Aleksandro žieduotoji papūga

* Palaeornis eupatria Linnaeus, 1766
* Psittacus Eupatria Linneaus, 1766

**Aleksandro žieduotoji papūga** (*Psittacula eupatria*) – papūginių paukščių (*Psittaciformes*) būrio, *[[Psittaculidae]]* šeimos, žieduotųjų papūgų (*Psittacula*) genties paukščių rūšis.

## Paplitimas

### Natūralus paplitimas
Aleksandro žieduotosios papūgos paplitusios Indijos subkontinente, Mianmare ir Indokinijos pusiasalyje, kur dažniausiai gyvena sėsliai, nors gyvenančios kai kuriuose regionuose sezoniškai migruoja.

### Už savaiminio arealo ribų
Vienų tyrimų rezultatai rodo, kad Aleksandro žieduotųjų papūgų invazinės populiacijos (*išplatintos [[Žmogus|žmonių]]*) daugiausia paplitusios Europoje (Italijoje, Nyderlanduose, Belgijoje, Vokietijoje, Ispanijoje), dalyje Artimųjų Rytų (Turkijoje, Irane, Irake, Kuveite, Saudo Arabijoje, Bahreine, Katare, Jungtiniuose Arabų Emyratuose) ir dalyje Tolimųjų Rytų regiono, pavyzdžiui, Japonijoje, Honkonge bei Singapūre. Vykstant jų invazijai į Europą, ir lyginant su vietinio arealo vietomis, Aleksandro žieduotosios papūgos gerokai išplėtė savo nišą į šaltesnio klimato šalis. Tyrimų rezultatai šiek tiek patvirtina hipotezę, kad tarprūšinis palengvinimas su anksčiau įsitvirtinusiomis Kramerio žieduotosiomis papūgomis (*Psittacula krameri*), gali prisidėti prie giminingų Aleksandro žieduotųjų papūgų nišų plėtros ir invazijos sėkmės.

## Biotopas
Apsigyvena sausuose arba drėgnuose miškuose iki 800 m altitudėse, vietomis iki 1600 m. Taip pat vietovėse kur auga mangrovės, ar yra dirbama žemė arba atvirose vietovėse su pasitaikančiais medžiais, miestų teritorijose, parkuose ir soduose. Kartais maitinasi vaismedžių ir kokoso palmių plantacijose.

## Išvaizda
Išvaizda panašios į Kramerio žieduotąsias papūgas (*Psittacula krameri*), tik žymiai stambesnės. Kūno ilgis įskaitant labai ilgą uodegą 56-62 cm, kūno svoris 198–258 g. Pas suaugusias dominuoja žalsvas plunksninis apdaras. Snapas didelis, raudonas. Labai ilga uodega.

### Lyčių skirtumas
Lytinis dimorfizmas nedidelis. Patinėliai nežymiai stambesni už pateles ir turi juodą „apykaklę“, kurios užpakalyje rožinės spalvos pūkeliai. Patelės be „apykaklės“.

### Mutacijos
Nustatytos kelios mutacijos: lutino (dominuoja gelsvos plunksnos), mėlynos, pilkšvažalės, tamsiažalės. Pabrėžtina, kad tai ne hibridai, o grynos Aleksandro žieduotųjų papūgų mutacijos.

## Porūšiai
Išskiriami penki porūšiai:
* ***P. e. nipalensis*** (Hodgson, 1836); paplitę rytiniame Afganistane ir iki Bangladešo. Stambiausias porūšis. Kūno ilgis įskaitant ilgą uodegą 62 cm, sparnų ilgis 200–240 mm, uodegos ilgis 286–328 mm.
* ***P. e. eupatria*** (Linnaeus, 1766); paplitę pietinėje Indijoje ir Šri Lankoje. Kūno ilgis įskaitant ilgą uodegą 58 cm, sparnų ilgis 189–215 mm, uodegos ilgis 215–355 mm.
* ***P. e. magnirostris*** (Ball, 1872); paplitę Andamanų salose. Kūno ilgis įskaitant ilgą uodegą 60 cm, sparnų ilgis 200–225 mm, uodegos ilgis 250–347 mm.
* ***P. e. avensis*** (Kloss, 1917); paplitę šiaurryčių Indijoje ir šiauriniame Mianmare. Kūno ilgis įskaitant uodegą 58 cm, sparnų ilgis 194–220 mm, uodegos ilgis 281–336 mm.
* ***P. e. siamensis*** (Kloss, 1917); paplitę šiaurės ir vakarų Tailande ir Indokinijos pusiasalyje. Smulkiausias porūšis, kūno ilgis įskaitant ilgą uodegą 56 cm, sparnų ilgis 179–205 mm, uodegos ilgis 200–298 mm.

