open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mėsmusės

**Mėsmusės** (*Calliphoridae*) – dvisparnių (*Diptera*) vabzdžių šeima.

Tai gana didelės, tvirto sudėjimo musės, dažniausiai metališkos ar blizgančios spalvos. Plačiai paplitusios  visame pasaulyje. Gana didelė jų dalis yra sinantropinės, neretai žmogui sukeliančios problemų įvairiose srityse. Plačiai paplitusios mėlynosios (*Calliphora*) ir žaliosios (*Lucilia*) mėsmusės.

Labai vislios: vienu kartu patelė padeda 50–400 kiaušinių. Per sezoną viena musė deda 4–5 kartus. Lervos paprastai vystosi gyvūnų lavonuose, mėsos atliekose, fekalijose, rečiau gyvūnų mėšle bei buitinėse atliekose. Prieš virsdamos lėliuke, lervos migruoja tolyn nuo mitybinio substrato ir užsikasa į žemę apie 10 cm. Žiemoja lėliukės arba suaugėlio stadijoje.

Suaugėliai neretai perneša mikrobus ir helmintų kiaušinius, be to, kai kurios gali dėti kiaušinius į atviras žaizdas ir sukelti fakultatyvines miazes, bet ši savybė jau yra panaudojama ir medicinoje – žaizdoms gydyti.
Paprastoji liepsnelė

**Paprastoji liepsnelė** arba **liepsnelė** (*Erithacus rubecula*) – musinukinių (*Muscicapidae*) šeimos, smulkus žvirblinis paukštis.

## Paplitimas pasaulyje
Eurazijoje paplitusi nuo Atlanto vandenyno iki Obės upės. Šiaurėje gyvena iki Baltosios jūros, Obės vidurupio, pietuose – iki Uralo vidurupio, Irano, Užkaukazės, Mažosios Azijos, Viduržemio jūros. Gyvena Britų salose, šiaurės vakarų Afrikoje.

## Išvaizda
Smulkus paukštelis. Kūno ilgis 12,5—16 cm, svoris 16—18 g. Kūno viršutinė dalis, sparnai ir uodega rusvai pilki, gerklė ir krūtinė oranžiniai rudi.

## Čiulbėjimas
Šie paukščiai – puikūs giesmininkai, jų giesmelės vingrios, pakankami melodingos.

## Santykis su žmonėmis
Paprastosios liepsnelės gyvena ir dideliuose miestuose, pavyzdžiui, Londone – prie namų kiemuose, kur yra daug želdinių, soduose. Labai jaukūs, smalsūs paukšteliai, mieste gyvenančios žmonių nesibaimina, gali prisileisti iki metro atstumu. Žmogui einant, šis paukštelis tarsi sustingęs žiūri į jį ar pašokinėdamas ant šakelių bando atkreipti į save dėmesį – jam priartėjus, vėl netoli paskrenda, mielai žiūri ir laukia kol jis priartės. Liepsnelė – Jungtinės Karalystės nacionalinis paukštis.

## Porūšiai
# *[[Erithacus rubecula caucasicus]]*
# *[[Erithacus rubecula hyrcanus]]*
# *[[Erithacus rubecula marionae]]*
# *[[Erithacus rubecula melophilus]]*
# *[[Erithacus rubecula microrhynchos]]*
# *[[Erithacus rubecula superbus]]*
# *[[Erithacus rubecula tataricus]]*
# *[[Erithacus rubecula valens]]*
# *[[Erithacus rubecula witherbyi]]*

## Paprastosios liepsnelės Lietuvoje

### Paplitimas
Lietuvoje dažna rūšis. Tai tipiška mišraus miško gyventoja, peri lapuočių ir mišriuose miškuose, bet vis dažniau jos apsigyvena miestuose, kur yra pakankamai želdinių. Reta smėlinguose pušynuose.

### Migracija
Tai Lietuvos paukštis migrantas. Paprastosios liepsnelės į Lietuvą sugrįžta labai anksti, balandžio mėn., miškuose dar esant sniego. Į šiltesnius kraštus migruoja spalio mėn. Kartais liepsnelės žiemoja ir pas mus – tuomet laikosi prie neužšalančių upelių, šaltinių.

### Biotopas, perėjimas
Gyvena drėgnuose spygliuočių miškuose. Lizdą suka po žolių kupstais, įvairiomis išvartomis. Deda 5-7 šviesiai rusvus kiaušinius, išmargintus rudais taškeliais. Jaunikliai lizde išbūna 12-14 dienų. Išveda dvi vadas.

### Mityba
Drėgnos žemės paviršiuje renka sraiges, sliekus, vabzdžius, vorus. Vasaros gale ir rudenį lesa uogas (šaltekšnius, ievas, mėlynes, serbentus, vynvyčius).

## Galerija

Image:European-Robin.jpg|Paprastoji liepsnelė
Image:European Robin-Mindaugas Urbonas-1.jpg|Paprastoji liepsnelė (Palangoje)
Image:Erithacus_rubecula-eggs.jpg|Paprastosios liepsnelės lizdas ant žemės (netoli Vrchnikos, Slovėnija)
Image:Robin_eggs.jpg|Paprastosios liepsnelės lizde kiaušiniai|Kiaušiniai 
Image:Robintitchwell82.jpg|Lesanti iš rankos


## Šaltiniai

## Nuorodos
* delfi.lt / Miško paukštis liepsnelė persikraustė į šiauliečio sodą , 2010 m. liepos 07 d.
* bbc.co.uk / Robin 
* arkive.org / Robin 
* youtube.com / Čiulbanti liepsnelė
Trojos arklys

**Trojos arklys** gali reikšti:
* Legendą, susijusią su Trojos miesto apgultimi;
* Trojos arklys (programa) – kenksmingą programą.
Skiedinys

**Skiedinys** būna dvejopas:
* tirpalas ar skystas mišinys, praskiestas kitu skysčiu,
* birios medžiagos, užpiltos skysčiu ir išmaišytos, kad sudarytų skystą mišinį (kietų dalelių suspensiją skystyje).

Kasdieninėje kalboje *skiediniais* daugiausia vadina statybinius skiedinius.

## Statybiniai skiediniai
Statybinis skiedinys angliškai paprastai vadinamas *mortar*.

Skiedinio žaliava:
* užpildas - tam tikra biri medžiaga (smėlis, žvyras).
* rišamoji medžiaga – kalkės, cementas ar gipsas
* vanduo.

Vanduo su rišamąja medžiaga apgaubia užpildo daleles ir užpildo ertmes. Užpildas, rišamajai medžiagai sustingus, išlaiko skiedinio tūrį nepakitusį, nes kalkės, cementas ir gipsas kietėdami traukiasi. Gamtinių uolienų užpildai – tai smulkūs ir akyti smėliai, o dirbtinių – šlako pemza ar lydymo šlakai. Parenkant užpildus, labai atsižvelgiama į grūdelių formą, sudėtį bei grynumą.

Skiedinį galima pagaminti statybos vietoje ar atsivežti jau paruoštą. Naudojant sumaišytą gamykloje, garantuojama tolygiai gera kokybė, jis atitinka reikalaujamą kokybės klasę pagal DIN normą. Mišinio santykis daug lemia skiedinio tūrinį stabilumą ir tvirtumą.
Iš statybinių kalkių skiedinių gaunamas minkštas, plastiškas, gerai apdorojamas tinkas. Sustingęs kalkių skiedinys yra santykinai elastingas.

Statybinių skiedinių rūšys pagal sudėtį:
* cementinis skiedinys
* gipsinis skiedinys
* kalkinis skiedinys
* molinis skiedinys

Statybinių skiedinių rūšys pagal paskirtį:
* mūro skiedinys
* hidroizoliacinis skiedinys
* tinko skiedinys

## [[geotechnika|Geotechniniai]] skiediniai
* *gręžimo skiedinys* - skiedinys, sudarytas iš vandens, bentonito, polimerų arba molio, gali turėti cemento ar kitų priedų. Skirtas sutvirtinti gręžinių sienelėms.
* *injekcinis skiedinys* () - siurbliu į gruntą įšvirkščiamas skiedinys, kuris sustingęs sutvirtina gruntą.
* *palaikantysis skiedinys* () - kietėjantis skiedinys (turintis polimerų, cemento), kuriuo apdorojami iškasų šonai (šlaitai), kad juos sutvirtinti.

