open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Panamos kanalo zona

**Panamos kanalo zona** (, ) buvo neorganizuota JAV valda, nuo 1999 m. pilnai inkorporuota atgal į Panamos valstybės teritoriją. Ši zona apėmė patį Panamos kanalą ir 8,1 km teritoriją kiekvienoje jo pusėje. Tiesa, į šią zoną nepateko greta kanalo esantys Kolono ir Panamos miestai.

Panamos kanalo zona sudaryta 1903 m., pagal Hay–Bunau-Varilla sutartį. Sudarius Gatuno tvenkinį ši zona buvo išplėsta. JAV šioje teritorijoje galėjo laisvai kurti karines bazes, infrastruktūrą. Teritorija buvo administruojama iš Balboa uostamiesčio. 1977 m. buvo pasirašyta Torichoso–Karterio sutartis, kuri numatė, kad nuo 1979 m. Panamos kanalo zona bus valdoma abiejų šalių bendrai, o 1999 m. atiteks Panamai. Dabar ši teritorija priklauso Panamai, įeina į Panamos ir Kolono provincijas.

Panamos kanalo zona nebuvo kaip nors atskirta nuo Panamos, vyko laisvas žmonių ir prekių judėjimas. Teritorijai vadovavo gubernatorius, veikė atskira policija, teismai, ligoninė. Čia buvo įkurta daug oro, vandens ir sausumos karinių bazių. Zonoje gyveno kanalo statybininkų palikuonys, asmenys, prižiūrintys kanalo infrastruktūrą, karinis personalas, todėl čia buvo būdingas amerikietiškas miestų planavimas, steigėsi JAV populiarios bažnyčios, skautų klubai. Buvo plačiai paplitęs rasizmas.

Dėl savo neapibrėžto statuso kildavo daug klausimų dėl zonoje gimusiųjų pilietybės. 1937 m. buvo garantuota JAV pilietybė visiems zonoje gimusiems asmenims, kurių bent vienas iš tėvų yra amerikietis. Panamos zonoje gimė buvęs kandidatas į JAV prezidentus Džonas Makeinas.

## Nuorodos
Balboa

**Balboa** gali reikšti:

* Vaskas Nunjesas de Balboa – ispanų konkistadoras;
* Balboa – Panamos valiuta;
* Balboa – Panamos miesto dalis;
* Balboa – miestelis Kolumbijoje, Kaukos dep.;
* Balboa – miestelis Kolumbijoje, Risaraldos dep.;
* Marselas Balboa – buvęs JAV futbolininkas;
* Chavjeras Balboa – Pusiaujo Gvinėjos futbolininkas.
Vesta Kasputė

**Vesta Kasputė** (g. 1984 m. gruodžio 5 d. Panevėžyje) – Lietuvos šachmatininkė, Lietuvos moterų šachmatų čempionė (2010 m.), Lietuvos jaunių merginų šachmatų čempionė (2002 m.), Lietuvos moterų šachmatų rinktinės narė, šachmatų olimpietė (2010 m.)
, verslo teisininkė.

## Biografija
Baigė Panevėžio Juozo Balčikonio gimnaziją, teisę VU Teisės fakultete, teisės magistrė. Šachmatų mokyklos „Vilniaus fortas" auklėtinė. Treneris – Vaidas Sakalauskas (g. 1971 m.).

Nuo 2008 m. liepos 18 d. iki 2011 m. sausio 20 d. advokatų kontoros „Varul Vilgerts Smaliukas“ advokato padėjėja, Advokatų kontoros „Smaliukas ir partneriai“ advokato padėjėja (nuo 2011 m. sausio 21 d. iki 2011 m. balandžio 14 d.), Advokatų kontoros „LAWIN Lideika, Petrauskas, Valiūnas ir partneriai“
advokato padėjėja (nuo 2011 m. balandžio 14 d.), nuo 2011 m. gegužės „Bnt Heemann Klauberg Krauklis“ asocijuota teisininkė.

2007 m. „ELSA Lietuva" surengtame esė konkurse „Ciceronas 2007“ (tema „Pilietybės samprata. Bipatrizmas“) laimėjo I vietą.

## Sportiniai pasiekimai
* 2000 m. Europos jaunių šachmatų čempionatas, Kalitėja (Graikija): 4,5 tšk., 20 vieta tarp 43 dalyvių
* 1998 m. Pasaulio jaunių šachmatų čempionatas, Oropesa del Maras (Ispanija): 5,5 tšk., 35 vieta tarp 79 dalyvių
* 2001 m. Pasaulio jaunių šachmatų čempionatas, Oropesa del Maras (Ispanija): 5,5 tšk., 33 vieta tarp 55 dalyvių
* 2002 m. Pasaulio jaunių šachmatų čempionatas, Heraklionas (Graikija): 6 tšk., 27 vieta tarp 59 dalyvių
* 2002 m. Lietuvos jaunių (merginų iki 18 metų) šachmatų čempionė
* 2003; 2014 m. Lietuvos greitųjų šachmatų moterų čempionatuose iškovojo sidabro, o 2020 m. – bronzos medalius.
* 2010 m. Lietuvos moterų šachmatų čempionatas, 1 vieta (8 iš 9 taškų), iškovojo vietą nacionalinėje rinktinėje
* 2010 m. Moterų šachmatų olimpiada, Rusija
* 2013 m. Lietuvos moterų šachmatų čempionatas, 3 vieta
* 2015 m. Lietuvos moterų šachmatų čempionatas, 3 vieta

## Šaltiniai
Darjeno provincija

**Darjeno provincija** () – provincija, esanti Panamos pietryčiuose, Ramiojo vandenyno pakrantėje bei Kolumbijos pasienyje. Administracinis centras – La Palma.

1983 m. nuo provincijos atskirta Embera-Vounaano komarka (kaip atskiras adm. vienetas nuo 1999 m.), o 2000 m. Darjeno provincijos sudėtyje suformuota Kuna de Vargandi komarka.

## Geografija

Provincija išsidėsčiusi savo laukine, sunkiai įžengiama gamta pasižyminčioje Darjeno srityje (pietinė jos dalis priklauso Kolumbijai). Paviršius kalnuotas, driekiasi keletas kalnų masyvų – San Blaso Kordiljera, Bagrės, Pirės, Sapo aukštumos. Aukščiausios viršūnės: Takarkuna (2280 m), Pinja (1581 m), Pirė (1569 m), Nikė (1550 m), Čukanti (1430 m).

Klimatas karštas ir labai drėgnas. Priklausomai nuo aukščio vidutinės temperatūros svyruoja tarp 17° ir 35 °C, o kritulių kiekis nuo 1700–2000 mm per metus Garačinės pusiasalyje iki daugiau nei 8000 mm kalnų pašlaitėse.

Vakaruose į provinciją giliai įsiterpia San Migelio įlanka. Dėl didelio kritulių kiekio krašte gausu vandeningų upių: Čukunakė, Tuira, Pirė, Antadas, Čikas, Japė ir kt.

Didžiąją dalį Darjeno provincijos dengia tropinės džiunglės. Kolumbijos pasienyje įsteigtas Darjeno nacionalinis parkas (pasaulio paveldo objektas).

## Administracinis suskirstymas
 
Provincija padalinta į 2 apygardas (skliaustuose – administracinis centras):
* Čepiganos apygarda (La Palma)
* Pinoganos apygarda (El Real de Santa Marija)


Image:Pteroglossus-torquatus-001.jpg|Arakaris Darjeno nacionaliniame parke
Image:Panama Embera 0619.jpg|Indėnai emberai


## Šaltiniai
La Palma (Panama)

**La Palma** () – miestelis pietryčių Panamoje, San Migelio įlankos (Ramusis vandenynas) pakrantėje, siaurame pusiasalyje, skiriančiame įlanką ir Tuiros upės estuarijos. Darjeno provincijos administracinis centras. Priešingai nei didžiojoje Darjeno dalyje, La Palmoje plyti ne džiunglės, o savana.

