open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zopheridae

***Zopheridae*** – vabalų (*Coleoptera*) šeima, kurią sudaro trys pošeimiai, anksčiau laikyti atskirom šeimom: *[[Zopherinae]]* - stambūs vabalai, *[[Colydiinae]]* (Siauravabaliai) - smulkūs siauri vabalai ir *[[Monommatinae]]* - vidutinio dydžio vabalai.

## Išvaizda
Dydis varijuoja nuo 1 mm iki 45 mm. Išvaizda labai įvairi, skirstoma į tris grupes:
### Zopherinae

Stamboki (15-45 mm dydžio) vabalai su stora chitinine danga. Priešnugarėlė širdies formos. Kojos storos.

### Colydiinae

Smulkūs ir vidutinio dydžio (1,2 - 20 mm), įvairios formos vabalai: pailgi, iauri, plokšti arba cilindriški. Antenos iš  8 -10 narelių; pirmojo narelio iš viršaus nematyti - jį dengia galvos kraštas; buoželė iš 1 - 3 narelių, kartais antenos storos ir buoželė neryški. Antsparniai visuomet su taisyklingomis taškų eilėmis.

### Monommatinae

3 - 8 mm ovalo formos, blizgantys, juodi vabalai.  

## Biologija
Dauguma rūšių minta grybais, augančiais ant negyvos medienos. Kai kurios rūšys plėšrūnės. Dažniausiai rūšys aptinkamos po įvairių medžių žieve ar trūnijančioje medienoje, kartais skruzdėlynuose, miško paklotėje.

## Taksonomija
Anksčiau šeimos rūšys buvo skirstomos į tris atskiras šeimas: *[[Zopherinae|Zopheridae]]*, *[[Colydiinae|Colydiidae]]* (Siauravabaliai)  ir *[[Monommatinae|Monommatidae]]*. Tačiau naujesni tyrimai parodė, kad nepaisant skirtingos išvaizdos, šie vabalai priklauso tai pačiai šeimai.

## Paplitimas
Paplite visame pasaulyje. Zopherinae gyvena daugiausia tropikuose.

## Lietuvos rūšys
Lietuvoje aptinkamos 8 rūšys, priklausančios vienam pošeimiui - siauravabaliams (*Colydiinae*).

Manoma, jog Lietuvos teritorijoje turėtų gyventi dar 4 siauravabalių rūšys: *[[Synchita mediolanensis]]*, *[[Synchita separanda]]*, *[[Xylolaemus asciculosus]]* ir *[[Orthocerus crassicornis]]*, kadangi jos aptiktos kaimyninėse šalyse.

## Šaltiniai
Siauravabaliai

**Siauravabaliai** (*Colydiinae*) Zopheridae šeimos pošeimis, kuriam priklauso smulkūs (1 – 20 mm ilgio) vabalai.

## Išvaizda

Smulkūs ir vidutinio dydžio (1,2 – 20 mm), įvairios formos vabalai: pailgi, iauri, plokšti arba cilindriški. Antenos iš 8 -10 narelių; pirmojo narelio iš viršaus nematyti – jį dengia galvos kraštas; buoželė iš 1 – 3 narelių, kartais antenos storos ir buoželė neryški. Antsparniai visuomet su taisyklingomis taškų eilėmis. Letenos keturnarės (4-4-4), dažnai atrodo trinarės (3-3-3). Galinis letenų narelis trumpesnis už kitus narelius kartu paėmus. Pilvelio 2-3 pirmieji sternitai tarpusavyje nejudamai suaugę.

Lervų kūnas ištįsęs, minkštas, apaugęs negausiais plaukeliais. Galva nukreipta į priekį. Antenos iš trijų narelių, galinis narelis su priedėliu. Viršutiniai žandai pjautuviški, jų viršūnės perskeltos. Pilvelio devintasis segmentas su 2 lenktomis kabliškomis ataugomis arba gale dviskiautis. Kojos trumpos.

## Biologija
Dauguma rūšių minta grybais, kai kurios rūšys plėšrūnės, medžioja smulkius nariuotokojus, dažniausiai kinivarpas.

Gyvena miškuose po medžių žieve, ksilofagų takuose, trūnijančioje medienoje, medžių kempinėse, skruzdėlynuose, pūvančių augalų liekanose, ypač miško paklotėje po nukritusiais lapais, dirvoje po akmenimis ir samanomis.

## Taksonomija
Seniau buvo laikoma atskira šeima *Colydiidae*, tačiau naujesni tyrimai siauravabalius, kartu su dar viena buvusia vabalų šeima *[[Monommatidae]]*, prijungė prie šeimos *[[Zopheridae]]*.

## Lietuvos rūšys
Lietuvoje aptinkamos 8 rūšys.

Manoma, jog Lietuvos teritorijoje turėtų gyventi dar 4 siauravabalių rūšys: *[[Synchita mediolanensis]]*, *[[Synchita separanda]]*, *[[Xylolaemus asciculosus]]* ir *[[Orthocerus crassicornis]]*, kadangi jos aptiktos kaimyninėse šalyse.

## Šaltiniai
Paprastasis siauravabalis

**Paprastasis siauravabalis** (*Bitoma crenata*) smulkus (2,6 – 3,5 mm) vabalas, priklausantis *[[Zopheridae]]* šeimai, siauravabalių pošeimiui.

## Išvaizda, biologija
Kūnas 2,6 – 3,5 mm, plokščias, šonai lygiagretūs. Galvos priekis, antenos ir kojos rūdžių raudonumo. Antsparniai ryškiai raudoni, jų siaura siūlė ir platus raištis per vidurį juodi. Antsparnių siūlė ir neporiniai taškuotų vagučių tarpueiliai iškilę, briaunelių pavidalo. Priešnugarėlės kiekviename šone yra po 2 briauneles. Antenos iš 11 narelių su dvinare buožele. Apatinė vabalo pusė metinė juoda. Kojos rausvos.

Suaugėliai ir lervos gyvena sausose vietose, po atšokusia medžių žieve, smulkių kinivarpų takuose ir sausuose kempinėse. Minta kinivarpų (balangraužių (*Scolytus*), *[[Dryocoetes]]* ir kt.) lervomis. Žiemoja suaugę vabalai. Generacijos trukmė – vieneri metai.

## Paplitimas
Aptinkamas Europoje ir Artimuosiuose Rytuose. Gyvena ir Lietuvoje

## Šaltiniai
2012 m. Bahreino Grand Prix

**2012 m. Bahreino Grand Prix** – ketvirtosios 2012 m. Formulės 1 sezono lenktynės. Jos vyko balandžio 20-22 dienomis Bahreine Sakhiro trasoje.

2011 m. Bahreino Grand Prix buvo iš pradžių nukeltos, o vėliau ir atšauktos dėl prasidėjusio 2011-2012 m. Bahreino sukilimo.

## 2012 m. GP atšaukimo galimybė

Artėjant 2012 m. lenktynėms, o sukilimui nepasibaigus, vėl pradėta kalbėti apie lenktynių atšaukimą. Balandžio 5 d. buvęs Formulės 1 čempionas Damon Hill apsilankęs Bahreine teigė nesantis tikras ar komandoms verta ten važiuoti. Vėliau FIA pareiškė, kad padėtį šalyje atidžiai stebinti ir prireikus priims sprendimą. Dar po savaitės neramumai šalyje sustiprėjo, o protestuotojai atkreipė dėmesį ir į Formulės 1 lenktynes teigdami, kad visi, vyksiantys į lenktynes šioje šalyje, bus laikomi krauju susitepusio ir nusikalstamo režimo šalininkais.

Balandžio 12 d. FIA pranešė, kad pasak jų šaltinių, Bahreine yra saugu ir lenktynės vyks.

### Kvalifikacija

;Pastabos
:* – Pastor Maldonado buvo nubaustas 5 starto pozicijų bauda už pavarų dėžės keitimą.
:** – Michael Schumacher taip pat gavo 5 starto pozicijų baudą už pavarų dėžės keitimą.

## Lenktynės

Pastabos: J. Button ir B. Senna nefinišavo lenktynėse, tačiau buvo klasifikuoti, nes įveikė daugiau nei 90 procentų lenktynių distancijos.

