open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Redukuota masė

**Redukuota masė** – abstrakcija, reikalinga tam, kad būtų galima dviejų kūnų judėjimo uždavinius spręsti vieną kūną laikant nejudančiu (koordinačių pradžia) ir nagrinėjant kito judėjimą pirmojo atžvilgiu.

Tarkime, kad turime uždarą dviejų materialiųjų taškų sistemą. Jų judėjimo lygtys tokios:

\frac {d^2\overrightarrow {r_1}}{dt^2}=\frac {\overrightarrow {F_1}}{m_1}\qquad (1)

\frac {d^2\overrightarrow {r_2}}{dt^2}=\frac {\overrightarrow {F_2}}{m_2}\qquad (2)

Atėmę (1) \, iš (2) \,, gauname

\frac {d^2\overrightarrow {r_2}}{dt^2}-\frac {d^2\overrightarrow {r_1}}{dt^2}=\frac {\overrightarrow {F_2}}{m_2}-\frac {\overrightarrow {F_1}}{m_1}\qquad (3)

Pagal antrąjį Niutono dėsnį, \overrightarrow {F_2}=-\overrightarrow {F_1}. Tada

\frac {\overrightarrow {F_2}}{m_2}-\frac {\overrightarrow {F_1}}{m_1}=\frac {\overrightarrow {F_2}}{m_2}+\frac {\overrightarrow {F_2}}{m_1}

ir pažymėję lygybėje (3)\quad\overrightarrow {r_2}-\overrightarrow {r_1}=\overrightarrow {r} bei \frac {1}{\mu}=\frac {1}{m_1}+ \frac {1}{m_2}, gauname

\frac {d^2\overrightarrow {r}}{dt^2}=\overrightarrow {F_2}\cdot\frac {1}{\mu}\quad \Rightarrow \quad \mu\frac {d^2\overrightarrow {r}}{dt^2}=\overrightarrow {F_2}

Dydis \mu \, vadinamas *redukuota mase*. Paskutiniosios dvi judėjimo lygtys aprašo antro materialiojo taško judėjimą pirmojo atžvilgiu. Taigi redukuota masė tėra tik priemonė koordinačių sistemai pakeisti. Kitokios fizikinės prasmės ji neturi.
Našlaitiniai

**Našlaitiniai** (*Violaceae*) – augalų šeima, kuriai priklauso žolės su ištisiniais lapais ir mažais prielapiais. Kituose kraštuose šiai šeimai priklauso puskrūmiai, o kartais net medžiai. Žiedai penkianariai, susibūrę į raceminius žiedynus. Vaisius – dėžutė, rečiau uoga.

Šeimoje 21 gentis, apie 800 rūšių. Lietuvoje auga viena našlaičių (*Viola*) gentis.


Image:Viola riviniana and canina.jpg|Rivino ir šuninė našlaitės
Image:Viola-odorata-closeup.jpg|Kvapioji našlaitė (*Viola odorata*)
Image:Viola tricolor whole.jpg|Trispalvė našlaitė (*Viola tricolor*)


Image:Viola tricolor0.jpg|Darželinė našlaitė (*Viola x wittrockiana*)
Eglūniniai

**Eglūniniai** (*Tamaricaceae*) – augalų šeima, kuriai priklauso puskrūmiai, krūmai arba nedideli medeliai su mažais lapais. Žiedai smulkūs, pavieniai arba sukrauti kekėse, šluotelėse ar varpose. Vaisius – kūgiška dėžutė. 

Šeimoje 4 gentys: *[[Tamarix]]* (73 rūšys), *[[Reaumuria]]* (25 rūšys), *[[Myricaria]]* (13 rūšių), and *[[Myrtama]]* (viena rūšis). Lietuvoje kaip dekoratyviniai augalai auginami dviejų genčių augalai:
* Eglūnas (*Tamarix*);
* Mirikarija (*Myricaria*).

## Šaltiniai
Olando Kepurė

**Olando Kepurė** – 24,4 m aukščio skardis arba klifas Lietuvai priklausančioje Baltijos jūros pakrantėje, Pajūrio regioniniame parke, 2 km į šiaurę nuo Girulių, prie Karklės. Prieš 12–15 tūkst. m. suformavo Baltijos ledynas.

Tai parabolinė kopa, supustyta ant moreninio gūbrio. Ši vieta yra intensyviai ardoma jūros. Palaipsniui iš morenos pagrindo išplaunami didesni ar mažesni rieduliai. Todėl taip vadinamame pliaže susikaupė riedulių sąnašynas. Ardant skardžio pagrindą, nuo Olando Kepurės viršuje, dėl sunkio jėgos, formuojasi nuošliaužos.

Olando Kepurė nuo seno buvo orientyras jūreiviams ir žvejams, todėl XIX a. pr. pastatyti navigaciniai ženklai ir nuo tada žymima žemėlapiuose. Čia atsiveria jūros vaizdas su stačiais krantais ir akmenuotais paplūdimiais. Nuo skardžio patogu stebėti virš jūros skrendančius paukščius.

## Etimologija

Pateikiamos kelios ***Olando Kepurės*** () pavadinimo versijos:
* 1818 m. pavadinimą oficialiai žemėlapiuose ir locijose įteisino Prūsijos valstybės patarėjas, inžinierius C. Wutzke, tačiau manoma, kad pavadinimą jūrininkai vartojo kur kas anksčiau.
* Šis pavadinimas gana įprastas jūrininkams, kadangi locijose tokiu pavadinimu iškilusias pakrantės reljefo formas dažnai pavadina ir kitose pasaulio vietose. Galima spėti, kad vietovė taip vadinama dėl reljefo formos panašumo į tikros olandų žvejo kepurės siluetą.
* XVI a. 3–4 dešimtmečiuose nemažai olandų apsigyveno Klaipėdoje, jų meistrai ir dailidės davė pradžią miesto laivų statykloms. Nuo 1540 m. šių vietų žemės savininkas buvo olandas *Hermann van Bombell*, jam priklausė Tauralaukis. Tad veikiausiai olandų pirkliai ar laivininkai ir bus pavadinę vietovę Olando Kepure.

Vietovė dar buvo žinoma kaip ***Melnmežė, Melnamežė, Melnemežė, Melnmeža, Melnameža***. Ši forma siejama su  – „juodas“ + *mež-* – „miškas“. Variantas ***Melnmuižė***, kurio antrasis dėmuo būtų siejamas lyg ir su  – „dvaras“, yra perdirbinys iš senesnių, tokių kaip Melnamežė, kadangi arti kalvos nei dvaro, nei jokios sodybos pėdsakų nerandama.

## Šaltiniai
Moliūginiai

**Moliūginiai** (*Cucurbitaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso vienamečiai ir daugiamečiai žoliniai augalai. Jų stiebas gulsčias, šliaužiantis ar laipiojantis. Laipioja ūseliais, t. y. pakitusiais ūgliais. Lapai pražanginiai, skiautėti ar suskaldyti, lygiakraščiai arba dantyti. Žiedai sukrauti kekės, šluotelės ar skėčio pavidalo žiedynuose. Vainikėlis geltonas, baltas, žalias arba raudonas. Vaisius – uoga arba agurkvaisis. Sėklos plokščios, be endospermo. Augalus apdulkina vabzdžiai.

Šeimoje 120 genčių, apie 845 rūšys. Daugelis auginami kaip vertingos daržovės, geri pašariniai, techniniai, vaistiniai bei puošnūs dekoratyviniai augalai. 

