open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Geltonasis vilkdalgis

**Geltonasis vilkdalgis** (*Iris pseudacorus*) – vilkdalginių (*Iridaceae*) šeimos vilkdalgių (*Iris*) genties augalų rūšis.

Daugiametis, 50–100 cm aukščio žolinis augalas. Stiebas šiek tiek suplotas, pilnaviduris, viršutinė dalis šakota. Lapai kalavijiški, iki 2–3 cm pločio. Žiedai stambūs, po 3–8 stiebo ir jo šaknų viršūnėse, 7-10 cm skersmens. Vainiklapiai šviesiai geltoni. Žydi birželio-liepos mėn. Vaisius – tribriaunė, trilizdė dėžutė. Sėklos kampuotos arba rutuliškos, šiek tiek suplotos. Dauginasi šakniastiebiais ir sėklomis.

Auga drėgnose vietose, dažnas pelkėse. Augalas dekoratyvus.

Paplitęs Europoje, vakarų Azijoje ir šiaurės Afrikoje.

Augalo šaknys ir lapai nuodingi. Gali sukelti vėmimą ir viduriavimą. Šakniastiebiai kasami rudenį arba pavasarį.

Žaliavoje yra glikozido iridino, violaksantino, eterinio aliejaus, rauginių, mineralinių medžiagų, organinių rūgščių (obuolių, gintaro, fumarinės, chino ir kt.), krakmolo, cukraus.

## Šaltiniai
Turkijos kalninė angis

**Turkijos kalninė angis** (*Vipera albizona*) – angių (*Viperidae*) šeimos nuodinga gyvatė, priklausanti tikrųjų angių (*Viperinae*) pošeimiui. 

## Aprašymas
Patinas iki 78 cm, nors dauguma individų mažesni. Kūnas rudai pilkas. Išilgai nugaros nuo galvos iki uodegos galo yra apie 30 skersinių baltų su juodais kraštais siaurų dėmių, kurios atskirtos rudai raudonomis zonomis. Galvos viršutinėje dalyje paprastai būna dvi didelės juodos skersinės dėmės, o nuo akių krašto link burnos kampų ir toliau nusitęsia tamsi juosta. Pilvas pilkas, su tamsiomis dėmelėmis. Galva didelė, ryškiai atskirta nuo kaklo. Burna suapvalinta, su smulkiais raginiais žvynais.

## Paplitimas
Paplitusi Turkijos centrinės dalies kalnų rajonuose. Gyvena sausose kalnų atšlaitėse ir pievose. Arealas labai mažas, todėl įrašyta į Tarptautinę raudonąją knygą, kaip rūšis, kuriai gresia išnykimas.

## Šaltiniai
Lobelio čemerys

**Lobelio čemerys** (*Veratrum lobelianum*) – melatininių (*Melanthiaceae*) šeimos augalas.

## Arealai ir jų ypatybės

Čemeriai savaime auga visoje Europoje, Azijoje ir Šiaurės Amerikoje. Natūralioje gamtoje jų beveik nesutinkamas. Didžiausia grėsmė čemeriams – per ankstyvas šienavimas ir dirvos suardymas. Tai šakniastiebiniai daugiamečiai augalai stačiais lapuotais, prie pamato svogūniškai sustorėjusiais stiebais. Žiedai balsvi, rausvi arba žalsvi, sutelkti stambiose šluotelėse, rečiau teptuko formos žiedynuose.

Čemeriai mėgsta atviras arba truputį pritemdytas vietas, drėgną, derlingą priemolį. Šalčiui atsparūs. Vienoje vietoje nepersodinti gali augti 8-10 metų. Dauginami šakniastiebių dalimis ir sėklomis. Sėjama tą patį rudenį, bet išdygsta dažniausiai po metų. Galima sėti ir pavasarį 1-2 mėn. stratifikuotas sėklas. Sėjinukai pikuojami į pritemdytą drėgną lysvę kas 25 cm. Pražysta po 4-5 metų, paskui žydi kas antri metai. Šakniastiebiai dalijami gegužės pabaigoje arba rugsėjį. Čemeriai dera su melsvėmis, eremūrais ir aukštais flioksais. Vakarų Europoje čemeriai sodinami gėlynuose, jie tinka baseinų ar upelių pakrantėms papuošti. Iš pradžių auga lėtai, paskui labai išsiplečia.

## Lietuvoje
Lietuvoje Lobelio čemerys yra įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą kaip išnykusi/tikėtinai išnykusi rūšis. Lietuvoje čemeriai auginami retokai, ir dažniau kaip vaistinis augalas, ne dėl grožio. 2012 m. vasarą Lobelio čemerys aptiktas Šimonių girios biosferos poligone. Aptiktoji Lobelio čemerių populiacija yra gausi, ji plečiasi. Pastarąjį kartą nedidelė jų populiacija buvo stebėta 1975 m.

## Šaltiniai
Laibastiebė viksva

**Laibastiebė viksva** (*Carex ligerica*) – viksvuolinių (*Cyperaceae*) šeimos viksvų (*Carex*) genties augalų rūšis.

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Gauruotoji viksva

**Gauruotoji viksva** (*Carex tomentosa*) – viksvuolinių (*Cyperaceae*) šeimos viksvų (*Carex*) genties augalų rūšis.

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.
Tiesa

**Tiesa** – filosofinė sąvoka, reiškianti sprendimo ir to, apie ką sprendžiama, atitikimą. Taip pat įvairių filosofų skirtingai apibrėžiama kaip klaidos ar/ir melo priešingybė.

## Tiesos apibrėžimai ir tiesos teorijos

### Atitikimo teorija
Atitikimo teorija apibrėžia tiesą kaip teiginių atitikimą tikrovei. 

## Šaltiniai
Gvainija (upė)

**Gvainija** () – upė Kolumbijoje; Negro ištaka. Prasideda netoli sienos su Ekvadoru, teka į rytus Gvainijos departamentu per Amazonės žemumą. Nuo Viktorino gyvenvietės suka į pietryčius ir sudaro Kolumbijos-Venesuelos sieną. Susiliejusi su Kasikjare sudaro Negrą.

## Išnašos
Purviniškiai

:: *Apie kaimą Vilkaviškio rajone žr. [[Purviniškiai (Vilkaviškis)]]*.

**Purviniškiai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybės vakaruose, 12 km į šiaurės vakarus nuo Pabradės, Labanoro girioje ir Asvejos regioniniame parke. Seniūnaitijos centras. Kaime veikia Purviniškių girininkija, įsikūrusi grafų Tiškevičių medžioklės namuose, pastatytuose 1928 m. Kaimą supa Dubingių miškas, sunykęs gamtos paminklas – Purviniškių pušis, Purviniškių pelkė stūkso Majo akmuo. Įsteigtas Purviniškių botaninis draustinis (spanguolynas).

## Etimologija

Purviniškiai tikriausiai yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo rytuose telkšančio Purvyno ežero arba pratekančio Purvynės upelio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paprastasis kardelis

**Paprastasis kardelis** (*Gladiolus imbricatus*) – vilkdalginių (*Iridaceae*) šeimos kardelių (*Gladiolus*) genties augalų rūšis.

Augalas daugiametis, dažniausiai su dviem rutuliškais gumbais.

Užauga iki 70 cm aukščio, stiebas laibas. Pamatiniai lapai 2-6 cm, stiebiniai – 2-3 cm ilgio, su negausiomis gyslomis. Žiedynas tankus, turi 5-10 žiedų. Apyžiedis purpuriškai violetinis. Žydi gegužės – liepos mėn. Dauginasi sėklomis ir vegetatyviškai.

Auga drėgnuose mišriuose miškuose, pievose.

Sparčiai nykstanti rūšis, kuri įrašyta į Latvijos, Estijos, Lenkijos, Vokietijos ir kitų šalių raudonąsias knygas.

