open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šviesmetis

**Šviesmetis** (šm, l.y.) – ne SI sistemos ilgio matas, vartojamas ypač dideliems atstumams nusakyti. Šviesmetis apibūdina tokį atstumą, kurį nukeliauja šviesa per vienerius metus, t. y. 9 460 730 472 580, 8 km (apie 9,5 trln. km).

1 šm = 0,3066 pc = 63241 av.

Šviesmetis kaip atstumo matas naudojamas astronomijoje, tačiau mokslinėse publikacijose labiau įprasta naudoti parseką.

Pvz.: Užrašas 5 šm reiškia, kad tai atstumas, kurį šviesa nuskrieja per 5 metus.

## Išnašos
Plaumuonė

**Plaumuonė** (*Nymphoides*) – puplaiškinių (*Menyanthaceae*) šeimos augalų gentis.

Genties pavadinimas iš graikų k. *Nymphaea* – augalo vardas, *eidos* – panašus; augalas vegetatyviniais organais primena vandens lelijų (*Nymphaea*) genties augalus. Tai daugiamečiai vandens augalai su ilgais šakniastiebiais ir plūduriuojančiais lapais.

Gentyje yra apie 50 rūšių, kurių dauguma auga tropikuose. Lietuvoje auga vandeninė plaumuonė (*Nymphoides peltata*).


Image:Nymphoides ezannoi - blossom (aka).jpg|(*Nymphoides ezannoi*)
Image:Nymphoides indica3.jpg|(*Nymphoides indica*)
Image:NymphoidesPeltata-flower1.jpg|Vandeninė plaumuonė (*Nymphoides peltata*)
Planeta

**Planeta** – dangaus kūnas, kuris (a) sukasi apie žvaigždę (tarp jų ir Saulę), (b) turi pakankamą masę, kad gravitacijos veikiamas dėl hidrostatinės pusiausvyros jis įgautų beveik sferinę formą, (c) jis nebūtų toks masyvus, kad jo viduje prasidėtų termobranduolinės reakcijos, (d) yra dominuojantis kūnas savo orbitoje (išvalęs kaimyninę erdvę aplink savo orbitą).

Nykštukinė planeta yra dangaus kūnas, kuris (a) sukasi apie žvaigždę, (b) turi pakankamą masę, kad gravitacijos jėgų veikiamas dėl hidrostatinės pusiausvyros įgautų sferinę (arba beveik sferinę) formą, (c) nėra išvalęs kaimyninės erdvės aplink savo orbitą ir (d) nėra palydovas. Visi kiti kūnai besisukantys aplink Saulę bendrai vadinami „mažaisiais Saulės sistemos kūnais“.

Egzoplanetos yra terminas, kuriuo vadinamos planetos, aptiktos prie kitų žvaigždžių (ne Saulės sistemoje).

Žinomos aštuonios Saulės sistemos planetos: Merkurijus, Venera, Žemė, Marsas, Jupiteris, Saturnas, Uranas ir Neptūnas. Išorinės planetos yra dujinės milžinės. Aplink Saulę planetos skrieja elipsinėmis orbitomis. Plika akimi nakties danguje gerai matomi Merkurijus, Venera, Marsas, Jupiteris ir Saturnas. Uraną sunku pamatyti silpnų žvaigždžių fone, kadangi jo didžiausias spindesys tėra 5,4 ryškio; Neptūno didžiausias spindesys yra 7,6. Visų planetų orbitos yra netoli ekliptikos. Didžiausią orbitos plokštumos posvyrio į ekliptiką kampą turi Merkurijus (7°), kitų planetų šis kampas *Matuojama santykinai su Žeme.**Žiūrėti straipsnyje apie Žemę, jei reikia absoliučių verčių.

## Planetos formavimasis

Vyraujanti planetų formavimosi teorija teigia, kad planetos pradeda formuotis kuomet iš tarpžvaigždinės medžiagos debesies susiformuoja plonas dujų ir dulkių diskas. Prožvaigždė formuojasi disko šerdyje, o iš išorinių sluoksnių susidaro proplanetos. Diską sudarančios dalelės skriedamos susiduria tarpusavyje taip formuodamos vis didesnį dangaus kūną. Susiformavusios didesnės masės dalelės (maždaug 1 kilometro skersmens) vadinamos planetesimalėmis. Augimo procesas greitėja, nes planetesimalės savo gravitacijos jėga pritraukia prie savęs mažesnes daleles. Iš planetesimalių formuojasi proplanetos.

Kai disko šerdyje susiformuoja žvaigždė, likusi disko dalis atitolsta nuo centro (disko medžiaga ten išgarinama ir nupučiama žvaigždinio vėjo). Tuo metu dar gali būti likę proplanetų skriejančių aplink žvaigždę arba viena aplink kitą, bet dauguma jų toliau dalyvauja planetų formavimosi procese. Pakankamai masyvūs objektai surenka daugiausiai aplinkinių dalelių ir tampa planetomis. Mažesnės masės proplanetos tampa planetų palydovais, nykštukinėmis planetomis arba kometomis.

## Šaltiniai
Biblijos linksmybės

**Biblijos linksmybės** – 1897 m. birželio mėn. Prancūzijoje išleista Leo Taksilio knyga, pašiepianti Bibliją.

Išjuokti būtent Bibliją Taksilį paskatino vienas svarbus dalykas – skirtingai nei dauguma padavimų, Biblija yra plačiai tikima, kaip paties Dievo knyga. Taksilis rašė tuo metu įprastu vadinamųjų religinių-dorovinių veikalų stiliumi, per daug metų nustatytu tarp teologų. Pagrindinis Taksilio tikslas buvo išjuokti Bibliją, su humoru pademonstruojant skaitytojams vietas, kuriose ji prieštarauja ne tik istoriniams, moksliniams faktams, logikai, bet vietomis ir pati sau.
 
Pirma knygos versija išleista 1882 m. (~400 puslapių). Atnaujinta ir 1897 m. papildyta tekstu versija (~800 puslapių) vainikavo apie dvylika metų (~1884–1897) trukusį Leo Taksilio pokštą, kurio metu jis „išsižadėjo“ savo ankstesnės bedievybės, tarnavimo velniui ir „sugrįžo“ į katalikų tikėjimą. Visą ta laiką jis apgalvotai ir nuosekliai pliekė laisvamanybę, žmonių atsimetimą nuo bažnyčios. Kūrė ir žingsnis po žingsnio vis labiau išpūsdavo ir įvairindavo savo religinius prasimanymus apie satanistus, masonus, žmonių kovas su velniu, matydamas, kad net pačias neįtikimiausias jo fantazijas susižavėję už gryną pinigą priima ne tik kardinolai ir visa katalikiškoji dvasininkija, bet ir pats popiežius.

Atnaujintos knygos įžangoje Takslilis kreipiasi į popiežių Leoną XIII (suteiktos audiencijos metu palaiminusį Leo Takslio „kovą prieš bedievybę“), kuriame šaiposi iš popiežiaus neklystamumo (1870 m. Vatikano I susirinkimo dogma). Savo dvylika metų trukusiu pokštu ir jį vainikavusia knyga „Biblijos linksmybės“ Taksilis siekė parodyti Biblijos žiaurumus ir kaip lengvai žmonės tiki įvairiausiais prasimanymais, netgi kai tie akivaizdūs. Užbaigiamajame knygos žodyje autorius rašė: *Be galo naivūs žmonės ne tik aklai tiki, kad banginis buvo prarijęs Joną, bet patikėtų ir tuo, kad Jona buvo prarijęs banginį, jeigu tik šventas balandis būtų padiktavęs tokius žodžius kuriam nors taip vadinamam pranašui.*

Be Biblijos, knygoje šaipomasi ir iš įvairių to laikmečio ir ankstesnių teologų – Šv. Augustino ir kt. bei jų minčių, ypač – jų Biblijos tekstų interpretacijų. Leo Taksilis remiasi ir dažnai cituoja Volterą, Lordą Bulingbroką, Julijoną Filosofą ir kitus žymius krikščionybės kritikus. Originali knygos versija iliustruota 401 Frid’rick iliustracija. Lietuviškai „Biblijos linksmybės“ išleistos 1962 m. Vilniuje (Valstybinė grožinės literatūros leidykla).