## Čempionato įskaitos

;Lenktynininkų įskaita

;Komandų įskaita

* **Pastabos:** pateikti tik penki geriausi rezultatai.

## Šaltiniai
Storasnapis kuoduotasis pingvinas

**Storasnapis kuoduotasis pingvinas** (*Eudyptes pachyrhynchus*) – pingvinų būrio paukštis.

## Paplitimas

Endeminis Naujosios Zelandijos paukštis, aptinkamas Fiordlando salos rytinėje pakrantėje bei Stiuarto saloje. Populiaciją sudaro 5 500 – 7000 individų.
## Išvaizda
Vidutinio dydžio pingvinas. Kūno ilgis 55 - 60 cm, o svoris – 4 kg.  Nugara ir sparnų išorinė pusė mėlynai juoda. Galva ir gerklė tamsesnės už nugarą, skruostuose 3 – 6 balti dryžiai. Pilvas ir sparnų vidinė pusė balta. Virš antsnapio, akių yra geltonų, ilgų plunksnų kuokštai. Rainelė rudai raudona. Snapas yra storas, oranžinės spalvos. Virš snapo yra juoda, plikos odos juostelė. Patelių snapai yra mažesni už patinų. Kojos ir pėdų viršus – rožiniai, o padai yra juosvai rudi. Pirštai sujungti plaukiojamąja plėve. 

Jauniklių nugara pilkai ruda, pilvas baltas. Smakras ir gerklė išmarginti baltai. Geltonų plunksnų kuokštai reti.
 
## Biologija

Biotopas – brandūs pakrantės miškai ir tankūs krūmynai. Baikštūs, aktyvūs naktį paukščiai. Dieną slepiasi netoli perimviečių. Didžiąją savo gyvenimo praleidžia atvirame vandenyne. Medžiodami laikosi pavieniui. Minta kriliu ir kitais vėžiagyviais, žuvimi, kalmarais. Balsas: aukštas, garsus trimitavimas ir žemas šnypštimas, burzgimas.  

Monogamai. Birželio – liepos  mėnesiais į perimvietes grįžta patinai, patelės pasirodo dviem savaitėmis vėliau. Lizdus krauna drevėse, urvuose, po tankiai suaugusiais augalais. Patinas iškloja lizdą šakelėmis ir žole. Peri mažose kolonijose. Lizdavietės viena nuo kitos išsidėsčiusios kelių metrų atstumu.

Dėtyje du šviesiai žali kiaušiniai. Pirmas kiaušinis mažesnis už antrąjį, pastarasis padedamas  3 – 6 dienomis vėliau.  Perėjimas trunka 31 – 36  dienas. Peri abu tėvai, pasikeisdami kas 5 – 10 dienų. Pirmas išsirita iš antro kiaušinio jauniklis. 12% atvejų išauginami abu jaunikliai. Pirmosiomis dienomis jaunikliai šildosi ir slepiasi po patino pilvo odos raukšle, o maitina patelė.  Lizde jaunikliai būna 23 – 25 dienas, kol užauga pirmosios plunksnos. Tada jaunikliai palieka lizdą ir buriasi į „ lopšelius“. Maistu rūpinasi abu tėvai. 75 dienų jaunikliai apsiplunksnuoja ir išplaukia į jūrą. Lytiškai subręsta 5 metų.

Baigę maitinti jauniklius suaugę pingvinai intensyviai maitinasi ir priauga po 2 kg svorio. Šeriasi 3 savaites. Ataugus naujoms plunksnoms išplaukia į jūrą.
## Apsauga
Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos duomenimis storasnapis kuoduotasis  pingvinas yra pažeidžiama rūšis.  Populiacijos mažėjimo priežąstys:
*Didelį pavojų jų išlikimui kelia introdukuotos plėšrūnų rūšys šunys, katės, žiurkės. 
*Paplūdimiai ir vandens pramogos netoli perimviečių. 
*Komercinė žuvies ir kalmarų žūklė. 
*Vandenyno tarša naftos produktais.

Viena iš rūšies apsaugos priemonių - plėšrūnų skaičiaus reguliavimas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

*Storasnapis kuoduotasis pingvinas. NVO Wildscreen Arkive.   anglų k.
*Eudyptes pachyrhynchus. Mičigano universiteto zoologijos muziejus  anglų k.
*Viskas apie pingvinus: Storasnapis kuoduotasis pingvinas anglų k.
2011–2013 m. Bahreino sukilimas

**2011–2013 m. Bahreino sukilimas** (taip pat vadinamas **vasario 14 revoliucija**, ar. *ثورة 14 فبراير*) – masiniai neramumai Bahreine, prasidėję 2011 m. vasario 14 d. Šis sukilimas prasidėjo nuo įvykio, kuomet nuo riaušių malšintojų paleisto šūvio žuvo Ali Abdulhadi Mushaima. Sukilimas tapo 2010-2011 m. arabų pasaulio protestų dalimi. Sukilimo dalyviai siekė geresnių šiitų sąlygų šalyje, politinės laisvės bei iki šiol bando nuversti šalies karalių Hamad bin Isa Al Khalifa.

Iki 2012 m. balandžio mėnesio sukilimų metu žuvo 87 žmonės, apie 5400 sužeisti, beveik 3000 suimti bei 1900 kankinti.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Muraškinė

**Muraškinė** – upelis Lietuvoje, Kauno miesto pietrytiniame pakraštyje; Sėmenos dešinysis intakas (Nemuno baseinas). Prasideda ties Dubravos miškais. Teka į šiaurės vakarus palei Kauno pakraštį. Įteka į Sėmeną 6,6 km nuo jos žiočių. Visa vaga nusitiesusi per Dubravos mišką.

Intakai (dešinieji) – Sūrės upelis, Muraškinės upelis. Prieš žiotis į Muraškinę įsilieja Sūrė.

## Etimologija

Kęstučio Subačiaus knygoje „Sūduvių protėvių dvasinis testamentas“ teigiama, kad su įvairiais priebalsiais įamžinama hidronimo šaknis turėtų būti „mar“-, reiškianti šlapią vietą, pelkę. Tokiu būdu Muraškinė greičiausiai vadinta Maraškine.

## Šaltiniai
Abd ar Rachmanas ibn Abd Alahas

**Abd ar Rahman ibn Abd Allah** (taip pat dar žinomas kaip **Abdul Rahman Al Ghafiqi**, **Abd ar Rachmanas ibn Abd Alahas** ar **Abd er Rahman**) – Omejadų kalifato Al-Andalusijos provincijos valdytojas, vadovavęs musulmonų kariuomenei Puatjė mūšyje.

## Biografija
Kilęs iš Jemeno. Jaunystėje persikėlė į Šiaurės Afriką, kur netrukus susipažino su Al-Andalusijos provincijos valdytojais Musa Ibn Nusair ir jo sūnumi Abdul Aziz. Po 721 m. Įvykusio Tulūzos mūšio, kuriame žuvo provincijos vadovas Al-Samh ibn Malik, Abd ar Rahman ibn Abd Allah pradėjo vadovauti rytinei Al-Andalusijos daliai. 730 m. Omejadų kalifas Hisham ibn Abd al-Malik paskyrė jį Al-Andalusijos emyru. 732 m. Abd ar Rahman vadovaujama kariuomenė, perėjusi Pirėnų kalnus, įsiveržė į Galiją ir sumušė Akvitanijos kunigaikščio Odo Didžiojo armiją. 732 m. spalio 10 d. Puatjė mūšyje Abd ar Rahman ibn Abd Allah kariuomenę sumušė Frankų valstybės majordomo Karolio Martelio kariuomenė. Abd ar Rahman Puatjė mūšyje žuvo. Pralaimėję mūšį, Al-Andalusijos musulmonai dar keletą metų bandė skverbtis į pietų Galiją, tačiau Karolio Martelio kariuomenės buvo vėl sumušti.

## Šaltiniai
Vladimir Orlov

**Vladimiras Orlovas** (, 1979 m. balandžio 20 d. Kaune) – Lietuvos karybos paveldo tyrinėtojas, gidas, muziejininkas, viešosios įstaigos „Karo paveldo centras“, Kauno tvirtovės VII forto direktorius, 2012–2016 m. - Kauno IX forto muziejaus Tvirtovės skyriaus vedėjas.