Lietuvoje reta rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą nuo 1962 m. Radviečių yra Alytaus, Anykščių, Ignalinos, Jurbarko, Kaišiadorių, Kauno, Klaipėdos, Panevėžio, Pasvalio, Raseinių, Šakių, Šilalės, Šilutės, Širvintų, Varėnos, Vilkaviškio, Vilniaus raj.

## Šaltiniai
Pelkinis kardelis

**Pelkinis kardelis** (*Gladiolus palustris*) – vilkdalginių (*Iridaceae*) šeimos kardelių (*Gladiolus*) genties augalų rūšis. Augalas daugiametis, 30-60 cm aukščio, su laibu stiebu. Gumbai kiaušiniški. Lapai linijiški. Žiedynas vienašalis, su 2-5 žiedais. Apyžiedis purpurinis. Žydi birželio-liepos mėn. Dauginasi sėklomis ir vegetatyviškai.

Auga pelkėtose pievose, miškų aikštelėse, krūmynuose.

Rūšis paplitusi Vidurio ir Pietų Europoje, pavienės radvietės yra Vokietijoje, Lenkijoje, Baltarusijoje. 

Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Lietuvoje rastas Vilniaus, Trakų, Kauno raj.
Danilava

:: *Apie kaimą Kėdainių rajone žr. [[Danilava (Kėdainiai)]]*.

**Danilava** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybės šiaurės rytuose. Seniūnaitijos centras. Veikia Eitminiškių vid. mokyklos skyrius. Kaimo pietuose telkšo ežeras Ilgas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Embargas

**Embargas** ( – trukdyti) – draudimas importuoti arba eksportuoti nustatytas prekes iš nurodytos valstybės, visos prekybos ar kitų tarptautinių santykių ribojimas ar net visiškas draudimas, pavyzdžiui, laivų ar lėktuvų priėmimo blokavimas.

Tai traktuojama kaip atsakomoji priemonė prieš kitos valstybės veiksmus. Embargo efektyvumas priklauso nuo organizacijos narių tarpusavio sąveikavimo. Veikiančios pusės privalo dalyvauti priimant sprendimus ir atliekant bendrus veiksmus. Pvz., 1951 m. Korėjos karo metu 33 nariai deklaravo, kad vykdys embargą prieš Šiaurės Korėjos Komunistus.  

Geriausiai žinomi embargo pavyzdžiai yra:
* JAV paskelbtas embargas Kubai
* paskelbtas embargas Libijai
* paskelbtas embargas Irakui Sadamo Huseino valdymo metu
* Pietų Afrikos Respublikos paskelbtas embargas Bantustanui

Embargo paskelbimo priežastys gali būti:
* totalitarinis valdymas,
* prekyba ginklais ir amunicija konfliktų zonose,
* karinės agresijos kilimas ar terorizmo rėmimas,
* kai kurių radioaktyvių medžiagų siekimas,
* strateginių karinių technologijų siekimas,
* prekyba narkotikais.
Tanzio efektas

**Oliverio – Tanzio efektas** – mokesčių mokėtojų mokesčių sumokėjimo specialus atidėjimas sumokėti vėliau esant didesnei infliacijai.

Toks reiškinys pavadintas ekonomistų, atkreipusių dėmesį į tokį reiškinį XX a. septintajame dešimtmetyje esanti Lotynų Amerikoje esant dideliai infliacijai.

Didelė infliacija sudaro gerą progą atidėjus mokesčių sumokėjimą juos sumokėti labiau nuvertėjusiais pinigai ir taip susimažinti mokesčius. To išvadoje nukenčia valstybės biudžetas. Valstybės siekiančios to išvengti trumpina mokesčių mokėjimo terminus, indeksuoja mokesčius. Taip pat valstybės iš mokesčių negaudamos pakankamai sumų vykdo didesnę pinigų emisiją (spausdina pinigus) ir tai dar daugiau didina infliaciją.

## Nuorodos

* Infliacija Brazilijoje
Kontrolinis pirkimas

**Kontrolinis pirkimas** () – metodas kontroliuoti aptarnavimo lygį naudojantis teikiamomis paslaugomis nežinant tiesiogiai su vartotojais bendraujantiems firmos darbuotojams, kad taip tiriama firma, kurioje jie dirba.

Toks būdas gali būti taikomas vykdant marketingo tyrimus siekiant nustatyti silpnas ir stiprias savo ir konkurentų, bei firmų kurios paslaugomis jau naudojamasi ar tik planuojama naudotis puses. Daugiausiai naudoja mažmenine prekyba ir visuomeniniu maitinimu užsiimančios kompanijos.

Pagal Tarptautinės prekybos tarpininkų asociacijos duomenis kontroliniams pirkimams per metus išleidžiama apie 1,2 milijardų dolerių. "Slaptus pirkėjus“ 17 % atvejų samdo mažmeninės prekybos įmonės, 14 % – bankai ir restoranai, 12 % – degalinės.
Alka (reikšmės)

**Alka** vadinama:

* Alka, šventvietė, kulto ir aukojimo vieta; observatorija (pvz., Žemaičių Alka)
* jūrų paukštis
* kriaušių veislė
* Alka – leidykla Vilniuje
* ALKA – JAV lietuvių archyvas Putname
* Lietuvos kaimai:
** Molėtų rajone:
*** Giedraičių seniūnijoje
*** Joniškio seniūnijoje
** Šilutės rajone
** Švenčionių rajone
** Vilniaus rajone
* Žemaičių muziejus Alka
Baluoša

**Baluoša** vadinami:
* kaimai Aukštaitijoje:
** Molėtų rajone;
** Švenčionių rajone;
* upės:
** Neries intakas;
** upelis tarp Baluošo ir Asvejos;
* ežeras:
** Baluoša – ežeras Trakų rajone.
Abejučiai

**Abejučiai** (arba ***Abejutė, Abiejutė***) – kaimas Švenčionių rajono savivaldybės pietvakariuose. Išsidėstęs pačiuose Asvejos ežero pietryčiuose, Varnėnų miško pakraštyje, šalia Ilgio ežero. Gamtos paminklas – Abejučių ąžuolas. Veda keliukas iš Skirlėnų. 

## Istorija
Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žingiai (Švenčionys)

**Žingiai** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybės pietvakariuose, Asvejos regioniniame parke, 12 km į šiaurės vakarus nuo Pabradės, priešais Žingius Vilniaus rajone, supamas miškų. Yra išlikęs Žingių pilkapynas. Kaimas išsidėstęs prie Asvejos ežero, per kurį į pietus nuo kaimo nutiestas tiltas. Įrengta 1,8 ha stovyklavietė prie Asvejos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žingiai

**Žingiais** vadinami du gretimi kaimai:

* šiaurės rytinėje pusėje – Švenčionių rajone;
* pietvakarinėje pusėje – Vilniaus rajone.
Degsnė (Dubingiai)

**Degsnė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės pietuose, Asvejos reg. parke, tarp vakarinių Asvejos ežero atšakų. Kaimą supa Degsnės miškas, kuriame išlikęs Degsnės pilkapynas (Labotiškiuose).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Degsnė

**Degsnė** (arba ***Degsnės, Degsniai***) – taip vadinami kaimai:

* Anykščių rajone:
** Degsniai Svėdasų seniūnijoje,
** Degsniai Traupio seniūnijoje;
* Ignalinos rajone:
** Degsnė, Mielagėnų seniūnijoje,
** Degsnė Vidiškių seniūnijoje;
* Degsnė Kelmės rajone;
* Molėtų rajone:
** Degsniai Alantos seniūnijoje,
** Degsnė Dubingių seniūnijoje,
** Degsnė Luokesos seniūnijoje;
* Degsnės Rokiškio rajone;
* Degsniai Raseinių rajone;
* Degsniai Rokiškio rajone;
* Degsniai Šalčininkų rajone;
* Degsniai Širvintų rajone;
* Varėnos rajone:
** Degsnės Merkinės seniūnijoje,
** Degsnės Valkininkų seniūnijoje;
* Zarasų rajone:
** Degsnė Antazavės seniūnijoje,
** Degsnė Suvieko seniūnijoje.
Baluoša (Molėtai)

**Baluoša** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybės pietuose, už 6 km į rytus nuo Dubingių, Asvejos regioniniame parke. Išsidėstęs vakarinėje Baluošų ežero pakrantėje, apsuptas Dubingių miško. Yra Baluošos piliakalnis.

