open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektrėnų Ąžuolyno progimnazija

**Elektrėnų „Ąžuolyno“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Elektrėnuose, Rungos g. 24, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190659072. Steigėjas Elektrėnų savivaldybės taryba.

## Istorija

Elektrėnų 1-oji vidurinė mokykla įsteigta 1961 m. vasario 2 d. 2007 m. Elektrėnų „Ąžuolyno“ vidurinė mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą. 2016 m. tapo progimnazija.

## Pavadinimų kaita

## Direktoriai
* Birutė Misiūnienė

## Žymūs mokytojai
* Audrius Jurgelevičus, Lietuvos ir Elektrėnų savivaldybės profsąjungų, politinis bei visuomenės veikėjas.
* Audronė Stepankevičiūtė, VšĮ Vievio kultūros centro direktorė, kamerinio choro „Con moto“ vadovė
* Vilija Narvydienė, mokytoja, poetė.
* Vytautas Mizeras, rašytojas, buvęs Elektrėnų „Ąžuolyno“ vidurinės (pagrindinės) mokyklos direktorius, Literatūrinio muziejaus įkūrėjas.

## Žymūs mokiniai
* Aidas Adomaitis, žuvininkystės departamento prie Žemės ūkio ministerijos direktoriaus pavaduotojas, buvęs direktorius;
* Aivaras Veiknys, poetas, žurnalistas;
* Arūnas Augustinaitis, profesorius, socialinių mokslų daktaras, Lietuvos komunikacijos ir vadybos teoretikas;
* Dainius Zubrus, ledo ritulininkas;
* Darius Kasparaitis, ledo ritulininkas;
* Rimvydas Stankevičius, poetas, prozininkas, eseistas, žurnalistas.

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Elektrėnų pagrindinė mokykla

**Elektrėnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Elektrėnuose, Rungos g. 5, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190659115. Steigėjas Elektrėnų savivaldybės taryba.

## Istorija
1971 m. įkurta Elektrėnų 2-oji vidurinė mokykla. 1998 m. Elektrėnų 2-oji vidurinė mokykla pervadinta į Elektrėnų vidurinę mokyklą. 2007 m. Elektrėnų vidurinė mokykla reorganizuota į lietuvišką pagrindinę mokyklą. 

2012 m. Elektrėnų pagrindinė mokykla uždaryta. 2013 m. išregistruota.

## Direktoriai
* 1971 m. Vytautas Mizeras
* 1975 m. Dmitrijus Orlovas

## Šaltiniai
Liberatorių pilietinis karas

**Liberatorių pilietinis karas** – senovės Romos pilietinis karas, 42 m. pr. m. e. kilęs tarp liberatorių (Cezario žudikų) Bruto ir Kasijaus bei Cezarininkų – nužudytojo diktatoriaus šalininkų, visų pirma triumvirato narių – Antonijaus ir Oktaviano.

## Baigtis

Svarbiausia ir lemiama kova – Filipų mūšis, susidėjusi iš dviejų susidūrimų tų pačių metų spalio 3 ir 23 dienomis, pasibaigė triumvirų pergale. Brutas ir daug kitų jaunų Romos aristokratų, kurie nežuvo Filipų mūšyje, po pralaimėjimo nusižudė, įskaitant oratoriaus Hortenzijaus sūnų, Marką Porcijų Katoną ir Marką Livijų Drūzą Klaudianą.
Pali

**Pali** (पाळि, *Pāḷi* (ISO 15919)) – kalba, priklausanti indų (arba indoarijų) kalbų atšakai, susidarė iš šnekamųjų kalbų prakritų. *Pali* reiškia „*posmas*, *eilė*“ ir turi tiesioginį ryšį su Theravados budizmo kanoniniais tekstais.

Pali yra literatūrinė kalba; ji nėra ir niekad nebuvo naudojama, kaip neoficiali, šnekamoji ar tam tikra prasme gimtoji kalba. Nėra išspręstas pali tarpusavio ryšio su vietine šnekamąja kalba antikinėje Magadhos karalystėje (dabartinis Biharas).

## Raštas

Šri Lankoje pali tekstai buvo užrašyti sinhalų raštu. Kiti vietiniai raštai, dažniausiai khmerų, mjanmų, šiuolaikinis tajų (nuo 1893), devanagari ir mongolų, buvo naudojami užrašant pali.

Nuo XIX amžiaus pali kalba pradėta rašyti lotynų raštu. Alternatyvi schema sugalvota Franso Velthuiso leidžia spausdinti naudojant ASCII koduotę be diaktrinių ženklų pagalbos, bet yra ne taip lengvai skaitoma, kaip standartinė sistema, kurią sukūrė Rhys Davids (žr. žemiau).

Pali abėcėlinė tvarka yra tokia:

**a ā i ī u ū e o ṁ k kh g gh ṅ c ch j jh ñ ṭ ṭh ḍ ḍh ṇ t th d dh n p ph b bh m y r l ḷ v s h**

**ḷh** taip pat yra vienas garsas ir jis rašomas kaip **ḷ** ir **h** junginys.

## Lietuvoje

Pali kalbą Vilniaus universiteto Orientalistikos centre 2003–2005 m. dėstė prof. Audrius Beinorius.

Vertimai:

*Mokymo pėdos (Dhammapada)*, iš pali kalbos vertė Audrius Beinorius; įvadinį straipsnį ir paaiškinimus parašė Audrius Beinorius. Vilnius: Homo faber, 2005. 143 p. ISBN 9986835178.

„Dharmos rato įsukimo sutta (*Dhammacakkappavattana Sutta*)“, *Religijų istorijos antologija*. Tomas 2: *Islamas. Hinduizmas. Budizmas.*, vertė Beinorius Audrius. Vilnius: Vaga, 2002. p. 290–296.ISBN 5415015752.

Apie pali kalbą:

Beinorius, Audrius. „Pali – šventa Budos ir budistinio kanono kalba“ , *Spectrum*. 2013, nr. 2, p. 32-36. ISSN 1822-0347.Prieiga per internetą: 

## Nuorodos
* 
* Pali-anglų kalbų žodynas
* Pali kalbos kilmės terminai ir vardai
Molėtų paslaugų šeimai centras

**Molėtų vaikų savarankiško gyvenimo namai** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Molėtuose, Smilgų g. 4, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190985787. Steigėjas Utenos apskrities viršininko administracija.

Teikia ugdymo ir globos paslaugas vaikams našlaičiams, vaikams, netekusiems tėvų globos, ir vidutinio, žymaus ir labai žymaus protinio atsilikimo vaikams bei jaunuoliams.

## Direktoriai
* Marius Baltuška

## Nuorodos
* Internetinė svetainė
Utenos specialioji mokykla-daugiafunkcis centras

**Utenos specialiojo ugdymo ir užimtumo centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo internatinė mokykla Utenoje, K. Ladygos g. 20, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams bei neformaliojo suaugusiųjų švietimo programas. Įstaigos kodas 190987261. Steigėjas Utenos apskrities viršininko administracija. 

## Istorija

1971 m. įsteigta Utenos pagalbinė mokykla – internatas (iki 1971 m. čia veikė aštuonmetė mokykla – internatas). 1971-1972 m. čia mokėsi 160 mokinių iš įvairių miestų ir rajonų. 1975 m. išleista pirmoji aštuntokų laida. Mokiniai mokėsi buvusiose Utenos gimnazijos patalpose, o gyveno keturiuose mediniuose pastatuose. 1983 m. jie persikėlė į naujai pastatytą bendrabutį.