## Biografija

1997 m. baigė Kauno A. Puškino gimnaziją. 2001 m. baigė taikomosios informatikos bakalauro studijas Kauno Technologijos universitete, 2005 m. – magistrantūros studijas Vytauto Didžiojo universiteto Informatikos fakultete. 
 
## Karo paveldo tyrimai

V. Orlovas tyrinėja ir vertina praeities karų Lietuvoje paliktą paveldą, galimybes tinkamai išnaudoti jį šiuolaikinės visuomenės gyvenimo poreikiams, dalyvauja  mokslinėse konferencijose. Tvirtovės, įtvirtinti rajonai, patvariosios fortifikacijos kompleksai atspindimi išleistose monografijose ir knygose. 2007 m. kartu su Kauno miesto savivaldybe, Vytauto Didžiojo ir Kauno Technologijos universitetais V. Orlovas išspausdino monografiją „Kauno tvirtovės istorija“ – pirmąjį leidinį, išleistą Kauno tvirtovių tema. Tais pačiais metais parengė bei išleido „Kauno tvirtovės atlasą“ – spalvotą plačiaformatį leidinį, kuriame pirmą kartą buvo išspausdinti Kauno tvirtovės visų pagrindinių įtvirtinimų planai bei pateiktas jų mokslinis aprašymas, remiantis autoriaus keliose šalyse surinkta archyvine medžiaga. 2009 m. išleido platesnę šio atlaso anglišką versiją, papildytą naujomis temomis, brėžiniais ir iliustracijomis.

## Projektai

Kauno tvirtovės VII forto atgaivinimo, šiuolaikinėmis technologijomis paremto interaktyvaus  muziejaus sukūrimo šiame forte iniciatorius, vienas iš karo istorijos klubo „Kauno tvirtovės įgula“ įkūrėjų. Dokumentinio filmo „Šaltasis karas – baimės šešėlis“ (rež. Rimas Bružas), specialiai sukurto Šaltojo karo muziejui Žemaitijos nacionaliniame parke,  bendraautoris. Vienas iš informacinės žinių bazės apie fortifikacinius paveldo objektus kūrėjų. Šaltojo karo muziejaus Plokštinės raketų bazėje muziejinės ekspozicijos bendraautoris. 2011-2015 m. vadovavo ES Sanglaudos fondo finansuojamam projektui "Kauno IX forto muziejaus turizmo paslaugų įvairovės plėtra", kuriuo metu restauruotas IX forto tarpinis puskaponierius bei įrengta muziejinė ekspozicija. Nuo 2012 metų dalyvauja Bresto tvirtovės (Baltarusija) paveldo pritaikymo visuomenės poreikiams projekte, atsakingas už Bresto tvirtovės archyvinius tyrimus.

## Bibliografija

* Su Jonu Lukše, „Atlasas. Kauno tvirtovė“. Kaunas, VDU Karo istorijos centras, 2007. ISBN 978-9955-755-12-8 
* „Kauno tvirtovės istorija. 1882–1915“. Kaunas, Arx Baltica, 2007. ISBN 978-9955-638-97-1
* Su bendraautoriais, „XX amžiaus fortifikacija Lietuvoje“. Kaunas, Arx Baltica, 2008, ISBN 978-9955-39-024-4 (projekto vadovas)
* „The Atlas of Kaunas Fortress“, Kaunas, Arx Baltica, 2009. ISBN 978-9955-39-080-0 (anglų k.)
* „VII fortas: lietuviška tragedija. Pirmosios Lietuvoje koncentracijos stovyklos istorija“. Kaunas, Arx reklama, 2011. ISBN 978-609-95321-5-8 (projekto vadovas)

## Šaltiniai
Ferrari F2012

**Ferrari F2012** – Formulės 1 automobilis, naudojamas Scuderia Ferrari ekipos 2012 m. sezone. F2012 buvo pristatytas 2012 m. vasario 3 d. ekipos bazėje Maranele. F2012 debiutavo trasoje priešsezoniniuose bandymuose Jerezo trasoje.

## Techniniai duomenys
* Važiuoklė – anglies pluoštas, korėta kompozicinė struktūra;
* Variklis – Ferrari Type 056 2,398 cm³, V8 (90°), apribotas iki 18,000 apsisukimų per min. KERS pagalba;
* Pavarų dėžė – išilginė, sekvencinė pusiau automatinė (7 pavaros + atbulinės eigos), valdoma elektronika, įmontuota spartaus perjungimo sistema;
* Svoris – 640 kg (su vairuotoju, vandeniu ir visais priedais);
* Kuras – Shell V-Power ULG 66L/2 kuras, Shell Helix Ultra tepalai;
* Padangos – Pirelli P Zero, OZ Wheels ratlankiai (priekiniai ir galiniai): 13";

## Formulės 1 rezultatai
(**Paryškintos** pole pozicijos; *pakreipti* greičiausi ratai)

 Sezonas vyksta.

## Nuorodos

## Šaltiniai
Nantalis

**Nantalis** (, ) – miestas Suomijoje, Pietvakarių Suomijos regione, 14 km į vakarus nuo Turku. Savivaldybėje gyvena 18,8 tūkst. gyv. (2012 m. duomenys). Turistų traukos centras. Yra Trolių Mumių pramogų parkas.

Miestas apima apie 311 km² sausumos teritorijos, kurios didžiąją dalį sudaro miškais apaugusios, arba dirbamąja žeme paverstos salos. Gyventojų dauguma gyvena žemyninėje šalies dalyje.

## Istorija
Gyvenvietė įsikūrė apie viduramžių Brigitos ordino *Vallis gratiae* vienuolyną. Miesto statusą gyvenvietei 1443 m. suteikė Švedijos karalius Kristupas III Bavarietis. Tuo laikotarpiu miestas buvo svarbi piligrimų kelionės atkarpa.

XVI a. katalikybės reikšmė sumenko, jos vietą kaip pagrindinė Suomijos religija užėmė protestantizmas, vienuolynas buvo uždarytas ir miestą apniko sunkūs laikai. Jie tęsėsi iki XVIII a. vid., kai mieste buvo įkurta muitinė. Prieš du ekonominio sąstingio šimtmečius miestelis buvo žinomas dėl pėdkelnių trikotažo pramonės.

1863 m. *Kalevanniemi* kyšulyje buvo įkurtas mineralinių vandenų kurortas ir miestelis tapo plačiai žinoma poilsio vieta. 1917 m. Suomijai atgavus nepriklausomybę, 1922 m. Kultarantos dvare, esančiame *Luonnonmaa* saloje, buvo įkurta oficiali Suomijos Respublikos prezidento vasarinė rezidencija.

2009 m. sausio 1 d. *Merimasku*, *Rymättylä* ir *Velkua* savivaldybės buvo prijungtos prie Nantalio.

## Šaltiniai
Vilniaus regbio akademija

**Vilniaus regbio akademija** – regbio klubas iš Vilniaus, dalyvaujantis Lietuvos regbio čempionate. 2012 m. Akademijos komanda jame užėmė 3-ią vietą. Klubas buvo įkurtas 2009 m. Vilniaus regbio akademija savo namų rungtynes žaidžia Vingio parke.

## Istorija
Vilniaus regbio akademija susikūrė 2009 m. rudenį skilus miesto regbio klubui „Geležinis vilkas”. Klubas pradžioje daugiausiai dėmesio skyrė vaikų ugdymui, bet susilaukęs didelio dėmesio iš patyrusių žaidėjų suformavo pagrindinę komandą. Jau 2010 m. Vilniaus regbio vyrų komanda dalyvavo Lietuvos regbio čempionate ir užėmė 7-tą vietą. 2011 m. ji vienu laipteliu palypėjo aukštyn ir užėmė 6-tą vietą. 2012 m. Lietuvos regbio čempionate užėmė 3-ią vietą.

Akademija artimai bendradarbiauja su sporto mokykla „Tauras“ ir visos nepilnamečių komandos Lietuvos regbio pirmenybėse dalyvauja pavadinimu Tauras-VRA.

Nuo 2010 m. pavasario Akademija yra Lietuvos regbio federacijos narė.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Banga (Kaunas)

**Banga** – LKP laikraštis, išėjęs 1921 m. birželio 5 d. Kaune.

## Istorija

Numeris buvo konfiskuotas. Oficialus redaktorius Juozas Selickas, faktiškai redagavo Karolis Požėla.

