open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
James Naismith

**Džeimsas Neismitas** (*James Naismith*, g. 1861 m. lapkričio 6 d. Almontėje, Ontarijuje – 1939 m. lapkričio 28 d.) – kūno kultūros mokytojas ir treneris Springfildo koledže, krepšinio išradėjas, taip pat jis pirmasis pasiūlė naudoti šalmus amerikietiškame futbole.

Neismitas gimė Ontarijuje, Almontėje, škotų imigrantų šeimoje. Motina į Kanadą atvyko 1852 m., o tėvas – 1853 m. Tėvai mirė 1870 m. nuo vidurių šiltinės.

## Krepšinio atsiradimas
1891 m. dirbdamas fizinio lavinimo treneriu *Springfield College* Springfilde gavo užduotį sugalvoti žaidimą užimti studentus šaltojo sezono metu. Per dvi savaites (toks buvo duotas terminas) įvertino egzistuojančių sporto šakų stiprybes ir silpnybes bei sugalvojo sportą, kuriame būtų minimalus kūno kontaktas. Iš pradžių šiai sporto šakai Neismitas sugalvojo 13 taisyklių. Nors studentai naująjį žaidimą siūlė kūrėjo garbei pavadinti „Naismith Ball”, Neisimitas jį pavadino „basket ball“.

## Išnašos
Mackonys (reikšmės)

**Mackonimis** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Elektrėnų savivaldybėje;
* Molėtų rajone;
* Baltarusijoje, Astravo raj..
Mezuza

**Mezuza** (, dgs. *mezuzot*) – prie durų prikalama dėžutė su pergamento ritinėliu. Žydai prikala mezuzą prie laukujų namų durų kaip patvirtinimą Dievo tikėjimu. Mezuzos viduje įdedamas soferio ant košerinės odos parašytas tradicinis tekstas. Pergamentą žydai turi tikrinti 2 kartus per septynerius metus. Jeigu palaiminimo tekste atsiranda įbrėžimų ar jo tekstas išblunka, palaiminimas laikomas nekošeriniu ir netinkamu. 

Ant mezuzos pergamento užrašoma:
*"Šma Israel" maldos, sudarytos iš Toros ištraukų, dvi dalys: Įst 6:4-9 ir 11:13-21. Trečioji šiai maldai priklausanti ištrauka - Sk 15:37-41 - nerašoma.
*Dievo vardas Šadai - Aukščiausiasis. Sakoma, kad Šadai savo ruožtu yra akronimas - žodžių "Šomer Delatot Israel" ("Izraelio durų sargas") trumpinys.
*Vadinamuoju Cezario šifru (šiuo atveju raidę pažymint abėcėlėje iškart po jos einančia) užrašyti penktas, šeštas ir septintas maldos "Šma Israel" žodžiai: YHVH Eloheinu YHVH. Šis įrašas turi būti priešingoje pergamento pusėje, negu maldos tekstas. 

## Nuorodos
*Mezuza ant durų
Bečiai

**Bečiai** (XIX a. II pusėje – ir ***Karolinavas***) – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 1,5 km į pietvakarius nuo Veprių. Seniūnaitijos centras. Yra Bečių dvaro liekanos, Bečių kapinynas, stūkso „pėduotasis“ Bečių akmuo. 

Bečių kaime išlikę medinių dvaro rūmų krosnies su kaminu ir rūsių taip pat ūkinių pastatų, ledainės griuvėsiai ir požeminis sandėlis. Šalia auga dvaro laikus menantys seni klevai, liepos ir vakarinė tuja. Pietryčių pusėje yra Bečių tvenkinys su vandens malūno pamatų liekanomis, apsuptas buvusio dvaro parko liekanų, senų pušų ir maumedžių. Sovietmečiu jis buvo sujungtas su Veprių ežeru 800 m ilgio kanalu.

Tvenkinio šiaurvakarinėje pusėje trykšta Bečių šaltinis. Sovietmečiu čia buvo įrengtas gręžinys ir pastatytas šulinio pastatas, iš kurio vamzdžiu stipria srove bėga vanduo, kuris yra labai švarus, beveik beskonis, Bečių ir aplinkinių gyvenviečių gyventojų vertinamas ir naudojamas maistui. Šaltinio aplinka sutvarkyta ir pritaikyta visuomeninėms reikmėms 2008 metais.

Netoli Šventosios upės yra buvusių kolūkio kiaulių fermų griuvėsiai, po kolūkių panaikinimo paversti nelegaliu sąvartynu. Į rytus nuo kaimo, Pakapės miško pakraštyje yra dubenėtas akmuo, vadinamas „vaiko pėda“, yra Bečių senkapiai (XVII a., A 25). Į vakarų pusę plyti vienas didžiausių Lietuvoje Rizgonių žvyro karjeras. Karjero vietoje seniau buvęs aerodromas, naudotas II pasaulinio karo metu.

## Istorija

Dabartinės formos Bečiai yra palyginti nesena gyvenvietė, kuriai pradžią davė ten po 1830 m. įsikūręs Karolinavu pavadintas Bečių dvaras. 1880 m. leidimo buvusios ATR vietovių žinyne nurodyta, kad tuomet Karolinavos arba Bečių dvaras priklausęs grafui Hornui. Tik XX a. pirmaisiais dešimtmečiais į šiaurę nuo dvarvietės išilgai kelio, kuris tuomet buvo tik į dvaro centrą vedantis akligatvis, ėmė rastis pirmosios sodybos, o tarp pirmųjų gyventojų buvo dvaro darbuotojų šeimos.

## Gyventojai

## Galerija

Vaiko peda.jpg|Akmuo su vaiko pėda
Vaiko peda closeup.jpg|Vaiko pėda iš arti
Oak grove in bečiai.jpg|Senieji Pakapės ąžuolai
Stone road in Beciai.jpg|Akmeninis kelias
Vepriai-Beciai channel.jpg|Bečių-Veprių kanalas


## Šaltiniai
Menora

**Menora** ( *Menorah* „šviestuvas“) – septynšakė žvakidė. Menora laikoma vienu svarbiausių judaizmo simbolių ir yra Izraelio valstybės simbolis, įtrauktas į valstybės herbą. Simbolis siejamas su Jeruzalės šventyklos auksine žvakide, kurią po Jeruzalės šventyklos sugriovimo romėnai pagrobė ir laikė Romoje iki VI amžiaus, tačiau vėliau ji buvo sugrąžinta į Jeruzalę.

## Nuorodos
* Rebbe Šlita uždega simbolinę metalinę menorą
Mačetė

**Mačetė** (,  (kartais *matchet*), rus. *мачете*) – ilgas (daugiau nei 50 cm ilgio) Pietų Amerikos vienašmenis peilis (paprastai geležtės storis neviršija 3 mm), skirtas cukranendrėms ir brūzgynams kirsti. Gali turėti smaigalį, nors neretai galas įstrižai (ar net stačiai) nupjautas. Skirtingų Pietų Amerikos šalių (pvz., Kolumbijos, Salvadoro, Kubos ir pan.) mačetės skiriasi geležčių forma.

Kai kurios mačetės primena siaurą ilgesnę kapoklę. Šiuolaikinės mačetės panašios į viduramžių *[[falčionas|falčioną]]* (*[[palašas|palašo]]* tipo ginklas) ar kinų kardą ''dao'', tačiau paprastai neturi gardos (nors kai kurios mačetės turi mažą gardą, kad darbo metu apsaugoti ranką).

Geros mačetės gaminamos iš spyruoklėms skirto plieno, kuris gerai galandasi. Nerūdijantis plienas joms nenaudojamas, kadangi paprastai neatlaiko ilgesnio naudojimo.

Pietų Amerikoje neretai naudojamos ir kaip buities įrankis – pvz., maistui smulkinti, medžiui drožti ir pan. Sukilėliai neretai jas naudodavo kaip kertamąjį ginklą. Pietų Brazilijoje (*Rio Grande do Sul* valstijoje) mačetė vadinama *facão* arba *facón* ('didelis peilis').

Daugelyje tropinių šalių mačetės ir mačečių tipo peiliai taip pat paplitę kaip ir duonriekiai. Neretai per sukilimus juos naudodavo vietoj kardų („vargšų kalavijas“).