Lietuvoje auga šių genčių augalai:
*Brienė (*Bryonia*)
*Arbūzas (*Citrullus*)
*Agurkas (*Cucumis*): melionas (*Cucumis melo*)
*Moliūgas (*Cucurbita*)
*Tryškenis (*Ecballium*)
*Virkštenis (*Echinocystis*)
*Rietena (*Sicyos*)
*Siendriekė (*Thladiantha*)


Image:Illustration Bryonia alba0.jpg|Baltoji brienė (*Bryona alba*)
Image:Vampire watermelon.jpg|Tikrasis arbūzas (*Citrullus vulgaris*)
Image:Komkommer Cucumis sativus 'Melita'.jpg|Paprastasis agurkas (*Cucumis sativus*)
Image:Cucurbita maxima Cabaza GFDL.jpg|Didysis moliūgas (*Cucurbita maxima*)
Image:Ecballium elaterium.jpg|Paprastasis tryškenis (*Ecballium elaterium*)
Image:Sicyos angulatus0.jpg|Kampuotoji rietena (*Sicyos angulatus*)
Vaizdas:Echinocystis lobata 2006-07-24.JPG|Dygliavaisis virkštenis (*Echinocystis lobata*)
Image:Komkommer_plant.jpg|Paprastasis agurkas (*Cucumis sativus*)

Vaizdas:Cucurbita_maxima_Blanco2.320.png|Paprastasis moliūgas (*Cucurbita pepo*)
Švitrūniniai

**Švitrūniniai** (*Cistaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso daugiamečiai krūmokšniai.

Šeimoje 8 gentys ir apie 175 rūšys. 

Lietuvoje auga viena gentis – saulenis (*Helianthemum*) ir vienintelė jos rūšis – **paprastasis saulenis** (*Helianthemum nummularium*). Augalas 10-35 cm aukščio. Stiebas gulsčias arba kylantis, šakotas. Lapai priešiniai, pailgai ovališki, apaugę prigludusiais plaukeliais. Žiedai sukrauti kekės pavidalo žiedynuose. Vainikėlis oranžiškai geltonas, prie pagrindo su tamsesnėmis dėmėmis. Žydi gegužės – spalio mėn. Vaisius – dėžutė. Sėklos rudos. Auga smėlėtuose šlaituose, pušynuose. Dažna rūšis pietinėje Lietuvos dalyje.
Razetiniai

**Razetiniai** (*Resedaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso žolės arba puskrūmiai, turintys liemenines šaknis. Jų stiebas stačias arba gulsčias, tankiai apaugęs lapais. Lapai išsidėstę pražangiai, sveiki arba triskiaučiai. Žiedai sukrauti kekėse arba varpose. Vainiklapiai geltoni, gelsvi arba gelsvai balti. Vaisius – dėžutė.

Šeimoje 6 gentys, apie 70 rūšių. Lietuvoje auga viena **razetų** (*Reseda*) gentis ir šios rūšys:
*Geltonžiedė razeta (*Reseda lutea*)
*Dažinė razeta (*Reseda luteola*)
*Kvapnioji razeta (*Reseda odorata*)
Timelėjiniai

**Timelėjiniai** (*Thymelaeaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso medžiai arba krūmai, rečiau žolės. Jų lapai pražanginiai. Žiedai sutelkti kekės, varpos, galvutės ar skėčio pavidalo žiedynuose. Vaisius – riešutėlis.

Šeimoje 50 genčių ir apie 750 rūšių. Lietuvoje auga viena gentis – žalčialunkis (*Daphne*)
Žiovulys

**Žiovulys** – nesąlyginis kvėpavimo refleksas, kuris priverčia plačiai išsižioti, giliai įkvėpti ir greitai iškvėpti. Kai žiovaujama, visame procese dalyvauja daug kūno dalių. Pirmiausiai, atsidaro burna ir nusileidžia smakras. Tai leidžia įkvėpti kiek galima daugiau oro. Kai įkvepiama, įkvėptas oras užpildo plaučius, deguonis kraujagyslėmis pasiekia smegenis, suintensyvėja širdies plakimas, iš plaučių pasišalina susikaupęs anglies dioksidas. Atsipalaiduoja pilvo preso raumenys ir diafragma nusileidžia žemyn. Po to dalis oro iškvepiama atgal.

Paplitusi nuomonė, kad žiovaujama pavargus, norint miego ar nuobodžiaujant, tačiau mokslininkai mano, kad tai yra kur kas daugiau nei vien tik tokia priežastis. Apie žiovulį ir jo funkcijas kol kas žinoma labai nedaug ir padaryta nedaug tyrimų šiuo klausimu, tačiau keletas teorijų yra. Labiausiai paplitusios 3 teorijos:

## Teorijos
### Fiziologinė teorija
Kai įkvepiamas didelis kiekis deguonies ir iškvepiama daug anglies dioksido. Ši teorija aiškina kodėl žiovaujama po kelis, grupėmis. Didelėje grupėje anglies dioksido kiekis yra padidėjęs, trūksta oro, todėl organizmui pritrūksta deguonies. Tačiau, jei žiovaujama dėl deguonies trūkumo, tai kodėl nežiovaujama sunkiai dirbant ar darant intensyvius pratimus? Šiai teorijai patikrinti specialistai darė eilę eksperimentų. Eksperimente dalyvaujantiems žmonėms patalpoje buvo padidintas deguonies kiekis, tačiau tai žiovulio nesustabdė. Anglies dioksido sumažinimas taip pat rezultatų nedavė – žiovaujančių nesumažėjo.

### Evoliucijos teorija
Kai kurie tyrinėtojai mano, kad žiovulys yra paveldėta savybė iš mūsų ankstyvųjų protėvių, kurie žiovaudavo tyčia, taip stengdamiesi parodyti dantis ir įbauginti kitus.

### Nuobodulio teorija
Labiausiai paplitusi nuomonė yra tai, kad žiovulys kyla iš nuobodulio, nuovargio ar esant mieguistumui. Nors žiovaujama pavargus, tačiau ši teorija nepaaiškina kodėl sportininkai žiovauja prieš prasidedant varžyboms.

Neseni tyrimai parodė, kad žiovulio paskirtis gali būti sustiprinti kraujo tekėjimą ir atvėsinti smegenis, nes manoma, kad tai pagerina smegenų veiklą. Jei ši hipotezė teisinga, žiovulys indikuoja ne tik nuovargį, bet ir perėjimą į aktyvesnę, dėmesingesnę būseną.

Katės, šunys, netgi žuvys žiovauja. Manoma, kad žiovulys taip pat gali būti ir bendravimo forma. Nei viena teorija kol kas iki galo nėra patvirtinta.

## Nuorodos
Cezario pjūvis

**Cezario pjūvis**, *sectio caesarea* – nėštumo užbaigimo operacija, kurios metu vaisius išimamas perpjovus priekinę pilvo sieną ir gimdą.

## Istorija
Senovės žydų, romėnų, babiloniečių raštuose, mituose bei folklore galima rasti įrodymų, kad ši operacija buvo atliekama labai seniai. Deja, jokių duomenų apie operacijos metodikas ar jos atlikimo motyvus neišliko.
Spėjama, kad Cezario pjūvio operacijos pavadinimas kilęs nuo Romos imperijos laikais veikusio įstatymo „Lex cesarea“, kuris reikalavo, kad vaisius būtų išimtas iš gimdymo metu mirusios motinos įsčių gelbėjimo, krikštijimo ar atskiro laidojimo tikslu. Garsaus Romos politiko ir karvedžio Gajaus Julijaus Cezario pavardė, pasak Plinijaus Vyresniojo, kilo kai vienas jo protėvis gimė per *lex cesarea*. Tačiau kiti šaltiniai nurodo ir kitokias reikšmes.

Pirmąją Cezario pjūvio operaciją atliko 1610 Trautmanas iš Wittenbergo, ir ji buvo nesėkminga.

Po to dar 200 metų Cezario pjūvio operacijos dažniausiai būdavo nesėkmingos. Moterys mirdavo nukraujavusios ar vėliau po komplikacijų. Nesiūdavo nei gimdos, nei pilvo sienos. Yra žinoma, kad pjaudavo su karvių ragais.

Paryžiuje 1789 – 1790 m. po Cezario pjūvio operacijos neišgyveno nė viena moteris. Praėjus 100 metų padėtis šiek tiek pagerėjo: Anglijoje 1865 m. iš 100 moterų, patyrusių Cezario pjūvio operaciją, mirė 85.

## Pastaraisiais metais
Kai kuriose šalyse šios operacijos atliekamos ne tik dėl būtinybės, bet ir moters pageidavimu – jei jaučia itin stiprią natūralaus gimdymo baimę.

