open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Judith Leyster

**Judita Leister** ( ar *Leijster*, 1609 m. liepos 28 d.(?), Harlemas, Nyderlandai – 1660 m. vasario 10 d., Hemstedė) – XVII a. Nyderlandų tapytoja. Vertinama reikšmingiausia dailininke-moterimi tarp XVII olandų „aukso amžiaus“ tapytojų.

## Biografija

Judita Leister gimė 1609 m. Harleme, pakrikštyta liepos 28 d. Jos tėvas Jan Willemsz valdė alaus bravorą, pavadinimu *Leyster*. Iš to kilo giminės pavardė. Nieko nežinoma apie Juditos mokslus. 1628 m. ji minima Harlemo menininke. Iš kart po to šeima persikėlė į Vrelando miestelį netoli Utrechto, 1629 m. − į Zandamą prie Amsterdamo. Neaišku, ar Judita keliavo su šeima. Kelionės gali paaiškinti Utrechto karavadžistų stiliaus įtaką jos kūryboje. Kita vertus, ši įtaka galėjo persiduoti iš kurio nors F. Halso aplinkos tapytojų. Ji dokumentuota liudytoja 1631 m. lapkritį Harleme F. Halso vaiko krikštynose. Gali būti, kad Judita mokėsi pas Frans Pietersz de Grebber (1573–1643). Gali būti, kad mokėsi pas Fransą Halsą. Tikėtina, kad Judita galėjo mokintis pas F. Halso brolį tapytoją Dirką Halsą. Nuo 1629 m. žinomi datuoti ir pasirašyti Juditos paveikslai. Tikėtina, kad ji pradėjo dirbti savarankiškai nuo 1627 m.

1633 m. Judita Leister buvo priimta į Harlemo Šv. Luko vardo tapytojų gildiją. 1635 m. minima, kad ji turėjo tris mokinius. Vienas jų, Willem Woutersz, perėjo mokintis pas F. Halsą ir Judita Leister pareikalavo iš jo motinos sumokėti netesybas. 1636 m. Judita Leister ištekėjo už tapytojo Jan Miense Molenaer (1609/1610–1668). Po vedybų Judita tapė mažai. Jos ir vyro paveikslus sunku atskirti, nes jie naudojosi ta pačia studija, tais pačiais modeliais ir tikriausiai dirbo prie vienas kito paveikslų. Su vyru Judita persikėlė į Amsterdamą, kur gyveno bent iki 1648 m., kada šeima įsigijo namą Hemstedėje prie Harlemo. Judita Leister mirė 1660 m. vasario 10 d. Hemstedėje. Jos kūrybinis stilius artimas F. Halso manierai ir iki XIX a. pabaigos visa Leister kūryba buvo priskiriama Fransui Halsui arba jo aplinkos tapytojams. Juditos Leister paveiksluose dažniausiai vaizduojami vienas ar pora veikėjų kasdieniškose situacijose, ji yra nutapiusi natiurmortų.

## Darbų galerija


De serenade Rijksmuseum SK-A-2326.jpeg| „Serenada“ (1629, Amsterdamo valstybinis muziejus)
Vaizdas:Judith Leyster - Self-Portrait - Google Art Project.jpg| „Autoportretas“ (apie 1630, Nacionalinė Vašingtono dailės galerija)
Vaizdas:Judith Leyster A Boy and a Girl with a Cat and an Eel.jpg| „Berniukas ir mergaitė su kate ir unguriu“ (Nacionalinė Londono galerija)
Vaizdas:Judith Leyster - Still life with apples and grapes in a wicker basket, with a roemer and ewer on a blue draped table.jpg| „Natiurmortas“ (privatus rinkinys)
Vaizdas:Boy playing the Flute (Judith Leyster) - Nationalmuseum - 18123.tif| „Berniukas, grojantis su fleita“ (1630-1640, Nacionalinis Švedijos muziejus, Stokholmas)


## Šaltiniai

* Vašingtono dailės galerijos informacija 
* Encyclopaedia Britannica
* wga.hu
Ričardas II Gerasis

**Ričardas II Gerasis** (, 963 m. rugpjūčio 23 d. – 1026 m. rugpjūčio 28 d.) – 4-tas Normandijos hercogas, Normandijos hercogo Ričardo I ir Gunoros de Krepon sūnus.

## Biografija

Prie Ričardo II prasidėjo glaudūs Normandijos ryšiai su Anglija: Ričardo sesuo ištekėjo už Anglijos karaliaus Etelredo, ir Etelredas danų išvytas slapstėsi Normandijoje.

## Santuoka ir vaikai

* 1-ji žmona: nuo apie 996 m. **Judit** (982–1017 m. birželio 16 d.), Bretanės hercogo Konano I duktė
** **Ričardas III** (apie 997–1027 m. rugpjūčio 6 d.), 5-tas Normandijos hercogas nuo 1026 m.
** **Robertas I]** (apie 999–1035 m. birželio 22 d.), 6-tas Normandijos hercogas nuo 1027 m.
** **Giljomas**, vienuolis
** **Eleonora** (apie 1002 m. – po 1032 m.); vyras: nuo 1031 m. balandžio Flandrijos grafas **Boduenas IV** (apie 980–1035 m. gegužės 30 d.)
** **Adel/Judit** (apie 1003 m. – po 1037 m. liepos 7 d. ); vyras: iki 1016 m. rugsėjo 1 d. Burgundijos grafas **Reno I** (apie 990–1057 m. rugsėjo 3 d.)
** **Matilda** (m. 1033)
* 2-ji žmona: nuo apie 1017 m. (skyryb. apie 1018 m.) **Estrid Danė**, Danijos karaliaus Sveno I duktė
* nesantuokiniai ryšiai: **Popa**
** Možeras (m. 1055), Ruanos arkivyskupas 1037–1055 m.
** **Giljomas** (m. po 1052), Arkua grafas

## Nuorodos

## Genealogija
Margarita Habsburgaitė

**Margarita Habsburgaitė** (1584 m. gruodžio 25 d., Gracas – 1611 m. spalio 3 d., Eskorialas) – Austrijos erchercogė, nuo 1599 m. Ispanijos karalienė, Pilypo III žmona.

## Biografija
Erchercogo Karolio II, imperatoriaus Ferdinando I ir hercogienės Onos Jogailaitės sūnaus duktė. Turėjo keturiolika brolių ir seserų, tarp kurių buvo Lenkijos karalienė Ona Habsburgaitė ir imperatorius Ferdinandas I. 1599 metais ji ištekėjo už Ispanijos karaliaus Pilypo III ir pagimdė jam aštuonis vaikus.

## Vaikai
* Ona Habsburgaitė (1601 m. rugsėjo 22 d. – 1666 m. sausio 20 d.), Prancūzijos karalienė, Liudviko XIII žmona.
* Marija (1603 m. vasario 1 d. – 1603 m. kovas)
* Pilypas (1605 m. balandžio 8 d. – 1665 m. rugsėjo 17 d.), Ispanijos karalius Pilypas IV.
* Marija Ana (1606 m. rugpjūčio 18 d. – 1646 m. gegužės 13 d.) imperatoriaus Ferdinando III žmona.
* Karlosas (1607 m. rugsėjo 15 d. – 1632 m. liepos 30 d.)
* Ferdinandas Habsburgas (1609 m. gegužės 16 d. – 1641 m. lapkričio 9 m.) – kardinolas-infantas.
* Margarita (1610 m. gegužės 24 d.)
* Alfonso (1611 m. rugsėjo 22 d.)
## Genealogija


## Nuorodos
Lahčio stadionas

**Lahčio stadionas** () – įvairių paskirčių stadionas Lahtyje, Suomijoje. Vasaros metu naudojamas futbolo varžyboms. Jame namų rungtynes žaidžia „FC Lahti“. 

Talpina 14 500 žiūrovų. Žiemos metu naudojamas slidinėjimui ir biatlonui. Pastatytas 1981 m.

Šalia stadiono yra trys šuolių su slidėmis trasos. 1989 ir 2001 m. vyko Pasaulio slidinėjimo čempionatai. 1981, 1991 ir 2000 m. surengti biatlono pasaulio čempionatai.