1992 m. pakeistas pavadinimas į Utenos specialiąją internatinę mokyklą. Bendrabutyje įrengtos klasės.

2001 m. mokykla reorganizuota į Utenos specialiojo ugdymo ir užimtumo centrą. Įkurtas neformalaus mokymo, darbinio ugdymo ir užimtumo skyrius. Šiame skyriuje 2003 m. įkurti savarankiško gyvenimo namai „Viltis".

2009 m. rugsėjo 1 d. prie centro prijungta Dusetų specialioji mokykla, kuri tapo centro skyriumi.

Pirmasis mokyklos direktorius buvo Kazimieras Malaiška.

## Direktoriai
*Kazimieras Malaiška 
*Zenonas Misiūnas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Dusetų specialioji mokykla

**Dusetų specialioji mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo internatinė mokykla Dusetose (Zarasų raj.), A. Vienažindžio g. 19A, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Buvęs įstaigos kodas 190987795. Steigėjas Utenos apskrities viršininko administracija.

## Istorija
2008 m. rugsėjo mėn. mokykloje mokėsi 50 vaikų. Utenos apskrities viršininko 2009 m. kovo 31 d. įsakymu Nr 3-103 nuo 2009 m. rugpjūčio 31 d. reorganizuota į Utenos specialiojo ugdymo ir užimtumo centro Dusetų skyrių. 2010 m. rugsėjo 1 d. skyrius prijungtas prie Dusetų Kazimiero Būgos gimnazijos. 2013 m. Dusetų specialiojo ugdymo skyrius perkeltas į Dusetų vaikų lopšelio-darželio „Sartukas“ patalpas (Vytauto g. 29A).

2015 m. išregistruota.

## Direktoriai
* Jūratė Jasiulionienė
* 2009 m. Reda Pimpienė

## Šaltiniai
Molėtų progimnazija

**Molėtų progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Molėtuose, Jaunimo g. 1, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191227788. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Lietuvos aukštesniojo mokslo departamento įsakymu Nr. 21 1923 m. spalio 12 d. Molėtų valsčiaus valdybos prašymu leista įsteigti mokyklą. 1923 m. rugsėjo 25 d. atidarytos I ir II klasės, kuriose mokėsi 52 mokiniai, 41 berniukas ir 11 mergaičių. 1926 mokslo metų pagaigoje Molėtų mokykloje mokėsi 122 mokiniai, iš jų 95 berniukai ir 27 mergaitės.

1980–2003 m. Molėtų I vidurinė mokykla, 2003–2013 m. Molėtų pagrindinė mokykla, nuo 2013 m. Molėtų progimnazija.

## Direktoriai
* 1923–1925 m. Jurgis Andziulis
* 1925–1927 m. Jonas Urbietis
* 1927 m. Alfonsas Taškūnas
* 1940–1942 m. Kavaliauskas
* 1942–1944 m. Vyšniauskaitė
* 1944–1945 m. Jonas Valiukonis
* 1946–1947 m. Stonkus, Musteikis
* 1947–1948 m. A. Kairys
* 1948–1951 m. Jonas Valiukonis
* 1951–1952 m. Apolonija Novelskienė
* 1952–1956 m. Pranas Meškuotis
* 1956–1960 m. Juozas Kazlauskas
* 1960–1982 m. Alfonsas Kavoliūnas
* 1982 m. Vytautas Čereška
* 1982–1987 m. Rimantas Jakštas
* 1987–2012 m. Antanas Satkūnas
* nuo 2012 m. Kazimieras Karalius

## Žymūs mokiniai
* Petras Bražėnas, baigė mokyklą 1958 m., literatūros kritikas
* Algimantas Budrys, baigė mokyklą 1967 m., žurnalistas
* Kazimieras Budrys, baigė mokyklą 1975 m., žurnalistas
* Povilas Gylys, baigė mokyklą 1965 m., ekonomistas
* Rolandas Kazlas, baigė mokyklą 1987 m., aktorius

## Himnas
;Tarp daugybės ežerėlių,
;Kur vingiuoja Siesartis,
;Stovi mus gimti Molėtai
;Brangūs mums ir artimi.
 
;O prie mūsų Siesartėlės
;Tarp pušelių ir beržų
;Rymo mūsų pagrindinė
;Nuo senų senų laikų.
 
;Čia prasideda mūs kelias
;Su svajonėm ir dainom,
;Čia pažįstame pasaulį,
;Praturtėjame žiniom.
 
;Tad mylėkime mokyklą
;Savo jauna širdimi -
;Visada mes ją branginkim,
;Juk čia mus namai antri.
 
;Dieve, laimink mūsų darbus,
;Duok tvirtybės ir šviesos -
;Dirbsim plušim dėl Tėvynės,
;Dėlei mokslo ir tiesos.
 
*Žodžiai mokyklos bendruomenės, muzika Kazimiero Tučinsko.*

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Centrinis vertybinių popierių depozitoriumas

**Centrinis vertybinių popierių depozitoriumas** (**CVPD**; ) – subjektas (*[[Kredito ir finansų įstaigos|Kredito ir finansų įstaiga]]*), kuris laiko ir tvarko vertybinius popierius ir leidžia vertybinių popierių sandorius apdoroti darant įrašus apskaitoje.

Vertybiniai popieriai gali būti laikomi fizine forma (bet nemobilūs) ir nematerialia forma (jie egzistuoja tik elektroniniu būdu padarytuose apskaitos įrašuose). Be saugaus vertybinių popierių laikymo ir tvarkymo, centrinis vertybinių popierių depozitoriumas gali atlikti kliringo ir atsiskaitymo funkcijas.

Paprastai tokį subjektą turi kiekvieną šalis.

Lietuvoje šias funkcijas atlieka Lietuvos centrinis vertybinių popierių depozitoriumas.

## Šaltiniai
Neoromantizmas

**Neoromantizmas** − XIX a. pabaigos − XX a. pradžios meno tendencijos, artimos romantizmui.

Neoromantikos termino vartosena nėra griežtai nusistovėjusi. Neoromantika vadinama tradicinių romantizmo formų gaivinimas, naujai suvokto romantizmo bruožų jungimas su impresionizmo, simbolizmo ir realizmo ypatybėmis.

## Neoromantika literatūroje
Neoromantizmo literatūroje natūrali žmogaus prigimtis, jo gaivališkos emocijos, gamtos grožis keliamas kaip priešprieša techninei civilizacijai, literatūros buitiškumo tendencijoms.

Dažnas herojus trokšta nuotykių, nepaprastumo, siekia etinių vertybių, bet jaučiasi vienišas, pasmerktas nesėkmėms. Kūriniams yra būdinga emocingumas, intymus pasakojimo tonas, realistinių detalių ir simbolių derinimas, muzikalumas, kai kada polinkis į tautosakinę poetiką.

