open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Plokščių senosios kapinės

**Plokščių senosios kapinės** (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus kodas , senas registro kodas L545) – neveikiančios kapinės šiaurinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Plokščiuose, 1,0 km į vakarus nuo kelio Plokščiai–Kuniginė, 0,3 km į šiaurės vakarus nuo Kretingos–Skuodo geležinkelio, Juodupio dešiniajame krante. 

## Kapinės
Įrengtos nedidelėje pakilumoje, netaisyklingos trapecijos plano, 50 m ilgio rytų - vakarų kryptimi, vakariniame gale 29 m, rytiniame – 42 m pločio. Apaugusios medžiais, iš šiaurės ir rytų pusių aptvertos gyvatvore. Laidojimo žymių nėra. Paviršius nelygus, iškasinėtas. 

Teritorijos plotas – 0,17 ha, perimetras – 167 m. Aplinkui dirvonuojantys, jaunu mišku apžėlę laukai. Šiaurės pusėje prasideda Plokščių miškas.

## Istorija
Veikė XVII–XIX a., laidoti Darbalių užusienio, Pajuodupių bajorkaimio, Plokščių kaimo gyventojai. Vadinamos *Markapiais*. Pasakojama, kad prie kapinių dažnai vaidendavosi. Esą, čia paslėpti lobiai, kurių ne vienas lengvatikis ieškojo naktimis kasinėdamas kapines. Nuo seno kapinėse stovėjo keli ąžuoliniai kryžiai ir koplytėlė, kurie XX a. I pusėje sunyko, nebeatstatyti.
 
1995 m. žvalgė Kultūros paveldo centro istorikės Loreta Kazlavickienė, Jadvyga Verksnienė. 

1997 m. įrašytos į nekilnojamųjų kultūros vertybių registro laidojimo vietų sąrašą (L545), 2005 m. pripažintos valstybės saugoma kultūros vertybe.

## Šaltiniai
Zabluduvo valsčius

**Zabluduvo valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Zabluduvas (carmečiu – Kovaliovcė). Ribojasi su Bielsko, Grudeko, Juchnoveco, Michalovo, Narevo, Supraslio valsčiais ir Balstogės miestu.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Gardino gubernijoje (). 1914–1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Zabluduvo rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1952–1954 m. dalis valsčiaus kaimų priklausė Ribolų valsčiui. 1945–1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|-
| 1877 m. || || 7158 || 977 kiemai  || 19 seniūnijų || 45
|}

|}

## Geografija

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 348,14 km², iš kurių:
* ariama žemė: 62 %
* miškai: 31 %
* vandens telkiniai: 7 %
Valsčius sudaro 11,66 % Balstogės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1288,99 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Aleksiče, Bobrova, Bogdaniecas, Borovikai, Celuškai, Davidoviče, Dobžiniuvka, Folvarki Male, Folvarki Tilvickiai, Folvarki Vielkiai, Gneciukai, Halickiai, Juzefovas, Kamionka, Kaniukai, Kolpakai, Košciukuvka, Kovalovce, Kožlikai, Krasne, Krinickiai, Kucharuvka, Kudriče, Kurianai, Laškai, Lubnikai, Lukianai, Malinka, Mineviče, Novosadai, Ochremoviče, Olšanka, Ostruvkai, Pasinkai, Pavlai, Ploskiai, Protasai, Rafaluvka, Ribolai, Rudnica, Seškai, Skribiče, Slomianka, Solnikai, Tatarovce, Zabluduvas, Zabluduv Kolonija, Zaciše, Zagrušanai, Zajezerce, Zvierkai, Žepnikai, Živkovas ir Žukai.

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (Radzima.net)
Zavadų valsčius

**Zavadų valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Zavadai. Ribojasi su Kobilino Božimų, Rutkų, Tšcianės, Tykocino ir Viznos valsčiais.

## Istorija

Įkurtas XX a. 2-ojoje pusėje, iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai. 

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 112,67 km², iš kurių:
* ariama žemė: 60 %
* miškai: 31 %
* vandens telkiniai: 9 %

Valsčius sudaro 3,77 % Balstogės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1191,87 zlotai.

## Administracinis suskirstymas
* Cibori Galeckiai, Cibori Chžčonai, Cibori Kolačkai, Cibori Krupai, Cibori Markai, Cibori Vitkai, Gura Strenkova, Konopki Klimkai, Konopki Pokživnica, Kževo Plebankai, Kurpikai, Laš Točilovas, Mališevo Linkai, Mališevo Perkusai, Marilkai, Nove Chlebiotkai, Nove Grabovas, Nove Kževas, Rudnikai, Stare Chlebiotkai, Stare Grabovas, Stare Kževas, Strenkova Gura, Targonie Vielkiai, Targonie Kritulai, Targonie Vitai, Viečorkai, Zavadai, Zavadi Borisuvka ir Zavadi Kolonija.

## Šaltiniai
Tykocino valsčius

**Tykocino valsčius** () – kaimo-miesto valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Tykocinas. Ribojasi su Choroščiaus, Didžiojo Dobžynevo, Kobilino Božimų, Krypno, Tšcianės ir Zavadų valsčiais.

## Istorija

Įkurtas 1973 m., iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 207,34 km², iš kurių:
* ariama žemė: 63 %
* miškai: 27 %
* vandens telkiniai: 10 %
Valsčius sudaro 6,95 % Balstogės apskrities.

## Demografija

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1294,64 zlotai.

## Administracinis suskirstymas
* Bagienkai, Broniševas, Dobkai, Hermanai, Janinas, Kapice Lipnikai, Kiermusai, Kišlakai, Krosnas, Laziukai, Lazi Duže, Lazi Male, Lešnikai, Lipnikai, Lopuchovas, Necece, Nove Ježevas, Pajevas, Piaskai, Popovlanai, Radule, Sanikai, Savinas, Sekierkai, Serkai, Slomianka, Stare Ježevas, Stare Kapice, Stelmachovas, Stelmachovo Kolonija, Šafrankai, Šelonguvka, Tatarai, Tikocinas, Žendzianai ir Žukai.

## Šaltiniai
Choroščiaus valsčius

**Choroščiaus valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Choroščius (carmečiu – Barščevas). Ribojasi su Dobžinevo Dužės, Juchnoveco, Kobilino Božimų, Lapų, Sokolų, Turošno Košcelnos, Tykocino valsčiais ir Balstogės miestu.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Gardino gubernijoje (). 1914–1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Balstogės rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiojo Reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945–1954 m. dalis valsčiaus kaimų priklausė Barščevo valsčiui. 1945–1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|-
| 1877 m. || || 5397 || 515 kiemų  || 9 seniūnijos || 27
|}

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 163,5 km², iš kurių:
* ariama žemė: 61%
* miškai: 17%
* vandens telkiniai: 22%

Valsčius sudaro 5,48% Balstogės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1043,85 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Babinas, Barščevas, Choroščius, Čaplinas, Dzikiai, Dzikie Kolonija, Gajovnikai, Gajovniki Kolonija, Izbišče, Jeronikai, Klepače, Kolonija Čaplinas, Konovalai, Košciukai, Krupnikai, Kruševas, Liskai, Mince, Ogrodniki Barščevskiai, Oliškai, Pankai, Poroslai, Porosli Kolonija, Rogovas, Rogovo Kolonija, Rogovo Majontekas, Roguvekas, Ruščanai, Senkieviče, Sikorščizna, Šlivnas, Turčinas, Začerlanai, Začerlani Kolonija, Zlotoria, Zlotoria Kolonija, Zlotoria Podlesiai, Žultkai ir Žultki Kolonija.