## Nuorodos
* TheAmusingBible.com / Leo Taksilis – Biblijos linksmybės / HTML su 401 iliustracija 
* Įvairios Biblijų versijos su paieška


Vaizdas:Eden 25x20cm 300dpi RGB.gif
Vaizdas:Leo.Taxil-The.Amusing.Bible-Ilustration.029.Fridrick.jpg|E-knygos 29 iliustracija
Vaizdas:Leo.Taxil-The.Amusing.Bible-Ilustration.322.Fridrick.jpg|E-knygos 322 iliustracija
Mažoji Ferma teorema

**Mažoji Ferma teorema** - skaičių teorijos teorema, suformuluota prancūzų matematiko Pjero Ferma, skelbia, kad:
: „Jeigu *a* nesidalija iš *p* ir jei *p* yra pirminis skaičius, tai (a^{p-1}-1) dalijasi iš *p*.“

Naudojant modulinę aritmetiką tai užrašoma taip:
:a^{p-1} \equiv 1 \pmod p.

Pirmąjį šios teoremos įrodymą 1736 m. paskelbė Leonardas Euleris, tačiau yra žinoma, kad Gotfrydas Leibnicas pateikė identišką įrodymą neskelbtame rankraštyje iki 1683 m.

Mažoji Ferma teorema gali būti apibendrinta iki Oilerio teoremos.

## Įrodymas
Visi skaičiai nuo 1 iki *p*-1 dalijami iš *p* duoda skirtingas liekanas. Įrodysime, kad jei a\pmod{p} \neq 0, tai visi sekos 1 \cdot a , 2 \cdot a , 3 \cdot a , ... , (p-1) \cdot a nariai dalijami iš *p* irgi duos skirtingas liekanas. 
Tarkime, kad egzistuoja tokie du sekos nariai, kurie duoda vienodas liekanas: a \cdot k \equiv a \cdot m\pmod{p}. Tada ak- am \equiv 0\pmod{p}. Iškeliame *a*:  a \cdot (k - m) \equiv 0\pmod{p}. Tačiau a\pmod{p} \neq 0 \Rightarrow k-m \equiv 0\pmod{p}. Kadangi k  ir m , gauname k=m. Išeina, kad sekoje negali egzistuoti du skirtingi nariai a \cdot m \equiv a \cdot k\pmod{p}. 
Pertvarkome seką: 
1 \cdot a \cdot 2 \cdot a \cdot ... \cdot (p-1) \cdot a = (p-1)! \cdot a^{p-1};
(p-1)! \cdot a^{p-1} \equiv (p-1)!\pmod{p}; dalijame abi puses iš (p-1)!:
a^{p-1} \equiv 1\pmod{p}. Tą patį galima užrašyti ir kaip  a^{p-1} - 1\pmod{p} = 0. 
Įrodymas baigtas.

## Pavyzdžiai
* 43 − 4 = 60 dalijasi iš 3.
* 72 − 7 = 42 dalijasi iš 2.
* 37 − 3 = 2184 dalijasi iš 7.
* 297 − 2 = 158 456 325 028 528 675 187 087 900 670 dalijasi iš 97.

## Taikymas
Mažoji Ferma teorema yra viena iš svarbiausių skaičių teorijos teoremų, kuri naudojama kitose srityse. Pavyzdžiui, kriptografijoje, nes ji sukūrė keletą pirminių skaičių tikrinimo metodų ir naudojama RSA šifravimo algoritmo teisingumui patikrinti.

## Šaltiniai
Vaisingumas

**Vaisingumas** – organizmo gebėjimas susilaukti sveikų palikuonių. Vaisingumu pasižymi iš esmės visos biologinės rūšys, išskyrus kai kuriuos hibridus (pvz., mulus). Laikotarpis, kurio metu organizmas gali turėti palikuonių, vadinamas reprodukciniu amžiumi.

Žmogaus reprodukcinis amžius prasideda lytine branda, mergaitėms – prasidėjus mėnesinėms, berniukams – poliucijoms; baigiasi moterims su menopauze, o vyrams konkrečios ribos nėra, nors bendrai vyrų vaisingumas nuo 50–55 metų pradeda mažėti (spermatozoidų pokyčiai, testosterono koncentracijos sumažėjimas). PSO, statistikos sumetimais, reprodukcinio amžiaus žmonėmis laiko 15–49 m. amžiaus grupę.

Pagrindinės sąlygos žmogaus vaisingumui pasireikšti: reguliarus seksas (ar bent jau seksas ovuliaciniu laikotarpiu), nėra naudojama kontracepcija, nėra dauginimosi sistemos sutrikimų, nėra lytinių organų susirgimų, alkoholio nevartojimas laikotarpyje kuomet ketinama pastoti, kitų kenksmingų fizinių ar cheminių medžiagų nebuvimas. Įtakos vaisingumui taip pat turi mityba, lytinis elgesys, lytiniai instinktai, sueities laikas, endokrininiai veiksniai, kultūra, gyvensena, emocijos, ligos ir kt.

Jeigu pora negali pastoti, nustatomas nevaisingumas (paprastai praėjus 2 metams nuo bandymų pastoti pradžios). Pastaraisiais dešimtmečiais stebimas bendras vaisingumo (ne tik gimstamumo) sumažėjimas pasaulyje.
Baitas

**Baitas** (; *B*) – informacijos kiekio matavimo vienetas, sudarytas iš bitų sekos (dažniausiai 8, tačiau senesniuose kompiuteriuose yra naudoti ir 6, 7, 9, 12 bitų žodžiai, maždaug iki 7-ojo dešimtmečio pabaigos irgi vadinti baitais). Baito terminas naudojamas kompiuterijoje, dažniausiai tai mažiausias adresuojamas kompiuterio atminties vienetas. Kompiuterių sistemose baitas yra atominis, t. y. pats mažiausias adresuojamas vienetas. Aštuonių bitų baitas turi vieną vienodai tikėtiną reikšmę iš 256, tai gali būti teigiamas sveikas skaičius nuo 0 iki 255, sveikasis skaičius nuo -128 iki 127, simbolis (pavyzdžiui, 7 bitų ASCII simbolis ar 8 bitus naudojančios koduotės simbolis). Vieno ar daugiau baitų seka sudaro žodį.

Informacijos matavime yra kartotiniai vienetai, kurių priešdėliai atitinka SI sistemos matavimo vienetų priešdėlius, tačiau nėra 10n kartotiniai.

Dėl suderinamumo su SI sistema, siūloma taikyti 10n kartotinių sistemą, o esamos pavadinimus keisti į „kibibaitas“, „mebibaitas“ ir t. t.

## Šaltiniai
MS-DOS

**MS-DOS** () – Microsoft kompanijos kurta diskų operacinė sistema (DOS). Pirmoji versija išleista 1981 m., paskutinė – 2000 m.

