open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ovidijus Verbickas

**Ovidijus Verbickas** (g. 1993 m. liepos 4 d.) – Lietuvos futbolininkas, saugas.

## Karjera
### Zenitas
Profesionalo karjerą pradėjo 2012 m. Sankt Peterburgo „Zenito“ dublerių komandoje. Su pagrindine „Zenito“ komanda dalyvavo 2012 m. UEFA Čempionų lygos varžybose. 

### FK Atlantas
Neįsitvirtinęs Rusijoje, Ovidijus Verbickas grįžo į Lietuvą, 2014 m. rungtyniavo Klaipėdos „Atlante“. 

### Marbella FC
2015 m. trumpai žaidė Ispanijos *Segunda División B* klube Marbella FC. 

### FK Atlantas
2015 m. vasarą grįžo į Atlantą. 2016 m. ir toliau rungtyniavo Atlante.

### FK Sūduva
2017 m. prisijungė prie Marijampolės „Sūduvos“, su kuria laimėjo A lygą. 2018 ir 2019 m. šį pasiekimą pavyko pakartoti. 

Atstovaudamas „Sūduvai“ tris kartus tapo šalies čempionu.

2020 m. sausį tapo žinoma, kad Ovidijus Verbickas palieka „Sūduvą“.

### FK Taraz
Naujuoju klubu tapo kazachų FK Taraz. 2020 m. Premjer lygoje sužaidė 14 rungtynių.

### FK Žalgiris
#### 2021 m. sezonas
Nuo 2021 m. pradžios atstovavo Vilniaus „Žalgiriui“. 

#### 2022 m. sezonas
2022 m. sausio mėn. pranešta, kad O. Verbickas lieka „Žalgiryje“. 

2022 m. kovo 4 d. rungtynėse prieš „Jonavos“ klubą pasižymėjo pelnydamas įvartį, o žalgiriečiai sutriuškino varžovus rezultatu 6:0. Gavo traumą ir pralaido dalį sezono. Nerungtyniavo liepos ir rugpjūčio mėnesiais.

#### 2023 m. sezonas
2023 m. sausio 8 d. tapo žinoma, kad ir toliau atstovaus „Žalgiriui“ klubui.

#### 2024 m. sezonas
2024 m. kovo 3 d. pelnė įvartį A lygos rungtynėse prieš „Dainavos“ klubą. Pergalę minimaliu rezultatu 1-0 šventė Vilniaus „Žalgiris“.

#### 2025 m. sezonas
2024 m. gruodžio 24 d. oficialioje klubo svetainėje pranešta, kad futbolininkas ir toliau lieka Vilniaus „Žalgiryje“.

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės: 
: rungtyniavo A lygoje;

## Rinktinės
Nuo 2016 m. Ovidijus Verbickas kviečiamas į Lietuvos rinktinę (2011–2014 m. atstovavo jaunimo komandoms).

## Laimėjimai
; su FK Sūduva
* A lyga: 2017, 2018, 2019 m.
* LFF taurės laimėtojas: 2019 m.
* LFF Supertaurės laimėtojas: 2018, 2019 m.

; su FK Žalgiris
* A lyga: 2021, 2022, 2024 m.
* LFF taurės laimėtojas: 2021, 2022 m.
*  **Supertaurės laimėtojas**: 2025 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* toplyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* FK ŽALGIRIS
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
Vigantiškių karjeras

**Vigantiškių karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Telšių rajone, 6 km į šiaurės vakarus nuo Telšių. Sudarytas išeksploatavus žvyro išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,38 km, plotis – iki 0,19 km. Altitudė 157,6 m. Krantai žemi. Vandens perteklius nuteka 0,09 km ilgio kanalu į Gelžinupio upelį (Germanto ežero intakas). Iš vakarų prie tvenkinio prieina Pagermantės miškas, iš rytų – Džiuginėnų miškas. Šalia įsikūrę Vigantiškių ir Pagermančio kaimai.

## Šaltiniai
Ona Labonaitė-Kiršanskienė

**Ona Labonaitė-Kiršanskienė** (1899 m. Peštinių kaime (Debeikių valsčius) – 1925 m. rugsėjo 17 d. Vilniuje) – viena pirmųjų profesionalių Lietuvos dramos aktorių.

## Biografija
Dar būdama labai jauna išvyko į tuometinė Rusijos imperijos sostinę Sankt Peterburgą uždarbiauti. 1916 m., Pirmojo pasaulinio karo metu, tapo Juozo Vaičkaus vadovaujamo *Skrajojančio teatro* aktore, kartu mokėsi šio teatro vaidybos studijoje. Dalyvavo statant Br. Laucevičiaus-Vargšo „Žmonės“, P.Vaičiūno „Aukos“ ir kt. spektaklius. Vaidino kartu su būsimais garsiais aktoriais Ona Kurmyte-Mazurkevičiene, Teofilija Dragūnaite-Vaičiūniene, Petru Kubertavičiumi, Juozu Stanuliu. 1918 m. teatras grįžo į Lietuvą, su pasisekimu pasirodė Vilniuje, Panevėžyje. Kai Vilniaus kraštą užėmė L.Želigovskio kariuomenė, visa trupė pėsčiomis iškeliavo į Kauną ir įsikūrė tuometinėje „Laikinojoje sostinėje“. 1923 m. J.Vaičkus su keliais aktoriais išvyko darbuotis į Ameriką, tarp iškeliavusių O.Labonaitės-Kiršanskienės nebuvo.

Sunki tuberkuliozės forma vertė ją vis dažniau laikytis lovos režimo. Buvo ištekėjusi ir augino sūnų Juozą (1923–1978), bet vyras kartu negyveno. 1924 m. pervažiavo į Vilnių, kur ją globojo sesuo. Netrukus mirė, palaidota Bernardinų kapinėse.

## Šaltiniai
* A. a. Ona Labonaitė-Kiršanskienė // Būtovės aidas, 1925 m. rugsėjo 20 d. psl. 3
* Vilmantas KriKštaponis. ''Lietuviško teatro kūrėjas'' // www.kranturedakcija.lt
* Gytis Padegimas. ''Lietuvių teatro pirmeivis'' //www.bernardinai.lt
* Ona Kiršanskienė (Labonaitė)

## Nuorodos
* Juozo Vaičkaus Skrajojamojo teatro trupė Panevėžyje. 1918 m. (Nuotrauka)
International DN

**International DN** (dažniausiai tiesiog **DN**) – pasaulyje populiariausia burinių ledrogių klasė.

## Konstrukcija

Ledrogėmis buriuoja vienas sportininkas, kuris sėdi už iškeltos burės (jos plotas 5,57 m²). Korpusas primena medinę baidarę, pakeltą virš ledo ir judančią ant trijų pačiūžų. Konstrukcijos ilgis – 3,7 m; plotis – 0,5 m; o burinio stiebo aukštis – 4,9 m; tipinis svoris: 60–90 kg. Tarp pačiūžų susidaro lygiašonis trikampis, kurio viršūnė yra ledrogių priekyje.

Vidutinis greitis: 80 km/h (pučiant 6 m/s vėjui), pasiektas maksimalus – 145 km/h. 

## Istorija

Šių jachtų istorija prasidėjo ekonomiškai sudėtingais 1937 m., kai amerikiečių laikraštis „Detroit News“ paskelbė nebrangių, lengvai pernešamų burinių ledrogių konkursą. Jį laimėjo konstruktoriai Archie Arroll, Art Jarrett ir Joe Lodge, savo kūrinį suprojektavę su vienintele 60 kvadratinių pėdų bure. Jau pirmaisiais pokonkursiniais metais pagal pateiktus brėžinius JAV pasigaminta apie penkiasdešimt „Blue Streak 60“ (taip ši klasė pirmiau vadinosi) jachtų. Vėliau klasė pervadinta pagal laikraščio pavadinimą *DN–60*, galiausiai išliko santrumpa *DN*.

