai
Rusnės apylinkė

**Rusnės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šalies vakaruose.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1993 m. sausio 19 d. 1995 m. jos vietoje įkurta Rusnės seniūnija.

## Šaltiniai
Namtoksamlano nacionalinis parkas

**Namtoksamlano nacionalinis parkas** () Fraputthačajo (Phraphut Thachai) – nacionalinis parkas Tailando centre, Saraburio provincijoje. Parkas įkurtas 1981 m. rugsėjo 2 d. ir iki 2006 m. nacionalinis parkas vadinosi Khaosamlano (Khao Sam Lan) bei Fraputthačajo (Phraphut Thachai) vardais.

## Vieta
Parkas užima 44,57 km² ir apima Kaengkhojo (Kaeng Khoi), Nongkhe (Nong Khae), Vihandaengo (Wihan Daeng) ir Mueango (Mueang) apylinkes, 15 km į pietus nuo provincijos centro Saraburio.

## Flora ir fauna
Namtoksamlano nacionaliniame parke vyrauja drėgni atogrąžų ir lapuočių miškai. Iš retų augalų parke sutinkama: kietavaisė ksilija (*Xylia xylocarpa*), stambiavaisis koralmedis (*Pterocarpus macrocarpus*), gumbuotasis sparnenis (*Dipterocarpus tuberculatus*), rudoji šorėja (*Shorea obtusa*), *[[Shorea siamensis]]*, kvapioji hopėja (*Hopea odorata*), *[[Afzelia xylocarpa]]*, didysis tikmedis (*Tectona grandis*), krausva (*Lagerstroemia calyculata*) ir daug bambukų.

Parke gyvena: šernai (*Sus scrofa*), Indijos muntjakai (*Muntiacus muntjak*), Malajiniai lokiai (*Helarctos malayanus*), Javiniai elniukai (*Tragulus javanicus*), šiaurinės kiauliauodegės makakos (*Macaca leonina*), ausytieji skujuočiai, *[[Tupaia belangeri]]* ir kt., sutinkama daug paukščių: Blanfordo bulbiuliai (*Pycnonotus blanfordi*), didžiosios krūmyninės gegutės (*Phaenicophaeus tristis*), rytinės šamos (*Copsychus saularis*), paprastosios pentinuotosios gegutės (*Centropus sinensis*), bankivinės vištos (*Gallus gallus*), rudosios medšarkės (*Lanius cristatus*), ilgauodegės medšarkės (*Lanius schach*), baltasturplės šamos (*Copsychus malabaricus*), javiniai kūdriniai garniai (*Ardeola speciosa*), rusvakepurės dirvinės timalijos (*Pellorneum ruficeps*) ir kt.

## Įžymiausios vietos
* Samlano (Sam Lan) () ir Fohindato (Pho Hin Dat) kriokliai.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Vilcės piliakalnis

**Vilcės piliakalnis** () – piliakalnis Žiemgaloje, Jelgavos savivaldybės teritorijoje, Vilcės valsčius, Vilcės gamtos parkas, Latvija. 

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas 80 m nuo Vilcės ir Rukūzės upių santakos, 12 m aukščio nuo upių smiltakmenio ir dolomito kalvoje, kurią Vilcės srovė gerokai apgriovė. Vienas piliakalnio galas 2,5 m paaukštintas. Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 1025. 

## Šaltiniai
Kamradžų piliakalnis

**Kamradžų piliakalnis** () – piliakalnis Žiemgaloje, Duobelės savivaldybės teritorijoje, Penkulės valsčius, Latvija. Pasiekiamas nuo kelio Tervetė – Vecvagarės arba nuo kelio Mežmaliešiai – Snikerė pasukus šiaurės kryptimi ties Kamradžais.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas 10 m aukščio ir apie 35 m diametro ovalioje kalvoje Krievainės upelio dešiniajame krante, netoli jos įtakos į Skujainės upę. Šlaitai į upelio pusę statesni, šiauriniai ir rytiniai lėkštesni. 

1923 m. piliakalnį tyręs Ernestas Brastinis iškėlė hipotezę, kad prie piliakalnio 1290 m. įvyko Skujainės mūšis (), kurį aprašė Eiliuotoji Livonijos kronika  , kai Livonijos ordinas užpuolė nuo Talsų apylinkių grįžtančius lietuvius. Į šiaurę nuo Kamradžų kaimo yra Kamradžų senkapiai. Saugomi valstybės, VKPAI Nr. 773, 777. 