Miestas yra atokiau nuo svarbių kelių, susisiekimas vyksta daugiausia jūra ir oru (yra uostas, lėktuvų pakilimo takas). Apylinkėse auginami ryžiai, medvilnė, cukranendrės, manijokas, eksportuojami bananai, gaminami medienos dirbiniai. Veikia bankas, paštas, policija, ligoninė, keli viešbučiai.
Respublikos revoliucinė karo taryba

**Respublikos revoliucinė karo taryba** (), RRKT, vėliau – **TSRS revoliucinė karo taryba** () – aukščiausias Darbininkų ir valstiečių Raudonosios Armijos karinio ir politinio kolegijinio valdymo organas 1918–1934 m. Įsteigtas Visos Rusijos Centrinio vykdomojo komiteto (ВЦИК) 1918 m. rugsėjo 2 d. nutarimu apie Tarybų respublikos pavertimą karine stovykla.

## RRKT sudėtis

Respublikos revoliucinė karo taryba (RRKT) nuo 1923 m. rugpjūčio 28 d. vadinosi *TSRS revoliucinė karo taryba*.

RRKT narius parinkdavo RKP(b) CK, o tvirtindavo RTFSR Liaudies komisarų taryba.
Tarybos narių skaičius nebuvo pastovus. Tarybą sudarydavo:
* pirmininkas – karinių ir jūros reikalų liaudies komisaras. Funkcija – prižiūrėti, kad šalies karinėje sferoje būtų teisingai laikomasi RKP(b) politikos.,
* pirmininko pavaduotojai:
** vienas pavaduotojas (etatas įsteigtas 1918 m. spalį) per RRKT reikalų valdybą bei Visos Rusijos vyriausiąjį štabą vadovavo centriniam ir regionų kariniams aparatams, koordinavo jo veiklą su Vyriausiosios vadovybės veikla. Jis pristatydavo karinius klausimus partiniuose ir vyriausybės organuose.
** kitas pavaduotojas (etatas įsteigtas 1924 m.) prižiūrėjo kariuomenės kovinį rengimą.
* vyriausiasis vadas (*glavkomas*, *Главком*),
* 2-13 narių,
Per visą RRKT istoriją jos nariais buvo 52 žmonės.

Raudonajai Armijai RRKT vadovavo per pavaldžius štabus bei valdybas:
* RRKT reikalų valdyba
* RRKT lauko štabas
* Visos Rusijos vyriausiasis štabas
* Visos Rusijos karinių komisarų biuras (vėliau – RRKT Politinis skyrius bei RRKT Politinė valdyba)
* Aukščiausioji karinė inspekcija
* Centrinė tiekimo valdyba
* Jūros skyrius
* Karo revoliucinis tribunolas
* Karinių įstatymų kūrimo taryba
* kita.

1934 m. birželio 20 d. Centrinio vykdomojo komiteto ir TSRS Liaudies komisarų tarybos nutarimu RRKT buvo panaikinta.

## RRKT ir TSRS RKT nariai

### Pirmininkai
# Levas Trockis (*Лев Давидович Троцкий*) (1918-09-06 – 1925-01-26)
# Michailas Frunzė (*Михаил Васильевич Фрунзе*) (1925-01-26 – 1925-10-31)
# Klimentas Vorošilovas (*Климент Ефремович Ворошилов*) (1925-11-06 – 1934-06-20) 

### Pirmininko pavaduotojai
# Efraimas Sklianskis (*Эфраим Маркович Склянский*) (1918-10-22 – 1924-03-11) 
# Michailas Frunzė (*Михаил Васильевич Фрунзе*) (1924-03-11 – 1925-01-26)
# Josifas Unšlichtas (*Иосиф Станиславович Уншлихт*) (1925-02-06 – 1930-05-02)
# Michailas Laševičius (*Михаил Михайлович Лашевич*) (1925-11-06 – 1927-05-20) 
# Sergejus Kamenevas (*Сергей Сергеевич Каменев*) (1927-05-20 – 1934-05-20) 
# Janas Gamarnikas (*Ян Борисович Гамарник*) (1930-06-02 – 1934-06-20)
# Jeronimas Uborevičius (*Иероним Петрович Уборевич*) (1930-06-11 – 1931-06-11) 
# Michailas Tuchačevskis (*Михаил Николаевич Тухачевский*) (1931-06-11 – 1934-06-20)

### Vyriausieji Respublikos ginkluotųjų pajėgų vadai (glavkomai)
# Jukumas Vacietis (*Иоаким Иоакимович Вацетис*) (1918-09-06 – 1919-07-08)
# Sergejus Kamenevas (*Сергей Сергеевич Каменев*) (1919-07-08 – 1924-04-28)
La Palma (reikšmės)

**La Palma** (iš isp. k. – „palmė“) gali reikšti:

* La Palma – viena iš Kanarų salų;
* La Palmos Santa Krusas – šios salos sostinė;
* La Palma – miestas JAV, Kalifornijoje;
* La Palma – miestelis Salvadore;
* La Palma del Kondadas – miestelis Ispanijoje, Andalūzijoje;
* La Palma – miestelis Kolumbijoje;
* La Palma – miestelis Panamoje;
* La Palma – miestelis Kuboje.
Feliksas Ingaunis

**Feliksas Ingaunis** (, 1894 m. Liepojoje – 1938 m. birželio 28 d. Maskvoje) – lietuvis, TSRS karo lakūnas, komkoras.

## Biografija
Darbininko sūnus. Dirbo nuo 14 metų. Baigė vakarinę amatų mokyklą ir kūrikų mašinistų kursus, iki evakuacijos 1915 m. baigė du jūrininkų mokyklos kursus. Tuo pačiu metu dirbo šaltkalviu laivų remonto įmonėje. Karo metu evakavosi į Petrogradą, kur irgi dirbo šaltkalviu.
1915 m. savanoriu įstojo į Rusijos armiją (1-oji aviacijos kuopa). Buvo pasiųstas mokytis į aviacijos mechanikų kursus prie Petrogrado politechnikos instituto. Po to mokėsi aviacijos mokykloje. 1916 m. sausį pasiųstas į Maskvos aviacijos mokyklą mokytis pilotuoti naujausius lėktuvus. Baigė kaip vienas geriausių pilotažo specialistų.

Nuo 1917 m. vasario kariavo naikintuvų aviacijos būryje. Dalyvavo keliuose oro mūšiuose, numušė du vokiečių lėktuvus.

Nuo 1918 m. gegužės – Raudonojoje Armijoje. Kariavo Rytų ir Pietų frontuose.

Po pilietinio karo baigė Aukštuosius akademinius kursus ir Frunzės vardo karo akademiją.

1931 m. tapo VKP(b) narys.

Dalyvavo keliuose tolimuose lėktuvų skrydžiuose:
* Maskva – Ankara – Teheranas – Kabulas – Maskva,
* Maskva – Viena – Paryžius – Praha – Maskva.

1934-1937 m. – Baltarusijos karo apygardos aviacijos vado padėjėjas, Kijevo karo apygardos aviacijos vado pavaduotojas, 2-osios ypatingosios paskirties aviacijos armijos vadas. Buvo Karinės tarybos prie gynybos liaudies komisaro narys. Pabaigoje – Ypatingosios Raudonosios Vėliavos Tolimųjų Rytų armijos (*Особая Краснознамённая Дальневосточная армия; ОКДВА*) aviacijos viršininkas.

1937 m. lapkričio 29 d. suimtas. Tardant žiauriai kankintas. Prisipažino kaltu: „šnipinėjęs ir kūręs lietuvių fašistinę organizaciją“. Sušaudytas „Komunarkoje“.
1956 m. birželio 2 d. Vyriausiojo karinio tribunolo reabilituotas.

## Nuorodos

* Асы Российской империи (Первая Мировая и Гражданская войны)
* Ингаунис Феликс Антонович
Deimantė Daulytė

**Deimantė Daulytė-Cornette** (g. 1989 m. vasario 22 d. Šiauliuose) – Lietuvos šachmatininkė, tarptautinė meistrė, Lietuvos moterų šachmatų rinktinės narė, po Viktorijos Čmilytės antroji Lietuvos moterų didmeistrė (MDM).

## Biografija
2007 m. baigė Šiaulių Juliaus Janonio gimnaziją.
2007–2011 m. Šiaulių universiteto Humanitariniame fakultete – bakalauro studijas.

Šachmatais pradėjo žaisti būdama septynerių, žaisti išmokė tėtis. Netrukus pradėjo lankyti šachmatų būrelį (Šiaulių sporto mokyklą „Dubysa”). Pirmajai trenerei Renatai Turauskienei emigravus, nuo 2005 m. treniruoja Sergejus Petuchovskis, nuo vėliau – taip pat ir Gediminas Rastenis (prieš svarbesnes varžybas daro 4-5 dienų intensyvias treniruotes Vilniuje).