## Nuorodos
Konqueror

**Konqueror** – interneto bei kompiuterio bylų sistemos naršyklė, skirta KDE darbalaukio aplinkai.
Konqueror palaiko daugelį interneto standartų, į jį gerai integruojasi KDE grafinės aplinkos programos, padedančios tvarkyti UNIX tipo operacinės sistemos resursus. „K“ raide programos pavadinimas prasideda pagal tradiciją KDE aplinkos programų pavadinime naudoti didžiąją „K“.

Konqueror, kaip ir KDE, platinama pagal GNU Bendrąją viešąją licenciją GPL. Konqueror, kaip interneto naršyklė, veikia bibliotekos KHTML pagrindu, palaiko JavaScript (ECMA-262) ir CSS 2. Konqueror taip pat palaiko Java miniprogramas (*applets*), Netscape įskiepius Flash, Real Audio ir Real Video groti bei rodyti, taip pat SSL saugiems susijungimams.

KHTML, kuris platinamas pagal LGPL licenciją, pagrindu veikia ir Mac OS X operacinei sistemai sukurta naršyklė Safari.

Konqueror pirmą kartą KDE aplinkoje pasirodė 2000 m. spalio 23 d. ir pakeitė KFM (KDE failų tvaryklė).

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Kipro herbas

**Kipro herbas** – vienas iš Kipro valstybės simbolių.

## Aprašas
Auksiniame lauke heraldinėn kairėn skrendantis baltas balandis su žalia alyvmedžio šakele. Po balandžiu skydo papėdėje užrašas „1960“.

Skydą supa alyvmedžio šakelių vainikas.

### Simbolika
* 1960 – metai, kai Kipras tapo nepriklausomas nuo Jungtinės Karalystės.
* baltas balandis su alyvmedžio šakele – dvigubas taikos simbolis.
* Auksinis laukas – simbolizuoja vario rūdos telkinius Kipre. Dažniausia rūdos forma – geltonas chalkopiritas.

## Istorija
1960 m. herbą parinko pirmasis tuomet dar buvusio vieningo Kipro prezidentas arkivyskupas Makarijas III (1913–1977 m).

Kai Kipras buvo Didžiosios Britanijos kolonija, buvo naudojamas neoficialus kolonizatorių herbas, kuriame pavaizduoti du liūtai ant Anglijos herbo pagrindo.
Johann Gottlieb Fichte

**Johanas Gotlybas Fichtė** (1762 m. gegužės 19 d. – 1814 m. sausio 27 d.) – filosofas, vokiškojo idealizmo atstovas, Kanto sekėjas, daręs įtaką Vakarų filosofijai.

## Biografija
Iki 1780 m. mokėsi Pforto žemės mokykloje. Studijavo teisę, teologiją, filosofiją Jėnos ir Leipcigo universitetuose. Po studijų dirbo mokytoju. 1791 m. lankėsi Karaliaučiuje, kur susipažino su I. Kantu. Nuo 1794 m. dėstė Jėnos universitete.

## Filosofinės idėjos
Jis žavėjosi „subjekto ir objekto laisve“. J. Fichtės filosofijos subjektas yra gryna savaiminė veikla, kurią jis tapatino su mąstymo veikla. Veikla ir aktyvumas padeda spręsti žmogaus prigimties problemą, bei padeda realizuotis žmogaus prigimčiai. Žmogiškosios veiklos prigimtis absoliutinama intelektinės intuicijos pagrindu.

J. G. Fichtei svarbiausias yra *žmogus ir jo laisvė*. Jam žmogus ne tik gamtinė, bet ir dorovinė būtybė. Jeigu manysime, kad juslinis pasaulis yra objektyvus, tai čia žmogus gyvena būtinume, bet kaip dorovinio elgesio subjektas žmogus turi laisvo pasirinkimo galimybę.

Žmogaus gyvenimo tikslas – tapti protinga ir savarankiška būtybe, kuri vadovaujasi tik savimi, t. y. būti sau pakankamu. Žmogus pats save kuria, o kurdamas save – jis kuria pasaulį.

## Šaltiniai

## Bibliografija
* J. G. Fichtė „Žmogaus paskirtis“ (iš vokiečių kalbos vertė Kristina Rickevičiūtė). – Vilnius, Mintis, 1982
Søren Kierkegaard

**Søren Aabye Kierkegaard** (*Siorenas Kirkegoras* arba *Kierkegoras*; 1813 m. gegužės 5 d. – 1855 m. lapkričio 11 d.) – danų filosofas ir teologas, vienas egzistencializmo pirmtakų.

## Filosofinės idėjos
Anot S. Kirkegoro, žmogaus raidą galima suskirstyti į 3 egzistencinės raidos pakopas:
# **Estetinė** – malonumų pakopa (jausminė). Čia mėgaujamasi malonumais, vadovaujamasi savo instinktais ir t. t. Estetinė gyvenimo plotmė – „tai toks gyvenimo būdas, kada žmogaus vadovaujasi tik savo prigimtimi ir kada jis savo esybe – polinkiais, siekimais, poreikiais bei jų tenkinimu – yra formuojamas socialinės aplinkos, kurioje gyvena“. Nepriklausomai nuo to, kokioje gyvenimo stadijoje gyvena individas, vis tiek ateina toks momentas, kada jis turi pasirinkti ir apsispręsti „arba – arba“. Arba etinė stadija, arba religinė.
# **Etinė (protinė)**. Čia viskas suvokiama protu, juo nuolat remiamasi. Priešingai negu estetinėje gyvenimo stadijoje, čia individas renkasi pats, apsisprendimas ir pasirinkimas tampa jo paties prerogatyva. Čia patenkame tik kylant minčiai, „kas aš toks ir, kas aš esu“. Kol žmogus buvo estetinės stadijos „vergu“, jis buvo ne kas kitas, o visuomeninės ir socialinės aplinkos bei prigimties suformuotas ir nulipdytas kūrinys. Etinis pasirinkimas priklauso jau ne nuo aplinkos, o nuo paties individo. Tik tokiu būdu etinis individas tampa savo likimo kalviu, „jis pasirenka save kaip moralinę esybę, pats sau nustato tikėjimo ir veiklos principus“.
# **Religinė** – absoliutus apsisprendimo etapas, nes čia labai lengva paslysti ir vėl grįžti į 2 pakopą. Čia yra susigrąžinama egzistencija, per atsivėrimą Dievui. Tiek religinė, tiek etinė stadija yra susijusi su paties žmogaus pasirinkimu, su savo kaip moralios asmenybės „atskleidimu“ ir „atbudimu“. Pastarosios gyvenimo plotmės yra priešingos estetinio gyvenimo stadijai. Religinėje stadijoje tikėjimas atlieka misijišką funkciją ir skatina žmogų įsigilinti į savo būties esmę.