Lietuvoje Cezario pjūviai sudaro 28 proc. visų gimdymų.
 
## Indikacijos
**1. Kartotinės operacijos**

**2. Distocija**

**3. Sėdynės pirmeiga**

**4. Vaisiaus hipoksija**

**5. Kitos** – motina serga įvairiomis ligomis (ŽIV, aktyvia lytinių organų herpes infekcija), kai nėštumas komplikuotas (placentos pirmeiga, kraujavimas).

## Komplikacijos
Operacijos komplikacijos (kraujavimas, krešėjimo sutrikimas, gimdos pašalinimas, žarnų, šlapimo pūslės, šlapimtakių pažeidimas, anestezijos komplikacijos, alerginės reakcijos.
Pooperacinės komplikacijos (gimdos, pilvaplėvės uždegimas, pjūvio infekcija, šlapimo takų infekcija, mažakraujystė, tromboembolijos).
Vėlyvosios komplikacijos (sąaugos pilvo ertmėje, vaisingumo sumažėjimas, cezario pjūvis kito nėštumo metu).

## Nuorodos
Dedešviniai

**Dedešviniai** (*Malvaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso įvairiamžės žolės, rečiau krūmokšniai. Stiebai stati, retkarčiais gulsti. Lapai išsidėstę pražangiai, su gana anksti nukrintančiais prielapiais. Lapai būna ištisiniai, plaštakiškai skiautėti arba suskaldyti. Žiedai penkianariai, taisyklingi, dažnai su patauriu, kuris sudarytas iš suaugusių lapelių.

Tai gana didelė šeima, kurioje yra 244 gentys ir 4225 rūšys, 9 pošeimiai:

**[[Bombacoideae]]* 12 genčių, 120 rūšių
**[[Brownlowioideae]]* 8 gentys, 70 rūšių
**[[Byttnerioideae]]* 26 gentys, 650 rūšių
**[[Dombeyoideae]]* 20 genčių, 380 rūšių
**[[Grewioideae]]* 25 gentys, 770 rūšių
**[[Helicteroideae]]* 8–12 genčių, 10–90 rūšių
**[[Malvoideae]]* 78 gentys, 1670 rūšių
**[[Sterculioideae]]* 12 genčių, 430 rūšių
**[[Tilioideae]]* 3 gentys, 50 rūšių

Lietuvoje auga šių genčių augalai:
* Galenis (*Abutilon*)
* Piliarožė (*Alcea*)
* Svilarožė (*Althaea*)
* Rožūnė (*Lavatera*)
* Malopė (*Malope*)
* Dedešva (*Malva*)
* Liepa (*Tilia*)

Kitos gentys (žr. Pasaulio dedešvinių (*Malvaceae*) šeimos genčių sąrašas):
* Hibiskas (*Hibiscus*): Kinrožė (*Hibiscus rosa-sinensis*)


Image:Abutilontheophrasti.JPG|Pluoštinis galenis (*Abutilon theophrasti*)
Image:Althaea officinalis01.jpg|Vaistinė svilarožė (*Althaea officinalis*)
Image:Pale pink flower bgiu.jpg|Šlaitinė rožūnė (*Lavatera thuringiaca*)
Image:Malva sylvestris01.jpg|Miškinė dedešva (*Malva sylvestris*)

## Išnašos
Svartalfaheimas

**Svartalfaheimas** (**Nidavelis**, **Nidaveliras**) – vienas iš devynių pasaulių skandinavų mitologijoje , nykštukų dvergų žemė. Svartalfaheimą dvergams sukūrė dievai asai. Šį pasaulį asai sukūrė iš kirmėlių, atsiradusių Imiro kūne.

Svartalfaheimas yra tarp Midgardo ir Helheimo pasaulių. Manoma, kad „Voluspoje“ minimas Nidaveliras ir „Jaunesniojoje Edoje“ minimas Svartalfaheimas yra vienas ir tas pats pasaulis. Svartalfaheime gyveno svatalfarai (*svartálfar*) – tamsieji elfai, kurie, kaip manoma, yra sinonimas Snorio Sturlusono minėtiems dvergams – nykštukams.
Skandinavų kosmologija

** Skandinavų kosmologiją** sudaro pasaulio medis ir devyni pasauliai.

Pasaulių pavadinimą sudaro pradžia pasaulio gyventojų įvardinimas, pvz., Jotun – heimas, kurio gyventojai – jotunai, o baigiasi – heimas („namai“, „buveinė“, „pasaulis“) arba sinoniminiai pavadinimai užsibaigiantys – gardas („buveinė“, „laukas“, „žemė“).

Visus pasaulius, išskyrus Midgardą (Manheimą), galima sugrupuoti kontrastinėmis poromis.

Pasaulius jungia milžiniškas uosis Igdrasilas, pasaulio medis. Viena Igdrasilo šaknis siekia Asgardą, kita – Jotunheimą, trečioji – Niflheimą. Kiekviename iš pasaulių teka po šaltinį: Asgarde – Urdas, Jotunheime – Mimis, Niflheime – Hvergelmis.

## Pasaulių išsidėstymas

Bendras pasaulių išsidėstimas yra toks:
* Asgardas pačiame viršuje,
* Alfheimas virš Midgardo, žemiau Asgardo,
* Midgardas – pačiame viduryje,
* Jotunheimas Midgardo rytuose,
* Muspelheimas Midgardo pietuose,
* Vanaheimas Midgardo vakaruose,
* Niflheimas Midgardo šiaurėje,
* Svartalfaheimas tarp Helheimo ir Midgardo,
* Helheimas pačioje apačioje.
(Žr. paveikslėlį dešinėje „Devynių pasaulių diagrama“)

## Visata
* Igdrasilas – milžiniškas uosis, po kurio šaknimis devyni pasauliai bei trys stebuklingi šaltiniai.
** Hvergelmis – šaltinis Niflheime;
** Mimis – šaltinis Jotunheime;
** Urdas – šaltinis Asgarde.
* Aukštutinis lygmuo:
** Alfheimas – šviesiųjų elfų pasaulis.
** Asgardas – dievų asų pasaulis, kurį sudaro:
*** Breidablikas – Baldro buveinė,
*** Glitniras – Forsečio buveinė,
*** Himinbjorgas – Heimdalo buveinė,
*** Trūdheimas – Toro buveinė,
*** Valaskjalvas – Odino buveinė,
*** Valhala – einherijų buveinė,
*** Kitos asų buveinės;
** Vanaheimas – dievų vanų pasaulis.
* Vidurinis lygmuo:
** Jotunheimas – milžinų jotunų pasaulis, kurį sudaro:
*** Gastropniras – Menglado buveinė,
*** Thrymheimas – Tjacio buveinė,
*** Utgardas – milžinų tvirtovė;
** Midgardas (Manheimas) – žmonių pasaulis;
** Svartalfheimas – nykštukų dvergų pasaulis.
* Žemutinis lygmuo:
** Ginungagapas – tuštuma, kurioje atsirado gyvybė;
** Helheimas – Helės valdomas požemio pasaulis,
*** Nastrondas – lavonų krantas;
** Muspelheimas – ugnies milžinų pasaulis, kurį valdo Surtas;
** Niflheimas – šerkšno, ledo milžinų pasaulis.
Guobiniai

:: *Apie kaimą prie Druskininkų žr. [[Guobiniai (kaimas)]]*.

**Guobiniai** (*Ulmaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso medžiai, kasmet numetantys lapus. Lapai pražanginiai, pjūkliškais kraštais. Žiedai pavieniai, žirginėliuose arba kuokštuose. Vaisius – riešutėlis.  

Šeimoje yra 10 genčių, apie 35 rūšys. Sistematika nėra nusistovėjusi. Skiriasi rūšių ir varietetų skirstymas, atitinkamai gali kilti problemų nustatant rūšį.

Lietuvoje auga:
*Gentis Guoba (*Ulmus*)
**Paprastoji vinkšna (*Ulmus laevis*)
**Kalninė guoba (*Ulmus glabra*)
**Paprastasis skirpstas (*Ulmus minor*)
Lietuviškoje botaninėje literatūroje dažnai minėtas dar
**Kamštinis skirpstas (*Ulmus suberosa*) – kuris paprastai vadinasi (*Ulmus minor var. suberosa* arba pan.).