## Galerija

Lahden Stadion view.jpg|Lahti stadionas
Lahti sports center.jpg|Futbolo aikštelė
Lahden stadion 2010-03-06.JPG|Stadionas *Salpausselkä* žaidynių metu 
Lahden stadion.JPG|Pagrindinė tribūna


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Maria Grazia Buccella

**Marija Gracija Bučela** (, g. 1940 m. rugpjūčio 15 d. Milanas) – Italijos aktorė, dainininkė ir modelis.

## Biografija
Marija gimė Milane. Kine ji debiutavo būdama 11, kriminalinėje dramoje „Le cap de l'espérance“ atlikusi epizodinį vaidmenį. Dar po 3 metų, 1954 m., filmavosi juostoje „Rasputin“.

1959 m. Marija dalyvavo „Mis Italija“ grožio konkurse bei tais pačiais metais pateko į konkurso „Mis Universe“ finalą. Po šių konkursų ji nusprendė visiškai atsidėti kinui ir per savo aktorės karjerą pasirodė beveik 50 gimtinėje sukurtų filmų bei televizijos serialų.

1965 m. Marija buvo tarp pretendenčių atlikti Domino Derval vaidmenį juostoje „Kamuolinis žaibas“ apie agentą 007 Džeimsą Bondą, tačiau jis atiteko prancūzų aktorei Claudine Auger.

Iki 1979 m., kol tęsėsi jos aktyvi karjera, Marijai teko vaidinti to daugeliu žinomų to laikotarpio aktorių: Vittorio Gassman, Gina Lolobrigita, Peter Sellers ir kiti. Vaidmenų spektras buvo labai platus – nuo komedijų ir kriminalinių juostų iki istorinių dramų ir vesternų, tačiau paprastai tai buvo antraeiliai vaidmenys, kuriuose reikėjo gražių, seksualių moterų.
1976 m. aktorė pozavo žurnalui „Playmen“, o 1977 m. – „Playboy“ Italijoje leidžiamai versijai. 1979 m. ji liovėsi aktyviai filmuotis ir vėliau epizodiškai pasirodė ekrane tik režisieriaus Bruno Corbucci juostoje „Nusikaltimas „Formulėje 1““ (1984 m.) ir  dviejuose serialuose 1988 ir 2000 m.

Be vaidybos, Marija išmėgino save ir kaip dainininkė – jos atliekami kūriniai skamba kelių filmų garso takeliuose.

## Apdovanojimai
* 1968 m. – Italijos nacionalinis kino žurnalistų sindikatas – geriausia antrojo plano aktorė („Ti ho sposato per allegria“)
* 1968 m. – Taorminos kino festivalis – „Golden Orange“ apdovanojimas

## Dalinė filmografija
* 1963 – „Bumas“ 
* 1964 – „Gaučas“ ..... Mara
* 1966 – „Neištikimybė itališkai“ ..... Glorija
* 1966 – „Brankaleonės armija“ ..... našlė
* 1966 – „Lapino medžioklė“ ..... mergina su bikini
* 1966 – „Malonumų naktys“ ..... Lukrecija Bordžija
* 1968 – „Pančo Vilja“ ..... Fina
* 1969 – „Kur tu eini nuoga?“ ..... Tonina
* 1970 – „Vėjo pyktis“ ..... Solidada
* 1973 – „Neronas“ ..... Popėja
* 1984 – „Nusikaltimas „Formulėje 1““ ..... Nina

## Šaltiniai

## Nuorodos

* IMDb profilis
Paprastasis rėžiukas

**Paprastasis rėžiukas** (*Nasturtium officinale*) – bastutinių (*Brassicaceae*) šeimos daugiametis, sparčiai augantis vandens augalas. Paplitęs didžiojoje Europos dalyje, Šiaurės Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose, Vidurinėje Azijoje, Kaukaze, Pakistane, daug kur įveistas.

## Sandara

Tai daugiametis žolinis vandens augalas. Stiebas 50–60 cm ilgio, storas. Lapai žali, sudėtiniai, išsidėstę ant ilgų lapkočių, sudaryti iš 2–7 lapelių, kurie išsidėstę poromis, o lapą užbaigia vienas stambesnis lapelis. Žiedai smulkūs, balti, susitelkę žiedynuose stiebų galuose. Žiedus sudaro 4 taurėlapiai ir 4 vainiklapiai. Žiedai susitelkę kekėse, žiedyno ašis žydėjimo pradžioje trumpa, vėliau, vaisiams bręstant, pailgėja. Subrandina pailgas ankšteles, atsiveriančias dviem sąvaromis. Antrųjų augimo metų pavasarį pasirodo nauji lapai, o balandžio mėnesį išauga ir žiedynstiebiai. Paprastasis rėžiukas pradeda žydėti gegužės mėnesio viduryje, o baigia – gegužės mėnesio pabaigoje ar birželio mėnesio pradžioje. Rėžiuko sėklos bręsta birželio mėnesio pabaigoje ar liepos mėnesio pradžioje. Subrendusios sėklos greitai išbyra, todėl dauguma sėklų, nesuspėjus laiku nupjauti sėklojus, išsisėja ir po 10–15 dienų sudygsta naujas pasėlis.

## Vartojimas

Paprastasis rėžiukas nuo seno vartojamas kaip maistinis, prieskoninis, vaistinis augalas. Jo sudėtyje gausu vitaminų A, B, C, D, E ir K. Be to, šiuose augaluose yra jodo, geležies, kalio, fosforo, fitoncidų. Liaudies medicinoje naudojamas šlapimo varymui, atsikosėjimo lengvinimui, kraujo valymui, kūno tonizavimui. Augalo lapų skonis aitrokas, primena garstyčias. Švieži rėžiuko lapai tinka salotoms arba kaip priedas sumuštiniams paskaninti, juo gardinamos sriubos, mėsos, žuvies patiekalai, garnyrai, dedama į prieskonių mišinius.

## Ekologija

Paprastasis rėžiukas auga upių ir upelių krantuose, grioviuose, kartais tekančiuose vandenyse. Lietuvoje labai retas, žinoma tik viena jo augavietė Aukštadvario regioniniame parke, Verknės upės senvagėje bei apleistuose upėtakių tvenkiniuose. Senvagės pakrantėje rėžiukas sudaro kelis sąžalynus, vietomis uždengiančius upelio vagą. Nepalankiai veikia vandens lygio svyravimas dėl bebrų statomų užtvankų bei tai, kad augavietes užtamsina medžiai ir krūmai. Tiesa, rėžiuką galima užsiauginti namuose.


Illustration Nasturtium officinale0.jpg|Požymiai
Nasturtium officinale (8393932917).jpg|Žiedai
Watercourse in the Frome valley - geograph.org.uk - 809830.jpg|Sąžalynas upelio pakrantėje (Dorsetas, Anglija)
Moroccan salad-02.jpg|Rėžiuko lapai marokietiškose salotose
Brøndkarse.jpg|Namuose užaugintas rėžiukas


## Šaltiniai
Krakatukai kosmose

**Krakatukai kosmose** – lietuvių rašytojos Renatos Šerelytės knyga vaikams, išleista 2012 m. Tai ketvirtoji vadinamosios „Krakatukų serijos“ dalis, kurioje išlieka tie patys veikėjai – Birbindonas, tešlius, maumas, Buntė bei įvedamas naujas pagrindinis personažas Žmogeliukas. Šį kartą veikėjai keliauja į kosmosą. Knyga iš kitų pasakų apie krakatukus išsiskiria tuo, jog čia mažiau veikėjų bei netikėtų autorės minties šuolių, daugiau dėmesio skiriama keturiems pagrindiniams personažams bei jų paveikslams. Knygą iliustravo Irmina Dūdėnienė.

Alytaus miesto teatras „Krakatukų kosmose“ motyvais pastatė spektaklį „Krakatukai mėnulyje“ (režisierė – Loreta Liausaitė). Premjera – 2014 m. kovo 27 d.

Tai aštuntoji Renatos Šerelytės knyga vaikams, ir ketvirtoji iš serijos apie krakatukus. 2007 – 2013 m. apie krakatukus buvo išleistos penkios knygos.

## Nuorodos

* Milda Leišytė. Krakatukai tęsia keliones
Strošiūnų miškai

**Strošiūnų miškai** – miškų masyvas Lietuvoje, Kaišiadorių rajone ir Elektrėnų savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Žiežmarių. Priklauso Kaišiadorių miškų urėdijos Strošiūnų girininkijai. Apima 26,4 km² plotą. Masyvą sudaro 11 miškų: Strošiūnų šilas, Dalinonių, Tribūniškių, Vladikiškio, Bačkonių, Žiežmarių ir kt.