## Bibliografija

* Søren Kierkegaard „Baimė ir drebėjimas“. – Vilnius, Aidai, 1995, ISBN 9986-590-10-8
* Søren Kierkegaard „Laukų lelija ir padangių paukštis: trys dieviškos prakalbos“ (vertė Andrius Stašaitis). – Vilnius, Vaga, 1997, ISBN 5-415-00521-8
* Søren Kierkegaard „Liga mirčiai“ (vertė, įvadą ir paaiškinimus parašė Jolita Adomėnienė). – Vilnius, Aidai, 1997, ISBN 9986-590-40-X
* Søren Kierkegaard „Filosofijos trupiniai, arba Truputis filosofijos“ (vertė, įvadą ir paaiškinimus parašė Jolita Adomėnienė). – Vilnius, Aidai, 2000, ISBN 9955-445-00-9
* Søren Kierkegaard „Baimė ir drebėjimas“ (vertė Jolita Adomėnienė, įvadą parašė Tomas Sodeika). – Vilnius, Aidai, 2002, ISBN 9955-445-34-3 (2-asis pataisytas leidimas)

## Nuorodos

* Søreno Kierkegaardo magistro disertacija "Apie ironijos sampratą, nuolatos atsižvelgiant į Sokratą" (ištrauka)
* Søren Kierkegaard. Estetiko aforizmai
* Arvydas Šliogeris apie Søreną Kierkegaardą: JEI DIEVAS BŪTŲ ŽALIAS PAUKŠTIS RAUDONU SNAPU
Serifas

**Serifas** – maža užkardėlė tam tikros raidę sudarančios linijos gale. Šriftai be serifų vadinami *sans serifais* (prancūziškai *sans* – be), groteskais arba gotiškais šriftais.
Peliauodeginiai šikšnosparniai

**Peliauodeginiai šikšnosparniai ** (*Rhinopomatidae*) – šikšnosparnių (*Chiroptera*) šeima. Gyvūnų dydis 60-80 mm, svoris 15-20 g. Paplitę nuo Rio de Oro Afrikoje į rytus per visą Šiaurės Afriką ir Pietų Aziją iki Sumatros.

Šeimoje 1 gentis su 3 rūšimis:
* Mažasis peliauodegis šikšnosparnis (*Rhinopoma hardwickei*)
* Didysis peliauodegis šikšnosparnis (*Rhinopoma microphyllum*)
* *[[Rhinopoma muscatellum]]*

## Paplitimas
Paplitę Afrikoje nuo Maroko iki Kenijos ir Azijoje nuo Arabijos pusiasalio iki Indokinijos ir Sumatros.

## Išvaizda
Tai maži ir vidutiniai šikšnosparniai, kurių galvos ir kūno ilgis 53-90 mm, dilbio ilgis 45-75 mm, uodegos 43-75 mm. Svoris iki 14 g. Kailis trumpas ir švelnus. Snukis, pakaušis ir užpakalinė pilvo dalis beplaukė. Nugaros dalių spalva nuo pilkai rudos iki tamsiai rudos, o ventralinės dalys šviesesnės. Ausys didelės ir sujungtos skersine juostele prie pagrindo. Akys palyginti didelės. Apatinės galūnės gana silpnos. Skleidžia ultragarsą pro burną. Riebalus kaupia prie uodegos pagrindo ir apatinių galūnių.

## Mityba
Minta tik vabzdžiais.  Kaip ir kiti šikšnosparniai, grobį suranda naudodami echolokaciją.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Ronald M. Novak, *Walker's Mammals of the World, 6th edition*, Johns Hopkins University Press, 1999. ISBN 9780801857898
Kiaulianosis šikšnosparnis

**Kiaulianosiniai šikšnosparniai** (*Craseonycteridae*) – šikšnosparnių (*Chiroptera*) šeima, kurioje vienintelė gentis ir rūšis – **kiaulianosis šikšnosparnis** (*Craseonycteris thonglongyai*). Rūšis paplitusi Tailando vakaruose ir Mianmaro pietryčiuose.

Tai mažiausi šikšnosparniai ir apskritai žinduoliai pasaulyje (pagal kaukolės dydį). Kūno ilgis siekia 3 cm, svoris – 1,5-3 g. Kailis rudos spalvos. Turi palyginti dideles ausis ir išskirtinės išvaizdos, kiaulės šnipą primenančią nosį. Jis labai greitai netenka šilumos, todėl nuolat matinasi. Ilsėdamasis sustingsta, o jo temperatūra nukrinta. Taip taupoma energija.

Šikšnosparniai aptinkami miškingose vietovėse esančiose olose netoli upių. Aktyvūs prieš temstant ir paryčiais. Minta įvairiais skraidančiais vabzdžiais. Orientacijai naudoja echolokaciją.

Kiaulianosių šikšnosparnių populiacija susitelkus nedidelėje teritorijoj, pastebimas jos mažėjimas. IUCN yra įtraukus šią rūšį į nykstančių kategoriją.

## Šaltiniai
Skeltasnukiniai šikšnosparniai

**Skeltasnukiniai šikšnosparniai** (*Nycteridae*) – šikšnosparnių (*Chiroptera*) šeima. Gyvūnai 45-75 mm ilgio ir 10-30 g. svorio. Paplitę Arikoje, Madagaskaro saloje, Arabijos pusiasalyje, Mianmare, Tailande, Kalimantane, Bali ir Javos salose, taip pat gali būti ir Sulavesio bei Timoro salose.

Šeimoje viena gentis ir 12 rūšių:
* Beito skeltasnukis šikšnosparnis (*Nycteris arge*)
* *[[Nycteris gambiensis]]*
* Gvinėjinis skeltasnukis šikšnosparnis (*Nycteris grandis*)
* Gauruotasis skeltasnukis šikšnosparnis (*Nycteris hispida*)
* *[[Nycteris intermedia]]*
* Javanis skeltasnukis šikšnosparnis (*Nycteris javanica*)
* Didžiaausis skeltasnukis šikšnosparnis (*Nycteris macrotis*)
* Didysis skeltasnukis šikšnosparnis (*Nycteris major*)
* *[[Nycteris nana]]*
* Egiptinis sketasnukis šikšnosparnis (*Nycteris thebaica*)
* *[[Nycteris tragata]]*
* Vudo skeltasnukis šikšnosparnis (*Nycteris woodi*)
Netikrieji vampyriniai

**Netikrieji vampyriniai** (*Megadermatidae*) – šikšnosparnių (*Chiroptera*) šeima. Gyvūnai 65-140 mm dydžio ir 20-200 g svorio.

Šeimoje 4 gentys ir 5 rūšys:
* Afrikinis netikrasis vampyras (*Cardioderma cor*)
* Australinis netikrasis vampyras (*Macroderma gigas*)
* Geltonsparnis netikrasis vampyras (*Lavia frons*)
* Indinis netikrasis vampyras (*Megaderma lyra*)
* Malajinis netikrasis vampyras (*Megaderma spasma*)

## Paplitimas ir buveinė
Sutinkami tropiniuose ir subtropiniuose Afrikos, Pietų ir Pietryčių Azijos bei Australijos regionuose. Dieną apsistoja nedidelėmis grupėmis urvuose, tuščiaviduriuose medžiuose ir pastatuose.

## Išvaizda
Gana dideli. Dilbio ilgis 49–115 mm. Sveria nuo 20 iki 200 g. Kailis gana ilgas, dažniausiai pilkšvos spalvos, ventralinėse dalyse šviesesnis. Snukis trumpas, akys palyginti didelės. Būdingos labai ilgos ir stačios ausys, suaugusios pagrindais galvos viršuje, bei ilga nosis. Sparnai dideli ir platūs.

Patys didžiausi individai pasaulyje yra Australinių netikrųjų vampyrų rūšies šikšnosparniai.

## Elgsena
Visos šeimos rūšys naktiniai gyvūnai, išskyrus geltonsparnį netikrąjį vampyrą, kuris kartais būna aktyvus ir dieną.

## Šaltiniai
Tinklaraštis

**Tinklaraštis** (, *we*'B LOG**', *web* 'žiniatinklis' + *log* 'įrašų žurnalas, knyga') – asmeninis internetinis dienoraštis; automatiškai formatuojami naujienų puslapiai. Tinklaraščiai vieši ir laisvai prieinami saityno naudotojams.

Tinklaraščiams priskiriamos specializuotos interneto svetainės arba bendrųjų svetainių sritys, kuriose talpinamos dažnai rašomos publikacijos, išdėstytos chronologine tvarka, kuriose autoriai, vadinamieji tinklaraštininkai (), išsako savo mintis, aprašo įvykius, pastebėjimus, skleidžia savo idėjas ir pažiūras. Tinklaraščiuose dažniausiai komentuojamas pasirinktos temos turinys, pavyzdžiui, muzika, kinas, maistas, politika ar naujienos; daugelis tinklaraščių veikia kaip asmeniniai dienoraščiai. Tipinis tinklaraštis sudarytas iš teksto, paveikslėlių ir nuorodų į kitus tinklaraščius, puslapius ar kitokią su tinklaraščio tematika susijusią informaciją.