Ryškiausi neoromantizmo rašytojai:
* Radjardas Kiplingas 
* Joseph Conrad 
* Stefanas Georgė 
* S. Vispianskis 
* S. Benelis 
* Knutas Hamsunas (norvegų)

Lietuvių literatūroje neoromantizmo bruožai būdingi kai kuriems V. Krėvės, L. Giros, S. Kymantaitės-Čiurlionienės, V. Mykolaičio-Putino, B. Sruogos ir ypač S. Nėries, J.  Graičiūno, K. Inčiūros, A. Miškinio, A. Vaičiulaičio kūriniams.

## Neoromantika muzikoje
Neoromantizmo muzikai būdinga didelis emocingumas, dramatiškas romantinio idealo, būties tragizmo perteikimas. Kūrinių faktūra sudėtinga, harmonija dažnai disonansinė (su gausiomis moduliacijomis).

Būdingiausi žanrai:
* simfoninė poema
* monumentalių formų simfonija
* muzikinė drama

Neoromantikos elementų esama F. Listo, R. Vagnerio, G. Malerio, R. Štrauso kūryboje.

Lietuvių muzikoje neoromantikos tendencijų buvo M. K. Čiurlionio kūryboje.
Inturkės pagrindinė mokykla

**Molėtų rajono Inturkės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Inturkėje (Molėtų raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191228356. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Molėtų pradinės mokyklos skyrius, vykdantis ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programas.

## Istorija
1834 m. Valstybinių turtų ministerija Inturkėje įkūrė mokyklą, 1846 m. joje mokėsi 21 mokinys. 1917 m. Inturkėje įkurta lenkų pradinė mokykla, o rudenį atidaryta ir lietuvių pradinė mokykla (lankė 8 mokiniai, kitais metais – 28). Inturkės lietuviška mokykla pradėjo veikti 1921 m. (mokėsi 59 mokiniai). Inturkės mokykla 1834–1949 m. buvo pradinė, 1949–1953 m. septynmetė, 1953–2001 m. vidurinė, 2001–2020 m. pagrindinė mokykla. 2020 m. mokykla panaikinta, ją prijungiant prie Molėtų pradinės mokyklos kaip skyrių, vykdantį ikimokyklinio, priešmokyklinio ir pradinio ugdymo programas.

2024 m. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* Nijole Žemčiugovienė
* Vidutė Bronė Kaušinienė
* Kazimieras Gutauskas

## Šaltiniai
Malta (reikšmės)

**Malta** vadinami:
* Malta − valstybė Viduržemio jūroje;
* Malta − sala Viduržemio jūroje;
* Malta − upė Latvijoje;
* Malta − miestelis Latvijoje;
* Maltos gyvenvietė, archeologinė gyvenvietė Sibire;
* Malta – bent 6 miestai JAV;
* Malta – vandens saugykla Poznanėje (Lenkija).

## Kiti
* Maltos Ordinas;
* Maltos konvencija – Europos valstybių sutartis saugoti archeologinį paveldą.
Čiulėnų pagrindinė mokykla

**Molėtų rajono Čiulėnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Molėtų raj. Toliejuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 291229110. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Įkurta 1921 m. 1952–1953 m. mokyklą baigė pirmoji septintokų laida. Nuo 1962–1963 m. pradėtas įgyvendinti privalomas
aštuonmetis mokymas. 1967 m. iš Anomislio perkelta aštuonmetė mokykla, tapusi Čiulėnų pagrindine mokykla. 

1969 m. mokėsi 94 mokiniai, o 1979 m. – 117.

XXI a. pradžioje prijungta prie Molėtų pradinės mokyklos kaip skyrius, vėliau visiškai uždaryta.

## Direktoriai
* Janina Vaitkevičienė. Vadovavo iki 1987 metų.
* Rimantas Jakštas. Nuo 1987 iki 2001 metų.
* Rima Jasiulionienė. Nuo 2001.

## Išnašos
Balninkų pagrindinė mokykla

**Molėtų rajono Balninkų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Molėtų raj. Balninkuose, Gedimino g. 10, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191228018. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba. Iki 2001 m. buvusi vidurinė. Filialas: Balninkų pagrindinės mokyklos Dapkūniškių pradinio ugdymo skyrius. 

## Istorija

Mokykla minima nuo XVI a. Pagal 1676 m. duomenis, parapijos mokykloje mokėsi 5-6 bajorų vaikai. 1781 m. mokykloje buvo 31 mokinys (8 šlėktos, 4 miestiečiai, 19 valstiečių). Mokė lenkų kalba. Po 1863 m. sukilimo mokykla uždaryta. Kūrėsi daraktorinės mokyklos, kuriose slaptai mokyta lietuviškai skaityti ir poterių. 1903 m. įsteigta liaudies mokykla, kurioje rusiškai mokėsi 40 mokinių. 1905 m. pradėtas statyti tipinis pastatas mokyklai (už Piršeno ežero), 10 vietų bendrabutis. 1937 m. ši mokykla tapo progimnazija, kurioje mokėsi 160 mokinių. Dėl vietos stokos išnuomotas pastatas miestelio centre. Mokinių gausėjo, mokykla plėtėsi, kilnojosi iš vienos vietos į kitą. Vidurinė mokykla Balninkuose atsidarė 1955 m. Pirmoji abiturientų laida išleista 1959 m. pavasarį.
 
1944–1954 m. partizanais tapę žuvo virš 30 jos mokinių ar mokytojų.

## Direktoriai

* Antanas Juršys (1961–1971)
*Sofija Ona Petkevičienė
*Regimantas Budrionis

## Žymūs mokytojai

* Juozas Šibaila–Merainis, Irena Rusilaitė–Parnavienė

## Žymūs mokiniai

* Kęstutis Jucevičius, teisininkas, FNTT vadovas
* Jonas Katinas, Panevėžio politikas
* Vaclovas Seniūnas, Molėtų rajono politikas
* Stasys Šinkūnas, sovietų povandeninio laivo K-278 Komsomolec katastrofos auka


Vaizdas:Balninkai. pagr. mokykla.JPG
Vaizdas:Balninkai, mokykla.JPG 
Vaizdas:Balninkų mokykla.JPG
Vaizdas:Balninkai, atminimo lenta.JPG|Atminimo lenta S. Šinkūnui


## Nuorodos
* Mokyklos svetainė 
* Balninkų mokyklos istorija
* Mokykla ''drasinkimeateiti.lt'' portale
Kuolakasių pagrindinė mokykla

**Molėtų rajono Kuolakasių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kuolakasiuose (Molėtų raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191229643. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Kuolakasių pradinė mokykla įkurta 1939 m. Nuo 1951 m.  priauganti septynmetė, nuo 1962 m. aštuonmetė, nuo 1988 m. nepilna vidurinė, nuo 1989 m. devynmetė mokykla. 1992 m. mokykla tapo pagrindine. 2010 m. kovo 31 d. priimtas sprendimas nuo 2010 m. rudens uždaryti mokyklą ir perkelti mokinius į Molėtų ir Inturkės pagrindines mokyklas.

## Direktoriai
* Vanda Burneikienė

## Šaltiniai
Skudutiškio pagrindinė mokykla

**Molėtų rajono Skudutiškio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Molėtų raj. Skudutiškyje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191229839. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba. 

## Istorija

Pirmoji daraktorinė mokykla Skudutiškyje veikė Alfonso Bružo name 1911–1912 m. 1922 m. įkurta pradinė mokykla privačiame Vacio Žalalio name, 1951 m. ji išaugo į septynmetę, o 1961 m. – į aštuonmetę. 1990 m. tapo pagrindine mokykla.