## Istorija

1730 m. užrašytas Molėtų bažnyčios santuokų metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alka (Joniškis)

**Alka** – gatvinio tipo kaimas Molėtų rajono savivaldybės pietryčiuose, Asvejos regioniniame parke, pusiasalyje Asvejos ežero šiauriniame krante, priešais Jonėnus. Pietryčiuose yra Alkos kaimas Švenčionių rajone. Kaimas supamas miškų, šalia įteka Baluoša, telkšo Kaušelio ežerėlis. Yra privatus Artūro Davainio buities rakandų muziejus. Yra saugoma etnoarchitektūrinė sodyba (dvigalė gryčia, svirnas, pirtis). Gamtos paminklas – senas klevas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudokai (Molėtai)

**Rudokai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5,5 km į rytus nuo Giedraičių, ties kelių  ir  sankryža.

## Istorija

Kaimas užrašytas Molėtų bažnyčios metrikų knygoje 1703 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jutonys

**Jutonys** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės pietryčiuose. Aptiktas Jutonių pilkapynas.

## Istorija

1852 m. priklausė Inturkės seniūnijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Merkinė (reikšmės)

**Merkine** vadinama:

* kaimas Šalčininkų rajone;
* Varėnos rajone:
** miestelis;
** kaimas.
* Lenkijoje ():
** Merkinė (Lenkija).
Gvavjarės departamentas

: *Šis straipsnis yra apie departamentą. Apie upę žiūrėkite: [[Gvavjarė (upė)]].*

**Gvavjarė** () – departamentas Kolumbijos pietrytinėje dalyje. Administracinis centras – San Chose del Gvavjarė.

## Geografija

Didžiąją departamento dalį užima lygumos: pietuose Amazonės, šiaurėje – Ljanosai. Virš lygumų iškyla nedideli uolų masyvai: Čibiriketė, La Lindosa, San Chosė ir Tunahi ir kt., iškylantys į 800 m aukštį. Didžiąją Gvavjarės departamento dalį užima selva, o šiaurėje – savanos. Visame regione iškrenta daug kritulių: tiek Orinokijoje, o dar labiau Amazonijoje (čia lyja ištisus metus, o sausasis sezonas trunka tik sausio-vasario mėnesiais). Per metus iškrenta 2000-3500 mm kritulių. Vyraujanti temperatūra 25-30&nbsp;°C. Svarbiausia upė – Gvavjarė.

## Ekonomika

Vystomas beveik vien žemės ūkis: bananai, juka, kakava, kukurūzai, ryžiai, *[[Bactris gasipaes]]* ir kt. Vis dar daug žmonių verčiasi kokos auginimu.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 90,09 %
* Indėnai – 4,05 %
* Juodaodžiai – 5,86 %

## Pagrindiniai miestai
Didžiausi miestai ir gyvenvietės 2018 m. (tūkst. gyv.):
* San Chose del Gvavjarė (36,3)
* Kalamaras (4,3)
* El Retornas (3,3)
* Mirafloresas (1,9)
* La Libertadas (0,6)


Serrania de la Lindosa rock paintings.jpg|Seranija de la Lindosos uolų piešiniai
Panoramica 1DSC00027.JPG|San Chose del Gvavjarė ir Gvavjarės upė
Daño por tala y quemq en La Macarena.jpg|Iškirstos džiunglės


## Šaltiniai
Kubiliūnai (Radviliškis)

**Kubiliūnai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybės pietuose, 7 km į pietvakarius nuo Baisogalos, šalia Kiršino ištakų, netoli Baisogalos miško. Pro kaimą eina kelias .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kubiliūnuose gimė:
* Jonas Alekna (1917–1964), teatro aktorius, režisierius, dailininkas.
* Pranas Jučas (1934–), inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras.
* Vaclovas Blėdis (1920–1999), teatro ir kino aktorius, teatro režisierius.

## Šaltiniai
Amazonės žemuma

**Amazonės žemuma** – didžiausia pasaulio žemuma, užimanti apie 5 mln. km². Išsidriekusi Pietų Amerikos šiaurinėje dalyje, Amazonės baseine, beveik visoje Amazonijoje. Iš vakarų į rytus nusidriekusi 3200 km nuo Andų iki Atlanto vandenyno. Šiaurėje remiasi į Gvianos plokščiakalnį, pietuose – į Brazilijos plokščiakalnį. Žemuma yra tektoninėje įduboje (Amazonijos sineklizėje), užpildyta paleozojaus eros jūrinėmis ir kainozojaus eros žemyninėmis nuogulomis. Vyrauja visiškai plokščias reljefas su neryškiais ir plačiais upių slėniais. Klimatas labai drėgnas (1500-3000 mm kritulių per metus) ir karštas (25-27 °C). Beveik visą lygumą dengia ekvatorinė selva.

## Šaltiniai
Mikoyan-Gurevich MiG-13

**MiG-13** (), *I-250* – Tarybų Sąjungos vienvietis metalinis greitasis naikintuvas su kombinuotu varikliu (vidaus degimo variklis + reaktyvinis greitintuvas).

## Istorija

Baigiantis II pasauliniam karui, TSRS Valstybinio gynimo komiteto 1944 m. gegužės 22 d. nutarimu pradėtas kurti naujos kartos naikintuvas.

I-250 prototipas 1945 m. pateiktas gamykliniams bandymams. Šiam prototipui buvo naudojamas kombinuoto tipo VK-107A () 1 650 AJ su reaktyviniu greitintuvu VRDK () variklis, kurį sukūrė konstruktorius K. Cholščelnikovas. Sumontuotas 3,1 m skersmens trijų menčių AV-10P-60 () sraigtas.

Pirmas MiG-13 prototipo skrydis – 1945 m. kovo 3 d. Tęsiant bandymus, kovo 5 d. naikintuvas sudužo. Žuvo lakūnas-bandytojas A. Dejevas (). Katastrofos priežastis – dėl perkrovų subyrėjęs stabilizatorius. Avarija įvyko nedideliame aukštyje, pilotas sugebėjo iššokti iš nevaldomo aparato, tačiau žuvo nespėjus išsiskleisti parašiutui.

Sekančiame variante ankstesnės klaidos buvo ištaisytos. Sutvirtinti stabilizatoriai ir padidintas uodegos kilio plotas.

Naujasis MiG-13 variantas išvystė 825 km/h greitį, 100-150 km/h lenkdamas tų metų naikintuvus. Kombinuotas variklis leido  naikintuvui pakilti nuo 400 m ilgio pakilimo tako.

1946 m. buvo pagaminti pirmieji aštuoni I-250 naikintuvai. Jiems turėjo būti suteiktas pavadinimas MiG-13, jei juos būtų ėmę naudoti kariuomenėje. A. Mikojanas bandė įsiūlyti šiuos naikintuvus Karinio jūrų laivyno aviacijai. Pirmoje serijoje buvo planuota pagaminti 50 šių naikintuvų. Iš tikrųjų naikintuvų MiG-13 pagamino tik 12. 

Pasibaigus karui ir atsiradus naujesnėms pažangesnėms technologijoms, taip pat atsižvelgus, jog buvo pagaminti reaktyviniai MiG-9 ir JAK-15 naikintuvai, 1948 m. MiG-13 buvo baigti eksploatuoti.

## Modifikacijos
* **I-250** – prototipas
* **MiG-13** – bazinis modelis

## Šalys naudotojos
* Tarybų Sąjunga (ginkluotėn nepriimtas).

## Ginkluotė
* Trys B-20 20 mm kalibro patrankos.

Viena patranka sumontuota fiuzeliaže, po vieną naikintuvo sparnuose. Visos užtaisomos po 100 šovinių.