1994 m. pirmąjį tinklaraštį, asmeninį dienoraštį pradėjo rašyti Džastinas Holas. Tinklaraščių rašymas itin išpopuliarėjo pasirodžius automatizuotoms blogų sistemoms, ypač 2003 m., kai „Google“ įsigijo „Blogger“ platformą. 2006 m. pasirodžius „Blogger“ įkūrėjo Evano Viljamso „Twitter“ platformai tapo populiarūs mikrotinklaraščiai. Pirmieji vaizdo tinklaraščiai pasirodė kartu su pirmosiomis vaizdo įrašų dalinimosi platformomis internete. 2007 m. šio reiškinio paplitimą dar labiau paskatino „YouTube“ pristatyta partnerystės paslauga, suteikianti galimybę jų kūrėjams užsidirbti iš internetinių reklamų.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Jonuškaitė T. Žiniasklaida masėms ir masių žiniasklaida. Žurnalas *VERSUS*, 2007, Nr.1(5), p. 62.,
EasyPHP

**EasyPHP** – vienas iš programų rinkinių, palengvinančių bendrą Apache serverio, PHP ir MySQL duomenų bazės (šis rinkinys dar vadinamas WAMP) įdiegimą ir konfigūravimą Windows operacinėse sistemose.

Skirta žmonėms, kurie nemoka ar tiesiog tingi patys instaliuoti. Naujausioje (2016 m. sausis 16 d. EasyPHP 16.1.1) versijoje yra:

* PHP 7.x / 5.6.x / 5.5.x / 5.4.x
* Apache 2.4.20
* MySQL 5.7.11
* Nginx 1.9
* phpMyAdmin 4.6.1
* Xdebug

### Modules
* VirtualHosts Manager
* Phpini Manager for EasyPHP
* Xdebug Manager for EasyPHP
* Function Reference for EasyPHP
* WordPress
* Drupal
* Spip
* Joomla!
* PrestaShop
* WebGrind 1.0
* ...

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
RSS

**RSS** () arba **sklaidos technologijos** – XML failų formatų šeima internetiniam duomenų rinkimui iš naujientinklių () ir tinklaraščių (). Kaip akronimas iš angl. k. gali reikšti vieną iš standartų:
* Išsamus puslapio aprašymas () – (RSS 0.91)
* RDF () – (RSS 0.9, 1.0 ir 1.1)
* Tikrai paprastas surinkimas () – (RSS 2.0)

## Nauda

Atitinkamos programos pagalba galima automatiškai sekti naujų straipsnių norimose rubrikose publikavimą neužeinant į interneto puslapius ar kitus įvairius interneto informacijos šaltinius bei surinkti ir susisteminti periodiškai atnaujinamą naujausią įvairiapusišką informaciją, naujienas:
* straipsnio pavadinimas;
* jo trumpas aprašymas (anotacija);
* nuoroda į straipsnį internete;
* publikavimo data.

## Žymėjimas

RSS šaltinius () priimta žymėti oranžiniais keturkampiais su raidėmis *XML* () , *RSS* () arba .

RSS sąsaja pateikiamos informacijos peržiūros programos paprastai vadinamos *agregatoriais*. Jos surenka medžiagą iš dominančių šaltinių, susistemina ir pateikia ją vartotojui. Visų programų veikimo principas daugmaž vienodas:
* įvedamas kanalo (puslapio) adresas,
* agregatorius periodiškai atsisiunčia naujienas į kompiuterį,
* perskaitytos žinutės paliekamos arba trinamos.

Galima naudoti kitų programų (naršyklių Opera, Firefox, Thunderbird, kai kurių pašto klientų) galimybes atvaizduoti RSS informaciją.

Gaunama informacija gali būti grupuojama į kategorijas, perskaitytos ar nedominančios žinutes – paslėptos ar ištrintos.

## Lietuvoje
Lietuvoje jau irgi yra naujientinklių, nemokamai teikiančių RSS paslaugas. Tai informaciniai portalai kaip lrytas.lt, Lietuvos radijas ir televizija (www.lrt.lt), Delfi.lt, Bernardinai.lt, RSS.lt, MūsųLaikas.lt bei kitos svetainės. Taip pat internetiniai dienoraščiai: http://www.dansu.lt , [www.marketer.lt], [www.zudykreklama.lt] ir t. t. Palaipsniui atsiranda ir naujienų portalų (Glaustai.lt, Geradiena.lt , Visosnaujienos.lt ), kurie naudodami RSS surenka informaciją iš skirtingų žiniasklaidos kanalų, ją sugrupuoja pagal tematiką ir pateikia naujienų antraštes. Dar tokie portalai vadinami naujienų agregatoriais.

## RSS failų peržiūros programos
* Awasu
* FeedDemon
* Feedreader
* Newz Crawler
* QuiteRSS 
* RSS Reader 
* Sharp Reader
* Rol RSS Reader

## RSS failų peržiūros puslapiai
* Bloglines 
* Feedly
* Inoreader

## Šaltiniai
Saugos

**Saugos** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 15 km į šiaurę nuo Šilutės. Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi katalikų Saugų šv. Kazimiero bažnyčia (įrengta 1947 m.) ir Saugų evangelikų liuteronų bažnyčia (1905 m.; architektūros paminklas; filme „Vilius Karalius“ pagrindinis filmo herojus, aktorius Kęstutis Žilinskas susituokė būtent šioje bažnyčioje), paminklas Sibiro tremtiniams. Saugomas inžinerinis paminklas Saugų malūnas-lentpjūvė. Veikia Saugų Jurgio Mikšo pagrindinė mokykla, vaikų globos namai (nuo 1947 m.), paštas (LT-99060). Saugų kaime veikia keletas meno kolektyvų – moterų choras „Vakarė“, senolių šokių kolektyvas ir vaikų ansamblis. 

Pro gyvenvietę eina kelias , su Švėkšna jungia kelias . Vakaruose prisišliejusi Kukorų gyvenvietė, kur yra geležinkelio stotis.

## Istorija

Vietovardis *Saugen* pirmą kartą paminėtas 1540 m. Kelias per gyvenvietę buvo nutiestas 1853 m., Klaipėdos–Tilžės geležinkelis nutiestas 1875 m. 1875 m. Saugose buvo įsteigti vokiečių kalbos mokytojų kursai. Liuteronų bažnyčioje kunigavo Mažosios Lietuvos kultūros veikėjai Kristupas Jurkšaitis, Kristupas Sturys. XIX a. pabaigoje kaimas buvo Šilutės apskrityje.

1934–1939 m. Saugose veikė žemės ūkio mokykla. LTSR laikais buvo tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. 1968 m. spalio 23 d. į vieną kaimą sujungtos Saugos I ir Saugos II.

2008 m. patvirtintas Saugų herbas.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Reinhard Wenskus (1916–2002), istorikas.
* Arvydas Klovas (1952–), zooinžinierius, tautodailininkas, medžio drožėjas.

## Vaikų globos namai

Pirmieji beglobiai vaikai atvežti 1947 m. balandžio 2 d., daugiausia rusų, baltarusių, ukrainiečių tautybių vaikai. Vaikų sąrašai pradėti vesti nuo 1949 m. sausio mėnesio. 1949 m. vaikų globos namuose (tada Saugų vaikų namuose) buvo 96 globotiniai. Lietuvių beglobiai vaikai pradėti apgyvendinti nuo 1951 m. balandžio 14 dienos, tais metais globos namuose buvo 134 beglobiai vaikai, iš jų 21 lietuvis, kiti – rusai, baltarusiai, ukrainiečiai, lenkai. Pradžioje globos namai buvo įsikūrę pastatuose, kurie statyti 1891, 1902, 1912 metais. 1964 m. pastatytas trijų aukštų miegamasis korpusas, 1986 m. miegamojo korpuso priestatas (poilsio ir darbo kambariai, administracija, virtuvė ir kt.). Šiuo metu naudojamos naujosios ir senosios patalpos.