Yra įveikusi Lietuvos šachmatų čempioną tarptautinį didmeistrį Šarūną Šulskį.

2006 m. suteiktas Moterų tarptautinės meistrės (WIM), 2009 m. – Moterų didmeistrės (MDM),, 2014 m. – Tarptautinės meistrės (IM) titulas.

2006, 2008, 2010, 2012, 2014 m. atstovavo Lietuvai Pasaulinėse šachmatų olimpiadose.

2015 m. kovą dalyvavo Sočyje vykusiame pasaulio moterų šachmatų čempionate, pelnė 3750 USD piniginį prizą, tačiau pirmojo rato neįveikė ir tarp 32-jų pajėgiausių planetos žaidėjų nepateko. 2015 m. kovą laimėjo Tarptautinį MDM Viduržemio gėlių turnyrą () Rijekoje (Kroatija), surinkusi 7,5 taško iš 9 partijų.

2015 m. birželį Europos moterų šachmatų čempionate liko 44-a.

Moka rusų, anglų ir prancūzų kalbas.

## Federacijos keitimas
2021-04-28 paliko Lietuvos šachmatų federaciją ir varžybose atstovauja Prancūzijai.

## Pasiekimai
* Lietuvos merginų (iki 20 metų) čempionė (2007, 2008, 2009  metais), šalies moterų čempionė (2006, 2007, 2008, 2012, 2013 metais), vicečempionė (2005; 2009; 2010 metais)
* Europos merginų (iki 16 metų) trečiosios vietos laimėtoja (2005 metai)
* Europos merginų (iki 16 metų) greitųjų šachmatų bronzos laimėtoja (2005 metai)
* Europos merginų (iki 18 metų) „Žaibo” sidabro laimėtoja, Europos komandinio šachmatų čempionato sidabro medalio laimėtoja ketvirtoje moterų komandos lentoje (2005 metai)
* ES šalių čempionato antros vietos laimėtoja moterų įskaitoje, Europos merginų (iki 18 metų) „Žaibo” antros vietos laimėtoja (2007 metai)
* Europos greitųjų šachmatų trečios vietos laimėtoja (2008 metai)
* 2006 m. išrinkta į Šiaulių miesto geriausių jaunųjų sportininkų penketą

## Galerija

File:Deimante Daulyte 2007.jpg|EuroChess, 2007 m.
File:Deimante Daulyte.jpg|EuroChess, 2007 m.
File:Deimante Daulyte 2008.jpg|Pasaulio čempionatas, (Gaziantepas), 2008 m.
File:Deimante Daulyte 2011.jpg|EuroChess, 2011 m.
File:Daulyte,Daimante 2011 Stuttgart.jpg|Štutgartas, 2011 m.
File:Daulyte Deimante Wroclaw2010.jpg|Vroclavas, 2010 m.


## Šaltiniai
Hogan Lovells

**Hogan Lovells** - tarptautinis verslo teisės advokatų kontorų tinklas. Vienija per 2 500 advokatų. 40 biurų, viena iš 10 didžiausių kontorų pasaulyje. Įkurta 2010 m. gegužės mėn., kai apsijungė „Hogan & Hartson“ ir „Lovells“. Sudaro 2 LLPs, skėtinė organizacija - draugija (Verein) pagal Šveicarijos teisę. Vadovai - Warren Gorrell, David Harris. Apyvarta - 1,8 mlrd. USD.

## Istorija

**Hogan & Hartson** įkurta 1904  m. Būstinė - Vašingtonas. Turėjo 27 biurus Šiaurės ir Lotynų Amerikoje, taip pat Europoje, Azijoje.

**Lovells** būstinė buvo Londone. 28 biurai daugelyje pasaulinių miestų, visų pirma Europoje ir Artimuosiuose Rytuose. Įkurta 2000 m., nors dalinė istorija siekia XIX a. Angliškosios kontoros dalies pradininkas - John Lovell. Vokiškąją liniją pradėjo Droste (Hamburgas),  1997 metais apsijungęs su Frankfurto kontora „Boesebeck Barz & Partner“.

## Šaltiniai


## Nuorodos
*Tarptautinė tinklavietė  (anglų k.)
*Tinklavietė  (vokiečių k.)
Čukunakė

**Čukunakė** () – upė rytų Panamoje, daugiausia Darjeno provincijoje; dešinysis, didžiausias Tuiros intakas. Čukunakė yra ilgiausia šalies upė. Kartu su Tuiros ir Balsaso upėmis sudaro didžiausią baseiną šalyje. Prasideda Darjeno aukštumoje, ties Kuna Jalos ir Vargandi komarkų sienų sandūra. Teka į pietryčius miškingomis teritorijomis, sudaro slenksčius. Ties Javisa pasuka į pietvakarius, įteka į Tuirą ties El Real de Santa Marija.

Intakai: Artigarti, Morti, Čiati, Membrilijas, Meteti, Ukurganti, Maraganti, Turkesa, Čikas.

Prie Čukunakės įsikūrusios Ualos, Javisos ir kt. gyvenvietės. Čukunakė yra svarbi laivybinė arterija, jungianti Darjeno džiunglių kaimus su išoriniu pasauliu.

## Šaltiniai
Tuira

**Tuira** () – upė rytų Panamoje, daugiausia Darjeno provincijoje. Tai antra pagal ilgį šalies upė, nusileidžianti tik savo intakui Čukunakei. Kartu su Čukunakės ir Balsaso upėmis sudaro didžiausią baseiną šalyje. Prasideda Kijoso aukštumų srityje, prie Kolumbijos sienos, Darjeno nacionaliniame parke. Teka į šiaurę iki Japės (Embera-Vounanas), nuo ten teka į vakarus. Ties El Real de Santa Marija susilieja su Čukunakės ir Pirės upėmis ir sudaro estuariją, tekančią šiaurės vakarų kryptimi. Ties La Palma įteka į San Migelio įlanką (Ramusis vandenynas).

Intakai: Paja, Paka, Kupė, Topalisa, Pukuras, Japė, Čukunakė, Pirė, Balsas, Iglesijas.

Prie Čukunakės įsikūrusios Japės, El Real de Santa Marijos, La Palmos gyvenvietės. Tuira yra svarbi laivybinė arterija, jungianti Darjeno džiunglių kaimus su išoriniu pasauliu.

## Šaltiniai
Skadden, Arps, Slate, Meagher & Flom

**Skadden, Arps, Slate, Meagher & Flom** LLP (sutr. **Skadden**) - tarptautinis advokatų kontorų tinklas. 24 Biurai 12 valstybių. Vienas didžiausių verslo teisės tinklų Apie 1900 advokatų. Iš jų apie 450 partnerių. Įkurta 1948 m.

## Šaltiniai


## Nuorodos

*Tinklavietė
El Real de Santa Marija

**El Real de Santa Marija** () – gyvenvietė pietryčių Panamoje, Darjeno provincijoje, prie Tuiros, Čukunakės ir Pirės upių santakos. Pinoganos apygardos centras. Gyvenvietę supa džiunglės, sausumos kelių nėra.
Santa Marija la Antigva del Darjenas

**Santa Marija la Antigva del Darjenas** () arba tiesiog **Santa Marija** – buvo pirmoji ispanų gyvenvietė, įkurta Amerikos žemyne (*[[Tierra Firme]]*). Buvo išsidėsčiusi Darjeno regione, Karibų jūros (Urabos įlankos) pakrantėje, dabartinėje Kolumbijos teritorijoje (Čioko departamentas, į pietus nuo Akandi).

Keletas bandymų įkurti gyvenvietę Amerikos žemyne buvo dar prieš įkuriant Santa Mariją, bet visi jie buvo nesėkmingi: 1502 m. Alonsas de Ocheda Venesuelos žemėse įkūrė Santa Kruso koloniją, kuri gyvavo 3 mėnesius, vėliau tas pats Ocheda jau Darjeno regione bandė įkurti San Sebastian de Urabos tvirtovę. Nesugebėdamas įsitvirtinti žemyne, Ocheda išvyko į Espanjolą prašyti pagalbos. Nors įvesti tvarką San Sebastiane turėjo Fransiskas Pisaras, tačiau reikalo visgi ėmėsi Martinas Fernandesas de Ensisas. Jam beplaukiant, laive nelegaliai plaukęs Vaskas Nunjesas de Balboa pasiūlė įkurti naują koloniją labiau į vakarus, kur derlingesnė žemė ir mažiau pavojingi indėnai.