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (Radzima.net)
Didžiojo Dobžynevo valsčius

**Didžiojo Dobžynevo valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Didysis Dobžynevas. Ribojasi su Choroščiaus, Balstogės Čarnos, Knišino, Krypno, Tykocino, Vasilkuvo valsčiais ir Balstogės miestu.

## Istorija

Įkurtas 2002 m. vietoje buvusio Dobžynevo valsčiaus.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 160,67 km², iš kurių:
* ariama žemė: 57 %
* miškai: 36 %
* vandens telkiniai: 7 %
Valsčius sudaro 5,38 % Balstogės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1133,3 zlotai.

## Administracinis suskirstymas
* Bohdanas, Borsukuvka, Chrabolai, Dobžinevo Duže, Dobžinevo Fabrične, Dobžinevo Košcelne, Fastai, Gnila, Javoruvka, Kobuziai, Kopiskas, Kozince, Krinice, Kulikuvka, Lence, Letnikai, Nove Aleksandrovas, Novosiulkai, Obrubnikai, Ogrodnikai, Podlence, Pogožalkai, Ponikla, Ribakai, Šacilai ir Zalesiai.

## Šaltiniai
Balstogės Čarnos valsčius

**Balstogės Čarnos valsčius** () – kaimo-miesto valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Balstogės Čarna. Ribojasi su Dobžinevo Dužės, Januvo, Jasionuvkos, Knišino, Korycino, Sokulkos, Supraslio ir Vasilkuvo valsčiais.

## Istorija

Anksčiau valsčiaus teritorijoje buvo Čarna Vesės valsčius. Balstogės Čarnos valsčius įkurtas 1973 m., iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. valsčiaus plotas yra 206,54 km², iš kurių:
* ariama žemė: 19 %
* miškai: 74 %
* vandens telkiniai: 7 %
Valsčius sudaro 6,92 % Balstogės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1099,79 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Budziskas, Burčakas, Bžozuvka Korona, Bžozuvka Stželecka, Bžozuvka Zemianska, Chmielnikas, Čarna Vieš Košcelna, Čumažuvka, Dvožiskas, Horodnianka, Hutkai, Jesenicha, Jezežiskas, Karčmiskas, Klimkai, Kosmati Borekas, Kžižikai, Lacka Buda, Lapčinas, Lazažas, Machnačas, Nemčinas, Ogulai, Oleškovas, Oserodeka, Ošrodekas, Podbžozuvka, Podratoviecas, Podzamčiskas, Ponure, Pževalanka, Ratoviecas, Rogozinski Mostas, Ruda Žečka, Rudnia, Vilča Jama, Vulka Ratoviecka, Zamčiskas, Zdroje, Zlota Viešas ir Zlotoria.

## Šaltiniai
Supraslio valsčius

**Supraslio valsčius** () – kaimo-miesto valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Supraslis. Ribojasi su Balstogės Čarnos, Grudeko, Sokulkos, Šudzialovo, Vasilkuvo, Zabluduvo valsčiais ir Balstogės miestu.

## Istorija

Įkurtas 1973 m., iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 187,96 km², iš kurių:
* ariama žemė: 23 %
* miškai: 68 %
* vandens telkiniai: 9 %
Valsčius sudaro 6,3 % Balstogės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1114,22 zlotai.

### Tautinė sudėtis

2002 m. gyveno 12 016 žmonės:
* Lenkai – 95,5 % (11 484);
* Gudai – 3,2 % (387);
* Ukrainiečiai – 0,13 % (16);
* Kiti – 1 % (129).

## Administracinis suskirstymas
* Cegielnia, Celičanka, Ciasne, Čolnovas, Drukovščizna, Grabuvka, Grabuvka Kolonija, Henrikovas, Izobai, Jaluvka, Karakule, Komosa, Kone, Kopna Gura, Kozlai, Krasne, Krasne Gajuvka, Krasni Lasas, Kžemiene, Lažniai, Majuvka, Miendzižeče, Ogrodničkai, Piečonka, Podjaluvka, Podlažniai, Podsokolda, Podsokolda Gajuvka, Pulkas, Sadovi Stokas, Sobolevas, Sobolevo Kolonija, Sokolda, Sovlanai, Stari Maidanas, Suražkovas, Turas, Turo Gajuvka, Voroniče, Zaciše, Zašciankai, Zdroje ir Zelona.

## Šaltiniai
Plokščių akmuo

**Plokščių akmuo su dubeniu** – buvęs mitologinis akmuo šiaurinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Plokščiuose, 50 m į pietryčius nuo Plokščių ąžuolo, Juodupio dešiniajame krante. 

## Akmuo
Dubenėtas akmuo buvęs gamtinis, masyvus, 2,65 m ilgio, 1,5 m pločio šiauriniame, 2,5 m – pietiniame gale, 1,2 m aukščio.  Siauresniojo akmens galo pakraštyje buvo iškaltas pailgas, 1,05 m ilgio, 37 cm pločio, 23 cm gylio lovelio pavidalo dubuo.

## Istorija
Gulėjo apie 50 m į pietryčius nuo šimtamečio Plokščio ąžuolo. Melioracijos metu 1967 m. išvilktas, apie 1970 m. suskaldytas.
 
1967 m. žvalgė Ignas Jablonskis.

## Šaltiniai
Grudeko valsčius

**Grudeko valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Grudekas. Ribojasi su Krinkų, Michalovo, Supraslio, Šudzialovo, Zabluduvo valsčiais ir Gudija.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Gardino gubernijoje (). 1914–1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Balstogės rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiojo Reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945–1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|-
| 1877 m. || || 5285 || 466 kiemai  || 10 seniūnijų || 31
|}

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 430,6 km², iš kurių:
* ariama žemė: 33%
* miškai: 58%
* vandens telkiniai: 9%

Valsčius sudaro 14,43% Balstogės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1301,5 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Bagnas, Bieleviče, Bobrovnikai, Borkai, Chomontovce, Dovnevas, Dzerniakovas, Gleiskas, Gobiatai, Grudekas, Grudek Kolonija, Gžibovce, Jakubinas, Jariluvka, Juzefovas, Kolodnas, Kondicja, Kozi Lasas, Krulove Stojlas, Krulovi Mostas, Kuberka, Lužanai, Mieleškai, Mieleški Kolonija, Mostovlanai, Nareikai, Novosiulkai, Palatkai, Pieščanikai, Pilatovščizna, Podozeranai, Podzalukai, Pžechodai, Raduninas, Ruda, Skroblakai, Slučanka, Sofipolis, Straševas, Strijenščizna, Švisločanai, Turovas, Valilai, Valili Dvuras, Valili Stacja, Viejkai, Vierobiai, Vižarai, Zalukai, Zasadai, Zažečanai, Zelona, Zubkai ir Zubrai.

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (Radzima.net)
Vasilkuvo valsčius

**Vasilkuvo valsčius** () – kaimo-miesto valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Vasilkuvas. Ribojasi su Čarna Bialostockos, Dobžinevo Dužės, Supraslio valsčiais ir Balstogės miestu.

## Istorija

Įkurtas 1973 m., iki 1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 127,17 km², iš kurių:
* ariama žemė: 40 %
* miškai: 48 %
* vandens telkiniai: 12 %
Valsčius sudaro 4,26 % Balstogės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1137,32 zlotai.