## Šaltiniai
Vanga (Elektrėnai)

**Vanga** – viensėdis Elektrėnų savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Vievio, Neries kairiajame krante, Neries regioniniame parke. Kaimą supa miškas, kiek atokiau telkšo ežeras Vepriškiai, driekiasi kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Silenės piliakalnis

**Silenės piliakalnis** () – piliakalnis Žiemgaloje, Jelgavos savivaldybės teritorijoje, Vilcės valsčius, Latvija. 

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Švėtelės 20 m aukščio kairiajame krante, stipriai įtvirtintoje kalvoje. Gyventas nuo vėlyvojo geležies amžiaus. Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 1022. Piliakalnį 1892 m. tyręs Augustas Bilenšteinas manė, kad piliakalnyje buvo Silenės žemės centras ir Sidabrenės pilis, kurią mini Eiliuotoji Livonijos kronika.

## Šaltiniai
Arūnas Pukelevičius

**Arūnas Pukelevičius** (g. 1973 m. gegužės 9 d.) – Lietuvos futbolininkas, rungtyniavęs saugo pozicijoje.

Didžiąją savo karjeros dalį praleido Vilniaus „Žalgiryje“. Yra trumpai žaidęs užsienyje – Kinijoje, Lenkijoje, Estijoje. Profesionalo karjerą baigė 2005 m. „Alyčio“ klube.

## Pasiekimai

* A lygos laimėtojas: 1991, 1992 m.
* LFF taurės laimėtojas: 1991, 1993

## Nuorodos
Lyčų piliakalnis

**Lyčų piliakalnis** () – piliakalnis Žiemgaloje, Jelgavos savivaldybės teritorijoje, Sesavos valsčius, Latvija. Pasiekiamas nuo kelio A12 (A8 (Latvija)) Ryga – Tilžė Elėjoje pasukus link Bauskės, ties Skursteniais šiaurės kryptimi link Lielvircavos, ties Staniuliais – į vakarus link Saulyšių.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Vircavos dešiniajame krante. Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 1006. 

## Šaltiniai
Juozas Žlabys-Žengė

**Juozas Žlabys-Žengė** (1899 m. gegužės 2 d. Gimbūčiuose, Skaisgirio valsčius, Šiaulių apskritis – 1992 m. lapkričio 9 d. Kaune, palaidotas Žagarėje) – Lietuvos poetas, prozininkas, publicistas, žurnalistas.

## Biografija
Su tėvais atsikėlė į Žagarę. Mokėsi Žagarės progimnazijoje. 1919 m. įstojo į Lietuvos kariuomenės raitelių pulką Kaune. Įgijo raštininko specialybę, dirbo karininkų bibliotekoje, atstovavo kariams spaudoje.

1921 m. leitenanto laipsniu baigė Pirmojo Lietuvos prezidento karo mokyklą, paskirtas į 3-ąjį kavalerijos pulką. Baigęs Aukštuosius karininkų kursus, 1927 m. paskirtas vyresniuoju pulko leitenantu. 1926 m. gruodžio 17 d. dalyvavo nuverčiant prezidentą Kazį Grinių.

1929 m. I husarų pulko kapitonas. 1931 m. patvirtintas pulko žemesniųjų karininkų garbės teismo nariu. Už dalyvavimą „Voldemarininkų puče“ atleistas iš pulko komendanto pareigų turėjo palikti Kauną, tačiau nepakluso ir pasiliko mieste. Nesulaukęs jokių sankcijų, darbavosi „Lietuvos aido“ redakcijoje. 1934 m. pasitraukė iš kariuomenės. Nuo 1935 m. Vytauto Didžiojo universitete studijavo ekonomiką. 1934 m. priimtas į Lietuvos žurnalistų sąjungą.

Nacių Vokietijai užpuolus Sovietų Sąjunga, Lietuvių nacionalistų partijai surengus pučą prieš Lietuvos laikinąją vyriausybę, įtrauktas į dienraščio „Į laisvę“ redakciją, pranešinėjo partijai, kas dedasi redakcijoje. (Nuo 1943 m. „Ateitis“). 1945 m. sausio 1 d. įsidarbino Karo muziejaus paminklų apsaugos archyvų skyriaus vedėju. Gegužės mėn. iš pareigų atleistas, suimtas ir ištremtas į Vorkutos lagerį.