## Charakteristikos

## Nuorodos

* sergib.agava.ru
* ctrl-c.liu.se
Nuestro Himno

***Nuestro Himno*** (iš ispanų k. „Mūsų Himnas“) – JAV valstybinio himno *[[JAV himnas|The Star-Spangled Banner]]* ispaniška versija. Sukurtas 2006 m. vykstant protestams prieš imigracijos reformas. Remiasi originalaus himno melodija ir žodžiais. Himnas sukurtas tarsi protestas prieš ispanakalbių imigrantų nelygybę JAV. Tai ne pirmas atvejis, kai tautinės mažumos JAV himną verčia į savo kalbą. Tokius vertimus yra atlikę JAV vokiečiai, žydai, prancūzai.

Ispaniškas JAV himnas buvo sukurtas dar 1919 m., bet tai tebuvo tiesiog pažodinis vertimas. Idėjos autorius – britas Adam Kidron. *Nuestro Himno* valdžios atstovų buvo priimtas neigiamai, kadangi tai nėra pažodinis vertimas, jame yra naujų sušukimų ir priedų (II strofoje). Prezidento Dž. Bušo reakcija į himną: „Aš manau, kad žmonės, kurie nori būti šios šalies piliečiai, turi mokėti anglų kalbą. Jie taip pat turi išmokti himną giedoti angliškai.“ Šį himną atliko daugelis garsių JAV pop muzikos žvaigždžių (ypač kilusių iš ispanakalbių šalių).

## Originalios eilės
: *Amanece: ¿lo véis a la luz de la aurora
: *Lo que tanto aclamamos la noche al caer?
: *sus estrellas, sus franjas flotaban ayer,
: *en el fiero combate en señal de victoria.
: *Fulgor de lucha, al paso de la libertad,
: *por la noche decían: «¡Se va defendiendo!»
: *¡Oh, decid! ¿Despliega aún su hermosura estrellada,
: *sobre tierra de libres, la bandera sagrada?

: *Sus estrellas, sus franjas, la libertad, somos iguales.
: *Somos hermanos, es nuestro himno.
: *En el fiero combate, en señal de victoria,
: *fulgor de lucha… (Mi gente, ¡sigue luchando!)
: *…al paso de la libertad (¡Ya es tiempo de romper las cadenas!)
: *Por la noche decían: «¡Se va defendiendo!»
: *¡Oh, decid! ¿Despliega aún su hermosura estrellada,
: *sobre tierra de libres, la bandera sagrada?

## Vertimas
: *Saulėtekis: ar, matai aušros šviesą,
: *Kurią karštai sveikinom leidžiantis nakčiai?
: *Jos žvaigždės, jos juostos plaikstėsi vakar,
: *Virš nuožmaus mūšio žymėjo pergalę.
: *Kovos šlovė, žygis į laisvę.
: *Per naktį skelbėme: „Mes ją apginsime!“
: *O, sakyk! Ar virš laisvųjų žemės,
: *Šventosios vėliavos žvaigždėtas grožis tebeplevesuoja?

: *Jos žvaigždės, jos juostos, laisvė, esame lygūs.
: *Esame broliai – tai mūsų himnas.
: *Virš nuožmaus mūšio žymėjo pergalę.
: *Kovos šlovė… (Mano tauta vis dar kovoja!)
: *Žygis į laisvę… (Jau laikas laužyti grandines!)
: *Per naktį skelbėme: „Mes ją apginsime!“
: *O, sakyk! Ar virš laisvųjų žemės,
: *Šventosios vėliavos žvaigždėtas grožis tebeplevesuoja?

## Melodijos
* MP3 formatu, vokalinė remix versija
Voroniai (Molėtai)

**Voroniai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės pietinėje dalyje. Aptiktas Voronių pilkapynas.

## Istorija

Minimi 1554 m. inventoriuje: *od ziem dubinskich siola Worancow*. 1686 m. buvo Dubingių kunigaikštystės kaimas, kuriame buvo 9 namai. 1744 m. kaimas užrašytas Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Voroniai

**Voroniais** vadinami kaimai:

*Lietuvoje:
** Molėtų rajone;
** Pakruojo rajone.
*Lenkijoje ():
** Voroniai (Lenkija).
Antisemitizmas

**Antisemitizmas** – priešiškumas ar išankstinis nusistatymas, nukreiptas prieš žydus, kaip tautinę, religinę ar rasinę grupę. Antisemitizmo terminas apima bet kokią neigiamą ekspresiją žydų atžvilgiu, nuo individualios neapykantos iki žiauraus persekiojimo. Nors pagal terminą tai būtų nusistatymas prieš semitus, tačiau jis reiškia konkretų nusistatymą prieš žydus. Bene žinomiausias ir žymiausias istorijoje antisemitizmo atvejis – Adolfo Hitlerio ideologija nacizmas, kurio pagrindu Holokauste išžudyti milijonai žydų visoje Europoje.

Antisemitizmas gali būti bendrai suskirstytas į tris kategorijas:
* **Religinis antisemitizmas** ar antijudaizmas, nukreiptas prieš judaizmo išpažinėjus;
* **Rasinis antisemitizmas**, nukreiptas prieš žydų tautą;
* **Naujasis antisemitizmas**, kurio koncepcija susiformavo XX-XXI amžiuje. Šis antisemitizmas nukreiptas prieš Izraelio valstybę, šio antisemitizmo pasekėjai radikalūs musulmonai fundamentalistai. Ši koncepcija glaudžiai susijusi su antisionizmu, judėjimu ir/ar pažiūromis, nukreiptais prieš sionizmą – politinį judėjimą, kovojusį už žydų valstybės (Izraelio) atkūrimą Palestinoje.

## Etimologija

Manoma, kad žodis „antisemitiškas“ (*antisemitisch* vokiečių kalboje) pirmą kartą pavartotas 1860 m. 1879 m. pirmą kartą buvo panaudotas žodis „antisemitizmas“ (*Antisemitismus* vokiečių kalboje).

Šiandieninė šių žodžių vartosena neatitinka jų apibrėžimo, kadangi jie reiškia ne nusistatymą ir/ar veiksmus prieš semitus, bet prieš žydus ir/ar judėjus. Žydai tėra vieni iš semitų, antisemitizmas neapima arabų, asirų, etiopų ar maltiečių. Tačiau šių terminų: „antisemitizmas“ ir „antisemitinis“ vartosena yra labai įsigalėjusi ir vargu ar bus pakeista.

Lygiai taip pat netikslus yra ir terminas „rasinis antisemitizmas“. Nei semitai, nei žydai nėra atskira rasė (laisva rasės sąvokos vartosena, neatitinkanti biologinės tikrovės, remiasi XIX a. susiformavusia samprata). Tačiau ši vartosena yra įsigalėjusi Vakarų Europos ir JAV kultūroje, todėl irgi sunkiai pakeičiama į „etninį antisemitizmą“ ar „tautinį antisemitizmą“, kurie būtų tikslesni terminai.

## Taip pat skaitykite

* Holokaustas
* Antisemitizmas Lietuvoje

## Nuorodos

* Ingrida JAKUBAVIČIENĖ. Iš kur ta lietuvių pagarba nacizmui? 

## Šaltiniai
San Chose del Gvavjarė

**San Chose del Gvavjarė** () – miestas Kolumbijoje, Amazonijoje, 185 m aukštyje, prie Gvavjarės upės. Guavjarės departamento centras. Yra oro uostas, plentas link Bogotos. Verčiamasi daugiausia gyvulininkyste (galvijų auginimu) ir žemdirbyste.

## Istorija

Miestas įkurtas 1938 m. XX a. pab. – XXI a. pr. sparčiai augo, aplenkė dydžiu kitą regioninį centrą Mitu.