1993 m. mokykla persikėlė į naują erdvų dviaukštį pastatą su sporto sale, tačiau sparčiai mažėjant moksleivių skaičiui pradinėse klasėse mokyklą numatyta reorganizuoti į pradinę mokyklą. 2003–2004 m. dirbo 11 pedagogų, mokykloje mokėsi 68 moksleiviai, buvo 9 klasės, 6 klasių komplektai.

2006 m. senosios Skudutiškio mokyklos patalpose įsikūrė Vaikų dienos centras (VDC). Šioms patalpoms nebeatitikus reikalavimų, 2008 m. persikėlė į Skudutiškio pagrindinę mokyklą.
2013 m. Skudutiškio mokykla dėl sumažėjusių mokinių skaičiaus prijungta prie Suginčių vidurinės mokyklos, tapo jos skyriumi.  2013 m. į Suginčių mokyklos patalpas persikėlė ir VDC. 2016 m. Dienos centras pradėjo veiklą savo pirminėse, neatpažįstamai pasikeitusiose patalpose Skudutiškyje.

## Direktoriai

*Zita Žvinienė.

## Išnašos
Čoiras

**Čoiras** () – miestas centrinėje Mongolijoje. Gobisumbero aimako sostinė. Gyvena 8 983 žmonės. Yra nutiestas geležinkelis, kuriuo važiuojant 250 km į šiaurę galima pasiekti Ulan Batorą – Mongolijos sostinę.
Irpinės mūšis

**Irpinės mūšis** (arba **mūšis prie [[Irpinė (upė)|Irpinės]] upės**) įvyko 1321 (1325?) metais tarp didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino ir Kijevo kunigaikščio Stanislovo, susivienijusio su Olegu iš Perejaslavlio, ir Romanu iš Briansko. Aršiose kautynėse prie Irpinės upės Gedimino kariuomenė sumušė Stanislovo ir jo sąjungininkų armiją.

Kunigaikštis Stanislovas pasitraukė į Brianską. Lietuvos kariuomenė po to nesunkiai užėmė Belgorodą, o po beveik mėnesio apgulties ir Kijevą. Vėliau krito ir Gediminui pasidavė ir kiti aplink Kijevą esantys miestai.

Užimtuose miestuose sau pavaldžiu vietininku Gediminas paskyrė Mindaugo sūnų Algimantą. Gedimino valdymo laikais Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės plotas išaugo beveik trečdaliu.

## Šaltiniai
Kitaro

**Kitarō** (喜多郎, tikras vardas **Takahašis Masanoris**, 高橋正則, g. 1953 m. vasario 4 d.) – japonų kompozitorius ir multiinstrumentalistas.

## Biografija

Takahašis Masanoris gimė 1953 m. vasario 4 d. Tojohašyje, Aičio prefektūroje, Japonijoje šintoistų ūkininkų šeimoje. Jautė didelį potraukį muzikai – pats išmoko skambinti gitara.

## Diskografija

### Diskografija:

1978 – Ten Kai/Astral Voyage/Astral Voyager/Astral Trip
1978 – In Person Digital
1979 – Full Moon Story/Daichi
1979 – Oasis
1980 – Silk Road (a. k.a. The Soghdian Merchants on VHS)
1980 – Silk Road II
1980 – In Person Digital
1980 – Silk Road Suite
1981 – Silk Road III: Tunhuang
1981 – Best of Kitaro vol 1
1981 – World of Kitaro
1981 – Ki
1982 – Millennia (garso takelis filmui Queen Millennia)
1983 – Silk Road IV: Tenjiku/India
1984 – Silver Cloud/Cloud
1984 – Live in Asia/Asia Super Tour Live/Asia
1986 – Toward the West
1986 – Tenku
1987 – Light of the Spirit
1988 – Ten Years/Best of Ten Years
1990 – Kojiki
1991 – Live in America
1992 – Dream/Lady of Dreams
1993 – Heaven and Earth
1994 – Mandala
1995 – An Enchanted Evening – Live
1996 – Peace On Earth
1997 – Cirque Ingenieux
1998 – Gaia-Onbashira
1999 – Best of Kitaro vol 2
1999 – Thinking of You
2000 – The Soong Sisters
2001 – Ancient
2002 – An Ancient Journey
2002 – Daylight, Moonlight in Yakushiji – Live
2003 – Best of Silk Road
2003 – Sacred Journey of Ku-Kai
2004 – Shikoku 88 Places
2005 – Sacred Journey of Ku-Kai Volume 2
2006 – Spiritual Garden

### Kiti albumai (be išleidimo metų)

Astral Voyage/Ten-Kai
Asian Cafe/Ashu Chakan
All Roads Lead To Rome
Across The Karakum Desert
Across The Pamir
Dansu
Deep Forest
Endless Journey
Freedom Chants
Healing Forest
Ninja Scroll (Soundtrack)
In Silent
In Search Of Wisdom
Journey To The Heart I
Journey To The Heart II
Journey To The Heart III
Journey To The Heart IV
Kaiso (Kitaro’s World Of Music)
Karuna (Kitaro’s World Of Music)
Mu Land
Mizu Ni Inorte
Morning Light
Music For The Spirit Vol. 1
Music For The Spirit Vol. 2
Music For The Spirit Vol. 3
Music For The Spirit Vol. 4
Nile
Six Musical Portraits
Tamayura
Tento Chi
Tokusen 1
Tokusen 2
Tonko
Tunhuang
Vertigo
Yakushi-Ji

## Nuorodos
* Kitaro oficiali svetainė (anglų kalba)
* Kitaro oficiali svetainė (japonų kalba) 
* Domo Music Group - Kitaro įrašų kompanija
* Kitaro Store Oficiali svetainė
* Kitaro Myspace Fanų svetainė su diskografija
*
Videniškių pagrindinė mokykla

**Molėtų rajono Videniškių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Videniškiuose (Molėtų raj.), Šilelio g. 6, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 191228737. Steigėjas Molėtų rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2013 m. Molėtų pradinės mokyklos Videniškių pradinio ugdymo skyrius.

2018 m. uždaryta.

## Istorija
Prie 1600 m. įkurto vienuolyno veikė vienuolyno mokykla, kurioje 1782 m. mokėsi 14 teologijos klierikų. Atgailos kanauninkai, arba baltieji augustinai, prie vienuolyno atidarė ir pirmąją pradžios mokyklą, kurioje 1770 m. mokėsi 20 vaikų, 1781 m. 29 vaikai, iš kurių 11 šlėktų ir 18 miestelėnų, 1782 m. – 4 šlėktos, 7 miestelėnai ir 6 kaimiečiai. Mokyklos iniciatorius buvo vyskupas Merkelis Giedraitis, kuris skyrė lėšų broliui Martynui statyti bažnyčią ir davė lėšų mokyklai bei mokytojui išlaikyti. 1790 m. prie medinio vienuolyno pastato su bokštu prisiglaudė ir nedidelis mokyklos priestatėlis.