Pasiekę Balboa nurodytą vietą, konkistadorai susigrūmė su kasiko Semako vadovaujamais indėnais. Juos įveikę, ispanai 1510 m. rugsėjį įkūrė Santa Marija la Antigva del Darjeno miestą, kurį pavadino Antigvos Mergelės garbei. Čia buvo pastatyta pirmoji žemyne bažnyčia. Nors pirmuoju miesto gubernatoriumi Ensisas, tačiau kilo maištas ir nauju miesto valdytoju paskelbtas Balboa. Jis įkūrė kabildą, buvo išrinkta miesto taryba, sudarytos taikos su indėnais. Konkistadorai ne tik prasimaitino indėnų tiekiamu maistu, bet patys pradėjo sėti kukurūzus, auginti atvežtas kiaules. 1514 m. į Santa Mariją atvyko naujai paskirtas gubernatorius Pedrariasas Davila su 2000 kolonizatorių būriu (miestas tapo Auksinės Kastilijos sostine). Miestas negalėjo išlaikyti tiek atvykėlių, todėl kilo badas ir chaosas. Buvo įkurta vyskupija, pradėtas indėnų genocidas. Matydamas prastėjančią situaciją, Davila 1519 m. įkūrė Panamos miestą, o kitais metais ten perkėlė sostinę. 1524 m. Santa Marija buvo apleista ir greitai galutinai suniokota indėnų ir gamtos. Vėliau regionas liko užmirštas – džiunglėse kariavo aršios indėnų gentys, jūroje plaukiojo piratai. XIX a. teritorija atiteko Kolumbijai.

Ilgą laiką net nežinota, Kolumbijos ar Panamos žemėse liko buvusio miesto vieta, kol 1957 m. Gerardo Reichel-Dolmatoff atrado miesto liekanas. Ir dabar teritorija išlieka atoki – ją žymi pastatyta koplyčia.
Darjenas

**Darjenas** () gali reikšti:

* Darjeno sritis – gamtinė sritis Kolumbijoje ir Panamoje;
* Darjeno provincija – Panamos administracinė teritorija;
* Darjeno įlanka – Karibų jūros dalis;
* Santa Marija la Antigva del Darjenas – buvęs miestas Kolumbijoje;
* Darjenas – miestas Kolumbijoje, Kaukos Slėnio departamente.
Senkų akmuo su dubeniu

**Senkų akmuo su dubeniu** – mitologinis akmuo vakarinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Senkuose (Kretingos seniūnija), 0,55 km į pietryčius nuo Nagarbos piliakalnio, 0,44 km į vakarus nuo kelio Tarvydai–Ankštakiai, kairiajame Tenžės krante. 

## Akmuo
Dubenėtas akmuo 80 cm ilgio, 60 cm pločio, 20 cm aukščio. Paviršiuje iškaltas ovalus, 40-50 cm skersmens, 10 cm gylio dubuo. Guli upės šlaite, prie šaltinio.

Teritorijos plotas – 0,001 ha. 

0,3 km į pietus yra Senkų senovės žemdirbystės vieta, 0,6 km – Senkų piliakalnis.

## Tyrimai
Akmenį išaiškino Vykintas Vaitkevičius.
 
Kultūros vertybių registre neregistruotas.

## Šaltiniai
Akla

**Akla** () – buvusi gyvenvietė dabartinėje Panamoje, Kuna Jalos komarkoje, Karibų jūros pakrantėje.

Įkurta 1515 m. tuometinio Auksinės Kastilijos gubernatoriaus Pedrariaso Davilos. Vietovės pavadinimas vietinių indėnų kalba reiškė „žmonių kaulai“. Toks pavadinimas kilo dėl nuolatinių genčių tarpusavio karų ir dėl jų susidariusio didelio lavonų skaičiaus.

Akla tarnavo kaip jūrų uostas prie kelio, vedančio link Ramiojo vandenyno ir prie jo esančios San Migelio gyvenvietės. 1519 m. Akloje mirties bausme buvo nuteistas ir nukirsdintas Pietų jūros atradėjas Vaskas Nunjesas de Balboa.

Įkūrus Panamos miestą bei Nombre de Diosą Aklos reikšmė sumenko, o 1532 m. gyvenvietė visiškai išnyko.
Nombre de Diosas

**Nombre de Diosas** ( – „Dievo vardas“) – buvo ispanų kolonija dabartinėje Panamoje, Karibų jūros pakrantėje, Kolono provincijoje.

Gyvenvietė 1510 m. įkurta Diego de Nikuesos ir buvo viena pirmųjų Amerikos žemyne (drauge su Santa Marija). Dabar Nombre de Diosas išlieka seniausia tebegyvenama gyvenviete Amerikoje. Tai buvo svarbus uostas išgabenant lobius iš Peru į Ispaniją. Tačiau miestas buvo labai pelkėtoje, nesveikoje vietoje ir į didelę gyvenvietę neišaugo. 1572 m. Nombre de Diosą nuniokojo piratas Frensis Dreikas, pagrobė konvojaus lydėtą sidabro krovinį. 1600 m. miestas buvo praktiškai apleistas, o prekyba suklestėjo per Portobelo uostą.

Dabar miesto vietoje išlikęs mažas Nombre de Dioso kaimelis. Beje, tokiu vardu Panamoje vadintos dar dvi kolonijos – Darjene ir Veragvoje.
Ljoro

**Ljoro** () – nedidelis miestelis vakarų Kolumbijoje, Čoko departamente, 42 km į pietryčius nuo departamento sostinės Kibdo, prie Atrato ir Andachedos upių santakos. Įsikūręs vakariniuose Vakarų Kordiljeros šlaituose, per kuriuos nuolat besirita drėgnos oro masės. Kai kurių šaltinių laikomas drėgniausia vieta Žemėje (13 300 mm kritulių per metus).

Išgaunamas auksas ir sidabras, verčiamasi žemės ūkiu.

## Istorija

Miesto pavadinimas dažnai siejamas su ispanišku žodžiu *llorar* („verkti“) kaip aliuzija į nuolatinį lietų. Tačiau greičiausiai pavadinimas kilo nuo kasiko vardu *Gioró*. Ankstyvuosiuose šaltiniuose gyvenvietė paminėta kaip *Nuestra Señora de la Pura y Limpia Concepción de Gioró*. Įkurta 1674 m. Paskalio Roviros.

## Šaltiniai
01011001

**01011001** – šeštasis olandų kompozitoriaus ir muzikanto Arjen Anthony Lucassen ilgamečio muzikinio projekto Ayreon studijinis albumas.

0101 1001 yra dvejetainis raidės **Y** ASCII kodas. Albumo aprašyme minima „planeta Y“.

## Dainų sąrašas
### Pirmasis diskas
# "Age of Shadows" – 10:47
# "Comatose" – 04:26
# "Liquid Eternity" – 08:10
# "Connect the Dots" – 04:13
# "Beneath the Waves" – 08:26
# "Newborn Race" – 07:49
# "Ride the Comet" – 03:29
# "Web of Lies" – 02:50

### Antrasis diskas
# "The Fifth Extinction" – 10:29
# "Waking Dreams" – 06:31
# "The Truth Is In Here" – 05:12
# "Unnatural Selection" – 07:15
# "River of Time" – 04:24
# "E=mc2" – 05:50
# "The Sixth Extinction" – 12:18

## Personalas
* Arjen Anthony Lucassen – vokalas, gitaros, sintezatorius, fleita, mandolina

### Kviestiniai muzikantai
* Hansi Kürsch – vokalas
* Daniel Gildenlöw – vokalas
* Tom S. Englund – vokalas
* Jonas Renkse – vokalas
* Jørn Lande – vokalas
* Anneke van Giersbergen – vokalas
* Steve Lee – vokalas
* Bob Catley – vokalas
* Floor Jansen – vokalas
* Magali Luyten – vokalas
* Simone Simons – vokalas
* Phideaux Xavier – vokalas
* Wudstik – vokalas
* Marjan Welman – vokalas
* Liselotte Hegt – vokalas
* Ty Tabor – vokalas
* Ed Warby – mušamieji
* Lori Linstruth – elektrinė gitara
* Michael Romeo – elektrinė gitara
* Derek Sherinian – klavišiniai
* Tomas Bodin – klavišiniai
* Joost van den Broek – klavišiniai
* Ben Mathot – smuikas
* David Faber – violončelė

