Kukutis

:  perimvietės
:  sėslus
:  žiemavietės
**<small>Kukučių (''Upupa'') genties kitos rūšys:</small>**
:  Afrikiniai kukučiai (*Upupa africana*) gyvena sėsliai
:  Madagaskariniai kukučiai (*Upupa marginata*) gyvena sėsliai

**Kukutis**, Žemaitijoje žinomas kaip **uputis**, Dzūkijoje kaip **kukucis**, **luputis**, **tutlys** () – ragasnapinių paukščių (*Bucerotiformes*) būrio, kukutinių (*Upupiidae*) šeimos paukščių rūšis.

## Porūšiai
IOC World Bird List / v11.2, kurios sąrašus sudaro tarptautinė ornitologų sąjunga, išskiria 6 porūšius:
* *Upupa epops epops* Linnaeus, 1758; porūšis paplitęs Europoje, įskaitant pietinę centrinę Rusiją, šiaurės vakarų Afrikoje, šiaurės vakarų Kinijoje ir šiaurės vakarų Indijoje.
* *Upupa epops ceylonensis* Reichenbach, 1853; porūšis paplitęs centrinėje, pietinėje Indijoje ir Šri Lankoje.
* *Upupa epops longirostris* Jerdon, 1862; porūšis paplitęs šiaurės rytų Indijoje ir pietinėje Kinijoje, Indokinijoje ir Malakos pusiasalio šiaurinėje dalyje.
* *Upupa epops major* Brehm, CL, 1855; porūšis paplitęs Egipte.
* *Upupa epops senegalensis* Swainson, 1837; porūšis paplitęs Senegale, Gambijoje ir iki Somalio.
* *Upupa epops waibeli* Reichenow, 1913; porūšis paplitęs Kamerūne ir iki šiaurės vakarų Kenijos ir šiaurinėje Ugandoje.

## Paplitimas pasaulyje
Kukučiai paplitę Senojo pasaulio pusiaujo, subekvatorinio, atogrąžų, subtropikų ir vidutinių platumų klimato zonose. Gyvena Europoje, šiaurinėje Afrikoje iki pusiaujo ir Azijoje. Kukučiai gyvenantys vidutinių platumų klimato juostoje, ir iš dalies subtropikuose yra sezoniniai migrantai. Sėsliai gyvena jų Šiaurės Afrikos, Vakarų Afrikos, Pietų Azijos, Pietryčių Azijos populiacijos.

## Paplitimas Lietuvoje
Lietuvoje savaime gyvena kukučių *Upupa epops epops* porūšis. Šalyje kukučiai reti, nuo 1989 m. įrašyti į Lietuvos raudonąją knygą kaip 3 (R) kategorijos nykstanti rūšis. Šalyje aptinkami balandžio – rugsėjo mėn. Paplitę labai netolygiai, dažnesni yra Pietų ir Rytų Lietuvoje, o Dzūkijoje aptinkama gausiausia Lietuvoje gyvenančios kukučių populiacijos dalis.

Tinkamiausios vietovės kukučiui yra ten, kur ūkininkaujama ekstensyviai ir naudojama kuo mažiau pesticidų. Kukutis nevengia žmonių aplinkos, ir kartais apsigyvena net žmonių sodybose, miškuose įsikūrusiuose kaimuose, greta ganyklų, pievų ar kirtaviečių, upių slėniuose, pamiškėse, miškų ir kirtaviečių pakraščiuose. Kukučiai ypač mėgsta vietas su žema žole, kadangi jie trumpomis kojomis ir dažniausiai maitinasi vaikštinėdamas žeme.

Žiemoja atogrąžų Afrikoje, kartais Pietų Europoje.

## Išvaizda
Maždaug smilginio strazdo dydžio, nors dėl plačių sparnų atrodo didesnis. Kukučių kūno ilgis 26-32 cm, atstumas tarp abiejų išskleistų sparnugalių 42-46 cm, sveria 47-89 g arba vidutiniškai apie 70 g. Skrydis lėtokas, banguotas, panašus į eurazinio kėkšto. Skrendantis primena drugį. Viršutinė kūno pusė molio spalvos. Nugara su skersinėmis juosvomis juostomis, antuodegis baltas. Sparnai su plačiomis baltomis juostomis. Uodega juoda. Apatinė kūno pusė rusva, o pilvas balsvas. Ant galvos turi dviejų eilių plunksnų išskleidžiamą kuoduką, kuris gali būti pakeltas arba priglaustas prie galvos. Kuodo plunksnos rudos su juodomis dėmėmis viršūnėje. Šis paukštis neturi pūkų. Snapas ilgas 5-6 cm, lenktas, ylos formos. Kojos trumpos, bet stiprios. Lengvai vaikšto ir bėginėja žeme.

Jų balsas turi tam tikro panašumo į paprastosios gegutės kukavimą.