1896 m. Tilžėje išleistoje „Žemaičių ir Lietuvos apžvalgoje“ rašoma apie Videniškiuose atidarytą parapijinę provoslavišką mokyklą, kurioje dirbo mokytojas Aismuntas. 1907 m. pastatyta nauja medinė mokykla, išlikusi iki šiol. 1949 m. buvusio vienuolyno klebonijos pastate įsikūrė septynmetė mokykla. 1958 m. prie jos pristatytas silikatinių plytų mokyklos priestatas. Nuo 1966 m. mokykla peraugo į vidurinę, kurios pirmoji abiturientų laida pradėjo tradiciją – sodinti abiturientų medelių alėją. 1971–1972 m. pastatytas naujas mokyklos pastatas. 1999 m. Videniškių pagrindinė mokykla tapo dešimtmete. 2013 m. Videniškių pagrindinė mokykla prijungta prie Molėtų pradinės mokyklos, įsteigiant Videniškių pradinio ugdymo skyrių.

## Direktoriai
* Jonas Verikas (15 metų)
* Antanas Marcinkevičius (23 metus)
* Kazimieras Karalius

## Žymūs mokytojai
* Valentinas Stundys, 1982–1990 m.

## Žymūs mokiniai
* Alvydas Pumputis, 1961–1969 m., Mykolo Romerio universiteto rektorius
* Jonas Sireika, 1957–1965 m., Šiaulių universiteto istorijos katedros docentas
* Rimas Tuminas, 1961–1965 m., teatro režisierius

## Šaltiniai
Džeksonvilis

**Džeksonvilis** *()* – didžiausias miestas Floridos valstijoje ir tryliktas miestas pagal gyventojų skaičių Jungtinėse Amerikos Valstijose. 2010 metais mieste gyveno 821 784 žmonės. Miestas buvo įkurtas 1791 metais **Kaufordo** *(angl. Cowford)* pavadinimu, tačiau 1822 metais buvo pervadintas į Džeksonvilį Endriu Džeksono garbei.

## Demografija
2005 metais mieste gyveno 782 623 žmonės, buvo 284 499 šeimos ūkiai ir mieste gyveno 190 614 šeimų. Gyventojų tankis buvo 374,9/km² (970,9/mi²). Miesto gyventojus sudarė 64,48 % baltaodžių, 34,03 % juodaodžiai, 2,78 % azijiečiai, 0,34 % indėnai, 1,39 % kitų rasių žmonės ir 1,99 % dviejų arba daugiau rasių žmonės. 4,16 % visų gyventojų buvo ispanai arba lotynai.
Čiūbu regionas

**Čiūbu regionas** () – Japonijos regionas, esantis centrinėje Honšiū dalyje. Regionui priklauso Aičio, Fukujaus, Gifu, Išikavos, Nagano, Nijigatos, Šidzuokos, Tojamos ir Jamanašio prefektūros.
Lininė kirasa

**Lininė kirasa** () – senovės Graikijoje naudoti liemens šarvai iš lininio audinio.

Linines kirasas graikai naudojo nuo Mikėnų laikų iki klasikinio periodo. Lininė kirasa pirmą kartą minima Homero „Iliadoje“. Atrodo, kad VII a. pr. m. e. pab. – VI a. pr. m. e. pr. lininės kirasos pakeitė bronzines bei žalvarines „raumenines kirasas“, kaip pigesnis būdas apšarvuoti graikų hoplitus. Atrodo, kad jos paplito karų su persais metu (manoma, kad Termopilų mūšyje šias kirasas naudojo masiškai), o Peloponeso karo metu jos tapo gana retos. Vėl trumpam išpopuliarėjo Filipo II ir Aleksandro Makedoniečio laikais. Visiškai išnyko III a. pr. m. e., atrodo, kad jas išstūmė tuo metu Viduržemio jūros vakarinės pakrantėse paplitę grandiniai šarvai.

## Konstrukcija

Dabartinės žinios apie linines kirasas daugiausia gautos iš graikų piešinių, kuriose pavaizduotos kirasos, kurias ant pečių laiko iš nugaros pusės į priekį per pečius atversti ir prie antkrūtinio pririšti atvartai ir kurios apačioje turi eilę skiaučių, dengiančių kirkšnis ir šlaunų viršutinę dalį. Kaip graikai vadino tokias kirasas nėra žinoma. Dažnai linines kirasas papildydavo prisiūtais metaliniais žvynais. Kai kurios kirasos būdavo ištisai apsiūtos tokiais žvynais, o dažnai jos būdavo visai bežvynės.

Iki šių laikų neliko nė vieno egzemplioriaus. Vienintelis susijęs radinys yra Šiaurės Graikijoje, Verginoje, kape rastas šarvas, kuris primena lininę kirasą, ir, atrodo, yra geležinė lininės kirasos imitacija su paauksavimais. Tikroji lininės kirasos konstrukcija iki šiol yra mokslinių ginčų objektas. Spėjama, kad lininę kirasą sudarydavo 12–20 lininio audinio sluoksnių. Kai kas teigia, kad tuos sluoksnius suklijuodavo kažkokiais gyvūniniais klijais, kiti – elastinga derva, nors greičiausiai juos perdygsniuodavo, kaip kad viduramžių dygsniuotas striukes. Kai kas spėja, kad tos kirasos būdavo visai nje iš lino, o odinės, nors tam irgi nėra įrodymų. Viename Mikėnų laikų kape yra rastas daugiasluoksnis lininis fragmentas, bet nežinoma, ar tai šarvo dalis.

## Palyginimas
*Pausanias* rašė, kad sarmatų daromi žvyniniai šarvai iš arklių kanopų yra daug stipresni ir geriau sulaiko dūrius negu lininės kirasos, kurios tinka medžiotojams, bet nepritaikytos kautynėms.

## Taip pat skaitykite
* Antkrūtinis
* Kirasa
* Hoplitas
* Kevlaras
* Šarvai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Linothorax.
* Linothorax
Kolambusas (Ohajas)

**Kolámbusas**  () – miestas vidurio rytinėje Jungtinių Amerikos Valstijų dalyje, didžiausias Ohajo valstijoje, jos sostinė. Upių uostas prie Sajoto ir Ouletendžio santakos, oro uostas. Lėktuvų, raketų, pramonės automatinės įrangos, automobilių dalių, namų apyvokos reikmenų gamyba, ketaus liejimas, maisto, stiklo, siuvimo, avalynės, poligrafijos pramonė. Veikia metalurgijos mokslinio tyrimo institutas, 3 universitetai, meno galerija, simfoninis orkestras, valstijos biblioteka ir muziejus, vienas didžiausių pasaulyje rožynų. Netoli Kolambuso įsikūrusi Rikenbakerio karinių oro pajėgų bazė.

## Etimologija

Miestas buvo pavadintas Kristupo Kolumbo garbei.

## Istorija

Kolambusas įkurtas 1812 m. valstijos sostine tapo 1816 m. Miestas nuo 1834 m.

## Gyventojai

## Sportas
* Kolumbo „Blue Jackets“ (ledo ritulys)
* Kolumbo Crew SC (futbolas)

## Šaltiniai
Klaustukas

**Klaustukas** (**?**) – tiesioginio klausimo skyrybos ženklas.

Klaustukas lietuvių kalboje dedamas sakinio gale – po klausiamojo sakinio, po sujungiamojo sakinio, kai bent vienas dėmuo yra klausiamasis, po prijungiamojo sakinio, kai pagrindinis dėmuo turi klausimo reikšmę. Po tiesioginės kalbos klausiamojo sakinio dedamas klaustukas ir brūkšnys.