## Šaltiniai
Bibliografijos žinios

**Bibliografijos žinios** – Lietuvos bibliografijos instituto žurnalas, ėjęs 1928–1943 m. Kaune.

## Istorija
Išėjo 104 numeriai. Žurnale buvo registruojamos Lietuvoje išleistos knygos, užsienyje išleistos lietuvių knygos, Lietuvos ir užsienio lietuvių periodika, periodikos straipsniai ir lituanika. Paskelbė bibliografijos rodyklių, bibliografijų, straipsnių bibliografijos ir spaudos istorijos klausimais, bibliotekų statistikos ir kronikų.

Redaktorius Vaclovas Biržiška.

## Šaltiniai
Manikongas

**Manikongas** (kikongo *Mwene Kongo* 'Kongo valdovas') – valdovo titulas, naudotas Kongo imperijoje. Ši imperija egzistavo Centrinėje Afrikoje, dab. Kongo Demokratinės Respublikos vakarinėje dalyje, šiaurės Angoloje ir Kongo Respublikos pietinėje dalyje.

## Sąrašas

### Iki pilietinio karo

### Pilietinio karo metu

### Po pilietinio karo

## Nuorodos
* Sarašas Worldstatesmen
Tensingas Norgėjus

**Tensingas Norgėjus** (, ; 1914 m. gegužės pab. – 1986 m. gegužės 9 d.) – Nepalo šerpas, vienas žymiausių pasaulio alpinistų. Kartu su Edmundu Hilariu 1953 m. gegužės 29 d. tapo pirmaisiais žmonėmis, pasiekusiais aukščiausią žemės kalną – Everestą.

## Biografija
Nėra žinoma tiksli jo gimimo data ar vieta, tačiau manoma, kad jis gimė 1914 m. gegužę Khumbu kalnų slėnyje, Nepalo šiaurės rytuose. Nuo 1953 metų, savo gimimo dieną jis švenčia būtent tą dieną, kai įkopė į Everestą – gegužės 29-ąją. Tensingas gimė budistų šeimoje ir buvo 11-tas vaikas iš 13.

Dar jaunas susidomėjo alpinizmu ir 1935 m. būdamas 19-os buvo pasamdytas vienos britų ekspedicijos. 1947 m. dalyvavo nesėkmingoje ekspedicijoje į Everestą. 1952 m. vėl bandė kopti į Everestą. Nors viršūnės pasiekti ir nepavyko, tačiau jis su Reimondu Lambertu pasiekė rekordinį iki tol aukštį – 8600 m. 1953 m. dalyvavo Džono Hunto vadovaujamoje ekspedicijoje ir gegužės 29 d. jis, kartu su Hilariu, galiausiai pasiekė aukščiausią žemės vietą.

Po sėkmingos ekspedicijos, Tensingas sulaukė nemažo dėmesio, britų vyriausybės buvo apdovanotas Britų imperijos medaliu.
Kihnu

**Kihnu** () – Estijai priklausanti sala Baltijos jūroje, nuo žemyninės šalies dalies nutolusi apie 12 km. Salos plotas siekia 16,4 km², pagal ši rodiklį ji yra didžiausia Rygos įlankoje ir 7 pagal dydį Estijos sala. Salos ilgis – 7 km, plotis – 3,3 km, aukščiausias taškas virš jūros lygio – 8,9 m. Salos paviršius daugiausia lygus, aukštesnėse vietovėse auga pušynai, palei pakrantes veši pievos.

Sala priskiriama Pernu apskričiai. Kartu su šalia esančiomis salomis sudaro Kihnu valsčių, kuris yra vienas mažiausių šalyje ir apima apie 16,8 km² teritoriją. Administracinis centras – Serės kaimas.

2012 m. duomenimis, saloje gyveno apie 500 žmonių. Yra keturi kaimai: Lemsis (*Lemsi*), Linakiula (*Linaküla*), Rotsikiula (*Rootsiküla*) ir Serė (*Sääre*). Sala pasiekiama lėktuvu iš Pernu (15 min.), arba keltu iš Pernu (3 val.) ar Manilaido salos (1 val.), taip pat žiemą užšalus jūrai, salą galima pasiekti ledo keliu.

## Kihnu kultūrinė erdvė

Izoliuotoje Baltijos jūros Kihnu saloje ir prie jos esančiame Manilaide ilgą laiką buvo puoselėjamos ir perduodamos kultūrinės tradicijos, kurių archiškos formos išgyveno iki mūsų dienų. Sala iki mūsų dienų išsaugojusi natūralią, beveik žmogaus neliestą gamtą, kurioje vyrauja pievos, pušynai ir pakrantės smėlynas. Dėl to 2003 m. UNESCO Kihnu kultūrinę erdvę paskelbė žodinio ir nematerialaus žmonijos paveldo šedevru.

Kultūrinį tęstinumą užtikrino ne tik salos izoliacija, bet ir labai stiprus bendruomenės jausmas. Istoriškai vietinės kultūrinės tradicijos perdavimą užtikrino salos moterys, kurios prižiūrėjo namų ūkį, kol vyrai žvejodavo ir medžiodavo ruonius. Moterys ir dabar puoselėja dainavimo tradicijas, žaidimus, šokius, vestuvių ceremonijas, rankdarbių technikas.

Dainavimas užima svarbią vietą Kinhu salos kultūroje ir šventėse, jis yra išlaikęs ikikrikščioniškas formas, žinomas kaip runiškojo, arba Kalevalos metro dainos. Tarp vietos rankdarbių ypač paplitę vilnos gaminiai: kojinės, sijonai, palaidinės, gaminami iš vietinės vilnos. Mezgimui naudojami tradiciniai įrankiai, medžiagos, mezginiai pasižymi ryškiomis spalvomis, siuvinėjimais, kurių ornamentuotės aiškinamos įvairiomis legendomis. 

Šiuo metu Kihnu kultūrinė erdvė susiduria su naujais iššūkiais, tokiais kaip ekonominiai sunkumai, nekontroliuojamos statybos ir didėjanti turistizacija.  


Vaizdas:Kihnu tuletorn.jpg|Švyturys ant Haubjerės kalvos
Vaizdas:Kihnu kirik.jpg|Kihnu bažnyčia
Vaizdas:Seashore of Kihnu.jpg|Salos pajūris


## Šaltiniai
Aurimas Didžbalis

**Aurimas Didžbalis** (g. 1991 m. birželio 13 d.) – Lietuvos sunkiaatletis.

## Pasiekimai
2011 m. Europos čempionate užėmė ketvirtą vietą. Diskvalifikavus varžovus už dopingą, Didžbaliui įteiktas bronzos medalis.

2012 m. Europos čempionate pelnė sidabro medalį (rezultatas – 395 kg). 2012 m. birželį patvirtinta, kad čempionate vartojo dopingą (dehidrochlormetiltestosteroną). Rezultatas anuliuotas, sportininkas prarado teisę dalyvauti 2012 m. olimpinėse žaidynėse Londone.

2014 m. tapo pirmuoju Lietuvos sunkiaatlečiu, laimėjusiu medalį pasaulio čempionate.

2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse išrovė 177 kg, išstūmė 215 kg, pelnė bronzos medalį. 2026 m. po pakartotinos analizės paaiškėjo, jog olimpinių žaidynių metu Didžbalio pateiktame dopingo mėginyje buvo nustatyta draudžiamoji medžiaga – metandienonas (danabolis).

2017 m. Europos čempionate laimėjo rovimo rungtį (181 kg), bet liko 4-as stūmimo pratime (205 kg). Bendroje įskaitoje pelnė bronzos medalį.

### Paskutinis čempionatas
2017 m. pasaulio čempionate Anaheime iškovojo sidabro medalį dvikovės (23 t.) ir bronzos medalį rovimo (176 kg) rungtyse. 2018 m. sausio 23 d. paskelbta apie teigiamą dopingo testą čempionate. Medalių likimas spręstas po pakartotinio, „B“ mėginio ištyrimo. 2019 m. diskvalifikuotas iš varžybų 8 metams, rezultatas anuliuotas dėl organizme rastos selektyvaus androgeno receptoriaus moduliatoriaus (medžiaga S-22).