### Tautinė sudėtis

2002 m. gyveno 12 065 žmonės:
* Lenkai – 97,5 % (11 772);
* Gudai – 0,5 % (63);
* Kiti – 1,9 % (230).

## Administracinis suskirstymas
* Burčakas, Dombruvkai, Horodnianka, Horodnianka Kolonija, Jurovce, Jurovce Kolonija, Katrinka, Katrinka Lešničuvka, Mostekas, Mostek Gajuvka, Novodvorce, Osoviče, Ožinikas, Podkžemionka, Ribnikai, Selachovskiai, Sochoniai, Studziankai, Vasilkuvas, Vorošilai, Vulka Poduchovna, Vulka Pžedmiešciai, Zapiečkai ir Zašcianekas.

## Šaltiniai
Michalovo valsčius

**Michalovo valsčius** () – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje. Centras – Michalovas. Ribojasi su Grudeko, Narevo, Narevkos, Zabluduvo valsčiais ir Baltarusija.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Gardino gubernijoje apie 1870–1875 m. (). 1914–1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1921–1939 m. dalis valsčiaus kaimų priklausė Jaluvkos valsčiui. 1939–1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Balstogės rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiojo Reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1973–1976 m. dalis valsčiaus kaimų priklausė Šimkų valsčiui. 1945–1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

|}

## Geografija

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 430,6 km², iš kurių:
* ariama žemė: 48 %
* miškai: 37 %
* vandens telkiniai: 15 %
Valsčius sudaro 13,71 % Balstogės apskrities.

## Gyventojai

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. surinktus duomenis:

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 2332,72 zlotai.

### Tautinė sudėtis

## Administracinis suskirstymas
* Bachurai, Bagniukai, Barščevas, Biendziuga, Boltrikai, Bondarai, Borsukovizna, Budai, Bžezina, Cisuvka, Civoniukai, Dublanai, Garbarai, Gončarai, Gorbače, Hieronimovas, Hožna, Jaluvka, Julianka, Juškovi Grudas, Kalitnikas, Kamieni Brudas, Kazimierovas, Kiturikai, Kobilanka, Kokotovas, Kokotovo Lešničuvka, Kolešne, Kondratkai, Kopce, Kovalovi Grudas, Krugli Lasekas, Krinica, Krukovščizna, Kuchmi Kuce, Kuchmi Pietrukai, Kurilai, Leonoviče, Levše, Macejkova Gura, Maidanas, Marinka, Michalovas, Michalovo Kolonija, Mostovlani Kolonija, Mošciska, Nova Luplanka, Nova Vola, Nove Kuchmai, Novosadai, Odnoga Kužmai, Osedle Bondarai, Oziablai, Pienkai, Pienki Kolonija, Plantai, Potoka, Pulkas, Ribakai, Rochentalas, Romanovas, Rudnia, Sacharkai, Sokole, Stanekas, Stara Luplanka, Stare Kuchmai, Suprunai, Sušča, Šimkai, Švinobrudas, Tanica Dolna, Tanica Gurna, Tokarovščizna, Topolanai, Tilvica, Tilvica Kolonija, Tilvica Majontekas, Vierch Topolanai, Zaima, Zalešanai ir Žednia.

## Šaltiniai
Naujosios Įpilties akmuo (Daubos kūlis)

**Naujosios Įpilties akmuo**, vad. **Daubos, Laumės kūliu** (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus kodas – 12782, senas registro kodas – M260) – mitologinis akmuo šiaurės vakariniame Kretingos rajono savivaldybės teritorijos pakraštyje, Naujosios Įpilties kaime (Darbėnų seniūnija), 0,67 km į rytus nuo kelio , Įpilties (Juodupio) upelio dešiniajame krante.

## Akmuo
Plokščias, tamsiai pilkas, 8,5 m ilgio, 6,5 m pločio ir 1,5–1,9 m aukščio stambiagrūdis granitas. Paviršius apima 22 m² plotą, nežymiai link vidurio įdubęs. Guli upelio slėnyje, dauboje.

Teritorijos plotas – 0,022 ha.

0,67 km į šiaurės vakarus yra Naujosios Įpilties alkakalnis, vad. Alkos kalnu.

## Istorija
Akmuo laikomas ypatingu, vadinamas *Daubos kūliu* (akmeniu). Paviršiaus įdubimas laikomas laumės pėdsaku, todėl riedulys dar vadinamas *Laumės kūliu*. Prie jo Naujosios ir Senosios Įpilties jaunimas rengdavo gegužines, šokdavo ir ant akmens.

1959 m. žvalgė Juozas Mickevičius, 1993 m. – Vykintas Vaitkevičius.

1993 m. paimtas į laikinąją kultūros paminklų apskaitą, 2003 m. įrašytas į nekilnojamųjų kultūros vertybių registro mitologinių vietų sąrašą (M260), 2005 m. pripažintas valstybės saugoma kultūros vertybe.

Akmuo – geologinis paminklas, įrašytas į gamtos paminklų sąrašą, patenka į didžiausių Lietuvos akmenų dešimtuką.

### Padavimai
* Naktimis ties akmeniu praeiviams rodydavosi šmėklos.
* Vėlai vakare iš daubos nuo akmens link alkakalnio eidavo liepsnelės.
* Ant akmens stovėjusi pirtis, kurioje šeštadieniais po darbų perdavosi mergos, bernai ir ūkininkai.

## Taip pat skaitykite
* Didžiausi Lietuvos rieduliai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kretingos krašto enciklopedija: Naujosios Įpilties Daubos kūlis 
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
Luknė (Šventoji)

**Luknė** () – upė šiaurės vakarų Lietuvoje, vakarinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, dešinysis Šventosios intakas.

## Geografija
Išteka į pietvakarius nuo Skuodo. Išskyrus pirmąjį kilometrą, teka Lietuvos–Latvijos pasieniu pietvakarių kryptimi. Į Šventąją įteka ties Sriauptais, 48,5 km nuo jos žiočių.

Intakai: Geišupė (, Latvija) (dešinysis).

Gyvenvietės: Luknės, Didžioji Paluknė, Sriauptai (Lietuva), Lankučiai (, Latvija).

## Pavadinimas

Upėvardis kildinamas nuo žodžių *luknas* („kurio ragai eina į šalis“), *lukniuoti* („liumpėti, būti klampiam“). Bendresnė šaknies *lukn-* reikšmė galėjo būti „lenkti, linkti“ iš to – „klimpti, glebti“ (plg.  „lankstus“, *lukt* „lėpti, glebti“).

## Nuorodos
* Lietuvos Respublikos upių ir tvenkinių klasifikatorius
Selimijos mečetė

**Selimijos mečetė** () – osmanų laikotarpio mečetė vakarų Turkijos mieste Edirnėje. Jos statybos darbai vyko 1569–1575 m., valdant sultonui Selimui II-jam, o statybos darbus atliko žymusis architektas Mimaras Sinanas. Ši mečetė laikoma vienu iš didžiausių islamo meno šedevrų.

Selimijos mečetė yra aštuonkampio plano, 43,25 m aukščio, kaip ir kitos Sinano mečetės ji apsupta puskupoliais, o viršuje – didelis kupolas (31,25 m skersmens). Pastatas suprojektuotas taip, kad mihrabas būtų matomas iš bet kurios mečetės vietos. Šis unikalus mihrabas yra apsidės formos, giliai įlinkęs ir apšviečiamas pro langą sklindančios šviesos. Priešais mečetę yra stačiakampio formos vidinis kiemas, o kampuose keturi 70,89 m aukščio minaretai, turintys po 3 balkonus. Pastatą supa kiulijė – mečetės kompleksas (ligoninė, mokykla, medresė, biblioteka, pirtys ir kt.).