1958 m. grįžo į Kauną. Dirbo neoficialiai, kartais rašė mokslinius straipsnius. Kūrė eiles, bendradarbiavo Mažosios lietuvių tarybinės enciklopedijos redakcijoje, rašė atsiminimus apie „keturvėjininkų“ literatūrinį sąjūdį.

## Kūryba
Dar Žagarėje sukurtus eilėraščius pasirašė *Žengės* slapyvardžiu ir nusiuntė savaitraščiui „Lietuva“. Faustas Kirša juos išspausdino ir paprašė naujų eilėraščių almanachui „Šaka“. Susipažino su „keturvėjininkais“, pamėgo bohemos gyvenimą. Rašė korespondencijas bei literatūrinius tekstus: poeziją, feljetonus, recenzijas ir kt. Jo kūrinius spausdino „Karys“, „Mūsų žinynas“, „Kardas“, „Sekmoji diena“, „Krivulė“, „Naujas žodis“. Dalyvavo literatūriniame ir visuomeniniame gyvenime: padėjo organizuoti lietuviškus vakarus bei biblioteką, grojo dūdų orkestre.

Išleido „nervuotą poemą“ „Anykščių šilelis“ (1930 m.), apsakymų rinkinį „Gyvenimo novelės“ (1940 m.). Kaip publicistas bendradarbiavo „Lietuvos aide“, „Literatūros naujienose“, „Jaunojoje Lietuvoje“ ir kt. Prasidėjus Atgimimui, paskelbė eilėraščių, straipsnių, atsiminimų.

## Bibliografija
* *Anykščių šilelis*, poema, 1930 m.
* *Gyvenimo novelės*, apsakymų rinkinys, 1940 m.
* *Pavasarių gramatikos*, poezijos rinkinys, 1992 m.

## Įvertinimas
* Vytauto Didžiojo 5 laipsnio ordinas,
* Lietuvos nepriklausomybės medalis.

## Šaltiniai
Podgoricos oro pajėgų bazė

**Podgoricos oro pajėgų bazė**, *Golubovcų oro pajėgų bazė* – veikianti karinių oro pajėgų bazė Juodkalnijoje. Oro bazės įrengimai iš dalies bendri su pagrindiniu Juodkalnijos tarptautiniu oro uostu - Podgoricos oro uostu. Anksčiau šioje oro bazėje bazavosi 172-oji Jugoslavijos oro pajėgų aviacijos brigada, ji buvo pagrindinė Jugoslavijos KOP pradinio ir bazinio apmokymo skraidymų bazė.

Podgoricos oro pajėgų bazė naudoja tą patį pakilimo taką kaip ir greta esantis Podgoricos oro uostas. Prie riedėjimo tako turi didelę aikštelę, skirtą tik kariniams orlaiviams.

Dalį karinio komplekso sudaro 08/26 pakilimo takas, kurio nenaudoja civiliniai lėktuvai. Su pagrindiniu pakilimo taku 18/36 jungia 3 km ilgio riedėjimo takas. 08/26 kilimo takas yra netoli Tuzų miesto, prie Šipčaniko kalvos, kurioje įrengta požeminė orlaivių slėptuvė.

1999 m. NATO vykdyto Jugoslavijos bombardavimo metu oro bazė buvo dažnai bombarduota. Taikyta į degalų rezervuarus bei orlaivių takus ir stovinčius orlaivius. Buvo subombarduoti Jugoslavijos aviacinės akrobatikos komandos „Leteće zvezde“ lėktuvai *G-4 Super Galeb*. Keliskart buvo bombarduota ir požeminė Šibaniko slėptuvė, kuri po to kaip slėptuvė nebenaudota. Dabar ją „Plantažės“ kompanija naudoja kaip vyno sandėlius. Jugoslavijos laikais Šipčaniko kompleksas buvo griežtai saugomas Jugoslavijos karinių pajėgų, o dabar perduotas civiliniam naudojimui. Automobiliu galima privažiuoti prie greta Šipčaniko kalvos esančio 08/26 kilimo tako.