Europoje DN jachtos išplito XX a. šešiasdešimtaisiais metais ir pagal populiarumą aplenkė Monotipą–XV. 1962 m. JAV Mičigano valstijoje įkurta *Tarptautinė DN klasės ledrogių buriuotojų asociacija* (), rengiami žemynų ir pasaulio čempionatai. Prieškario buriavimo ant ledo tradicijas Lietuvos TSR gaivino klaipėdietis treneris Vladimiras Vasiljevas. Jau po Nepriklausomybės atstatymo įkurta *Lietuvos tarptautinės DN klasės ledrogių buriuotojų asociacija* (vadovas Vadimas Grigonis). Tris kartus (2007 m. Šiauliuose ant Rėkyvos ežero, 2013 m. Nidoje Kuršių mariose ir 2015 m. Šiauliuose ant Rėkyvos) organizuoti *Pasaulio ir Europos jaunių iki 21 metų DN čempionatai*.

Jaunieji buriuotojai prieš startus DN ledrogėmis treniruojasi su mažesnėmis jachtomis *Ice Optimist*. Jiems taip pat rengiamos įvairios varžybos ir žemyno pirmenybės.

## Šaltiniai
* IDNIYRA (en) 
* Ice sailing junior programme
Monotipas-XV

**Monotipas-XV**, kartais tiesiog **XV** – istorinė burinių ledrogių klasė, kai kuriose šalyse šiomis burinėmis jachtomis ant ledo lenktyniaujama iki šiol.

## Konstrukcija

Įgulą sudaro 1–2 sportininkai, kurie sėdi už iškeltos burės (jos plotas 15 m²). Iš pušies medienos ir faneros pagamintas korpusas primena baidarę, pakeltą virš ledo ir judančią ant trijų pačiūžų. Konstrukcijos ilgis – 7,5 m; plotis – 4,2 m; o burinio stiebo aukštis – 7,2 m. Minimalus konstrukcijos svoris yra 205 kg. Tarp pačiūžų susidaro lygiašonis trikampis, kurio viršūnė yra ledrogių priekyje. 
  
## Istorija
Ledrogių klasės pavadinimas primena laikus po Pirmojo pasaulinio karo, kai varžybose jachtoms buvo keliami minimalūs reikalavimai – pvz., tik ribojamas burės plotas, o pati konstrukcija galėjo būti įvairiausia. Lenktynės tokiomis ledrogėmis daugiau panašėjo į konstruktorių konkursus nei į sporto varžybas. 1932 m., per Europos pirmenybes, visų dėmesį patraukė esto Eriko fon Holsto pagaminta jachta. *Europos burinių ledrogių asociacija (EEU)* nusprendė, kad ateityje čempionatuose galima bus varžytis tik šiomis vienodomis, *monotipinėmis ledrogėmis XV*.

Pačiam pasigaminti tokią jachtą nebuvo pigu (ledrogių fabrikų tarpukaryje nebuvo). Lietuvoje 1933 m. pirmas tai padarė F.V. Zybertas iš *Kuršių ledo jachtklubo* Klaipėdoje. Pokaryje vėl buvo organizuojamos varžybos išlikusiomis lebdrogėmis *Monotipas-XV*, 1946 m. ant Kyšo ežero ledo prie Rygos įvyko pirmosios TSRS pirmenybės. Vėliau ėmė populiarėti paprastesnės, iš Amerikos žemyno į Europą patekusios ledo jachtos International DN. Apie XX a. šešiasdešimtuosius metus pastarosios galutinai įsitvirtino žiemos sporto varžybose pasaulyje.

Visgi Šiaurės Europos ledo jachtininkai nebuvo linkę nusileisti. Jie ir toliau norėjo sportuoti greitesnėmis, vandens telkinių snieguotus paviršius lengviau įveikiančiomis jachtomis *XV*. Į tai, kad jos sunkesnės ir nelengvai transportuojamos sausuma, numojama ranka. 1993 m. Estijos, Latvijos, Rusijos ir Švedijos jachtininkai įkūrė *Lenktynių Monotipinėmis Ledrogėmis Asociaciją* (IM-XVIYRA), prezidentu išrinktas estas Sulev Küünarpuu. Nuo 1996 m. šiomis ledo jachtomis vėl rengiamos Europos pirmenybės. 

## Išnašos


## Šaltiniai
* Mats Åkerblad. ''Monotype-XV ice yacht'' 
* Maris Dale. ''History of Ice boating in Latvia'' 

## Nuorodos
* International Monotype-XV iceboat homepage
Aristides Pereira

**Aristidas Maria Pereira** (; 1923 m. lapkričio 17 d. – 2011 m. rugsėjo 22 d.) – politikas, pirmasis Žaliojo Kyšulio prezidentas.

## Biografija

Aristidas Pereira gimė Boa Vista saloje. Pirmasis vyriausybinis darbas - telekomunikacijų vadovas Bisau Gvinėjoje. Buvo įsitraukęs į kolonizacijos priešininkų judėjimą, greitai kilo partijos laipteliais aukštyn.

Būdamas prezidentu išlaikė demokratišką valdymą, šalyje buvo laikomasi žmogaus teisių. Šalis garsėjo kaip viena iš demokratiškiausių valstybių Afrikoje. Žaliasis Kyšulys pasižymėjo tuo, jog buvo viena iš nedaugelio Afrikos šalių kur nebuvo įteisinta mirties bausmė.

Mirė 2011 metais, Portugalijoje. Jo garbei pavadintas oro uostas Boa Vista saloje.

## Šaltiniai
*The Independent: Aristides Pereira obituary
Vilniaus Gedimino technikos universiteto Taryba

**Vilniaus Gedimino technikos universiteto Taryba** – kolegialus Vilniaus Gedimino technikos universiteto valdymo organas, aukščiausioji savivaldos institucija. Taryba renkama 5 metams, tas pats asmuo Tarybos nariu gali būti ne ilgiau kaip dvi kadencijas iš eilės. Taryba sudaroma iš išorės verslo ir asociacijų bei VGTU akademinės bendruomenės atstovų.

## Veikla

Kiekvienais metais iki balandžio 2 d. rengia metinę savo veiklos ataskaitą ir ją pateikia Seimui. Eiliniai posėdžiai rengiami ne rečiau kaip du kartus per akademinius mokslo metus. Renka rektorių, tvirtina jo pateiktą mokslo įstaigos strateginį veiklos planą, teikiamus plėtros, pertvarkos planus, atlieka kitas teisės aktuose nustatytas funkcijas.

## Tarybos nariai

2016 m. gegužės 24 d. išrinktos Tarybos nariai:

;Išorės verslo ir asociacijų atstovai

# Artūras Abromavičius, UAB „Sweco Lietuva“ prezidentas
# Dalius Gedvilas, Lietuvos statybininkų asociacijos prezidentas
# Mindaugas Kiznis, VšĮ Nacionalinės plėtros institutas
# Sigitas Leonavičius, UAB „Traidenis“ generalinis direktorius – Tarybos pirmininkas (antroji kadencija)
# Aldas Rusevičius, AB „Kauno tiltai“ generalinis direktorius

;VGTU akademinės bendruomenės atstovai
# Tomas Kačerauskas, Filosofijos ir komunikacijos katedros vedėjas, profesorius
# Laura Ladietaitė, VGTU Studentų atstovybės prezidentė
# Dalius Mažeika, Informacinių sistemų katedros vedėjas, profesorius
# Virgaudas Puodžiukas, Kelių katedros vedėjas, docentas
# Juozas Valivonis, Gelžbetoninių ir mūrinių konstrukcijų katedros vedėjas, profesorius
# Edmundas Kazimieras Zavadskas, Statybos technologijos ir vadybos katedros vedėjas, profesorius

Tarybos nariams gali būti atlyginama už veiklą einant Tarybos nario pareigas iš Universiteto lėšų, atsižvelgiant į šalies ūkio darbuotojų vidutinio mėnesinio darbo užmokesčio dydį, faktiškai dirbtą laiką. S. Leonavičius vadovaujama VGTU Taryba išsiskyrė tuo, kad dirbo visuomeniniais pagrindais. Priklausančio atlygio lėšos skirtos studentų unikalių projektų įgyvendinimui: biosignalais valdomo rankos protezo gamybai, 3D atspausdintos ortopedinės avalynės ir jos komponentų gamybai, vertikaliai stulpu judančio roboto kūrimui ir kitiems.