## Šaltiniai
Centrinė Kordiljera (Kolumbija)

**Centrinė Kordiljera** () – viena iš trijų Andų kalnų grandinių, kertančių Kolumbiją. Driekiasi nuo Almagero kalnų mazgo pietuose (Kaukos dep.) iki San Luko aukštumų šiaurėje (Bolivaro dep.). Vakaruose leidžiasi į Kaukos, rytuose – į Magdalenos slėnius. Tai aukščiausia iš visų 3 šalį kertančių Andų grandinių. Aukščiausios viršūnės (ugnikalniai):
* Uila – 5700 m
* Ruisas – 5389 m
* Tolima – 5200 m
* Santa Isabelė – 5150 m.

Kalnagūbryje ištakas gauna Magdalenos, Kaukos, Kaketos upės. Svarbiausias kalnagūbrio miestas – Medeljinas. Centrinėje Kordiljeroje yra 5 nacionaliniai parkai.
Šokas

**Šokas** ( – „smūgis“) – tai sunkus kraujo apytakos sutrikimas. Šoko pasekmė yra audinio hipoksija dėl nepakankamo deguonies tiekimo arba įsisavinimo. Nepakankama perfuzija sukelia anaerobinį ląstelių metabolizmą, dėl kurio ima gamintis didelis pieno rūgšties kiekis. Taigi, šokas pats savaime nėra liga, o sudėtinė patofiziologinė būsena, kuriai būdingi įvairių organų simptomai. Tokia būsena reikalauja skubaus diagnozavimo ir gydymo, nes delsimas gali pasibaigti paciento mirtimi. Šoką gali sukelti įvairios priežastys: traumos, infekcijos, alerginės reakcijos, apsinuodijimai, širdies veiklos sutrikimai ir kt., tačiau įvairių priežasčių sukelta patologinė organizmo būklė šoku vadinama tik tada, kai sutrinka kraujo cirkuliacija, o mikrocirkuliacija nesugeba aprūpinti ląstelių deguonimi ir pašalinti medžiagų apykaitos produktų. Biocheminiai organizmo ląstelių pakitimai, būdingi šoko atveju, dažnai išsivysto prieš nukrentant paciento kraujo spaudimui ir prieš pasirodant kitiems tipiškiems šoko simtomams.

Pasak garsaus prancūzų chirurgo – Delorje: „Šoką lengviau atpažinti, nei aprašyti, ir lengviau aprašyti, nei duoti jam apibrėžimą.“
Nakajima Ki-84

**Nakajima Ki-84** – Antrojo pasaulinio karo laikų vienvietis japoniškas naikintuvas - lengvasis bombonešis (Sąjungininkų kodinis pavadinimas - "Frank"), naudotas Japonijos imperatoriškosios kariuomenės oro pajėgų. „Ki-84“ pirmą kartą pakilo 1943 m. gegužę. Konstrukciniu požiūriu „Ki-84“ buvo tvirtas, pigus, prastos kokybės naikintuvas, kurio potencialą galėjo išnaudoti tik patyrę pilotai.

## Modifikacijos
* Ki-84a – prototipas
* Ki-84b – laikinas modelis
* Ki-84c – ikigamybinis modelis
* Ki-84 Ia Hayate – Armijos oro pajėgų nadotas naikintuvas. Ginkluotas dviem 12,7 mm „Ho-103“ kulkosvaidžiais ir dviem „Ho-5“ patrankomis sparnuose. Tai gausiausiai gamintas variantas. 
* Ki-84 Ib – su keturiomis „Ho-5“ 20 mm patrankomis. Gamintas labai ribotai. Manoma, kad nė vienas sparnas (sentai) nebuvo ginkluotas vien šio varianto naikintuvais.
* Ki-84 Ic – kovai su bombonešiais skirta versija; su dviem „Ho-5“ 20 mm patrankomis ir ir dviem „Ho-105“ 30 mm patrankomis po sparnais.
* Ki-84-Ia (Mandžiūrijos tipas) – gamintas Mandžiuke pagal „Nakajima“ licenciją.
* Ki-84-II – panašus į variantus „Ki-84-Ia“, „Ki-84-Ib“, „Ki-84-Ic“.
* Ki-84 N/P/R – aukštybiniai variantai
* Ki-106 – prototipai, kurių konstrukcija vien medinė 
* Ki-113 – prototipas, panašus į „Ki-84-Ib“, plieninė konstrukcija
* Ki-116 – įvertinimo modelis, su varikliu „Mitsubishi 62“ („Ha-33“) (galia 1 120 kW (1 500 AG).
* Ki-117 – „Ki-84 N“ variantas.

## Naudojimas

Pirmą kartą plačiai panaudoti kovos veiksmuose 1944 m. gale Leitės mūšyje. Nuo tada iki karo Ramiajame vandenyne pabaigos „Ki-84“ naudotas visur, kur vyko intensyvūs kovos veiksmai. Naikintuvas buvo nepakankamai veiksmingas dideliame aukštyje, bet buvo geras ginklas vidutiniame aukštyje ir žemai. Kovose su JAV armijos oro pajėgomis įgijo rimto oro mūšių naikintuvo reputaciją. Buvo naudojami ir naikintuvo-bombonešio variantai. Pvz., 1945 m. balandžio 15 d. 11 „Ki-84 Ia Hayate“ atakavo JAV aerodromus Okinavoje ir daug amerikiečių lėktuvų sunaikino ant žemės. 

Naikintuvai „Ki-84“, „Kawasaki Ki-100“ ir „Kawanishi N1K2-J“ buvo trys Japonijos naikintuvai, labiausiai tinkami kovai su naujausiais to meto Sąjungininkų naikintuvais.

## Naudotojai

Antrojo pasaulinio karo metais:
*  – Japonijos imperatoriškosios kariuomenės oro pajėgos
Po Antrojo pasaulinio karo:
*  Kinijos LR – Liaudies išlaisvinimo armijos oro pajėgos 1945–1950 m. naudojo trofėjinius „Ki-84“.
*  Kinijos respublika – Kinijos respublikos oro pajėgos kelis „Ki-84“ laikė rezerve atvejui, jei JAV nutrauks lėktuvų tiekimą.
* – 1945 m. už Indonezijos nepriklausomybę kovojusių partizanų pajėgos - Indonezijos liaudies saugumo pajėgos () Japonijos apleistose karo avacijos bazėse Indonezijoje perėmė keletą japoniškų lėktuvų. Daugelis jų buvo sunaikinti Nyderlandų ir naujai paskelbtos Indonezijos respublikos konfliktų metu 1945–1949 m.

## Ginkluotė
Naikintuve montuota:
* 2 × 12,7 mm kalibro „Type 1“ kulkosvaidis (fiuzeliaže)
* 2 × 20 mm kalibro „Ho-5“ patrankos sparnuose
* 2 laikikliai × 250 kg bombų

## Charakteristikos

## Nuorodos
Smėlynė (Zarasai)

**Smėlynė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, piečiau magistralinio kelio , ties Lietuvos valstybės siena su Latvija. Yra pasienio kontrolės postas. Į šiaurę nuo kaimo telkšo Laukesas, prateka Laukesos upelis, kuria išvesta sienos linija su Latvija.

## Istorija

1991 m. gegužės 23 d. ir birželio 3 d. Smėlynės pasienio punktą buvo užpuolę sovietų omonininkai.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Grenlandų kalba

**Grenlandų kalba** (*Kalaallisut*) – eskimų-aleutų kalbų šeimai inuitų kalbų grupei priklausanti grenlandų kalba. Grenlandijos valstybinė kalba. Kalba paplitusi rytinėje, pietryčių ir  šiaurės rytų Grenlandijos salos pakrantėje.

## Nuorodos

* 
* Grenlandijos kalbos taryba
Eurovizijos dainų konkursas 1987

**1987 m. Eurovizijos dainų konkursas** – trisdešimt antrasis Eurovizijos dainų konkursas, vykęs 1987 m. gegužės 9 d. Belgijos sostinėje Briuselyje. Konkurso nugalėtoja tapo Airijos atstovas Johnny Logan su daina „Hold Me Now“.
Tautvydas Barštys

**Tautvydas Barštys:**

* Tautvydas Barštys (1958) – verslininkas, politikas;
* Tautvydas Barštys (1986) – krepšininkas.
Fryganizmas

**Fryganizmas** () – gyvenimo būdas, paremtas ribotu dalyvavimu kapitalistinėje sistemoje ir vartotojiškos kultūros nepaisymu. Labiausiai pagarsėjusi fryganų strategija yra maisto ir buities daiktų paieška šiukšlių konteineriuose ().