Paviršius kalvotas. Būdingi jauriniai silpnai nujaurėję ir velėniniai jauriniai priesmėliai ir smėliai. Masyvo pietuose prasideda Strėvos baseino upeliai (Kalpė, Kunigo upelis, Virsia, Dubuoklis).

Medynai:
* pušynai: 44 %
* eglynai: 26 %
* beržynai: 15 %
* ąžuolynai: 9 %
* drebulynai: 2 %
* baltalksnynai: 2 %
* juodalksnynai: 1 %
* uosynai: 1 %

Jaunuolynai sudaro 22 % medynų, pusamžiai medžiai 63 %, pribręstantys 7 %, brandūs 8 %.

Strošiūnų miškuose gan gausiai gyvena stambieji kanopiniai žvėrys (briedžiai, stirnos, šernai), smulkieji žinduoliai (kiškiai, voverės, kiaunės ir kt.), įveisti muflonai. Miškuose įveista nevietinių medžių rūšių – maumedžių, kėnių, veimutinių ir juodųjų pušų. Sudarytas Bačkonių parkas. Beveik visas miškas paskelbtas Strošiūnų kraštovaizdžio draustiniu.

29-ame Žiežmarių miško kvartale yra II pasaulinio karo aukų kapai. Pietiniu miškų pakraščiu eina greitkelis , o šiauriniu – Vilniaus–Šiaulių geležinkelio linija. Miškuose ir greta įsikūrę: Strošiūnai, Bačkonys, Triliškės, Mažosios Vladikiškės, Stasiūnai, Tarpumiškis, Kriaučiškės, Geri Vakarai, Kasilionys, Dalinonys, Paltininkai, Pajautiškės, Baruoliai.

## Šaltiniai
Stromis

**Stromis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, 4 km į rytus nuo Antalieptės. Ištįsęs iš vakarų į rytus 1,47 km, plotis iki 0,18 km. Altitudė 147,4 m. Rytinėje dalyje yra 0,05 ha salelė. Krantai daugiausia aukšti. Pietinė paežerė miškinga, šiaurinė vietomis pelkėta. Pakrantės kalvotos, vietomis auga miškeliai, plyti pievos, kai kur dirbami laukai.

Vakaruose išteka Šventosios intakas Stromelė.

Ežeras patenka į Gražutės regioninį parką. Šalia įsikūrę Pastromės, Stainiškių kaimai.

Ežero pavadinimo šaknis, matyt, **strā-* su determinantu *m*. Šaknies reikšmė susijusi su „srovė, srūti“.

## Šaltiniai
Rita Miljo

**Rita Miljo** (1931 m. Klaipėdoje – 2012 m. liepos 27 d. Phalaborvoje, Pietų Afrikos Respublika) – aplinkosaugininkė.

## Biografija

Gimė 1931 m. Klaipėdoje, kaip Rita Neumann. Po II pasaulinio karo dirbo Hamburgo zoologijos sode. 1953 m. kartu su vyru Lothar Simon išvyko į Pietų Afrikos respubliką. 1972 m. vyrui žuvus lėktuvo katastrofoje ji nusipirko sklypą, kuriame pradėjo kurti babuinų apsaugos centrą. Buvo susituokus antrą kartą su Piet Miljo, bet greitai išsiskyrė. Įkurtame apsaugos centre be babuinų priglausdavo tokius gyvūnus kaip Galaginiai, Afrikiniai karpočiai, Dukeriai ir įvairūs paukščiai. Didžiausią dalį gyvūnų sudarė sužeisti arba tėvų palikti Meškiniai babuinai. Šiems gyvūnams nebuvo taikoma jokia apsauga, nuo 1989 m. Rita Miljo priglausdavo babuinus ir juos paruošdavo grįžimui į natūralią aplinką. Per 20 metų buvo išgelbėta 250 babuinų. Rita Miljo buvo kaltinama už kenkėjais laikytų gyvūnų laikymą ir leidimą į laisvę, tačiau nuo 2002 m. kai vienoje iš babuinų paleidimo ceremonijų sudalyvavo Nelson Mandela, pasikeitė ir požiūris į jos darbą. Žuvo per gaisrą savo namuose 2012 m. liepos 27 d. Phalaborvoje, su ja kartu žuvo ir jos pirmasis išgelbėtas babuinas.  

## Nuorodos

* Video medžiaga www.youtube.com
* Nekrologas I
* Nekrologas II
Vilniaus universiteto Biotechnologijos institutas

**Vilniaus universiteto Biotechnologijos institutas** – mokslinių tyrimų institucija, priklausanti Vilniaus universitetui. Institute atliekami gyvybės mokslų ir biotechnologijų sričių tyrimai.

## Istorija
1975 m. kovo 1 d. įkurtas Sovietų Sąjungos Ministrų Tarybos Vyriausiosios mikrobiologijos pramonės valdybos padaliniui „Biopreparatas” priklausantis **Sąjunginis taikomosios enzimologijos mokslinių tyrimų institutas**. Paskirtis – fermentų gryninimas, gryninimo technologijų pasitelkiant mikroorganizmus ruošimas bei fermentų fizikinių ir cheminių savybių tyrimas. Institute išvystyta prokariotų ir eukariotų genų inžinerija. Sukurtos fermentinės technologijos pritaikytos maisto bei lengvojoje pramonėje. 1984 m. pradėti medicininės paskirties baltymų tyrimai bei jų gamybos technologijų ruošimas. Bandomieji pavyzdžiai panaudoti ikiklinikiniams ir klinikiniams tyrimams. 1986 m. pradėti priemonių aplinkos valymui nuo naftos teršalų tyrimai, šiai sričiai plėtoti 1988 m. sukurtas „Biocentro“ kooperatyvas, 1991 m. tapęs dukterine instituto įmone UAB „Biocentras“.

Po nepriklausomybės atkūrimo institutas įregistruotas kaip įmonė **Taikomosios enzimologijos institutas „Fermentas”** (1990 m. gruodžio 28 d.). 1991 m. rugpjūčio 6 d. suteikiamas valstybinio instituto statusas, pavadinimas pakeičiamas į **Biotechnologijos institutas „Fermentas”**. Nuo 1995 m. lapkričio 23 d. institutas vadinamas trumpesniu pavadinimu **Biotechnologijos institutas**.

Sumažėjus instituto produkcijos paklausai pradėta restruktūrizacija: atskirti moksliniai ir gamybiniai padaliniai. 1994 m. įkurtos dukterinės mokslinės-gamybinės įmonės „Fermentas” (molekulinės biologijos reagentai; privatizuota 1995 m. kaip UAB „Fermentas“) ir „Biofa” (genų inžinerinė farmacija; privatizuota 1995 m. kaip UAB „Biofa“).

2010 m. spalio 1 d. institutas prijungtas prie Vilniaus universiteto (VU), suteiktas dabartinis pavadinimas. 2016 m. pirmoje pusėje kartu su Biochemijos institutu ir Gamtos mokslų fakultetu perkeltas į naujai įkurtą VU Gyvybės mokslų centrą.

## Skyriai

## Instituto vadovai

## Nuorodos
* 

## Šaltiniai
Pūslėtasis guveinis

**Pūslėtasis guveinis** (*Fucus vesiculosus*) – guveininių (*Fucaceae*) šeimos rudadumblis. Paplitęs Baltijos ir Šiaurės jūrose, Atlanto vandenyno šiaurėje.

Daugiametis, 20–75 cm aukščio ir 0,5–2 m pločio dumblis. Išgyvena iki 3 metų. Jo gniužulai plokšti, išsišakoję, dvišakiai, padengti oro pūslelių poromis. Dauginasi lytiškai. Yra vyriški ir moteriški individai. Reprodukcija vyksta vieną kartą per metus. Gametangės susiformuoja vėlai rudenį filoidų viršūnėse (receptakulėse) specialiose kamerose (konceptakulėse). Šviesą mėgstanti jūrinė rūšis, auga ant riedulių ir uolų litoralėje ir sublitoralėje. Oro pūslelės palaiko guveinį šviesos sraute, kad vyktų fotosintezė.