Sultonas Selimas II pradžioje norėjęs pastatyti didelę mečetę Kipre, tačiau dėl ten buvusios nestabilios padėties pasirinko artimesnį miestą Edirnę. Tuo metu Stambule jau buvo gausu didelių mečečių. 1913 m. bulgarų antpuolio metu mečetė buvo atakuota, tačiau ženkliai nenukentėjo. Visgi, iki šių dienų matomas įskilimas kupole. Selimijos mečetė buvo pavaizduota 1982–1995 m. lirų banknotuose. 2011 m. mečetė įtraukta į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.


Image:Selimiye Mosque, Dome.jpg|Kupolas
Image:Edirne 5248.jpg|Arkos
Image:Selimiye-Mosque-interior.jpg|Interjeras
File:Edirne 5249.jpg|Interjeras
Edifício Altino Arantes

**Edifício Altino Arantes** – 161 m aukščio dangoraižis San Paule, Brazilijoje. Buvo baigtas statyti 1947 m.
Kvangbinio provincija

**Kvangbinio provincija** () – buvusi provincija centriniame Vietname, prie Pietų Kinijos jūros. Provincijos sostinė – Donghojus. Ji įkurta 1989 m. Panaikinta 2025 m. prijungiant prie Kuangči provincijos.

Provincijai priklausė į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą įtrauktas Fong Nia ir Ke Bango nacionalinis parkas.

## Administracinis suskirstymas
Kvangbinio provincija buvo padalinta į 7 prefektūrų lygmens miestus:
* Donghojus
* Letujus
* Kuangninis
* Bočakas
* Minhoa
* Tujenhoa
* Kuangčakas
Sudivojus Valimantaitis

**Sudivojus Valimantaitis** (mirė 1459 m.) – LDK didikas.

## Biografija

Pirmąkart minimas 1431 m. Čartorisko sutartyje.

Tėvas – Valmantas. Broliai – Rumbaudas, Kęsgaila, Jaunius, Šedbaras, Gudigirdas. 
## Šeima
Žmonos vardas ir kilmė nežinomi. Sūnus – Stanislovas (Stankus). Duktė (vardas nežinomas) – Jono Vėževičiaus žmona.

Kaip ir kiti Valmantaičiai, save vadino Deltuvos tėvoniu.

## Valstybės tarnyba

1431, 1447–1459 m. – Kauno seniūnas. 1441 m. – LDK kancleris. 1445 m. – Smolensko vietininkas. 1451–1459 – Vilniaus kaštelionas.

Po Žygimanto Kęstutaičio 1432 m. perversmo kartu su broliais iš pradžių buvo naujo kunigakščio pusėje, bet dar tų pačių metų pabaigoje dalyvavo sąmoksle prieš jį. Po to neteko Kauno seniūno pareigų. Įtakingas lietuvių didikas Kazimiero laikais, palaikęs draugiškus santykius su Ordinu. Ne kartą vyko pasiuntiniu į Ordino valstybę. Švitrigailos pavedimu – 1434 m., Kazimiero lakais – 1445 m., 1446 (dukart), 1447, 1448 m. 1432 m. kaip lietuvių atstovas dalyvavo derybose su Lenkija ir Ordinu.

1445 m. buvo vienas lietuvių kariuomenės vadų kare prieš Maskvą.

|-

## Šaltiniai

* Rimvydas Petrauskas „Lietuvos Diduomenė XIV a. Pabaigoje – XV a.“ 299 psl.
Diafilmas

**Diafilmas** (dalelė  reiškia perėjimą nuo pradžios iki galo)  – pozityvo fotojuosta, kurios kadrai susieti viena tematika ir sudaro nuoseklią iliustraciją ir kuri skirta rodyti ekrane specialiu projektoriumi ar žiūrėti individualiai naudojant specialų aparatą. 

## Istorija
Diafilmai plačiai naudoti mokymo, auklėjimo, žaidimo tikslais mokyklose, vaikų darželiuose, šeimose, taip pat – paskaitose, konferencijose iliustruoti dėstomam dalykui ar propagandos tikslais. Atsiradus buitinei vaizdo technikai (skaidrių projektoriams, po to vaizdo magnetofonams), palaipsniui nunyko.

TSRS daugiausiai šių filmų buvo pagaminama studijoje „Diafilm“. 

## Ypatybės
Diafilmų kadrų turinys nuosekliai susijęs vienodu turiniu ir tekstu (titrais). Įgarsintų diafilmų rodymą gali lydėti diktoriaus balsas ar muzika, tuo pačiu metu leidžiant plokštelę. Kadrų matmenys dažniausiai sudarė 18х24 mm, gamybai naudota skaidri perforuota 35 mm juosta, kurios ilgis sudarė apie 1,5 m. Praktiškai diafilmas – nesukarpytas ir neįstatytas į atskirus rėmelius diapozityvas.  

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Diafilmai 
* Tarybinių diafilmų kolekcija 

## Taip pat skaitykite

* Skaidrė
* Mikrofilmas
Pietkalniai

**Pietkalniai** (, nuo 1938 m. *Pötken*), **Krepšai** (*Krebszen*) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Ragainės, nuo 1922 m. – Tilžės-Ragainės apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 15 km į vakarus nuo Lazdynų ir 17 km į pietryčius nuo Ragainės, prie Būdviečių–Naujųjų Eglininkų plento.

## Istorija

Vietovardžio galima kilmė nuo žodžių *pietūs* ir *kalnas*.

1785 m. buvo Leskaminio domenų valsčiaus šatulinių valstiečių kaimas su 14 ugniakurų (gyvenamųjų pastatų), 1823 m. – 9 kulmiškųjų sodybų kaimas su 50 gyventojų, 1847 m. – 10 sodybų kaimas su vėjo malūnu ir 85 gyventojais. Tikintieji priklausė Būdviečių evangelikų liuteronų parapijai. 1818 m. po administracinių reformų kaimas priskirtas Ragainės apskričiai, 1874 m. pateko į apskrityje suformuotą Kakšių valsčių, 1909–1945 m. buvo Būdviečių valsčiaus sudėtyje. 1905 m. Pietkalniuose buvo 7 sodybos, gyveno 107 žmonės, iš jų 6 lietuviai (5,6 %); kaimas valdė 301 ha žemės.

XX a. pradžioje kaime buvo vidutinio dvaro sodyba su dideliais ūkiniais pastatais ir keli viensėdžiai, veikė malūnas. Kaimo rytiniu pakraščiu tekėjo Būdupės upelis (Įsruties intakas). Antrojo pasaulinio karo pabaigoje vietiniams gyventojams pasitraukus į Vokietijos gilumą, Pietkalniai ištuštėjo. Po karo kaimo branduolys (buvęs dvaras ir gretimos sodybos) kartu su gretimų kaimų liekanomis pavadintas Vetrovu, kaimo rytinė dalis prijungta prie Petropavlovskojės gyvenvietės. Ne vėliau kaip 1975 m. Vetrovas prijungtas prie Kalačejevo. XXI a. pradžios kartografiniais duomenimis, iš buvusio kaimo išlikusi tik viena sodyba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Petropavlovskojė

**Petropavlovskojė** – taip vadinamos gyvenvietės:

## Rusija

Kaliningrado srities Krasnoznamensko rajone:
* Didieji Šileliai,
* Naujieji Ėglininkai.
Naujieji Eglininkai

**Naujieji Eglininkai**, **Eglininkai** (, *Eggleningken* nuo 1938 m. *Lindengarten*) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Ragainės, nuo 1922 m. – Tilžės-Ragainės apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 14 km į vakarus nuo Lazdynų ir 18 km į pietryčius nuo Ragainės, prie Ragainės–Lazdynų plento.