## Šaltiniai

## Nuorodos

*  VGTU Taryba  2006 m.
* VGTU Taryba 2011 m.
Omerta (grupė)

**„Omerta“** – lietuviška repo muzikos grupė.

Grupės istorija prasidėjo 2005 m. išleidus dainą „Važiuojam per gyvenimą“, patekusią į lietuviško repo rinkinį „Ultimatumas 3“.

## Diskografija
**Albumai**
* „OMERTA EP“, 2007 – išleistas tik 100 egzempliorių tiražu
* „Alibi“, 2015
* „Omerta Goes Acoustic“, 2018
* „Trauka“, 2020

**Singlai**
* „Žodžių magija“, 2007
* „Savi“, 2014

**Videografija**
* „Saugok, tai ką turi šiandien“, 2008
* „Pulsas“, 2012
* „Savi“, 2014
* „2015“, 2015
* „Tamsa“, 2015
* „Išpūsk“, 2015
* „Prilaikyk“, 2018
* „Tik aukštyn“ (su SHARRAY), 2019
* „Paula“, 2019

## Apdovanojimai

## Nuorodos
* Oficialus OMERTA tinklapis
* Oficialus OMERTA Facebook puslapis
* Oficialus OMERTA Youtube puslapis

## Šaltiniai
Šiaulių universiteto Taryba

**Šiaulių universiteto Taryba** – kolegialus iki 2020 m. gruodžio 31 d. veikusio Šiaulių universiteto valdymo organas.

Eiliniai Tarybos posėdžiai rengiami ne rečiau kaip keturis kartus per metus. Rektorius užtikrina Tarybos veiklai reikiamas organizacines sąlygas.

## Tarybos sudėtis

Tarybą sudaro 11 narių: penki universiteto bendruomenės, vienas studentų deleguotas atstovas ir universitete nedirbantys asmenys. Tarybos nariai renkami slaptu balsavimu visuotinėje akademinės bendruomenės narių konferencijoje, kurioje rinkimų teisę turi visi dėstytojai ir mokslo  darbuotojai (jų pagrindinė darbovietė – Universitetas).

Šiaulių universiteto Tarybos sudėtis (2018 m. duom.):
# Sigitas Besagirskas, Vilniaus pramonės ir verslo asociacijos prezidentas;  
# Vidmantas Japertas, asociacijos „Jupoja“, UAB „Šiaulių žemės ūkio technika“ direktorius; 
# Daiva Malinauskienė, Šiaulių universiteto Ugdymo mokslų ir socialinės gerovės fakulteto profesorė, Edukologijos ir psichologijos katedros vedėja; 
# Arvydas Murza, AB „Šiaulių energija“ Teisės skyriaus viršininkas, UAB „Intermilė“ direktorius; 
# Klaidas Palikevičius, UAB „LT ADVERT" plėtros vadovas, Šiaulių universiteto alumnų asociacijos prezidentas; 
# Gabrielė Pociūtė, Šiaulių universiteto Studentų atstovybės prezidentė 
# Liuda Radzevičienė, Šiaulių universiteto Ugdymo mokslų ir socialinės gerovės fakulteto profesorė, Sveikatos studijų katedros vedėja; 
# Sergėjus Rimovskis, Šiaulių universiteto Technologijos, fizinių ir biomedicinos mokslų fakulteto docentas; 
# Vaidotas Janulis, Šiaulių universiteto Socialinių, humanitarinių mokslų ir menų fakulteto profesorius; 
# Darius Šiaučiūnas, Šiaulių universiteto Technologijos, fizinių ir biomedicinos mokslų fakulteto dekanas.

Tarybos pirmininkas - Vidmantas Japertas, 2017 m. pabaigoje pakeitęs Rimvydą Vaštaką (UAB „R2L“  generalinį  direktorių). R. Vaštakas atsistatydinimo raštą atsiuntė netrukus po to, kai universiteto senatas pritarė deryboms su Vilniaus universitetu dėl konsolidacijos.

2018 m. kovo 20 d. Šiaulių universiteto Tarybos posėdis pateko į Šiaulių universiteto istoriją – Taryba balsavimu nutarė palaikyti LR Vyriausybės siūlymą reorganizuoti Šiaulių universitetą prijungiant prie Vilniaus universiteto.

2021 m. sausio 1 d. Šiaulių universitetas buvo reorganizuotas prijungiant jį prie Vilniaus universiteto.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Šiaulių universiteto tarybos sudarymo reglamentas
Erik von Holst

**Erikas (Johanas) fon Holstas** (, ; 1894 m. rugpjūčio 30 d. Vaivaros kaime (dab. Estijos Rytų Viru apskrityje) – 1962 m. gegužės 31 d. Eutine (Šlėzvigo-Holšteino žemė Vokietijoje) – Estijos ir Vokietijos buriuotojas, vienas iš sportinio buriavimo ledrogėmis pradininkų.

## Biografija
Vaikystėje su tėvais persikėlė gyventi į Estlandijos gubernijos šiaurės vakarus, mokėsi gimnazijoje *Birkenruh* kaime (dab. *Kaserahu* Harju apskrityje) ir bažnytinėje mokykloje Taline. Sankt Peterburge išlaikė brandos atestato egzaminus. Pirmojo pasaulinio karo metais pašauktas į Rusijos imperijos kariuomenę, 1917 m. Peterhofe baigė karinę mokyklą.

Pasibaigus karui, grįžo į gimtąją Estiją ir įsidarbino *Rotermanni* bendrovėje. Laisvalaikį skyrė buriavimui, šį sportą kultivavo jau nuo 1904 m. 1906 m. įstojo į vietinį jachtų klubą, o 1932 m. buvo išrinktas Estijos jacht-klubo komandoru (vadovu). Kartu su administraciniu darbu vykdė ir teisėjo funkcijas. Daugkartinis Estijos Respublikos buriavimo čempionas, dalyvavo 1936 m. Berlyno olimpiados buriavimo regatoje, kur užėmė septynioliktą vietą. Po metų Europos pirmenybėse buvo ketvirtas.

Visgi didžiausią dėmesį E. fon Holstas skyrė begimstančiam buriavimo ledrogėmis sportui. 1925 m. Berlyne jis išleido knygą apie ledrogių konstravimą, kuri neprarado aktualumo iki mūsų dienų. Kartu su Vokietijos, Latvijos bei Lietuvos sporto entuziastais 1928 m. įkūrė Europos Buriavimo Ledrogėmis Sąjungą () ir buvo išrinktas jos sekretoriumi. Šios organizacijos rengiamose Europos pirmenybėse 1931–38 m. su jachta *Fanal* pelnė šešis aukso ir vieną sidabro medalį.

Tuo metu žemyno šiaurinėje dalyje varžybose sportininkai naudojo jachtas su 15 m² ir 20 m² burėmis. Erikas fon Holstas 1932 m. naujai sukonstravo dvivietę ledo jachtą – ''Monotyp-XV'', pasižymėjusią išskirtinėmis aerodinaminėmis savybėmis. Tik su nedideliais pakeitimais pagal išlikusius brėžinius šio tipo burinės ledrogės vis dar statomos iki šiol. 1937 m. jis paruošė eskizus ir pagamino kiek mažesnes, išskleidžiančias 12 m² burių plotą, ledroges. Pastarasis variantas dėl savo populiarumo vėliau buvo pramintas „Liaudišku“ arba „Ledo optimistu“.

1934 m. E. fon Holstas atvyko į Klaipėdą ir apmokė vietinius jachtininkus lenktyniavimo ledu ypatumų. Dėkingi vietinio *Kuršių jachtų klubo* sportininkai išrinko jį klubo garbės nariu. 1936 m. asmeniškai dalyvavo ir konsultavo statant garsiąsias Suomijos burines ledroges *HAI*.