## Mačetės ir kariuomenė
Antrojo pasaulinio karo metais mačetė (*A-1* modelis) buvo įtraukta į JAV armijos ginkluotę. Jos ilgis 432 mm (geležtė – 254 mm), masė apie 800 g. Rankena plastikinė, su rankosaičiu. Ši mačetė ypatinga tuo, kad ji sulenkiama (kaip lenktinis peilis) ir nešiojama dėkle. 
Mačetės plačiai buvo naudojamos Vietnamo kare.

Šiuo metu mačetės naudojamos ne vienos armijos ginkluotėje.
Brazilijos armijos užsakymu gaminamas *džiunglių komplektas* (), kurį sudaro 46 cm ilgio ir 453 g masės mačetė su 30 cm ilgio geležte labai smailiu lenktu galu, *bowie* tipo džiunglių peilis ir galąstuvas, laikomi mačetės makštyje. Rinkinys skirtas naudoti kaip išgyvenimo bei kautynių priemonė.

## Kitų šalių mačečių analogai
Rytų Afrikoje suahiliai naudoja *pangą*, kurios geležtė platesnė ir statmenai nukirsta.

Filipinų bolas irgi yra mačetės tipo, tačiau geležtė link galo praplatėjo, dėl ko geležtės masės centras pasislinkęs tolyn, todėl *bolas* efektyviau kapoja. Bolo variantus su smailesniu galu naudodavo kaip ginklą.

Malaizijos ir Indonezijos *[[golokas|goloko]]* geležtė trumpesnė ir storesnė už mačetės.

## Nuorodos
Ankstyvasis šalpusnis

**Ankstyvasis šalpusnis** (*Tussilago farfara*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos, šalpusnių (*Tussilago*) genties augalas.

## Morfologija

Daugiametis žolinis medingas augalas, turintis vertikalų apie 20-25 cm ilgio šakniastiebį, ant kurio anksti pavasarį išauga vienas ar keletas vienagraižių stiebų. Stiebas paprastas, apsitraukęs baltu, voratinklišku pūku. Pamatiniai lapai 10-20 cm skersmens, apskritoki, šiek tiek dantyti, viršutinė pusė plika, apatinė baltai pūkuota. Žiedai pavieniuose, 2-2,5 cm skersmens, graižuose, geltoni, kraštiniai išsidėstę keliomis eilėmis, liežuviški, piesteliniai, vaisingi, viduriniai vamzdiški. Augalui žydint dieną stiebas būna stačias, o naktį bei nepražydusių ir peržydėjusių egzempliorių – nulinkęs. Graiže subręsta apie 300 vaisių. Tai cilindriški, briaunoti, geltoni lukštavaisiai, kurių viršūnėje yra 2-3 kartus ilgesnis už vaisių plaukelių skristukus. Sėklos subręsta per 10-25 dienas. Nužydėjus, lieka pūkai (lukštavaisis su skristuku), panašūs į pienės pūkus, kuriuos išnešioja (ir taip išplatina) vėjas.

Žydi balandžio-gegužės mėn., lukštavaisiai subręsta gegužės – birželio mėn. Dauginasi šakniastiebiais ir lukštavaisiais.

## Paplitimas
Randamas visoje Lietuvos teritorijoje. Mėgsta molingą dirvą su negiliu podirvio vandeniu, ypač vešlus jis šaltiniuotose vietose. Auga pagrioviuose, molinguose šlaituose, upių ir upelių pakrantėse, bergždynuose. Žemdirbiams jis – piktžolė.

## Mityba
Šalpusnio lapus galima dėti į salotas bei sriubas.

## [[Vaistiniai augalai|Vaistinės]] žaliavos rinkimas
Šalpusnių žiedai renkami balandžio–gegužės mėnesiais saulėtą sausą dieną, kai žiedai pilnai išsiskleidę. Skinami tik sveiki, be rudų dėmių lapai, neilgesniais kaip 5 cm lapkočiais. Džiovinami gerai vėdinamoje patalpoje, paskleidus juos plonu sluoksniu ant tinklo. Kartkartėmis reikia atsargiai pavartyti, kad greičiau džiūtų. Greičiau džius, jei lapai bus išdėlioti balta, pūkuota puse į viršų. Iš 5 kg šviežių lapų gaunama 1 kg sausos žaliavos.

Gerai išdžiovinti lapai yra bekvapiai, viršutinėje pusėje žali, apatinėje – balzganai pūkuoti.

## Šaltiniai
Maratono mūšis

**Maratono mūšis** (, 490 m. pr. m. e.) – Antikos mūšis, kuriame atėniečiai, vadovaujami Miltiado, laimėjo prieš Darijaus I persų kariuomenę ir sutrukdė Persijos imperijai užkariauti Graikiją ir taip apsaugoti silpniausią vakarinę sieną. Beveik viskas apie mūšį žinoma iš Herodoto raštų.

Iš pradžių 492 m. pr. m. e. Darijus pasiuntė Mardonijų sausuma į Europą sustiprinti įtaką Makedonijoje ir Trakijoje, kuri nusilpo dėl Jonijos maišto. Nors misija buvo sėkminga, daug karių žuvo šturmuojant Atono kalną ir likusieji persai atsitraukė į Aziją, pakeliui netekdami žmonių. 490 m. pr. m. e. Datis ir Artafernas buvo pasiųsti į jūrų žygį pavergti Kikladų salas centrinėje Egėjo jūros dalyje ir nubausti Eretriją ir Atėnus už paramą jonėnų maištui. Eretrija buvo apgulta ir užimta, o po to laivynas išsilaipino Maratono įlankoje. Čia persus sumušė žymiai mažesnės atėniečių ir platėjiečių hoplitų pajėgos.

Ilgas pasiuntinio bėgimas į Atėnus pranešti apie pergalę (istorinių šaltinių nepatvirtintas ir laikomas legenda) įkvėpė maratono bėgimui, kuris pirmąkart įvyko 1896 m. Olimpinėse žaidynėse.

## Istoriniai šaltiniai
Maratono mūšį Herodotas aprašė „Istorijos“ VI knygoje, 102–117 paragrafuose. Tačiau istorikas gimė praėjus keleriems metams po mūšio ir manoma, kad jis mūšį aprašė po Kalijo taikos (449/448 m. pr. m. e.). Kiti išlikę istoriniai šaltiniai yra vėlesni. Pausanijas suteikė svarbios informacijos apie paskutinę mūšio fazę, o X a. Bizantijos Suda žodynas išsaugojo žinias iš dabar prarastų šaltinių, tokių kaip išlikę svarbūs Eforo fragmentai.

## Išnašos
Ašurbanipalas

**Ašurbanipalas** (graikiškai **Sardanapalas**, 685–627 m. pr. m. e.) – Asirijos karalius, valdė 669-627 m. pr. m. e., Esarhadono sūnus. Laikomas garsiausiu Asirijos valdovu.

Jo valdymo metais suklestėjo architektūra, skulptūra, Ninevijoje sukaupta didelė dantiraščio tekstų biblioteka, atskirta nuo administracinių dokumentų archyvo.

Turėjo penkis brolius ir seserį. Kadangi neturėjo tapti sosto paveldėtoju, buvo mokomas įvairių dalykų, tarp jų ir rašto; tapo vieninteliu raštingu Asirijos karaliumi.
Brauningija

**Brauningija** (*Browningia*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis. 

Gentyje yra 11 rūšių:
**[[Browningia albiceps]]*
**[[Browningia altissima]]*
**[[Browningia amstutziae]]*
**[[Browningia caineana]]*
*Žvakinė brauningija (*Browningia candelaris*)
**[[Browningia chlorocarpa]]*
**[[Browningia columnaris]]*
**[[Browningia hertlingiana]]*
**[[Browningia microsperma]]*
**[[Browningia pilleifera]]*
**[[Browningia viridis]]*

## Nuorodos
*''Browningia candelaris'' (Meyen) Br. & R.
Dandi (sritis)

**Dandi** (, ) – pati mažiausia Škotijos sritis. Apima Dandi miestą. Ribojasi su Perto ir Kinroso bei Anguso sritimis.

## Šaltiniai
Krūtulis

**Krūtulis** (*Echinomastus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis. Stiebas koloniškas, iki 20 cm aukščio, su 13-21 briaunų. Iš areolių auga po 12-30 dyglių. 