## Istorija

Vietovardis kilęs iš pavardės *Eglininkas*, arba kaimas pavadintas pagal gyventoją, dirbantį ir gyvenantį eglių miške.

Kūrėsi prie seno Ragainės–Kluonių kelio, ėjusio per Kakšių pelkę. 1785 m. buvo Leskaminio domenų valsčiaus laisvasis kaimas su 3 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais), 1821 m. – laisvasis kaimas su 39 gyventojais, 1846 m. – 3 sodybų kaimas su 30 gyventojų. Tikintieji priklausė Būdviečių evangelikų liuteronų parapijai. 1818 m. po administracinių reformų kaimas priskirtas Ragainės apskričiai, 1874 m. pateko į apskrityje suformuotą Kakšių valsčių, 1909–1945 m. buvo Būdviečių valsčiaus sudėtyje. 1905 m. Naujuosiuose Eglininkuose buvo 9 sodybos, gyveno 67 žmonės, iš jų 3 lietuviai (4,5 %); kaimas valdė 180 ha žemės. 1929 m. prie Naujųjų Eglininkų prijungti Senieji Eglininkai, jungtinė kaimo bendruomenė pavadinta Eglininkais. 

XX a. pradžioje kaime buvo užeiga, pieninė,
veikė pašto ir telegrafo skyrius. Antrojo pasaulinio karo pabaigoje, artėjant frontui, kaimo gyventojai pasitraukė į Vokietijos gilumą. Po karo į ištuštėjusias sodybas atkelta kolonistų iš Sovietų Sąjungos. Iš vakarinės kaimo dalies ir gretimų kaimų liekanų suformuota Kalačejevo gyvenvietė, rytinė kaimo dalis pateko į Petropavlovskojės gyvenvietės sudėtį.

## Gyventojai

* 1933 ir 1939 m. duomenys kartu su Senaisiais Eglininkais

## Šaltiniai
Jonas Nemira

**Jonas Nemira** – LDK didikas.

## Biografija
Horodlėje gavo Vanago (Jastrębiec) herbą. Tačiau turėjo ir ikihorodlinį herbą.

Pirmąkart minimas 1398 m. Salyno sutartyje kaip didžiojo kunigaikščio dvaro arklidininkas. Paskutinį kartą sutinkamas 1422 m. Melno taikos sutartyje.

Tėvo vardas ir kilmė nežinomi. Žmona – Ona (kilmė nežinoma), sūnūs – Mikalojus, Jonas, Teodoras (Fedka), Andrius.

Jo antspaude, prikabintame prie 1422 m. Melno sutarties, nurodyta Johannis de Wseliub. Taip pat ir jo sūnūs save kildino iš Naugarduko paviete esančio Vseliubo.

## Valstybės tarnyba

1398 m. Lietuvos didysis žirgininkas. 1412-1413 m. – Polocko vietininkas.

1401 ir 1404 m. vyko pasiuntiniu pas Ordino magistrą, 1411 m. – į Naugardą.

## Šaltiniai
* Rimvydas Petrauskas "Lietuvos Diduomenė XIV a. Pabaigoje – XV a. " 276 psl.

|-
Made in Heaven

**„Made in Heaven“** – 15-as studijinis grupės „Queen“ albumas, išleistas 1995 m. lapkričio 6 d. Tai yra paskutinis grupės albumas, prie kurio išleidimo prisidėjo (tuo metu jau miręs) vokalistas Freddie Mercury ir bosistas John Deacon. Po vokalisto mirties 1991 m. lapkritį, likę grupės nariai dirbo prie senų Freddie vokalo įrašų bei kūrinių.

Albumas debiutavo pirmoje UK Albums Chart topo vietoje.

Ant albumo viršelio yra pavaizduota grupės vokalisto garbei pastatyta statula prie Ženevos ežero Šveicarijoje.

## Dainų sąrašas
**CD**

# „It’s a Beautiful Day“ Queen (Freddie Mercury) 2:32
# „Made in Heaven“ Mercury 5:25
# „Let Me Live“ Queen 4:45
# „Mother Love“ Brian May, Mercury 4:49
# „My Life Has Been Saved“ Queen (John Deacon) 3:15
# „I Was Born to Love You“ Mercury 4:49
# „Heaven for Everyone“ Roger Taylor 5:36
# „Too Much Love Will Kill You“ May, Frank Musker, Elizabeth Lamers 4:20
# „You Don’t Fool Me“ Queen 5:24
# „A Winter’s Tale“ Queen (Mercury) 3:49
# „It’s a Beautiful Day (Reprise)“ Queen (Mercury) 3:01
# „Yeah“ Queen 0:04
# „Untitled Hidden Track“ Queen (David Richards, Taylor, May) 22:32

**Plokštelė**
A pusė

# „It’s a Beautiful Day“ Queen (Freddie Mercury) 2:32
# „Made in Heaven“ Mercury 5:25
# „Let Me Live“ Queen 4:45
# „Mother Love“ Brian May, Mercury 4:49
# „My Life Has Been Saved“ Queen (John Deacon) 3:15
B pusė

# „I Was Born to Love You“ Mercury 4:25
# „Heaven for Everyone“ Roger Taylor 4:43
# „Too Much Love Will Kill You“ May, Frank Musker, Elizabeth Lamers 4:20
# „You Don’t Fool Me“ Queen 4:46
# „A Winter’s Tale“ Queen (Mercury) 3:49
# „It’s a Beautiful Day (Reprise) / Yeah“ Queen (Mercury) 3:01

## Pasiekimai šalių topuose

## Šaltiniai
Anglijos futbolas 1871–1872 m.

**[[Anglijos futbolas]] [[1871]]–[[1872]] m.**
*  nevyko;
* s turnyras prasidėjo 1871 m. rudenį, finalas įvyko 1872 m. pavasarį.

## Anglijos taurė

Anglijos futbolo taurė () buvo pagrindinis šalies futbolo turnyras, jį organizavo Anglijos Futbolo Asociacija. Wanderers FC tapo nugalėtojais ir iškovojo taurę. Lemiamos sezono kovos:

----

----
----

----
----

----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* England FA Challenge Cup 1871/72 (Rsssf.org)
* England 1872-90 (Claudionicoletti.eu)
Anglijos futbolas 1888–1889 m.

**[[Anglijos futbolas]] [[1888]]–[[1889]] m.**
*  prasidėjo 1888 m. rudenį, baigėsi 1889 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 1888 m. rudenį, finalas įvyko 1889 m. pavasarį.

## Čempionatas

Anglijos futbolo lyga () buvo aukščiausioji futbolo lyga, joje dalyvavo 12 komandų. Preston North End tapo čempionais. Galutinė lentelė:

|}

## Taurė

Anglijos futbolo taurė () buvo pagrindinis šalies futbolo turnyras, jį organizavo Anglijos Futbolo Asociacija. Preston North End tapo nugalėtojais ir iškovojo taurę. Lemiamos sezono kovos:

----

----

----
----

----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rsssf.com 
* Foot.dk archyvas (arch.)
* England 1872-90 (Claudionicoletti.eu)
Anglijos futbolas 1892–1893 m.