## Galerija

Saugų evangelikų liuteronų bažnyčia.jpg|Saugų evangelikų liuteronų bažnyčia
Saugos malūnas.jpg|Saugų malūnas ir vartai
Saugos Ziema.jpg|Saugos žiemą
Saugos, sakalo akis.JPG|Kompozicija – Saugas sauganti Sakalo akis.


## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Saugų svetainė 
* Saugų liuteronų parapija 
* Saugos iš oro 1944.12.23
Suomijos herbas

**Suomijos herbas** imtas naudoti XVI a., kai jai buvo suteiktas didžiosios kunigaikštytės Švedijos Karalystės statusas. Herbo pagrindu buvo paimtas Švedijos Folkungų dinastijos auksinis liūtas raudoname fone, tiktai švediškas liūtas dar buvo „apginkluotas“ Karelijos herbe naudotais ginklais. Liūtas dešinėje letenoje laiko kalaviją. Lenktas rytietiškas kardas po liūto kojomis simbolizuoja nugalėtą pagonybę. Rožės herbe atsidūrė iš pradžių estetiniais sumetimais, bet šiandien jos yra devynių Suomijos provincijų simbolis. Suomijos herbas nuo XVI a. mažai keitėsi, nors šalį iš pradžių valdė švedai, o XIX a. – rusai. 1917 m. Suomijai tapus nepriklausoma valstybe, buvo siūloma švedišką heraldinį liūtą pakeisti suomiams artimesniu lokiu, tačiau mažai kas tam pritarė ir buvo nuspręsta palikti senąjį herbą. Dabartinis herbo variantas naudojamas nuo 1978 m.
Winamp

**Winamp** – daugiaformatis, apvalkalų (*skins*) keitimo galimybę turintis nemokamas audio/video failų grotuvas, sukurtas Time Warner padalinio Nullsoft. Pirmąją „Winamp“ versiją 1997 m. išleido Džastinas Frenkelis (Justin Frankel).

2004 m. lapkritį paskutinis originalios „Winamp“ komandos narys pasitraukė iš komandos gretų.

Prie Winamp išpopuliarėjimo daug prisidėjo tai, kad tai buvo viena iš pirmųjų Windows aplinkoje veikiančių programų, naudojančių apvalkalus.

## Versijos

Dabartinės Winamp versijos yra 5.x, tačiau 4-tos Winamp versijos niekada nebuvo. Versijos numeris 5 populiariai aiškinamas tuo, kad ši versija apjungė visas gerąsias 2-ros ir 3-čios versijos savybes – 2+3=5.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali „Winamp“ svetainė
* Klasikiniai „Winamp“ parsisiuntimai 
* „Winamp“ lietuvių kalba 
* „Winamp“ instaliavimo vadovas
Alavas

**Alavas** (*Stannum*) – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas **Sn** (), eilės numeris 50. Tai sidabriškai pilkas, blizgantis, tamprus ir labai minkštas, lengvai liejamas, kalus, atsparus atmosferos įtakai metalas. Naudojamas plieninei skardai alavuoti, įvairiuose lydiniuose. Nedidelis kiekis alavo dedamas ir į monetas – 50, 20 ir 10 euro centų monetos turi apie 1 % alavo.

Alavas buvo žinomas nuo maždaug 5000 m. pr. m. e. Istorijos laikotarpis, kai alavas plačiai naudotas bronzos gamybai, vadinamas „bronzos amžiumi“.

Trys metalinio alavo atmainos – pilkasis (alfa; patvarus iki 13,2&nbsp;°C), baltasis (beta; iki 173&nbsp;°C) bei gamma (γ). Svarbiausia druska – alavo chloridas (SnCl2, SnCl4), naudojama pluoštui dažyti, kaip reduktorius organinėje sintezėje, paviršiaus aktyvavimui prieš cheminį metalizavimą. Monoksidas (SnO) naudojamas kaip katalizatorius ar juodasis pigmentas, dioksidas (SnO2) – kaip baltas pigmentas, transporto priemonių apsaugai nuo apledėjimo. Svarbiausi lydiniai – bronza, žalvaris, babitas. Grynas bei lydinyje su švinu naudojamas litavimui.

Gamtoje randamas mineraluose (kasiterite, stanite ir dar keliolikoje kitų), gaunamas iš rūdų. Gamtinį alavą sudaro 10 stabilių izotopų mišinys (nuo 112 iki 124 atominės masės), izotopas 124Sn šiek tiek radioaktyvus.
Erdvinis garsas

**Erdvinis garsas** – garso sistema, atkurianti keturis ar daugiau to paties, sklindančio iš skirtingų pusių, garso kanalus.

Ši sistema dažnai naudojama realistiškumui sustiprinti kino teatruose, kompiuteriniuose žaidimuose.

Erdvinio garso sistemos būna:
* 4.1 (5 kanalų)
* 5.1 (6 kanalų)
* 6.1 (7 kanalų)
* 7.1 (8 kanalų)

Pirmas skaičius rodo aukštų dažnių garsiakalbių skaičių, antrasis - žemų dažnių garsiakalbių ("subwooferių") skaičių.
Dažniausiai žemų dažnių garsiakalbių būna 1, tačiau yra atvejų kai naudojami keli.
Tai daugiau priklauso nuo poreikių)

Populiariausios sistemos yra 5.1 ir 7.1.
LAMP

**LAMP** – akronimas iš angl. žodžių: Linux, Apache, MySQL, PHP, naudojamas kalbant apie tipinę ir populiarią
kompiuterio komplektaciją atviro kodo programine įranga, skirta internetinio serverio ir duomenų bazės valdymo funkcijoms atlikti.

* '''L'''inux
* '''A'''pache HTTP Server
* '''M'''ariaDB / '''M'''ySQL
* '''P'''HP / '''P'''erl / '''P'''ython Common Gateway Interface

Michael Kunze pirmąkart pavartojo akronimą *LAMP* savo straipsnyje vokiškame žurnale *[[c't]]* 1998 metais (12 nr., 230 p.). Straipsnyje rašė apie tai, kaip laisvų programų rinkinys gali būti gyvybinga ir gera alternatyva komerciniams paketams. Dėl IT pasaulio pomėgio akronimams *LAMP* greitai tapo marketinginiu terminu, populiarinančiu laisvųjų programų naudojimą.

O'Reilly ir MySQL AB išpopuliarino terminą tarp angliškai kalbančiųjų. Ypač MySQL AB buvo aktyvus savo marketinginiais veiksmais.

Kitų programavimo kalbų mėgėjai raidę „P“ kartais iššifruoja Python ar Perl.

## LAMP reikšmės praplėtimas
LAMP aplinkoje veikia ir Vikipedija, Laisvoji enciklopedija:
* MediaWiki programa, pirmiausiai sukurta Linux,
* turinys pateikiamas Apache HTTP serveriu,
* turinys saugomas MySQL duomenų bazėje,
* programos logika vykdoma PHP.
WAMP

**WAMP** – akronimas iš angl. žodžių: Windows – Apache – MySQL ir vieno iš PHP, Python ar Perl. WAMP naudojamas kalbant apie tipinę ir populiarią kompiuterio mišrią komplektaciją – (komercinio ir atviro kodo) programinė įranga, skirta internetinio serverio ir duomenų bazės valdymo funkcijoms atlikti.

## Taip pat skaitykite
* LAMP

## Nuorodos
* Wamp serveris   Windows, Apache, MySQL ir PHP
Estijos herbas

**Estijos herbas** – vienas iš oficialių Estijos valstybinių simbolių. Estijos herbas yra karališkos kilmės, nors Estija niekada nebuvo karalystė. XIII a. Estiją užkariavęs Danijos karalius Valdemaras II (*Waldemar II*, valdė 1219–1241 m.) šį danišką herbą su trimis liūtais suteikė Talino miestui. 1925 m. nepriklausomoje Estijoje buvo nuspręsta, kad šis herbas bus visos šalies.