Gentyje yra 5-9 rūšys.
*Iškilusis krūtulis (*Echinomastus erectocentrus*)
*Teksasinis krūtulis (*Echinomastus gautii*)
**[[Echinomastus intertextus]]* 
**[[Echinomastus johnsonii]]* 
*Juosvasis krūtulis (*Echinomastus mariposensis*)
**[[Echinomastus unguispinus]]*

## Nuorodos
*''Echinomastus'' Britton & Rose
Gūbruolė

**Gūbruolė** (*Neolloydia*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis.

Auga Mekskikos šiaurinėje dalyje ir JAV (Teksase).

Rūšys:
* Kūginė gūbruolė (*Neolloydia conoidea*)
* *[[Neolloydia mandragora]]*
* *[[Neolloydia matehualensis]]*
* *[[Neolloydia subterranea]]*
* *[[Neolloydia texensis]]*
ir kt.

## Nuorodos
* CactiGuide.com Genus: ''Neolloydia''
* ''Neolloydia'' Britton & Rose 1922 
* ''Neolloydia''
Darželinė petunija

**Darželinė petunija** (*Petunia x hybrida*) – bulvinių (*Solanaceae*) šeimos petunijų genties augalas.

Augalas vienmetis, 50-100 cm aukščio. Kylantis arba šliaužiantis stiebas, apaugęs liaukiniais plaukeliais. Lapai kiaušiniški, auga pražangiai. Žiedai ilgakočiai, auga po vieną stiebo išlinkimuose ir viršutinių lapų pažastyse. Vainikėlis gana įvairaus dydžio ir spalvų. Vaisius – dėžutė su daugeliu sėklų. Žydi birželio – rugsėjo mėn.

Išvesta daug įvairiaspalvių petunijos veislių. Tai nelepus, lengvai iš sėklų dauginamas dekoratyvinis augalas, auginamas gėlynuose, soduose, parkuose, kambariuose, balkonuose.


Image:Petunia pink.JPG|
Image:Pétunias blancs.JPG|
Argailas ir Bjutas

**Argailas ir Bjutas** (, ) – sritis Škotijos vakaruose, jūros pakrantėje. Ribojasi su Vakarų Danbartonšyru, Pertu ir Kinrosu, Sterlingu ir Hailandu. Apima kelias salas: Džurą, Ailą, Malą ir kt.

## Svarbiausi miestai
* Helensburgas (14,1 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Obanas (8,0)
* Danūnas (7,9)
* Kambeltaunas (4,4)
* Rotsis (4,2)
* Lochhilphedas (2,4)

## Šaltiniai
Skeltažiedis

**Skeltažiedis** (*Schizanthus*) – notreliažiedžių (*Lamiidae*) poklasio bulvinių (*Solanaceae*) šeimos augalų gentis.

## Rūšys
* *Schizanthus alpestris*
* *Schizanthus candidus*
* *Schizanthus grahamii* Gill.
* *Schizanthus hookerii*
* *Schizanthus integrifolius*
* *Schizanthus lacteus*
* *Schizanthus laetus*
* *Schizanthus litoralis*
* *Schizanthus parvulus*

* *Schizanthus pinnatus* Ruiz et Pav.
* *Schizanthus porrigens*
* *Schizanthus tricolor*
Faifas

**Faifas** (; ) – sritis Škotijos centrinėje dalyje, Šiaurės jūros pakrantėje. Ribojasi su Klakmananširu bei Pertu ir Kinrosu.

## Svarbiausi miestai

* Danfermlinas (56,0 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Kerkoldis (51,1)
* Glenrotesas (37,4)
* Sent Andrusas (16,4)
* Rosaitas (13,3)
* Kaudenbitas (11,9)
* Metilis (10,7)
* Livenas (10,0)
* Dalgeti Bėjus (9,4)
* Kuparas (8,8)
* Lochgelis (7,1)
* Keltis (6,9)

## Šaltiniai
Standenis

**Standenis** (*Sclerocactus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis. Auga labai sausose vietose.

Rūšys:
* *[[Scerocactus brevispinus]]* 
* *[[Scerocactus glaucus]]* 
* *[[Scerocactus cloveriae]]* 
* Balsvažiedis standenis (*Scerocactus mesae-verdae*) 
* *[[Scerocactus parviflorus]]* 
* Plokščiadyglis standenis (*Scerocactus papyracanthus*) 
* *[[Scerocactus polyancistrus]]* 
* Gauruotasis standenis (*Scerocactus pubispinus*) 
* *[[Scerocactus spinosior]]* 
* *[[Scerocactus schleseri]]* 
* Grasusis standenis (*Scerocactus whipplei*) 
* Įvairiadyglis standenis (*Scerocactus wrightiae*) 
* Rausvasis standenis (*Scerocactus wetlandicus*) 

## Nuorodos

* ''Sclerocactus'' Britton & Rose
* Plants Belonging to the Genus 'Sclerocactus'
Damfrisas ir Galovėjus

**Damfrisas ir Galovėjus** (, ) – sritis Škotijos pietvakariuose, Anglijos pasienyje. Ribojasi su Rytų Eršyru, Pietų Eršyru, Pietų Lanarkšyru ir Škotų Sienomis.

## Svarbiausi miestai
* Damfrisas (33,6 tūkst. gyv., 2022 m.)
* Stranraras (9,7)
* Ananas (8,6)
* Locharbrigsas (5,4)
* Lokerbis (4,4)
* Dalbitis (4,1)

## Šaltiniai
Edinburgas (sritis)

**Edinburgas** (, ) – sritis centrinėje Škotijoje. Apima Edinburgo miestą ir apylinkes.

## Šaltiniai
Folkerkas (sritis)

**Folkerkas** (; ) – nedidelė sritis Škotijos centrinėje dalyje. Ribojasi su Šiaurės Lanarkširu, Vakarų Lotianu ir Sterlingu.

## Svarbiausi miestai
* Folkerkas (34,6 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Greindžmutas (16,0)
* Boraustaunesas (14,8)
* Larbertas (12,6)
* Stenhauzmiuras (9,5)
* Denis (9,3)
* Bonibridžas (5,0)
* Polmontas (5,0)

## Šaltiniai
Tabakas (gentis)

**Tabakas** (*Nicotiana*) – notreliažiedžių (*Lamiidae*) poklasio bulvinių (*Solanaceae*) šeimos augalų gentis. Tabaku taip pat vadinami šios genties augalų išdžiovinti lapai, naudojami rūkymui.

Žinomos 79 rūšys. Lietuvoje auginamos šios rūšys:
* Kvapusis tabakas (*Nicotiana alata*)
* Kaimiškasis tabakas (*Nicotiana rustica*)
* Paprastasis tabakas (*Nicotiana tabacum*)
## Šaltiniai
Glazgas (sritis)

**Glazgas** (, ) – nedidelė, tankiausiai gyvenama Škotijos sritis. Apima Glazgo miestą ir apylinkes. Ribojasi su Šiaurės Lanarkširu, Rytų Danbartonširu, Vakarų Danbartonširu, Pietų Lanarkširu, Renfruširu ir Rytų Renfruširu.

## Šaltiniai
Klakmananšyras

**Klakmananšyras** (, ) – sritis Škotijos centrinėje dalyje. Ribojasi su Pertu ir Kinrosu, Sterlingu ir Faifu.

## Svarbiausi miestai
* Aloa (14,7 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Talibodis (8,5)
* Sočis (6,3)
* Alva (4,8)
* Tilikutris (4,4)
* Klakmananas (3,2)

## Šaltiniai
Vidurinis Lodianas

**Vidurinis Lodianas**, *Midlotianas* (, ) – sritis Škotijos centrinėje dalyje. Ribojasi su Edinburgu, Rytų Lodianu ir Škotų Sienomis.

## Pagrindiniai miestai
* Bonirigas (18,0 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Penikukas (16,4)
* Dalkitas (15,1)
* Meifildas (14,2)
* Gorbridžas (8,9)
* Lounhedas (6,9)
* Danderholas (3,3)

## Šaltiniai
Morėjus

**Morėjus** (, ) – sritis Škotijos šiaurės rytuose, Šiaurės jūros pakrantėje. Ribojasi su Aberdinširu ir Hailandu.

## Svarbiausi miestai
* Elginas (24,6 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Foresas (9,2)
* Bakis (9,0)
* Losimutas (6,6)
* Kitas (4,5)

## Šaltiniai
Pertas ir Kinrosas

**Pertas ir Kinrosas** (, ) – sritis Škotijos centrinėje dalyje. Ribojasi su Aberdynšyru, Hailandu, Angusu, Ergailu ir Biutu, Dandžiu, Klakmananširu, Sterlingu ir Faifu. Administracinis centras – Pertas. Sritis didžiaja dalimi, nors ir ne tiksliai, atitinka ankstesnes Pertšyro ir Kinrosšyro apskritis. 1975 m. Pertšyras ir Kinrosšyras buvo sujungti į vieną apygardą Teisaido regione, 1996 m. po nedidelių ribų pakeitimų tapo viena sritimi.

