Argentinos geografija

**[[Argentina]]** – Pietų Amerikos šalis, išsidėsčiusi žemyno pietuose, tarp Andų kalnų vakaruose ir Atlanto vandenyno rytuose. Šiaurėje ribojasi su Bolivija ir Paragvajumi, šiaurės rytuose – su Urugvajumi ir Brazilija, o visa vakarinė siena eina su Čile. Argentina – antra pagal dydį Pietų Amerikos šalis, ir aštunta pagal dydį pasaulyje (2791800 km²). Argentina kelia pretenzijas dėl Antarktidos sektoriaus (Argentinos Antarktidos) ir Didžiosios Britanijos okupuotų Malvinų (Folklando) salų ir kitų Pietų Atlanto salų (Auroros, Pietų Džordžijos, Pietų Sandvičo, Pietų Šetlando, Pietų Orknio salų). Su visomis šiomis teritorijomis šalies plotas būtų 3761274 km².

## Gamtiniai regionai
Argentinoje išskiriami keli gamtiniai regionai:
* Šiaurės vakarų Argentina – kalnų plynaukščių (*Altiplano*) regionas
* Pampų kalnagūbriai – nuo Andų kalnų atsišakoję ir pavieniai kalnų masyvai šalies vakaruose
* Kujo – kalnuota vynininkystės sritis šalies vakaruose
* Pampos – stepės centrinėje šalies dalyje
* Gran Čiakas – įvairių gamtinių sąlygų lygumos šalies šiaurėje
* Mesopotamija (Tarpupis) – drėgnų miškingų žemumų plotas šiaurės rytuose
* Patagonija – įvairių gamtinių sąlygų pietinė Argentinos dalis
* Argentinos Antarktida – pretenduojama teritorija Antarktidoje

## Sienos
**Šiaurinė siena** su Bolivija išvesta *Cochinoca* kalnagūbriu, *Grande de San Juan*, Bermecho, *Grande de Tarija*, *Itaú* ir Pilkomajo upėmis, bei 22 lygiagrete. Nustatyta 1889 m. valstybės siena su Paragvajumi išvesta Pilkomajo, Paranos ir Paragvajaus upėmis. Nustatyta 1876 m.
**Rytinė siena'' su [[Brazilija]] eina [[Igvasu (upė)|Igvasu]], San Antonijo, ''Pepirí Guazú'' ir [[Urugvajus (upė)|Urugvajaus]] upėmis. Nustatyta [[1895]] m. Siena su [[Urugvajus|Urugvajumi]] eina Urugvajaus upe iki pat [[La Plata (estuarija)|La Platos]] ir nustatyta [[1961]] ir [[1973]] m.
Vakarinė siena su [[Čilė|Čile]] driekiasi Andų kalnų grandinėmis. Nustatyta [[1881]], [[1889]] ir [[1995]] m. Siena Patagonijoje patvirtinta [[1902]] m. Dėl sienų [[Ugnies Žemė]]je ([[Byglio kanalas|Byglio kanalo]]) buvo iškilę nesutarimų, tačiau [[1984]] m. sienos sutartis galutinai ratifikuota.

* **Šiauriausia vieta:** ''Grande de San Juan'' ir ''Mojinete'' upių santaka ''Branqui'' kalno papėdėje ([[Chuchujaus provincija|Chuchujaus prov.]]) 21°46' p. pl.
* **Piečiausia vieta:** ''San Pío'' kyšulys [[Ugnies Žemė]]s ''Isla Grande'' saloje 55°03' p. pl.
* **Ryčiausia vieta:** netoli ''Bernardo de Irigoyen'' miesto [[Misionesas|Misionese]] 53°35' v. ilg.
* **Vakariausia vieta:*' *Agassiz* kalno pašlaitėje [[Rio Negro provincija|Rio Negro prov.]] 73°83' v. ilg.