## Šaltiniai
Vaialealė

**Vaialealė** (, ) – skydinis ugnikalnis Havajuose, antras pagal aukštį kalnas Kauai saloje (aukštis – 1569 m).

Vaialealės kalnas žymus tuo, kad yra viena drėgniausių vietų Žemėje. Vidutiniškai per metus čia iškrenta 10 800 mm kritulių, o daugiausiai (nuo 1912 m., kuomet pradėta matuoti) iškrito 1982 m. – 17 300 mm. Per metus lyja vidutiniškai 335–360 dienų. Tiksliai drėgniausią vietą Žemėje nustatyti sunku dėl skirtingo kritulių pasiskirstymo metų ir matavimų laikotarpio bėgyje (į drėgniausias vietas taip pat pretenduoja Čerapundžis Indijoje ir Ljoro Kolumbijoje).

Itin didelę drėgmę lemia:
* Kauai sala yra toliausiai vakaruose ir jai tenka pagrindinė žiemos oro masių nešamos drėgmės dalis;
* Kalnas yra gan taisyklingo kūgio formos todėl vienodai kritulių tenka visiems jo šlaitams;
* Kalnas yra tuoj žemiau pasatų inversinio sluoksnio ribos (1800 m), aukščiau pasatų nešami debesys pakilti negali;
* Vaialealės šlaitai itin statūs todėl daug kritulių iškrenta iškart.

Aplink kalną įsteigtas Alakai laukinės gamtos draustinis. Teritorija yra labai pelkėta, čia trykšta gausybė krioklių ir upokšnių, nuolat tvyro žemi debesys. Dėl unikalios ekosistemos čia susidarė keletas endeminių augalų rūšių.


Image:Alakai swamp.jpg|Alakai pelkė
Image:Whylake.jpg|Ežeras kalne
La Rinkonada

**La Rinkonada** () – miestelis pietryčių Peru, Puno departamente, San Antonijo de Putinos provincijoje, netoli Bolivijos sienos, La Rinkonados lagūnos pakrantėje. Įsikūrusi 5100 m aukštyje La Rinkonada yra aukščiausiai pasaulyje esanti nuolat gyvenama gyvenvietė (aukščiau yra keletas šventyklų ir karinių bazių Tibete).

Verčiamasi aukso gavyba. Kasyklą valdo kompanija „Corporación Ananea“, darbininkams atlyginimai nemokami, tačiau kas mėnesį leidžiama išsinešti po rūdos su auksu gabalą. Vandentiekio, kanalizacijos nėra. Itin didelis užterštumas gyvsidabriu.

## Šaltiniai
Revoliucinės karo tarybos lauko štabas

**Revoliucinės karo tarybos lauko štabas** () – aukščiausiasis Raudonosios Armijos vyriausiosios vadovybės operatyvinio valdymo organas pilietinio karo metais.

## Istorija
* Įkurtas 1918 m. rugsėjo 6 d. vietoje išformuoto Aukščiausiosios karinės tarybos štabo, pavadinimas buvo *Revoliucinės karo tarybos štabas* (*Штаб Реввоенсоветa*).
* 1918 m. lapkričio 8 d. pavadinimas pakeistas į *Revoliucinės karo tarybos lauko štabas*.
* 1921 m. vasario 10 d. sujungtas su Visos Rusijos vyriausiuoju štabu į vieningą DVRA štabą.

## Struktūra
Revoliucinės karo tarybos lauko štabo sudėtyje buvo:
* Operatyvinė valdyba (*оперативное управление*)
* Administracinė apskaitos valdyba (*административно-учётное управление*)
* Registracinė valdyba (*регистрационное управление*), kitaip – *Registupras* (*Региструпр*). Vėliau tapo GRU.
* Centrinė karinio susisiekimo valdyba (*центральное управление военных сообщений*)
* Aviacijos lauko valdyba (*полевое управление авиации*)
* Inspektorių valdybos:
** Pėstininkų inspektoriaus valdyba (nuo 1919 m.),
** Kavalerijos inspektoriaus valdyba (nuo 1919 m.),
** Artilerijos inspektoriaus valdyba (nuo 1920 m.),
** Inžinerijos inspektoriaus valdyba (nuo 1920 m.),
** Šarvuočių dalinių inspektoriaus valdyba (nuo 1920 m.).
* Karinė ūkinė valdyba (*военно-хозяйственное управление*)
* Karinė sanitarijos valdyba (*военно-санитарное управление*),
* Žvalgybos skyrius (*Разведотдел*)

## Viršininkai
* 1918-09-06 – Nikolajus Ratelis (*Николай Иосифович Раттэль*)
* 1918-10-21 – Fiodoras Kostiajevas (*Федор Васильевич Костяев*)
* 1919-06-18 – Michailas Bonč-Brujevičius (*Михаил Дмитриевич Бонч-Бруевич*)
* 1919-07-22 – Pavelas Lebedevas (*Павел Павлович Лебедев*)
Remontas (kavalerija)

**Remontas**, *remontavimas* () – naujų arklių tiekimas kavalerijos ir raitosios bei arkliais velkamosios artilerijos daliniams, vietoje nukautų, sužeistų, sergančių, nuvarytų, nusenusių. Remontu anglų kalboje vadindavo ir patį pakaitinį arklį.

Įvairių šalių kariuomenėse paprastai būdavo specialios organizacijos užsiėmusios arklių remontų. Pvz., britų generolas *Robert Napier Raikes* 1889 m. tapo *remonto generolu* () – generolu, atsakingu už arklių tiekimą Britų Indijos kariuomenei.

## Termino kilmė
Angliškas terminas *remount* kilęs iš , o šis – iš *re*- +  'sėsti ant arklio'. Analogiškas prancūziškas terminas kilęs iš  'remontuoti', o šis iš *re*- +  'sėsti ant arklio'.

## Nuorodos
Valstybės saugumo komisaras

**Valstybės saugumo komisaras** () – vienas iš kelių specialiųjų TSRS Vidaus reikalų liaudies komisariato Valstybės saugumo vyriausiosios valdybos (NKVD VSVV; ГУГБ НКВД СССР) ir Valstybės saugumo liaudies komisariato (NKGB) aukščiausiųjų pareigūnų laipsnių. Egzistavo 1935–1945 m.

Šie laipsniai egzistavo 5 lygių:

! Pavadinimas
! Rusiškas pavadinimas
! Įvedimo data
! Atitinkamas kariuomenės laipsnis
|-----
| valstybės saugumo komisaras
| *комиссар государственной безопасности*
| 1943 m. vasario 9 d.
| generolas majoras (įvestas vietoj ankstesnio laipsnio *valstybės saugumo vyresnysis majoras*, kuris anksčiau atitiko kombrigą ar komdivą).
|-----
| trečio rango valstybės saugumo komisaras
| *комиссар государственной безопасности 3-го ранга*
| 1935 m. spalio 7 d.
| komkoras (generolas leitenantas)
|-----
| antro rango valstybės saugumo komisaras
| *комиссар государственной безопасности 2-го ранга*
| 1935 m. spalio 7 d.
| antro rango komandarmas (generolas pulkininkas)
|-----
| pirmo rango valstybės saugumo komisaras
| *комиссар государственной безопасности 1-го ранга*
| 1935 m. spalio 7 d.
| pirmo rango komandarmas (armijos generolas)
|-----
| generalinis valstybės saugumo komisaras
| *генеральный комиссар государственной безопасности*
| 1935 m. lapkričio 26 d.
| Tarybų Sąjungos maršalas
|}

Visi šie laipsniai egzistavo iki 1945 m., kai jie buvo pakeisti kariuomenės tipo generolų laipsniais.

## Nuorodos
* Персональные звания и знаки различия в органах госбезопасности
Gegužinė

**Gegužinė** – kaimo, parapijos jaunimo pasilinksminimas gamtoje. Šventė Lietuvoje atsirado XIX a. pabaigoje ir išplito tautinio atgimimo laikotarpiu.