## Svarbiausi miestai
* Pertas (47,8 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Blergauris (9,4)
* Krifas (7,1)
* Ochterarderis (6,0)
* Kinrosas (5,6)
* Skūnas (5,2)

## Šaltiniai
Pietų Eršyras

**Pietų Eršyras** (, ) – sritis Škotijos pietvakariuose, jūros pakrantėje. Ribojasi su Rytų Eršyru bei Demfriu ir Goluvėmjumi. Apima ir Elisa Kreigo salą.

## Svarbiausi miestai
* Eras (46,1 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Trūnas (15,2)
* Prestvikas (14,5)
* Gervanas (6,3)
* Meibolas (4,3)
* Dandonaldas (2,5)

## Šaltiniai
Pietų Lanarkšyras

**Pietų Lanarkšyras** (, ) – sritis Škotijos centrinėje pietų dalyje. Ribojasi su Rytų Eršyru, Šiaurės Eršyru, Glazgu, Damfrisu ir Golavėjumi, Šiaurės Lanarkšyru, Vakarų Lotianu, Rytų Renfrušyru ir Škotų Sienomis.

## Svarbiausi miestai
* Ist Kilbraidas (76,6 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Hamiltonas (55,1)
* Kambuslangas (33,2)
* Raderglenas (31,1)
* Blantairas (16,5)
* Larkholas (15,3)
* Karlukas (14,1)
* Lanarkas (8,9)
* Stratheivenas (8,3)

## Šaltiniai
Rytų Lodianas

**Rytų Lodianas**, *Rytų Lotianas* (, ) – sritis Škotijos pietryčiuose, Šiaurės jūros pakrantėje. Ribojasi su Edinburgas, Viduriniu Lodianu ir Škotų Sienomis.

## Svarbiausi miestai
* Maselboras (21,4 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Tranentas (12,2)
* Hadingtonas (11,3)
* Danbaras (10,7)
* Prestonpansas (10,6)
* Nort Berikas (8,3)

## Šaltiniai
Tikrieji tokai

**Tikrieji tokai** (*Tockus*) – ragasnapinių (*Bucerotidae*) šeimos paukščių gentis.

Rūšys:
* Pilkasnapis tokas (*Tockus pallidirostris*)
* Juodasnapis tokas (*Tockus deckeni*)
* Afrikinis margasis tokas (*Tockus fasciatus*)
* Bradfieldo tokas (*Tockus bradfieldi*)
* Pilkasis tokas (*Tockus nasutus*) 
* Juodasis nykštukinis tokas (*Tockus hartlaubi*)
* Hempričo tokas (*Tockus hemprichii*)
* Džaksono tokas (*Tockus jacksoni*)
* Karūnuotasis tokas (*Tockus albiterminatus*)
* Monteiro tokas (*Tockus monteiri*)
* Geltonsnapis tokas (*Tockus flavirostris*)
* Raudonsnapis tokas (*Tockus erythrorhynchus*)
* Pietinis geltonsnapis tokas (*Tockus leucomelas*)
* Baltakuodis tokas (*Tockus albocristatus*)
* Mažasis tokas (*Tockus camurus*)
Rytų Danbartonšyras

**Rytų Danbartonšyras** (, ) – nedidelė sritis Škotijos centrinėje dalyje. Ribojasi su Glazgu, Vakarų Danbartonšyru, Šiaurės Lanarkšyru ir Sterlingu.

## Svarbiausi miestai
* Bersdenas (28,4 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Bišopbrigsas (23,7)
* Kirkintilochas (22,0)
* Malgajus (12,7)
* Lezis (8,2)

## Šaltiniai
Rytų Eršyras

**Rytų Eršyras** (, ) – sritis Škotijos pietvakariuose. Ribojasi su Šiaurės Eršyru, Pietų Eršyru, Demfriu ir Goluvėjumi, Pietų Lanarkšyru ir Renfrušyru.

## Svarbiausi miestai
* Kilmarnokas (47,0 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Kamnokas (8,8)
* Stiuartonas (7,8)
* Golstonas (4,5)
* Harlfordas (4,3)

## Šaltiniai
Rytų Renfrušyras

**Rytų Renfrušyras** (, ) – nedidelė sritis Škotijos centrinėje dalyje. Ribojasi su Rytų Eršyru, Šiaurės Eršyru, Glazgu, Pietų Lanarkšyru ir Renfrušyru.

## Svarbiausi miestai
* Niuton Mirnsas (28,4 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Barhedas (17,5)
* Gifnokas (11,9)
* Klarkstonas (9,4)
* Neilstonas (5,4)

## Šaltiniai
Eglinė kūgiabudė

**Eglinė kūgiabudė** (*Galerina marginata*) – nuosėdinių (*Cortinariaceae*) šeimos, kūgiabudžių (*Galerina*) genties grybas.

Kepurėlė 1-3 cm skersmens, geltonai ruda ar pilkai ruda. Jaunesnių grybų kepurėlė iškili, o senesnių paplokščia. Lakšteliai geltonai rudi, siauri. Trama gelsva, medienos kvapo. Auga ant kelmų, kamienų nuolaužų, supuvusių šakų. Grybas nuodingas.
Stirlingas (sritis)

**Stirlingas** (, ) – sritis Škotijos centrinėje dalyje. Ribojasi su Ergailu ir Biutu, Rytų Danbartonširu, Vakarų Danbartonširu, Klakmananširu, Pertu ir Kinrosu bei Folkirku.

## Svarbiausi miestai
* Stirlingas (38,5 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Danbleinas (8,7)
* Benokbernas (6,5)
* Bridž of Alanas (4,7)
* Kalanderis (3,1)
* Folinas (2,7)

## Šaltiniai
Šiaurės Eršyras

**Šiaurės Eršyras** (:; ) – sritis Škotijos vakaruose. Ribojasi su Rytų Eršyru, Pietų Eršyru ir Renfrušyru. Sričiai taip pat priklauso Arano sala ir dar keletas salelių Klaido įlankoje.

## Svarbiausi miestai
* Ervinas (33,9 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Kilviningas (16,2)
* Soltkotsas (12,1)
* Largsas (10,9)
* Adrosanas (10,3)
* Stivenstonas (8,6)

## Šaltiniai
Martinas Lindstromas

**Martinas Lindstromas** (1970 m.) – danų verslo patarėjas, prekės ženklų teorijos ir praktikos žinovas, lektorius.

Pirmąją bendrovę Martinas Lindstromas įkūrė būdamas vos 12 m. Vėliau pradėjo verslo patarėjo karjerą, konsultavo tokias bendroves kaip „Microsoft“, „Disney“, „American Express“, „Mercedes-Benz“, „Visa“, „Ericsson“, „Mars“, „Pepsi“ ir kitas.

Profesinės veiklos metu sukūrė bei pagrindė įvairias rinkodaros teorijas, pavyzdžiui, apie kompleksinį poveikį žmogaus juslėms, siekiant parduoti prekę ar paslaugą.

Martinas Lindstromas lankėsi ir Lietuvoje, dalyvavo verslo konferencijose, skaitė paskaitas rinkodaros tematika. 2006 m. rugpjūtį pradėjo publikuoti straipsnių prekės ženklų temomis ciklą portale lrytas.lt. Konsultanto straipsnius įvairiomis kalbomis kiekvieną savaitę skaito apie 3 mln. žmonių beveik 20 šalių.

## Nuorodos, šaltiniai
* Asmeninis tinklalapis
* M. Lindstromo publikacijos
Alantės

:: *Apie viensėdį žr. [[Alantės (Velžys)]]*.

**Alantės** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Vadoklių ir 1,5 km į vakarus nuo automagistralės . Seniūnaitijos centras. Į rytus nuo kaimo yra išlikę XIX a. pabaigos eklektinio stiliaus dviaukščių Alančių dvaro rūmų ir oficinos griuvėsiai, ūkiniai pastatai ir parkas. Teka Alantės upelis.