1939 m. Erikas fon Holstas su šeima emigravo į Vokietiją. 1940 m. sausio 28 d. persikėlėliai iš Latvijos ir Estijos įkūrė *Baltijos buriuotojų klubą* (). 1940–1946 m. ir 1953–1962 m. (t. y. kone iki mirties) šio klubo komandoru buvo renkamas E. fon Holstas.

Buriavimo entuziastė buvo ir žmona Karina fon Holst, taip pat pasiekusi nemažai pergalių „liaudiškų“ ledrogių regatose su 12 m² bure.

## Bibliografija
* Erik von Holst. *Die Eisyacht. (Yacht-Bibliothek, Band 18)*. – Berlin: Klasing & Co., 1925.

## Šaltiniai
* Erik von Holst – Monotype-XV iceyacht 
* Holst, Erik // Eesti spordi biograafilise leksikoni
* Jonny W. Koehler. Eissegeln auf Kurischen Haff (2) // Memeler Dampfpboot 2011 N 12
Sulev Küünarpuu

**Sulevas Kiunarpu** (; g. 1956 m. balandžio 6 d. Hapsalu)  – Estijos buriuotojas ledu. 

## Biografija
1974 m. baigė Pirmąją vidurinę mokyklą Hapsalu mieste, Estijos vakaruose. Gyvendamas prie Baltijos jūros nuo 1971 m. kultivavo buriavimą. Daugkartinis Estijos čempionas. Vėliau susidomėjo buriavimu ant ledo, buvo išrinktas *Lenktynių Monotipinėmis Ledrogėmis Asociacijos (IM-XVIYRA)* prezidentu. 1993 m. kartu su Jaku Unuku tapo Monotipas-XV klasės burinių ledrogių Europos čempionu, o 1994 m. ekipažas pelnė bronzą. Po to sportiniai rezultatai ėmė prastėti ir 2000 m. S.Kiunarpu baigė sportininko karjerą. Tais pačiais metais pasitraukė iš *Asociacijos IM-XVIYRA *prezidento pareigų ir tapo verslininku.

## Šaltiniai
* ''Sulev Küünarpuu'' – biografija (est)
* ''Sulev Küünarpuu'' sportiniai pasiekimai (est)
Jevgenijus Kanskis

**Jevgenijus Kanskis**; ,  (1907 m. gruodžio 17 d. Rygoje, Rusijos imperija – 1986 m. liepos 5 d. Rygoje, Latvijos TSR) – Latvijos ir TSRS buriuotojas, vienas iš buriavimo ledu Latvijoje pradininkų.

## Biografija
Nuo septynerių metų susidomėjo buriavimu, jo tėvas – turtingas Rygos notaras Viačeslavas Kanskis – buvo garsus buriuotojas ir automobilių mėgėjas. 1922 m. J.Kanskis laimėjo pirmąją regatą ir iš tėvo gavo dovanų – jachtą „Jolite“. Baigęs jūreivystės studijas jis visgi kapitonu netapo – toliau užsiiminėjo buriavimu. 1914 m. notaras V.Kanskis buvo įsigijęs Estliandijos gubernatoriaus jachtą „Amata“, vėliau tėvas ir sūnus Kanskiai su ja dalyvaudavo svarbiausiose Europos regatose. Buvo laimėtos garsiosios *Nordsee Woсhe* lenktynės, regatos Havre, Diuvelyje, Ostendėje ir kt. 1938 m. birželio 19 d. Jevgenijus Kanskis nugalėjo *Pirmojoje tarptautinėje buriavimo regatoje Klaipėda–Nida*. Iš viso tarpukaryje su jachta „Amata“ buvo pelnyta virš dviejų šimtų prizų ir kt. apdovanojimų, tarp jų ir medalis „Navigacia Restituta“. Be to, J.Kanskis garsėjo kaip puikus sportinio automobilio „Amilcar CGS Grand Sport“ vairuotojas, dalyvavo prestižiniame Monte Karlo ralyje.

Latvijai tapus sovietine respublika, J.Kanskis išliko neginčijamu buriavimo autoritetu tuometinėje Tarybų Sąjungoje, buvo vienas pirmųjų buriavimo ledrogėmis Kyšo ežere prie Rygos atkūrėjų. 1951–1965 jis net šešiolika kartų tapo TSRS čempionu buriuodamas jachtas ir ledroges, paskutinį kartą nugalėjo būdamas 58 metų, o vieną pirmenybių sidabro medalį pelnė jau sulaukęs 72 metus. Nepaisant to, į šalies rinktinę kviečiamas nebuvo dėl savo sportinės praeities „buržuazinėje Latvijoje“. Neturėdamas leidimo išvykti į varžybas užsienyje, rungtyniaudavo TSRS vandenyse. 1960 m. ir 1961 m. su „Drakono“ klasės jachta jis nugalėjo regatose „Aplink Kuršių marias“. 1980 m. buvo pakviestas teisėjauti Maskvos olimpinių žaidynių Talino regatoje, o po trejų metų baigė aktyviai sportuoti.

## Atminimo įamžinimas
* Kuivižu jahtklube Salacgryvoje įkurtam *Latvijos buriavimo sporto muziejui* suteiktas J.Kanskio vardas
* Jo garbei rengiamos Rygos įlankos regatos

## Šaltiniai
* Maris Dale. ''History of Ice boating in Latvia'' 
*  ''Jevgēņijs Kanskis''
* ''Kuivižu jahtklubā atklās burāšanas sporta muzeju''
* Marija Mudėnienė. ''Kuršių marių regatos''
* ''Pirmo reizi notiks Rīgas līča regate un Jevgēņija Kanska kausa izcīņa burāšanā''
* ''Atklās burātāja Kanska 100 gadu jubilejas izstādi''
* ''К 110-летию Евгения Канского''
Panelė

**Panelė** – 1994 m. pradėtas leisti mėnesinis mados, gyvenimo būdo žurnalas, skirtas 15-25 metų merginoms. Panelės portalą kiekvieną mėnesį aplanko 200 tūkst. unikalių lankytojų. Tiražas neskelbiamas.

## Istorija

2015 m. „Panelės“ žurnalą paliko 20 metų jį kūrusi redakcija kartu su vyr. redaktore Jurga Baltrukonyte.

2017 m. DELFI žiniasklaidos grupė pardavė savo žurnalų leidybos verslo dalį bendrovei „GM žurnalų leidybos grupei“. Tarp jų ir žurnalą „Panelė“.

## Šaltiniai
Vanga (upė)

**Vanga** – upelis Lietuvoje, Kėdainių rajono rytuose, Šėtos seniūnijoje, taip pat Jonavos rajono pakraščiuose; Obels kairysis intakas. Prasideda Žeimelių miške, Šėtos botaninio draustinio prieigose, 4,5 km į rytus nuo Šėtos. Teka miškais ir dirbamais laukais į pietvakarius, kerta kelią . Nuo vidurupio pasuka į šiaurės vakarus. Įteka į Obelį 29,9 km nuo jos žiočių, Šėtos miestelio centre.

Intakas – Žalupė (kairysis).

Beveik visa upelio vaga ištiesinta. Pačiame žemupyje, Šėtoje, sudarytas Šėtos tvenkinys. Gyvenvietės prie Vangos: Pručiai, Normainiai II, Šėta.

Upėvardis *Vangà* kildinamas nuo žodžio *vanga* („dirva, laukas“; plg.  „žema, drėgna aukštažolė pieva“,  „lydimas“).

## Šaltiniai
Vandens skaitiklis

**Vandens skaitiklis** – prietaisas skirtas pratekančiam vandens debitui išmatuoti ir už jį atsiskaityti.

Naudojami įvairūs vandens skaitikliai, kurie skiriasi veikimo principu, konstrukcija, matavimo ribomis bei tikslumu. Kai kurie skaitikliai turi galimybę būti integruoti belaides ar laidines duomenų surinkimo sistemas ir perduoti surinktą informaciją nuotoliniu būdu.  

Bėgant laikui skaitiklių tikslumas mažėja todėl būtina reguliariai atlikti metrologinę patikrą arba keisti skaitiklį.