2006 m. birželio 3 d. atsiskyrus Juodkalnijai naujai sukurtos Juodkalnijos ginkluotosios pajėgos pareiškė, kad jos neturės kovinės aviacijos. Podgoricos oro pajėgų bazėje bazavosi:
* 17 reaktyvinių mokomųjų lėktuvų *[[G-4 Super Galeb]]* (gali būti naudojami ir kaip lengvieji šturmuotuvai),
* 4 sraigtiniai mokomieji lėktuvai *[[Utva 75]]*,
* 17 bendrosios paskirties ir atakos sraigtasparnių *[[Aérospatiale Gazelle]]*
* 5 transportiniai sraigtasparniai *[[Mil Mi-8]]*.
Sraigtasparniai buvo įtraukti į naujai suformuotas Juodkalnijos karines oro pajėgas, o reaktyvinių ir sraigtinių lėktuvų likimas turėjo buvo sprendžiamas. Buvo planuojama, kad Podgoricos oro pajėgų bazė taps regiono sraigtasparnių pilotų mokymo baze.

## Nuorodos
* Orlaiviai Podgoricos oro pajėgų bazėje (palydovinė nuotrauka Wikimapia.org)
Darius Regelskis

**Darius Regelskis** (g. 1976 m. balandžio 15 d.) – Lietuvos futbolininkas, rungtyniaujantis kairiojo gynėjo pozicijoje.

Didžiąją dalį karjeros praleido FBK Kaunas klube, yra žaidęs Estijoje, Latvijoje.

## Laimėjimai
* Meistriliiga: 2006
* Baltijos taurė: 2005 m.
* A lyga: 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004 m.
* LFF taurė: 2002, 2004 m.

## Išnašos
Tuzai (Juodkalnija)

**Tuzai** () – miestas (3900 gyv.) Podgoricos opštinoje (Juodkalnija), ant kelio, jungiančio Podgoricą ir Albanijos sienos kirtimo postą. Tuzai yra Tuzų miesto opštinos (9960 gyv.; Podgoricos opštinos dalis) centras.

Miestas yra į šiaurės vakarus nuo Skadaro ežero, už 10 km nuo Podgoricos, 150 km nuo Dubrovniko (Kroatija), 130 km nuo Tiranos (Albanijos sostinė).

## Istorija
Mieste gyvena žmonės iš aplinkinių Malesijos hotų, triešų, grudų ir kojų genčių. Hoti, Trieshi, Gruda, and Koja tribes. Malesijos regione gyvena apie 10 tūkst. žmonių.

Tuzų vardas pirmą kartą paminėtas 1222 m. pranciškonų misionierių raštuose. Kaip miestas jis egzistuoja nuo XX a. pradžios. Kaip ir aplinkinės žemės Tuzai anksčiau priklausė Osmanų imperijai. Juodkalnijos dalimi tapo po 1878 m. Berlyno kongreso nutarimo.

1911 m. Kopliko (dabar Albanija) ir Tuzų miestų apylinkėse vyko Malesijos gyventojų kautynės su turkų kariuomene. Pergalė šiame mūšyje vedė prie Albanijos nepriklausomybės.

## Šių dienų Tuzai
Tuzai yra Malesijos regiono centras, dalis kurio priklauso Juodkalnijai. Už 40 min. kelio į pietus yra Adrijos jūra, o už- 40 min. į šiaurę – snieguoti kalnai.

Tuzai yra Malesijos lygumoje, miestą supa kalnai, pereinantys į Albanijos alpes (kitaip – Prokletijės kalnai|Prokletijės kalnus). Malesijoje yra apie 11 tūkst. gyventojų, iš kurių 4 tūkst. gyvena Tuzuose.
Dauguma gyventojų yra albanai (katalikai ar musulmonai). Tuzuose yra sveikatos centras, pradinė mokykla „Mahmut Lekić“ ir vidurinė mokykla „25 Maj“. Paskutiniais metais Tuzuose pastaytas futbolo stadionas.

Malesijos regione yra nemažai draugijų, saugančių kultūrines vertybes. Rengiami karnavalai, kurių dėka Tuzai prisijungė prie miestų karnavalų rengėjų.