## Aprašas
Figūrinio skydo auksiniame lauke trys mėlyni einantys saugantys liūtai, išdėstyti stulpu. Skydą iš apačios iš šonų supa dvi auksinės ąžuolo šakelės su auksinėmis gilėmis.
Lenkijos vėliava

**[[Lenkija|Lenkijos]]** nacionalinė **[[vėliava]]** – stačiakampio formos, padalinta į dvi vienodo aukščio horizontalias juostas – viršutinę baltą ir apatinę raudona.

## Istorija
Pirmą kartą oficialiai kaip lenkų nacionalinė vėliava ji buvo įteisinta per 1831 m. sukilimą prieš Rusiją. Tačiau yra ir kita vėliavos versija kur senai vėliavai pridedamas Lenkijos herbas. Vienos tikslios vėliavos nėra, bet populiaresnis pirmas variantas.

## Konstrukcija

## Spalvos
Lenkija baltos ir raudonos spalvų vėliava, atkartoja herbo spalvas. Naudojama gana seniai. 

 Pantone spalvų sistemoje: Balta – nėra;  RGB spalvų sistemoje: Balta – 255, 255, 255.

 Pantone spalvų sistemoje: Pantone 1795;  RGB spalvų sistemoje: Raudona – 214, 40, 40.

## Panašios vėliavos

## Kita informacija
* Lenkijos herbas
* Lietuvos vėliava

## Nuorodos

* vexilla-mundi.com
Lenkijos herbas

**[[Lenkija|Lenkijos]] herbas** – vienas iš Lenkijos valstybės simbolių, manoma, atsiradęs X a.

## Aprašas
Raudoname lauke pakeltus sparnus demonstruojantis baltas erelis su auksiniu snapu ir auksine karūna.

## Istorija
Bendra čekų, ir lenkų legenda byloja, kad prieš daugelį amžių iš tolimo žygio grįžo du kunigaikščiai – Čechas ir Lechas. Išsiskyrę su palydomis į skirtingas puses, jie ėmė ieškoti, kur galėtų nuolatinai apsigyventi. Lechas patraukė į vakarus ir vienoje vaizdingoje vietoje ant kalvos pastebėjo baltojo erelio lizdą. Čia jis nusprendė įkurti pirmąjį Lenkijos miestą – Gniezno (vardas iš  'lizdas').

Erelis aptinkamas jau ant pirmojo Lenkijos karaliaus Boleslovo Narsiojo laikais nukaltų monetų. Baltasis erelis su karūna, kaip suverenios valstybės simbolis, naudojamas nuo 1295 m. Dabartinis variantas yra naudojamas nuo 1990 m.

## Galerija

Vaizdas:Lech (99006824).jpg|Lech 
Vaizdas:King of Poland.jpg|Lenkijos karalius ir tournamental pritraukia
Vaizdas:Coa Hungary Country History Lajos I (1370).svg|1370-1384
Vaizdas:Herb Obojga Narodow.png|1569-1795
Vaizdas:Grand Coat of Arms of Duchy of Warsaw.svg|1807-1815
Vaizdas:Medium Coat of Arms of Congress Poland.svg|Lenkijos kongreso herbas 1815-1832
Vaizdas:Coat of arms of Poland2 1919-1927.svg| 1919-1927
Vaizdas:Godło II Rzeczypospolitej.png|1927-1939
Vaizdas:Polish pavilion Paris 1937.jpg|Paris, 1937
Vaizdas:Coat of arms of Poland (1955-1980).svg|1945-1989


## Kita informacija
* Lenkijos vėliava
* Lietuvos herbas

## Nuorodos
Prancūzijos vėliava

**Prancūzijos vėliava** () – vienas oficialių Prancūzijos valstybės simbolių. Prancūzijos vėliava – audeklas iš trijų lygių vertikalių spalvų juostų: mėlynos (Azure), baltos (Argent) ir raudonos (Gules). Vėliavos pločio ir ilgio santykis yra 2:3. Po Didžiosios revoliucijos ji pakeitė tradicinę baltą Prancūzijos Karalystės vėliavą su Burbonų dinastijos simboliais geltonomis lelijomis.

## Istorija
Trispalvės vėliavos atsiradimo istorija siejama su 1789 m. liepos 14 d. vykusiu Bastilijos šturmu. Iš pradžių šios spalvos simbolizavo karaliaus (balta spalva) ir Paryžiaus miesto (mėlyna ir raudona) vienybę siekiant permainų. Ši sąjunga buvo trumpalaikė, tačiau iš tokio spalvų derinio atsirado vėliava, kuri ir šiandien tebėra svarbiausias ir oficialus Prancūzijos simbolis. Pirmoji porevoliucinė Prancūzijos vėliava buvo raudonos, baltos ir mėlynos spalvų, tačiau vėliau, 1794 m., nušalinus nuo valdžios jakobinų diktatūrą ir norint pabrėžti atsiribojimą nuo kraugeriško teroro, raudona ir mėlyna spalvos buvo sukeistos vietomis. Vėliavos priekyje vietoje buvusios revoliucinės raudonos spalvos atsirado mėlyna spalva.

## Spalvos
Prancūzijos herbas

Nuo 1870 m. rugsėjo 4 d. **[[Prancūzija|Prancūzijos]] herbas** nebeturi oficialaus valstybės simbolio statuso. Penktosios Respublikos Konstitucijoje yra tik šūkis, himnas ir vėliava. Prancūzijos revoliucionieriai manė, jog heraldika – tai aristokratijos, nuo kurios jie atsiribojo, menas. Vietoj herbo savotiška neoficialia Prancūzijos emblema kurį laiką buvo galų gaidys. Mat lotyniško žodžio *Gallus* reikšmė – ir „Galija“, t.y kraštas, kur šiandien isikūrusi Prancūzija, ir gerai žinomas paukštis. Tuometinė keltų gentis galai nelaikė gaidžio savo simboliu, bet, matyt, dėl žodžių panašumo gaidys ilgainiui tapo Prancūzijos simboliu, o Renesanso laikais jį imta sieti ir su besiformuojančia tauta, kaldinti ant monetų. Didžioji revoliucija įteisino gaidį kaip oficialų simbolį, bet netrukus jį panaikino Napoleonas, pareiškęs, jog gaidys per silpnas, kad galėtu būti tokios imperijos, kokia tapo Prancūzija, simboliu. Vietoje gaidžio atsirado antikinės Romos imperijos erelis. Vėliau gaidys oficialaus statuso taip ir nebeatgavo, nors neoficialiu Prancūzijos simboliu išlieka iki šiol.

Šiandien Prancūzijos herbą atstoja 1905 m. per Ispanijos karaliaus vizitą pirmą kartą kaip valstybės simbolis panaudotas emblema, kurioje vaizduojamas nuo senovės Romos laikų žinomas aukščiausios valdžios simbolis *fascija*. Fascija – tai odiniu diržu surištas virbų ryšulys su įsmeigtu į jį kirviu. Surišti virbai simbolizuoja visuomenės santvarkos pastovumą, o kirvis – aukščiausią valdžią. Auksinė prancūziška fascija vaizduojama žydrame fone. Ji papuošta ąžuolo ir lauro vainikais, ant ją, juosiančios juostos užrašytas Prancūzijos didžiosios revoliucijos šūkis: „Laisvė, lygybė, brolybė“. Pagal emblemos skydą juosia Garbės legiono ordinas ir jo kaklaraištis. Ši emblema pamažu ir tapo neoficialiu valstybės simboliu, kuris kabinamas ant kitose šalyse veikiančių ambasadų pastatų, o nuo 1953 m. naudojamas ir Prancūzijos reprezentacijai Jungtinėse Tautose.

## Šaltiniai
IrfanView

**IrfanView** – populiari, nemokama paveikslėlių peržiūrėjimo ir vaizdo bei garso grojimo programa, leidžianti peržiūrėti ir redaguoti grafinius failus, perkoduoti juos į kitus formatus ir groti daugiau kaip tuziną garso ir vaizdo formatų (nors daugumos egzotiškų formatų peržiūrai reikalingi įskiepiai, kuriuos taip pat nemokamai galima pasisiųsti iš oficialios svetainės). Programa neturi paveikslėlių piešimo ar redagavimo funkcijų, kaip kad Adobe Photoshop ar GNU GIMP. Tačiau ja galima atlikti kai kurias paprastas vaizdų apdorojimo operacijas, be to, IrfanView palaiko Photoshop filtrų įskiepius, todėl programą galimą paversti labai funkcionalia.

