Gurės akmuo

**Gurės akmuo** – išskirtinis riedulys, esantis Varėnos rajono savivaldybėje, Merkinės seniūnijoje, Gudakiemio kaime, nuošaliai slūgsantis brandžiame miške, kalvelėje. Pasiekiamas iš kelio , pasukus į pietryčius apie 350 m pro atskirą sodybą (Kaštonų g. 31) miško keliuku, apie 70 m praėjus už elektros perdavimo linijos.

## Istorija
 
Gudakiemio senieji  gyventojai prisimena, kad pokaryje akmuo gulėjęs atviroje vietoje. Vaikai, atbėgę iš netoli esančios mokyklos, mėgo nuo jo čiuožti žemyn. Įspūdingo dydžio akmuo buvo kaimo senbuvių Žėkų žemėje, ant kalno. Tikriausiai ir jo pavadinimas kilęs iš slaviško žodžio „gura“ (kalnas). Užrašyti gudakiemiškio Saturno Žėko prisiminimai: „*...senais laikais Gudakiemyje lankėsi matininkas, kuris įskaitė užrašą ant Gurės akmens. Jis sakė, kad parašyta lenkų kalba, buvusio pono žemės ribos ženklas, pažymėdamas savo pavardę.*“ Kolūkiniais metais nederlinga žemė užleista miškui.

Praeityje šis akmuo, atrodo, buvo įtrauktas į vietinės reikšmės archeologijos paminklų sąrašą, vėliau išbrauktas kaip nerastas. Duomenys apie šį objektą nuo seno buvo pateikti Istorijos instituto Rankraštyne. 1978 m. žvalgomosios archeologinės ekspedicijos Varėnos rajone (vad. J. Balčiūnas) ataskaitoje minimas į Lietuvos TSR kultūros paminklų sarašą įrašytas mitologinis akmuo (AV–1761), kuris taip pat vadinamas Gurės akmeniu. Nurodyta vieta – kadagiais ir pušimis apaugusi kalvelė, esanti apie 600-700 m į rytus nuo kelio Gudakiemis–Nedzingė. Tai buvo tarp mažesnių pilkų akmenų įsiterpęs vienas kiek didesnis labai suskeldėjęs, aptrupėjęs, beveik visiškai sudūlėjęs rausvo stambiagrūdžio granito akmuo. Buvo spėjama, kad tai galėjo būti Gurės akmuo, kurio pavadinimo kilmė siejama su žodžiu „sugurti“ (sugriūti, sutrupėti). Jokių ženklų akmenyje nepastebėta. Kitų kuo nors išsiskiriančių iš aplinkos akmenų netoliese neaptikta. Remtasi H. Lizdenio 1957 m. surašytu pasu.

1989 m. Gurės akmenį, nurodytą vietos gyventojų, lankė ir įvertino Kultūros paveldo centro žvalgomoji ekspedicija, vadovaujama J. Balčiūno. 2001 m. Merkinės tyrimų ir žvalgymų ataskaitoje vertinimą pateikė Vykintas Vaitkevičius. Buvo nustatyta, kad jis guli tankiame miške, 0,68 km į šiaurės rytus nuo kelio į Burokaraistį atsišakojimo Gudakiemyje, 0,3 km į rytus nuo atskirai stovinčios sodybos (J. Žėko), 70 m į pietus–pietryčius nuo elektros perdavimo linijos, nedidelėje įkalnėje.

## Charakteristika

Akmuo yra netaisyklingos dvišlaitės palapinės formos, 4,05 m ilgio, ilgąja kraštine orientuotas šiaurės–pietų kryptimi. Centrinėje dalyje siekia 1,40 m aukštį virš žemės paviršiaus. Tai raudonos spalvos, vidutinio rupumo granitas. Vakarų pusėje išsiskiria nuolaidėjančia natūralia, lygia plokštuma, kurioje pastebimas sunkiai įskaitomas iškaltas įrašas lenkų kalba. Jį sudaro keli skaičiai bei vienas po kitu sukomponuoti žodžiai. Įrašo turinį nustatė 1989 m. ekspedicija: „*1759 m. balandžio 29 d. Merkinės ir Astravo kunigaikštis, Rotmistras Puceino.*“  Greta šio įrašo iškaltas nedidelis, 6x8 cm matmenų kryželis.

Specialistų vertinimu, Gurės akmuo turi istorinę vertę kaip memorialinis ir rašto paminklas, yra išskirtinis tokios rūšies paminklas Pietų Lietuvoje bei vienas iš nedaugelio, iki šiol išlikusių visoje Lietuvoje. 2024 m. duomenimis,  Kultūros vertybių registre nebuvo įrašytas.

## Duomenys

* Aukštis – 1,40 m
* Ilgis – 4,05 m
* Plotis – 3,20 m
* Uoliena – granitas

## Literatūra

* Česlovas Skaržinskas. Gudakiemis – senas dzūkų kaimas. Utena: Kamonada, 2022 – ISBN 978-609-8011-88-3.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Gimtinės šaltinis. „Gurės akmuo“ *facebook.com*