Tuzai ir Golubovcai yra miesto opštinos, kurios yra Podgoricos opštinos padaliniai. Abu jie turi savo parlamentus,

## Gyventojai

Tuzų miesto gyventojų etninė sudėtis:
* albanai – 2 320
* bosniai – 584
* muslimanai – 466
* juodkalniečiai – 293
* čigonai – 62
* serbai – 22
* kroatai – 4
* makedonai – 1
* kiti – 10
* nenurodę tautybės – 65
* nurodę regioną – 4
* nežinoma – 27
**Viso** – 3 789

Pagal religiją gyventojai yra:
* katalikai – virš 60% visų gyvwentojų
* musulmonai – virš 37%
* stačiatikiai – likę.

## Sportas
* FK Dečić Tuzi (futbolas)

## Nuorodos
* Tuzų vaizdas iš palydovo (Wikimapia)
Hotai

**Hotai** – svarbiausias iš septynių albanų klanų Malesijoje. Klano žmonės gyvena pietų centrinėje Juodkalnijoje, šiaurinėje Skadaro ežero pakrantėje ir rytų Kosove.

## Istorija

Pirmą kartą minimi 1330 m., o 1474 m. jų gyvenamas regionas minimas lotyniškuose šaltiniuose – *montanea ottanorum* (hotų kalnas).

Šiuolaikiniai hotai vedą savo kilmę iš XV a. pabaigos, kai išlikę albanai migravo iš Hercegovinos į pietus, kad išvengtų osmanų įsiveržimo ir susimaišė su vietiniais kalniečiais.

Tarp 1356 ir 1362 m., valdant Balšai I, po Balšičių įsiveržimo į Škoderį, daug hotų paliko Malesiją ir persikėlė į Plavo ir Limajaus (prie Pečo Kosove) apylinkes. Po šios migracijos liko tik keletas šeimų hotų.

Prieš 1421 m. didžioji Malesijos regiono dalis buvo įjungta į Zetos kunigaikštystę, kurią valdė galinga Balšičių giminė. Balšičiai naudojo Juodkalnijos aukštikalnes kaip slėptuvę politinio prieglobsčio ieškantiems serbų kilmingiesiems ar kitiems Balkanų bėgliams, besislapsčiusiems nuo užkariautojų osmanų.

Po konfliktų su osmanais ir venecijiečiais 1421 m. Balšičių dinastija išnyko. Valdžią perėmė nauja dinastija, kurią įsteigė Stefanas Crnojevičius, įkūręs savo sostinę Žabliake, į šiaurės rytus nuo Skadaro ežero.

Antroje XV a. pusėje, kai osmanai užkariavo Balkanus, Bosnijos slavus osmanų armijos ėmė stumti į pietus, kol 1463 m. pasiekė Hercegoviną.
Po Hervergovinos užkariavimo 1476 m., Albanijos užkariavimo 1478 m. ir Škoderio užėmimo 1479 m., pagal legendą, vyriškis *Keq Preka* ir penki jo sūnūs iš Hercegovinos aukštikalnių patraukė į pietus, kad pasitrauktų nuo masiškai migruojančių slavų. Jie ir daug kitų albaniškai kalbėjusių žmonių traukėsi iš Hercegovinos, kol rado vietą, kur gyventojai kalbėjo ta pačia kalba kaip ir jie.

Prasidedant šiaurės albanų pasipriešinimui osmanų valdžiai būtent hotų klanas sukėlė karą dėl Albanijos nepriklausomybės. Albanų partizaninio karo prieš turkų kariuomenę vadas buvo žmogus vardu *Ded Gjo Luli*, galbūt žinomiausias hotų didvyris. Laimėjus Dečičo mūšį *Ded Gjo Luli* iškėlė albanų vėliavą, kuri nebuvo naudojama nuo XV a. pabaigos, kai ši vėliava plevėsavo Skanderbego karinėse kamapanijose.
Dėl šio vaidmens hotai paprastai laikomi svarbiausiu albanų klanu Malesijoje.

## Legenda
Pagal albanų legendą kiekvienas *Keq Preka* sūnus įkūrė atskirą klaną – *Lazar Keqi* – Hotų klaną, *Ban Keqi* – Triešų klaną, *Kras Keqi* – *Krasniqi* klaną, *Piper Keqi* – Piperų klaną ir *Vaso Keqi* – Vasojevičių klaną.
Netrukus po bažnyčios pastatymo 1528 m. Grudoje *Lazar Keqi* ir jo sūnus *Gheg Lazari* persikėlė į vietovę, kurią vietiniai gyventojai vadino *Hoti* (šis vardas žinomas bent nuo 1330 m.) ir tenai įsikūrė.