## Gentys
**[[Planera]]*
*Guoba (*Ulmus*)
*Skirpstulas *(Zelkova)*
Karpažoliniai

**Karpažoliniai** (*Euphorbiaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso žoliniai augalai su pieniškomis sultimis. Taip pat šeimoje yra medžių bei krūmų. Lapai paprasti. Žiedai smulkūs, susitelkę paprastuose arba sudėtiniuose šakotuose žiedynuose. Vaisius – dėžutė.

Šeimoje yra apie 280 genčių ir 6000 rūšių, nurodoma ir 7500 rūšių. Lietuvoje auga šių genčių augalai:
* Laiškenis (*Mercurialis*)
* Karpažolė (*Euphorbia*)
* Ricinmedis (*Ricinus*)

Kitos gentys:
* Braivėlis (*Jatropha*)
* Hevėja (*Hevea*)
* Labravenė (*Acalypha*)
** Šeriuotoji labravenė (*Acalypha hispida*) 
* Manijokas (*Manihot*)
Tadas Blinda (2004 albumas)

**Tadas Blinda** – Andriaus Mamontovo miuziklui „Tadas Blinda“ įrašytų dainų albumas.

## Dainos
# Visa, kas baigias
# Ar nori būti laisvas?
# Mortos daina
# Pasaulį valdo vien jėga ir pinigai
# Priesaika
# Ponų orgija
# Sveiki, sveiki
# Tegu pauosto
# Imk ir nebijok
# Tu atnešei šviesą
# Mūšis
# Ar nesapnuoji tu dangaus?
# Jūs dar švenčių neregėjote tokių
# Čigono smuikas
# Prieik arčiau
# Šiandien ir vėl pražydo rugiai

Visoms dainoms muziką yra sukūręs Andrius Mamontovas. Žodžiai Martyno Bialobžeskio ir Andrius Mamontovo.

## Žmonės
* Andrius Mamontovas – Vokalas, gitaros, perkusija, klavišiniai, programavimas
* Gintautas Venislovas – klavišiniai, programavimas
* Eimantas Belickas – smuikas, vokalas
* Jurga Šeduikytė – vokalas
* Gintautas Venislovas – aranžuotė
* Artūras Pugačiauskas – Garso režisierius, prodiusavimas, vokalas
Domeikitas

**Domeikitas** – sulfidų klasės mineralas vario arsenidas (Cu3As). Kristalai gana reti, sudaro kubinę (izometrinę) kristalinę gardelę.

Kietumas pagal Moso skalę nuo 3 iki 3.5, o specifinis tankis nuo 7.2 iki 8.1.

Mineralas nepermatomas, baltai pilko metalinio blizgesio.

Domeikitas pirmą kartą buvo aprašytas 1845 m. Algodonės kasyklose Kokimbo () provincijoje, Čilėje. Pavadintas lietuvių minerologo Ignato Domeikos garbei.
Plėnūniniai

**Plėnūniniai** (*Asphodelaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kurioje yra apie 800 rūšių. 

Gentys:
*Alavijas (*Aloe*) 
*Plėnūnė (*Asphodelus*)
*Eremūras (*Eremurus*)
*Gasterija (*Gasteria*)
*Avortija (*Haworthia*)
*Knipofija (*Kniphofia*)
ir kt.
Mėlynutiniai

**Mėlynutiniai** (*Ixioliriaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kurioje vienintelė gentis – **mėlynutė** (*Ixiolirion*) su 4 rūšimis.

Lietuvoje retai sodų gėlynuose auginama totorinė mėlynutė (*Ixiolirion tataricum*). Augalas 40-50 cm aukščio. Žydi gegužės – birželio mėn. Kekės daugiažiedės.
Henis

Skandinavų mitologijoje **Henis** – neryžtingumo, asų grupės dievas. Kartu su Mimiru nukeliavo pas vanus sudaryti taiką ir liko jų įkaitais. Henis buvo neryžtingas, visus sprendimus patikėjo Mimirui, o kai šio nebuvo, atsakydavo išsisukinėdamas.

„Voluspoje“ minimas pirmųjų žmonių Asko ir Emblos sukūrimas, kuriame dalyvavo trys dievai: Henis, Loduras (Lokis) ir Odinas. Pagal kitą versiją, sukūrimo mite dalyvavo Vilis, Vė ir Odinas, todėl yra galimybė, kad Henis ir Vilis – vienas ir tas pats dievas.

Pagal „Voluspą“, Henis išgyvens ragnaroką ir pasaulio sunaikinimą.
Paleogenetika

**Paleogenetika** – mokslas apie genomo evoliuciją, apimantis jo vystymąsi nuo seniausių laikų ir besiremiantis senovinių organizmų liekanų tyrimu. Formuojasi pastaraisiais dešimtmečiais, tobulėjant DNR analizės metodams, natūralių chromosominių mutacijų vaidmens suvokimui. Paleogenetika yra gimininga archeogenetikai.
Geizeris

**Geizeris** – karštos versmės rūšis, kuri išsiveržia periodiškai ir išmeta į orą stulpą vandens bei garų. Geizerių susiformavimui reikalingos palankios hidrogeologinės sąlygos, kurios egzistuoja tik keliose Žemės vietose, todėl geizeriai yra tikrai fenomenalūs. Apie 1000 geizerių yra visame pasaulyje. Daugmaž pusė jų yra Jeloustouno nacionaliniame parke, JAV. Taip pat daug geizerių yra Islandijoje, Rusijoje.

## Geizerių susidarymas

Geizerių veikimas, kaip ir visų karštųjų versmių, yra sukeliamas požeminio vandens, kuris skverbiasi gilyn iki magmos įkaitintų uolienų. Geotermiškai įkaitintas vanduo tada kyla atgal link paviršiaus konvekcine srove per porėtas bei plyšiuotas uolienas. Geizeris skiriasi nuo kitų nenutrūkstamų karštų versmių savo požemine struktūra: daug mažų tuštumų paviršiuje susijungia su viena ar daugiau siaurų kamerų, kurios veda iki požeminių vandens rezervuarų.

Kai geizeris prisipildo, vanduo jo viršuje atšąla, bet dėl kanalo siaurumo, konvekcinis vandens atšaldymas rezervuare yra neįmanomas. Šaltesnis vanduo viršuje spaudžia žemyn karštesnį vandenį, sudarydamas sąlygas vandeniui rezervuare tapti perkaitintu, t. y. išlikti skysčio pavidalo esant temperatūrai gerokai virš įprastos virimo temperatūros.

Galiausiai, kai temperatūra arti geizerio dugno pakyla iki taško, kada prasideda virimas, garų kamuoliai kyla i paviršų. Kai garai išsiveržia pro geizerio angą, dalis vandens išsilieja arba ištrykšta, taip sumažindamas vandens stulpo svorį, tuo pačiu ir vandens slėgį apačioje. Šitaip atpalaidavus slėgį, perkaitintas vanduo su garais smarkiai pliūpteli per kanalą. Tada išsiplėtę garai ir karštas vanduo išpurškiami iš geizerio.

Galų gale, vanduo likęs geizeryje atvėsta iki žemesnės temeperatūros, nei virimo taškas ir išsiveržimas baigiasi. Įkaitintas požeminis vanduo pradeda skverbtis atgal į rezervuarą ir visas ciklas prasideda iš naujo. Išsiveržimų trukmė ir laikas iki sekančio išsiveržimo skiriasi kiekviename geizeryje. Pavyzdžiui, Strokkur geizeris Islandijoje išsiveržia kelioms sekundėms kas keletą minučių, tuo tarpu Didysis geizeris JAV veržiasi virš dešimties minučių kas 8-12 valandų.
Jaunutis

**Jaunutis** (rusėn. *Євнꙋтtїи* ir pan.; g. apie 1300 m. − m. po 1366 m.) – Lietuvos didysis kunigaikštis, paveldėjęs sostą po tėvo Gedimino mirties.