## Šaltiniai
Milevas (reikšmės)

**Milevu** () vadinamos šios Lenkijos gyvenvietės:

* Milevas (Lomžos apskritis);
* Milevas (Grajevo apskritis);
* Milevas (Monkų apskritis);
* Milevas (Semiatičės apskritis).
Mikolajevas

**Mikolajevas** (arba ***Mikalajavas, Mikolajavas, Mikalavas***) gali reikšti:

## Baltarusija
* Gardino srityje:
** Mikalavas, kaimas Ašmenos rajone;
** Mikalajavas, kaimas Vijos rajone.

## Lenkija
* Mikolajevas, kaimas Palenkės vaivadijos Lomžos apskrityje;
* Mikolajevas, kaimas Palenkės vaivadijos Suvalkų apskrityje;

## Lietuva
* Alytaus rajone:
** Mikalavas, kaimas Alovės seniūnijoje,
** Mikalavas, kaimas Pivašiūnų seniūnijoje;
* Mikalavas, kaimas Ignalinos rajone;
* Mikalajavas, buvęs kaimas Kalvarijos savivaldybėje;
* buvusio dvaro Kazlų Rūdos savivaldybėje senasis pavadinimas, dabar Guobai;
* Mikolajavas, istorinė Panevėžio miesto dalis.
* Švenčionių rajone:
** Mikalavas, buvęs viensėdis Magūnų seniūnijoje,
** Švenčionių seniūnijoje:
*** Mikalavas I,
*** Mikalavas II;
* Mikalavas, kaimas Zarasų rajone;

## Ukraina
* Mykolajivas, miestas pietų Ukrainoje.
Mikolaikos (reikšmės)

**Mikolaikos** () vadinamos šios Lenkijos gyvenvietės:

* Mikolaikos (Palenkės vaivadija);
* Mikolaikos (Varmijos Mozūrų vaivadija).
Podgužė (reikšmės)

**Podguže** () vadinamos šios Lenkijos gyvenvietės:

* Podgužė (Lomžos apskritis);
* Podgužė (Suvalkų apskritis).
Kasaris (sala)

**Kasaris** () – penkta pagal dydį Estijai priklausanti sala Baltijos jūroje, esanti į pietus nuo Hyjumos salos, su kuria ją jungia du tiltai. Salos plotas sieka 19,3 km², kranto linija – 59 km, aukščiausias taškas virš jūros lygio – 15 m. 

Sala jūroje iškilo maždaug prieš 3 000 metų. Pirmą kartą paminėta 1564 m. kaip Kaskesara. Priskiriama Kiainos valdai.

Saloje gyvena 300 žmonių. Yra keturios gyvenvietės: Esikiula (*Esiküla*), Tagukiula (*Taguküla*), Kasaris ir Orjaku. Saloje daugiausiai veši pievos, vietomis auga spygliuočių miškai bei kadagių sąžalynai.

Yra suomių-estų rašytojos Aino Kallas garbei įkurtas muziejus.

## Literatūra

*Kiisa, Uno. *Kassari*. Talinas, 1985 m.
Algirdas Milašius

**Algirdas Milašius** (g. 1959 m. liepos 6 d. Kaune) – Lietuvos tekstilės inžinierius, technologas, technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
Tėvai Ligija Milašienė, Vytautas Milašius. 1983 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1986 m. technikos mokslų kandidatas.

## Mokslinė veikla
Mokslinių tyrimų sritys: audimo technologija, audiniai. Paskelbė daugiau kaip 50 mokslinių straipsnių, dalį jų užsienio spaudoje.

## Šaltiniai
Petras III (reikšmės)

**Petras III** (lokalūs variantai **Pedras III**, **Peteris III**, **Pietras III**, **Piotras III**) gali reikšti šiuos valdžiusius monarchus:

* Petras III Aleksandrietis – Aleksandrijos patriarchas (477);
* Petras III – Bulgarijos imperija (1072);
* Petras III (Arborėja) – Arborėjos judikatas (1336–1347);
* Petras III (Aragonas) – Aragono karalystė (1239–1285);
* Petras III (Portugalija) – Portugalijos karalystė (1717–1786);
* Petras III (Kongas) – Kongo imperija (1669);
* Petras III – Rusijos imperija (1728–1762);
Petras IV

**Petras IV** (lokalūs variantai **Pedras IV**, **Peteris IV**, **Pietras IV**) gali reikšti šiuos valdžiusius monarchus:

* Petras IV Aleksandrietis – Aleksandrijos patriarchas (565–569);
* Petras IV (Bulgarija) – Bulgarijos imperija (1185–1197);
* Petras IV (Aragonas) – Aragono karalystė (1319–1387);
* Petras IV (Portugalija) – Portugalijos karalystė (1798–1834), taip pat kaip Petras I Brazilijoje;
* Petras IV (Kongas) – Kongo imperija (1694–1718);
Petras V

**Petras V** (lokalūs variantai **Pedras V**, **Peteris V**) gali reikšti šiuos valdžiusius monarchus:

* Petras V Aleksandrietis – Aleksandrijos patriarchas (VII-VIII a.);
* Petras V (Aragonas) – Aragono karalystė (1429–1466), taip pat kaip Petras IV Barselonos grafystėje;
* Petras V (Portugalija) – Portugalijos karalystė (1853-1861);
* Petras V (Kongas) – Kongo imperija (1859-1891);
Kokoškai (reikšmės)

**Kokoškais** () vadinamos šios Lenkijos gyvenvietės:

* Kokoškai (Zbuinos valsčius);
* Kokoškai (Viznos valsčius).
Kuziai (reikšmės)

**Kuziais** vadinamos šios gyvenvietės:

* Gyvenvietė Lietuvoje:
** Kuziai.
* Gyvenvietė Lenkijoje (): 
** Kuziai (Palenkės vaivadija).
Žygimantas

**Žygimantas** (*kiti variantai*: *Sigismund*, *Zygmunt*) – dvikamienis baltiškos kilmės vardas sudarytas iš šaknies *žyg* ir *man(t)-* siejamos su liet. žodžiais *žygis*; *žygiuoti* bei *manta*, kuris reiškia turtas, nauda arba *mantus*, kuris reiškia patogus, tinkamas. 1990–2013 m. laikotarpiu suteikti 2422 vardai. 

## Monarchai

* Zigmantas (Burgundija) – Burgundų karalystės (516–523);
* Zigmantas (Bavarija) – Bavarijos kunigaikštystė (1439–1501);
* Zigmantas Liuksemburgietis – Vengrijos karalystė (1387–1437), Kroatijos karalystė (1387-1437), Vokietijos karalystė (1411-1433), Čekijos karalystė (1419-1437), Šventosios Romos imperijos imperatorius (1433-1437);
* Zigmantas (Austrija) – Austrijos erchercogystė (1439-1490);
* Zigmantas Frankas – Austrijos erchercogystė (1662–1665);
* Žigmondas Batoras – Transilvanijos kunigaikštystė (1572–1613);
* Žygimantas Kęstutaitis – Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė (1432–1440);
* Žygimantas I Senasis – Lenkijos karalystė ir Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė (1506–1548);
* Žygimantas II Augustas – Lenkijos karalystė ir Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė (1548–1569);
* Žygimantas III Vaza – Abiejų Tautų Respublika (1587-1632), Švedijos karalystė (1592–1599);

## Įžymesni žmonės
* Žygimantas Gališanskis – irkluotojas;
* Žygimantas Janavičius – krepšininkas;
* Žygimantas Jonušas – krepšininkas;
* Žygimantas Skučas – krepšininkas;
* Žygimantas Stanulis – sunkumų kilnotojas.