Kitose kalbose klaustukas, kaip ir šauktukas, paprastai yra dedamas sakinio ar frazės gale, nors tokia vartosena turi keletą išimčių. Pavyzdžiui, ispanų kalboje simbolis yra ¿ dedamas klausiamojo sakinio pradžioje, o simbolis „?“ – pabaigoje. Kai kuriose su ispanų kalba susijusiose kalbose vartojamas klausimo pradžios simbolis „¿“.

Kartais klaustukas vartojamas su šauktuku (pvz., *Kas?!*), tada reikia tarti garsiai ir klausiamai. Būna, kad klaustukas naudojamas 2 arba 3 kartus iš eilės (pvz., Kas??? arba Kas??).

## Kodai
Be šauktuko, egzistuoja kodas šauktuko ir klaustuko junginiui (). Jis buvo pasiūlytas 1962 m. Martin K. Speckter. ir reiškia labai emocinį, retorinį arba didelę abejonę, nepritarimą reiškiantį klausimą:

*  – Tu ką, vadini *tai* skrybėle?!
*  – Bene jau miršti?!
*  – Na čia dabar dar kas?!

Buvo pasiūlymų naudoti atvirkščią klaustuką (⸮) ironijai bei sarkazmui žymėti. Daugelis kalbų neturi specialaus ženklo ironijai žymėti.

Lietuvių kalboje tokie ženklai oficialiai nėra naudojami.

## Išnašos
Fort Vertas

**Fort Vertas** () – penktas pagal dydį miestas Teksase ir aštuonioliktas pagal dydį miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose. Miestas įsikūręs Teksaso šiaurėje Taranto ir Dentono apygardose. 2010 metais mieste gyveno 741 206 žmonių. Fort Vertas tapo vienu iš greičiausiai augančių miestų šalyje dėl savo šilto klimato, plačių verslo galimybių ir pigaus pragyvenimo. Miestas yra antras pagal dydį kultūrinis centras Dalaso-Fort Verto-Arlingtono metropolinėje teritorijoje, kuri yra ketvirta pagal dydį metropolinė teritorija JAV; teritorijoje gyvena 6 milijonai žmonių, dvylikoje apygardų.

## Istorija

Miestas įkurtas 1849 metais majoro Riplio Arnoldo (*Ripley Arnold*), kuris įrengė avanpostą, turėjusį saugoti nuo indėnų atakų. 1876 m. „The Texas & Pacific“ bendrovei nutiesus iki miesto geležinkelį, pagyvėjo miesto ekonominis gyvenimas, išaugo galvijų ir didmeninės prekybos apimtys. Per Pirmąjį pasaulinį karą miestas buvo didelis aviacijos centras. 1974 m. atidarytas Dalaso/Fort Verto oro uostas tuo metu buvo didžiausias pasaulyje.

## Demografija

## Šaltiniai
Kusmurynas

**Kusmurynas** () – ežeras Kazachstane, Kustanajaus srityje. Ežero plotas – 210 km². Ežeras pakilęs virš jūros lygio apie 103 m. Vanduo druskingas, pavasariais jį pagėlina Ubagano vandenys.

Pro Kusmuryną prateka Ubagano upė. Pietiniame ežero krante yra Kusmuryno gyvenvietė.

## Šaltiniai
Luisvilis

**Luisvilis** () – didžiausias miestas Kentukio valstijoje ir dvidešimt septintas pagal dydį Jungtinėse Amerikos Valstijose. Įsikūręs Ohajo upės kairiajame krante. Yra tarptautinis oro uostas ir upių uostas. Vykdoma chemijos (sintetinio kaučiuko, dažų, lakų), maisto (mėsos, malimo, viskio, tabako), medienos apdirbimo, popieriaus, keramikos pramonė, kompiuterių ir programinės įrangos, žemės ūkio mašinų, sunkvežimių, lengvųjų automobilių, beisbolo reikmenų („Louisville Slugger“ įmonė) gamyba, knygų aklųjų raštu spausdinimas (nuo 1858 m.).

Veikia teatras, simfoninis orkestras, keletas universitetų (Luisvilio, Spoldingo, Belarmaino, Salivano), zoologijos bei botanikos sodai, keletas muziejų. Miestas garsėja nuo 1875 m. rengiamomis „Kentukio derbio“ žirgų lenktynėmis.

## Istorija

Miestas buvo įkurtas 1778 metais ir pavadintas Prancūzijos karaliaus Liudviko XVI garbei.

1890 ir 1974 m. Luisvilį nusiaubė tornadai, o 1937 m. – ištvinusi Ohajo upė.

## Demografija

## Šaltiniai
Kyzylkakas

**Kyzylkakas** () – ežeras Kazachijoje, Pavlodaro srityje. Ežero plotas – 188 km², o vidutinis gylis apie metrą. Ežeras telkšo 41 m virš jūros lygio. Į šiaurvakarius telkšo Seletytenizo ežeras. Iki ežero teka Karasu upė. Kyzylkako krantai aukšti, skardingi.

## Nuorodos

* Wikimapia
* Didžioji sovietinė enciklopedija
Karasu

**Karasu** vadinami:

* Karasu − miestelis Azerbaidžane;
* Karasu − miestelis Kazachstane, Kustanajaus srityje;
* Karasu – miestelis Kazachstane, R. Kazachstano srityje;
* Karasu − upė Kazachstane, Kustanajaus srityje;
* Karasu – upė Azerbaidžane;
* Karasu – upė Kazachstane, Pavlodaro srityje;
* Karasu – miestas Turkijoje;
* Karasu – upė Kinijoje;
* Karasu – upelis Turkijoje įtekantis į Vano ežerą;
* Karasu – upė įtekanti į Derjačejė-Nemeko ežerą, Irane;
* Karasu – upė Irane, įtekanti į Araksą;
* Karasu – upė Turkijoje, įtekanti į Eufrato upę;
* Karasu – upė Turkijoje įtekanti į Murado upę;
* Karasu – miestas Uzbekistane;
* Kara Su − miestas Kirgizijoje.
Karasu (Azerbaidžanas)

**Karasu** – miestelis rytiniame Azerbaidžane, į rytus nuo Širvano stepės. Maždaug 20 km į pietus teka Kuros upė.

Miestelis geležinkeliu sujungtas su Kiurdamiro ir Kazi Mahomedo miestais.
Linkuvos specialioji mokykla

**Pakruojo rajono Linkuvos specialioji mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Linkuvoje (Pakruojo raj.), Gimnazijos g. 30, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba sutrikusio intelekto vaikams. Įstaigos kodas 290985820. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1889–1918 m. Pakruojyje veikė dviklasė valdinė mokykla. 1918 m. lapkričio 29 d. atidaryta progimnazija, kuri 1923 m. liepos 1 d. pertvarkyta į valstybinę gimnaziją. 1949–1979 m. veikė vidurinė mokykla, kurios pastatuose 1981–1989 m. veikė tarpmokyklinis gamybinio mokymo kombinatas. 1990 m. įsteigta pagalbinė mokykla-internatas, vėliau pavadintas specialiąja internatine mokykla. 1996 m. rugsėjo 1 d. įsteigta pirmoji lavinamoji klasė, kurioje ugdomi vidutinio ir žymaus protinio atsilikimo vaikai. Nuo 2005 m. rugsėjo 1 d. Linkuvos specialioji mokykla.