## Konstrukcija

Skaitiklis susideda iš dviejų nepriklausomų dalių:

* Korpusas (šlapioji dalis) – tai metalinis korpusas, į kurį įdedama sparnuotė, pro kurią teka vanduo.
* Rodmenys (sausoji dalis) – tai krumpliaračiai, ciferblatas ir hermetiškas dangtelis.

Pagal konstrukciją vandens skaitikliai gali būti:

* Vienasraučiai
* Daugiasraučiai
* Turbininiai
* Kombinuoti

## Veikimo principas
Skaitiklių veikimas paremtas vandens srauto tekėjimu pro sparnuotę, kurios sukimosi greitis priklauso nuo pratekančio debito. Besisukdama sparnuotė per magnetinę movą suka krumpliaračius, o šie suka rodykles, pagal kurias, gali būti nustatomas suvartotas vandens kiekis.

## Tikslumas

Pagrindiniai parametrai, nusakantys skaitiklio tikslumą yra šie:

* Mažiausiasis srautas (Q1) – mažiausias srautas, kuriam tekant vandens skaitiklis užtikrina rodmenis, atitinkančius didžiausios leidžiamosios paklaidos (DLP) reikalavimus.
* Pereinamasis srautas (Q2) – srautas, atitinkantis tarpinę vertę tarp ilgalaikio darbo srauto ir mažiausiojo srauto verčių, kuri srauto sritį padalija į du intervalus „viršutinę sritį“ ir „apatinę sritį“. Kiekvienas iš intervalų turi būdingąją DLP.
* Ilgalaikio darbo srautas (Q3) – didžiausias srautas, kuriam tekant vandens skaitiklis normaliomis naudojimo sąlygomis, t. y. esant kintančiam arba pastoviam srautui, veikia patenkinamai.
* Perkrovos srautas (Q4) – didžiausias srautas, kuriam esant skaitiklis trumpą laiką veikia patenkinamai ir nesugenda.

Leidžiamos vandens skaitiklių paklaidos tūrių matavimui, esant srauto vertėms tarp pereinamojo (Q2) (imtinai) ir perkrovos (Q4) srauto, DLP, teigiama arba neigiama, yra lygi:

* 2 % vandeniui, kurio temperatūra ≤ 30 °C;
* 3 % vandeniui, kurio temperatūra > 30 °C.

Tūrių matavimo, esant srauto vertėms nuo mažiausiojo (Q1) iki pereinamojo (Q2) (neįskaitant) srauto, DLP, teigiama arba neigiama, esant bet kokiai vandens temperatūrai yra lygi 5 %.

Vandens skaitikliai pagal tikslumą skirstomi į R40, R80, R160 ir R200 klases.

## Panaudojimas

Vienasraučiai vandens skaitikliai dažniausiai naudojami kai vandens suvartojimas yra itin mažas, pvz., butuose.

Daugiasraučiai vandens skaitikliai naudojami didesniam vandens suvartojimui fiksuoti, pavyzdžiui, daugiabučiuose ar administraciniuose pastatuose.

Turbininiai vandens skaitikliai naudojami kai yra didelis vandens suvartojimas, pavyzdžiui gamyklose ar priešgaisrinėse sistemose.

Pastatuose, kur yra didelis vandens poreikio pokytis, siekiant sumažinti matavimo paklaidas, gali būti naudojami kombinuoti skaitikliai.

## Šaltiniai
Libertavos I tvenkinys

**Libertavos I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Molėtų rajone, 8 km į vakarus nuo Alantos. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Pulšies intakas, Virintos baseinas) 0,3 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,23 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 118 m. Vakarinis krantas aukštokas. Aplinkui plyti pievos. Priešsroviui į šiaurės vakarus už 0,15 ha tvenkinėlio telkšo Libertavos ežeras, įsikūrusi buvusio Libertavos dvaro sodyba, nutiestas kelias . Pasroviui iškart telkšo 0,45 ha tvenkinys. Šalia įsikūręs Libertavos kaimas.

## Šaltiniai
GM žurnalų leidybos grupė

**UAB „GM žurnalų leidybos grupė“** (*GM žurnalai*) – Moteris“, „Mano namai“, „Tavo vaikas“, „Cosmopolitan“, „Panelė“ prekės ženklus valdanti leidybos grupė.  Iki 2017 m. „Delfi“ portalas pagal partnerystės sutartį šiems prekių ženklams internete atstovavo pastaruosius 10 metų. Taip pat vykdo žurnalų prenumeratos pardavimo veiklą, paslaugas teikdama ir kitiems leidėjams.

## Istorija

Anksčiau „Moters“ pavadinimu veikusi „Ekspress leidyba“, nuo 2004 m. priklausė Estijos žiniasklaidos bendrovei „Ekspress Grupp“. 2017 m. DELFI žiniasklaidos grupė pardavė savo žurnalų leidybos verslo dalį bendrovei „GM žurnalų leidybos grupei“.

## Šaltiniai
Žurnalų leidybos grupė (reikšmės)

**Žurnalų leidybos grupė** gali reikšti:
* Žurnalų leidybos grupė – „Žmonės“, „Laima“ ir kt. žurnalus leidžianti grupė.
* GM žurnalų leidybos grupė – „Moteris“, „Tavo vaikas“, „Cosmopolitan“, „Panelė“ ir kt. žurnalus leidžianti grupė.
Kevin Pangos

**Kevinas Džozefas Pangosas** (g. 1993 m. sausio 26 d.) – slovėnų kilmės Kanados krepšininkas, įžaidėjas.

## Karjera
2015 m. liepos 24 d. pasirašė dviejų metų sutartį su Las Palmo „Gran Canaria“, 2016 m. liepos 15 d. sudarė sutartį su Kauno „Žalgiriu“.

2018 m. liepos 25 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Barselonos „Barselona“ klubu.

2020 m. liepos 6 d. Kevin’as Pangos’as pasirašė vienerių metų sutartį su Sankt Peterburgo Zenit klubu. Prieš tai 1,86 m ūgio gynėjas Barcelona gretose praleido dvejus metus, bet visą antrąjį sezoną praleido dėl traumos. Pirmajame savo sezone Barselonoje jis rinko po 7,0 taškus per rungtynes.

2021 m. rugsėjo 17 d. kanadietis pasirašė dvejų metų 3,5 mln. dolerių vertės sutartį su NBA lygą atstovaujančiu klubu – Klyvlando „Cavaliers“. 2022 m. vasario viduryje buvo atleistas ir susitarė dėl dviejų metų sutarties su Maskvos „CSKA“ klubu, tačiau dėl karinio konflikto Ukrainoje neišvyko į Rusiją.

2022 m. liepos pabaigoje sugrįžo į Europą ir pasirašė dviejų metų sutartį su Milano „AX Armani Exchange“ klubu. Žaidėjas didelę dalį 2022–2023 m. praleido dėl traumų, o 2023 m. rudenį žaidė nedaug, galop buvo neberegistruojamas. Žiemą K. Pangosą perpirko „Valensija“.

## Pasiekimai
* 2017 m., 2018 m. LKL čempionas
* 2017 m., 2018 m. Karaliaus Mindaugo taurės čempionas
* 2018 m. Eurolygos trečia vieta
* Italijos krepšinio lyga (2023 m.)

## Šaltiniai
Vladimiras Vasiljevas

**Vladimiras Vasiljevas**,  (1935 m. lapkričio 28 d. Leningrade, TSRS – 2003 m. birželio 1 d. Klaipėdoje, Lietuvos Respublika) – Rusijos jachtininkas, buriavimo ledrogėmis sportininkas. Lietuvos buriavimo treneris. 1972 m. ir 1976 m. vasaros olimpinių žaidynių dalyvis.

## Biografija
Baigė tuometinį  Laivų statybos institutą Leningrade, įgijo inžinieriaus diplomą. Dirbo gimtojo miesto Karinio jūros laivyno mokslo tiriamajame institute (1958–1961 m.) ir sportinių laivų statykloje (1961–1963). Vėliau tarnavo jūrų karininku.