## Šaltiniai
Kosakai (reikšmės)

**Kosakais** () vadinamos šios Lenkijos gyvenvietės:

* Kosakai (Lomžos apskritis);
* Kosakai (Kolno apskritis).
Vladislovas I

**Vladislovas I** (lokalūs variantai **Ladislaus I**, **Vladislavas I**) gali reikšti šiuos valdžiusius monarchus:

* Vladislovas I (Vengrija) – Vengrijos karalystė (1077–1095);
* Vladislovas I Hermanas – Lenkijos kunigaikštystė (1079–1102);
* Vladislovas I Ištremtasis – Silezijos kunigaikštystė (1079–1102);
* Vladislovas I (Opolė) – Opolės kunigaikštystė;
* Vladislovas I (Osvencimas) – Osvencimo kunigaikštystė (1314-1321);
* Vladislovas I Lokietka – Lenkijos karalystė (1320–1333); 1364–1377
* Vladislovas I (Valachija) – Valachijos kunigaikštystė (1364–1377);
* Vladislovas I (Neapolis) – Neapolio karalystė (1386–1389, 1399–1414);
Vladislovas II

**Vladislovas II** (lokalūs variantai **Ladislaus II**, **Vladislavas II**) gali reikšti šiuos valdžiusius monarchus:

* Vladislovas II (Vengrija) – Vengrijos karalystė (1162-1163);
* Vladislovas II Ištremtasis – Silezijos kunigaikštystė (1138–1146);
* Vladislovas II (Bohemija) – Bohemijos karalystė (1140–1172);
* Vladislovas II – Lenkijos karalystė (1386–1434);
* Vladislovas II Jogailaitis – Vengrijos karalystė (1490–1516), Bohemijos karalystė (1471–1516);
Riešapelekės

**Riešapelekės** (*Coelacanthiformes*) – mėsingapelekių klasės žuvų būrys.

Riešapelekės kaip atskiras taksonas išsivystė prieš daugiau kaip 400 mln. metų, tačiau jų fosilijos neaptinkamos maždaug nuo to meto, kai išnyko dinozaurai.

Iki 1938 m. riešapelekės buvo žinomos tik iš fosilijų. Mokslininkai manė, kad visi riešapelekėms priklausančios *[[Latimerioidei]]* pobūrio taksonai išnyko prieš daugiau nei 65 mln. metų. Bet 1938 m. atsitiktinai prie Pietų Afrikos krantų vakarų Indijos vandenyne buvo rasta išlikusi ***Latimeria chalumnae*** rūšis. Toks netikėtas latimerijų (*Latimeria*) genties atradimas reiškia, kad jos yra vadinamojo Lozoriaus efekto rūšis, ir dabar latimerijos dažnai vadinamos „gyvosiomis iškasenomis“.

Šiuo metu žinomos dvi iki mūsų dienų išlikusios riešapelekių būrio rūšys – ***[[Latimeria chalumnae]]*** (atrasta 1938 m.) ir ***[[Latimeria menadoensis]]*** (aprašyta 1999 m.).

Šios senovinės kaulinės žuvys dienas leidžia slėpdamosios vandenyno urvuose, o naktimis išlenda maitintis. Jos gali užaugti iki 2 metrų ilgio ir sverti iki 90 kilogramų.

2021 m. tyrėjai, naudodami pažangų amžiaus nustatymo metodą, ant riešapelekių žvynų suskaičiavo kalcifikuotas struktūras – tarsi skaičiuotų medžio augimo žiedus – ir nustatė, kad šios žuvys gali išgyventi iki 100 metų. Tyrimas taip pat parodė, kad jos lėtai pasiekia lytinę brandą: patinai pradeda daugintis nuo 40 metų, o patelės – nuo 58 metų. Be to, patelių nėštumo laikotarpis yra ilgiausias iš visų žinomų stuburinių – jis trunka penkerius metus.

## Šaltiniai
Vladislovas III (reikšmės)

**Vladislovas III** (lokalūs variantai **Ladislovas III**, **Vladislavas III**) gali reikšti šiuos valdžiusius monarchus:

* Vladislovas III (Vengrija) – Vengrijos karalystė (1204–1205);
* Vladislovas III Lazdakojis – Lenkijos kunigaikštystė (1202–1229);
* Vladislovas III Varnietis – Lenkijos karalystė (1434–1444), Vengrijos karalystė (1440–1444);
Vormsis

**Vormsis** (, , ) – ketvirta pagal dydį Estijai priklausanti sala Baltijos jūroje, esanti tarp Hyjumos ir žemyninės šalies dalies, nuo kurios nutolusi 3 km. Salos plotas – 92 km², ilgis – ~10 km, plotis – 5 km, aukščiausias taškas virš jūros lygio – 13 m. Priskiriama Vormsio valsčiui.

Sala miškinga, veši kadagių sąžalynai, randama daug didelių riedulių. Yra Prestviko ežeras (*Prästvik*). Nuo paskutinio ledynmečio sala per metus pakyla apie 3 mm.

Gyvena 350 žmonių (2004 m.). Verčiamasi žvejyba, žemės ūkiu, gyvulininkyste. Yra daug gyvenviečių, kaip kad Hulo (administracinis centras), Svibis (pagrindinis uostas), Sioberbis, Norbis, Dibis, Relbis, Fiorbis, Borbis, Kersletis, Saksbis, Busbis ir Suremeisa. Salos pietinėje dalyje esančiame Rumpo pusiasalyje yra įsteigtas gamtos rezervatas, kuriame globojami praskrendantys paukščiai.

Pavadinimas kilo nuo švediško žodžio *Ormsö*, reiškiančio 'gyvatės sala'. Nuo XIII a. iki Antrojo pasaulinio karo sala buvo apgyvendinta švedų, kurių buvo apie 3 000. Karo pabaigoje artinantis Raudonajai armijai dauguma jų persikėlė į Švediją. Apie švedų kultūrą byloja gyvenviečių pavadinimai ir pastatai. 


Vaizdas:Vormsi tuletorn 29-03-2013.jpg|Salos pajūris
Vaizdas:Vormsi-tuulimylly.jpg|
Vaizdas:Lehmihaka.jpg|
Vaizdas:Metsänvartijanmökki1.jpg|
Vormsi lõunasihi alumine tulepaak.jpg|


## Literatūra

* Madis Kanarbik. *Ormsö. De estlandssvenska böndernas kamp mot godsägarna under 1700- och 1800-talet* [Nordistica Tartuensia; 9] (Tartu, 2003 m.)
* Margareta Hammerman (Hg.), *Ormsö kyrkokrönika / Vormsi kirikukroonika 1539–1944* (Stokholmas/Talinas, 2007 m.)
Elžbiecinas (reikšmės)

**Elžbiecinu** () vadinamos šios Lenkijos gyvenvietės:

* Elžbiecinas (Lomžos apskritis);
* Elžbiecinas (Grajevo apskritis);
* Elžbiecinas (Palenkės Bialos apskritis).
Latimeria menadoensis

**Indonezinė latimerija** (*Latimeria menadoensis*) – viena iš dviejų šiuo metu gyvenančių riešapelekių žuvų rūšių. Aprašyta 1999 m.

## Šaltiniai
Latimeria chalumnae

***Latimeria chalumnae*** – viena iš dviejų šiuo metu gyvenančių riešapelekių žuvų rūšių. Atrasta 1938 m.
Latimerijos vidutiniškai sveria 80 kg ir gali siekti 2 metrų ilgį. Patelės stambesnės už patinus. Paplitusi, bet nedažna, vakarinėje Indijos vandenyno dalyje. Laikoma kritiškai nykstančia.

## Šaltiniai
Semeliškių varpas

**Semeliškių varpas** – respublikinės reikšmės kultūros paminklas, esantis Semeliškių šv. Lauryno bažnyčios varpinėje, antras pagal senumą varpas Lietuvoje, datuojamas 1442 m. Seniausias, datuojamas 1420 m., yra laikomas Lietuvos nacionaliniame muziejuje. Iš kitų varpų Semeliškių varpas išsiskiria savo forma – jis primena iš šiaudų pintus avilius, į apačią išplatėja. Varpo aukštis – 53 cm, skersmuo – 55 cm, svoris – 123 kg.

Šis varpas yra įtrūkęs, dėl to itin saugojimas ir šiuo metu nenaudojamas. Būdamas svarbia praeities vertybe varpas tapo Semeliškių miestelio simboliu – dailininko Rolando Rimkūno parengtas herbo maketas priimtas 2002 m. Žaliame fone vaizduojamas auksinis varpas, prie kurio dera lenkta S linija, įamžinanti per Semeliškes tekančią Strėvą.

Varpas nuliedintas 1442 m. ir dedikuotas Vytautui Didžiajam. Nors šiuo metu šis varpas yra Semeliškėse, pirminė jo vieta nėra žinoma. Manoma, kad varpas galėjęs kabėti kurioje nors Vidurio Lietuvos arba dabartinės Baltarusijos ribose buvusioje Rytų Lietuvos bažnyčioje. Žinoma, kad 1915 m. varpas buvo evakuotas į Rusiją, o 1927 m. sausio 25 d. atgabentas į Semeliškes.

