Šveplavimas (rašyba)

**Šveplavimas**, taip pat **švepla kalba** – tarp interneto vartotojų paplitęs rašymas lietuvių kalba nenaudojant rašmenų su diakritiniais ženklais. Valstybinės lietuvių kalbos komisijos vertinimu be diakritinių ženklų pateikti ("šveplai" parašyti) užrašai neatitinka bendrinės kalbos normų, priskiriami kalbos klaidoms. Kompiuterininkų teigimu, nėra pateisinamų priežasčių nenaudoti lietuviškos abėcėlės. Lietuviškas tekstas koduojamas tarptautine universalia sistema „Unicode“, kurios nepalaiko tik seniausi telefonai. Švepla rašyba gali būti suprantama kaip nepagarba raštui, kalbai, kultūrai. 

Dauguma lietuviškų rašmenų nėra unikalūs. Lietuvių kalbos abėcėlė turi devynias savitąsias raides: ą, č, ę, ė, į, š, ų, ū, ž. Kai kurios iš tų raidžių sutinkamos ir kitose kalbose: ą ir ę – lenkų, č, š ir ž – latvių, čekų, kroatų, slovėnų, ū – latvių, į – navachų. Tik lietuvių yra vartojamos raidės ė, ų.

Kita vertus, švepla kalba nerodo nepagarbos, o tiesiog gali būti ribotų IT galimybių pasekmė, kuomet „taisyklingo“ e-laiško gavėjas seno modelio įrenginyje jo gali išvis nesuprasti. Renkant tekstą lietuviškomis raidėmis iš tiesų galima užtrukti ilgiau, bet užduočiai palengvinti galima taikyti mygtukiniame telefone įjungus žodžių nuspėjimo funkciją, vadinamąją T9 (**''T**ext on **9** keys*), o [[išmanusis telefonas|išmaniajame]] – įdiegus papildomus klaviatūros išdėstymus su patogiai pasiekiamais lietuviškais rašmenimis. Kitas dažnas argumentas prieš taisyklingą rašymą – didesnė lietuviškų pranešimų kaina. Iš tikrųjų, specifiniai lietuviški rašmenys koduojami kitaip, į juos telpa mažiau [[simbolis|simbolių]], negu į šveplus – vos 70 vietoje 160-ies.

== Istorija ==

Praėjusio šimtmečio pabaigoje švepląjį raštą lėmė iš pradžių lietuviškoms raidėms nepritaikyta [[programinė įranga]] ir įrenginiai. [[Mobilusis telefonas|Mobiliųjų telefonų]] eros pradžioje neturėta galimybės rašyti ir atvaizduoti specifinių lietuviškų raidžių [[SMS]] žinutėse, todėl buvo įprasta pranešimus siųsti [[Lotynų abėcėlė|lotyniška abėcėle]]. 

Kalbos sergėtojai pasigedo pilnaverčio valstybinės kalbos raidyno vartojimo ne tik mobiliųjų paslaugų sektoriuje, dalykiniame susirašinėjime, bet ir asmeniniame bendravime. [[Valstybinė lietuvių kalbos komisija]] (VLKK) ir [[Valstybinė kalbos inspekcija]] kreipėsi į [[Ryšių reguliavimo tarnyba|Ryšių reguliavimo tarnybą]] ir [[Mobilusis ryšys|mobiliojo ryšio]] paslaugų įmonių vadovus, kad Lietuvoje siunčiamos trumposios žinutės būtų parengtos ir išsiųstos lietuvišku raidynu. Pasak buvusios VLKK pirmininkės [[Irena Smetonienė|Irenos Smetonienės]], kovos su švepla kalba pradžioje buvo kreiptasi į mobiliųjų telefonų gamintojus „[[Nokia]]“ ir „[[Samsung]]“. Šios kompanijos aparatai buvo pritaikyti lietuvių kalbai, todėl toliau buvo vystoma taisyklingai rašomų tekstų technologija. 

Technologinis atsilikimas, [[kalbos kultūra|kalbos kultūros]] trūkumas trukdė neiškreiptu raštu į vartotojus kreiptis privačioms ir net valstybinėms įmonėms. Technologija, skirta siųsti SMS žinučių tekstus įvairiomis kalbomis, taip pat ir taisyklinga lietuvių kalba, [[Lietuvos kompiuterininkų sąjunga|Lietuvos kompiuterininkų sąjungos]] teigimu, buvo sukurta ir patvirtinta dar [[2003]] m. (tarptautinis standartas ETSI ES 202 130, apibrėžiantis įvairių kalbų raidžių rinkinius mobiliuose telefonuose, raidžių išdėstymą [[klaviatūra|klaviatūroje]]). Ryšių reguliavimo tarnyba taip pat pripažino, kad nėra pateisinamų priežasčių iškraipyti lietuvišką raštą trumposiose žinutėse. Dar [[2006]]-aisiais buvo atlikti daugiau kaip 40 skirtingų telefonų aparatų testai - iš jų vos du nerodė lietuviškų pranešimų.

[[2004]] m. [[kovo 30]] d. pradėti registruoti lietuviški (nešvepli) interneto srities [[.lt]] vardai, turintys savitųjų lietuvių kalbos abėcėlės raidžių. Registratorių duomenimis, vis daugiau lietuviškų prekių ženklų ir įmonių steigėjų apsisaugodami ėmėsi registruoti dvejopus [[Domenas (informatika)|domeno]] vardus – taisyklingą su savitosiomis lietuviškomis raidėmis ir šveplą variantą be [[Diakritiniai ženklai|diakritikų]]. Taip pavadinimas vartotojams pasiekiamas abiem būdais.
== Šaltiniai ==


== Nuorodos ==

* [https://gargzdai.lt/sveplavimas-internete-peilis-po-kaklu-rastingumui/ Šveplavimas internete – peilis po kaklu raštingumui] 
* [http://lietuvybė.lt/naudotojams/lietuvybe-sms-pranesimuose/ Lietuvybė SMS pranešimuose] *lietuvybė.lt''
* Lietuvių kalba informacinėse technologijose