## Istorija
Tai viena iš labiausiai 1980-1990 m. naudotų DOS šeimos operacinių sistemų. Ji buvo naudojama Intel 8086 ir analogiškus procesorius turinčiuose asmeniniuose kompiuteriuose. Šią operacinę sistemą vėliau pakeitė grafinę vartotojo sąsają () turinčios operacinės sistemos, daugiausiai įvairios Microsoft Windows operacinės sistemos versijos. Pradžioje ši operacinė sistema buvo žinoma kaip **[[86-DOS|QDOS]]** () arba 86-DOS.

MS-DOS buvo naudojama suderinamuose su IBM PC kompiuteriuose, o IBM PC kompiuteriuose buvo naudojama pervardinta šios operacinės sistemos versija PC-DOS.

## Versijos

## Išnašos
Astronominis vienetas

**Astronominis vienetas** (*av*, *angl.* – AU) – ne SI sistemos ilgio matas, lygus vidutiniam atstumui tarp Saulės ir Žemės (Žemės orbitos didžioji pusašė), naudojamas atstumams Saulės sistemoje nustatyti. Tai palyginamasis vienetas, nurodantis, kiek kartų atstumas iki objekto yra didesnis už atstumą tarp Žemės ir Saulės.

2012 m. apskaičiuota, kad 1 av = 149 597 870 km.

Astronominis vienetas taip pat naudojamas kaip bazinis atstumas apibrėžiant kitą astronomų naudojamą atstumo vienetą – parseką. Parsekas tai yra atstumas, iš kurio Žemės orbitos didžioji pusašė statmenai krypčiai Saulė-Žemė (vienas astronominis vienetas) matoma 1" (lanko sekundės) kampu.

## Šaltiniai
Eglinis kryžiasnapis

**Eglinis kryžiasnapis** (*Loxia curvirostra*) – kikilinių (*Fringillidae*) šeimos paukštis.

Labai panašus į pušinį kryžiasnapį. Snapas silpnesnis. Patinas kartais būna raudonesnis. Skrisdamas susišaukia „gib gib“ ar „kip kip".

Gyvena spygliuočių miškuose, kartais apsilanko parkuose, soduose. Minta spygliuočių medžių sėklomis. Lizdą krauna eglėse 5-15 m aukštyje. Lizdo vidų iškloja samanomis ir smulkiomis žolėmis. Sausio – kovo mėn. deda 3-5 žalsvus ar gelsvus su pilkomis ir violetinėmis dėmėmis kiaušinius. Peri 12-13 dienų. Išaugina vieną vadą. Jaunikliai lizdą palieka po 14 dienų.


Loxia curvirostra poliogyna MHNT.ZOO.2010.11.220 Tébessa.jpg|Dėtis
Fi Kreuzschnabel m.jpg|Medyje
Čivylis

**Čivylis** (*Carduelis cannabina*) – kikilinių (*Fringillidae*) šeimos paukštis.

Patino kakta ir viršugalvis raudoni; pakaušis, galvos ir kaklo šonai pilki, rusvo atspalvio. Nugarinė dalis rusvai ruda, antuodegis balsvas, rudai dėmėtas. Gerklė balsva, pagurklis ir krūtinė kraujo spalvos. Pilvas šviesiai rusvas, pauodegys baltas. Vairuojamosios ir plasnojamosios plunksnos rudai juodos su šviesiais kraštais. Snapas ir kojos rudi. Patelė be raudonos spalvos. Galva pilkai rusva, išilgai dryžuota, nugara dėmėta. Pilvinė kūno pusė rusvai pilka, išilgai dėmėta. Rudenį patino apdaro raudoną spalvą slepia rusvi plunksnų kraštai. Jaunikliai panašūs į patelę, tik kiek šviesesnės spalvos.

Lietuvoje dažnas, neretai žiemoja. Gyvena gyvatvorėse, miškų pakraščiuose, taip pat parkuose, soduose. Lizdą susikrauna iš sausų žolių stiebelių bei šaknelių, 0,5-1 m aukštyje. Deda 5-6 kiaušinius, išmargintus tamsiomis dėmelėmis. Nuo balandžio iki rugsėjo mėn. Išveda dvi vadas. Jaunikliai lizdą palieka po 14 dienų. Minta įvairiomis sėklomis, kartais vabzdžiais.
Žvaigždiniai metai

**Žvaigždiniai metai** (taip pat **sideriniai** metai) – laiko tarpas, per kurį dangaus kūnas (palydovas) apkeliauja pagrindinį dangaus kūną, pvz., Žemė apkeliauja ekliptiką aplink Saulę. Per šį laiko tarpą Saulę apskriejusi Žemė atsiduria toje pačioje padėtyje žvaigždžių atžvilgiu.

1 žvaigždiniai Žemės metai = 365,25636 paros ir jie yra 20 minučių ir 24 sekundžių ilgesni nei atogrąžiniai metai (seniau vadinti tropiniais metais).
Pakistano ginkluotosios pajėgos

**Pakistano ginkluotosios pajėgos** (urdu: پاکستان مسلح افواج‎ = *Pākistān Musāllah Afwāj*) – Pakistano karinės pajėgos. Ji yra šešta didžiausia kariuomenė pasaulyje pagal aktyvų personalą, susidedanti iš armijos, laivyno ir oro pajėgų. 

Dėl nuolatinės konfronacijos su Indija dėl Kašmyro, pagrindinis Pakistano karinėms pajėgoms keliamas tikslas – neatsilikti nuo didesnės tiek plotu, tiek gyventoju skaičiumi kaimynės ginkluotės technologija, jei neišeina to pariteto palaikyti dydžiu.

Pastaraisiais metais dėl užsienio šalių politikos, remiančios labiau Indiją, Pakistano pajėgos ginkluotės modernumu ėmė atsilikti nuo Indijos. Pakistano armija taip pat kišasi ir į šalies politiką. Savo dydžiu ji patenka į didžiausių pasaulio armijų dešimtuką.

## Personalas
* Sausumos pajėgos: 550,000 karių, 2,357 tankai (PRC 59, 69 ir 85 tipų, M-47, M-48A5, T-54, T-55, T-80)
* Jūrų laivynas: 25,000 karių, 10 povandeninių laivų, 8 fregatos, 9 patruliniai laivai
* Oro pajėgos: 45,000 karių, 366 karo lėktuvai (iš jų 52 Mirage 5, 42 Q-5)
* Branduolinis arsenalas: 20 branduolinių galvučių, gali smogti tik aplinkinėms valstybėms, pirmas branduolinis bandymas 1998.

## Šaltiniai
Chloras

**Chloras** (**Cl**) – cheminis elementas, elementų lentelės septintos pagrindinės grupės halogenas. Santykinė atominė masė – 35,5. Branduolio krūvis +17. Cheminė formulė ne junginiuose Cl2.

Chloro, kaip ir visų halogenų, atomo išorinis sluoksnis turi 7 elektronus. Kito atomo elektronu kiekvienas jų gali papildyti savo išorinį sluoksnį iki 8, todėl du chloro atomai jungiasi, sudarydami junginį Cl2.

Kieto chloro kristalai susideda iš dviatomių molekulių. Jas laiko tarpmolekulinės traukos jėgos taip silpnai, kad gali išsilaikyti tik žemoje temperatūroje. Normaliomis sąlygomis chloras yra gelsvai žalios aštraus kvapo dujos.

Žmogus, įkvėpęs chloro, dūsta ir gali mirti.

Daugelis organinių dažomųjų medžiagų, chloro veikiamos, suyra ir virsta bespalviais junginiais. Popierius, nudažytas violetiniu rašalu arba lakmuso tirpalu, įmestas į indą su chloru, greitai išblunka. Tačiau chloras išblukina tik tada, kai aplinkoje yra vandens arba vandens garų. Sausame chlore spalvotas audinys neišblunka. Chloras jungiasi beveik su visais nemetalais ir metalais, yra nustatyta, jog gamtoje natūraliai susidaro daugiau negu 2400 įvairių chloro junginių.

## Pavadinimo kilmė
Chloro pavadinimą nulėmė jo spalva: graikiškai *chloros* – geltonai žalsvas.

## Istorija

Dažniausiai chloro junginys, natrio chloridas, jau yra žinomas nuo senovės laikų, archeologai rado įrodymą, kad akmens druska buvo naudojama seniausiai 3000 m. pr. m. e., o druskingas vanduo nuo 6000 m. pr. m. e. Apie 1630 m., chlorą kaip dujas atpažino flamandų chemikas ir gydytojas Jan Baptist van Helmont.

## Naudojimas
Chloro pritaikymas įvairiapusis. Panaudojant chlorą, pagaminama 85% vaistų, 96%  žemės ūkio augalų apsaugos priemonių. Plastikiniai langų rėmai, lauko baldai, vaistai, dantų pasta, įvairūs balikliai ir valikliai turi savo sudėtyje chloro junginių. Vakarų Europoje 95% geriamojo vandens dezinfekuojama su chloru ir chloro junginiais.

## Šaltiniai

## Literatūra
* 
* Chemija (2013)
Brokeris

**Brokeris** – asmuo arba įmonė, kuri veikia kaip nepriklausomas tarpininkas tarp kliento ir banko. Tai profesionalūs finansų patarėjai, kurie atstovauja kliento interesams bankuose, taip pat rūpinasi, kad klientui būtų suteikiamos geriausios paskolos sąlygos. Brokeriai taip pat gali teikti įvairias draudimo, nekilnojamojo turto, biržos patarėjų ir kitas paslaugas. Visi jie dirba kaip nepriklausomi tarpininkai tarp kliento ir trečiosios šalies – draudimo bendrovės, nekilnojamojo turto agentūros ir pan.

## Finansinių tarpininkų rūšys
Pagal veiklos pobūdį išskiriami šie finansiniai tarpininkai: dileris, finansų makleris, paskolų brokeris, nekilnojamojo turto agentas, draudimo agentas, prekybos agentas.
Opozicija (astronomija)

**Opozicija** – astronomijos terminas, nusakantis tokią planetos padėtį, kai Saulė, Žemė ir planeta yra vienoje linijoje, tačiau Saulė ir planeta, žiūrint iš Žemės yra priešingose pusėse.

Opozicijoje gali būti tik išorinės planetos. (Vidinės planetos Žemei yra Merkurijus ir Venera).
Opozicijoje esanti planeta yra matoma visą naktį ir kulminuoja apie tikrąjį vidurnaktį. Opozicijos metu planeta yra arčiausiai stebėtojo.
Vadyba

**Vadyba** – empiriškai stebimas organizacijos valdymas bei specialioji (konkrečioji arba praktinė) disciplina, nagrinėjanti organizacijos valdymą ir kontrolę. Tarp tipinių vadybos užduočių yra:
* strateginis planavimas; ilgalaikių rėminių koncepcijų strateginėms veiklos sritims nustatymas
* veiksmingų sisteminių struktūrų sukūrimas, diegimas ir palaikymas, pvz., planavimo ir kontrolės sistemos, organizacinė struktūra.

## Verslo vadyba
Socialinių – ekonominių (taip pat ir gamybinių) sistemų valdymas pirmąkart buvo pradėtas vadinti *vadyba* ( kildinamas iš  (išlaikyti rankose – ypač arklį), kas savo ruožtu kyla iš  (ranka)) Mary Parker Follett (1868–1933) darbuose.

## Vadybos funkcijos
Įvairūs specialistai ne visuomet sutaria dėl išsamaus vadybos funkcijų sąrašo, sutarta, kad pagrindinės penkios Henri Fayol pasiūlytos funkcijos yra:
# Planavimas
# Organizavimas
# Vadovavimas
# Koordinavimas (Reguliavimas)
# Kontrolė

### Vadyba kaip Valdymas + Motyvavimas
Kibernetikos požiūriu vadybines funkcijas galima išreikšti kaip dirbtinių sistemų valdymo ir žmonių motyvavimo funkcijų rinkinį:
# Duomenų rinkimas
# Pranešimo formavimas
# Duomenų perdavimas per ryšio kanalus (komunikacija)
# Apskaita
# Kontrolė
# Analizė
# Prognozė
# Planavimas
# Operatyvus valdymas
# Organizavimas ir koordinavimas
# Sprendimo priėmimas / vykdymas
# Stimuliavimas ir motyvavimas (Psichologijos objektas)

## Vadybos rūšys
Bendrieji vadybos principai, pritaikyti tam tikroms veiklos sritims arba objektams, žinomi kaip atskiros vadybos pakraipos:
* verslo vadyba,
* personalo (žmonių išteklių) vadyba,
* projekto vadyba,
* laiko vadyba,
* savęs vadyba (),
* žinių vadyba,
* kokybės vadyba
* reklamos vadyba
* transporto vadyba.

## Vadybos sistemos (metodologijos)
Vadybos sistemos arba metodologijos, tapusios pripažintais standartais:
;Bendros paskirties valdymo metodologijos
* Six Sigma
* ISO 9000
: (ISO 9003) programinės įrangos kokybės valdymo sistemos reikalavimai.
* Malcolm Baldrige
* Balanced Scorecard
* CMM – Gebėjimų brandos modelių tipai
: programinės įrangos kūrimo proceso brandos modelis,
: personalo gebėjimų brandos modelis ir kt.).

;IT valdymo metodologijos
* Alignability
* ITIL
* PRINCE2
* COBIT
* APM
* MOF
* Bazaar

;Empiriniai programinės įrangos kūrimo proceso vertinimo modeliai
* Konstruktyvusis kainos modelis (COCOMO (angl)),
* Putnam’o modelis,
* Funkciniais matais grindžiami modeliai.
* BOOTSTRAP (angl)
* IDEAL (angl)

## Taip pat skaitykite
* Vadybos apskaita
* Organizacinė elgsena
Teleskopas

**Teleskopas** – prietaisas dangaus kūnų ir reiškinių stebėjimui pasirinktoje spektro dalyje. Teleskopo paskirtis – surinkti kuo daugiau dangaus šviesulių šviesos, o jeigu stebima vizualiai – padidinti kampą, kuriuo matomas stebimas objektas, ir šitaip padidinti skiriamąją akies gebą.

Pirmasis astronomijai teleskopą 1610 m. panaudojo italų astronomas Galilėjas Galilėjus.

Teleskopais paprastai vadinami optiniai teleskopai, nors yra ir ne tik matomą spektrą stebinčių teleskopų, pvz., radijo teleskopai. Optiniai teleskopai skirstomi į du pagrindinius tipus – refraktorius ir reflektorius. Yra dar keletas kitokių tipų teleskopų. Lietuvoje didžiausias teleskopas veikia Molėtų astronomijos observatorijoje.

## Tipai

### Optiniai teleskopai

Tai teleskopai, kurie surenka regimojo spektro, taip pat infraraudonąją ir ultravioletinę elektromagnetinę spinduliuotę.

Skiriami trys pagrindiniai optinių teleskopų tipai:
* refleketorinis teleskopas – teleskopo konstrukcija pagrįsta tik veidrodžiais (1671 – pirmas pagamino Niutonas);
* refraktorinis teleskopas – teleskopo konstrukcija pagrįsta tik lęšiais (1609 – pirmas pagamino Galilėjus);
* katadioptrinis teleskopas – teleskopai naudojantys abiejų konstrukcijų privalumus (pradėti naudoti XX a.).

### Radioteleskopai

Šio tipo teleskopai surenka radijo bangas.

### Rentgeno ir gama spindulių teleskopai

Radijo, šviesos ir infraraudonosios bangos – ne vieninteliai kosmoso siunčiami signalai. Astronomai, naudodamiesi moksline aparatūra, suseka ir išmatuoja kosminius rentgeno ir gama spindulius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Astro.lt – Hablo kosminis teleskopas 
* Visatos tyrimų fotografijos
Gruzijos tarptautiniai santykiai

Buvęs Gruzijos prezidentas Micheilas Saakašvilis **Gruzijos** užsienio politikos prioritetus rikiavo tokia tvarka:
* JAV
* NATO
* ESBO
* Turkija ir Izraelis
* NVS
* Rusija

## Santykiai su Rusija

Po prezidento M. Saakašvilio atėjimo į valdžią santykiai su Rusija nebėra Gruzijos užsienio politikos prioritetas. 2005 m. gegužės 12 d. Gruzijos parlamentas priėmė rezoliuciją, kuria pareikalavo pradėti derybas dėl Rusijos karinių pajėgų išvedimo iš šalies. Šiuo metu Rusija Gruzijoje turi dvi karines bazes – Achalkalakyje ir Batumyje.

Pagal pirminius reikalavimus Rusijos pajėgos turėjo būti išvestos iki 2006 m. sausio mėnesio, priešingu atveju grasinta šias bazes blokuoti. Gruzijos vyriausybė ir parlamentas taip pat kelia reikalavimus atlyginti Rusijos karinių bazių padarytą žalą gamtai.

Rusijos karinių bazių išvedimas numatytas dar 1999 m. ESBO susitikime. Rusijos vyriausybė teigia, kad Gruzijos reikalaujami kariuomenės išvedimo terminai yra per greiti. Gruzijos parlamento rezoliuciją Rusijos užsienio reikalų ministras Sergejus Lavrovas pavadino „šantažu“.

## Santykiai su JAV

Santykiai su JAV yra pagrindinis Gruzijos užsienio politikos prioritetas. Šių santykių svarbą JAV pademonstravo JAV prezidento Dž. Bušo ir valstybės sekretorės Kondolizos Rais (*Condoleezza Rice*) vizitais 2005 m. gegužės 8-9 d., iškart po vizito Rusijoje.
Lordas

**Lordas** () – Anglijoje, Škotijoje ir Jungtinėje Karalystėje naudojamas titulas.

Iš pradžių lordu buvo vadinamas bet kuris kilmingasis (prancūziškas atitikmuo – senjoras). Vėliau lordais imta vadinti tik didikus, kurių senjoras buvo pats karalius, taip juos atskiriant nuo riterių. Taip atsirado penkios perų pakopos:

# hercogas (*Duke*)
# markizas (*Marquess*)
# grafas (*Earl*)
# vikontas (*Viscount*)
# baronas (*Baron*)

Atsiradus Anglijos Parlamentui, lordai gavo teisę posėdžiauti jo Lordų Rūmuose. Kartu su didikais, paveldėjusiais ar iš karaliaus gavusiais atitinkamą titulą (pasaulietiniais lordais) posėdžiavo ir Anglijos (vėliau – Jungtinės Karalystės) katalikų, o vėliau – anglikonų arkivyskupai ir svarbiausi vyskupai (dvasiniai lordai, perais nelaikomi). Vėliau Parlamentas priėmė aktus („Appellate Jurisdiction Act 1876“ ir „Life Peerages Act 1958“), leidusius karaliui ar karalienei paskirti lordus iki gyvos galvos (nepaveldimus).
IDE

Santrumpa „IDE“ turi dvi reikšmes:
* IDE (sąsaja) – aparatinė sąsaja, naudojamas kietuosiuose diskuose (dar kitaip vadinama ATA);
* Integruota kūrimo aplinka – programų kūrimo aplinka.
Tunguskos incidentas

**Tunguskos incidentas** – sprogimas, įvykęs Sibire, Akmenuotosios Tunguskos (*Podkamennaja Tunguska*) upės baseine, 1908 m. birželio 30 d. Laikoma, jog didžiausia tikimybė yra, kad sprogimą sukėlė atskriejęs asteroidas.

Keletą sekundžių iki sprogimo apie 800 km spinduliu buvo matomas ryškus bolidas, skriejęs į šiaurės vakarus. Sprogimas buvo girdimas apie 1000 km nuo epicentro. Taigos medžiai buvo išguldyti 2000 km² plote. Sprogimo sukeltos seisminė ir smūginė oro bangos užregistruotos net Vakarų Europoje. Sprogimo galia galėjo sudaryti apie 15 mln. tonų trotilo galios. Kritimo vietoje nebuvo rasta nė vieno meteorito gabalo, tik meteoritinių dulkių. Manoma, kad tai buvo 50 m skersmens akmeninis meteoroidas, įsiskverbęs kelių dešimčių kilometrų per sekundę greičiu į Žemės atmosferą. Dėl staigaus stabdymo jis sprogo 8 km aukštyje ir išsisklaidė atmosferoje.

## Sprogimo vieta
Aerofotonuotraukoje buvo matyti, jog sprogimas išguldė medžius didelėje, drugelio pavidalo teritorijoje. Tiesiai po ore įvykusio sprogimo buvusiame plote medžiai liko stovėti stati, tačiau sprogimo banga ne tik nudrėskė visas šakas, bet netgi nulupo nuo kamienų žievę. Nebuvo matyti jokio sprogimo palikto kraterio. Panašūs reiškiniai po daugelio metų buvo stebėti po bandomųju atominių užtaisų sprogdinimų atmosferoje. Tačiau radiacijos pėdsakų neaptikta, taigi šis sprogimas greičiausiai nebuvo branduolinis.

## Alternatyvios hipotezės
Sprogimui paaiškinti iškeltos ir meteoritui alternatyvios hipotezės, kurios šiuo metu yra mažiau populiarios:

* Iš žemės išsiveržusio didelio metano dujų debesies sprogimas. Sprogimo vieta yra labai senoje vulkaninio aktyvumo zonoje, ir vieną sykį šioje vietoje buvo stebėtas kelias valandas trukęs radono dujų išsiveržimas. 1994 m. toks metano debesis išsiveržė ir sprogo Ispanijoje, ties Cando kaimu (žr. Kando įvykis).
* Maža juodoji skylė, kuri pervėrė Žemę kiaurai. Tačiau nėra duomenų apie antrą panašų sprogimą, kurį tokia skylė turėjo palikti išlėkdama kitoje Žemės pusėje.
* Antimaterijos gabalas (nors apie tokių egzistavimą astronomai duomenų neturi).
* Dėl stiprių magnetinių audrų atmosferoje savaime prasidėjusi termobranduolinė reakcija.
* Ateivių kosminis laivas.
* Nikolo Teslos bokštas, kuriame buvo sukauptas itin didelis elektros krūvis, kuris eksperimento metu buvo paleistas į už kelių tūkstančių kilometrų esančią negyvenamą teritoriją.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Straipsnis apie Tunguskos meteorito poveikį
* Informacija apie Tunguskos meteoritą 
* Straipsnis apie su įvykiu susijusius medžių žievių tyrimus, Astrobiology, V. 4, N. 3, 2004, 391–399
Mandrauninkiniai

**Mandrauninkiniai** (*Parnassiaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso daugiametės žolės su trumpu šakniastiebiu.

Lietuvoje auga viena mandrauninkių (*Parnassia*) gentis. Genties pavadinimas iš graikų k. *Parnassus* – Graikijoje kalno pavadinimas; augalas augąs ant to kalno. Gentyje yra apie 10 rūšių. Lietuvoje auga viena – pelkinė mandrauninkė (*Parnassia palustris*). 


Image:Parnassia palustris.JPG|Pelkinės mandrauninkės žiedas
Radioteleskopas

**Radioteleskopas** – astronominių objektų skleidžiamas radijo bangas priimantis teleskopas.

Kai kurie dangaus kūnai ir ūkai spinduliuoja radijo bangas. Per Žemės atmosferą sklinda bangos, kurių ilgis (dažnis) tarp 1 mm (300 GHz) ir 200 m (10 MHz). Trumpesnes negu 1 mm radijo bangas sugeria Žemės atmosferos vandens garai, ilgesnes negu 200 m bangas atspindi Žemės jonosfera.

Radioteleskopai, kaip ir optiniai teleskopai, susideda iš parabolinio veidrodžio (vadinamo antena), tiesioginiame židinyje esančio radijo bangų imtuvo – radiometro ir, dažniausiai, gelžbetoninio statinio, laikančio visą radioteleskopą. Kuo ilgesnės bangos priimamos, tuo šiurkštesnis gali būti radioteleskopo naudojamas paviršius. Milimetrinėms bangoms priimti turi būti naudojamas vientisas veidrodis, o metrinėms užtenka vielinio tinklo. Radiometro priimamas signalas yra stiprinamas, kaupiamas ir registruojamas magnetinėse juostose arba kompiuterių diskuose. Signalo stiprumas priklauso nuo parabolinio reflektoriaus – antenos – dydžio.

Priešingai nei optiniai teleskopai, radioteleskopai veikia visą parą, nebijo tirštų debesų ir oro taršos. Tačiau radijo bangos turi mažiau energijos, negu šviesą. Šį trūkumą galima pašalinti dviem būdais: gaminant labai dideles lėkštes, kurios sugautų visas smulkmenas, arba sujungiant daug mažesnių lėkščių, kad susidarytų komplektas. Pasaulyje netrūksta tiek pavienių lėkščių, tiek komplektų pavyzdžių.

Pirmąjį 9 m radioteleskopą kosminėms radijo bangoms tirti 1937 m. sukonstravo amerikiečių astrofizikas Grote Reberis, Vytono vietovėje, Ilinojaus valstijoje (JAV).

Didžiausias pasaulyje radioteleskopas – RATAN 600 (Rusija), turintis 576 m skersmens anteną.

Didžiausias Europoje radioteleskopas yra Efelsberge, netoli Bonos (Vokietija). Jo skersmuo 100 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Astro.lt – radioteleskopas
Civilizacija

: *Apie kompiuterinį žaidimą skaitykite [[Civilization (kompiuterinis žaidimas)]]*

**Civilizacija** ( „pilietis“ ar „miestietis“) – istoriškai susiklosčiusi lokalinė socioekonominė ir kultūrinė visuomenės struktūra, nulemta geografinės aplinkos, visuomenės ekonominės ir socialinės sanklodos, valstybinių ir kitų organizacijų bei institucijų, vyraujančios religijos ir kitų veiksnių.

Sąvoka, pradžioje reiškusi teisingą ir protingai sutvarkytą visuomenę, atsirado XVIII amžiuje Prancūzijoje.

## Civilizacijos požymiai

Civilizacija apima visą tai, ką išrado ar savo veiklose pritaikė žmonija. Civilizacija yra žmonijos sukurtų ir naudojamų technologijų visuma – visa tai kas nėra tiesiogiai duota gamtos.

Civilizacijos požymiai:
* Susikuria organizuota visuomenė – gyventojai paklūsta valdovams: atsiranda valstybė;
* Atsiranda miestai;
* Išvystyta prekyba;
* Išrandamas raštas;
* Atsiranda monumentalioji sakralinė architektūra (šventyklos).

Pirmosios civilizacijos pagal šį apibrėžimą – tai upių civilizacijos Azijoje ir Afrikoje (Mesopotamijos, Egipto, Indijos, Kinijos) susiformavusios maždaug 3500 m. pr. m. e.

## Klasifikacija
Skiriama nuo 8 (O. Špengleris) iki 36 (A. Dž. Toinbis) ir daugiau civilizacijų. Skiriama į tradicines ir industrines. Pagrindinėmis laikomos Vakarų, Kinijos, Indijos, islamo bei budistinė civilizacijos.

Pagal A. Toynbee civilizacijos suskirstytos į:
* **pirmines** (Egipto, Šumero-Akado, Egėjo (Kretos, Mikėnų), Indo, Kinijos, Majų);
* **antrines** (Sirijos, heleninė (graikų, romėnų), indiškoji);
* **tretines** (Vakarų krikščioniškoji, Rytų krikščioniškoji, islamo);
* **palydovines** (Hetitų, Irano, Misisipės)

Toinbio nuomone, istorijos tyrinėjimų objektas yra ne valstybė, o civilizacija. Civilizacijos susiformavimą pagal A. Toynbee rodo šie reiškiniai: valdžios, monumentaliosios architektūros, rašto ir mokslo atsiradimas. Centrų, kuriuose susiformavo civilizacijos, iš kurių paplito kultūros ir technikos laimėjimai, buvo keletas. Egipto, Šumero-Akado (Mesopotamijos), Indo, Kinijos vadinamos upių civilizacijomis.

## Civilizacijos raidos etapai
# Genezė – kiekvienos civilizacijos pradžią nulemia iššūkis ir reakcija į jį; iššūkis – tai naujos gamtinės arba socialinės sąlygos, kuriose atsiduria bendruomenė; norėdama išlikti, ji turi reaguoti į iššūkį; per genezę susiformuoja pagrindinės civilizacijos tradicijos;
# Subrendimas – jį rodo sugebėjimus atsakyti į vis pasikartojančius iššūkius; per šią fazę civilizacija visiškai prisitaiko prie gamtos sąlygų galutinai susiformuoja bendro gyvenimo taisyklės, nusistovi santykiai su kaimynais;
# Lūžis – jis prasideda tada, kai valdančioji mažuma dėl savanaudiškų tikslų ima remtis prievarta;'''
# Nuosmukis – į šią fazę civilizacija dažniausiai įžengia tada, kai ima plėsti savo teritoriją (kurti universaliąją valstybę), kai pradeda piršti kitoms tautoms savo tradicijas, kai visuomenės gyvenime nebelieka pažiūrų įvairovės ir įsigali nepakantumas kitaminčiams, jų persekiojimas, žudymas ir pan.

## Taip pat skaitykite

* Visuomenės žlugimas

## Šaltiniai
Geocentrizmas

**Geocentrizmas** (iš graik. *γέω-* 'Žemė' + *κέντρον* 'centras'), dar kitaip **[[Klaudijus Ptolemėjus|Ptolemėjo]] pasaulio sistema** – antikinėje Graikijoje, senovės Kinijoje bei viduramžiais vyravęs įsivaizdavimas, kad Žemė yra nejudantis visatos centras, aplink kurį skrieja Saulė ir kiti dangaus kūnai. Šią pažiūrą XVI amžiaus pabaigoje pradėjo keisti Kopernikas, Galilėjus ir Keplerio pasiūlytas heliocentrizmas, kuris paprasčiau ir tiksliau paaiškino visatos sandarą.

## Sistemos esmė
Pagal šią sistemą, pasaulio centre yra Žemė, aplink kurią skrieja visi kiti dangaus kūnai - Saulė, Mėnulis ir planetos. Planetos, esančios žemiau Saulės, vadinamos apatinėmis, o virš Saulės - viršutinėmis. Mėnulio ir Saulės trajektorijos yra skirtingo dydžio apskritimai. Planetų judėjimas kilpomis, yra paaiškinamas tuo, kad jos juda apskritimais, kurie vadinami epiciklais. Šių epiciklų centrai skrieja dar didesniais apskritimais - deferentais. Žemė yra deferentų centre. 

Planetos juda epiciklais pastoviu greičiu. Epiciklų centrų judėjimas deferentais taip pat vyksta pastoviu greičiu. Skirtingoms planetoms šitie greičiai yra skirtingi. Apatinių planetų epiciklų centrai yra tiesėje, kuri jungia Saulę su Žeme. Planetų epiciklų spinduliai visada yra lygiagretūs šiai tiesei. 

## Trūkumai
Tikslėjant astronominiams stebėjimams pradėjo ryškėti skirtumai tarp išmatuotų ir apskaičiuotų pagal Ptolemėjo modelį planetų padėčių. Siekiant išvengti šių nesutapimų, buvo bandyta įvesti naujus epiciklus. Dėl to Ptolemėjo pasaulio sistema darėsi vis sudėtingesnė, kol tapo tokia paini, kad numatyti kūnų judėjimą po kelerių metų tapo beveik neįmanoma.
Troja

**Troja** ( arba *Τροίη*; taip pat *Iλιον*, *Ílion*, , , ) – senovės miestas dabartinės Turkijos šiaurės vakaruose, Anatolijoje, Marmuro jūros pakrantėje, prie Dardanelų sąsiaurio. Miestas užėmė strateginę poziciją prie kelio į Juodąją jūrą. Istorinės Trojos kasinėjimus XIX a. 8-tame dešimtmetyje pradėjo vokiečių archeologas Heinrichas Šlymanas (Heinrich Schliemann). Viena iš jo kasinėjimo vietų (Troja VIIa) laikoma istorinės Trojos griuvėsiais.

Šalia legendinės Trojos vyko Trojos karas, aprašytas Homero „Iliadoje“ ir „Odisėjoje“. Homero aprašytą Trojos legendą mini ir Vergilijus poemoje „Eneida“.

## Susiję pasaulio paveldo objektai
* : Mikėnų ir Tirinto archeologinės vietovės (1999)
* : Minojiniai rūmų centrai (2025)

## Šaltiniai
Heliocentrizmas

**Heliocentrizmas** ( – „Saulė“ + *kentron* – „centras“) – Saulės sistemos astronomijoje sandaros teorija, pagal kurią planetos skrieja aplink Saulę.

## Istorija

Idėją apie tai, kad Saulė gali būti centras, aplink kurį sukasi Žemė, III a. pr. m. e. pateikė graikų astronomas ir matematikas Aristarchas Samietis. Vėliau idėja nublanko, įsivyravo geocentrizmas, kol XVI a. Mikalojus Kopernikas įrodė, kad Žemė sukasi aplink Saulę, o ne atvirkščiai. Vadovaujantis M. Koperniko postulatais buvo suformuota heliocentrinė pasaulio sistema.

## Šaltiniai
Antis gyva (2005 filmas)

***Antis gyva*** yra 2005 Zona Records išleistas DVD filmas su 2003 metų gruodžio 12 dienos Anties koncerto Vilniaus sporto rūmuose įrašu.

Katalogas ZNVD 069, vaizdo formatas PAL 16:9.

## Dainos

# Draugui Tatatavičiui
# Duokit medalį
# Ša, inteligente
# Alo – alo
# Vyturio daina
# Bedarbiai
# Salomėja, būk šlavėja!
# Mafija
# Funkcionieriai
# 3-10-52
# Ko tu stovi?
# Klasėj mane kalbina
# Kontrolierė
# Aš išeinu
# Nauji metai
# Pokštas
# Laima
# Kada kada
# Halio kometa
# Kažkas atsitiko
# Zombiai
# Alyvos
# Lietuvos valstybė

## Žmonės

* Algirdas Kaušpėdas – vokalas
* Arūnas Blūšius – gitara
* Gintatuas Rakauskas – gitara
* Petras Ubartas – akustinė gitara
* Gediminas Simniškis – bosinė gitara
* Vaclovas Augustinas – klavišiniai
* Linas Būda – būgnai
* Artūras Luckus – trombonas

* Kazimieras Stonkus – akordeonas
* Valrijus Ramoška – trimitas
* Skitamntas Sasnauskas – trombonas
* Rimantas Brazaitis – saksofonas
* Ignas Garla – vokalas
* Kęstutis Jakeliūnas – vokalas
* Justina Važnevičius, Tonmas Kasperaitis, Marius Ašmonas, Algirdas Lašas – aktoriai

* Ričardas Baltuonis – garso režisierius
* Artūras Pugačiauskas – garso įrašo, suvedimo ir korekcijų režisierius
* Marius Selevičius – apšvietimo režisierius
* Kęstutis Drazdauskas – vaizdo įrašo režisierius
* Kęstutis Navikas – vaizdo įrašo montuotojas
* Linas Liandsbergis – kostiumų ir butaforijos dailininkas
Valentina Tereškova

**Valentina Vladimirovna Tereškova** (g. 1937 m. kovo 6 d. Jaroslavlio regione) – Tarybų Sąjungos kosmonautė ir parašiutininkė. Pirmoji pasaulyje moteris, skridusi į kosmosą. Ji sėkmingai 1963 m. birželio 16–19 dienomis įvykdė trijų dienų orbitinį skrydį tarybiniu kosminiu laivu Vostok 6. Skrydžio metu buvo tiriama nesvarumo būklė.

## Biografija
Gimė 1937 m. Jaroslavlio srityje, buvusioje TSRS (dabar Rusija). Būdama 18 metų pradėjo dirbti tekstilės fabrike. 1961 m. įstojo į parašiutininkų būrelį. Tais pačiais metais TSRS prasidėjo moterų siuntimo į kosmosą programa, kurioje Tereškova buvo patvirtinta kosmonaute. Sprendimas siųsti moterį į kosmosą buvo TSRS ir JAV kosminių varžybų išdava. Tokiu būdu TSRS ministras pirmininkas Nikita Chruščiovas parodė Jungtinėms Amerikos Valstijoms, kad TSRS pirmauja kosminėse varžybose.

Skrydis į kosmosą buvo griežtai slepiamas. Tereškova prieš galutinį pasiruošimą pasakė motinai, kad vyksta į parašiutininkų stovyklą. Motina apie skrydį sužinojo tik kai tai pranešė radijas. Pasiruošimo skrydžiui grupėje dalyvavo daugiau moterų, kurių pavardės iki 1980 m. nebuvo skelbiamos, tačiau į kosmosą skrido tik Valentina Tereškova. Visoms dalyvavusioms programoje moterims buvo suteikti karinių oro pajėgų leitenanto kariniai laipsniai. 1963 m. birželio 16 d. Valentina Tereškova pakilo į kosmosą raketa Vostok 6, dvi dienos po to kai buvo paleistas Vostok 5 su Valerijum Bykovskiu. Tereškovos šaukinys buvo *Чайка* (Žuvėdra). Abu kosminiai laivai praskriejo vienas nuo kito 5 kilometrų atstumu. Kosmonautai buvo užmezgę trumpalaikį radijo ryšį. Nusileidžiant, kaip ir visuose Vostok tipo kosminiuose laivuose, 6000 metrų aukštyje kosmonautė buvo katapultuota iš kapsulės ir nusileido parašiutu 1963 m. birželio 19 d. 620 km nuo Karagandos, Altajaus krašte. Kosmose ji praleido 70 valandų ir 50 minučių ir apsisuko aplink žemę 48 kartus. Po skrydžio Tereškovai suteiktas Lenino ordinas ir Tarybų Sąjungos didvyrės vardas. Vėliau ji buvo Tarybinių moterų komiteto prezidente ir TSRS parlamento ir prezidiumo nare.