## Etimologija

Dvarvietė anksčiau vadinosi ***Holonetai***, vėliau ***Alančiai*** arba ***Alantys***. Visi šie vardai hidroniminės kilmės, kilę nuo čia tekančio Alantės upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Alančių dvaras

**Alančių dvaras** – dvaras, esantis istoristinio stiliaus pastatų ansamblis Alantėse, Panevėžio raj.. Dabartinė dvarvietė susiformavo XIX amžiaus antrojoje pusėje. Tuo metu įrengtas mišraus tipo parkas, pastatyti istorizmo epochos pastatai.

Dvare buvo 15 pastatų. Dabar išlikęs ansamblis iš 6 pastatų, 2 iš jų - rūmai ir oficina - griuvėsiai. Yra didelis (14,7 ha) parkas. Per jo teritoriją teka kanalizuotas Alantos upelis. Parke auga 13 vietinės ir 7 introdukuotų rūšių medžių (labiausiai paplitę paprastieji ąžuolai, juodosios pušys, europiniai maumedžiai, didžialapės liepos).

## Istorija

Iki Liublino unijos Alantės ėjo iš rankų į rankas. 1569 m. Alančių ir aplinkinių kaimų žemes pagal kontraktą gavo Vilniaus pakamaris Levonija, kilęs iš kunigaikščių Žilinskų giminės.

1696 m. Alančių žemes iš Trakų vaivados Aleksandro Oginskio įsigijo Ukmergės žemės teisėjas Andrius Širvinskas. Po pastarojo mirties jo našlė Petronėlė Talatovaitė ir 4 jos sūnūs 1716 m. atidavė Alančius už skolas kreditoriams. 1718 m. juos nupirko Mykolas Franskevičius. 1777 m. Alančius valdė Smolensko vaivada Jonas Franskevičius, o 1795 m. Alančių savininkais buvo Adomas ir Ieva Staševičiai. Nuo 1876 dvarą įsigijo Antanas Rudamina iš Dusetiškių Rudaminų giminės, karaliaus rotmistro, Vilniaus tribunolo maršalo Petro Rudaminos anūkas.

Po Antano Rudaminos mirties, 1884 m., kurį laiką turto reikalais rūpinosi brolis Ričardas, nes dukterys dar buvo nepilnametės. Kai 1896 m. Florencijoje mirė Rudaminos žmona Elena Rudaminienė-Žoltauskaitė, dvaro paveldėtojomis liko Ieva ir Marija-Magdalena Rudaminaitės. Jos buvo ir 1909 m. statytos Šilų Šv. Jėzaus Vardo bažnyčios fundatorės. Tarpukario Lietuvoje Alančiuose serganti panelė Magdalena Rudaminaitė dar turėjo garsiausio savo giminės atstovo - Tėvo Andriaus Rudaminos (1596-1631) paveikslą su lotynišku ir lietuvišku įrašais.

XIX a. pabaigoje dvaro ansamblį sudarė 8 statiniai: dvaro rūmai, oficina, keli ūkiniai pastatai. Tuo metu Alančiams priklausė du užusieniai - Pašilės ir Pabėgės - su gyvenamaisiais ir ūkiniais pastatais, taip pat Anitavo palivarkas, iš viso 996 dešimtinės žemės. 1923 m. Alančių dvare buvo vienas ūkinis kiemas su 83 gyventojais, 1940 m. aprašant dvarą pažymėta, kad jis labai didelis, parkas senas, į vidų įeinama pro plačius stilingus mūro vartus. Ten pat rašoma, kad dvaras visiškai tuščias ir tik maža jo dalis nuomininkų apgyvendinta.

1940 m. nacionalizuojamą dvarą valdė Magdalenos Rudaminaitės įpėdiniai. Tuo metu jam priklausė 80 hektarų. Netrukus Rudaminos pasitraukė iš Lietuvos, palikdami nuomariu sergančią Emiliją Rudaminaitę, kuri mirė apie 1950 m.

Apgriuvusių ir be stogo stovėjusių dvaro rūmų liekanos 2012 m. konservuotos.

## Nuorodos
* Petras Juknevičius. Alančių dvaras 
* Alančių dvaro istorija
Pasiūlos kreivė

**Pasiūlos kreivė** – kreivė, parodanti, kiek bus pasiūlyta prekių (Q) esant skirtingoms jų kainoms (P) ir ceteris paribus.

Nors prekių paklausa priklauso nuo to produkto rinko kainos, tradiciškai kreivėje kaina nurodoma ant vertikalios ašies, pasiūlai pateiktų produktų kiekis – ant horizontalios ašies. Taške A produkto kaina yra PA, o pasiūlyto produkto kiekis QA. Jei kaina žemesnė (kaip B taške), tai įprastai gamintojai rinkai pateiks mažiau produktų.

Supaprastinant piešinį kreivė čia yra tiesi, nors iš tikro ji gali būti ir išlenkta ar išreikšta kaip pasiūlos funkcija nuo kainos.

Pasiūlos kreivė yra auganti.

Pasiūlos kreivė tyrinėjama su vartojimo kreive ir yra instrumentas analizuoti produkto pasiūlos kitimui keičiantis jo kainai. Pasiūlos ir paklausos kreivių susikirtimas nurodo paklausos ir pasiūlos pusiausvyros tašką tiriamam produktui.

Pasiūlos kreivė juda priklausomai nuo kitų veiksnių, kurie padidina ar sumažina pasiūlą:
* techninė pažanga,
* žaliavų kainų pasikeitimas,
* mokesčių pasikeitimas.

Reikia skirti pačios kreivės pasistūmėjimą nuo judėjimo pačia kreive priklausomai nuo rinkos kainų pasikeitimo.

## Taip pat skaitykite

* Pasiūla
* Paklausos ir pasiūlos pusiausvyros taškas
Paklausos ir pasiūlos pusiausvyros taškas

**Paklausos ir pasiūlos pusiausvyros taškas** – kaina, kuriai esant susiformuoja pusiausvyra tarp vartojimo (D) ir pasiūlos (S). Dar vadinamas **rinkos pusiausvyros tašku**.

Pasiūlos kreivės susikirtimo su vartojimo kreive taškas yra pusiausvyros taškas tarp paklausos ir pasiūlos. Abi kreivės yra instrumentai, skirti tyrinėti produkcijos pasiūlai ir paklausai. Kai kaina yra mažesnė už paklausos ir pasiūlos pusiausvyros tašką, paklausa pradeda viršyti pasiūlą ir tokiu būdu gali būti pakelta kaina ar net atsirasti produktų deficitas. Kai kaina yra didesnė už paklausos ir pasiūlos pusiausvyros kainą, pasiūla viršija paklausą ir taip pradeda smukti kainos. Pasiūlos viršijimą galima sumažinti ar visai panaikinti taisant intervencinius pirkimus.

Ekstremaliais atvejais kaina gali būti net neigiama. Taip buvo 2006 m. spalio 3 d. Jungtinėje Karalystėje, kai vykdant naujo dujotiekio bandymus dujų gavėjai turėjo net primokėti už dujų sunaudojimą. Taip pat neigiamą kainą turi toksinės ir kitos gamybos atliekos, kurių negalima niekur daugiau panaudoti.

## Šaltiniai
Ribojantys veiksniai

**Ribojantys veiksniai** – veiksniai, kurie riboja siekius, dydžius, tendencijas.
Sąvoka taikoma ekonomikoje, ekologijoje.