**[[Anglijos futbolas]] [[1892]]–[[1893]] m.**
*  prasidėjo 1892 m. rudenį, baigėsi 1893 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 1892 m. rudenį, finalas įvyko 1893 m. pavasarį.

## Čempionatas

Anglijos futbolo lygos I divizionas () buvo aukščiausioji futbolo lyga, joje dalyvavo 16 komandų. Čempionais tapo AFC Sunderland. Galutinė lentelė:

|}

## Taurė

Anglijos futbolo taurė () buvo pagrindinis šalies futbolo turnyras, jį organizavo Anglijos Futbolo Asociacija. Wolverhampton Wanderers tapo nugalėtojais ir iškovojo taurę. Lemiamos sezono kovos:

----

----

----
----

----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* England 1891-00 (Claudionicoletti.eu)
* Foot.dk archyvas (arch.)
Anglijos futbolas 1913–1914 m.

**[[Anglijos futbolas]] [[1913]]–[[1914]] m.**
*  prasidėjo 1913 m. rudenį, baigėsi 1914 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 1913 m. rudenį, finalas įvyko 1914 m. pavasarį.

## Čempionatas

Anglijos futbolo lygos I divizionas () buvo aukščiausioji futbolo lyga, pirmenybėse dalyvavo 20 komandų. Čempionais tapo Blackburn Rovers. Galutinė lentelė:

|}

## Taurės
### Nacionalinė taurė

Anglijos futbolo taurė () buvo pagrindinis šalies futbolo turnyras, jį organizavo Anglijos Futbolo Asociacija. FC Burnley tapo nugalėtojais ir iškovojo taurę. Lemiamos sezono kovos:

----

----

----
----

----

### Supertaurė

Anglijos supertaurė () buvo trofėjus, dėl kurio varžėsi buvusio sezono Premier lygos nugalėtojai ir FA taurės laimėtojai.

* Trofėjų iškovojo Profesionalų komanda.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* England 1911-20 (Claudionicoletti.eu)
* SOCCERWAY
Anglijos futbolas 1917–1918 m.

**[[Anglijos futbolas]] [[1917]]–[[1918]] m.**
* vieningas  nevyko, vyko tik regioninės varžybos;
* s turnyras nevyko.

## Čempionatas

Dėl vykstančio I pasaulinio karo buvo rengiamos tik regioninės pirmenybės. Regionų nugalėtojai:
* Stoke City
* Leeds United
* Chelsea London

### Lancashire

|}

### London

|}

### Midland

|}

## Nuorodos
* England 1911-20 (Claudionicoletti.eu)
* England 1917/18 (Rsssf.org)
Anglijos futbolas 1939–1940 m.

**[[Anglijos futbolas]] [[1939]]–[[1940]] m.**
*  prasidėjo 1939 m. rudenį, turėjo baigtis 1940 m. pavasarį, tačiau dėl karo nutrauktas, vyko tik regioniniai turnyrai;
* s turnyras nevyko.

## Čempionatas

Dėl prasidėjusio II pasaulinio karo Anglijos lygos pirmenybės buvo nutrauktos po 3 turų:

|}

Vėliau buvo rengiamos atskirų regionų pirmenybės. Regionų nugalėtojai:
* Wolverhampton Wanderers
* Stoke City
* Huddersfield Town
* FC Bury
* Arsenal London
* QPR London
* Tottenham Hotspur
* Crystal Palace London
* Plymouth Argyle
* FC Chesterfield
* WHU London

## Nuorodos
* England 1931-40 (Claudionicoletti.eu)
* England 1939/40 (Rsssf.org)
Anglijos futbolas 1940–1941 m.

**[[Anglijos futbolas]] [[1940]]–[[1941]] m.**
* vieningas  nevyko, vyko tik regioninės varžybos;
* s turnyras nevyko.

## Čempionatas

Dėl vykstančio II pasaulinio karo vyko tik regioniniai turnyrai. Regionų nugalėtojai:
* Crystal Palace London
* Preston North End

## Nuorodos
* England 1941-50 (Claudionicoletti.eu)
* England 1940/41 (Rsssf.org)
Anglijos futbolas 1945–1946 m.

**[[Anglijos futbolas]] [[1945]]–[[1946]] m.**
* vieningas  nevyko, vyko tik regioninės varžybos;
* s turnyras prasidėjo 1945 m. rudenį, finalas įvyko 1946 m. pavasarį.

## Čempionatas

Dėl ką tik pasibaigusio II pasaulinio karo vyko tik regioniniai turnyrai. Regionų nugalėtojai:
* Sheffield United
* Birmingham City

## Taurė

Anglijos futbolo taurė () buvo pagrindinis šalies futbolo turnyras, jį organizavo Anglijos Futbolo Asociacija. Derby County tapo nugalėtojais ir iškovojo taurę. Lemiamos sezono kovos:

----

----

----
----

----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* England 1941-50 (Claudionicoletti.eu)
* England 1945/46 (Rsssf.org)
Naujosios Zelandijos regbio rinktinė

**Naujosios Zelandijos regbio rinktinė**, dar vadinama **All Blacks** – Naujajai Zelandijai atstovaujanti nacionalinė regbio komanda. Nuo 1996 m. kasmet dalyvauja Regbio čempionate – keturių stipriausių Pietų pusrutulio regbio rinktinių turnyre (iki 2012 m. turnyro – *Trijų Nacijų taurė*), kurį yra laimėjusi 20 kartų. Naujoji Zelandija taip pat yra dalyvavusi visuose devyniuose iki šiol vykusiuose pasaulio regbio čempionatuose. Trijose pirmenybėse – vykusiose 1987 m., 2011 m. ir 2015 m. ji tapo turnyro nugalėtoja.

Prieš kiekvienas rungtynes rinktinė atlieka maorių karo šokį haką.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose

* 1987 – 1 vieta
* 1991 – 3 vieta
* 1995 – 2 vieta
* 1999 – 4 vieta
* 2003 – 3 vieta
* 2007 – ketvirtfinalis
* 2011 – 1 vieta
* 2015 – 1 vieta
* 2019 – 3 vieta
* 2023 – 2 vieta

## Šaltiniai
Vilnoja (upė)

**Vilnoja** – rytų Lietuvoje tekanti upė; Dūkštos kairysis intakas (Neries baseinas). Išteka iš Vilnojos ežero, teka į šiaurės vakarus, prateka Maišiagalos mišką. Įteka į Dūkštą į pietvakarius nuo Maišiagalos, 11,7 km nuo jos žiočių.

Prie Vilnojos yra šie kaimai: Užuežerė, Brinkiškės, Papokšė, Pavilnojys, Glatkiškės.

## Išnašos
Pabalys (Kionigshuldas)

**Pabalys** arba **Kionigshuldas** (, nuo 1938 m. liepos 16 d. *Friedrichsweiler*) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, apie 7 km į vakarus nuo Lazdynų ir 18–23 km į šiaurės vakarius nuo Pilkalnio, Kakšių balos pakraščiuose.