Fryganai anksčiau bandė boikotuoti didžiąsias korporacijas, kurias kaltino žmogaus teisių pažeidinėjimais, aplinkos teršimu ir gyvūnų išnaudojimu. Vėliau ėmė laikytis pažiūros, kad problema yra ne keliose „blogose“ kompanijose, bet pačioje sistemoje. Jiems nepriimtina visuomenė, kurioje jų nuomone viešpatauja materializmas, moralinė apatija, konkurencija ir godumas. Vieni žmonės fryganais tampa dėl ekologinių, kiti – dėl religinių įsitikinimų ar politinių pažiūrų.

## Šaltiniai
Medeljinas (upė)

**Medeljinas** (isp. *Río Medellín*) – upė Kolumbijoje, Antiokijos departamente; Neči upės (Kaukos baseinas) intakas. Prasideda 3100 m aukštyje, San Migelio kalnuose, Centrinėje Kordiljeroje. Teka Aburos slėniu per Medeljino miestą. Žemupyje įgija *Río Porce* pavadinimą. Tiekia vandenį Medeljino miestui. Svarbus miesto kultūrinis ir poilsinis objektas.
Artūras Jomantas

**Artūras Jomantas** (g. 1985 m. gegužės 4 d. Mažeikiuose) – buvęs Lietuvos krepšininkas.

2013 m.rugpjūčio viduryje pasirašė vienerių metų sutartį su Pasvalio „Pieno žvaigždžių“ klubu. 2015 m. liepos pabaigoje sugrįžo į Šiaulius ir pasirašė vienerių metų sutartį su miesto klubu.

2022 m. vasaros viduryje sugrįžo į Mažeikių „Mažeikių“ klubą NKL lygoje. 2023 m. gruodžio viduryje baigė profesionalią karjerą ir tapo Vilniaus „Ryto“ klubo sporto direktoriumi.

## Pasiekimai
* 2003 m. Pasaulio jaunių čempionato vicečempionas
* 2004 m. Europos jaunimo čempionato bronzos medalio laimėtojas
* 2005 m. Pasaulio jaunimo čempionas
* 2005 m. Europos jaunimo čempionato vicečempionas
* 2005, 2006, 2016, 2017 m. LKL bronzos medalio laimėtojas
* 2005, 2006 m. BBL trečios vietos laimėtojas
* 2006 m. LSKL čempionas
* 2007 m. ULEB taurės vicečempionas
* 2007 m., 2009 m. BBL čempionas
* 2007, 2008, 2011, 2012, 2013, 2018 m. LKL vicečempionas
* 2009 m. ULEB taurės čempionas
* 2009, 2010 m. LKL čempionas
* 2009 m. BBL prezidento taurės laimėtojas
* 2009 m. LKF taurės nugalėtojas
* 2016 m. Karaliaus Mindaugo taurės čempionas

## Šaltiniai
Matthew Nielsen

**Metju Nilsenas** (; g. 1978 m. vasario 3 d. Sidnėjuje) – Australijos krepšininkas.

2011 m. rugpjūčio 1 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Maskvos "Chimki" klubu.

## Pasiekimai

* 1997 m. Pasaulio jaunimo čempionas
* 2003, 2004 m. Australijos čempionas
* 2004 m. naudingiausias Australijos lygos krepšininkas
* 2005 m. Okeanijos čempionas
* 2006, 2007 m. BBL čempionas
* 2006 m. LKL čempionas
* 2010, 2012 m. ULEB taurės čempionas
* 2007 m. LKL vicečempionas
* 2007 m. LKF taurės vicečempionas

## Šaltiniai
Mindaugas Lukauskis

**Mindaugas Lukauskis** (g. 1979 m. gegužės 19 d. Panevėžyje) – Lietuvos krepšininkas.

M. Lukauskio ūgis yra 198 cm, svoris 90 kg. Jis žaidžia atakuojančio gynėjo ir lengvojo krašto puolėjo pozicijose.

2009 m. liepos 17 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Vilerbano „Asvel“ klubu. 2010 m. rugsėjo 14 d. pasirašė vienerių metų sutartį su Oldenburgo „EWE Baskets“ klubu. 2011 m. liepos 7 d. persikėlė į Italijos Barčelonos „Sigma“ klubą, su kuriuo pasirašė vienerių metų sutartį. 2012 m. rugsėjo 26 d. persikėlė į Valensijos „Basket“ ekipa, su kuria pasirašė vieno mėnesio sutartį.

2013 m. spalio 11 d. pasirašė mėnesio sutartį su Ispanijos Bilbao „Basket“ klubu. Mindaugas Lukauskis tapo vyriausiu visų laikų LKL krepšininku. Paskutinius sezonus varžėsi NKL (kur su Jurbarko ekipa laimėjo pirmenybes) ir RKL. 2025 m. balandžio 18 d., būdamas 45 metų, baigė profesionalo karjerą Birštono „Milastos“ sudėtyje. Per savo profesionalo karjerą Mindaugas Lukauskis dukart tapo Europos taurės, LKL ir BBL bei po sykį KMT, LKF ir NKL čempionu. Mindaugas Lukauskis tapo visų laikų rezultatyviausiu (6217 tšk.) ir antras naudingiausiu (6138 naud.) LKL pirmenybių žaidėju.

## Pasiekimai
* 2003, 2016 m. LKL trečios vietos laimėtojas
* 2004, 2005, 2007, 2015, 2017, 2018 m. LKL vicečempionas
* 2005 m. BBL vicečempionas
* 2005, 2009 m. ULEB Taurės laimėtojas
* 2006, 2007 m. BBL čempionas
* 2006, 2009 m. LKL čempionas
* 2007 m. ULEB taurės vicečempionas
* 2014 m. LKF taurės laimėtojas
* 2016 m. Karaliaus Mindaugo taurės čempionas
* 2018 m. LKL tritaškių metimo konkurso nugalėtojas
* 2024 m. NKL čempionas

## Šaltiniai
João Paulo Batista

**Žuaunas Paulas Lopesas „J.P.“ Batista** (*João Paulo Lopes „J. P.“ Batista*, g. 1981 m. spalio 29 d.) – Brazilijos krepšininkas.

J. P. Batistos ūgis yra 206 cm, svoris 123 kg. Žaidė sunkiojo krašto pozicijoje. Karjerą pradėjo Vilniaus „Lietuvos ryte“, vėliau daugiausia žaidė Prancūzijoje ir Brazilijoje.

## Pasiekimai

* 2007 m. ULEB taurės vicečempionas
* 2007 m. BBL čempionas
* 2007 m. LKL vicečempionas
* 2007 ir 2015 m. Panamerikos žaidynių nugalėtojas
* 2008 m. Latvijos krepšinio lygos nugalėtojas
* 2009 m. FIBA Amerikos čempionato nugalėtojas
* 2010 m. FIBA Pietų Amerikos čempionato nugalėtojas
* 2015 m. Prancūzijos krepšinio lygos nugalėtojas
* 2016 m. Brazilijos krepšinio lygos nugalėtojas
* 2019 m. Brazilijos krepšinio lygos MVP
* 2022 m. FIBA Tarpžemyninės taurės nugalėtojas

## Nuorodos
* 2006 NBA naujokų biržos puslapis apie J. P. Batistą
Liudvikas Augustas Pliateris

**Liudvikas Augustas Pliateris** (lenk.*Ludwik August hr. Plater z Broelu h. Plater*; 1775 m. Daugėliškyje – 1846 m. rugsėjo 6 d. Varšuvoje) – Abiejų Tautų Respublikos, vėliau Varšuvos kunigaikštystės politinis ir visuomenės veikėjas, Lenkijos miškininkystės organizatorius, kilęs iš garsios Pliaterių giminės.

