Dvispalvis sorgas

**Dvispalvis sorgas** (*Sorghum bicolor*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus, miglinių (*Poaceae*) šeimos, *[[Sorghum]]* genties augalas. Sorgo grūdai yra vieni labiausiai paplitusių javų pasaulyje, naudojami maistui, pašarui ir bioetanolio gamybai. Augalas kilęs iš Afrikos, tačiau plačiai sėjamas atogrąžų ir subtropiniuose regionuose. Dvispalvis sorgas yra penkti pagal suvartojimą grūdai pasaulyje po ryžių, kviečių, kukurūzų ir miežių. 2018 m. buvo užauginta 59,34 milijonų tonų.

## Naudojimas
Buityje plačiai naudojami ne tik sorgo grūdai (kruopos, miltai), bet ir sultys (iš saldžiojo sorgo), iš kurios daromas sirupas. Šiaudai naudojami statyboje. Iš sorgų stiebų gaminama šluotos, šepečiai. Manoma, kad sorgas išplito iš Etiopijos. Apie sorgus žinota dar Senovės Romoje — jie I a. minėti dabartinės Italijos teritorijoje gyvenusio Plinijaus vyresniojo. Jie taip pat paminėti 401 m. pr. m. e. Kilikijoje (dabartinėje Turkijoje) gyvenusio Ksenofonto.

Afrikoje jis naudojamas gaminti kuskusui, košėms, melasai.

Indijoje (marathų kalba jis vadinamas *jowar*) iš jo kepama duona *bhakri* (भाक्री).

Kinijoje jis vadinamas 高梁 *gaoliang* ir yra vienas svarbesnių javų. Iš jo gaminama daug alkoholinių gėrimų: *maotai* ir *gaoliang*.

Augalas taip pat gali būti naudojamas pašarams, silosui ir biokurui. Auginamas ir Lietuvoje.

## Maistingosios medžiagos
100 gramų žalių sorgų grūdų suteikia 329 kalorijas, yra 72,1 g angliavandenių, 3,5 g riebalų, 10,6 g baltymų.

Vitaminų kiekis 100 g žalių sorgų grūdų: tiamino (*vitamino B<sub>1</sub>*) 0,33 mg, riboflavino (*vitamino B<sub>2</sub>*) 0,1 mg, Niacino (*vitamino B<sub>3</sub>*) 3,7 mg, pantoteno rūgšties (*vitamino B<sub>5</sub>*) 0,4 mg, vitamino B6 0,44 mg, folio rūgšties (*vitamino B<sub>9</sub>*) 20 μg.

Mineralinių medžiagų kiekis 100 g žalių sorgų grūdų: kalcio 13 mg, geležies 3,4 mg, magnio 165 mg, mangano 1,6 mg, fosforo 289 mg, kalio 363 mg, natrio 2 mg, cinko 1,7 mg.

Tarp sorgų maistingų medžiagų nėra glitimo, tad iš jų grūdų tinkama gaminti maistą sergantiems celiakija.

## Produkcija
Didžiausi ariamos žemės plotai, apsėti sorgais, yra Afrikoje ir Azijoje (daugiausiai Indijoje). Vakarų valstybėse išauginama apie 40% sorgų derliaus, plačiausiai naudojamų gyvūnų pašarui.

## Taksonomija
*Sorghum bicolor* rūšis pirmąkart buvo aprašyta vokiečių botaniko Konrado Moencho 1794 m. publikacijoje pavadinimu *Methodus Plantas Horti Botanici et Agri Marburgensis: a staminum situ describendi*.
Pieš tai Karlas Linėjus apie sorgą rašė savo 1753 m. publikacijoje *[[Species plantarum]]*, kurioje paminėjo tris rūšis: *Holcus sorghum*, *Holcus saccaratus* ir *Holcus bicolor*. 1794 m. Moenchas sukūrė *[[Sorghum]]* genties pavadinimą, atskyręs ją nuo *[[Holcus]]* genties, *[[Sorghum bicolor]]* rūšiai priskirdamas visas auginamas sorgo rūšis..

### Filogenezė

Sorgai yra glaudžiai susiję su kukurūzais PACMAD kladoje ir nutolę nuo javų (kviečiai, miežiai ir kt.), kurie yra BOP kladoje.

## Genomas
Dvispalvio sorgo genomas buvo nuskaitytas tarp 2005 m. ir 2007 m. Augalo ląstelių ploidiškumas nėra iki galo ištirtas. Nors laikoma, kad augalas turi 20 diploidinių chromosomų rinkinį, kai kurių tyrimų rezultatai teigia dvispalvio sorgo ląsteles esant tetraploidines. Genomo dydis – maždaug 800 Mbp.

## Šaltiniai

## Nuorodos