Ant žalvarinio varpo išlieta dviem virvelės pavidalo rumbais įrėminta juosta, kurioje kampuotais gotikiniais rašmenimis įspaustas lotyniškas kreipimasis ir pagaminimo data: „*[Karaliau], ateik pas mus su taika. 1442 Vieš[paties] metais*“. Toks išlietas varpo tekstas – maldos meldimas – nurodo varpo paskirtį: jis turėjęs skambinti „Viešpaties Angelo“ maldai ir buvo vadinamas „Taikos varpu“. Viduramžiais ir renesanso epochoje pagaminti varpai su tokiu lotynišku kvietimu yra išlikę ir Vokietijoje, Prancūzijoje, Nyderlanduose, Skandinavijoje, Vengrijoje, Lenkijoje.

## Šaltiniai

* "Semeliškių Šv. Lauryno bažnyčia", Semeliškių Šv. Lauryno parapijos leidinys, 2011 m., 10 ir 14 psl.
Keilos krioklys

**Keilos krioklys** () – krioklys šiaurinėje Estijoje, Harju apskrityje, Keilos upėje. Trečias pagal stiprumą po Narvos ir Jegalos krioklių. Aukštis – 6 m, plotis – 60–70 m. Krioklio debitas siekia nuo 6,5 iki 150 m³/s.

## Išnašos
Jegalos krioklys

**Jegalos krioklys** () – krioklys šiaurinėje Estijoje, Harju apskrityje, Jegalos upėje, šalia Jegala-Joa gyvenvietės, kuri yra 25 km į rytus nuo Talino. Aukščiausias natūralus Estijos krioklys ir vienas aukščiausių Europoje. Jo aukštis siekia 8 m, ilgis – iki 60 m.

Skardis, nuo kurio krinta krioklys, sudarytas iš klintinių uolienų. Krioklio suformuoto upės slėnio ilgis – 300 m, gylis – 12–14 m. Šis slėnis kasmet pamažu plečiasi upės ištakų kryptimi ir ardo skardžio uolienas. 1688–1931 m. krioklys upės ištakų link susitraukdavo vidutiniškai 17 cm į metus. Žiemą visa upė su kriokliu užšąla.

Jegalos krioklys paskelbtas saugoma teritorija, 1959 m. įsteigtas Jegalos krioklio rezervatas, jo teritorija apima 6 ha plotą.

## Šaltiniai
Liudvikas II (reikšmės)

**Liudvikas I** (lokalūs variantai **Lui I**, **Luisas I**, **I Lajos**) gali reikšti šiuos valdžiusius monarchus:

* Imperatorius Liudvikas II – Italijos karalystė (844–875), Šventosios Romos imperijos imperatorius (850–875);
* Liudvikas II Vokietis – Rytų Frankų karalystė (804–876);
* Liudvikas II (Prancūzija) – Vakarų Frankų karalystė (846–879);
* Liudvikas II (Viurtembergas) – Viurtembergo grafystė (1158–1181);
* Liudvikas II (Olandija) – Olandijos grafystė (1203–1207);
* Liudvikas II Vitelsbachas – Bavarijos kunigaikštystė (1253–1294);
* Liudvikas II (Burbonė) – Burbonės kunigaikštystė (1356–1410);
* Liudvikas II (Flandrija) – Flandrijos grafystė (1346–1384);
* Liudvikas II (Vengrija) – Vengrijos karalystė (1342–1382), Lenkijos karalystė (1370–1382);
* Liudvikas II Anžu – Anžu kunigaikštystė (1384–1417), Neapolio karalystė (1389–1399);
* Liudvikas II Burbonas – Monpensjė grafystė (1496–1501);
* Liudvikas II – Vengrijos karalystė ir Bohemijos karalystė (1516–1526);
* Liudvikas II – Olandijos karalystė (1810);
* Liudvikas II (Monakas) – Monako kunigaikštystė (1922–1949);
* Liudvikas II (Bavarija) – Bavarijos karalystė (1864–1886);
Australinė dvikvėpė

**Australinė dvikvėpė** (arba ***baramunda***, ***ceratodas***; ) – vienintelė šiuo metu gyvenanti australinių dvikvėpių šeimos ir vienaplaučių dvikvėpių būrio rūšis. Tai endeminė Australijos rūšis. Naujajame Pietų Velse rastos fosilijos, beveik identiškos šiai rūšiai, rodo, kad rūšis beveik nepasikeitė per pastaruosius 100 mln. m.
Australinė dvikvėpė yra primityviausia iš 6 dabartinių dvikvėpių žuvų.
Gyvena lėtai tekančiose upėse ir stovinčiuose vandenyse. Plėšri. Keletą dienų gali išgyventi be vandens, jei aplinka pakankamai drėgna, jog neišdžiūtų žuvies oda, tačiau skirtingai nuo dviplaučių dvikvėpių negali išgyventi visiško gyvenamojo vandens telkinio išdžiūvimo.

## Nuorodos
Liudvikas III

**Liudvikas III** gali reikšti:

* Imperatorius Liudvikas III – Provanso karalystė (887–928), Italijos karalystė (900–905), Šventoji Romos imperija (901–905)
* Liudvikas III (Saksonija) – Saksonijos karalystė (876–882)
* Liudvikas III (Prancūzija) – Vakarų Frankų karalystė (879–882)
* Liudvikas III Vaikas – Rytų Frankų karalystė (900-911)
* Liudvikas III (Tiuringija) – Tiuringijos landgrafystė (1172–1190)
* Liudvikas III Vitelsbachas – Palatinato elektorius (1410–1436)
* Liudvikas III Anžu – Anžu kunigaikštystė (1417–1434), Neapolio karalystė (1417–1426)
* Liudvikas III (Bavarija) – Bavarijos karalystė (1913–1918)
Ehnė

**Ehnė** (, ) – upė pietinėje Estijoje, taip pat keletą kilometrų teka ir Latvijoje. Upė išteka 96 m aukštyje virš jūros lygio iš Veisjervo ežero, iš kurio ji įteka į 3,3 km ilgio Ehnės kanalą pietvakarinėje ežero pusėje, iškastą XX a. 3-ąjį dešimtmetį. Buvusi upės vaga apžėlusi. Paskui upė vingiuoja šiaurės, šiaurės vakarų kryptimi ir įteka į Vertsjervo ežerą. Upės plotis siekia apie 30 m, nuolydis – 0,58 cm/km.

Intakai:
* dešinysis – Juku
* kairysis – Helmė

Prie upės įsikūręs Tervos miestas.

## Išnašos
Dviplautės dvikvėpės

**Dviplautės dvikvėpės** (*Lepidosireniformes*) – dvikvėpių žuvų būrys. Jam priklauso 2 šeimos:
* Šeima. Amerikinės dvikvėpės (*Lepidosirenidae*). Viena rūšis – *[[Lepidosiren paradoxa]]*.
* Šeima. Afrikinės dvikvėpės (*Protopteridae*). Viena gentis – *Protopterus* (4 rūšys).
Šaltojo karo muziejus

**Šaltojo karo muziejus** – muziejus Žemaitijos nacionaliniame parke, už 24 km į šiaurę nuo Plungės. Įrengtas buvusiame Sovietų Sąjungos balistinių raketų šachtiniame paleidimo komplekse, Plokštinės raketų bazėje.

## Istorija
Pasibaigus II Pasauliniam karui prasidėjo Šaltasis karas, kurio metu Lietuvos teritorijoje buvo dislokuota ir branduolinė ginkluotė. 

Žemaitijos nacionalinio parko direkcija įvykdė projektą „Šaltojo karo muziejaus ir jo aplinkos infrastruktūros įrengimas“. Pirmą kartą Lietuvoje Šaltojo karo epochą pristatanti muziejinė ekspozicija oficialiai atidaryta 2012 m. 

Muziejus įsikūrė sovietų kariškių apleistoje raketų bazėje. Nuo 1963 iki 1978 m. čia buvo dislokuotos keturios vidutinio nuotolio balistinės raketos SS-4 Sandal, apginkluotos 2 megatonų galios termobranduolinėmis galvutėmis ir nutaikytos į Vakarų Europą. 