== Reljefas ==

Visu vakariniu Argentinos pakraščiu driekiasi [[Andai|Andų kalnai]]. Šiaurinėje ir centrinėje Andų dalyje iškyla daug aukštų kalnų ir ugnikalnių: [[Akonkagva]] (6959 m), [[Pisis]] (6882 m), [[Ochos del Saladas]] (6864 m), [[Bonetė]] (6850 m), [[Tupungatas]] (6800 m), [[Mersedarijas]] (6770 m) ir kt. Pietuose pereina į žemesnius Patagonijos Andus, kurių viršūnės neviršyja 4000 m: [[Laninas]] (3776 m), [[Tronadoras]] (3478 m), [[Ficrojus]] (3405 m) ir kt. Be to, daugybė kalnagūbrių ir kalnų masyvų driekiasi greta Andų, iš kurių svarbiausias – [[Kordobos kalnagūbriai]] (*Sierras de Córdoba*), kurio aukščiausia vieta – *Champaquí* kalnas (2850 m). Beveik visą pietinę Argentinos dalį užima [[Patagonijos plokščiakalnis]]. Centrinėje ir pietinėje šalies dalyse driekiasi [[Pampos|Pampų]] ir [[Gran Čiakas|Čiako]] lygumos. [[Argentinos Mesopotamija|Tarpupis]] – žemumos, tačiau šiaurėje iškyla kelios kalnagūbrių grandinės – [[Brazilijos plokščiakalnis|Brazilijos plokščiakalnio]] atšakos.

== Hidrografija ==

Argentinos upės priklauso daugiausia [[Atlanto vandenynas|Atlanto vandenyno]] ir vidinio nuotėkio baseinams. Taip pat Andų kalnuose dalis upių ir ežerų priklauso [[Ramusis vandenynas|Ramiojo vandenyno]] baseinui. Pagrindinė šalies upė – [[Parana]], kurios baseinas ([[Igvasu (upė)|Igvasu]], [[Pilkomajas]], [[Bermechas]], [[Saladas]], [[Paragvajus (upė)|Paragvajus]] ir kt.) užima šiaurės rytų pusę. Toliau, pietų link, į Atlantą teka dar kelios svarbios upės: [[Koloradas (Argentina)|Koloradas]], [[Negras (Argentina)|Negras]], [[Čiubutas (upė)|Čiubutas]], [[Deseadas]], [[Čikas]] ir kt. Dalis upių priklauso nenuotakiam [[Mar Čikita|Mar Čikitos]] ežero baseinui ([[Dulsė]], *Río Cuarto, Río Tercero* ir kt.).
Argentinoje gausu ežerų. Ypač ežeringi Patagonijos Andai: [[Buenos Airės (ežeras)|Buenos Airių]], [[Viedma (ežeras)|Viedmos]], [[Archentinas|Archentino]], [[Nauel Uapi]] ir daug kitų ežerų. Šalies centre yra Mar Čikitos ežeras. Be to, centrinėje dalyje susidarė daug druskos lygumų, iš kurių didžiausia – *Salinas Grandes*. Mesopotamijoje daug pelkių (didžiausia – [[Iberos pelkynai|Iberos]]). Upės patvenktos tvenkiniais ([[Jasireta Apipės tvenkinys|Jasiretos]] – Parana, *Ramos Mexia* – [[Limajas]], *Casa de Piedra* – Koloradas).

== Klimatas ==

Kadangi šalis nusidriekusi kelis tūkstančius km šiaurės-pietų kryptimi, todėl joje yra net kelios klimato juostos. Ugnies Žemės pietinė dalis patenka į subantarktinę klimato juostą. Čia būdingas šaltas, drėgnas ir vėjuotas oras. Patagonija išsidėsčiusi vidutinių platumų klimato juostoje. Dėl šaltųjų srovių būdingas šaltas ir sausas klimatas. Vasaros vėsios, žiemą galimi dideli šalčiai. Tačiau Andų pašlaitėse klimatas drėgnesnis ir švelnesnis. Centrinei daliai būdingas subtropinis klimatas. Pajūryje drėgna, einant į vakarus sausėja. Vasaros karštos, žiemos vėsios, o vakaruose būna šalčių. Šalies šiaurė išsidėsčiusi atogrąžų juostoje. Mesopotamijoje drėgna; vasaros karštos, žiemos šiltos. Einant link vakarų kritulių mažėja, didėja vasaros ir žiemos temperatūrų kontrastas.

== Dirvožemiai ==

Gran Čiake būdingi [[raudonžemis|raudonžemiai]] drėgnesnėse vietose – rausvi [[rudžemis|rudžemiai]], o sausesnėse – tamsūs rudžemiai. Sausojoje Pampoje būdingi pilkieji rudžemiai, Tarpupyje – feralitiniai dirvožemiai, Tarpupio pietuose ir drėgnojoje Pampoje – derlingi [[juodžemis|juodžemiai]]. Patagonijoje yra įdruskėjusių [[pilkžemis|pilkžemių]], rudžemių ir kaštoninių dirvožemių. Andų kalnuose dėl reljefo ir klimato įvairovės dirvožemiai labai įvairūs. Sausringuose ir karštuose šalies šiaurės vakaruose yra didelių [[druskožemis|druskožemių]] plotų.