## Istorija
Pradžią Lietuvos gegužinėms davė feodalinių laikų mokyklos. Kasmet gegužės pradžioje jos rengdavo iškilmingas išvykas į gamtą. Aikštė, kurioje vykdavo gegužinė, buvo apsmaigstoma berželiais, įtaisomi žolynais ir gėlėmis papuošti vartai. Ilgainiui gegužines pradėjo rengti kaimo jaunimas, nuo XIX a. vidurio ir miestų darbininkai.

## Šiaulių gegužinės

1894 m. Šiaulių priemiesčio Aleksandrijos pušyne įvyko pirmoji Šiaulių gegužinė, kurioje dalyvavo Jonas Jablonskis, Žemaitė, Povilas Višinskis. Šiaulių socialdemokratai gegužines naudojo nelegaliems darbininkų susirinkimams maskuoti. 

Vėliau Aleksandrijoje, Bubiuose kasmet vykdavo pažangių kultūros veikėjų sueigos, formavusios Lietuvių tautinio sąjūdžio nuostatas. Didžiausia gegužinė įvyko 1903 m. Šiauliuose. Į ją aptarti visuomenės ir kultūros reikalų susirinko inteligentų ir moksleivių iš visos Lietuvos.

Gegužinių atminimui 1934 m. pušynėlyje įkastas paminklinis akmuo su iškaltu užrašu „Labora“ ( – „dirbk“).

2014 m. buvo paminėtos Šiaulių gegužinės 120-osios metinės.

## Šaltiniai
Maltitas

** Maltitolis**, *maltitas*, *maltito sirupas*, **E965** – poliolis, ne cheminės sintezės produktas, o gaunamas iš natūralių, grūdinės kilmės produktų. Vartojamas kaip tūringasis saldiklis. 

Disacharidas, išgaunamas iš maltozės su krakmolu.

Maltitolio energinė vertė - 2,4 kcal/g (10 kJ/g), t. y. 40 proc. mažesnė nei cukraus. Pasižymi puikiomis skonio savybėmis, artimomis sacharozei, neturi stipraus šaldančio efekto.

## Maisto priedas
Europos Sąjungos E numerių sąraše esantis **E965**. Nepatvirtintas JAV.

## Vartojimas
Naudojamas kaip antikristalinė, tekstūrą gerinanti medžiaga apdorojant kepinius, džiovintus, konservuotus vaisius, šokoladą, uogienes, želė, ledus ir kitus šaldytus desertus, minkštą karamelę, padažus, becukrius produktus, skirtus sergantiems diabetu.

## Poveikis
Maltitolis lėtai virškinamas ir nevisiškai metabolizuojamas, nesukelia didelio kraujo gliukozės gausėjimo, tad jo galima norma sergantiesiems cukriniu diabetu yra didesnė nei kitų cukraus pakaitalų, galima norma per dieną suaugusiesiems – 50 g, 5–16 metų vaikams – 30 g. Šokoladas su maltitoliu yra mažesnės energetinės vertės nei kitas ir yra naudingas ne tik sergantiesiems diabetu, bet ir žmonėms, kurie rūpinasi savo sveikata.

Aktyvina žarnyno veiklą, per didelė dozė gali laisvinti vidurius, nepatariama vartoti vaikams. 

Nekenkia dantims, todėl dažnai dedamas į kramtomąją gumą.
Natūralus saldiklis

**Natūralus saldiklis** – gamtos sukurtas saldus maisto priedas, galintis pakeisti cukrų maisto produktų gamyboje. Gaunamas iš gamtinių žaliavų: sveikų grūdų, vaisių, daržovių.

Natūralūs saldikliai turi tokių medžiagų, kokių yra jų pagaminimui naudojamoje žaliavoje. Jie suteikia organizmui įvairių maisto medžiagų, kurių reikia ląstelėms, siekiant užtikrinti optimalų augimą, apsaugą ir jėgų atgavimą. Natūraliuose saldikliuose gali būti antioksidantų, medžiagų, reikalingų organizmo valymui, taip pat tai yra geras energijos šaltinis. Saldiklius geriau vartoti pagamintus iš nehibridizuotų žaliavų.

## Natūralūs saldikliai
** Citrozė
** Fruktozė
** Izomaltas **E953** 
** Ksilitas **E967**
** Maltitas
** Manitas (Manitolis) **E421** 
** Medus
** Palatinitas
** Sirupas (cukrinių runkelių, kukurūzų sirupai)
** Sorbitas (Sorbitolis) **E420**
** Steviozidas
** Taumatinas **E957**

## Vartojimas
Natūralūs saldikliai dažniausiai yra pakankamai maistingi ir kaloringi. Dėl to jų turėtų vengti žmonės,  sergantys diabetu bei turintys viršsvorį. Tuo atveju natūralius saldiklius geriau pakeisti dirbtiniais arba juos derinti tarpusavyje.
Šlikių pilkapynas

**Šlikių pilkapynas** (valstybės saugomas kultūros paminklas: unikalus kodas - 16200, senas vertybės kodas - A409P, senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AV2031) – pilkapiai šiauriniame Klaipėdos rajono savivaldybės teritorijos pakraštyje, Šlikių kaime (Kretingalės seniūnija), 0,39 km į vakarus nuo kelio , Tenžės dešiniajame krante. 

## Vieta
Tai slėnyje stūksanti, iš vakarų ir šiaurės pusių upės vagos juosiama pakiluma, apaugusi mišku. Joje, apie 95 m ilgio šiaurės - pietų kryptimi ir 54 m pločio plote matosi 4 pilkapių sampilai, kurių skersmuo 7–9 m, aukštis iki 0,4 m.  

Teritorijos plotas – 0,28 ha.

## Tyrimai
1985 m. išaiškino, 1986 m. 2 suardytus pilkapius ištyrė Ignas Jablonskis.

Pirmas pilkapis buvęs 9 m skersmens, su 3 koncentriniais akmenų vainikais. Jame rasti 4 sudegintų mirusiųjų kapai, iš kurių 3 buvo urnose, o 1 – duobėje. Antras pilkapis 7 m skersmens, su išlikusiu 1 koncentriniu akmenų vainiku. Viduje buvę vainikai ir kapai sunaikinti kasant pilkapio sampile duobes. Ties pagrindu aptiktas titnago skaldinėlis ir akmens nuoskalų. 

Pilkapynas datuojamas III–II a. pr. m. e.

1993 m. paskelbtas vietinės reikšmės archeologijos paminklu (AV2031), 1997 m. įrašytas į nekilnojamųjų kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąrašą (A409), 1998 m. paskelbtas kultūros paminklu (A409P), 2005 m. pripažintas valstybės saugomu kultūros paminklu. 

## Šaltiniai
Pirmo rango valstybės saugumo komisaras

**Pirmo rango valstybės saugumo komisaras** () – specialusis TSRS valstybės saugumo organų aukščiausiųjų pareigūnų laipsnis, atitikęs Raudonosios Armijos pirmo rango komandarmą (vėliau – armijos generolą).

Įvestas TSRS CVK ir TSRS LKT 1935 m. spalio 7 d. nutarimu, panaikintas 1945 m. liepos 6 d. TSRS Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo įsaku.

## Skiriamieji ženklai
* Nuo 1935 m. vadovaujantys valstybės saugumo darbuotojai skiriamuosius ženklus nešiojo ant rankovių. Pirmo rango valstybės saugumo komisaro skiriamasis rankovinis ženklas buvo 4 auksu siūtos penkiakampės žvaigždės (tris horizontaliai, ketvirtoji – virš jų, viduryje).
* 1936 m. saugumo darbuotojai irgi ėmė nešioti antkaklinius antsiuvus (), tokius pačius kaip armiečiai. Dabar pirmo rango valstybės saugumo komisaro ženklas buvo 4 horizontaliai išdėstytos žvaigždės.
* 1937 m. žvaigždes pakeitė 4 rombai, už kurių buvo viena auksinė žvaigždė. Šie skiriamieji ženklai atitiko pirmo rango komandarmo ženklus.

## Laipsnio turėtojai
Šis laipsnis buvo suteiktas 9 valstybės saugumo vadovams. Visi jie buvo sušaudyti: 7 per masines stalinines represijas, 2 – jau po J. Stalino mirties.