Kaip teigia lenkų istorikas Jan Tęgowski, veikiausiai Jaunutis gimė tarp 1306 ir 1309 m. Iki Gedimino mirties jokie rašytiniai šaltiniai Jaunučio nemini.

Pasak dalies istorikų, buvo Gedimino ir jo antrosios žmonos vyriausias sūnus. Valdė (galbūt, tik nominaliai, − dalis tyrinėtojų spėja, kad nuo Gedimino mirties iki ~1344 m. reali LDK valdovė galėjo būti Jaunučio motina) nuo 1341 m. gruodžio iki 1345 m. sausio ar vasario. Tada jo vyresniųjų brolių pagonių Kęstučio ir Algirdo nuverstas nuo didžiojo kunigaikščio sosto, apie 1345 m. vidurį jis pabėgo į Maskvą pas savo svainį (sesers Aigustės sutuoktinį), Maskvos didįjį kunigaikštį Simeoną Išdidųjį, kuriam padedant tikėjosi susigrąžinti prarastą valdžią. Maskvoje apsikrikštijęs pagal stačiatikių apeigas, gavo Ivano vardą.

Svarbiausias Jaunučio rėmėjas Narimantas po 1345 m. perversmo paramos Jaunučiui ieškojo Aukso ordoje.

Negavęs lauktosios karinės (?) paramos iš Semiono Išdidžiojo, po 1350 m. Jaunutis susitaikė su Algirdu bei Kęstučiu ir iš jų gavo valdyti Zaslavlio kunigaikštystę. Paskutinį kartą Jaunutis buvo matytas Lietuvoje 1366 metais. Po to mirė.

## Nuorodos
Ronaldo

**Ronaldo:**

* Cristiano Ronaldo – portugalų futbolininkas ir „Real Madrid“ klubo žaidejas;
* Ronaldo Luís Nazário de Lima – brazilų futbolininkas;
* Ronaldo Gaucho de Assis Moreira – brazilų futbolininkas, labiau žinomas kaip Ronaldinho.
Pelžiediniai

**Pelžiediniai** (*Ruscaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso šios Lietuvoje augančių augalų gentys:
*Baltašaknė (*Polygonatum*)
*Medutė (*Maianthemum*)
*Pakalnutė (*Convallaria*). **Pav.** 
*Pelžiedė (*Ruscus*)
Anksčiau buvo išskiriama **pakalnutinių** (*Convallariaceae*) šeima.
Telšių Ateities progimnazija

**Telšių „Ateities“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Telšiuose, Lygumų g. 47, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191873143. Prie mokyklos įrengtas Ateities progimnazijos stadionas – atsarginė FC Džiugas klubo aikštė.

## Istorija

1995 m. rugsėjo 1 d. atidaryta Telšių 8-oji vidurinė mokykla, jos atidaryme dalyvavo prezidentas Algirdas Brazauskas ir LR švietimo ir mokslo ministras Vladislovas Domarkas. 1995 m. mokyklą pradėjo lankyti 764 mokiniai, sudarytos 33 klasės. 1996 m. balandžio 13 d. atidarytas mokyklos plaukimo baseinas. 1999 m. gruodį įvyko referendumas dėl vardo mokyklai suteikimo, bendruomenė balsavo už „Ateities“ vidurinės mokyklos pavadinimą. 2002 m. mokyklą lankė 1049 mokiniai, kurie mokėsi 43 klasėse. 2016 m. mokykla tapo progimnazija, prie jos prijungta Degaičių pagrindinė mokykla kaip skyrius.

## Direktoriai
* Rita Motiejūnienė

## Nuorodos
* 
* Mokyklos svetainė
Etenas

**Etenas** (arba **etilenas**) – organinė medžiaga, kuri turi cheminę formulę C2H4. Etenas normaliomis sąlygomis yra dujos. Iš eteno yra gaminamas etilo alkoholis, polietilenas (polietenas), ir įvairūs kiti dalykai.

Etenas priskiriamas prie alkenų.

Natūraliai šio angliavandenilio randama gamtinėse ir naftos dujose, taip pat šis junginys yra signalinė molekulė gyvoje gamtoje: pavyzdžiui, žali pomidorai prinoksta greičiau, jei yra patalpinami į etileno atmosferą.
Tam tikromis sąlygomis hidratuojant eteną yra gaunamas sintetinis etanolis, dėl priemaišų netinkamas maistui ir dėl to vadinamas „techniniu“.

Chemijos pramonėje eteno pasaulyje yra pagaminama daugiau kaip 50 mln. tonų per metus.

## Šaltiniai
Šarvas

Žodis **šarvas** lietuvių kalboje reiškia kelis dalykus:

* šarvas – medžiaga (pvz., tam tikros sandaros užgrūdinti ar cementuoti plieno lakštai), kuria apsaugomos jautrios dalys ir iš kurios gaminami šarvai įtaisai;
* šarvas – įtaisas, apsaugantis žmogaus kūną, karinę techniką, statinius ir panašiai, nuo mechaninio poveikio. Suderintas rinkinys šarvų įtaisų – **[[šarvai]]** ar **šarvuotė**;
* šarvas – organizmo dalis, apsauganti jautrias kūno dalis nuo poveikio (pvz., nariuotakojų kiautas, žinduolių šarvuočių ir pan.).


Vaizdas:Chrysemys picta - plastron.jpg|Vėžlio *Chrysemys picta* pilvo šarvas (plastronas)
File:2005-12-31 - Hummer2.jpg|Virtas omaras
Vaizdas:Кираса офицерская Кавалергардского полка 1880.jpg|Rusijos Kavalergardų pulko kirasa (apie 1880 m.)
File:Armour plate vs two pounder anti-tank.jpg|Tanko šarvas, apšaudytas šarvamušiais sviediniais (1940 m.)


Kita grupė prasmių nereiškia mechaninės apsaugos nuo pažeidimų:
* šarvas – ištekančios merginos kraitis;
* šarvas – įkapės (plg., *[[šarvojimas]]*, *pašarvoti*);
* šarvas – paaukštinimas karstui su mirusiojo palaikais pastatyti, šarvonė;
* šarvas – vežimo lenta, dugninė;
* šarvai – nuovalos (po gimdymo išeinanti placenta ir vaisiaus apvalkalai), ploviniai (po gimdymo).
Filologija

**Filologija** (*[[Graikų kalba|gr.]] philologia, meilė žodžiui*) – kalbotyros (''lingvistikos''),  literatūrologijos ir tautosakos mokslų visuma, tirianti atskiras kalbas arba jų grupes.

## Filologijos šakos
# Senovės kalbų filologija
# Modernioji filologija – Europa
#* Indoeuropeistika
#* Anglistika (įskaitant amerikanistiką)
#* Baltistika
#* Finougristika (hungarologija ir fenistika)
#* Germanistika (įskaitant nyderlandistiką)
#* Keltologija
# Orientalistika

## Garsūs filologai

* Frydrichas Nyčė
* Erichas Auerbachas.
* J. R. R. Tolkien
Pnompenis

**Pnompenis** () – miestas pietinėje Kambodžoje prie Mekongo ir Tonlesapo upių santakos; šalies sostinė ir didžiausias miestas. Pnompenis buvo smarkiai sugriautas XX a. 8-ajame dešimtmetyje pilietinio karo metu, tačiau 9-ajame dešimtmetyje buvo atstatytas.

Tai vienas pagrindinių verslo centrų Mekongo slėnyje, gana gerai išvystyta transporto infrastruktūra (oro, geležinkelių, automagistralių). Didelis uostas, susisiekia su Pietų Kinijos jūra per Mekongo deltą Vietname. Pramonė: tekstilė, maisto apdirbimas, gėrimai. Miesto architektūra turi daug kolonijinės Prancūzijos bruožų, daug kultūros ir švietimo įstaigų. Budistų institutas – muziejus turi daug khmerų civilizacijos eksponatų, Pnompenio nacionaliniame muziejuje yra eskponatai nuo VI a.

Pnompenio universitetas įkurtas 1960 m., budistų universitetas 1954 m., dailės menų universitetas 1965 m., žemės ūkio universitetas 1965 m. Yra buvusių Kambodžos vadovų rūmų, budistų šventyklų.