## Istorija

Nusausintuose Kakšių balos (pelkės) pakraščiuose įkurta laisvai paveldima, nuo 1768 m. Kionigshuldu vadinama valda, kuri XVIII a. pab. bankrutavusi ir grįžusi valstybės nuosavybėn. Po 1800 m., sausinant pelkę grioviais, aplink ją įsikūrė 19 nausėdijų. Ūkininkauti nebuvo lengva, nausėdijų savininkai dažnai keitėsi. 1818 m. administracinė reforma padalino Kakšių balą ir aplink ją išsidėsčiusią koloniją į dvi dalis: vakarinė atiteko Ragainės apskričiai, rytinė – Pilkalnio. Pagal 1821 m. duomenis Pilkalnio apskrities dalis turėjo paveldimosios nuomos dvaro statusą, joje gyveno 37 gyventojai. 1854 m. Kionigshuldas (Pabalys) buvo paveldimos nuomos teisėmis valdomas kaimas (*Erbpachtdorf*) su 13 gyvenamųjų pastatų ir 90 gyventojų. 

Iki 1945 m. priklausė Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Tupų valsčiaus kaimas. Tikintieji priklausė Lazdynų evangelikų liuteronų parapijai. 1905 m. Kionigshulde (Pabalyje) buvo 16 sodybų, 102 gyventojai, iš jų – 11 lietuvių (11 %). Po Antrojo pasaulinio karo ar vėliau sovietmečiu išnyko. Kaimo teritorija padalinta įvairioms aplinkinėms gyvenvietėms.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Senieji Lubėnai

**Senieji Lubėnai** (, nuo 1938 m. birželio 6 d. *Friedenswalde*, 1945–1946 m. , 1946 m. rugsėjo 7 d. ***Oziornojė***, ) – buvęs kaimas Mažojoje Lietuvoje, Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, Krasnoznamensko rajone, nuo 2008 m. birželio 30 d. Aleksejevkos kaimo gyvenvietėje, 30 km į rytus nuo Tilžės, Nemuno dešiniajame krante, prie Liubėnų ežero.

## Istorija

Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1625 m. minimi Lubinėliai (*Lubenelen, Lubenehlen, Lubinehlen*), 1785 m. – *Lubenöhlen*, kurie priklausė Viešvilės parapijai, nuo 1845 m. Smalininkų parapijai, nuo 1921 m. Trapėnų parapijai.

1736–1818 m. Prūsijos karalystės Lietuvos departamento, 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Ragainės apskrities, (nuo 1922 m. birželio 30 d. Tilžės-Ragainės apskrities) kaimas. 1946 m. balandžio 7 d. – rugsėjo 6 d. Pilkalnio rajono (*Пиллькалленский район*), vėliau Krasnoznamensko rajono kaimas, 1947 m. birželio 17 d. – 2008 m. birželio 30 d. Chlebnikovo apylinkės teritorija.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.
Lietuvos transporto saugos administracija

**Lietuvos transporto saugos administracija** – valstybinė įstaiga, užtikrinanti sąžiningą transporto verslo konkurenciją ir saugų eismą.

## Istorija
2017 m. gruodžio mėn. pradėjo veikti po reformų, kuriomis sujungtos *Lietuvos saugios laivybos administracija*, *Valstybinė kelių transporto inspekcija* ir *Valstybinė geležinkelio inspekcija*. Nuo 2019 m. LTSA kontroliuoja ir už saugumą civilinėje aviacijoje.

## Veiklos sritys
* Kelių transportas
* Geležinkelių transportas
* Vandens transportas
* Oro transportas
### Funkcijos
* Mokymas ir egzaminavimas
* Techninė priežiūra
* Eismo sauga
* Tarptautinės sankcijos

## Šaltiniai
Jonas Jurgaitis Zaberezinskis

**Jonas Jurgaitis Zaberezinskis** (1437 m. – 1508 m.) – LDK didikas.

## Biorafija

Pirmą kartą minimas 1456 m. donacijoje. Mykolo Glinskio nužudytas 1508 m.

Tėvas – Jurgis Rimvidaitis. Žmona – Ona, Jono Nasutaičio duktė. Sūnūs – Jurgis, Jonas, Stanislovas. Duktė – Jadvyga, ištekėjusi už Jurgio Jonaičio Iljiničiaus.

Pagrindinė tėvonija, davusi giminei vardą – Zaberezė (Ašmenos pavietas).

## Valstybės tarnyba

1482–1496 m. – valdovo maršalka. 1484–1496 m. Polocko vietininkas. 1492–1498 – Trakų kaštelionas. 1498–1508 m. Lietuvos didysis maršalka.

1484 m. vyko pasiuntiniu į Maskvos valstybę. Politinės įtakos viršūnę pasiekė Aleksandro laikais.

1456 m. birželio 13 d. jis kartu su motina Aleksandra fundavo Berezinos (Zaberezės) bažnyčią.1506 m. dotavo uošvio Jono Nasutaičio funduotą Mendzirėčės (Brastos pavietas) bažnyčią.

## Šeima
Žmona – Ona Nasutaitė

Vaikai – Stanislovas, Jonas, Jurgis ir Jadvyga. 
## Šaltiniai
Rimvydas Petrauskas "Lietuvos Diduomenė XIV a. Pabaigoje – XV a. " 309 psl.

|-
Albertas Jonaitis Manvydas

**Albertas (Vaitiekus) Jonaitis Manvydas** (mirė 1475 m. pab.) – LDK didikas, paskutinis Manvydų giminės atstovas.
## Biografija
Pirmąkart minimas 1458 m. tėvo testamente. Mirė 1475 m. pabaigoje nuo užkrečiamos ligos, grįždamas iš Bavarijos.

Tėvas – Jonas Manvydas. 
## Šeima
Žmonos Elžbietos kilmė nežinoma. Duktė – Ona (ištekėjo už Mikalojaus Jonaičio Kęsgailos).

Tėvoninės žemės – daugiausia Ašmenos paviete.

## Valstybės tarnyba

1461–1470 m. Vilniaus kaštelionas, 1470–1475 m. Naugarduko vietininkas, 1475 m. kartu Lietuvos didysis pastalininkis.

1460 m. kartu su Martynu Goštautu ir lenkų bajorais vyko derėtis su čekais. 1475 m. lydėjo karalaitę Jadvygą pas jos jaunikį į Bavariją.

|-

## Šaltiniai

Rimvydas Petrauskas "Lietuvos Diduomenė XIV a. Pabaigoje – XV a. " 268 psl.
TV8

**TV8** – televizijos kanalas, orientuotas moterims. Priklauso „TV3 Group“.

## Istorija
TV8 Lietuvoje transliuojamas nuo 2011 m. spalio 3 d. 15:00 val. 2013 m. kanalas tapo nacionaliniu ir tapo matomas 97 % Lietuvos gyventojų. Nuo 2017 m. priklauso „TV3 Group“ bendrovei.

## Transliacija
* TV8 transliuojamas skaitmeninės televizijos kanalais (glaudinama MPEG-4 formatu) pirmuoju LRTC skaitmeninės TV tinklu, kartu su kanalais BTV, „Info TV“, „Liuks!“, LNK, LRT Plius, LRT televizija, TV3, TV1 bei TV6.
* Kanalą gali matyti daugelio kabelinių televizijų žiūrovai.
* TV8 įtrauktas į kai kuriuos palydovinių kanalų paketus.

## Programa
TV8 kanalu rodomos laidos, serialai orientuojasi į moterišką auditoriją, ja rodomi įvairūs moterims skirti užsienio serialai, animacija mažiesiems ir didžiosios dalies TV3 kanalų rodomų lietuviškų laidų kartojimai. Kanalas rodo lietuviškai įgarsintą užsienio produkciją, kurios įgarsinimą užsako iš vertimo, subtitravimo ir įgarsinimo įmonės SDI Media.