Programa pavadinimas susideda iš jos kūrėjo Irfan Skiljan, kilusio iš Bosnijos ir Hercegovinos, vardo ir prie jo pridėto žodžio  'vaizdas'. IrfanView veikia visose moderniosiose Windows versijose (Windows 95 ir vėlesnėse).

Nuo 4.00 versijos programa palaiko apvalkalus, keičiančius įrankių juostos mygtukų išvaizdą. Naudotojai juos gali susikurti patys bet kuria .png formatą palaikančia programa, arba parsisiųsti iš oficialiosios IrfanView svetainės.

## Palaikomi formatai
IrfanView palaiko daugybę failų formatų. Žemiau pateikiamas failų, veikiančių 4.00 programos versijoje, sąrašas. Daugumai jų reikalingi įskiepiai bei papildomos programos. Pusjuodžiu šriftu paryškinti formatai, kuriuos galima peržiūrėti be jokių papildų.

### [[Grafika|Grafikos]] failų
ACR, **[[ANI]]**, AWD, B3D, **[[BMP (formatas)|BMP]]**, CAM, CGM, **[[CLP]]**, **[[CPT]]**, CR2, CRW, **[[CUR]]**, DCM, DCR, **[[DCX]]**, DDS, **[[DIB]]**, DJVU, **[[DLL]]**, DNG, DXF, DWG, ECW, EEF, **[[EMF]]**, EPS, **[[EXE]]**, FITS, FPX, FSH, G3, **[[GIF]]**, HDR, HPGL, **[[ICL]]**, **[[ICO]]**, ICS, IFF, IMA, IMG, IW44, YUV, J2K, JNG, JP2, JPC, JPM, **[[JPEG]]**, **[[JPG]]**, JPM, KDC, LBM, LDF, LWF, Mac PICT, MNG, MRC, MrSID, NEF, NGG, NLM, NOL, MRW, ORF, **[[PBM]]**, **[[PCD]]**, **[[PCX]]**, PEF, PDF, **[[PGM]]**, PIC, **[[PNG (formatas)|PNG]]**, **[[PPM]]**, PS, **[[PSD]]**, PSP, PVR, QTIF, RAF, RAS, RAW, RGB, RLE, SFF, SFW, SGI, SID, SIF, SRF, SVG, SUN, SWF, RGB, SWF, **[[TGA]]**, **[[TIF]]**, **[[TIFF]]**, TTF, **[[TXT]]**, VTF, WAD, WAL, WBMP, **[[WMF]]**, X3F, XBM, XPM.

### [[Video|Vaizdo]] failų
**AVI**, MOV, **MPG**, **MPEG**, **WMA**, **WMV**.

### [[Audio|Garso]] failų
**ASF**, **AIF**, **AU**, **SND**, MED, **MID**, MP3, OGG, RA, **WAV**.

## Nuorodos
* IrfanView oficiali svetainė
* IrfanView pamokos ir daugybė nuorodų vartotojams
Durnius (kortų žaidimas)

**Durnius** () – kortų žaidimas, populiarus buvusios SSRS šalyse. Teigiama, kad tai populiariausias kortų žaidimas Rusijoje.

Šį kortų žaidimą pradėta žaisti Rusijos imperijos laikais. Durnius drauge su kitais kortų žaidimais aprašytas XVIII a. pabaigoje išleistoje knygoje, tačiau žaidimas buvo populiarus ir iki jos išleidimo, daugiausia tarp valstiečių ir prasčiokų. Žaidimas ypač išpopuliarėjo XX a. po Rusijos revoliucijos.

## Išnašos

## Nuorodos
* Žaidimo taisyklės
WinRAR

**WinRAR** – komercinė failų archyvavimo programa ir duomenų suspaudimo įrankis.

## Kūrėjai
WinRAR programą sukūrė ir tobulina Eugene Roshal. Jo brolis Alexander Roshal užsiima WinRAR programos platinimu.

## Pagrindinės funkcijos
* Pilnai palaiko RAR (WinRAR gimtasis konvertavimo formatas) ir ZIP archyvus bei gali išarchyvuoti ARJ, LZH, TAR, GZ, ACE, UUE, BZ2, JAR, ISO, EXE, 7z, ir Z archyvus.
* Daugiagijis glaudinimas.
* Gali kurti automatiškai išsiarchyvuojančius ir daugiatomius (skaidytus) archyvus.
* Gali į archyvus įtraukti atstatymo įrašus (sugadintiems archyvams atstatyti).
* Palaiko papildomas NTFS failų sistemos parinktis ir *Unikodu* parašytus failų vardus.
* Gali apsaugoti archyvus slaptažodžiu su AES 128-bit šifravimo technologija.
* Pridedamų vartotojo sąsajos temų palaikymas.

## Versijos
WinRAR programa yra skirta Windows operacinei sistemai.

Kitoms operacinėms naudojamas WinRAR atitikmuo – RAR programa. RAR programa skirta DOS, Linux, FreeBSD ir Mac OS X operacinėms sistemoms.

Taip pat yra Pocket PC operacinei sistemai skirta versija Pocket RAR.

## Naudojimo sąlygos
WinRAR ir RAR programos yra komercinės, mokamos programos, kurias nemokamai (pabandymui) galima naudoti 40 dienų.

Nemokamai platinama Pocket RAR programa ir Windows operacinei sistemai skirta UnRAR priemonė (skirta tik išskleisti archyvams).

## Lokalizavimas
WinRAR programa verčiama į daugelį pasaulio kalbų. Šiuo metu ji išversta į daugiau kaip 40 kalbų (pagal kūrėjų svetainės duomenis).

WinRAR programa yra išversta ir į lietuvių kalbą (šiuo metu pilnai lokalizuota tik pati programa bei keli papildomi failai, o Žinynas  dar verčiamas). Programą ir papildomus failus į lietuvių kalbą verčia Andrius Marcinkevičius.

## Nuorodos
* Oficiali „WinRAR“ svetainė
Ulrichas fon Hutenas

**Ulrichas fon Hutenas** (*Ulrich von Hutten*; 1488 balandžio 21 d. – 1523 rugpjūčio 29 d.) – vokiečių rašytojas humanistas, politinis veikėjas.

## Gyvenimas
Ulrichas fon Hutenas gimė Štekelberge nusigyvenusio riterio šeimoje. Tėvas anksti jį atidavė į vienuolyną, tačiau, sulaukęs šešiolikos metų, Ulrichas pabėgo iš jo. Du kartus (1512–1513 ir 1515–1517 m.) jis lankėsi Italijoje, Pavijos ir kituose universitetuose studijavo teisę, antikos ir Renesanso autorių veikalus. Jo mėgstamiausi rašytojai buvo Aristofanas ir Lukianas. Skeptiškai žiūrėdamas į mokslinius titulus ir laipsnius, jis atmetė tėvo pasiūlytą įsigyti diplomą ir pasirinko vargingą klajojančio literato gyvenimą. Kartu su F. fon Zikingenu vadovavo riterių sukilimui (1522–1523). Sukilimui pralaimėjus, U. fon Hutenas pabėgo į Šveicariją, kur jį priglaudė U. Cvinglis. Mirė Šveicarijoje, Ciūricho ežero Ufenau saloje.

## Kūryba
Pagrindinis U. fon Huteno kūrybos žanras buvo satyriniai dialogai. Jų išleido dvi knygas:
* *Dialogai* (1520);
* *Nauji dialogai* (1521).
Jie buvo parašyti lotyniškai, vėliau jo paties išversti į vokiečių kalbą. Reformacijos idėjas jis gynė ir aukštino dialoguose:
* *Karštinė* (*Febris prima* ir *Febris secunda* 1520);
* *Vadiskas* (*Vadiscus*) arba *Romos trejybė* (1520);
* *Stebėtojai* (*Inspicientes*, 1520);
* *Praešėjas* (*Monitor*, 1521);
* *Plėšikai* (*Praedones*, 1521).
U. fon Hutenas yra parašęs eilėraščių publiscistinių straipsnių, politinių laiškų. Taip pat jis yra vienas iš trijų garsiosios satyros *Tamsiųjų žmonių laiškai* (*Epistole obscurorum virorum*, 1515–1517) autorių.