## Etimologija

Pnompenio pavadinimas susijęs su Pnomo budistų šventykla (*Wat Phnom* reiškia „kalvos šventykla“). Taip pat pasakojama legenda, kad šventykla pavadinta pagal turtingos našlės Pen (*Penh*) vardą, kuri šventyklą ant kalvos įkūrusi 1373 m.

## Istorija

Pirmoji pastovi khmerų gyvenvietė buvo įkurta XIV a. pabaigoje, 1434 m. ji tapo šalies sostine (pakeitė Ankor Tomą). Miestas buvo apleistas ir užkariautas keletą kartų, kol 1867 m. vėl tapo Kambodžos sostine. Apie 1975 m. miestas patyrė didelį socialinį krachą dėl Pol Poto režimo – beveik visi 2 mln. gyventojų buvo priversti išsikraustyti į kaimo vietoves ir dirbti žemės ūkyje. Tačiau po 1980 m. miestas atsigavo, vėl buvo atidarytos kultūros ir švietimo įstaigos.

## Sportas
* Visakha FC futbolo klubas.

## Šaltiniai
Kūginė pavara

**Kūginė pavara** – pavaros tipas, kuriame krumpliaračių tvirtinimo ašys susikerta, o patys krumpliaračiai yra kūgio (dažniausiai nupjauta viršūne) pavidalo. Keturios tokios pavaros sudaro automobilio diferencialą, galintį perduoti jėgą dviem skirtingu greičiu besisukančioms ašims (taip būna automobiliui sukant).

Nors kampas tarp kūginės pavaros ašių gali būti konstruktorius pasirenkamas įvairiai, daugumai pavarų jis lygus 90 laipsnių (status kampas).

## Privalumai
* Judėjimą galima perduoti tarp įvairų tarpusavio kampą turinčių ašių.

## Trūkumai
* Kūginės pavaros gaminamos ir naudojamos nekaitomomis poromis. Vienas šios pavaros krumpliaratis yra skirtas dirbti su kitu tos pačios pavaros krumpliaračiu ir su jokiu kitu.
* Pavara turi būti palyginus gana tiksliai montuojama.
* Ašys turi atlaikyti žymias lenkiančias jėgas.

## Literatūra

* http://www.hzpt.com/tech/coniq.html
Skląsteniniai

**Skląsteniniai** (*Clausiliidae*) – pilvakojų moliuskų (*Gastropoda*) klasės šeima. Kiautas laibas, verpstės pavidalo su 9-14 apvijos apsisukimų. Turi elastingų kotelių dangtelį, kuriuo gali užsidaryti angą. Šis dangtelis vadinamas klausilija (). Rūšių atskyrimui svarbūs požymiai yra angoje išsidėsčiusios raukšlės ir plokštelės, kurios kiekvienos rūšies yra skirtingos ir pastovios.

Lietuvoje aptinkamos rūšys priklauso šioms gentims:
* **Slukutės** (*Cochlodina*)
* **Vytinėlės** (*Ruthenica*)
* **Verpstelės** (*Macrogastra*)
* **Skląstenės** (*Clausilia*) 
* **Žievulės** (*Bulgarica*) 
* **Žievinukės** (*Laciniaria*)
Kūdrinukiniai

**Kūdrinukiniai** (*Lymnaeidae*) – pilvakojų moliuskų (*Gastropoda*) šeima. Gyvūnas stambus, galva plati, kvėpavimo ir lyties anga dešinėje pusėje, ragučiai trikampiški. Kiautas dešininis, nuo kiaušinio iki verpstės pavidalo, su labiau ar mažiau prasiplėtusia anga ir paskutiniuoju apvijos apsisukimu.

Lietuvoje aptinkamos rūšys priklauso šioms gentims:
* *Galba*
* *Stagnicola*
* *Radix*
* *Myxas*
* Kūdrinukės (). Aptinkamos rūšys: Lymnaea auricularia (Radix auricularia), Lymnaea stagnalis.

## Nuorodos
* 
* An outline for the classification of Phylum Mollusca in taxonomic databases revised october, 2008; posted online june 2010.

*http://vddb.library.lt/fedora/get/LT-eLABa-0001:E.02~2006~D_20060612_124717-15166/DS.005.0.02.ETD
Amara

**Amara** () – miestas pietryčių Irake, Tigro kairiajame krante, prie Basros-Bagdado geležinkelio, netoli Irano sienos. Maisano muchafazos centras. Amara yra antras pagal dydį po Bagdado upių uostas šalyje. Yra oro uostas. Maisto (malimo, žuvų ir mėsos konservų) pramonė. Vystomi sidabrakalystės amatai. Apylinkėse verčiamasi žemės ūkiu.

## Istorija
Miestas įkurtas XIX a. antroje pusėje osmanų, siekiant kontroliuoti karingas Banu Lamo ir Al Bu Muhamado gentis. 1915 m. Amarą užėmė britai. Irano-Irako karo metu ties Amara vyko nuožmūs mūšiai, iraniečiai bandė pažeisti strategiškai svarbų geležinkelį. 1991 m. Amaroje vyko sukilimas prieš Sadamą Huseiną. Miestas intensyviai priešinosi JAV okupacijai.

## Sportas
* Naft Maysan FC (futbolo klubas);
* Maimunos (Al-Maimunos) stadionas; talpa 5 tūkst. žiūrovų;

## Šaltiniai
Ritinukiniai

**Ritinukiniai** (*Planorbidae*) – pilvakojų moliuskų (*Gastropoda*) šeima. Kiautas plokštelės pavidalo. Apvijos vijos susisukusios taip, kad visos matomos vienoje plokštumoje. Į žiotis labai įlinksta priešpaskutinės vijos sienelė, ir jos pasidaro daugiau ar mažiau pusmėnulio pavidalo. Angos pakraštys paprastas, aštrus, jame gali būti tik plokšti pastorėjimai. Gyvūnas ilgas, laibas čiuopikliai ilgi.

Lietuvoje aptinkamos rūšys priklauso šioms gentims:
* **Ritiliukai** (*Anisus*)
* **Rubuliais** (*Bathyomphalus*)
* **Kepurenės** (*Ancylus*)
* **Sraigtukai** (*Gyraulus*)
* **Lęšiukės** (*Hippeutis*)
* **Segmentinos** (*Segmentina*)
* **Ratvijos** (*Planorbarius*)
* **Ritinukės** (*Planorbis*)

## Šaltiniai
#http://vddb.library.lt/fedora/get/LT-eLABa-0001:E.02~2006~D_20060612_124717-15166/DS.005.0.02.ETD
Salvia

**Salvia** gali reikšti:
* Šalavijas – Bendras genties pavadinimas;
* Salvia divinorum – šiandieninėje šnekamojoje kalboje prigijo tiesiog Salvia, nes pavadinimas „Kvaitulinis šalavijas“ nėra taip plačiai žinomas kaip pats augalas.
Kaldera

: *Apie miestą žr. [[Kaldera (Čilė)]].*

**Kaldera** – plati stačiašlaitė dauba ugnikalnio viršūnėje, susidariusi, sprogus užsikimšusiai kalderos tipo ugnikalnio stemplei arba įgriūnant ugnikalnį sudarančioms uolienoms. Ugnikalniai, suformuojantys kalderas, vadinami kalderos tipo ugnikalniais.

Kalderos susidarymą dažnai nulemia magmos talpyklos ištuštėjimas didelio ugnikalnio išsiveržimo metu. Jei iš talpyklos nuteka pakankamas magmos kiekis, talpyklos sienos nebegali išlaikyti jas slegiančio kalno svorio, todėl ugnikalnio viršūnė pamažu įgriūva. Taip susiformuoja didžiulės daubos ugnikalnių viršūnėse – kalderos. Jos skiriasi nuo ugnikalnio kraterių, kurie paprastai yra mažo skersmens.

Kaldera gali būti užpildyta vandeniu, taip suformuodama didelį ežerą arba mažą ežeriuką ugnikalnio viršūnėje.