! Vardas ir pavardė
! Pavardė rusiškai
! Gyvenimo metai
! Laipsnis suteiktas
! Pareigos suteikiant laipsnį
! Likimas
|-----
| Jakovas Agranovas
| *Яков Саулович Агранов*
| 1893–1938
| 1935-11-26
| TSRS vidaus reikalų liaudies komisaro pavaduotojas
| Sušaudytas
|-----
| Vsevolodas Balickis
| *Всеволод Аполлонович Балицкий*
| 1892–1937
| 1935-11-26
| Ukrainos TSR vidaus reikalų liaudies komisaras
| Sušaudytas
|-----
| Terentijus Deribasas
| *Терентий Дмитриевич Дерибас*
| 1883–1938
| 1935-11-26
| Tolimųjų Rytų NKVD valdybos viršininkas
| Sušaudytas
|-----
| Leonidas Zakovskis
| *Леонид Михайлович Заковский*
| 1894–1938
| 1935-11-26
| Leningrado NKVD valdybos viršininkas
| Sušaudytas
|-----
| Georgijus Prokofjevas
| *Георгий Евгеньевич Прокофьев*
| 1895–1937
| 1935-11-26
| TSRS vidaus reikalų liaudies komisaro pavaduotojas
| Sušaudytas
|-----
| Stanislavas Redensas
| *Станислав Францевич Реденс*
| 1892–1940
| 1935-11-26
| Maskvos srities NKVD valdybos viršininkas
| Sušaudytas
|-----
| Georgijus Blagonravovas
| *Георгий Иванович Благонравов*
| 1895–1938
| 1936-07-05
| TSRS NKVD Plentų statybos vyriausiosios valdybos viršininkas
| Sušaudytas
|-----
| Lavrentijus Berija
| *Лаврентий Павлович Берия*
| 1899–1953
| 1938-09-11
| TSRS vidaus reikalų liaudies komisaro pirmasis pavaduotojas
| 1941 m. suteiktas generalinio valstybės saugumo komisaro laipsnis.
| Sušaudytas
|-----
| Vsevolodas Merkulovas
| *Всеволод Николаевич Меркулов*
| 1895–1953
| 1943-02-04
| TSRS vidaus reikalų liaudies komisaro pirmasis pavaduotojas
| 1945 m. suteiktas armijos generolo laipsnis.
| Sušaudytas
|}
Kristina Orbakaitė

**Kristina Orbakaitė** (, g. 1971 m. gegužės 25 d. Maskvoje) – viena populiariausių Rusijos dainininkių, aktorių. Nuo 2013 m. – Nusipelniusi Rusijos Federacijos artistė

Ji priklauso įrašų/prodiuserių kompanijos „StarPro“ komandai.

## Biografija
Gimė lietuvio cirko aktoriaus Mykolo Orbako ir garsios rusų estrados dainininkės Alos Pugačiovos šeimoje. Dėl tėvų užimtumo vaikystę praleido pas močiutę Šventojoje. Šventojoje ji gyveno iki mokyklos, kalbėjo tik lietuviškai ir buvo pakrikštyta kaip katalikė.

Būdama septynerių metų pradėjo pasirodymus TV muzikinėse laidose. Išgarsėjo 1983 m. atlikusi pagrindinį vaidmenį Rolano Bykovo režisuotame filme „Baidyklė“. Vėliau filmavosi keliuose istoriniuose filmuose. 2000 m. baigė Rusijos teatro meno institutą GITIS.

Nuo 1992 m. padedant baleto grupei „Recital“ pradėjo estrados solistės karjerą. 2000 m. gegužės mėn. gavo „The World Music Awards“ prizą kaip viena populiariausių Rusijos estrados dainininkių. Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas 2013 m. balandžio mėn. suteikė jai Rusijos Federacijos nusipelniusios artistės garbės vardą.

2002 m. vasario mėn. Kristinai Orbakaitei, kaip Lietuvos piliečių anūkei, jos prašymu suteikta Lietuvos Respublikos pilietybė.

2016-2017 metais vyko didelis jos koncertinis turas (aplankė Europą, Aziją, Šiaurės Ameriką) „Бессонница“ (liet. *„Nemiga“*) kuris buvo skirtas 45 metų sukakčiai paminėti ir reklamuoti naują albumą „Бессонница“. Šio turo metu ji lankėsi ir Klaipėdoje, Šiauliuose, Vilniuje.

2000 m. per Kristinos dainos „Май“ (liet. *„Gegužė“*) vaizdo klipo pristatymą buvęs K. Orbakaitės vyras verslininkas Ruslanas Baisarovas užpuolė Kristiną prie draugų ir nutempė ją į grimo kambarį, kur Kristinai buvo sulaužyta nosis. Vėliau, kai pora galutinai išsiskyrė, virė didžiulės kovos dėl jų sūnaus Denio Baisarovo globos (svarbų vaidmenį dėl vaiko globos suvaidino A. Pugačiova). R. Baisarovas, kol dar nebuvo nuspręsta, kuris iš tėvų augins vaiką, buvo „pagrobęs“ (be K. Orbakaitės leidimo pasiėmęs D. Baisarovą) ir neatidavė jo Kristinai beveik tris mėnesius.

## Honorarai
K. Orbakaitė už individualų koncertą, kuriame dainuoja apie pusantros valandos gauna nuo 30 iki 50 tūkst. JAV dolerių, tačiau per gastrolių koncertus ji uždirba kur kas daugiau: apie 100 tūkst. už vieną koncertą.
Kristina Orbakaitė yra viena daugiausiai uždirbančių Rusijos dainininkių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*  (ru, en)
Naujojo Kaimo judėjimas

**Naujojo kaimo judėjimas** (, *semaul undong*) – nuo 1970 m. Pietų Korėjoje vykdomas projektas, kurio pirminis tikslas buvo pakelti gyvenimo lygį kaimo vietovėse. Pagrindinė priežastis, paskatinusi šio projekto vykdymą, buvo to meto spartus šalies ekonomikos vystymasis, kuris labiausiai paveikė miestus, tuo tarpu kaimuose žmonės gyveno palyginti skurdžiai. Sumažindamas atotrūkį nuo miesto ir kaimo pragyvenimo lygio, tuometinis prezidentas Pak Čionghy siekė stabilizuoti socialinę padėti ir išvengti neramumų.

Padėtis kaimuose buvo gerinama pakeliant valstybės reguliuojamas grūdų kainas, populiarinant produktyvesnes augalų veisles ir suteikiant lengvai prieinamą finansavimą bendruomenių iškeltiems projektams. To dėka kaimuose buvo žymiai išplėsta infrastruktūra, palengvintas žemės ūkio produktų patekimas į miesto turgus, pakeltas technologinis lygis.

Projektas buvo vykdomas skatinant tarpusavio pagalbą, bendradarbiavimą ir žmonių iniciatyvumą. Bendruomenėms buvo nemokamai suteikiamos žaliavos, kurias jos galėjo panaudoti pagal savo supratimą gyvenimo sąlygų gerinimui. Tie kaimai, kurie parodydavo sugebėjimą tinkamai panaudoti gautą paramą, galėjo pretenduoti į papildomą jos gavimą. Iš pradžių tai buvo pakankamai efektyvus modelis, sugebėjęs smarkiai pakelti pragyvenimo lygį kaimo vietovėse, tačiau bėgant laikui jis tapo vis mažiau veiksmingas. Judėjimo administravimas tapo vis labiau biurokratiškas, centralizuotas, jo pagalba buvo siekiama patenkinti įtakingų grupių poreikius, išaugo korupcija.

Pirminės formos Naujojo kaimo judėjimas nustojo veikęs 1980-tųjų viduryje ir peraugo į nevyriausybinę organizaciją, užsiimančią socialinės gerovės kėlimu, vykdančią aplinkosaugos, švietimo ir kitokius projektus. Organizacija veikia iki šiol, turi keliasdešimt tūkstančių narių.

## Nuorodos
*Oficialus Naujojo kaimo judėjimo puslapis 

## Išnašos
Kuna de Vargandi

**Kuna de Vargandi** () arba tiesiog **Vargandi** – komarka rytų Panamoje, Darjeno srityje, įeina į Darjeno provincijos sudėtį. Administracinis centras (neoficialus) – Nura.