## Ekonomika
Esant bet kokiai tendencijai, ją stabdo ribojantys veiksniai, į kuriuos atsižvelgiama planuojant ar tyrinėjant reiškinius ar tendencijas. Jei sakoma, kad įdiegus naują technologiją prekių savikaina sumažėjo, tai nereiškia, kad yra tokia technologija, kurią įdiegus prekių gamyba nieko nekainuos, nes egzistuoja ribojantys veiksniai. 
Dabar išsivysčiusioms valstybėms pigiau importuoti naftą negu ją išgauti savo teritorijoje. Jei naftos kaina pradėtų augti, vienas iš stabdančių jos kainos veiksnių būtų išsivysčiusiose valstybėse esančių telkinių eksploatacija. 
Ribojančius veiksnius galima skirstyti į išorinius ir vidinius. 
Išoriniai veiksniai:
* Rinkos ribotumas
* Išteklių ribotumas
* Konkurentai
* Kiti 
Vidiniai veiksniai: 
* Žmogaus galimybių ribotumas
* Įmonės pajėgumų ribotumas
* Kiti

## Ekologija
Ekologijoje *ribojančiais veiksniais* vadinami ekologiniai veiksniai, kurie ekosistemoje labiausiai riboja populiacijos gebėjimą daugintis ir/ar išgyventi:
* ištekliai - aktualus jų stygius. Pvz.:
** stepėse medžių paplitimą riboja vandens stoka, todėl stepėje medžiai auga ten, yra daugiau nei įprasta stepėje, vandens (prie upių, vietose su aukštu gruntinių vandenų lygiu).
** šaltomis žiemomis Lietuvoje zylių išgyvenimą riboja ne tiek šaltis, kiek prieinamo tinkamo maisto kiekis.
** šaltomis žiemomis, užšalus vandens telkiniams, žuvų išgyvenimą sekliuose ežeruose riboja deguonies koncentracija vandenyje po ledu.
* sąlygos:
** rūgščių kritulių parūgštintuose ežeruose ekosistemų biomasę riboja vandens pH.
** Lietuvoje baltųjų amūrų gebėjimą daugintis riboja vandens temperatūra (ji turi būti 20-30&nbsp;°C) vasarą. Todėl jie dauginasi tik labai karštomis vasaromis.
Dienovidinis

**Dienovidinis** arba **meridianas** gali reikšti:

* Geografinis dienovidinis – didysis apskritimas, einantis per Žemės polius;
* Grinvičo dienovidinis, pradinis dienovidinis arba nulinis dienovidinis – geografinis dienovidinis, einantis per Grinvičą;
* Dangaus dienovidinis – dangaus sferos didysis apskritimas, einantis per dangaus polius, zenitą ir nadyrą.

* Meridianas (laivas).
Ariogalos herbas

**Ariogalos herbas** – pagrindinis Ariogalos miesto ir Ariogalos miesto seniūnijos (Raseinių rajono savivaldybė) heraldinis simbolis. Pagal herbą sukurta ir Ariogalos vėliava.

## Aprašas

Raudoname herbinio skydo lauke du sukryžiuoti sidabriniai kardai su auksiniais efesais smaigaliais ir ašmenimis į viršų. Po skydu sidabriniame kaspine devizas – „VERČIAU GYVYBĘ PRARASIM NEI LAISVĘ“.

## Simbolika

Sukryžiuoti ašmenimis į viršų kardai simbolizuoja gyventojų ryžtą ginti miesto ir valstybės laisvę.

## Istorija

Pirmą kartą Ariogalai herbą suteikė ATR valdovas Stanislovas Augustas 1792 m. balandžio 12 d. privilegija Nr. 47. Vėliau, pasikeitus politinei padėčiai, pradėjus naikinti savivaldas, Ariogala prarado herbą. XIX a. viduryje herbą aprašė Motiejus Valančius, pasinaudojo Simono Daukanto surinkta medžiaga ir Lietuvos Metrika. Aprašant suklydo paminėdamas, kad herbe vaizduojami du kalavijai. Vėliau, pagal tokį aprašymą Tadas Daugirdas ir Bronius Šaliamoras sukūrė herbinį atviruką. Apie 1935 m. Marijanas Gumovskis taip pat savaip interpretavo Ariogalos herbą pavaizduodamas jame du kalavijus, bet geležtės buvo nukreiptos žemyn, o tai simbolizuoja kovos pabaigą, ginklų sudėjimą.

Sovietmečiu herbas trumpam atkurtas 1969 m., jį sukūrė Birutė Žilytė.

Lietuvos heraldikos komisija atkūrė herbą pagal vienintelį išlikusį originalų piešinį, rastą Lietuvos Metrikoje. Dabartinį herbą 2001 m. lapkričio 15 d. dekretu Nr. 1569 patvirtino prezidentas Valdas Adamkus. Etalono autorius – dailininkas Raimondas Miknevičius.

## Šaltiniai
Rizgonys

**Rizgonys** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Veprių ir 4 km į šiaurę nuo Upninkų. Vakarinė kaimo dalis priklauso Jonavos rajonui. Rizgonys krovininio geležinkelio linija sujungti su Jonava, yra Rizgonių geležinkelio stotis. Šalia kaimo įsteigtas Rizgonių kraštovaizdžio draustinis.

Netoli Rizgonių yra tebeeksploatuojamas Rizgonių karjeras, kuriame išgaunamos medžiagos buvo naudotos Jonavos miesto gyvenamųjų rajonų statybai ir aplinkinių rajonų kelių dangai. Jam plečiantis, buvo panaikintas visas Rizgonių kaimas. Sugriauta 30 sodybų, o 128 jų gyventojai iškeldinti į gretimas vietoves, daugiausia į Veprius ir Bečius. Veikia įmonė „Rizgonys“ (smėlis, žvirgždas, žvyras, skalda).

## Etimologija

Rizgonys – asmenvardinis vietovardis, kilęs iš asmenvardžio – buvusio tėvavardžio *Rizgonis* („Rizgo sūnus“). Asmenvardis *Rizgas* (*Rizgys, Rizgelis*) sietinas su žodžiu „rizgus“ (sunkiai suprantamas, neaiškus ar barningas).

## Istorija

1977 m. kaime įkurtas Rizgonių nerūdinių statybinių medžiagų kombinatas, kur dirbo 370 darbininkų. 8-ojo dešimtmečio viduryje į karjerą nuo Jonavos geležinkelio stoties buvo nutiestas plačiojo geležinkelio vienas kelias ir plentas.

## Žvyro karjeras

Šiuo metu Rizgonių kaimo vieta yra vieno didžiausių Lietuvoje Rizgonių žvyro karjero viduryje. Buvusio kaimo atminimui ten pastatytas kryžius ir paminklinis akmuo. Pietrytinėje karjero dalyje buvo išsaugoti senkapiai, vad. Švedkapiais, apaugę pušynu ir senas medis su gandralizdžiu.

Didžioji karjero dalis XX a. paskutiniais dešimtmečiais buvo rekultyvuota. Jame vyrauja jaunuolynai – pušynai ir beržynai. Pakelėse taip pat paplitę juodalksniai ir šaltalankiai. Buvusiame karjero plote yra upelis, nedidelis dirbtinis ežerėlis ir natūraliai susiformavę supelkėję vandens apsemti plotai. Kadangi be žvyro eksploatavimo karjero teritorijoje nevykdoma jokia ūkinė veikla, formuojasi antropogeninio poveikio nepatiriančios gyvosios gamtos ekologinės bendrijos. Kasant žvyrą į paviršių iškelti stambūs rieduliai, kaip antai Rizgonių akmuo ir Karjero akmuo.

Karjerą Rizgonyse eksploatuoja viena didesnių Ukmergės rajono bendrovių ir Jonavos rajono darbdavių UAB „Rizgonys“. Darbuotojai važinėja iš kelių seniūnijų, esančių skirtinguose Kauno ir Vilniaus apskričių rajonuose.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ariogalos vėliava

**[[Ariogala|Ariogalos]] [[vėliava]]** – raudoname lauke du geležtėmis į viršų sukryžiuoti sidabriniai kardai su auksinėmis rankenomis. Po jais sidabriniame kaspine devizas – *VERČIAU GYVYBĘ PRARASIM NEI LAISVĘ*. Laisvuosiuose vėliavos galuose – dviguba siaura sidabrinė juostelė.

Vėliavoje panaudotas Ariogalos herbas.
Šiaurės Lanarkšyras

**Šiaurės Lanarkširas** (, ) – sritis Škotijos centrinėje dalyje. Ribojasi su Glazgas, Rytų Danbartonširu, Folkerku ir Pietų Lanarkširu.

## Svarbiausi miestai
* Kambernoldas (50,4 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Koutbridžas (42,2)
* Erdris (35,8)
* Madervelis (33,0)
* Višou (30,2)
* Belshilis (19,5)
* Vjuparkas (15,8)
* Kilsitas (10,9)

## Šaltiniai
Friedrich Georg Wilhelm von Struve

:: *Apie kaimą Karaliaučiaus krašte žr. [[Struvė (Pobeda)]]*.

**Frydrichas Georgas Vilhelmas Struvė** (, 1793 m. balandžio 15 d. Altonoje, Hamburgas – 1864 m. lapkričio 23 d. Pulkove, Peterburgas) – astronomas, geodezininkas, Dorpato universiteto profesorius.