Pūslėtojo guveinio populiacija teikia prieglobstį žieduotosioms kirmėlėms (*Spirorbis spirorbis*), vėžiagyviams (*Idotea*), moliuskams (*Littorina obtusata*).

Gali būti naudojamas kaip jūržolė, turtinga jodo ir kitų mikroelementų.

Lietuvoje rūšis reta, 2000 m. įtraukta į Raudonąją knygą (4(I) kategorija). Žinoma 1 radavietė Palangoje, prie Rąžės žiočių, auga ant riedulių 2–2,3 m gylyje. Aptikti tik pavieniai individai. Manoma, kad jie gali augti dar keliose vietose ties Kuršių Nerija. Grėsmę kelia vandens tarša ir mažėjantis vandens skaidrumas.


Bladderwrack - geograph.org.uk - 816641.jpg|Ant kranto uolos
Flamborough head landing beach.jpg|Pakrantėje
Bladder Wrack (Fucus vesiculosus) - geograph.org.uk - 224125.jpg|Matyti daugybė pūslelių

 
## Šaltiniai

## Nuorodos

* Pūslėtasis guveinis
Cristian Pavón

**Kristianas Davidas Pavonas** (*Cristian David Pavón*, 1996 m. sausio 21 d.) – Argentinos futbolininkas, rungtyniaujantis puolėjo pozicijoje.

## Karjera

Karjerą pradėjo 2013 m. Talleres klube. Nuo 2014 m. priklausė Argentinos Boca Juniors klubui.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Pražangiažiedė plunksnalapė

**Pražangiažiedė plunksnalapė** (*Myriophyllum alterniflorum*) – tai plunksnalapės rūšis, kuri yra paplitusi šiaurės ir vakarų Europoje, šiaurės Afrikoje ir šiaurės rytų Šiaurės Amerikoje. Švento ežere rasta pražangiažiedė plunksnalapė, tai vienintelė šio augalo augavietė Lietuvoje. Pražangiažiedė plunksnalapė auga vandenyje: tvenkiniuose ir upeliuose. Ji paprastai auga virš vieno metro ilgio.

## Biologija

**Stiebas**

Šakotas, ilgis iki 150 cm.

**Lapai**

Paprastai po 4 lapai, 10-15 cm ilgio.

**Žiedai**

Žiedynai auga virš vandens paviršiaus, žiedai yra dviejų rūšių – moteriški ir vyriški. Žiedai yra vėjo apdulkinami ir žydi nuo birželio iki rugpjūčio.

**Vaisiai**

Vaisiai yra riešuto pavidalo, 2 mm skersmens.

## Šaltiniai
Dinamo stadionas (Minskas)

**Nacionalinis Olimpinis stadionas Dinamo** (arba ***„Dynama“ stadionas***; ) – įvairių paskirčių stadionas Minske (Baltarusija), miesto centrinėje dalyje. Daugiausia naudojamas futbolo varžyboms, čia namų rungtynes žaidžia Baltarusijos vyrų futbolo rinktinė.

## Istorija

Pastatytas 1934 m., atidarytas tų pačių metų birželio 12 d., 1939 m. išplėstas. Stadionas buvo sunaikintas Antrojo pasaulinio karo metu. 1947–1954 m. perstatytas. 1978–1980 m. renovuotas 1980 m. vasaros olimpinėms žaidynėms. 

Iki 2008 m. stadione namų rungtynes žaidė FK Dinamo Minsk. Kasmet nuo 1992 m. (išskyrus 2002 ir 2011 m.) vyksta Baltarusijos futbolo taurės finalinės rungtynės.

## Šaltiniai
Mažoji suktenė

**Mažoji suktenė**, arba **mažasis vijukas** (*Vertigo angustior*) – pilvakojų moliuskų (*Gastropoda*) sukteninių (*Vertiginidae*) šeimos rūšis. Paplitusi visoje Europoje nuo Portugalijos iki Kaspijos jūros, į šiaurę – iki 60°.

Saugoma rūšis Lietuvos raudonojoje knygoje.

## Biologija ir ekologija

Mažosios suktenės kriauklė yra 1,6–2 mm aukščio ir 0,9–1,05 mm pločio, nuo rudos iki gelsvos spalvos. Gyvena pašlapusiose pievose (kalvų daubose, šaltiniuotose, apypelkių ir apyežerių šlapiose pievose) su vešlia žoline augalija: kupstiniais viksvynais (*Caricetum cespitosae*), vingiorykštiniais snaputynais (*Filipendulo–Geranietum palustris*) ir kupstiniais šluotsmilgynais (*Deschampsietum cespitosae*). Dažniausiai aptinkamas kupstinių šluotsmilgių kupstuose.

Dauginasi pavasarį–vasaros pradžioje. Kiaušinėlius deda pavieniui, ant suirusių augalų liekanų. Inkubacinis periodas trunka 7–11 dienų. Minta mikroflora – bakterijomis ir grybais, augančiais ant pūvančių ir gyvų augalų. Aktyvi lyjant lietui. Palijus ropščiasi augalų stiebais ir lapais. Ant vieno augalo stiebo bona po 2–3 individus. Žiemoja augalų pašaknėse.

## Populiacija Lietuvoje

Lietuvoje ši suktenės rūšis įtraukta į Raudonąją knygą. 3(R) kategorijai priklausanti rūšis saugoma nuo 2003 m. Aptinkama didesnio ežeringumo kalvotose vietovėse, žinoma apie 20 radaviečių. Didžiausios populiacijos rastos Punžemio, Vaukštelio ir Didėškos ežerų šlapiose pakrančių pievose ir įdubose tarp kalvų, Šutų kaimo (Sarių sen.) apylinkėse, Saločio ežero apypelkiuose (Švenčionių raj.), taip pat daugiau aptikta prie Lūksto ežero (Telšių raj.), Bilionių kaimo pievoje (Šilalės raj.). 

Populiacijoms grėsmę kelia pavasarinis žolės deginimas, pievų sausinimas, intensyvus gyvulių ganymas, buveinių užaugimas krūmais.

Kitos suktenių rūšys, įtrauktos į Lietuvos raudonąją knygą:
* Keturdantė suktenė (*Vertigo geyeri*)
* Pūstoji suktenė (*Vertigo moulinsiana*)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Lietuvos biologinė įvairovė. Mažoji suktenė
* Mažasis vijukas (''Vertigo angustior'')
* Mažasis vijukas Lenkijos Raudonojoje knygoje
Marija Habsburgaitė

**Marija Habsburgaitė** (1505 m. rugsėjo 18 d., Briuselis – 1558 m. spalio 18 d., Kastilija) – Pilypo I Gražiojo ir Joanos I duktė.  

Žinoma taip pat kaip *Marija Austrė*, *Marija Vengrė*, *Marija Burgundė*, *Marija Kastilė*. Tarp jos brolių ir seserų buvo Šventosios Romos imperijos imperatoriai Karolis V ir Ferdinandas I, Portugalijos karalienė, o po to ir Prancūzijos Eleonora Habsburgaitė, Danijos, Norvegijos ir Švedijos karalienė Izabelė Habsburgaitė ir Portugalijos karalienė Katerina Habsburgaitė. 

Buvo Vengrijos ir Čekijos karaliaus Liudviko II, Vladislovo II ir Anos de Fua sūnaus, žmona, o po jo žūties 1526 metais Mohačo mūšyje, tapo Nyderlandų vietininke dėl savo bгоlio Karolio V Habsburgo.

## Nuorodos

## Genealogija
III

**III** – septintasis studijinis britų pop grupės „Take That“ albumas, išleistas 2014 m. lapkričio 28 d. Tai – pirmasis grupės albumas, kuriame grupė groja kaip trio, kadangi prieš albumo išleidimą grupę paliko Jason Orange ir Robbie Williams. Albumas susilaukė nevienapusiškų kritikų įvertinimų, tačiau tai nesutrukdė jam debiutuoti pirmoje Jungtinės Karalystės topo vietoje. Tai buvo grupės septintasis albumas, pasiekęs pirmąją vietą.

## Dainų sąrašas

## Išnašos
Nellie Kim

**Nellie Kim** (g. 1957 m. liepos 29 d. Šurabe, Tadžikija) – gimnastė, penkiskart olimpinė gimnastikos čempionė. Tarptautinėse varžybose atstovavo TSRS rinktinei. 