Netoliese gyvenantis Triešų klanas laikomas „jaunesniaisiais broliais“, nes klanai *Keq Preka* laiko bendru protėviu.

## Religijos
Daugelis hotų yra katalikai, ypač garbinantys šv. Joną Krikštytoją (). Mažuma hotų yra musulmonai.

## Šaltiniai
Vytautas Strolia (1960)

**Vytautas Strolia** (g. 1960 m. gegužės 26 d. Skapiškių kaime, Anykščių rajonas) – Lietuvos pasienio policijos karininkas, vidaus tarnybos pulkininkas, Medininkų pasieniečių mokyklos viršininkas, praeityje vienas geriausių šalies biatlonininkų.

## Biografija
1978 m. baigęs Anykščių Jono Biliūno vidurinę mokyklą, studijavo Kauno kūno kultūros institute, kur 1983 m. įgijo biatlono trenerio-dėstytojo kvalifikaciją. Neakivaizdiniu būdu baigė Kauno technologijos universitetą, viešojo administravimo magistras. 

Jaunystėje buvo aktyvus biatlonininkas, 1982 m. tapo Lietuvos spartakiados čempionu, 1983 m. nugalėjo SSRS Sporto draugijos „Trud“ pirmenybėse (20 km distancija).

1983–1985 m. dirbo „Žalgirio“ sporto draugijos mokykloje biatlono treneriu, 1985–1990 m. buvo šios sporto draugijos pirmininku.

Besikuriančios Lietuvos kariuomenės savanoris. Nuo 1990 m. tarnavo Ignalinos pasienio užkardos vadu, o 1997–1999 m. – Visagino pasienio policijos štabo viršininku. 1999–2007 m. buvo Visagino pasieniečių mokyklos viršininkas, o 2007 m. perkėlus ją į Medininkus, paskirtas vadovauti jai.

Buvo vedęs žinomą Lietuvos slidininkę ir trenerę Kazimierą Strolienę, vėliau su ja išsiskyrė. Jų sūnūs Tautvydas (g. 1995 m.) ir Mantas (g. 1986 m.) taip pat kultivuoja slidinėjimą. Abu sūnūs yra šalies rinktinės nariai, olimpiečiai.

## Įvertinimas
* Sausio 13-osios atminimo medalis (1992 m.)
* Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis (1996 m.)

## Šaltiniai
* Anykštėnų biografinis žinynas
* Medininkų pasieniečių mokyklos internetinis puslapis 
* Apdovanotųjų asmenų duomenų bazė
Švedijos karališkoji mokslų akademija

**Švedijos karališkoji mokslų akademija** () – viena iš Švedijos karališkųjų akademijų. Akademija yra nepriklausoma, nevyriausybinė mokslo organizacija, skatinanti ir remianti mokslus, tokius kaip gamtos mokslai ir matematika.

Akademiją 1739 m. birželio 2 d. įkūrė gamtininkas Karlas Linėjus, merkantilistas Jonas Alströmer, inžinierius Mårten Triewald, tarnautojai Sten Carl Bielke ir Carl Wilhelm Cederhielm bei Anders Johan von Höpken.

Akademijos tikslas - sutelkti dėmesį į praktikoje naudingas žinias ir jas skelbti švedų kalba. Akademijoje turėjo būti kitokia nei Karališkoji mokslų draugija Upsaloje, kuri buvo įkurta 1719 m. ir kurioje buvo dėstoma lotynų kalba. Vieta Švedijos sostinėje, kur vyko aktyvi prekyba, tačiau čia kitaip nei Upsaloje, tuo metu nebuvo universiteto, kurti draugiją buvo iš anksto apgalvotas žingsnis. Akademija įkurta po pirmtakų Londono karališkosios draugijos ir Karališkosios mokslų akademijos Paryžiuje, tad ji buvo panaši į šias.