## Nuorodos
* USGS tinklalapis apie kalderas
Bragis

Skandinavų mitologijoje **Bragis** – iškalbos ir poezijos dievas – skaldas. Frigės ir Odino sūnus, jaunystės deivės Idunos vyras. Buvo laikomas išmintingiausiu asų grupės dievu. Žmones įkvėpdavo poezijai davęs išgerti poezijaus midaus, kuris pagamintas iš įkvėpimo dievo Kvasio kraujo. Prisiekiant naujam valdovui buvo duodama priesaika virš Bragarfulo („Bragio taurė“) ir geriama mirusio karaliaus garbei. Jei taurės nepavykdavo išgerti vienu mauku, tai būdavo laikoma blogu ženklu.

Manoma, kad iš tikrųjų Bragis nepriklausė dievų panteonui, o buvo IX amžiaus skaldų poetas **Bragis Bodasonas**, kuris tarnavo Švedijos karaliams. Vėliau einant laikui kiti poetai jį tiesiog sudievino.

## Literatūra
Encyclopedia Mythica
Patriarchatas

: *Apie *'patriarchatą** kaip apie bažnytinį terminą skaitykite [[Patriarchatas (bažnyčia)|čia]].''

**Patriarchatas''' – vėlesnioji pirmykštės bendruomeninės santvarkos stadija, kuriai būdinga giminystės nustatymas pagal tėvą, tėvo valdomos šeimos teisė. Joje pagrindinio valdymo teisė teko vyrui (tėvui).

Platonas ir Aristotelis manė patriarchatą egzistavus nuo pat žmonių atsiradimo. Jų požiūriu, giminė, kurioje valdžia priklauso vyrams, esanti valstybės prototipas. XIX a. antroje pusėje tokią patriarchato sampratą vystė H. S. Maine, C. N. Starcke, E. A. Westermarck ir kt. (ji paprastai įvardijama patriarchaline teorija). Pasak jų, niekad nėra buvę, kad dominuojamą padėtį šeimoje ir visuomenėje užimtų moterys.

XIX a. atsirado manančių, kad patriarchatas susiformavo po matriarchato ir egzistavo laikotarpiu, apimančiu bronzos ir ankstyvąjį geležies amžių (iki karinės demokratijos ir vergovės). Tokio požiūrio laikėsi evoliucionizmo teoretikai, kaip antai L. H. Morgan, J. F. MacLenann ir kt., o išvystė marksizmo teoretikas F. Engelsas. Jo išplėtota samprata ilgą laiką vadovavosi didžiuma tarybinių etnologų (iki XX a. 6-ojo dešimtmečio). Patriarchatas buvo asocijuojamas su gyvulininkyste ir ariamąja žemdirbyste, darbo pasidalijimu, manyta, kad tuo socialinės raidos tarpsniu (neolito pabaiga ir geležies amžiaus pradžia) atsiradusi privatinė nuosavybė, susiskaldžiusi visuomenė, prasidėjęs pirminės gentinės visuomenės irimo ir klasių formavimosi procesas.

Tarp šiuolaikinių antropologų ir sociologų vyrauja konsensusas, kad patriarchatas nėra kultūrinė universalija, kaip kad buvo manoma anksčiau.

## Šaltiniai
Klebonas

**Klebonas** – administruoti tam tikros parapijos (-jų) reikalus vyskupo (oficialiai) paskirtas kunigas, parapijos valdytojas.

## Funkcijos

Kiekvienoje parapijoje yra bent vienas kunigas, kuris tvarko visus su parapijos gyvenimu susijusius reikalus, paprastai vadovauja Pastoracinei tarybai, atsako už vaikų katechizacijos vykdymą konkrečioje parapijoje, parapijos (kaip organizacijos) vardu sudaro visus reikalingus sandorius, skiria ir atleidžia parapijoje įdarbinamus asmenis.

## Klebonija
Klebonija vadinamas pastatas, kuriame veikia parapiją administruojantis kunigas (klebonas). Klebonija nebūtinai žymi klebono gyvenamąją vietą, o tik nusako parapijos administracijos (raštinės) buvimo vietą. Lietuvos parapijose tame pačiame pastate dažniausiai gyvenama ir dirbama.

## Taip pat skaitykite
* Pastorius
* Popas (Stačiatikybė)
* Vikaras
Gerda

Skandinavų mitologijoje **Gerda** – milžinė jotunė, dievo Freiro žmona, priklausiusi vanams. Gimiro ir Aurbodos duktė, Belio sesuo. Inglingos sagoje minima, kad Gerda su Freiru susilaukusi Fjolnio, kuris tapo Freiro įpėdiniu, sekančiu mitiniu Švedijos valdovu.

* Manoma, kad Gerda galėjo būti ir žemės derlingumo personifikacija. Tapatinama su Jorde. Aprašyme minima, kad jos nuostabios rankos nušviesdavo orą ir jūrą.
* Islandų mitografas Snoris Sturlusonas „Jaunesniojoje Edoje“ ją įvardija kaip asę.
* Skirnismál poemoje minima, kad ją teko įkalbinėti ištekėti už Freiro, kadangi ji priešinosi santuokai ir buvo atmetusi Freiro pasiuntinio Skirniro pasiūlymą, net kai šis atnešė vienuolika auksinių obuolių ir auksinį žiedą Draupnirą. Galiausiai Skirniras pagrasino, kad bus panaudotas Freiro kardas ir visa Žemė bus padengta ledu, tada Gerda sutiko tekėti.
* Skáldskaparmál poemoje minima kartu su Jorde, Rinde ir Gunlonde, kurios buvo Odino meilužės, Frigės varžovės. Manoma, kad sudarydamas sąrašą mitografas Snoris Sturlusonas padarė klaidą vietoje Gridos parašydamas Gerda.
San Fransiskas

**San Fransiskas** () – miestas vakarinėse JAV, Kalifornijos valstijoje.

Vienas didžiausių JAV uostų prie Ramiojo vandenyno (metinė krovinių apyvarta iki 50 mln. tonų). Tarptautinis oro uostas, didelis prekybos ir finansų centras. Išvystyta mašinų gamybos, maisto, chemijos, naftos pramonė. Yra metropolitenas, universitetai. Meno muziejus, Azijos meno ir kultūros muziejus. *Dolores* bažnyčia (XVIII a.). Miestas pasižymi dideliais tiltais: kabantis 13 km tiltas jungia su Oklandu (pastatytas 1936 m.), Aukso vartų tiltas (*Golden Gate Bridge*, 1937 m.)

San Fransiskas laikomas homoseksualų sostine, nes čia yra didžiausia tos pačios lyties šeimų dalis visoje JAV.

1915 ir 1940 m. mieste vyko Pasaulinė paroda. 1945 m. San Fransiske įkurta Jungtinių Tautų Organizacija.

1846 m. mieste gyveno mažiau nei 500 gyventojų. Žymus gyventojų skaičiaus didėjimas prasidėjo po 1848 m. Per trumpą laiką laivais atplaukė 40 000 aukso ieškotojų, daug jų per kalnus persikėlė iš Vakarų.

Dabar aglomeraciją sudarančiuose Oklende ir San Chosė gyvena daugiau nei 6 mln. gyventojų.

San Francisko bruožas – daugybė tautų ir kultūrų.

II pasaulinio karo metu į ginklų fabrikus atvyko dirbti pusė milijono žmonių, tarp jų – juodaodžiai, kurie apsigyveno mediniuose namukuose prie Fillmore gatvės. Kai XX a. 9 dešimtmetyje buvo atnaujinami senoviniai pastatai, dauguma juodaodžių gyventojų persikėlė į pietrytinę miesto dalį.

Kinų rajone gyvena 30 000 žmonių. Šiam rajonui būdingos siauros, žibintais apstatytos gatvelės su iškabomis 2 kalbomis.

Daugelis seniau atsikrausčiusių kinų persikraustė į Šiaurinį paplūdimį (*North Beatch*) – kažkada buvusį italų ir bitnikų rajoną. Šioje gyvenimu verdančioje miesto dalyje pilna naktinių klubų, barų ir kavinių, iki šiol išsaugojusių itališką atmosferą.