Būdamas dešimties susidomėjo buriavimu Baltijos jūros Suomių įlankoje. Šešis kartus tapo TSRS čempionu: „Žvaigždžių“ („Star“) jachtų klasėje 1963 m. ir 1971 m.; keturis kartus „Tornado“ klasėje 1973–1976 metais. Šalies rinktinės narys, treneris Eduardas Staisonas. Vl.Vasiljevas Miuncheno olimpinėse žaidynėse „Star“ jachtų klasėje  kartu su įgula buvo devintas, o Monrealio olimpinėse žaidynėse „Tornado“ katamaranų  klasėje užėmė tryliktąją vietą. Žiemą buriuodavo ant ledo Ladogos ežere, 1964–1979 m. aštuonis kartus tapo TSRS pirmenybių nugalėtoju burinių ledrogių su 20 m² bure klasėje. Aukščiausios kategorijos buriavimo sporto teisėjas.

1983 m. persikėlė gyventi į Klaipėdą. Dirbo treneriu Aukštojo sportinio meistriškumo mokykloje, jo auklėtiniai R.Andrijauskas ir A.Burkšas („Solingo“ klasė), broliai E. ir R. Gyliai („Skrajojačio Olando“ klasėje) tapo Lietuvos TSR čempionais. Burlentininkai V.Čeponis ir V.Kloviškis TSRS pirmenybėse užimdavo prizines vietas. V.Vasiljevas propagavo Klaipėdoje kiek primirštą buriavimo ledrogėmis tradiciją. Pats gamindavo inventorių ir buriuodavo užšalusių Kuršių marių ledu.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vladimiras Vasiljevas (nekrologas)
* Vladimiras Vasiljevas
* Olimpinių regatų rezultatai (en)
Eurolygos 2018–2019 m. sezonas

**Eurolygos 2017–2018 m. sezonas** – 3-asis sezonas naujo formato Eurolygos varžybose.

## Formatas
2018–2019 sezonas bus 3-asis Eurolygos naujo formato turnyras, kurio reguliariajame sezone žais 16 komandų. Iš 16-os komandų 11-a yra Eurolygos A licencijos savininkai, tarp jų ir Kauno „Žalgiris“. Reguliariajame sezone visos 16 Eurolygos komandų tarpusavyje sužais po dvejas rungtynes – namuose ir išvykoje. Po 30 reguliariojo sezono rungtynių aštuonios geriausios komandos pateks į ketvirtfinalį. Ten serija vyksta iki trijų pergalių. Lemiamos kovos vyks finalinio ketverto principu. Finalinis ketvertas vyks Vitorijoje, Ispanijoje, Bueso arenoje.

## Finalinis ketvertas
Finalinio ketverto varžybos buvo sužaistos Vitorijos Fernando Bueso arenoje 2019 m. gegužės 17–19 d. 





## Nuorodos
* Oficialus „Eurolygos“ tinklalapis
* Oficialus „Eurolygos“ partneris Lietuvoje „15min“ naujienų portalas
Aerozolių terapija

**Aerozolių terapija** ( – oras +  – tirpalas +  – gydymas) – gydymas aerozoliais.

Išskiriama natūrali aerozolių terapija, kai ligonis kvėpuoja pajūrio, kalnų ar kitokios gydomosios arba kurortinės vietos oru, prisodrintu jodo, bromo, fitoncidų, bei dirbtinė aerozolių terapija, praktikuojama gydymo institucijose. Dirbtinei terapijos rūšiai naudojami aerozolio generatoriai bei inhaliatoriai – tokiu būdu oras, prisodrintas antiseptinių mišinių, patenka tiesiai į kvėpavimo takus.

Aerozolių terapija labai paplitusi liaudies medicinoje – sergantiems kvėpavimo takų ligomis nuo seno buvo patariama kvėpuoti karštu vandeniu užplikytų vaistinių augalų garais.

## Taip pat skaitykite
* Aromaterapija

## Šaltiniai

* *Medicinos enciklopedija: 1 tomas.* Red. V. Petrauskas ir kt. – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1991.
Hidrotechninis betonas

**Hidrotechninis betonas** – betonas, kurio tankiui, nepralaidumui vandeniu, ilgaamžiškumui keliami padidinti reikalavimai. Ši betono rūšis naudojama konstrukcijoms, kurios bus pastoviai veikiamos vandens. Taip pat naudojamas esant reikalui atlikti betonavimo darbus po vandeniu.

Nelaidumas vandeniui priklauso nuo betono tankumo. Didesnio tankumo, mažiau laidus ar nelaidus vandeniui betonas gaunamas naudojant didesnes cemento sąnaudas, plastifikuojančiais priedais mažinant, naudojant aktyvius ar inertinius mikroužpildus, gerai sutankinant ir tinkamai prižiūrint kietėjantį betoną. Nelaidumas vandeniui gali būti vertinamas pagal vandens įsiskverbimo gylį ir nelaidumo vandeniui markėmis. Vandens įsiskverbimo gylis nustatomas betono bandinius 3 paras paveikus 0,5 MPa (5 atm) slėgiu pagal LST EN 12390-8. Nepralaidžiu vandeniui laikomas toks betonas, kai vidutinis vandens įsiskverbimo gylis yra mažesnis negu 20 mm.

## Nuorodos
Paviršinių nuotekų infiltracinės talpos

**Infiltracinė [[talpa (reikšmės)|talpa]]** – skirta paviršinių nuotekų surinkimui ir laipsniškam jo išleidimui į gruntą. Jos gali būti dviejų rūšių: infiltracinės kasetės arba infiltraciniai tuneliai.

## Infiltracinės talpos sudėtis
Talpos sudaromos iš:
* Kasečių arba tunelių blokų, kurių maksimalus skaičius neribotas, tačiau priklauso nuo aptarnaujamos teritorijos ploto, pritekančio vandens apimties ir grunto ypatumų
* Jungiamųjų detalių
* Įtekėjimo vamzdžio
* Apžiūros ir valymo šulinio
* Geotekstilės. Šia medžiaga  yra apvyniojami elementai, siekiant apsaugoti nuo smėlio patekimo į elemento vidų, taip pat apsaugoti talpą nuo medžių ir krūmų šaknų

## Veikimo principas
Paviršinės nuotekos surenkamos į žemėje įrengtas infiltracines talpas, iš kurių palaipsniui sunkiasi į aplinkos gruntą. Prie kasečių ar tunelio įtekėjimo angos prijungiama paviršinio vandens nuvedimo nuo stogų arba nuo kietų dangų vandens surinkimo sistemos, surinktas vanduo. Infiltracinių talpų veikimas bus tinkamas, teisingai įvertinus grunto tipą, jo pralaidumo galimybes ir talpą sudarančių elementų skaičiaus.

Infiltracijos tunelio dydžiai:

* Ilgis: 1200 mm
* Plotis: 800 mm
* Aukštis: 510 mm
* Tūris: 300 l

Infiltracijos kasetės dydžiai:

* Ilgis: 1200 mm
* Plotis: 600 mm
* Aukštis: 420 mm
* Tūris: 302 l

Tunelių ir kasečių kiekio parinkimas paviršinėms nuotekoms surinkti

## Infiltracinių talpų savybės ir techninė apžiūra
* Tuneliai ir kasetės atlaiko apkrovą iki 3,5 t/m², kas leidžia juos įrengti po lengvųjų automobilių stovėjimo aikštele ar privažiavimo keliu, žymiai racionaliau išnaudojant sklypo plotą.
* Atsparūs naftos produktų, keliams naudojamų druskų cheminiam poveikiui, grunto cheminėms savybėms.
* Geotekstilės vandens pralaidumas min. 70 m²/s, tempimo stipris 34/40 kN/m¹.
* Apžiūros ir valymo šulinys sistemoje suteikia prieigą prie kasetės ar tunelio ir leisti juos paprastai apžiūrėti ir aptarnauti t. y. praplauti ir išvalyti.