## Direktoriai
* nuo 1990 m. Jonas Šidlauskas

## Mokiniai
2006 m. pavasarį mokykla išleido 13-ąją dešimtokų laidą. Per 16 metų mokyklą baigė 120 mokiniai. 2007 m. pavasarį mokyklą baigė pirmoji lavinamųjų klasių moksleivių laida, 7 mokiniai.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Leopoldas V (Tirolis)

**Leopoldas V** (1586 m. spalio 9 d. Grace, Austrija – 1632 m. rugsėjo 13 d. , Švace, Tirolyje, Austrijoje) – Priešakinės Austrijos kunigaikštis, valdė nuo 1619 m. iki mirties. Buvo kunigaikščio Karolio II sūnus, jaunesnysis Šventosios Romos imperijos imperatoriaus Ferdinando II brolis, kunigaikščio Ferdinando Karlo tėvas. Leopoldas V buvo Pasau ir Strasbūro vyskupas (iki 1625 m.) ir Priešakinės Austrijos, įskaitant Tirolį, kunigaikštis.
Bardiškių pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Bardiškių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Bardiškiuose (Pakruojo raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 191648374. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1993 m. pradėjo veikti Bardiškių pagrindinė mokykla. Nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. Žeimelio vidurinės mokyklos Bardiškių pagrindinio ugdymo filialas. 2012 m. rugpjūčio 31 d. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Felicija Misevičienė
* Laima Almonaitienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Filtravimas (chemija)

**Filtravimas** – procesas, kurio metu naudojant filtrą atskiriamas skystis arba dujos nuo kietų priemaišų. Tai lėtesnis, bet efektyvesnis būdas už dekantavimą.

## Metodai

### Paprastas filtravimas
Tam naudojamas piltuvėlis (arba Biuchnerio piltuvas), stiklinė ar plokščiadugnė kolba ir filtro popierius. Piltuvėlyje įtaisomas popierius ir jis uždedamas ant stiklinės. Mišinys pamažu pilamas į piltuvėlį.

### Vakuuminis filtravimas
Tam naudojama Biuchnerio kolba su per sandarų kamštį primontuotu Biuchnerio piltuvu. Prie Biuchnerio kolbos atšakos jungimas vakuminis siurblys, o į piltuvą dedamas filtro popierius. Įjungus siurblį mišinys pilamas į piltuvą.
Pakruojo Žemynos progimnazija

**Pakruojo „Žemynos“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojyje (Pakruojo rajonas), P. Mašioto g. 45, vykdanti pradinio ir pagrindinio ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190066563. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba. Nors nominaliai mokykla yra progimnazija, tačiau ji vykdo tik pagrindinio ir pradinio ugdymo programas.

## Istorija

Pakruojo 2-oji vidurinė mokykla įsteigta 1982 m. Joje pradėjo mokytis 779 mokiniai, kurie sudarė 25 klases. Juos mokė 37 pedagogai. 1994–1995 m. mokėsi 914  mokinių, buvo 2 dvyliktosios ir trys pirmosios klasės. 1997 m. mokykla iš 2-osios vidurinės mokyklos tapo „Žemynos“ vidurine mokykla. 1998–1999 m. mokėsi 901 mokinys, mokykloje įvestas profilinis mokymas.

Nuo 2003 m. pagrindinė mokykla. 1983–2003 m. išleista 21 abiturientų laida. 2011–2012 m. mokykloje mokėsi 503 mokiniai. 2013–2014 m., dėl mokyklų tinklo pertvarkos mieste uždarius „Versmės“ pradinę mokyklą, visi miesto pradinukai mokėsi šioje mokykloje. 2018–2019 m. mokėsi 460 mokinių. Nuo šių mokslo metų nebebuvo formuojamos 9–10 klasės. Vėliau mokykla tapo progimnazija.

## Pavadinimų kaita

## Direktoriai
* 1982 m. Jonas Klikūnas
* 1989 m. Vidmantas Sutnikas
* 1994 m. Algirdas Šidlauskas
* 2004 m. Darius Ramonas

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Degėsių pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Degėsių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Degėsiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190065276. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Degėsių gyvenvietei plečiantis, tuometiniam kolūkio pirmininkui R. Medzveckui kilo idėja kaime statyti mokyklą, nes pradinės mokyklos nebepakako. Taip Degėsių kaime 1988 m. rudenį duris atvėrė nauja mokykla.

2016 m. rugsėjo 1 d. mokykloje mokėsi 35 mokiniai (1-10 klasės), dirbo 17 mokytojų.

2017 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Romualdas Biknius
* Asta Kačarauskienė
* Alina Jokimčienė 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Portlandas

**Portlandas** () – didžiausias miestas Oregono valstijoje ir trisdešimt pirmas pagal dydį miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose. Miestas įsikūręs Vilameto ir Kolumbijos upių santakoje. Pripažintas žaliausiu miestu Jungtinėse Valstijose. Portlandas yra Oregono valstijoje tankiausiai gyvenamas miestas, ir trečias tarp tankiausiai gyvenamų miestų Šiaurės vakaruose po Vankuverio ir Sietlo. Svarbus transporto centras – upių uostas, į kurį įplaukia jūrų laivai, tarptautinis oro uostas. Išplėtota laivų statyba, spalvotoji metalurgija, mašinų gamyba, chemijos, medžio apdirbimo, elektronikos, popieriaus, maisto pramonė. Veikia keli universitetai, muziejai, teatrai, simfoninis orkestras.

## Istorija
Dabartinio Portlando vietoje ilgą laiką gyveno činukų genties indėnai. Portlando gyvenvietė buvo įkurta 1851 m. Iki XIX a. pabaigos Portlandas buvo svarbus JAV šiaurės vakarų pakrantės uostas. Miesto plėtrą labai paskatino 1905 m. įvykusi pasaulinio masto paroda *Lewis and Clark Centennial Exposition*. XX a. antroje pusėje vyko smarkus miesto ekonomikos augimas.

## Architektūra
Mieste išliko XIX a. antrosios pusės neogotikinė bažnyčia, geležinkelio stoties rūmai, seniausias federalinės valdžios pastatas *Pioneer Courthouse*. XX a. pradžioje pastatyti renesanso bruožų turintys Pittocko rūmai, *The Benson* viešbutis, *The Arlene Schnitzer* koncertų salė. Miestas garsus gausybe parkų ir žaliųjų zonų.

## Sportas
Portlande populiariausia sporto šaka krepšinis, tačiau taip pat kultivuojamas futbolas, bėgimas, dviračių sportas, kriketas bei kitos sporto šakos. Žymiausias krepšinio klubas – NBA rungtyniaujantis Portland Trail Blazers. Futbolo klubas *Portland Timbers* žaidžia aukščiausioje JAV profesionalų lygoje Major League Soccer.

## Šaltiniai
Šukionių Jono Noreikos pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Šukionių Jono Noreikos pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Šukioniuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190066182. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

Buvo pavadinta Šiaulių apskrities viršininko, partizanų vado „Generolo Vėtros“ Jono Noreikos vardu.