## Demografija

## Sportas
Mieste 1994 m. vyko XV pasaulio futbolo čempionatas.
Gulveiga

Skandinavų mitologijoje **Gulveiga** (**Heidė**) – vanų grupės deivė, sukėlusi karą tarp vanų ir asų. Identifikuojama su Angrboda. Gulveigos atvykimas pas asus tapo dievų karo priežastimi. Minima, kad ją Odino menėje asai degino tris kartus, tačiau ji visus tris kartus atgimusi savo juodosios magijos dėka.
Bakchanalijos

**Bakchanalijos** () – senovės romėnų šventė, skirta vyno ir linksmybės dievui Bakchui. 

Šventėje iš pradžių galėdavo dalyvauti tik moterys (vadintos bakchantėmis). Vėliau šventėse leista dalyvauti ir vyrams, ir nuo tada jos pamažu virto didžiulėmis masinėmis orgijomis. 

186 m. pr. m. e. Romoje vykusiame teisme apie 7000 Bakchanalijų dalyvių buvo apkaltinti seksualiniais nusikaltimais ir politiniu sąmokslu.  Romos senato sprendimu Bakchanalijos buvo oficialiai uždraustos.

## Šaltiniai
Pitagoro darna

**Pitagoro darna** muzikoje – vadinama garsų derinimo sistema, kurioje visi intervalai gali būti išvedami remiantis pagrindiniu kvintos intervalu, kurio garsų dažnių santykis lygus (3:2). Šios darnos atradimas ir formalizavimas yra priskiriami senovės graikų matematikui Pitagorui ir jo mokiniams, iš ko ir atsirado jos pavadinimas. Tai yra seniausias žinomas būdas sudaryti pilnai chromatinei gamai, iš kurio palaipsniui išsivystė net keli kiti variantai, tarp kurių yra ir šiais laikais naudojama lygioji temperacija.

Pitagoriškoji intonacija yra pagrįsta kvintų rato principu, tai yra, visi intervalai yra sudedami iš tam tikro kvintų skaičiaus. Pavyzdžiui, santykis A:D yra lygus 3:2, kaip ir santykis E:A, vadinasi, intervalas E:D (sekunda) iš viso yra 9:4. Kadangi kalbant apie garsų derinimą yra priimta, jog visos natos yra vienos oktavos ribose, gautąjį santykį reikia padalinti iš dviejų (atimti vieną oktavą), kad gautume tikrąją sekundos vertę – 9:8. Tęsiant šią operaciją toliau, galiausiai gautume visas dvylika natų, sudarančių chromatinę gamą.

Pitagoriškoji intonacija turi vieną rimtą trūkumą – iš jokio kvintų skaičiaus negalima gauti sveikojo oktavų skaičiaus. Taigi, tarp dvyliktojo gautosios chromatinės gamos garso ir pradinės natos susidaro netaisyklingas intervalas, dar žinomas vilko kvintos pavadinimu, kuris yra ketvirčiu pustonio trumpesnis už standartinę kvintą. Kadangi toks skirtumas labai akivaizdžiai jaučiamas ir yra nemalonus ausiai, tai padaro neįmanomu grojimą tonacijose, kuriose pasitaikytų šis intervalas.

Žemiau pateiktoje lentelėje galima akivaizdžiai pastebėti, kaip susidaro vilko kvinta:

Lygiojoje temperacijoje garsai C# ir Db enharmoniškais (t. y. tapačiais vienas kitam), tačiau Pitago darnoje mes matome, kad tarp jų yra 7153:497664 arba 23,47 centų skirtumas. Šis skirtumas muzikos teorijoje yra žinomas Pitagoro komos vardu.

Praktikoje ši problema buvo sprendžiama C# vertę pakeičiant pradine Db verte ir kartojant ciklą iš naujo. Dėl to atsirasdavo labai prastai skambantis intervalas F#:C#, ir tonacijų, kuriose pasitaikydavo šis intervalas, būdavo vengiama. Esant reikalui groti tokioje tonacijoje, reikėdavo perderinti instrumentą, tačiau tokiu atveju vilko kvinta būdavo tiesiog perkeliama į kitą vietą, o problema neišsprendžiama.

Pitagoriškoji intonacija šiais laikais yra itin retai naudojama, nors kadaise buvo labai populiari. Dažniausiai ja grojama muzika, kurioje tonacija nesikeičia arba melodija nėra itin įvairi harmoniniu požiūriu. Be to, kadangi Pitagoriškoje tonacijoje kvintos yra paprasti intervalai ir skamba idealiai, o tercijos disonuoja, ji ypač tinka groti ankstyvajai muzikai (kurtai iki XVI a.).

Išpopuliarėjus tercijų naudojimui muzikos kūriniuose, Pitagoriškąją intonaciją išstūme vidutinio tono intonacija, kuri rėmėsi didžiosios tercijos intervalu, lygiu 5:4, bet ir joje nebuvo išspręsta vilko intervalų problema.
Boras (mitologija)

Skandinavų mitologijoje **Boras** – antrasis dievas, Odino, Vilio ir Vė tėvas. Pirmojo dievo Būrio sūnus, milžinės Bestlos vyras. Minimas „Jaunesniojoje Edoje“ Gylfaginning dalyje.
Dvalinas

Skandinavų mitologijoje **Dvalinas** – nykštukų dvergų valdovas, pats galingiausias iš visų dvergų. Dvalinas pagamino deivės Sivės auksinį peruką, dievo Odino ietį Gungnirą, dievo Freiro laivą Skidbladnį bei magišką kardą Tirfingą.

Kartu su Alfriku, Berlingu ir Greru pagamino Frėjos nepakartojamą vėrinį Brisingameną (Frėja užmokėjo praleisdama po naktį su kiekvienu amatininku, iš viso keturias naktis).

Taip pat **Dvalinu** vadinamas vienas iš keturių elnių, esančių ties pasaulio medžio Igdrasilo viduriu ir graužiančių medžio žievę.
AMD

**AMD** () – JAV (Kalifornijoje) įsikūręs mikroschemų gamintojas neturintis savo fabrikų (fabless), antras pasaulyje pagal dydį (po Intel) suderinamų x86 grupės procesorių gamintojas; didžiausias pasaulyje maitinimo šaltinį atjungus informacijos neprarandančių atminties schemų gamintojas.

Mikroschemas gamina ir projektuoja nuo 1969 m. Apie 18 000 darbuotojų (2005 m.). Nuo 2009 m. AMD su partneriais įkūrė nepriklausomą mikroschemų gamyklą, taip pradėdami savo fabless veiklą. 2012 m. kovo 4 d., kai GlobalFoundries išsipirko AMD akcijų dalį, AMD tapo pilnai „fabless“ gamintoju – visus procesorius gamina nepriklausoma puslaidininų kristalų gamintoja GlobalFoundries.

2006 m. už 5,4 milijardus JAV dolerių kompanijos AMD buvo nupirkta viena didžiausių vaizdo plokščių gamintojų pasaulyje - Kanados kompanija ATI. 2007 m. prekės ženklą ATI pakeitė į **AMD Graphics Products Group** (kitaip tiesiog AMD). Tačiau Radeon prekės ženklą AMD pasiliko sau. 2010 m. AMD visiškai atsisako "brendo" ATI.

Nors ir būdami programiškai suderinami su „Intel“, šiuo metu AMD gaminami procesoriai yra jos kūriniai, ne Intel procesorių kopijos, todėl AMD ir Intel procesorių greičio negalima lyginti tiesiog gretinant jų taktinį dažnį – reikalingi sudėtingesni metodai. AMD kompanijos strateginiai partneriai asmeninių kompiuterių rinkoje yra Acer, Sun Microsystems, IBM ir Fujitsu, tinklų produktų rinkoje Cisco ir 3com. Pagrindiniai konkurentai Intel ir Nvidia kompanijos.

## Požiūris į programinę įrangą
Palyginus su kitomis bendrovėmis, AMD būdingas draugiškesnis požiūris į laisvąją programinę įrangą, ji yra atskleidusi atvirojo kodo BIOS kūrimui reikalingas savo procesorių technines detales.