## Šaltiniai
# http://eccua.ee
# http://www.rainsmartsolutions.com/infiltration_detention_tanks.html
Žaltūnų tvenkinys

**Žaltūnų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šalčininkų rajone, 7 km į pietryčius nuo Turgelių, Žaltūnų kaime. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Veržos intakas, Merkio baseinas) 0,9 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 0,11 km, plotis – iki 0,075 km. Altitudė 202,2 m. Krantai žemi, vietomis apaugę medžiais ir krūmais. Tvenkinys labai užžėlęs vandens augalija.

## Šaltiniai
Rankinis stūmoklinis vandens siurblys

**Rankinis stūmoklinis vandens siurblys** – rankinis siurblys, kurio veikimas remiasi skysčių mechanikos dėsniais. Vandeniui pakelti iš gelmių į žemės paviršių yra naudojama mechaninė energija, o vandens judėjimą lemia slėgių skirtumas. Vandeniui pakelti reikalingas energijos kiekis priklauso nuo to, kokiame gylyje yra statinis vandens lygis (SVL) bei į kokį aukštį reikia pakelti siurbiamą skystį.

## Veikimo principas

Kai siurblio rankena yra judinama aukštyn ir žemyn, skystis juda iš didesnio slėgio į mažesnį. Kai stūmoklis yra pakeliamas į viršų, siurblio viduje sumažėja slėgis, vanduo ima tekėti pro siurblio apačioje esantį atbulinį vožtuvą (vožtuvas B) į siurblio vidų. Kai stūmoklis leidžiasi žemyn, vanduo yra slegiamas, didėja slėgis. Atbulinis vožtuvas esantis siurblio apačioje užsidaro, o atbulinis vožtuvas esantis ant ištekėjimo angos (vožtuvas A) atsidaro ir vanduo veikiamas slėgio išsilieja pro atsivėrusią angą į lataką. 

## Panaudojimo sritis

Šio tipo rankiniai vandens siurbliai plačiausiai naudojami sodininkystėje,, geriamo vandens tiekimui besivystančiose šalyse bei gyvenvietėse, kurios neturi prieigos prie elektros energijos išteklių. Siurblių pasirinkimą dažnai lemia itin ilgas gyvavimo ciklas ir maža kaina. Šio tipo siurbliai yra pritaikyti siurbti ir alyvą.

## Šaltiniai
Čempionų lyga (reikšmės)

* UEFA Čempionų lyga – prestižiškiausias Europos futbolo turnyras, kurį rengia UEFA.
* FIBA Čempionų lyga – trečias pagal komandų pajėgumą Europos krepšinio turnyras, kurį rengia FIBA.
* AFC Čempionų lyga
FIBA Čempionų lyga

**FIBA Čempionų lyga** – trečios pakopos profesionalaus klubinio krepšinio turnyras Europoje, rengiamas FIBA. Organizuojamas nuo 2016–2017 m. sezono.

FIBA organizuojame turnyre skirstant komandas lemiamu veiksniu tampa komandų pasiekti rezultatai nacionaliniuose čempionatuose. Anot FIBA atstovų, Čempionų lygos ilgalaikis tikslas – tapti aukšto lygio turnyru komandoms, kurios nėra tarp 11 Eurolygos išrinktųjų klubų ir tų komandų, kurios pagal sportinius principus nepateko į šį turnyrą.

ESPN, mano, kad projektas rikiuojasi 10 vietoje pagal pajėgumą Europoje po Eurolygos, Europos taurės bei kitų nacionalinių krepšinio lygų. Žemesnė FIBA Europos taurė neminima.

## Nugalėtojai

## Išnašos
Fernando Buesos arena

**Fernando Buesos arena** – uždaras sporto kompleksas Vitorijoje, Ispanijoje, viena didžiausių arenų Europoje.

2010 m. buvo surengtos pirmasis Europos taurės finalinis ketvertas.

2019 m. surengtas Eurolygos finalinis ketvertas.

## Šaltiniai
Keidžių tvenkinys

**Keidžių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šalčininkų rajone, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Jašiūnų miestelio, Keidžių kaime. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Galinės intakas, Rudaminos baseinas) 3,5 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,12 km, plotis – iki 0,06 km. Altitudė 177,4 m. Krantai žemi. Šiauriniame ir rytiniame pakrantėse auga miškelis.

## Šaltiniai
2022 m. Europos krepšinio čempionatas

**2022 m. Europos krepšinio čempionatas** – 41-as Europos krepšinio čempionatas, kuris vyko 2022 m. rugsėjo 1–18 dienomis. Čempionatas turėjo būti surengtas 2021 m., tačiau dėl 2020 m. vasaros olimpinių žaidynių perkėlimo į 2021 metus, krepšinio čempionatas buvo nukeltas į 2022 m. rugsėjį. Čempionatą laimėjo Ispanijos rinktinė, kuri finale įveikė prancūzus, vokiečiai liko treti, o lenkai ketvirti. Tuo tarpu Lietuvos rinktinė, kuri vos pateko į atkrimtamasias varžybas, bendroje įskaitoje liko 15 vietoje, tai pats prasčiausias rinktinės pasirodymas čempionato istorijoje.

Šis čempionatas žymi naują Europos krepšinio čempionatų erą – pirmą kartą nuo 2017 m. čempionato varžybos vyksta po penkerių metų pertraukos. Grupių etapai vyko Čekijoje, Gruzijoje, Vokietijoje ir Italijoje, tuo tarpu atkrintamosios varžybos vyko Vokietijos sostinėje Berlyne.

## Vietų pasirinkimas

Šis čempionatas yra trečiasis kartas, kuomet jis vyksta keturiose skirtingose valstybėse. Septynios šalys pateikė oficialias paraiškas čempionato surengimui:

* ** [[Čekija]] ([[Praha]])**
*  Estija (Talinas)
* ** [[Gruzija]] ([[Tbilisis]])**
* ** [[Vokietija]] ([[Kelnas]] - grupių etapas), ([[Berlynas]] - finalinis etapas)**
*  Vengrija (Budapeštas)
* ** [[Italija]] ([[Milanas]])**
*  Slovėnija (Liubliana)

Čekija, Gruzija, Italija ir Vokietija buvo pasirinktos šalimis-šeimininkėmis 2019 m. liepos 15 d. Miunchene, Vokietijoje.

## Čempionato arenos




## Patekusios komandos
Į čempionatą pateko šios rinktinės:

*  (šeimininkai)
*  (šeimininkai)
*  (šeimininkai)
*  (šeimininkai)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Grupės

## Grupių etapas
Keturios geriausios kiekvienos grupės komandos patenka į atkrintamųjų varžybų etapą.

### A grupė
**Vieta:** Tbilisis


2022 m. rugsėjo 1 d.
* 114:87 
* 72:68 
* 79:76 (prat.) 
----
2022 m. rugsėjo 3 d.
* 76:70 
* 87:101 
* 64:90 
----
2022 m. rugsėjo 4 d.
* 81:91 
* 73:83 
* 83:88 (2 prat.) 
----
2022 m. rugsėjo 6 d.
* 63:78 
* 65:82 
* 80:92 
----
2022 m. rugsėjo 7 d.
* 69:72 
* 80:89 
* 73:81 

### B grupė
**Vieta:** Kelnas


2022 m. rugsėjo 1 d.
* 95:85 
* 92:85 
* 63:76 
----
2022 m. rugsėjo 3 d.
* 92:82 
* 73:77 
* 88:103 
----
2022 m. rugsėjo 4 d.
* 107:109 (2 prat.) 
* 93:97 
* 78:74 
----
2022 m. rugsėjo 6 d.
* 68:81 
* 64:87 
* 80:88 
----
2022 m. rugsėjo 7 d.
* 87:70 
* 82:88 
* 71:106 

### C grupė
**Vieta:** Milanas


2022 m. rugsėjo 2 d.
* 90:61 
* 85:89 
* 83:62 
----
2022 m. rugsėjo 3 d.
* 65:86 
* 73:74 
* 85:81 
----
2022 m. rugsėjo 5 d.
* 73:70 
* 77:93 
* 84:73 
----
2022 m. rugsėjo 6 d.
* 94:62 
* 99:79 
* 81:76 
----
2022 m. rugsėjo 8 d.
* 90:85 
* 69:90 
* 56:90 

### D grupė
**Vieta:** Praha


2022 m. rugsėjo 2 d.
* 89:87 (prat.) 
* 99:84 
* 100:76 
----
2022 m. rugsėjo 3 d.
* 89:59 
* 68:81 
* 67:74 
----
2022 m. rugsėjo 5 d.
* 85:76 
* 88:80 
* 100:70 
----
2022 m. rugsėjo 6 d.
* 69:75 
* 98:88 
* 78:89 
----
2022 m. rugsėjo 8 d.
* 88:67 
* 88:77 
* 96:69 

## Atkrintamosios varžybos
**Vieta:** Berlynas

## Vietos

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Antanas Petraitis

**Antanas Petraitis** (1861 m., Skirsnemunė – 1933 m. sausio 25 d., Skirsnemunė) – katalikų kunigas, mecenatas. Vienas pirmųjų lietuvių astronomų.