## Biografija

Tėvas Jakobas Struvė, pabėgęs iš Napoleono užimtos Vokietijos tarnavo Rusijos kariuomenėje Latvijoje.
Frydrichas Vilhelmas, 1808 m. įstojęs į Dorpato universitetą studijavo filologiją, vėliau susidomėjo astronomija. 1813–1839 m. Dorpato observatorijos mokslinis bendradarbis, nuo 1820 m. profesorius ir observatorijos direktorius. 1839 m. įsteigė Pulkovo observatoriją prie Sankt Peterburgo, iki 1862 m. – jos direktorius. 1862–1889 m. observatorijai vadovavo jo sūnus Otonas Struvė (1819–1905 m.), atradęs daugiau, kaip 500 dvigubų žvaigždžių.

Sūnus Henrichas Struvė (1822–1908 m.) – akademikas, chemikas, kelių atradimų autorius. Kito sūnaus Bernardo Struvės (1827–1889 m.), Rusijos valstybės veikėjo, Astrachanės ir Permės gubernatoriaus, sūnus Petras Struvė (1870–1944 m.) – akademikas, 1898 m. pirmojo Rusijos socialdemokratų darbininkų partijos suvažiavimo manifesto autorius, Antrojo Internacionalo Londono kongreso delegatas, vėliau Konstitucinių demokratų partijos lyderis, visų trijų Rusijos Valstybės Dūmų deputatas.

## Darbai

1816 m. sukūrė metodiką dienovidiniam lankui išmatuoti, sudarydamas trikampių (trianguliacijos) grandinę nuo Dunojaus iki Norvegijos šiaurės, kurią sudaro 258 trikampiai su specialiais ženklais įtvirtintomis viršūnėmis. Dienovidinio lankui skaičiuoti atrinktų trianguliacijos tinklų fragmentų matavimo rezultatus susistemino ir aprašė darbe „Arc du Méridien de 25°20'“. Remdamasis šiuo darbu, 1888 m. Žemės dienovidinio ilgį apskaičiavo geodezininkas A. Bonsdorfas. Ši grandinė jo garbei vadinama Struvės geodezinis lankas.

1837 m. pastebėjo žvaigždžių paralaksą, nustatė, kad tarpžvaigždinė erdvė absorbuoja šviesą. Dorpato, o vėliau ir Pulkovo observatorijoje, panaudojęs Fraunhoferio preciziškai pagamintus refraktorius su tiksliais okuliariniais mikrometrais ir laikrodiniais mechanizmais, atliko tikslius sisteminius dvinarių žvaigždžių paieškos ir matavimų darbus. Jo matavimai neprarado vertės ir iki šiol.

## Šaltiniai
Latvijas Finieris

**Latvijas Finieris** – Latvijos medienos pramonės koncernas. Įmonių grupės vadovas – Uldis Biķis.

## Istorija
Bendrovės ištakas bei veiklos pradžią žymi Latvijas Bērzs įsteigimas 1873 m.
1923 m. pradėjo veikti Furniers. 1929 m. įsteigiama Lignums.
1975 Furniers, Lignums ir Latvijas Bērzs sujungiamos bei įsteigiama valstybinė įmonė Plywood Production Union of Latvia.
1992 m. Plywood Production Union of Latvia privatizuojama, pervadinama į Latvijas Finieris.

## Struktūra
Koncerną sudaro 6 beržo medieną naudojančios bendrovės: „Lignums“, „Furniers“, „Verems“, „Latvijas Berzs“, „Hapaks“, „SIA Troja“.
Per metus koncerno bendrovės sunaudoja per 1,12 mln. ktm beržo medienos; iš jų fanerinių beržo rąstų – 708 000 ktm: „Lignums“ – 389 000 ktm, „Furniers“ – 165 000 ktm, „Verems“ – 85 000 ktm.

## Veikla
Įmonių grupės apyvarta 2005 m. siekė apie 0,5 mlrd. litų.
„Latvijas Finieris“ produkciją tiekia į 40 pasaulio šalių. Antrinės įmonės įsteigtos Didžiojoje Britanijoje, Ispanijoje, Japonijoje, JAV, Prancūzijoje, Suomijoje, Švedijoje, Vokietijoje, kur yra plėtojama prekyba.

## Lietuvoje
Antrinė koncerno bendrovė UAB „LF Miškas“ buvo įkurta 2004 m., jos įstatinis kapitalas – 400 000 litų. Įmonė aprūpina koncerno LF gamyklas beržo faneriniais rąstais, koordinuoja plėtros veiklą Lietuvoje.

„Latvijas Finieris“ Lietuvoje 2006 m. pradėjo statyti pirmąją beržo faneros lukšto gamyklą Ukmergėje. 6 hektarų teritorijoje planuojama investuoti apie 60 mln. litų, įdarbinti 100 darbuotojų; kasmet pagaminti 75 mln. litų vertės beržo faneros lukšto.

## Nuorodos
* Oficiali ''Latvijas Finieris'' svetainė (anglų, latvių, ispanų, prancūzų k.)
* Antrinės bendrovės Lietuvoje svetainė
* Superka visą beržą  (straipsnis apie koncerno veiklą medienos pramonėje)
* „Latvijas Finieris“ Lietuvoje numato atidaryti gamyklą (vtv.lt portalo informacija apie investicijas Lietuvoje)
Prekybos koncernas

**Prekybos koncernas** – teisiškai savarankiška prekybos bendrovė, jungianti įmones, kurių tikslas – bendra prekyba, tarpininkavimas, realizuojant produktus juos parduodant per dukterines įmones. Taip pat yra kuriami prekybos tinklai, bendri prekės ženklai, kurie padeda orientuotis vartotojui tiek ir nacionalinėje, tiek ir tarptautinėje rinkoje.

Žemų kainų parduotuvės, prekybos centrai šiuo metu užima žymią vartojimų prekių rinkos dalį.

## Didžiausi Europos koncernai

## Pasaulyje
Driežlieliūnai

**Driežlieliūnai** (*Ophioglossophyta*) – eukariotų (*Eukaryota*) domeno augalų (*Plantae*) karalystės skyrius. Priklauso sporinių induočių grupei.

## Sistematika
Klasė. Driežlielainiai (*Ophioglossopsida*)
* Eilė. Driežlieliečiai (*Ophioglossales*)
** Šeima. Driežlieliniai (*Ophioglossaceae*)
*** Gentis. Driežlielė (*Ophioglossum*)
**** Rūšis. Vienalapė driežlielė (*Ophioglossum vulgatum*)
*** Gentis. Varpenis (*Botrychium*)
**** Rūšis. Paprastasis varpenis (*Botrychium lunaria*)
**** Rūšis. Šakotasis varpenis (*Botrychium matricariifolium*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
**** Rūšis. Daugiaskiltis varpenis (*Botrychium multifidum*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
**** Rūšis. Mažasis varpenis (*Botrychium simplex*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
**** Rūšis. Virgininis varpenis (*Botrychium virginianum*) Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Laisvojo kritimo pagreitis

**Laisvojo kritimo pagreitis** arba **gravitacijos pagreitis** yra pagreitis kūno, kuris juda veikiamas vien Žemės (ar kito dangaus kūno) traukos jėgos. 
Nesant oro pasipriešinimo, visi maži kūnai krenta tuo pačiu pagreičiu. Tai yra teisinga, nepriklausomai nuo kūno formos ir sudėties. Įvairiose Žemės paviršiaus vietose gravitacijos pagreitis yra tarp 9,78 ir 9,82&nbsp;m/s², o vidutinė vertė yra 9,80665&nbsp;m/s². Realiomis sąlygomis, objektai su mažesniais tankiais arba didesniais paviršiaus plotais įgyja mažesnį pagreitį dėl Archimedo jėgos ir oro pasipriešinimo jėgos. 

Šis dydis iš tiesų nėra konstanta – jis priklauso nuo atstumo iki Žemės masės centro. Didesniame aukštyje laisvojo kritimo pagreitis mažesnis, nes mažesnė traukos jėga. 