== Augalija ==
Šalies šiaurėje, Gran Čiake plyti daugiausia tropiniai retmiškiai, vakaruose pereinantys į sausringus krūmynus ([[akacija|akacijos]], [[kaktusai]], [[mimoza|mimozos]]), o rytuose į [[savana]]s, palmių giraites ir [[galerinis miškas|galerinius miškus]]. Tarpupyje auga drėgnieji subtropiniai ir tropiniai retmiškiai su vešlia žoline augalija. Drėgnojoje rytinėje pampų dalyje plyti daugiausia sukultūrintų [[stepė|stepių]] plotai, o sausringuose vakaruose driekiasi sausosios stepės ir [[pusdykumė]]s, kur dygūs krūmai, [[kvebrachas|kvebrachai]], kaktusai. Patagonijos pusdykumėse auga [[ašuotė]]s, žemi dygūs krūmai, šalies pietuose ir Ugnies Žemėje – subantarktiniai miškai ir krūmai, sudaryti daugiausia iš [[notofagas|notofagų]]. Šiaurinės Andų pašlaitės skurdžios, ten auga krūmokšniai, sumedėję kaktusai, centrinėje dalyje – spygliuočių ir plačialapių miškai, [[Patagonijos Andai|Patagonijos Anduose]] – mišrieji miškai. Iš viso [[miškai]] ir krūmynai dengia 21 % Argentinos teritorijos.

== Gyvūnija ==
Argentinai būdinga [[neotropikai|neotropinė]] gyvūnija. Andų kalnuose, Patagonijoje sutinkami [[guanakas|guanakai]], [[viskaša|viskašos]], [[maros]], [[nutrijos]], [[jūrų kiaulytė]]s, [[puma|pumos]]. Pampų ir Gran Čiako lygumose sutinkami [[pampų elnias|pampų elniai]], [[šarvuotiniai|šarvuočiai]], [[skunkas|skunkai]], [[skruzdėdos]]; džiunglėse – [[tapyrai]], [[pekariai]], [[oposumai]], [[jaguaras|jaguarai]]. Būdingi stambūs paukščiai – [[paprastasis nandas|paprastieji nandu]], ant žemės gyvenančios [[karakara|karakaros]], [[palamedėjos]], [[tironiniai|tironai]], [[urvinės pelėdos]]. Patagonijos pakrantėse yra [[pingvinai|pingvinų]], [[jūrų liūtas|jūrų liūtų]] gulyklos, prie krantų stebimi [[banginiai]].

== Faktai ir skaičiai ==
;Plotas:
:* *visas:* 2 766 890 km²
:* *sausuma:* 2 736 690 km²
:* *vandenys:* 30 200 km²

;Jūrinės valdos:
:* *Pakrantės zona:* 24 jūrmylės (44 km)
:* *Kontinentinis šelfas:* 200 jūrmylių (370 km)
:* *Ekskliuzyvinė ekonominė zona:* 200 jūrmylių (370 km)
:* *Teritorinė jūra:* 12 jūrmylių (29 km)

;Kranto linijos ilgis:
: 4989 km

;Sienos:
:* *bendras ilgis:* 9665 km
:* *pagal valstybes:* Bolivija 832 km, Brazilija 1224 km, Čilė 5150 km, Paragvajus 1880 km, Urugvajus 579 km

;Ekstremalūs taškai:
:* *Aukščiausia vieta:* [[Akonkagva]], 6960 m
:* *Žemiausia vieta:* [[Valdeso pusiasalis|Valdeso pusiasalyje]], -40 m

;Gamtiniai resursai:
: [[švinas]], [[cinkas]], [[varis]], [[alavas]], [[geležis]], [[manganas]], [[uranas (chemija)|uranas]], [[nafta]], [[gamtinės dujos]], [[rusvosios anglys]], [[hidroenergija]]

;Žemės naudojimas:
:* *dirbama žemė:* 9 %
:* *laikini pasėliai:* 1 %
:* *laikinos ganyklos:* 52 %
:* *miškai ir krūmynai:* 19 %
:* *kita:'' 19 %

;Drėkinama žemė:
: 17 000 km²

;Gamtiniai pavojai:
:* žemės drebėjimai – šiaurės vakaruose
:* uraganiniai vėjai – centrinėje dalyje
:* sausros – vakariniuose regionuose
:* potvyniai – Mesopotamijoje

## Šaltiniai