Muziejaus įkūrimo tikslas – papasakoti apie penkiasdešimt metų trukusį Šaltajį karą, jo poveikį Europos ir Lietuvos istorijai, branduolinės ginkluotės keliamą grėsmę žmonijai. 

## Ekspozicija
Lankytojus pasitinka sutvarkyta aplinka, įrengta apžvalgos aikštelė. Sumontuotos vėdinimo ir drėgmės surinkimo sistemos. Pastatytas administracinis pastatas (lankytojų centras). Autentiškos įrangos išlikę palyginti nedaug, nes daug kas po sovietų kariškių pasitraukimo buvo nuniokota vandalų. Projekto, kuris įgyvendintas už  Europos Sąjungos lėšas, vertė – 6,4 mln. litų.Muziejaus ekspozicijos koncepcijos autorius bei vienas iš jo kūrėjų – fortifikacijos istorijos tyrinėtojas Vladimiras Orlovas. Specialiai šiam muziejui sukurtas dokumentinis filmas „Šaltasis karas – baimės šešėlis“ (rež. Rimas Bružas). Muziejų suprojektavo Lietuvos bendrovė TAEM Architektai, projekto vadovas Aidas Jastremskas. 

Ekspozicijoje lankytojams pristatoma unikali vaizdinė ir grafinė medžiaga, kuri pasakoja apie buvusį visiškai slaptą sovietų branduolinės ginkluotės organizavimą ir veikimo principus. Taip pat demonstruojami kovinių raketų ir kitos Šaltojo karo ginkluotės pavyzdžių maketai, autentiška to meto įranga, ginklai. Suformuotą militarizmo ekspoziciją taip pat sudaro nuotraukos, vaizdo projekcijos, įgarsinimas.  

## Galerija

File:Cold War Museum in Plungė, SS-4 information stand.jpg|*SS-4* (*R-12 Dvina*) raketos informacinė lenta
File:Exhibition_of_the_Cold_War_Museum_in_Lithuania_(missile_systems).jpg|3D giroskopas ir pusiau-aktyvi radaro „užsirakinimo“ sistema
File:Cold War Museum in Plungė, missile from SA-6.jpg|Raketa, naudota *SA-6* (*2K12 Kub*) oro gynybos sistemoje
File:H&K G3, Cold War Museum in Plungė.jpg|*Heckler & Koch G3* automatas, naudotas Vakarų Vokietijoje


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* Plungės rajone atidarytas Šaltojo karo muziejus
* Šaltojo karo muziejus - nauja istorinė erdvė Lietuvoje
Liudvikas I

**Liudvikas I** (lokalūs variantai **Lui I**, **Luisas I**, **I Lajos**) gali reikšti šiuos valdžiusius monarchus:

* Imperatorius Liudvikas I – Akvitanijos karalystė (781–814), Frankų imperija (814–840), Šventosios Romos imperijos imperatorius (813–840);
* Liudvikas I (Tiuringija) – Tiuringijos landgrafystė (1123–1140);
* Liudvikas I (Blua) – Blua grafystė (1191–1205);
* Liudvikas I (Viurtembergas) – Viurtembergo grafystė (1143–1158);
* Liudvikas I Vitelsbachas – Bavarijos kunigaikštystė (1183–1231);
* Liudvikas I (Burbonė) – Burbonės kunigaikštystė (1327–1342);
* Liudvikas I (Flandrija) – Flandrijos grafystė (1322–1346);
* Liudvikas I (Vengrija) – Vengrijos karalystė (1342–1382), Lenkijos karalystė (1370–1382);
* Liudvikas I Anžu – Anžu kunigaikštystė (1360–1384);
* Liudvikas I Orleanietis – Orleano kunigaikštystė (1392–1407);
* Liudvikas I Burbonas – Monpensjė grafystė (1428–1486);
* Liudvikas I (Ispanija) – Ispanijos karalystė (1724);
* Liudvikas I (Hesenas) – Heseno Didžioji kunigaikštystė (1806-1830);
* Liudvikas I (Bavarija) – Bavarijos karalystė (1825–1848);
* Liudvikas I (Portugalija) – Portugalijos karalystė (1861–1889);
Sean Plott

**Sean Plott** (g. 1986), labiau žinomas pseudonimu **Day[9]** – profesionalus StarCraft II elektroninio sporto komentatorius, laidos „Day[9] Daily“ vedėjas ir buvęs žinomas  žaidėjas. Žaisdamas BroodWar, jis 2007 m. laimėjo World Cyber Games Amerikos turnyrą, ir dar tris kartus pateko į finalą. 2010 m. žurnalo PC Gamer išrinktas metų žaidėju. Šiuo metu nereguliariai dirba komentatoriumi daugumoje didelių StarCraft II turnyrų visame pasaulyje (BlizzCon, Major League Gaming ir kituose). 2012 m. žurnalas Forbes jį išrinko į savo „30 under 30“ asmenybių sąrašą, kaip vieną reikšmingiausių žmonių elektroniniame sporte.

Sean Plott gimė ir gyvena Kanzase, JAV. Koledže įgijo matematiko specialybę, o Pietų Kalifornijos universitete – interaktyvios žiniasklaidos magistro laipsnį. Jo brolis Nicolas Plott, žinomas pseudonimu *Tasteless*, taip pat yra buvęs profesionalus StarCraft: BroodWar žaidėjas ir šiuo metu dirba Pietų Korėjos Global Starcraft II League komentatoriumi.

## Day[9] TV

Pradėta 2009 m., „Day[9] Daily“ yra kasdieninė pramoginė – edukacinė laida apie įvairius StarCraft II žaidimo aspektus, nuo mokomųjų laidų pradedantiesiems žaidėjams iki profesionalios scenos apžvalgų ir profesionalių mačų nagrinėjimo. Iki išeinant StarCraft II laida buvo apie BroodWar. Pirmadieninė laida „Funday Monday“ paprastai būna skirta „juokingoms“ strategijoms ir nerimtam žaidimui. Kartais rodomi ir kiti žaidimai: Diablo III beta, Elder Scrolls: Skyrim ar kiti. 404–oji laida buvo skirta dalyvavimui protestuose prieš SOPA ir PIPA, joje tebuvo rodoma tuščia vedėjo kėdė.

## After hours gaming league

Sean Plott įkurta ir prodiusuojama „After hours gaming league“ yra StarCraft II mėgėjų (t. y. ne profesionalų) lyga, kurioje dalyvauja įvairių žymių įmonių darbuotojai (Microsoft, Amazon ir kitų). Įmonės žaidžia viena prieš kitą mačus iki trijų pergalių; užėmusi pirmąją vietą gauna 5000 JAV dolerių  prizą, kurį turi padovanoti savo pasirinktai labdarai. 2011 m. rudenį pirmąjį sezoną laimėję Microsoft prizą padovanojo Amnesty International organizacijai. Antrasis sezonas prasidėjo 2012 m. sausį.

## Nuorodos ir šaltiniai

* day9.tv, oficiali svetainė
* After Hours Gaming League oficiali svetainė 
* gerbėjų svetainė su laidų archyvu 
* Blizzard interviu su Sean Plott
* Forbes interviu su Sean Plott
### Išnašos
Lepidosiren paradoxa

***Lepidosiren paradoxa*** – vienintelė amerikinių dvikvėpių žuvų rūšis. Gyvena pelkėse ir lėtai tekančiuose vandenyse. Plaučių pagalba kvėpuoja oru, vandenyje kvėpuoti negali.

Jaunikliai minta moliuskais ir vabzdžiais, suaugėliai visaėdžiai. Sausuoju sezonu išdžiuvus vandens telkiniams įsirausia 30–50 cm į dumblą, palikdami jame skylių orui. Įsirausę pasidengia gleivių sluoksniu, o metabolizmas žymiai sulėtėja. Prasidėjus lietingam sezonui atgyja ir pradeda poruotis. Suaugėliai paruošia lizdus, į kuriuos išneršiami ikrai. Ikrus ir lervutes saugo patinai. Lervutės turi išorines žiaunas, panašias į buožgalvių. Po maždaug 7 savaičių jaunikliai ima kvėpuoti oru.