Komarka sudaryta 2000 m., indėnų kunų gyvenamose žemėse.

## Geografija

Rytiniu provincijos pakraščiu driekiasi kalnai, o kitas teritorijas užima žemumos. Beveik visą paviršių dengia drėgnieji tropiniai miškai. Teritorija tankiai išraižyta upių (Čukunakė, Membrilijas ir kt.).

## Šaltiniai
Javisa

**Javisa** () – mažas miestelis pietryčių Panamoje, Darjeno provincijoje, Pinoganos apygardoje. Įsikūręs prie Čukunakės upės ir jos intako Čiko, 97 km nuo Kolumbijos sienos. Čia gyvena afrikiečių palikuonys, imigrantai iš Kolumbijos bei indėnai (emberai ir vounanai).

Javisa yra galutinis Panamerikos plento taškas Centrinėje Amerikoje. Toliau visoje Darjeno srityje iki pat Turbo miesto ištiso susisiekimo sausuma nėra, patekti į Kolumbiją galima tik keltu.
Kai aš buvau partizanas

**Kai aš buvau partizanas** – 2008 m. kino studijoje „A Propos“ sukurtas meninis filmas. Psichologinė drama. Filmo trukmė – 64 min.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius ir režisierius – Vytautas V. Landsbergis
* Operatorius – Audrius Kemežys
* Dailininkė – Gerda Sutkienė
* Kompozitorius – Raimondas Rašpoliauskas
* Garso operatorius – Vidmantas Blažys
* Montažo režisierius – Tomas Rugevičius
* Grimerė – Leonora Lokutijevskaja-Kuzmina
* Šviesos dailininkas – Darius Zalmonas
* Prodiuserė – Ramunė Rakauskaitė
* Režisieriaus asistentė – Agnė Marcinkevičiūtė

## Vaidina
* Algimantas Masiulis – *Senis*
* Rūta Staliliūnaitė – *teatro grimuotoja*
* Gediminas Storpirštis – *Paulius*
* Birutė Mar – *Aurelija*
* Marius Jampolskis, Algirdas Gradauskas, Remigijus Bučius – *teatro aktoriai*
* Sergejus Jovaiša, Darius Auželis – *stribai*
* Joana Čižauskaitė – *Aldona*
* Albertas Vidžiūnas – *Aldonos vyras*
* Titas Varnas – *teatro darbininkas*
* Vincentas Ramelis – *berniukas*
* Jūratė Viliūnaitė – *berniuko mama*
* Arūnas Sniečkus – *berniuko tėvas*
* *taip pat* Artūras Šajevičius, Stanislavas Raščius, Albertas Pranskūnas, Aidas Gutauskas, Stasys Bagdišanka, Žanas Šajevičius, Ričardas Girčys, Raimondas Bieliūnas, Liudas Stakus, Kęstutis Maldeikis, Laurynas Burneikis, Vaclovas Kepalas, .

## Siužetas

Filmas nagrinėja Lietuvos pokario partizaninio karo problemas. Aktorius vaidina spektaklyje „Bunkeris“. Bevaidindamas jis patenka į haliucinacinę būseną, persikelia į kitą laiką ir tampa realiai egzistavusiu berniuku, padedančiu partizanams. Jis turi galimybę ištaisyti savo klaidą, dėl kurios žuvo jis pats ir partizano žmona. Realybės veikiamas pasensta per dieną.

## Nuorodos
* O.Voverienė. „Kai aš buvau partizanas" – nauja kryptis lietuviškame kinematografe Bernardinai, 2008.04.29
* Filmo ištraukos

## Šaltiniai
Kualajos ekstraktas

**Kualajos ekstraktas**, **E999** – maisto priedas, naudojamas kaip natūralus saldiklis, konservantas, tirštinimo medžiaga, natūrali putojimo medžiaga.

Sinonimai: *muilo žievės ekstraktas*, *Quillai žievės ekstraktas*, *Panamos žievės ekstraktas*, *Murillo žievės ekstraktas*, *kiniškos žievės ekstraktas*.

Ekstraktas gaunamas iš putoklinio muiliaus (*Quillay saponaria*) arba kitų erškėtinių šeimos muiliaus rūšių medžių žievės vandeninio ekstrakto.

Kualajos ekstrakte yra daug triterpenoido saponino, susidedančio iš *quillac* rūgšties glikozidų. Kartu su taninu, kalcio oksalatu ir kitais mažesniais komponentais jį sudaro ir kai kurie cukrūs, įskaitant gliukozę, galaktozę, arabinozę, ksilozę ir ramnozę.

Miltelių pavidalo *Quillaia* ekstraktas yra šviesiai rudas su rausvu atspalviu. Gali būti ir vandeninio tirpalo pavidalo.

Ilgą laiką Vokietijoje ir Šveicarijoje kualajos ekstraktas buvo uždraustas, kai kuriose šalyse yra uždraustas iki šiol.

Sudėtyje yra saponinų, kurie daro įtaką kraujo krešėjimui. Sukelia alergijas ir bronchinę astmą.

## Šaltiniai
* ccvista.taiex.be/Fulcrum/CCVista/LT/32000L0063-LT.doc
* E999 - Kualajos ekstraktas (''Quillata extract'')
Ina Kartašova

**Ina Kartašova** (g. 1951 m. spalio 23 d. Kaune) – lietuvių teatro ir kino aktorė.

## Biografija
1976 m. baigė aktorystės studijas LTSR Valstybinėje konservatorijoje (kurso vadovai – Vlada Mikštaitė, Gintas Žilys ir A. Savickaitė). Kursas buvo rengiamas Muzikiniam teatrui, kartu mokėsi Jūratė Onaitytė, Valentinas Masalskis, Robertas Vaidotas, Remigijus Sabulis, Rimantas Bagdzevičius, Nina Radaitytė ir kiti.

1976 – 1981 m. buvo Kauno dramos teatro aktorė, nuo 1981 m. dirba Valstybiniame Jaunimo teatre. Atliko Aldonos-Julijos vaidmenį televizijos filme „Raudonmedžio rojus“ (1981 m., rež. Bronius Talačka).

## Vaidmenys Jaunimo teatre
* 1981 – Margarita. V. Korostyliovo „Pirosmani, Pirosmani” (rež. Eimuntas Nekrošius
* 1982 – Klarisa ir Eida Kuni. P. Ustinovo „Fotofinišas“ (rež. Jonas Pakulis
* 1982 – Auklė. K. Antanėlio ir S. Gedos „Meilė ir mirtis Veronoje“, rež. E. Nekrošius
* 1983 – Čingizas Aitmatovas „Ilga kaip šimtmečiai diena“ (rež. E. Nekrošius)
* 1984 – Kalinė. B. Sruogos „Pajūrio kurortas“ (rež. Aurelija Ragauskaitė
* 1989 – Agnesė. Ž. Anuji „Žana“ (rež. Ferdinandas Jakšys
* 1992 – Indėnė. D. M. Berio „Piteris Penas“ (rež. Irena Bučienė)
* 1993 – Aucė, Sara, Kaimynė. R. Blaumanio „Siuvėjų dienos Silmačiuose“ (rež. Povilas Gaidys)
* 1996 – Smuklininkė. S. Lagerliof „Saga apie Gestą Berlingą“ (rež. P. Pedajasas)
* 1997 – Frau Rozenblium. A. Lindgren „Pepė Ilgakojinė“ (rež. Rolandas Boravskis)
* 2000 – Frau Taler. J. Kruso „Timas Taleris arba Parduotas juokas“ (rež. Evaldas Jaras
* 2006 – Karalienė, Aldona Liobytės „Aukso obuolys" (rež. Antanas Gluskinas).

## Šaltiniai
Poterna

**Poterna** () – tai požeminis koridorius (galerija), jungiantis atskiras forto ar kito įtvirtinto gynybinio statinio dalis. Naudojama karių saugiam judėjimui, taip pat įvairioms požeminėms komunikacijoms pravesti.

Poternoms statyti naudojamas betonas, gelžbetonis, mūras, mediena. Jos gali būti įrengiamos iškasant gruntą atviruoju būdu arba tiesiant požeminį tunelį.

## Nuorodos

* 
* Klaipėdos pilies princo Fridricho bastiono poterna 
* Потерны (rusų k.)