## Hibridizacija
### ''Psittacula krameri'' X ''Psittacula eupatria'' hibridai
Dažniausiai pasitaikantys žieduotųjų papūgų (*Psittacula*) gentyje hibridai, yra tarp Aleksandro žieduotųjų papūgų ir Kramerio žieduotųjų papūgų (*Psittacula krameri*) hibridai. Šie hibridai ne visada būna nevaisingi. Jie dažnai parduodami kaip Aleksandro žieduotųjų papūgų porūšiai. Dauguma *Psittacula krameri* X *Psittacula eupatria* hibridų yra veisiami siekiant grynąsias Aleksandro žieduotąsias papūgas papildyti mutacijomis. Tai gali užtrukti ne vienerius metus, kol bus papildyta tik viena mutacija. Tarp šių tarprūšinių hibridų, labiausiai yra paplitusi lutino mutacija.

Pas *Psittacula krameri* X *Psittacula eupatria* lutino hibridus dominuoja geltonas kūnas, ant sparnų oranžinė dėmė, geltona uodega, geltona galva, aplink snapą šviesesnė spalva. Pas patinėlius esamas „apykaklės“ žiedas baltas su rožine spalva. Viršutinis ir apatinis posnapiai raudoni. Kojos rausvos, nagai šviesūs, akių rainelė raudona su gelsvuma. *Psittacula krameri* X *Psittacula eupatria* lutino hibridus, nuo grynakraujų lutino Aleksandro žieduotoji papūgų galima atskirti pagal dydį ir oranžines sparnų dėmeles. Grynakraujės lutino Aleksandro žieduotosios papūgos turi tamsiai raudonas sparnų dėmes ir yra daug didesnės už *Psittacula krameri* X *Psittacula eupatria* lutino hibridus.

Ispanijoje, yra užfiksuoti, už savo arealo išplitusių invazinių Aleksandro žieduotųjų papūgų (*Psittacula eupatria*) ir Kramerio žieduotųjų papūgų (*Psittacula krameri*) tarprūšiniai hibridai.

## Veisimasis
Veisimosi sezonas vyksta nuo lapkričio iki balandžio. Lizdus suka dideliuose medžiuose, kartais taip pat dideliuose sienų plyšiuose arba pastogėse. Mėgsta negyvas palmes ir minkštamedienius medžius, tai yra pušūnus (*Pinophyta*), arba tokius kaip kapokinius bombakmedžius (*Bombax ceiba*), kuriuose papūgėlės dažnai išgraužia duobutes. Taip pat naudojasi senomis geninių (*Picidae*) ir kitų paukščių lizdų duobutėmis, kurias jos paprastai išgraužia dar daugiau. Kartais peri kolonijoje. Keletas porų peri viename medyje. Jų lizdas išklotas pūvančia mediena. Deda nuo 2 iki 4 34,0 x 26,9 mm dydžio kiaušinių. Peri 28 dienas. Per 7 savaites pilnai apsiplunksnuoja ir dar po 21 dienų jaunikliai tampa pilnai savarankiškais.

## Mityba
Jų mitybos racioną sudaro įv. sėklos, riešutai, vaisiai, uogos, lapų pumpurai, žiedai (*Salmalia*, *Butea*, *Erythrina*, *Bassia latifolia*) ir nektaras. Jos daro didelę žalą javų, ryžių ir kukurūzų laukams, taip pat vaismedžių plantacijoms, kai vaisių sulesa daugiau nei reikia prasimaitinimui.