Akademijos Komitetai parinkti tarptautiniams prizams:
* Nobelio premija: fizikos ir chemijos 
* Alfredo Nobelio atminimo švedijos banko ekonomikos apdovanojimas  (tai pat žinoma Alfredo Nobelio atminimo ekonomikos apdovanojimas)
* Crafoord prizas astronomijoje ir matematikoje, žemės moksle, gamtos moksluose (su ekologija) 
* Rolf Schock apdovanojimas logikoje ir filosofijoje 
* Gregori Aminoff apdovanojimas kristalografijoje 
* Oskar Klein medalis
ir nacionaliniai apdovanojimai: 
* Göran Gustafsson apdovanojimas gamtos moksle ir medicinoje
* Söderberg apdovanojimas ekonomijoje ir teisėje
* Tage Erlander apdojanojimas fizikoje, chemijoje, ir biologijoje
* Ingvar Lindqvist apdovanojimas mokytojams fizikoje, chemijoje, biologijoje, ir matematikoje.

## Vadovai

Akademijai vadovavo:
* Anders Johan von Höpken, 1739-1740, 1740-1741
* Augustin Ehrensvärd, Balandis-Gegužė 1740
* Jacob Faggot, 1741-1744
* Pehr Elvius, 1744-1749
* Pehr Wilhelm Wargentin, 1749-1783
* Johan Carl Wilcke ir Henrik Nicander, 1784-1796
* Daniel Melanderhjelm ir Henrik Nicander, 1796-1803
* Jöns Svanberg ir Carl Gustaf Sjöstén 1803-1808; Sjöstén buvo pašalintas 1808 m. už drausmės pažeidimus
* Jöns Svanberg, 1809-1811
* Olof Swartz, 1811-1818
* Jöns Jacob Berzelius, 1818-1848
* Peter Fredrik Wahlberg, 1848-1866
* Georg Lindhagen, 1866-1901
* Christopher Aurivillius, 1901-1923
* Henrik Gustaf Söderbaum, 1923-1933
* Henning Pleijel, 1933-1943
* Arne Westgren, 1943-1959 
* Erik Rudberg, 1959-1972
* Carl Gustaf Bernhard, 1973-1981
* Tord Ganelius, 1981-1989
* Carl-Olof Jacobson, 1989-1997
* Erling Norrby, 1997 - 2003 m. birželio 30 d.
* Gunnar Öquist, 2003 m. liepos 1 d. - 2010 m. liepos 30 d.
* Staffan Normark, priimtas nuo 1 July 2010 m.

## Šaltiniai
Pašekštis

**Pašekštis** (anksčiau ***Pašiekštis***) – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Labanoro, prie Šiekščio ežero, Labanoro girioje.

Anksčiau buvo ir Pašekštis II, dabar prijungtas prie Pašekščio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašeriaukščiai

**Pašeriaukščiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 7 km nuo Panemunio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašerinė

**Pašerinė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Labanoro, Labanoro girioje, prie Ešerinio ežero. Šalia telkšo dar keletas ežerų (Kerotis, Kuprinis, Bevardis).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašiekštupis

**Pašiekštupis** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Skriaudžių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašilaičiai (Zujūnai)

**Pašilaičiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Buivydiškių, prie Vilniaus vakarinės ribos ir vakarinio aplinkkelio. Tarybiniais metais iš rytinės kaimo dalies sudarytas Pašilaičių mikrorajonas. Dabar kuriasi nausėdijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Triešai

**Triešai** – viena iš septynių albanų genčių, gyvenančių *Malësi e Madhe* rajone (Albanija) ir rytų Juodkalnijoje.

Šiais laikais apie 400 triešų gyvena *Malësi e Madhe* rajone. Pagal legendą triešai kaip ir hotai kilo iš bendro protėvio vardu *Keq Preka*.

Genties nariai gyvena maždaug 500 namų, esančių 10 kaimų teritorijoje. Triešų kaimai yra: *Rudinë*, *Nik Marashi*, *Muzheçku*, *Budzë*, *Poprat*, *Stjepoja*, *Benkaj*, *Delaj*, *Cemi i Trieshit* ir dalyje *Koritë*.
Triešai yra katalikai kaip ir daugelis Malesijos gyventojų, tačiau triešai turi gana didelę musulmonų mažumą. Triešai niekada nebuvo osmanų pavergti, niekada jiems nemokėjo mokesčių, nes gebėjo nuo osmanų apsiginti. Triešiai garsėjo ne tik kariais, bet ir dainininkais.