## Istorija

1933 m. įkurta pradinė, 1953–1970 m. veikė septynmetė, aštuonmetė, 1970–1988 m. nepilna vidurinė, 1988–1993 m. devynmetė, 1993–2017 m. Jono Noreikos pagrindinė mokykla. 2017 m. rudenį mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Mindaugas Bulaitis

## Žymūs mokiniai
* Justinas Jasiukaitis, politinis ir visuomenės veikėjas.

## Nuorodos

* Svetainė .
Tusonas

**Tusonas** () – antras pagal dydį miestas Arizonos valstijoje ir trisdešimt antras pagal dydį miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose. Miestas yra įsikūręs Pimos apskrityje, 98 kilometrus nuo Meksikos sienos. 2010 metais mieste gyveno 520 116 žmonės.

## Istorija

Archeologiniai kasinėjimai patvirtina, kad netoli miesto buvo paleoindėnų gyvenvietė. Ji yra datuojama 4000 m. pr. m. e. 1777 m. rugpjūčio 20 d. ispanų kolonistai įkūrė įtvirtinimus, *Presidio San Agustín del Tucsón* vardu. Tai yra laikoma miesto įkūrimo data. 1821 m. miestas atiteko Meksikai. 1853 m. miestas tapo JAV teritorija.

## Demografija

## Šaltiniai
Pašvitinio pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Pašvitinio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Pašvitinyje, A. Vainausko g. 10, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190067099. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Pašvitinio mokykla įsteigta 1802 m. Tačiau tik 1934 m. įkurta pradinė mokykla, kuri 1957 m. reorganizuota į vidurinę mokyklą. 1976 m. iškilo naujas vidurinės mokyklos pastatas. 2001 m. mokykla reorganizuota į pagrindinę. 2003 m. baigti mokyklos renovacijos darbai. 
     
## Direktoriai
*K. Pukenis, V. Jarašiūnas,  R. Milašiūtė, A. Stankevičius;
*Ilona Meiliūnienė.

## Žymūs mokiniai
* Jonas Mačiulis – pedagogas, filosofas
* Audronė Viktorija Škiudaitė – žurnalistė, redaktorė

## Nuorodos
*
Grikpėdžių Broniaus Nainio pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Grikpėdžių Broniaus Nainio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Grikpėdžiuose, veikusi 1920–2008 m., vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190065461. Steigėjas Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Gretimame Liesų kaime pirmoji mokykla apylinkių vaikams buvo atidaryta 1920 m., ją lankė trijų – Kriukų, Žeimelio ir Pašvitinio valsčių vaikai. 

1984 m. kolūkis Grikpėdžiuose pastatė naują mokyklą. 

2000 m. Grikpėdžių mokykla pavadinta kraštiečio, Pasaulio lietuvių bendruomenės pirmininko Broniaus Nainio vardu. 

Mokykla buvo pastatyta ant B. Nainio tėvų namų žemės. B. Nainys nuo 1995 m. globojo Grikpėdžių mokyklą. Šalia mokyklos jis pastatė paminklą 1941–1945 m. žuvusiems kaimo žmonėms – savo broliui ir kaimynams. Moksleiviams buvo numegzti šalikai su mokyklos pavadinimu. B. Nainys mokyklai dovanojo naujas lentas, fotoaparatą, kompiuterių. Prie šių kompiuterių net pagyvenusios kaimo moterys išmoko kompiuterinio raštingumo pagrindų. Kalėdų ir kitų švenčių proga iš B. Nainio kiekvienas mokyklos vaikas gaudavo dovanėlę. Kasmet organizuojamam rašinių konkursui B. Nainys ir jo dukrų šeimos skirdavo po 2000 litų. Šie pinigai būdavo išdalijami mokyklos mokinukams, kurie noriai rašydavo rašinius lietuvių ir anglų kalbomis.

2008 m. rugsėjo 1 d. Grikpėdžių Broniaus Nainio pagrindinė mokykla prijungta prie Žeimelio vidurinės mokyklos, tapo Žeimelio vidurinės mokyklos Grikpėdžių Broniaus Nainio filialu.

2011 m. rugsėjo mėn. Grikpėdžių Broniaus Nainio filialas uždarytas. Mokykloje dirbo 23 žmonės, mokėsi beveik 60 kaimo vaikų.

## Direktoriai
* Rima Leimontienė;
* 2006 m. Alina Jokimčienė.

## Šaltiniai
Laboratoriniai indai

**Laboratoriniai indai** - didelė įrangos grupė naudojama chemijos ar biologijos laboratorijose. Beveik viskas yra pagaminta iš stiklo, bet guma ir plastmasė irgi kartais panaudojama. Stiklas čia puikiai tinka, nes jis skaidrus - galima matyti kas vyksta nuolat, atsparus karščiui ir šalčiui, beveik nedalyvauja jokiose cheminėse reakcijose, lengvai valomas. Stiklo trūkumas - trapumas, bet dėl tokios gausos gerų savybių su tuo tenka susitaikyti.

## Sujungimai
Dažnai indai panaudojami tartum dalys, kurios sujungiamos į vientisą aparatą. Tam reikalingi sujungimai. Sujungimai yra kelių tipų.

### Guminiai/kamštmedžio kamščiai
Tokio tipo sujungimus lengva pakreipti, greitai galima surinkti ir išrinkti, bet guma neatspari karčiui, tirpikliams ir kt. todėl dažnai tenka naudoti kitus sujungimus. Medis kiek patvaresnis, bet ir jį ardo daug chemiškai aktyvių medžiagų.

### Stikliniai sujungimai
Tokie sujungimai daug atsparesni cheminiam poveikiui, bet daug labiau linkę lūžti. Būna įvairių tipų. Sujungimui hermetizuoti ir palengvinti naudojami lubrikantai.
 

## Populiariausių indų sąrašas
;Reakcijoms atlikti naudojami indai
* Stiklinė
* Kolbos
** Plokščiadugnė kolba
** Biuchnerio kolba
** Matavimo kolba - ant jų kaklelio yra balta linija, o ant šono užrašytas tūris ir paklaida. Paprastai kalibravimas būna atliktas 20 laipsnių temperatūroje. Tai labai tikslaus matavimo indai.
** Apvaliadugnė kolba
** Vakuumo kolba
** Viurco kolba
** Kūginė (Erlenmejerio) kolba

;Mėgintuvėliai
* mėgintuvėlis
* demonstracinis mėgintuvėlis
* džiovinimo mėgintuvėlis

;Sandėliavimo indai
* stiklinės, buteliai ir pan.
* Petri lėkštelė
* tiglis - darbui aukštoje temperatūroje, aukštakrosnėje

;Matavimo indai
* matavimo cilindras
* pipetė
* lašintuvas
* biuretė
* kiuvetė
* švirkštas
* NMR vamzdelis

;Gryninimo/atskyrimo indai
* piltuvas
** Biuchnerio piltuvas
** dalijamasis piltuvas

;Aušintuvai (kondensatoriai)
* grįžtamasis kondensatorius
* oro šaldytuvas
* Lybigo kondensatorius
Guostagalio pagrindinė mokykla

**Pakruojo rajono Guostagalio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojo raj., Guostagalyje, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190065657. Steigėjas – Pakruojo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1928 m. įsteigta pradžios mokykla, 1949–1986 m. septynmetė, aštuonmetė, nuo 1986 m. pagrindinė mokykla. 2010 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Jonas Jocius

## Šaltiniai