## Biografija
Kim tėvas – Sachalino korėjietis Vladimir Kim. Motina Alfija Sachina – totorė. 1976 m. olimpinėse žaidynėse (Monrealis) Nellie Kim pelnė tris aukso ir vieną sidabro medalį. 1980 m. olimpinėse žaidynėse (Maskva) pelnė du aukso medalius. Dalyvaudama 1974, 1978 ir 1979 pasaulio čempionatuose pelnė penkis aukso medalius.

Pastaruoju metu gyvena JAV, o prieš tai nuo 1976 metų gyveno Baltarusijoje. Kim vadovavo 2013 metais Vilniuje surengtam tarptautiniam teisėjų seminarui. Nellie Kim mokykloje JAV treniravosi Lietuvos olimpietė Laura Švilpaitė.

## Apdovanojimai
* 2013 m. gegužės mėn. Lietuvos tautinio olimpinio komiteto (LTOK) olimpinė žvaigždė – už pagalbą Lietuvos gimnastams

## Šaltiniai
Olly Murs

**Oliver Stanley „Olly“ Murs** *(g. [[1984]] m. [[gegužės 14]] d.)* – britų dainininkas, dainų autorius, muzikantas ir tv laidų vedėjas. Atlikėjas išgarsėjo užėmęs antrąją vietą „The X Factor“ konkurse 2009 m. 2023 m. duomenimis, muzikantas yra išleidęs septynis studijinius albumus. Naujausiasis, „Marry Me“, išleistas 2022 m. gruodį ir debiutavo pirmoje Jungtinės Karalystės albumų reitingo vietoje.

## Diskografija
* *Olly Murs* (2010)
* *[[In Case You Didn’t Know]]* (2011)
* *[[Right Place Right Time]]* (2012)
* *[[Never Been Better]]* (2014)
* *[[24 Hrs]]* (2016)
* *You Know I Know* (2018)
* *[[Marry Me]]* (2022)

## Išnašos

## Nuorodos
*
Never Been Better

**Never Been Better** – ketvirtasis studijinis britų atlikėjo Olly Murs albumas, išleistas 2014 m. lapkričio 21 d. Albumas debiutavo pirmojoje Jungtinės Karalystės albumų reitingo vietoje. Tai – trečiasis atlikėjo albumas, pasiekęs pirmąją vietą.

## Dainų sąrašas

## Išnašos
Volkswagen New Beetle

**Volkswagen New Beetle** – antros versijos „Volkswagen“ gamintas „Beetle“ 2 durų kompaktinis automobilis. Jis buvo pristatytas 1997 m. kaip originalaus „Volkswagen Beetle“ įpėdinis. Naujojo „Beetle“, kitaip nei pirmojo, variklis buvo priekyje, bagažinė gale ir jis buvo varomas priekiniais ratais.

## Istorija
1994 m. Šiaurės Amerikos tarptautinė automobilių parodoje VW pristatė koceptinį automobilį „Concept One“ – tai buvo originalaus „Beetle“ modelio retro stiliaus konceptinė versija. Ši versija buvo pagaminta ant „Volkswagen Polo“ platformos. Raudonasis modelis tais pačiais metais buvo pademonstruotas ir Ženevos automobilių parodoje.

1995 m. Tokijo automobilių parodoje „VW“ kompanija parodė naująjį „Beetle“ modelį, kur kas panašesnį į galutinę modelio versiją. Šis modelis pradėtas gaminti nuo 1997 m. Modelis gamintas ant „Volkswagen Golf Mk4“ platformos. Naujasis „Beetle“ modelis į originalųjį panašus tik vardu ir išvaizda.

Naujasis „Beetle“ turėjo 14 benzininių ir 4 dyzelinius variklius.

2011 m. Euro NCAP saugumo bandymuose modelis įvertintas didžiausiu 5 žvaigždžių balų, lyginant su 4 žvaigždėmis 2000 m.

1999 m. modelis buvo įvertintas Motor Trend kaip metų importinis automobilis.

2010 m. gegužę kompanija paskelbė, kad šios versijos gamyba bus stabdoma 2011 m. Tais pačiais metais buvo pristatytas ir naujausias „Beetle“ variantas „Volkswagen Beetle (A5)“.

## Šaltiniai
Ben Howard

**Benjamin John „Ben“ Howard** *(g. [[1987]] m. [[balandžio 24]] d.)* – britų dainininkas ir dainų autorius. 2023 m. duomenimis, atlikėjas yra laimėjęs du „BRIT Awards“ apdovanojimus, taip pat išleidęs penkis studijinius albumus, iš kurių naujausiasis, „Is It?“, išleistas 2023 m. birželį.

## Diskografija
* *Every Kingdom* (2011)
* *[[I Forget Where We Were]]* (2014)
* *Noonday Dream (2018)*
* *[[Collections from the Whiteout]]* (2021)
* *Is It?* (2023)

## Išnašos

## Nuorodos
*
Günter Gräwert

**Giunter Gravert** (1930 m. rugpjūčio 22 d. Klaipėdoje – 1996 m. balandžio 29 d. Hamburge) – aktorius, režisierius.

## Biografija

Gimė 1930 m. rugpjūčio 22 d. Klaipėdoje. Baigęs mokyklą studijavo tapybą Miuncheno dailės akademijoje, vėliau aktorystę Štutgarto dramos mokykloje. Baigęs studijas dirbo įvairiuose Vokietijos operos teatruose. Vaidino įvairiuose filmuose ir televizijos serialuose, taip pat ir pats režisavo įvairius dokumentinius, detektyvinius ir draminius filmus bei serialus. Žuvo autoavarijoje nuo infarkto 1996 m. balandžio 29 d. Hamburge.

## Filmografija

### Režisūra

### Vaidyba

## Nuorodos

* Profilis www.imdb.com
Šeiriškių ežeras

**Šeiriškių ežeras** – nedidelis ežeras Elektrėnų savivaldybėje, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Pastrėvio, Šeiriškių kaime, apie 0,8 km į pietus nuo kelio . Ežeras priklauso Nemuno mažųjų intakų baseinui. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,15 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 157 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę krūmais, tik šiaurinis kiek aukštesnis ir sausas. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Pietuose išteka upeliukas link Elektrėnų marių.

## Šaltiniai
Stragnų kapinynas

**Stragnų kapinynas** arba ***Skėrių kapinynas*** – senovės baltų laidojimo vieta, esanti Klaipėdos rajone, į pietryčius Priekulės (kitapus Minijos), Stragnų II kaimo laukuose, prie Piktvardės upelio.

Kapinyne rasta II–X a. griautinių ir IX–XIII a. degtinių kapų. Greta žmonių palaikų rasta įvairių įkapių: II–III a. romėniškų monetų, papuošalų iš žalvario, sidabro (segės, žiedai, antkaklės, apyrankės, smeigtukai), stiklinių, gintarinių ir emaliuotų karolių, peilių, įmovinių ietigalių, geležinių įmovinių kirvių, kalavijų, antskydžių, pentinų, žąslų, kamanų apkalų (sidabrinių), verpstukų, dalgių (geležinių), tošinių dėžučių, svarelių, svarstyklių, geriamųjų ragų apkalų.

Kapinynas apardytas. XIX a. pab. – XX a. pr. jį tyrinėjo Hugo Šojus, Adalbertas Becenbergeris, Vilius Gaigalaitis. Iki 1945 m. dalis radinių laikyta Karaliaučiaus Prūsijos muziejuje, kiti laikomi Lietuvos nacionaliniame, Kauno istorijos, Šilutės kraštotyros muziejuose.

## Šaltiniai

* Kultūros vertybių registro duomenys
Paul Günter Krohn

**Paul Giunter Krohn** (1929 m. kovo 26 d. Klaipėdoje – 1979 m. birželio 30 d. Berlyne) – literatūrologas, poetas.

## Biografija

Gimė 1929 m. kovo 26 d. Klaipėdoje. 1948-1953 m. Halėje studijavo literatūrą ir istoriją. Baigęs mokslus dirbo žurnalistu, redaktoriumi, rašė apie vokiečių literatūros istoriją, leksiką. Paskelbė savo poeziją įvairiuose žurnaluose. 1979 m. birželio 30 d. žuvo per automobilio avariją Berlyne.  

## Darbai

* *Alle meine Namen. Gedichte aus 20 und mehr Jahren.* Mitteldeutscher Verlag, Halle/Saale 1976.
* *Brosch. Gedichte von ihm und über ihn.* Mitteldeutscher Verlag, Halle/Saale 1978.

## Nuorodos

* Susijusi literatūra (vok.)
Storių kalnas

**Storių kalnas** – moreninė kalva Lietuvoje, Anykščių rajone, 4 km į pietryčius nuo Anykščių, Storių kaimo apylinkėse. Patenka į Anykščių regioninį parką. Ši kalva yra Sėlių aukštumos, Rubikių moreninio masyvo, Storių kalvyno aukščiausia vieta. Aukštis virš jūros lygio – 194 m. Kalva keiminė, sudaryta iš sluoksniais suklostyto akmeningo molio, smėlio, žvirgždo. Paviršių dengia moreninis priemolis, akmenys.

Aukščiausioji kalva storiečių vadinama Didžiuoju kalnu, mažesnės – Eglėkalniu, Liepkalniu, Ožiakalniu.

## Šaltiniai
Waldemar Klischies

**Valdemar Klišys** (1929 m. vasario 14 d. Klaipėdoje – 2013 m. rugsėjo 11 d. Brėmene) – teisininkas, politikas.

## Biografija

Gimė 1929 m. vasario 14 d. Klaipėdoje. Bremene studijavo teisę, 1963-1968 m. dirbo Brėmeno teisme. Nuo 1972 m. dirbo advokatu privačioje įmonėje. 1967-1971 m. buvo Bremeno senato direktorius, priklausė Vokietijos socialdemokratų partijai. 1979-1983 m. buvo Brėmeno miesto tarybos narys. Mirė 2013 m. rugsėjo 11 d. Brėmene.

## Literatūra

* Norbert Korfmacher: Mitgliederverzeichnis der Bremischen Bürgerschaft 1946 bis 1996. In: Kommunalpolitik, Band 1, Münster 1997.
Putlioji šiurė

**Putlioji šiurė** (*Cladonia turgida*) – šiurinių (*Cladoniaceae*) šeimos kerpių rūšis. Auga apšviestuose smėlinguose miškinguose plotuose Europoje,Azijoje, Šiaurės Amerikoje, Grenlandijoje.

Putlioji šiurei būdingas pilkai žalsvas, be gelsvo atspalvio dimorfinis gniužulas. Pirminio gniužulo žvyneliai pailgos formos, giliai įkirpti, kartais dichotomiškai pasidaliję, netrapūs. Antrinį gniužulą sudaro 1,5–5 cm aukščio šakoti podeciai (*podetia*), padengti žieviniu sluoksniu.

Lietuvoje ši kerpių rūšis buvusi apyretė ir, manoma, negausi (tikslių duomenų nėra). 2000 m. įtraukta į Raudonąją knygą. Buvo žinomos 8 radavietės pietryčių ir pietų dalyje. Kerpė Lietuvoje paskutinį kartą rasta 1977 m. Artimiausios populiacijos yra Lenkijoje, kur šalies šiaurės rytų dalyje pastebėtas jų mažėjimas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Putlioji šiurė (''Cladonia turgida'')
Bruožuotoji šepšė

**Bruožuotoji šepšė** (*Orthotrichum striatum*) – šepšinių (*Orthotrichaceae*) šeimos samanų rūšis. Paplitusi pietiniuose Europos, Azijos regionuose, vakarinėje Šiaurės Amerikos dalyje.

Bruožuotoji šepšė – akrokarpinė žalioji samana. Auga kupsteliais ant lapuočių medžių kamienų, tamsiai žalios spalvos. Stiebas neaukštas, iki 5 cm. Lapai lancetiškai nusmailėję.Vienanamė samana, dažnai su sporogonais. Sporas subrandina žiemą, ankstyvą pavasarį. Sporinė pasislėpusi arba nežymiai iškilusi virš lapelių. Sporinę dengiantis gaubtuvėlis plaukuotas. 

Lietuvoje bruožuotoji šepšė nuo 2000 m. įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Pirmą kartą pastebėta XIX a. pradžioje Vilniaus apylinkėse. Vėlesnių duomenų apie šią samaną nėra. Grėsmę kelia miškų ir pavienių senų medžių kirtimas.

Išoriškai panaši ir dažna Lietuvoje yra panašioji šepšė (*Orthotrichum affine*). Abi šepšės skiriamos pagal sporų byrėjimą reguliuojančios peristomos požymius. Bruožuotoji šepšė turi 16 vidinio peristomo dantelių, o panašioji šepšė – 8.

## Literatūra

* Jan-Peter Frahm, Wolfgang Frey, J. Döring: *Moosflora*. 4. Auflage, UTB Verlag, 2004, ISBN 3-8252-1250-5
* Nebel, Philippi: *Die Moose Baden-Württembergs Band 2*. 1. Auflage, Ulmer Verlag, 2005, ISBN 3-8001-3530-2

## Šaltiniai
Stračiūnų herpetologinis draustinis

**Stračiūnų herpetologinis draustinis** – saugoma gamtos teritorija pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Leipalingio, 1 km į vakarus nuo Stračiūnų. Įkurtas 1976 m. ir apima 23 ha plotą (Zervyno ežerą ir jo apyežerį). Draustinyje saugoma nedidelė balinių vėžlių populiacija.

## Šaltiniai
Sunaikinimas

**Sunaikinimas** () – 2013 m. JAV sukurtas veiksmo filmas.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Zoë Bell – Sabrina
* Sherilyn Fenn – Elizabeta
* Rachel Nicols – Džeimė
* Rebecca Marshall – Fibė
* Tracie Thoms – Tereza 

## Turinys

50 pagrobtų ir atskirose kamerose įkalintų moterų, turinčių kovoti tarpusavyje plikomis rankomis iki mirties. Tos, kurios atsisako tai daryti, nužudomos, kaip ir jų artimieji. Galiausiai turės likti tik viena iš jų, galėsianti išeiti į laisvę...
Jaroslavas Jevdokimovas

**Jaroslavas Oleksandrovičius Jevdokimovas** (; 1946 m. lapkričio 22 d. – 2025 m. rugpjūčio 22 d.) – dainininkas (baritonas).

## Diskografija
* 1988 – Все сбудется
* 1994 – Не рви рубаху (CD)
* 2002 – Фантазер (CD)
* 2002 – Целую твою ладонь (CD)
* 2006 – За белою рекой (CD)
* 2008 – Ярослав Евдокимов и дуэт „Сладка ягода“. Лучшие украинские и казачьи песни” (CD)
* 2012 – Возвращение в осень (CD)

## Įvertinimas
* 1980 m. balandžio 17 d. – ВSSR nusipelnęs artistas
* 1987 m. liepos 13 d. – ВSSR liaudies artistas
* 2006 m. vasario 15 d. – Rusijos Federacijos nusipelnęs artistas

## Literatūra
* Беларуская энцыклапедыя. Т. 6. – Мн., 1998. Энцыклапедыя літаратуры і мастацтва Беларусі. Т. 2. – Мн., 1985.
* Encykłapiedyja biełaruskaj papularnaj muzyki. Mińsk: Zmicier Kołas, 2008, s. 368. ISBN 978-985-6783-42-8. (biał.)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Jaroslavas Jevdokimovas «Золотий Фонд української естради» 
* На Рівненщині посвідку на постійне проживання отримала мати Ярослава Євдокимова, Народного артиста Білорусії 
* http://www.oblgazeta.ru/culture/13950/
* http://vpu-24korec.narod.ru/vipuskniki.html
* http://glinka-edu.by/college/history/ 
* http://www.golos.com.ua/Article.aspx?id=141084 
* http://www.youplaymusic.ru/catalog/sheetmusic/item/1141/ - Поле памяті
* http://pesnyagoda.nm.ru/main.html
Blizgančioji veronika

**Blizgančioji veronika** (*Veronica polita*) – gyslotinių (*Plantaginaceae*) šeimos žolinis vienmetis arba dvimetis augalas. Paplitęs daugiausia Eurazijos vidutinių platumų, tropinėse juostose (Vakarų, Vidurio Europa, pietų Skandinavija, Rusija, Kaukazas, Artimieji Rytai, Vidurinė Azija, Turkestanas, Tolimieji Rytai, Indija), Šiaurės Afrikoje.

Augalo stiebas gulsčias arba kylantis, 10–25 cm aukščio. Lapai apskriti, skiautėti. Žiedai pavieniui auga ant ilgų žiedkočių, 5–8 mm skersmens, tamsiai mėlyni. Taurėlapiai vaisiams išaugus plačiai kiaušiniški arba trikampiški, šiek tiek plaukuoti, poromis kraštais vienas kitą dengia. Vainikėlio viršutinė skiautė daug platesnė už šviesesnę apatinę. Dėžutės plotis gerokai viršija ilgį, ji apskrita, nugarėlė neskiauterėta.

Auga dirvose, soduose, pakelėse, krūmuose. Lietuvoje blizgančioji veronika labai reta, įrašyta į Raudonąją knygą.


Veronica polita Sturm50.jpg|Požymiai
Veronica polita 5.jpg|Keras
Veronica polita 4.jpg|Žiedai


## Šaltiniai
Grakščioji skėtė

**Grakščioji skėtė** (*Leucorrhinia caudalis*) – raštuotųjų skėčių (*Libellulidae*) šeimos vabzdys. Paplitęs Rytų, Vidurio ir Vakarų Europoje, pietų Fenoskandijoje, Vakarų Sibire.

Kūno ilgis 36 mm, išskleistų sparnų ilgis 65 mm. Nugarėlė juoda su gelsvais arba melsvais ruožais. Skraido nuo gegužės vidurio iki liepos pradžios.

Grakščioji skėtė gyvena prie pelkėjančių, rūgštingų vandens telkinių, aukštapelkių, žuvininkystės tvenkinių. Vabzdžio gyvenamojoje aplinkoje turi būti plūduriuojančių vandens augalų (lūgnių, vandens lelijų, plūdžių). Labiau mėgsta miškingesnes vietoves.

Lietuvoje rūšis reta, įtraukta į Raudonąją knygą (nuo 2005 m.). Kiek dažniau aptinkama rytinėje ir pietrytinėje šalies dalyje.


Leucorrhinia caudalis , female , immature ,.jpg|Patelė
2013.06.07.-15-Karlsternweiher im Kaefertaler Wald-Mannheim-Zierliche Moosjungfer-Paarungsrad.jpg|Kopuliacija


## Šaltiniai

* Švitra G. Data on eight protected species of dragonflies (Odonata) recorded in Lithuania in 2003–2009 // New and Rare for Lithuania Insect Species. Naujos ir retos Lietuvos vabzdžių rūšys. – Vilnius. – 2009. – Vol. 21. – P. 10 http://www.entomologai.lt/index.php?option=com_docman&task=doc_download&gid=99&Itemid.

## Nuorodos
* https://www.raudonojiknyga.lt/gyvunai/vabzdziai/300-grakscioji-skete-leucorrhinia-caudalis
* Lithuanian Macro gallery: Grakščioji skėtė (Leucorrhinia caudalis)
Vytautas Puronas

**Vytautas Puronas** (g. 1930 m. sausio 3 d. Vainiūniškyje, Kupiškio valsčius, Panevėžio apskritis) – Lietuvos ekonomistas, istorikas.

## Biografija
1935–1937 m. mokėsi Vainiūniškio, 1937–1940 m. Antalinos, 1940–1942 m. Surdegio pradžios mokyklose. 1942 m. įstojo į Panevėžio vyrų gimnazijos II klasę, bet netrukus perėjo į Kupiškio gimnaziją. Nuo 1946 m. gyveno pas tėvą Vilniuje, 1949 m. baigė Vilniaus I berniukų gimnaziją. 1954 m. baigė Leningrado universiteto Teisės fakultetą.

1954–1955 m. LSSR MA Istorijos instituto darbuotojas. 1955–1956 m. Ekonomikos instituto mokslinis bendradarbis, 1956–1959 m. mokslinis sekretorius, 1959–1984 m. direktoriaus pavaduotojas mokslo reikalams; 1959–1980 m. Politinės ekonomijos ir liaudies ūkio istorijos sektoriaus, 1980–1986 m. Liaudies ūkio ir ekonominės minties istorijos skyriaus vadovas. 1987–2005 m. LMA prezidiumo mokslo organizacinio skyriaus vedėjas. 1990 m. apgynė istorijos mokslų kandidato disertaciją „Lietuvos pramonė ikimonopolinio kapitalizmo laikotarpiu“.

## Mokslinė veikla
Mokslinės veiklos pagrindinė sritis – ūkio istorija. Europos šalių archyvuose surinko retos medžiagos apie Lietuvos XIX–XX a. ūkį. Dalyvavo sudarant ekonomikos terminų žodynus. Rūpinosi žymesnių Lietuvos socialinių mokslų specialistų kūrybinio palikimo išsaugojimu. Paskelbė per 100 mokslo bei informacinių straipsnių apie politinę ekonomiją ir ūkį. 1988–2005 m. sudarinėjo ir redagavo kasmetinį leidinį „Lietuvos mokslų akademijos veikla“, organizavo leidinį „Lietuvos mokslų akademijos žinios“, 1994–2005 m. buvo jo sudarytojas ir redaktorius.

## Bibliografija

* 20 metų Tarybų Lietuvos liaudies ūkiui. – Vilnius: Valsybinė politinės ir mokslinés literatūros leidykla, 1960. – 316 p.
* Komunizmo statyba ir liaudies gerovės kilimas: metodinė medžiaga į pagalbą lektoriui. – Vilnius, 1962. – 26 p.
* Ketvirtis amžiaus socializmo keliu. – Vilnius: Mintis, 1965. – 334 p.
* Lietuvos pramonė ikisocialistiniu laikotarpiu / Kazimieras Meškauskas, Vytautas Puronas, Malvina Meškauskienė, Juozas Jurginis. – Vilnius: Mintis, 1976. – 477 p.: iliustr.
* *The Lithuanian Academy of sciences*. – Vilnius: LMA, 1990. – 47 p.: iliustr.
* Lietuvos mokslų akademija, 1941–2001. – Vilnius: LMA, 2001. – 240 p.: iliustr. – ISBN 9955-9371-0-6
* *The Lithuanian Academy of Sciences*. – Vilnius: LMA, 2003. – 223 p.: iliustr. – ISBN 9986-08-038-X
* Lietuvos mokslų akademijos rūmai: trumpa istorinė apybraiža. – Vilnius: Academia, 2007. – 41 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-08-044-2


## Įvertinimas
* 1966 m. LSSR valstybinė premija (su kitais)
* 1980 m. LTSR nusipelnęs ekonomistas

## Šaltiniai
Aš fotogeniškas

**Aš fotogeniškas** () – 1980 m. sukurta komedija.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Edwige Fenech – Čintija Pankaldi
* Renato Pozzetto – Antonijus Barozis
* Aldo Maccione – teisininkas Pedretis
* Julien Guioman – Karlas Simonis
* Michel Glabru – prodiuseris del Giudicas
* Barbara Bouchet
* Vittorio Gassman
* Lory Del Santo

## Turinys

Antonijus Barozis, įsitikinęs, kad savo išvaizdos dėka gali padaryti sėkmingą karjerą, atvyksta į Romą iš nedidelio miestelio, tikėdamasis tapti aktoriumi, tačiau viskas, kas jam pavyksta – tai epizodiniai vaidmenys. Jis užmegzga romaną su viena iš kino žvaigždžių Čintija Pankaldi, tačiau ši turi savų tikslų ir niekaip negali įtakoti jo karjeros, o jo surastas agentas taip pat labiau rūpinasi savo reikalais ir galimybe išvilioti iš Antonijo kuo daugiau pinigų.