## Šaltiniai

* Filosofijos istorijos chresomatija. Renesansas (1984)
1512 m.

**1512** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai

* Balandžio 28 d. – Lopušnos mūšis (Višnioveco mūšis) tarp LDK ir Lenkijos ir Krymo chanato kariuomenių (dabar. Ternopilio sritis, Ukraina) pasibaigęs totorių pralaimėjimu. 

**Ilgalaikiai įvykiai**
* Lapkričio mėn. Maskvos didysis kunigaikštis Vasilijus III paskelbė karą Lietuvai ir Maskvos. Karas tęsėsi iki 1522 m.

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Mikalojus Radvila Rudasis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas, reformacijos platintojas ir globėjas (m. 1584 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 5]]** d. – Gerardas Merkatorius, flamandų geografas, kartografas ir matematikas (m. 1594 m.).
### Mirtys
* **[[Vasario 22]]** d. – Amerigas Vespučis, italų jūrininkas ir geografas, kurio vardu pavadinta Amerika. Tarnaudamas Ispanijos, o vėliau Portugalijos ir vėl Ispanijos karaliui atliko 4 keliones į Naująjį Pasaulį (g. 1454 m.).
* **[[Gegužės 26]]** d. – Bajazitas II, turkų sultonas, valdyti pradėjęs po tėvo Mechmedo II mirties 1481 m (g. 1447 m.).

## Nuorodos
1511 m.

**1511** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Mirtys

**Nedatuota**

* Aleksandras Juravičius Alšėniškis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas.
## Pasaulyje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Fransiskas Lopesas de Gomara, ispanų istorikas iš Sevilijos. Aprašė XVI a. pirmos pusės konkistadorų žygius Amerikoje, tarp jų Ernano Korteso Meksikos užkariavimą. Pats Naujajame Pasaulyje niekad nebuvo, tačiau asmeniškai pažinojo daugelį konkistadorų, buvo Ernano Korteso dvasininkas (m. 1566 m.).
* Fransiskas de Oreljana, Ispanijos keliautojas ir konkistadoras (m. 1546 m.).
### Mirtys

**Nedatuota**

* Diegas de Nikuesa, ispanų keliautojas.

## Nuorodos
Vokietijos herbas

**Vokietijos herbas** – Vokietijos Federacinės Respublikos naudojamas juodas viengalvis erelis, kilęs iš to paties, tik kiek kitaip stilizuoto karališkojo Šventosios Romos imperijos herbo.

## Aprašas
Auksiniame lauke juodas nuleistus sparnus demonstruojantis erelis raudonu snapu ir raudonomis kojomis.

## Istoriniai herbai

Vaizdas:Holy Roman Empire Arms-double head.svg|Šventosios Romos imperijos herbas.
Vaizdas:Wappen Deutscher Bund.svg|Vokiečių konfederacijos herbas (1848–1866).
Vaizdas:Coat of arms of the North German Confederation.svg|Šiaurės Vokietijos sąjungos herbas (1867–1871).
Vaizdas:Wappen Deutsches Reich - Reichswappen 1871 (Provisorisch).svg|Laikinas Vokietijos imperijos herbas 1871 m.
Vaizdas:Wappen Deutsches Reich - Kleines Reichswappen 1871.svg|Vokietijos imperijos herbas (1871–1889).
Vaizdas:Wappen Deutsches Reich - Reichsadler 1889.svg|Vokietijos imperijos herbas (1889–1918).
Vaizdas:Wappen Deutsches Reich - Reichswappen (Grosses).svg|Vokietijos imperatoriaus herbas (1871–1918).
Vaizdas:Wappen Deutsches Reich (Weimarer Republik).svg|Veimaro Respublikos herbas (1919–1928).
Vaizdas:Reichsadler der Deutsches Reich (1933–1945).svg|Trečiojo Reicho herbas (1935–1945).
Vaizdas:Coat of arms of East Germany (1955–1990).svg|Vokietijos Demokratinės Respublikos herbas (1955–1990).
1513 m.

**1513** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

* Vilniuje atidaryta pirmoji parapinė mokykla.

### Mirtys

**Nedatuota**

* Stanislovas Strumila, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, diplomatas, Gardino seniūnas, Lietuvos didysis etmonas, Lietuvos didysis maršalka.
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Kovo 9]]** d. – Popiežiumi išrinktas Leonas X (g. 1475 m. - m. 1521 m. gruodžio 1 d.), popiežiaus pareigas ėjo iki 1521 m. gruodžio 1 d.

### Mirtys
* **[[Vasario 21]]** d. – Julijus II, Romos katalikų bažnyčios popiežius nuo 1503 m. lapkričio 1 d. iki mirties (g. 1443 m.).
## Nuorodos
1515 m.

**1515** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 4]]** d. – Mikalojus Radvila Juodasis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, ir reformacijos veikėjas (m. 1565 m.).
### Mirtys
* **[[Spalio 2]]** d. – Barbora Zápolya, Lietuvos didžiojo kunigaikščio ir Lenkijos karaliaus Žygimanto Senojo žmona (g. 1495 m.).

**Nedatuota**

* Levas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, valstybės ir karinis veikėjas (g. 1490 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 28]]** d. – Šventoji Teresė iš Avilos, Ispanijos vienuolė ir mistikė, karmeličių nuostatų reformatorė. Kanonizuota 1622 m (m. 1582 m.).
### Mirtys
* **[[Spalio 2]]** d. – Barbora Zápolya, Lietuvos didžiojo kunigaikščio ir Lenkijos karaliaus Žygimanto Senojo žmona (g. 1495 m.).

**Nedatuota**

* Alonsas de Ocheda, ispanų keliautojas, konkistadoras (g. 1465 m.).
* Bartolomėjus Kolumbas, ispanų keliautojas, jaunesnysis Kristupo Kolumbo brolis (g. 1461 m.).
## Nuorodos
1516 m.

**1516** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Mirtys
* **[[Gruodžio 24]]** d. – Adomas Katrietis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valstybės ir Katalikų bažnyčios veikėjas, diplomatas (g. 1450 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai
* **[[Sausio 23]]** d. – Joana (g. 1479 m., Toledo, Ispanija - m. 1555 m., Valjadolidas, Ispanija), tapo Aragono, Sicilijos, Neapolio, Majorkos ir Valensijos karaliene, Barselonos grafiene, valdė iki 1555 m. balandžio 12 d.

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Manko Inka Jupankis, vienas iš Huayna Capac vaikų, kilęs iš smulkiųjų didikų (m. 1544 m.).
### Mirtys
* **[[Sausio 23]]** d. – Ferdinandas II Katalikas, nuo 1479 m. Aragono karalius, nuo 1468 m. Sicilijos karalius (Ferdinandas II), nuo 1474 m. Kastilijos ir Leono karalius (Ferdinandas V), nuo 1504 m. Neapolio karalius (Ferdinandas III). 1503-1516 m. titulinis Bizantijos imperatorius (g. 1452 m.).

**Nedatuota**

* Džovanis Belinis, renesanso tapytojas, turbūt geriausiai žinomas iš Belinių šeimos. Jis laikomas tapytoju, padariusiu revoliuciją Venecijos koloristinėje tapyboje. Dž. Belinio sklandus tapymas ir peizažai turėjo didelį poveikį Venecijos tapybos mokykloms, o ypač jo mokiniams Ticijanui (1488-1576 m.) ir Džordžonei (1477-1510 m.) (g. 1430 m.).
* Chuanas Diasas de Solis, ispanų jūrininkas ir keliautojas (g. 1470 m.).

## Nuorodos