## Perėjimas
Ganėtinai drąsus ir judrus paukštis. Aktyvus dieną. Laikosi poromis Peri uoksuose, taip pat lizdus kraunasi medžių plyšiuose, akmenų krūvose ar kaimo vietovėse apleistų trobesių plyšiuose. Mėgsta apsigyventi ir žmonių iškeltuose inkiluose. Lizdą sudaro sauja šiaudelių, samanos, kelios plunksnos. Deda 5-6 (kartais net 12) baltų kiaušinių, peri (daugiausia patelė) 16-18 dienų, patinas ją maitina. Jaunikliai abiejų tėvų maitinami 22-25 dienas. Lizdai labai nešvarūs, kadangi tėvai augančių jauniklių išmatų iš lizdo nepašalina, tad kvapas atbaido nuo lizdo ir galimus plėšrūnus. Kartais peri 2 kartus per metus.

Gyvendami laisvėje, kukučiai išgyvena apie 10 metų.

## Mityba
Maisto ieško ganyklose, pievose, arimuose. Minta beveik išimtinai gyvūniniu maistu, daugiausia dideliais vabzdžiais bei jų lervomis, bei įvairiais bestuburiais, kurių ieško tik ant žemės. Naudodamasis ilgu snapu, kukutis patikrina visas vietas, kur gali aptikti mėšlavabalių, kurklių ir kitokio panašaus gyvio. Sunaikina daug žemės ūkiui žalingų vabzdžių, ypač karkvabalių, grambuolių vikšrų.

## Žmonės ir kukučiai
Kukučiai yra išskirtiniai paukščiai, kurie pateko į daugelio Senojo pasaulio tautų istoriją ir mitologiją. Senovės Egipte jie buvo laikomi šventais paukščiais ir buvo vaizduoti ant kapaviečių ir šventyklų sienų.
Senosios karalystės metu kukutis buvo naudojamas ikonografijoje kaip simbolinis kodas, nurodantis, kad vaikas yra jo tėvo įpėdinis ir paveldėtojas.

Toroje, Levitų (*Leviticus*) knygoje 11:13–19, kukučiai buvo išvardyti tarp gyvūnų, kurie yra bjaurūs ir kurių negalima valgyti. Jie taip pat paminėti Pakartoto Įstatymo knygoje 14:18 kaip ne košeriniai. Skirtingai, nei kaip buvo surašyta Senojo Testamento knygoje, kad kukučiai yra nešvarūs ir jie draudžiami izraelitams juos valgyti, 2008 m. gegužę, Izraelyje kukutis buvo išsirinktas nacionaliniu paukščiu.

Kukučiai Persijoje buvo laikomi dorybės simboliu. Persų eilėraščių knygoje „Paukščių parlamentas“ („Attar“ Mantiq al-Tayr“) kurią parašė Faridas ad Dinas Ataras, kukutis buvo laikomas paukščių lyderiu.

## Etimologija
Žodis *kukùtis* (*kukutỹs*) yra onomatopėja (iš *kukúoti*), kaip ir kiti šio paukščio pavadinimai lietuviškai (*tūtlỹs, dudùtis, lukùtis, tutùlis, tutùtis, tutùkas, dudùkas, lupùtis, luputỹs, upùtis*) ar kitomis kalbomis (, , , , , , ,  ir kt.).

## Galerija

Hoopoe_with_insect.jpg|Kukutis
Upupa_epos_Natura_2000_Most_Arda_Eastern_Rhodopes_Bulgaria_02.jpg|Kukutis (Bulgarija)
Hoopoe_(18859117959).jpg|Kukutis (Vengrija)
Puput.jpg|Kukutis (Iberijos pusiasalis)
Upupa epops, Landschaftsschutzgebiet Ruppiner Wald, Germany.jpg|Kukučiai
Wiedehopf_beim_Fütterungsanflug_im_Naturschutzgebiet_Glockenbuckel_von_Viernheim.jpg|Kukučiai (pietvakarių Vokietija)
Upupa_epops_1_Luc_Viatour.jpg|Kukutis
ABUBILLA (Upupa epops).jpg|Kukutis
Upupa_epops_Madrid_01.jpg|Kukutis
Upupa_epops,_SandBath.jpg|Izraelio Aškelono nacionaliniame parke besimaudantis smėlyje kukutis
Hoopoe_Canary_Islands.jpg|Besimaitinantys kukučiai Tenerifės saloje
Huppe_fasciée_MHNT_ZOO_2010_11_161_Ouzouer-sur-Trézée.jpg|Kukučio kiaušiniai


## Šaltiniai

* zuvintas.lt / Dzūkijos paukščiu išrinktas kukutis

## Nuorodos
* xeno-canto.org / Eurasian Hoopoe · ''Upupa epops'' · Linnaeus, 1758 (*kukučių “hukavimo“ garso įrašai*)
* birdsoftheworld.org / Eurasian Hoopoe ''Upupa epops''
* ebird.org / Eurasian Hoopoe ''Upupa epops''
* justbirding.com / 30 Hoopoe Facts: Fly-Catching Punk Rocker (3 Species of Upupa)
* youtube.com / Hoopoe. Singing bird | Wildlife World (*vaizdo įraše kukutis ir jo “hukavimas“*)
* youtube.com / Hoopoe singing 140418 (*Ispanijoje “hukuojantis“ kukutis*)
* youtube.com / HOOPOE / Upupa epops / Bird Feeding Their Young in SLOW MOTION (*kukutis maitinantis uokse savo jauniklį*)