Šiais laikais dauguma triešų emigravo į JAV ieškodami geresnio gyvenimo. Neemigravę triešai gyvena Tuzuose arba Juodkalnijos sostinėje Podgoricoje.

## Dabartinis triešų pasiskirstymas kaimuose
* *Delaj* – 65
* *Budza* (*Budzë*) – 37
* *Stjepoja* – 59
* *Muzheçku* – 15
* *Bënkaj* – 7
* *Nikmaraši* – 13
* *Rudina* – 30
* *Poprat* – 72

## Triešų pavardės

* Arapaj
* Cacaj
* Dedivanaj
* Dukaj
* Gashaj
* Gjeloshaj
* Gjekaj
* Gjokaj (Muzheçk)
* Gjonlekaj
* Gjonaj


* Gjuravçaj
* Gjurashaj (Nik Marash)
* Hasanaj
* Lekaj
* Lekoçaj
* Lucaj (Stjepoj)
* Lucaj
* Margilaj
* Memçaj
* Micakaj (Poprat)


* Nikollaj (Muzheçk)
* Nikprelaj
* Palushaj
* Prënkoçaj
* Ujkaj
* Vataj
* Gjolaj
Pašekšė

**Pašekšė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Daneikių, prie Šekšio ežero. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašilaupiai

**Pašilaupiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 10 km nuo Ariogalos. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašilčiškis

**Pašilčiškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Skiemonių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Siratava

**Siratava** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 11 km nuo Pakniškių. Kaimo turizmo sodybos.

## Istorija

Buvęs Vasaknų dvaro palivarkas.

## Gyventojai

; Žymūs žmonės
* Iš čia kilęs tarpukario Lietuvos karininkas, plk. Antanas Slabšinskas (1891–1939). Palaidotas Kaune, Petrašiūnų kapinėse.

## Šaltiniai
Pašilėnai (Šalčininkai)

**Pašilėnai** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Didžiųjų Sėlų, Rūdninkų girios pakraštyje. Praeina miško kelias Kalitonys–Daučiūnai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašiliai (Anykščiai)

**Pašiliai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Skiemonių, prie kelio . Piečiau kaimo teka Nevėžos ežero intakas Lukna, auga Aukštadvario miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašiliai I

**Pašiliai I** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 18 km nuo Velžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašiliečiai

**Pašiliečiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Pumpėnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašilis (Pakruojis)

**Pašilis** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Pakruojo, kairiajame Kruojos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašiliai (Kalvarija)

**Pašiliai** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Sangrūdos, šalia kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašiliai (Panevėžys)

**Pašiliai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Raguvėlės, tarp dviejų upelių: Dėnio (vakaruose) ir Gaidžiupio (rytuose).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašiliškiai

**Pašiliškiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Gardamo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašimšė

**Pašimšė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Kiaunorių prie Šimšės upelio. Yra saugomas Pašimšės akmuo.

## Istorija

Buvusiame Pašimšės dvare yra Skambalu vadinamas kalnas, vadinamas piliakalniu. Tai taisyklinga keturkampė kalva, kurios viršuje yra 50 m ilgio šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi ir 16 m pločio aikštelė. Kalvos šlaitai 6,5 m aukščio, taisyklingi, statūs, iš trijų pusių yra terasos: šiaurės rytuose 6 m, šiaurės vakarų šlaite – 1,5 m pločio; pietrytiniame šlaite, 1,5 m žemiau aikštelės yra 1,8 m pločio terasa, 1,3 m žemiau jos – antra 1,5 m pločio ir 1,6 m žemiau – trečia 2 m pločio terasa. Pietvakariniame gale jų nėra, čia padarytas kelias užvažiuoti ant kalno. 1967 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Greičiausiai, tai dvarininko iniciatyva padarytas įrenginys.

Pašimšės senovės gynybinis įtvirtinimas yra saugomas valstybės kraštovaizdžio ir archeologijos paminklas (unik. kodas ).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paširvintis (Musninkai)

**Paširvintis** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Musninkų. Išlikęs Paširvinčio II dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paširvintis (Širvintos)

**Paširvintis** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 1 km nuo Peliškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paširvintis (viensėdis)

**Paširvintis** – viensėdis Širvintų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Žemųjų Viesų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai