Ablingos lurdas

**Ablingos lurdas** – lurdo grota, įrengta Klaipėdos rajone, Endriejavo seniūnijoje, Ablingos kaime, paribyje su Žvaginiais, apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Endriejavo. Įkurta nuošalioje vietovėje, pasiekiama iš kelių  arba , vykstant vienkiemius jungiančiais vieškeliais. Šalia plyti Ablingos geomorfologinis draustinis. Yra lankytino objekto rodyklės. Lurdo grota su Švč. Mergelės Marijos skulptūra stovi miško apsuptyje prie nedidelio Dirsteikos upelio. 

Prie grotos puoselėjamos tradicinės apeigos, aukojamos šv. mišios, minima 1941 m. Ablingos žudynių tragedija, vyksta patriotiniai renginiai. Netoli taikių žmonių žūties vietos esantis lurdas, kurio link bėgo gyventojai, tikėdamiesi išsigelbėti, tapo sakralia aukų atminimo vieta. 

Ablingos lurdo grotos skulptūra gana tiksliai atitinka Lurde esantį Švč. Mergelės Marijos skulptūros tipą. Šiai grotai būdinga ir daugelio grotų turima akmeninė niša. Kitus Ablingos grotos vizualinius elementus sudaro tai, kad joje aptikti Kristaus, Lurdo Marijos ir kitus Švč. Mergelės Marijos vaizdavimo tipus atspindintys paveikslėliai, angelų skulptūrėlės, kiti ženklai. Identifikuoti įvairūs užrašai, kurie teikia informacijos apie Ablingos kaimo Lurdo grotos pastatymo datą, šv. mišių aukojimą ir kitus susijusius įvykius.

## Istorija

Lurdo grota įrengta Ablingos kaime pamaldumu garsėjusios parapijietės Magdalenos Čiuldienės rūpesčiu apie 1930–1933 m. Vietos gyventojų prisiminimu, šioje vietoje ant daubos krašto gyvenusi moteris sumanė pastatyti grotą, kai ji ištekėjo ir rengėsi išvykti gyventi pas vyrą. Išvykdama iš tėviškės, ji įgyvendino sumanymą kaip atminimą įamžinti gimtąjį kaimą, kur ji gimė, augo, gyveno. Norėdama realizuoti savo idėją, M. Čiuldienė surado, kas pasirūpins statybos darbais. Ji pati buvo statinio fundatorė. Be to, teigiama, kad V. Čiuldienei apsireiškusi Marija pranešė, kad Lietuvą ištiks visokios nelaimės, ir ji neva padėsianti, jei šioje vietoje bus garbinama. Iš lauko riedulių buvo sumūryta grota, kurios nišoje įstatyta apie 1,6 m aukščio Švč. Mergelės Marijos statula. Lurdą, manytina, išmūrijo meistras iš Švėkšnos A. Jokševičius, pašventino Endriejavo vikaras kun. Šlėkta.

Antrojo pasaulinio karo metais, 1941 m. birželio 23 d. vokiečių kareiviai anapus Dirsteikos upelio, netoli nuo lurdo esančioje dauboje sušaudė Ablingos kaimo gyventojus, sudegino kaimo trobas.

Prie grotos kalvos buvo šulinys, kurio vanduo, žmonių pasakojimu, atrodė tarsi verdantis. Vanduo laikytas stebuklingu, turinčiu gydomųjų galių. Žmonės jį semdavo gėrimui ir pagijimui nuo įvairių ligų. Kolūkio laikais numelioravus gretimus laukus, šulinys išseko. 

Pokaryje lurdas nukentėjo nuo stribų, kurie girti šaudė į Švč. Mergelės Marijos statulą. Ji pasiliko su nudaužta galva ir rankomis. Sovietmečiu į grotos vietą buvo pilamos iš kolūkio atvežtos šiukšlės ir nuo laukų nurinkti akmenys. Buvo planuojama čia statyti suomišką pirtį, bet dėl netikusio dirvožemio grunto šio sumanymo atsisakyta. 1985 m. vietos gyventojo Alfonso Šiaulyčio pastangomis atstatytas lurdas. Jis labdaringai ėmėsi visų atkūrimo darbų – sutvarkė aplinką, suklijavo lurdo skulptūrą, pastatė naujų drožinių. Skulptūrą žiemą vis užpustydavo, o nuo lietaus ji pažaliuodavo, todėl A. Šiaulytis grotoje įtaisė rėmus su langais, be to, prie grotos išgrindė takelius, o iš suverstų akmenų ėmė statyti paminklus Ablingos kaimo žudynių aukoms pagerbti. 

1988 m. rugpjūtį prie grotos pirmą kartą šv. mišiomis buvo paminėta Ablingos kaimo tragedija. Grotoje įmūrytoje lentelėje įrašyta: „Pirmas mišias šioje vietoje atnašavo kun. A. Šeškevičius 1988 08 06“.


Ablingos lurdas.JPG|Aikštelė su suolais maldininkams priešais grotą
Ablinga. Į lurdą.JPG|Rodyklė vykstant pakeliui, kryžkelėje ties Lurdo g. 14
Ablingos lurdas, ženklas.JPG|Lankytino objekto ženklas, pastatytas lurdo prieigose


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Sąrašas:Lietuvos lurdai
* Ablingos lurdas *panoramas.lt*