## Logotipai

Tv8RGB.png|TV8 logotipas nuo 2011 m. spalio 3 d.
TV8 logo for Sweden and Lithuania.png|TV8 logotipas nuo 2016 m. birželio 1 d.
TV8 Logo 2022.svg|TV8 logotipas nuo 2022 m. gruodžio 24 d.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Dardl Doras

**Dardl Doras** () – natūrali klintinė arka Juros periodo krante netoli Lalvorto Dorsete, Anglijoje. Pavadinimas *Dardl* atsirado iš senosios anglų kalbos žodžio *thirl*, kuris reiškia gręžti arba grąžtas.

## Literatūroje ir populiariojoje kultūroje
Kai kurie muzikiniai klipai buvo filmuojami prie Dardl Doro, pavyzdžiui: grupės Tears for Fears dainos „Shout“ muzikinis klipas, Cliff Richard 1990 m. kalėdinis hitas „Saviors' Day“, Billy Ocean „Loverboy“ ir Bruce Dickinson „Tears of the Dragon“.

Trečia istorija Ron Dawson knygoje „Amazing Adventures of Scary Bones the Skeleton“ pasakoja stebuklingus mitus apie tai, kaip atsirado Dardl Doras. Knygoje „Scary Bones meets the Dinosaurs of the Jurassic Coast“ istorijos herojai sutinka dinozaurą pavadinimu *Dardl Dorus*. Istorijos pabaigoje pasakojama, kad dinozauras pavirsta į Dardl Dorą.

Pink Floyd albumo „The Division Bell“ vidaus knygutės iliustracijose nufotografuotas Dardl Doras.

Filme „Auklė Makfi“ vaikai iškylauja paplūdimyje prie Dardl Doro.

## Išnašos
Kareivio skrynelė

**Kareivio skrynelė** () – daiktų dėžė, kurioje kareivis laiko savo reikmenis. 

Pavadinimas  rodo tai, kad šios skrynelės būdavo laikomos kareivių gultų ar lovų kojūgalyje. Terminas *footlocker* iki šiol naudojamas JAV Jūrų pėstininkų korpuse. 

## JAV
* *Fanerinės kareivių skrynelės* (*plywood footlockers*)) – įprastas JAV armijoje naudojamas kareivių skrynelių tipas. Paprastai labai panašių konstrukcijos ir dydžio. Dažniausiai skiriasi tik spalva ir gamybai panaudota medžiaga (fanera, kurios storis nuo 13 iki 32 mm). Kampai sutvirtinti metalo juostelėmis, prikniedytomis prie skrynelės. Abiejuose šonuose yra storos medinės rankenos. Po Antrojo pasaulinio karo styrančios medinės rankenos buvo pakeistos nulenkiamomis metalinėmis rankenomis, kad skrynelės užimtų mažiau vietos kareivinėse ir gabenant. Skrynelės viduje būna dėklas iš 6 mm faneros, kuriame laikomi smulkesni daiktai.  
* *Dėžinės kareivių skrynelės* (*crate footlockers*) – grubesnės nei fanerinės, paprastai padarytos iš senų šaudmenų ar šiaip transportinių dėžių. Arba pagamintos tokių dėžių stiliumi, kad būtų pigesnės ir paprasčiau gaminamos. 
* *Karininkiškos kareivių skrynelės* (*officer footlockers*) – Visi jų kampai ir visos briaunos sutvirtinti metalo juostelėmis. Šonuose - odinės rankenos. Jas darydavo iš geresnės medienos, su stipresniais vyriais ir sudėtingesniais užraktais. Paprastai karininkams leisdavo ant jų skrynelių užklijuoti kokių nors piešinių. 

Daugelis kareivių skrynelių yra fanerinės, bet pradedant Antruoju pasauliniu karu kai kurias skryneles ėmė gaminti iš elektros kartono (). Tokia žaliava leido atpiginti skrynelių gamybą, tačiau tokios medžiagos sumažino skrynelių patvarumą veikiant vandeniui ir/ar drėgmei. 

Kareivių skryneles perveždavo kai dalinį perkeldavo į kitą bazę. Jei dalinys išvykdavo tik treniruočių užduočiai atlikti, skrynelės likdavo kareivinėse. Kiekvienas kareivis turėdavo nusipirkti sau kareivio skrynelę arba ji jam būdavo išduodama savo mantai gabenti. Ant skrynelės paviršiaus būdavo užrašoma kareivio pavardė ir karinio pašto adresas.
Elektros kartonas

**Elektros kartonas** () – kartonas, dažniausiai pagamintas periodinėje kartono mašinoje vien tik iš chemiškai labai švarios augalinės kilmės plaušienos.

Elektros kartonui būdingas santykinai didelis tankis, vienodas storis, paviršiaus glotnumas, didelis mechaninis stiprumas, lankstomumas ir geros elektros izoliacijos savybės. Šio kartono paviršius gali būti tekstūruotas. Buvo naudojamas ankstyvojoje elektros įrangoje, tam naudojama ir dabar (pvz., elektros transformatoriuose). Taip pat iš elektros kartono gamina kai kuriuos kanceliarinius reikmenis (pvz., segtuvus). Ant elektros kartono kartais ir tapomi paveikslai. 

## Nuorodos
Kazimieras III Didysis

**Kazimieras III Didysis** (1310 m. balandžio 30 d. Kovalyje, Kujavijoje – 1370 m. lapkričio 11 d. Krokuvoje) – Lenkijos karalius, paskutinis Piastų giminės valdovas.

## Valdymas

1333 m. užėmė sostą po savo tėvo Vladislovo I. Vyšegrado sutartimi (1335 m.) Sileziją atidavė Bohemijos karaliui su sąlyga, kad Bohemijos valdovai atsisakys pretenzijų į Lenkiją. Kališo sutartimi (1343 m.) Kryžiuočių ordinui pripažino teisę viešpatauti Pamaryje bei Kulmo krašte. Iki 1349 m. Kazimieras užgrobė Raudonąją Rusiją (Vakarų Ukrainą), iki 1366 m. – vakarinę Volynės dalį ir taip įgijo Kujaviją. Pirmą kartą kodifikavo Lenkijos teisę, į šalį pakvietė vokiečių kolonistus ir 1364 m. įkūrė Krokuvos universitetą.
## Šeima
Kazimieras buvo vedęs tris kartus: 
#  *[[Aldona]]*, Lietuvos kunigaikštytė iš Gediminaičių giminės; 
# *Adelgeda*, landgrafo Henriko II Heseno duktė;
# *Jadvyga*, hercogo Henriko V Glogovskio duktė. 
Nuo pirmos žmonos Kazimierui gimė dukterys − Kunigunda ir Elžbieta; kitos taip pat pagimdė dukteris, tačiau jų vardai nežinomi.

## Šaltiniai

## Nuorodos

## Galerija
Mančių seniūnija

**Mančių (Mončių) seniūnija** – istorinis teritorinis-administracinis vienetas, buvęs Kretingos rajono savivaldybės teritorijos šiaurinėje dalyje.

## Istorija

Įkurta 1919 m., 1940 m. pab. pavadinta Mončių apylinke. 1941 m. birželio mėn. atkurta, 1944 m. spalio mėn. performuota į Mončių apylinkę.
 
Seniūnijai vadovavo seniūnijos kaimų atstovų sueigoje (krivulėje) renkamas seniūnas, o jį pavadavo seniūno padėjėjas.

Administracinis centras: Mončiai.

Seniūnai: Juozas Daukšas(1932 m.)

## Šaltiniai