## Biografija

Tėvas Kazimieras Konstantinas Pliateris (*Kazimierz Konstanty hr. Plater z Broelu h. Plater*, 1749–1807), motina Izabelė Liudvika Borch (*Izabela Ludwika hr. Borch h. Trzy Kawki*, 1752–1813).

Broliai: Mykolas Pliateris Zyberkas (1777–1862), Henrikas (1780–1780), Stanislovas Broel-Pliateris (1784–1851), Jonas Pliateris (1800–1850), Konstantinas Pliateris (1800–1849), Kazimieras Pliateris (1800–1848).
## Šeima
Žmona – Marija Bžostovska (*Maria Brzostowska z Brzostowa h. Strzemię*), duktė Paulina Chalecka (1800-?), sūnus Zigmantas Adomas Mykolas Modestas Broel-Pliateris (1816-?).

1794 m. kartu su broliu Mykolu dalyvavo 1794 m. sukilime. 1818 m. įkūrė Varšuvos miškininkystės mokyklą.

## Išnašos

## Nuorodos
Dekretas

**Dekretas** (iš  – „nutarimas, sprendimas“, *decernere* – nustatyti) – aukščiausios valstybės valdžios institucijos aktas, teisinis dokumentas. Neretai įstatymo galios teisės aktas. Gali būti bendrojo (vyriausybės) ar individualaus (prezidento) pobūdžio. Lietuvoje dekretus priima prezidentas.

Senovės Romoje dekretas buvo kolegialios valdžios institucijos aktas, iš dalies Senato, pretoriaus (teismo klausimais) aktai. Imperijos laikotarpiu dekretas buvo Romos imperatoriaus teisės aktas.

## Taip pat skaitykite
* Graciano dekretas''

## Šaltiniai
Algirdas Saudargas

**Algirdas Saudargas** (g. 1948 m. balandžio 17 d. Kaune) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas, signataras.

## Biografija
1966 m. baigė Kauno „Saulės“ vidurinę mokyklą, 1972 m. Kauno medicinos institutą, biofizikas. 1972–1977 m. LSSR MA Fizikos ir matematikos instituto jaunesnysis mokslinis bendradarbis. 1977–1982 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos vyresnysis dėstytojas. 1982–1986 m. Cheminių junginių biologinio tyrimo instituto Kauno filialo vyresnysis mokslinis bendradarbis. 1986–1990 m. Kauno medicinos instituto Centrinės mokslinių tyrimų laboratorijos, Neurochirurgijos laboratorijos vyresnysis mokslinis bendradarbis.

1988–1990 m. Sąjūdžio Seimo politinio komiteto pirmininkas. 1990–1992 m. Aukščiausiosios Tarybos deputatas, signataras. 1990–1992 m. Kazimiros Prunskienės, Gedimino Vagnoriaus ir Aleksandro Abišalos Vyriausybėse – užsienio reikalų ministras. 1992–1996 m., 1996–2000 m. ir 2000–2004 m. LR Seimo narys. 1996–2000 m. Gedimino Vagnoriaus, Rolando Pakso ir Andriaus Kubiliaus Vyriausybėse – užsienio reikalų ministras. 2004–2008 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius prie Šventojo Sosto ir Maltos Ordinui. Nuo 2009 m. Europos Parlamento narys, atstovauja Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) grupei. 2018 metais Politico portalo buvo išskirtas, kaip parlamentaras, įdarbinantis daugiausia, 17 padėjėjų, nepaisant gan mažo aktyvumo.

Vienas iš Lietuvos krikščionių demokratų partijos atkūrėjų, 1995–1999 m. partijos pirmininkas. Dėl prasidėjusių LKDP vidinių konfliktų iš partijos vadovo posto pasitraukė, 2001–2004 m. partijos vicepirmininkas. 2008 m. LKDP susijungus su Tėvynės sąjunga – TS-LKD narys. Moka rusų, lenkų ir anglų kalbas.

## Įvertinimas
* 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis 
* 2003 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžius 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Internetinė svetainė 

|-
Adomas Antanas Pliateris

**Adomas Antanas Pliateris** (lenk. *Adam Antoni Onufry hr. Broel-Plater z Broelu h. Plater*, 1790 m. birželio 15 d. Kraslavoje, Latvija – 1862 m. sausio mėn. Kraslavoje) – dvarininkas, zoologas, kilęs iš garsios Pliaterių giminės.

## Genealogija

Tėvas Augustas Hieronas Jacekas Pliateris (*August Hieron Jacek hr. Broel-Plater z Broelu h. Plater*, 1750–1803 m.), motina Anna Beido-Ževuska (*Anna Beydo-Rzewuska h. Krzywda*, 1761–1800 m.). Brolis Juozas Kazimieras (1796–1852 m.), sesuo Juzefa Izabelė Bielikovič (1793 m.-?). Žmona Liudvika Grabovska (*Ludwika Grabowska z Grabówki h. Oksza*, 1799–1873 m.), sūnūs Augustas Povilas (1819–1845 m.), Teofilis Aleksandras (1820–1869 m.), Edvardas Jonas Adomas (1820–1865 m.), dukterys Anelė Pliaterienė (1821 m.-?), Karolina Širin (1823 m.), Teklė Pliaterienė (1825-?), Eleonora, Ona Liudvika Joana Pliaterienė (1831–1901 m.)

## Biografija
Mokėsi Vilniaus universitete. Domėjosi archeologija, istorija, gamta, buvo dailininkas mėgėjas.

Prisidėjo prie Senovės muziejaus steigimo Vilniuje. Bendradarbiavo Vilniaus žurnale Athenaeum. Gamtos mokslų tematika lenkų kalba paskelbė 3 darbus: „Žvilgsnis į geognostines Livonijos sanklodas“ (1832 m.), „Vietinių žinduolių, paukščių ir žuvų sąrašas“ (1852 m.), kuriame minimos 53 žinduolių, 202 paukščių ir 35 žuvų rūšys iš Šiaurinio Pabaltijo, Baltarusijos, Dauguvos ir „Hidrografinis statistinis Vakarų Dauguvos ir joje gyvenančių žuvų aprašymas“ (1861 m.), kuriame paminėtos 49 žuvų rūšys.

Krokuvos mokslų draugijos garbės narys. XIX a. antroje pusėje tyrinėjo Švėkšnos kapinyną.

## Išnašos

## Nuorodos
Morena

: *Apie deivę Moreną skaityti čia – [[Marena]].*
**Morena** (, ) – ledyno nešamų uolienų sankaupa ar ledyno atneštų uolienų nuolaužų (riedulių, skaldos, akmens luistų), smėlio, molio pylimas ar krūva vietoje, kur tirpo ledynas. Morenos taip pat gali dengti dideles teritorijas.

Morenos yra dvejopos:
* senos, sudarytos buvusių ledynų (pvz., ledynmečio laikų ledinio skydo) arba buvusio kalnų ledyno;
* dabartinės, „gyvosios“, kurios formuojamos dabartinių ledynų (kalnų ledynai, Grenlandijos ledinis skydas).

Senos morenos (pylimas, sluoksniai) slūgso ant senesnių uolienų vietoje, kur ją paliko ledynas. Dabartinės morenos būna prie ledynų pakraščio arba ant paties ledyno (pvz., ant slėniu slenkančio ledyno ji susidaro iš uolienų nuolaužų, krentančių nuo slėnio šlaitų, pro ledyną kyšančių uolų ir pan.), taip pat po pačiu ledynu.

Labai senos morenos, susidariusios dar prieš kvartero periodą vadinamos tilitais.