## Biografija
Po Kauno kunigų seminarijos baigimo 1887 m. įšventintas kunigu. Vikaravo Skaudvilėje, Šaukėnų, Papilės bažnyčiose. Caro valdžios buvo vertinamas kaip nepatikimas asmuo. 1905 m. išvyko į JAV, kur dvidešimt penkerius metus tarnavo Čikagos Šv.Juozapo bažnyčios klebonu, įkūrė fondą Lietuvai remti. 

Laisvalaikiu domėjosi astronomija, buvo nusipirkęs galingą teleskopą. Savo observatoriją klebonas pavadino *KUN. A. PETRAlCZlO  ZVAIGZDIU TEMINYCE*, Amerikos lietuvių spaudoje jis skelbė straipsnius su nuotraukomis apie astronominius objektus. Tyrinėti dangaus kūnus pas kun. A.Petraitį taip pat rinkdavosi Ilinojaus valstijoje studijavę studentai.

1925 m. per agentus nupirko Zamkaus dvarą (prie Vytėnų), į kurį planavo atgebenti iš Amerikos savo teleskopą. 1930 m. jam atplaukus į Lietuvą paaiškėjo, kad už perkeliamą mokslinę įrangą reikia mokėti muitą. Teleskopo teko atsisakyti, jis liko JAV. Vėliau kunigas A.Petraitis, rūpindamasis jaunimo švietimu, pakvietė vienuolius iš Italijos ir padovanojo jiems dvarą saleziečių centrui įkurti. 1934 m. į Lietuvą atvykę  vienuoliai Zamkaus dvare įsteigė Vytėnų saleziečių namus.

Kunigas Antanas Petraitis mirė 1933 m., buvo palaidotas Skirsnemunės Šv. Jurgio bažnyčios šventoriuje. 1937 m. vienuoliai perkėlė jo palaikus prie Saleziečių namų teritorijoje tam tikslui pastatytos laidojimo koplyčios. Antrojo pasaulinio karo metais A.Petraitis buvo perlaidotas Skirsnemunės bažnyčios požemiuose.

Vytėnų mokykloje įrengta ekspozicija apie tauraus kunigo gyvenimą, 2005 m. gegužės 22 d. Skirsnemunės Šv. Jurgio bažnyčioje jam atidengta atminimo lenta.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Gyvenimo tikslas // sudarė Petra Petraitienė. – Vilnius: Baltijos kopija, 2007 ISBN 978-9955-568-51-3 (Knyga apie kunigą Antaną Petraitį)
Juozas Hertmanavičius

**Juozas (Jonas) Hertmanavičius** (1874 m. rugsėjo 13 d.  Raseinių apskrities Viduklės valsčiaus Nemaršioniių kaime – 1943 m. Čikagoje, JAV) – JAV lietuvių bendruomenė veikėjas, istorikas ir literatas. Palaidotas Čikagos Lietuvių tautinėse kapinėse.

## Biografija
Į Ameriką emigravo 1893 m., įsikūrė Čikagoje. Savarankiškai mokėsi anglų kalbos ir žurnalistikos. Dirbo nekilnojamo turto pardavėju, rašė straipsnius į tuometinę JAV lietuvių ir lenkų spaudą. 1906–1913 m. buvo Lenkų išeivių organizacijos jaunimo švietimo skyriaus vadovu.
   
Aktyvus JAV lietuvių bendruomenės veikėjas. Kartu su Antanu Olšausku Viskonsino valstijoje planavo įkurti lietuvišką kaimą „Žinyczią“, tuo tikslu išleido informacinį laikraštuką *Susitelkimas lietuvių Amerikoje*. Šis projektas 1913 m. žlugo. Rėmė Čikagos lietuvių Birutės draugijos teatro saviveiklininkus, buvo jų iždininkas. Skaitė paskaitas Aušros lietuvių draugijos organizuojamuose vakaruose. Dalyvavo 1911 m. įkuriant *Čikagos lietuvių draugijų asociaciją*, buvo išrinktas jos sekretoriumi. 

Dėjo daug pastangų, kad JAV pripažintų Lietuvos Nepriklausomybę: tuo tikslu 1919 m. su čikagiečių delegacija lankėsi JAV Senato Užsienio reikalų komitete, o 1921 m. – pas prezidentą Voreną Hardingą. Prasidėjus lietuvių tautiniam atgimimui, daug rašė į JAV leidžiamą angliakalbę spaudą (1919 m. jo straipsnis apie Lietuvą savaitraštyje *The Dearborn Independient* buvo vienas pirmųjų spausdintų informacijų anglų kalba ta tema). Išspausdino keletą knygų Lietuvos istorijos tematika, ypač domėjosi 1794 m. sukilėlių vado Tado Kosciuškos biografija. Paruošė penkiatomę Lietuvos istoriją anglų kalba (rankraštis).

## Bibliografija
* Litwini i Polacy (1906 m., lietuvių ir lenkų klb.)
* Ruch Wszechlitewski (1907 m.)
* The Lithuanian (1921 m.)
* Historical Outline of Lithuania (1922 m.)
* A Brief Historical Sketch of Lithuania (1943 m.)

## Įvertinimas
* 1938 m. III laipsnio LDK Gedimino ordinas 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Biografija
Jokūbas Skilandis

**Jokūbas Skilandis** (, ; 1810 m. Lietuvoje – 1894 m. vasario 9 (21) d. Sankt Peterburge) – Dominikonų ordino vienuolis, prioras. Sankt Peterburgo Šv. Kotrynos bažnyčios klebonas ir miesto katalikų bažnyčių dekanas.

## Biografija
Į Sankt Peterburgą atvyko 1839 m., o 1864 m. paskirtas dominikonų vienuolyno vyresniuoju – prioru. Kartu tapo ir Šv. Kotrynos bažnyčios, kurią aptarnavo vienuoliai dominikonai, klebonu. Jo pastangų dėka mergaičių mokykla, veikusi prie bažnyčios, buvo reorganizuota į septynmetę – buvo mokomasi pagal progimnazijos programą. Jokūbo Skilandžio aktyviai vykdoma socialine veikla caro administracija liko nepatenkinta ir 1878 m. privertė jį išvykti į dominikonų vienuolyną Agluonoje. Tik 1893 m. vasarą leista sugrįžti į Rusijos Imperijos sostinę, kur po keleto mėnesių jis mirė. Palaidotas Vyborgo kapinėse Sankt Peterburge, kapavietė neišliko. 

## Šaltiniai
* O.Кшиштоф Пожарский. „Бывшее Выборгское римско-католическое кладбище в Санкт-Петербурге (1856–1950), Книга Памяти“
MKS Sandecja Nowy Sącz

**Sandecja Nowy Sącz** – Lenkijos futbolo klubas iš Naujojo Sončo. 

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1910 m. 2016-2017 m. sezone Pirmoje lygoje užėmė pirmą vietą ir iškovojo teisę žaisti stipriausioje šales lygoje. 

2017–2018 m. sezone rungtyniavo Ekstraklasa liko paskutiniai ir iškrito į žemesnį lygmenį.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta juoda apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Globalsportsarchive