Kartą jis įstringa lifte su žinomu prodiuseriu del Giudicu, kuris pažada jam vaidmenį. Antonijus vyksta į Holivudą, tačiau prodiuseris pareiškia, kad šiame filme vaidmens jam nėra ir kad jis atvyktų galbūt po keleto mėnesių. Antonijus grįžta į Romą, kur tampa kaskadininku, tačiau jau pirmoje scenoje patenka į avariją ir priverstas vietoje aktoriaus karjeros pardavinėti šampūną...
Puronas

* Vilius Puronas – dailininkas, kraštotyrininkas, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas;
* Vytautas Puronas – Lietuvos ekonomistas, istorikas.
Mažoji šimtūnė

**Mažoji šimtūnė** (*Centunculus minimus*) – raktažolinių (*Primulaceae*) šeimos monotipinės **šimtūnės** (*Centunculus*) genties augalų rūšis. Genties pavadinimas kilęs iš lotyniškaI *centunculus* – kažkosios šliaužiančios dirvinės žolės vardas, minimas Plinijaus raštuose; lotyniškai *centunculus* – skudurėlis, mažybinė forma žodžio *cento* – skarmalas (bet ne *centum* – šimtas), todėl vardas šimtūnė neatitinka prasmės. Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

## Biologija

Tai vienmetis, 2–8 cm aukščio plikas augalas. Stiebas status, kartais šakotas. Lapai kiaušiniški, lygiakraščiai, trumpakočiai, 3–6 mm ilgio.

Žiedai pavieniai, smulkūs ir neišvaizdūs, bekočiai arba trumpais koteliais. Jie išsiskleidžia tik vidurdienį. Taurėlapiai linijiški arba lancetiški, smailiomis viršūnėmis, iki 3 mm ilgio. Vainikėlis baltas arba rausvas, trumpesnis už taurelę. Kuokeliai trumpakočiai.

Žydi nuo gegužės iki rugsėjo mėnesio. Vaisius – dėžutė, rutuliška, gelsva, su lygia sienele. Sėklos apie 0,5 mm ilgio, elipsiškos arba kiaušiniškos, tribriaunės, smulkiai karpotos.

## Paplitimas ir augavietės
Paplitusi Europoje, Šiaurės Afrikoje, Amerikoje, Mažojoje Azijoje. Lietuvoje reta, tačiau dėl smulkumo gali būti nepastebima ir taip labiau išplitusi.

Auga smėlėtuose laukuose, išdžiūvusiose lomose ir palaukių vagose, vandens telkinių pakrantėse.

## Apsauga ir nykimo priežastys
Į Lietuvos raudonąją knygą įrašyta nuo 1989 m. Pagrindinė grėsmė yra tinkamų augaviečių

## Literatūra

* Lietuvos TSR Flora, Lietuvos TSR mokslų akademija (dab. Lietuvos mokslų akademija), Vilnius, Mokslas, 1980, V tomas, 143–144 p.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mažosios šimtūnės mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai Theplantlist.org  svetainėje (anglų k.)
Arno Esch

**Arno Ešas** (1928 m. vasario 6 d. Klaipėdoje – 1951 m. liepos 24 d. Maskvoje) – politikas.

## Biografija

Gimė 1928 m. vasario 6 d. Klaipėdoje. 1944 m. pasitraukė į Meklenburgą. 1946 m. pradėjo studijuoti teisę Rostoko universitete ir tapo Rytų Vokietijos liberaldemokratų partijos nariu, prieštaravo vienvaldei komjaunuolių sistemai. 1948 m. išrinktas į partijos komitetą. Laikraštyje *Norddeutsche Zeitung* paskelbė savo mintis apie valdžios ir piliečių galių pasidalijimą Rytų Vokietijoje bei prieš mirties bausmę. Už tai buvo 1949 m. spalio 18 d. suimtas NKVD su dar 12 bendraminčių ir nuteistas mirties bausme už kontrrevoliucionizmą. 1950 m. liepą perkeltas į Lubiankos kalėjimą Maskvoje, kur buvo sušaudytas 1951 m. liepos 24 dieną. Vokietijos Laisvoji demokratų partija įkūrė Arno Ešo vardo apdovanojimus ir fondą. Jo vardu pavadintos gatvės Rostoke ir Šverine, o ant Rostoko universiteto sienos pakabinta paminklinė lenta. 


Vaizdas:Rostock Gedenktafel Esch.jpg|Paminklinė lenta Rostoko universitete


## Nuorodos

* Biografija (vok.) 
* Susijusi literatūra (vok.)
## Literatūra

* Horst Köpke, Friedrich-Franz Wiese: Mein Vaterland ist die Freiheit: Das Schicksal des Studenten Arno Esch. Rostock, Hinstorff, 1990, ISBN 3-356-00373-9
* Hartwig Bernitt, Friedrich-Franz Wiese: Arno Esch: Eine Dokumentation. Verband Ehemaliger Rostocker Studenten (VERS), Danneberg/Elbe 1994
* Thomas Ammer: Universität zwischen Demokratie und Diktatur: Ein Beitrag zur Nachkriegsgeschichte der Universität Rostock. Verlag Wissenschaft und Politik, Köln 1969
* Hermann Marx: Liberale Studenten im Widerstand. Liberaler Studentenbund Deutschlands, Bonn o.J.
* Waldemar Krönig, Klaus-Dieter Müller: Anpassung, Widerstand, Verfolgung: Hochschule und Studenten in der SBZ und DDR 1945–1961. Verlag Wissenschaft und Politik, Köln 1994, ISBN 3-8046-8806-3
Ryan Keen

**Ryan Keen** (g. 1987 m. balandžio 8 d. Totnese) – anglų atlikėjas, dainų kūrėjas ir gitaristas.

## Biografija

Ryan gimė 1987 m. Totnese, Anglijoje. Jo mama – logopedė, o tėtis – naras.

Keen, baigęs vidurinę mokyklą, studijavo Vestminsterio universitete komercinės muzikos. Pirmiausia jis grojo ir dainavo kitų muzikantų dainas, tačiau 2009 m. pradėjo savo solo karjerą. Jis išleido savo pirmąjį EP 2010 m. pradžioje. Tada jis pasirodė prestižiniame *SXSW* festivalyje JAV, kuris jam padėjo pasirašyti sutartį su muzikos įrašų kompanija *Imagem*.

Jis taip pat apšildė Ed Sheeran jo ture, o vėliau – ir Leona Lewis. 2012 m. baigėsi jo pirmasis turas Jungtinėje Karalystėje ir kitose Europos šalyse ir jis koncertavo keliuose festivaliuose kaip *Redfest* ir *Bestival*.

2014 m. kovą jis išleido savo debiutinį albumą *Room for Light*, kuris per trumpą laiką užkopė į Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės geriausių albumų topus, o 2015 m. jis vėl apšildė Ed Sheeran jo X albumo ture, taip pat aplankydamas ir Lietuvą.

## Diskografija

### Albumai
* *Room for Light* (2014)

### EPs
* *Aiming for the Sun* (2010)
* *Focus* (2012)
* *Back to the Ocean* (2013)

### Singlai
* *Aiming for the Sun* (2010)
* *Focus* (2012)
* *Old Scars* (2013)
* *All This Time* (2013)
* *Skin and Bones* (2014)

## Nuorodos
* Oficialus Ryan Keen puslapis 
* Fanų sukurtas puslapis
Sieninė gaurabitė

**Sieninė gaurabitė** (*Anthophora plagiata*) – bičių (*Apidae*) šeimos vabzdys. Paplitęs Europoje nuo Ispanijos iki Pietų Rusijos ir nuo Italijos iki Danijos ir Lietuvos; aptinkama Šiaurės Afrikoje, Azijoje – iki Indijos.

Kūno ilgis 13-14 mm. Skraido nuo birželio mėnesio vidurio iki liepos mėnesio vidurio.

Labiausiai mėgsta augalus, iš kurių ilgus vamzdelius turinčių vainikėlių nektaras pasiekiamas ilgaliežuvėms bitėms. Veisiasi stačiuose molio ar priemolio šlaituose. Sudaro kolonijas, tačiau rasti tik pavieniai individai. Lizdų urveliai turi įėjimo vamzdelius iš molio.

Lietuvoje rūšis reta, įtraukta į Raudonąją knygą  (nuo 1989 m.). Jai grėsmę kelia tinkamų buveinių nykimas, apaugimas medžiais ar krūmais. Norint išsaugoti, siūloma statyti specialius stulpus ar sienas iš molio.

## Šaltiniai
Kempiniukas Plačiakelnis (1 sezonas)

**Kempiniukas Plačiakelnis pirmasis sezonas** – animacinio serialo „Kempiniukas Plačiakelnis“ sezonas. Jis pradėtas transliuoti per „Nickelodeon“ televiziją 1999 m. gegužės 1 d. ir baigtas rodyti 2000 m. balandžio 8 d. Iš viso sezoną sudarė 20 serijų.

## Serijos

## Nuorodos