Morenos skirstomos į šonines, dugnines, vidurines ir kraštines:
* Šoninės morenos (*lateral moraine*) susidaro iš uolienų, kurios dėl temperatūrinio dūlėjimo (šalčio poveikis) atitrūksta nuo slėnio šlaitų ir kaupiasi ledyno pakraščiuose, o ledynui slenkant jos juda.
* Vidurinė morena (*medial moraine*) susidaro iš dviejų sustumtų šoninių morenų susiliejus dviem slenkantiems ledynams.
* Galinė morena (*terminal moraine*, *end morane*) – morena, likusi vietoje, kur toliausiai siekė ledyno liežuvis ar kraštas.
* Dugninė morena susidaro po ledyno padu.
Marena

**Marena** dar **Morena**, **Maržana**, **Mara** (*Марена, Мара, Маруха, Мора*) slavų mitologijoje – piktoji dvasia, mirties ir maro įsikūnijimas. Siejama su žiema. Vėliau Mara neteko sąsajų su mirtimi, nors lenkų ir kt. pasakose išlaikė savo žmogui priešišką būdą, gebą keisti pavidalus.

Viduramžių tekstuose siejama su graikų Hekate. Kai kur išlikusi senovinė tradicija deginti ar skandinti šiaudinę Mareną (pan. į Morės deginimą) per Kupalos šventę.

Vienas iš Maros paveikslų – ragana Kikimara. Pats dievavardis susijęs su žodžiais *mirtis, mirtimas* (iš  „mirti“).

## Šaltiniai
Mokoša

**Mokoša** () slavų mitologijoje – vienintelė deivė senovės rusų panteone. Ji yra Peruno žmona (pagal kitą versiją ji Svarogo žmona). Deivė buvo siejama su moteriškais darbais: audimu ir verpimu. Jos vardas siejama kildinamas iš *мокрый* – „šlapias“, kas siejama su vaisingumu. Pagal kitą versiją vardas kildinamas iš žodžio *verpimas*. Mokoša vaizduojama moterimi didele galva ir ilgomis rankomis. Jos savaitės diena – penktadienis. 

## Išnašos
Perunas

**Perunas** slavų mitologijoje – vyriausiausias griaustinio dievas, Makošos vyras. Jo atributai: ąžuolas, erelis, dangus, arkliai ir karučiai, ginklai (kūjis, kirvis ir strėlė), karas ir ugnis. Tapatus graikų Dzeusui, baltų Perkūnui, skandinavų Odinui ir kitų indoeuropiečių tautų griausmavaldžiams vyriausiems dievams.
Sesija

Terminas **sesija** reiškia kelis dalykus:

* sesija – egzaminų periodas universitete ar kitokioje aukštojoje mokykloje;
* sesija – parlamento, teismo, mokslo įstaigų, draugijų periodiškai vykstančių posėdžių laikotarpis;
* sesija – kelias valandas trunkantis fotografavimo seansas;
* sesija – muzikinis renginys.


File:Swiss National Council Session.jpg|Šveicarijos Nacionalinės Tarybos sesija
File:Group Photo Session.JPG|Foto sesija
File:Mulligans session.jpg|Muzikinė sesija muzikiniame bare *Mulligans Irish Music Bar* Amsterdame (Nyderlandai)
Mėnulio akmuo

**Mėnulio akmuo** – silikatų klasės, lauko špatų grupės mineralas, kurio cheminė formulė yra (Na,K)AlSi3O8, kietumas pagal Moso skalę 6–6,5. Jo pavadinimas yra kilęs dėl jo optinio efekto, atsiradusio dėl šviesos difrakcijos mikrostruktūroje, sudarytoje iš plonų feldšpatų sluoksnių, turinčių skirtingą lūžio rodiklį.

## Formavimasis
Mėnulio akmuo yra sudarytas iš dviejų feldšpato atmainų, ortoklazo ir albito. Aukštoje temperatūroje jos yra tolygiai pasiskirstę, bet kai mineralas pradeda vėsti, ortoklazas ir albitas atsiskiria į vienas kitą keičiančius sluoksnius. Kai šviesa krinta tarp šių plonų ir plokščių sluoksnių, ji yra išsklaidoma į įvairias puses ir sukelia stebimą mėnulio akmens efektą (adularescensiją).
Saulės akmuo

**Saulės akmuo** silikatų klasės, lauko špatų grupės mineralas, labradorito atmaina.

Pagal Moso skalę kietumas 6-6,5.

## Nuorodos
* Mindat
* Oregon sunstone
* Utah Geological Survey
Selenitas

**Selenitas** – hidratuotas kalcio sulfatas. Bespalvė gipso forma. Cheminė formulė: CaSO4·2H2O.

Kietumas pagal Moso skalę yra 1,5-2.

## Etimologija
Selenitas neturi nieko bendro su seleniu, medžiagų pavadinimo panašumas kilo iš jų senovės graikų kalbos žodžio *selēnitēs*, reiškiančio mėnulį.

## Radimvietės
Randamas Čilėje, Ispanijoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose, Kanadoje, Meksikoje, Rusijoje (Urale), Prancūzijoje, Vokietijoje.

## Išnašos
Tomas Šernas

**Tomas Šernas** (g. 1962 m. balandžio 28 d. Vilniuje) – Lietuvos muitinės pareigūnas, vienintelis likęs gyvas Medininkų tragedijos liudininkas, Lietuvos evangelikų reformatų generalinis superintendentas.

## Biografija
1979–1983 m. mokėsi Buivydiškių technikume, studijavo Vilniaus veterinarijos akademijoje, 1997–2000 m. Vytauto Didžiojo universitete, 2000–2002 m. Vilniaus universitete. 1983–1985 m. tarnavo sovietinėje armijoje, vėliau dirbo Kauno zoologijos sode, 1991 m. – Medininkų posto muitininkas, šiuo metu – Lietuvos evangelikų reformatų generalinis superintendentas, Kauno evangelikų reformatų parapijos administratorius.

Tomas Šernas turi žmoną Rasą ir dukterį Gertrūdą.

## Medininkų tragedija
1991 m. liepos 31 d. Medininkų pasienio posto užpuolimo metu Tomui Šernui šautiniu ginklu buvo sužalota galva, pažeistos smegenys. Tomas išgyveno, tačiau dėl patirtų sužalojimų kurį laiką negalėjo kalbėti bei savarankiškai judėti. Visi kiti tuo metu Medininkų poste budėję rinktinės „Aras“ bei muitinės pareigūnai žuvo iškart.

Kai kurie šaltiniai teigia, jog Tomas Šernas vėliau atpažino vieną iš OMON būrio budelių – Igorį Gorbaną, tačiau nei vienas iš jų nebuvo sulaikytas, greičiausiai dėl teiginių nepagrįstumo bei įrodymų stokos. Manoma, jog tragedijos kaltininkai slapstosi Rusijoje. Kaip 2003 m. teigė generalinis prokuroras Antanas Klimavičius, Igoris Gorbanas tragedijos metu buvo Vilniuje, tačiau į Medininkus nevyko ir žudynėse nedalyvavo.

2006 m. žurnalistė Aurelija Arlauskienė išleido knygą „Tomas Šernas: vakar buvo rytoj“, kurioje pateikiama daug faktų apie Tomo gyvenimą, tragediją, reabilitaciją, dalyvavimą evangelikų reformatų veikloje.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Tomas Šernas: vakar buvo rytoj: istorinė apybraiža (sud. Aurelija Arlauskienė). – Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2006. – 197 p.: iliustr. – ISBN 9986-39-443-0
Lietuvos lauko etmonas

**Lietuvos lauko etmonas** (lenk. *Hetman polny litewski*) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės karo vadas, Didžiojo etmono pavaduotojas. Pareigybė panaikinta po Tado Kosciuškos sukilimo.

## Įgaliojimai
Pagrindinė lauko etmono funkcija buvo vadovauti kariuomenės daliniams, saugantiems rytines LDK sienas. Jis buvo pavaldus tik Lietuvos Didžiajam etmonui, su Lenkijos Karalystės lauko etmonu (*hetman polny koronny*) bendradarbiavo tik karo lauke, vykdant bendrus abiejų kariuomenių veiksmus.

## Lietuvos lauko etmonai