## Laisvojo kritimo pagreičio skaičiavimas
Pagal Niutono gravitacijos dėsnį
: F = G \frac{m_1 m_2}{r^2}=\left(G \frac{m_1}{r^2}\right) m_2  *g* yra skliausteliuose parašytas narys:
: g=G \frac {m_1}{r^2}
Norėdami rasti skaitmeninę *g* vertę, įstatysime gravitacinės konstantos G, Žemės masės (kilogramais) ir spindulio (metrais) vertes:
: g=G \frac {m_1}{r^2}=(6,6742 \times 10^{-11}) \frac{5,9736 \times 10^{24}}{(6,37101 \times 10^6)^2}=9,822 \; m\cdot s^{-2}

Tai apytiksliai sutampa su išmatuota *g* verte. Neatitikimai bus dėl to, kad:
* Žemė nėra rutulys, o geoido formos – suplota ties ašigaliais;
* masė Žemėje pasiskirsčiusi nevienodai;
* apskaičiavimai neatsižvelgia į išcentrines jėgas, atsirandančias dėl Žemės sukimosi.

Paprastai fizikoje pagreitis žymimas raide „a“. Žemės trauka turi labai didelį poveikį mus supančiam pasauliui, todėl dažnuose fizikiniuose skaičiavimuose tenka susidurti su laisvojo kritimo pagreičiu. Dėl savo svarbos šis pagreitis gavo išskirtinę teisę būti žymimas atskira raide „g“.

* Pavyzdžiui, jei g=10 m/s^2, tai po pirmos sekundes daiktas arba akmuo vakuume skries 10 m/s, po antros sekundės skries 20 m/s, po trečios 30 m/s, o po ketvirtos 40 m/s, o vidutinis greitis nuo t=0 *s* iki t=1 *s* bus 10/2=5 m/s, nuo pirmos iki antros sekundės vidutinis greitis bus 20/2=10 m/s, nuo trečios iki ketvirtos vidutinis greitis yra 30/2=15 m/s, na o per ketvirtą sekundę akmuo skries vidutiniu greičiu 40/2=20 *m/s*. Vidutinį greitį nuskrietą per 4 sekundes padauginus iš sekundžių skaičiaus randamas aukštis h=tv/2=4\cdot 40/2=80 *m*, iš kurio akmuo mestas per 4 sekundes pasieks žemę vakuume.
* Akmuo, paleistas laisvai kristi į pakankamai gilų šulinį, maždaug po sekundės pasieks 10 m/s (36 km/h) greitį. 100 km/h greitį jis pasieks per nepilnas tris sekundes.

## Laisvojo kritimo pagreičio tyrimai Lietuvoje

Laisvojo kritimo pagreičio tyrimai Lietuvoje buvo pradėti 1930 m., jo vertė, kuri yra lygi g = 9,81505 m/s², buvo išmatuota 36 vietovėse.

## Šaltiniai
Dangaus dienovidinis

**Dangaus dienovidinis** – dangaus sferos didysis apskritimas, einantis per dangaus polius, zenitą ir nadyrą.

Dangaus dienovidinio ir horizonto plokštumų susikirtimo linija yra vadinama vidurdienio linija. Ji kerta horizontą šiaurės ir pietų taške. Dangaus šviesulių pérėjimo per dangaus dienovidinį momentai vadinami kulminacijomis.
Geografinis dienovidinis

**Geografinis dienovidinis** arba kartais tiesiog **dienovidinis** – didysis apskritimas, einantis per Žemės polius. Savo prigimtimi dienovidiniai iš tiesų yra pusapskritimiai, jungiantys ašigalius.

**Grinvičo dienovidinis** arba dar vadinamas **pradinis dienovidinis** arba **nulinis dienovidinis** – dienovidinis, einantis per Grinvičą. Jam priskirta nulinė ilguma.
Mikoyan-Gurevich MiG-29

**MiG-29** (pilnas pavadinimas – *Mikojan-Gurevič MiG-29*, ) – ketvirtos kartos viršgarsinis dviejų variklių reaktyvinis naikintuvas. Pradėtas gaminti Sovietų Sąjungoje kaip atsakas į JAV gaminamą F-15 Eagle.

## Istorija
MiG-29 (kaip ir sunkusis naikintuvas Su-27) pradėtas projektuoti 1969 m. išanalizavus JAV *FX programą*, kurios rezultatas buvo JAV KOP naikintuvai F-15 Eagle ir F-16 Fighting Falcon. Tuo metu rusų naudotas MiG-21 (NATO kodas – *Fishbed*) ir MiG-23 (*Flogger*) nebeatitiko aukštų reikalavmų. Pirmas skrydis įvyko 1977 m. spalio 6 d., o 1983 m. pradėtas naudoti sovietų KOP. 1986 m. pirmą kartą viešai pademonstruotas intervencijos į Afganistaną metu MiG-29 nugalėjo oro mūšiuose afganų turimus sovietinius Su-20. Pirmojo Irako karo metu nepasižymėjo.

Susijungus Vokietijai, Vokietijos KOP (*Luftwaffe*) buvo naudojami Vokietijos Demokratinės Respublikos turimi MiG-29. 2003 m. rugsėjo mėn. 22 naikintuvai buvo parduoti Lenkijos KOP už kiekvieną MiG-29 mokant simbolinę 1 € kainą.

## Šalys naudotojos

### Dabar naudoja

*  (76)
*  (41)
*  (8)
*  (20)
*  (5)
*  (63)
*  (50)
*  (24)
*  (40)
*  (14)
*  (45)
*  (16)
*  (12)
*  (18)
*  (125)
*  (5)
*  (50)
*  (13)
*  (10)
*  (20*)
*  (20)
*  (37)
*  (30)
 
*Skliausteliuose – naikintuvų kiekis.* * – tikslus kiekis nežinomas.

### Anksčiau naudojo
* Čekoslovakija, Čekija, Irakas, Jugoslavija, Moldova, Rumunija, Sovietų Sąjunga, Vokietija, Vokietijos Demokratinė Respublika.

## Modifikacijos

**MiG-29 (Fulcrum)** bazėje sukurtos modifikacijos:
* **MiG-29B-12 „Fulcrum-A“** – Varšuvos pakto šalims skirtas naikintuvas.
* **MiG-29UB-12 „Fulcrum-B“** – dvivietis mokomasis naikintuvas.
* **MiG-29S-13 „Fulcrum-C“** – analogiškas baziniam modeliui, bet padidintų matmenų naikintuvas.
* **MiG-29SMT** – patobulintas bazinis modelis.
* **MiG-29K „Fulcrum-D“** – skirtas tarnauti karinėse jūrų pajėgose, galintis tūpti ir kilti nuo lėktuvnešio.
* **MiG-29OVT / [[MiG-35]] „Fulcrum-F“** – naujausias patobulintas bazinis modelis, skirtas eksportui.

## Ginkluotė
Naikintuve sumontuota:
* **[[GŠ-30-1]]** - 30 mm aviacinė patranka (150 šovinių)
* Raketų paleidimo sistemos yra naikintuvo apačioje. Yra šeši raketų oras-oras paleidimo įrenginiai. Pagal poreikį juose gali būti montuojamos įvairios raketos:
** **Molnija R-60** (NATO kodas – AA-8 'Aphid')
** **Vympel R-27** (AA-10 'Alamo')
** **Vympel R-73** (AA-11 'Archer')
** **Vympel R-77** (AA-12 'Adder')
** **FAB 500-M62**
** **FAB-1000**
** **TN-100**
** **ECM Pods**
** **S-24**
** **AS-12**
** **AS-14**

Viso naikintuvas gali pakelti apie 3 500 kg ginkluotės.

## Charakteristikos

## Nuorodos

* Korporacijos MIGAVIA tinklalapis 
* Vokietijos KOP MiG-29
* Kubos KOP MiG-29
Žydai už Jėzų

**Žydai už Jėzų** () – JAV krikščioniška – evangelinė organizacija, kurios nariai yra krikščionys žydai, tikintys, kad Jėzus Kristus yra Mesijas ir Dievas. Šie krikščionys žydai taip pat tiki, kad Senasis testamentas išpildė Jėzaus Kristaus – Mesijo pranašystes, o Naujasis Testamentas – tai Mesijo darbų pratęsimas. Organizacija *Žydai už Jėzų* priima ir Senojo Testamento tiesas bei tiki, kad Kristus yra viso Izraelio žmonių išgelbėtojas.

## Taip pat skaitykite
* Žydai už judaizmą

## Nuorodos
* Oficialus organizacijos „Žydai už Jėzų“ tinklalapis
* „Žydai už Judaizmą“ – priešiška „Žydams už Jėzų“ organizacija 
* Buvę organizacijos „Žydai už Jėzų“ nariai