## Elgesys
Vidutiniškai arba labai triukšmingos papūgėlės. Jų balsas garsus, rėkiantis klyksmas, gilesnis nei Kramerio žieduotųjų papūgų (*Psittacula krameri*). Aktyvios, daug kramsnoja. Ištvermingos, įskaitant ištvermingos kai aklimatizuojasi naujose vietovėse. Nesugyvenamas charakteris su kitais paukščiais. Iš pradžių nedrąsi, bet greitai pripranta prie prižiūrėtojo ir gali tapti patiklia.

Ne veisimosi sezono metu gyvena poromis arba mažomis grupėmis. Vakare susiburia į didesnius, kartais daugiau nei tūkstančio paukščių būrius ant medžių grupių arba miško ruože. Auštant, garsingais klyksmais mažos grupės išskrenda į maitinimosi vietas. Skrisdamos į maitinimosi vietas grupė sudaro uždarą būrį. Skrenda greitai ir tiesiai, dažnai aukštai, su lėtu, ritmingu sparnų plasnojimu. Atsargios ir baikščios.

## Amžius
Aleksandro žieduotosios papūgos gyvena 20-30 metų.

## Pavadinimo kilmė
Jos pavadintos Aleksandro Makedoniečio garbei, kuris iš Pandžabo į įvairias Europos ir Viduržemio jūros regiono šalis atgabeno daugybę šių paukščių, kuriuos vertino karališkos šeimos, didikai ir karvedžiai.

## Taip pat skaitykite
* Kramerio žieduotoji papūga (*Psittacula krameri*)
* Pilkoji žieduotoji papūga (*Psittacula bensoni*)
* Paprastoji kalita (*Myiopsitta monachus*)
* Invazinė rūšis

## Galerija

Alexandrine parakeet pair in Delhi (6).jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų porelė (*kairėje patelė, dešinėje patinėlis*) Delyje (Indija)
Happy Pairing (16245194644).jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų besiporuojanti porelė (*viršuje patinėlis*) Honkonge
Psittacula eupatria, feral, Istanbul 0707.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patinėlis (Stambulas, Turkija)
Alexandrine Parakeet Psittacula eupatria by Raju Kasambe DSCN0651 (6) 04.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patelė Mumbajaus mieste
Psittacula eupatria -in a tree-8.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patinėlis
Female Alexandrine Parakeet on a Kachnar Tree 01.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patelė 
Alexandrine parakeet kalakote.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patinėlis Džamu ir Kašmyre
Alexandrine Parakeet - Psittacula eupatria DSC05142.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patelė uokse
Alexandrine parakeet (Psittacula eupatria) 03.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūga medžio plyšyje
Alexandrine Parakeet MSH Sourav.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų porelė (*priekyje patinėlis*) prie lizdavietės pastato sienos plyšyje
Psittacula eupatria (15062885099).jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patinėlis prie pastato sienos plyšio ir kairėje miesto balandis (*Columba livia domestica*), Delyje
Alexandrine Parakeet Psittacula eupatria by Dr. Raju Kasambe DSCN1240 (20).jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patinėlis (Javatmale, Maharaštros valstija)
Let's talk.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patelė
Alexandrine Parakeet Psittacula eupatria by Dr. Raju Kasambe DSCN1240 (19).jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patinėlis Javatmalo apskrityje (Maharaštros valstija)
Alexandrine Parakeet at IIT Delhi.jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patinėlis Delyje
Parrot (32519159798).jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patinėlis skrydyje (Pakistanas)
Flying (16660262077).jpg|Aleksandro žieduotųjų papūgų patinėlis skrydyje (Honkongas)
Landing (16247599273).jpg|Besileidžianti Aleksandro žieduotoji papūga (Honkongas)


## Šaltiniai

## Nuorodos
* parrots.org / Alexandrine Parakeet (''Palaeornis eupatria'') | World Parrot Trust
* xeno-canto.org / Alexandrine Parakeet · ''Psittacula eupatria'' · (Linnaeus, 1766) | *Aleksandro žieduotųjų papūgų kvykavimo įrašų kolekcija*
* youtube.com / Alexandrine Parrot Natural Sounds / Voices (*Aleksandro žieduotosios papūgos balsas*)
* youtube.com / Alexandrine Parakeet, Surjapur Wetlands 19 Nov 2023 (*Aleksandro žieduotoji papūga Indijos Surdžapūro šlapynėse*)