Tereškova buvo treniruojama Voschod misijai, su išėjimu į atvirą kosmosą, bet ji neįvyko. 1969 m. moterų kosmonaučių programa buvo nutraukta. Programa atnaujinta 1982 m.

## Šeima

1963 m. lapkritį Tereškova ištekėjo už kosmonauto. 1964 m. susilaukė dukters Jelenos, kuri buvo pirmas abiejų tėvų pabuvojusių kosmose vaikas.

## Nuorodos
* Valentina Vladimirovna Tereshkova (1937-)
Kiškiakopūstis

**Kiškiakopūstis** (*Oxalis*) – kiškiakopūstinių (*Oxalidaceae*) šeimos augalų gentis.
 
Genties pavadinimas iš  'rūgštus' + *hals* 'druska'; *oxalis* – kažkokio rūgštaus augalo pavadinimas senuose raštuose. Lapuose yra vitamino C. Jie tinka maistui kaip salotos ir sriubai. Vartoti didelius kiekius kenksminga, nes juose esanti oksalo rūgštis kenkia inkstams. Anksčiau buvo naudojama vaistams nuo skorbuto ir kaip priešnuodis apsinuodijus arsenu. Tinka dažymui. Be to, kai kurios rūšys (tarp jų ir Lietuvoje) auginamos kaip dekoratyviniai augalai.

Gumbinis kiškiakopūstis yra gumbinė P. Amerikos daržovė.

## Rūšys
Gentyje yra apie 800 rūšių. Lietuvoje auga šios rūšys:
* Paprastasis kiškiakopūstis (*Oxalis acetosella*).
* Dirvinis kiškiakopūstis (*Oxalis corniculata*)
* Statusis kiškiakopūstis (*Oxalis stricta*)
* Valgomasis kiškiakopūstis (*Oxalis tetraphylla*)

Kitų šalių kiškiakopūsčių rūšys:
* Gumbinis kiškiakopūstis (*Oxalis tuberosa*)
Anakardiniai

**Anakardiniai** (*Anacardiaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso vienanamiai arba dvinamaiai medžiai ir krūmai, pražanginiais arba priešiniais lapais. Žiedai susitelkę šluotelėse. Vaisius – kaulavaisis arba riešutėlis.

Pasaulyje yra apie 72 gentys, paplitusios tropikų ir subtropikų zonose.

Lietuvoje introdukuotos šios:
* Pūkenis (*Cotinus*): europinis pūkenis (*Cotinus coggygria*)
* Žagrenis (*Rhus*): rūgštusis žagrenis (*Rhus typhina*), aromatinis žagrenis (*Rhus glabra*)

## Pasaulio gentys
* *[[Actinocheita]]*
* Anakardis (*Anacardium*)
* *[[Androtium]]*
* Amazonmedis (*Antrocaryon*)
* *[[Apterokarpos]]*
* Astronis (*Astronium*) (=*Myracrodruon*)
* *[[Baronia]]*
* *[[Bonetiella]]*
* Gandarija (*Bouea*)
* *[[Buchanania]]*
* Orėja (*Campnosperma*)
* *[[Cardenasiodendron]]*
* *[[Choerospondias]]*
* *[[Comocladia]]*
* Pūkenis (*Cotinus*)
* *[[Cyrtocarpa]]*
* Drakonmedis (*Dracontomelon*)
* *[[Drimycarpus]]*
* *[[Ebandoua]]*
* *[[Euleria]]*
* *[[Euroschinus]]*
* *[[Faguetia]]*
* *[[Fegimanra]]*
* Dirglas (*Gluta*)
* *[[Haematostaphis]]*
* *[[Haplorhus]]*
* *[[Harpephyllum]]*
* *[[Heeria]]*
* Stabenis (*Holigarna*)
* *[[Koordersiodendron]]*
* *[[Lannea]]*
* *[[Laurophyllus]]*
* *[[Lithrea]]*
* *[[Loxopterigium]]*
* *[[Loxostylis]]*
* Mangas, mangamedis (*Mangifera*)
* *[[Mauria]]*
* *[[Melanochyla]]*
* *[[Metopium]]*
* *[[Micronychia]]*
* *[[Montagueia]]*
* *[[Mosquitoxylum]]*
* *[[Nothopegia]]*
* *[[Ochoterenaea]]*
* *[[Operculicarya]]*
* *[[Ozoroa]]*
* *[[Pachycormus]]*
* *[[Parishia]]*
* *[[Pegia]]*
* *[[Pentaspadon]]*
* Pistacija (*Pistacia*)
* *[[Pleiogynium]]*
* *[[Poupartia]]*
* *[[Protorhus]]*
* *[[Pseudoprotorhus]]*
* *[[Pseudosmodingium]]*
* *[[Pseudospondias]]*
* *[[Rhodosphaera]]*
* Žagrenis (*Rhus*)
* Raudonmedis (*Schinopsis*)
* Pirulis (*Schinus*)
* Kietris (*Sclerocarya*)
* Nėrenis (*Semecarpus*)
* *[[Smodingium]]*
* *[[Solenocarpus]]*
* Sorindėja (*Sorindeia*)
* Spondijas (*Spondias*)
* Svintonija (*Swintonia*)
* *[[Tapirira]]*
* *[[Thyrsodium]]*
* Raugmedis (*Toxicodendron*)
* *[[Trichoscypha]]*
Kiškiakopūstiniai

**Kiškiakopūstiniai** (*Oxalidaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso daugiametės žolės. Pasaulyje yra 8 gentys ir apie 950 rūšių.
* Kiškiakopūstis (*Oxalis*)
* *Biophytum*
* *Averrhoa*, šiai genčiai priklauso karambola (*Averrhoa carambola*)
* *Dapania*
* *Sarcotheca*
Puslaidininkis

**Puslaidininkiai** – medžiagos, kurių elektrinis laidumas yra tarp metalų ir dielektrikų. Esant ypač žemai temperatūrai (0 K), visos puslaidininkio medžiagos jungtys užpildytos ir laisvųjų krūvininkų nėra. Šildant ar apšviečiant puslaidininkį elektromagnetine spinduliuote, jame atsiranda laisvųjų elektronų ir skylių (vietų, iš kurių yra išlėkę elektronai, ir kurių krūvis yra teigiamas). Energija, dėl kurios puslaidininkyje atsiranda laisvųjų krūvininkų, vadinama aktyvacijos energija.

Gryną puslaidininkį įjungus į elektros srovės grandinę, laisvieji elektronai juda prieš lauko kryptį, o skylės – lauko kryptimi. Toks laidumas vadinamas **savituoju**. Kuo didesnė temperatūra, tuo didesnis puslaidininkio laidumas ir mažesnė varža.

Puslaidininkių krūvininkų koncentracija keičiama į juos dedant priemaišų, kurių atomai ir jonai išsidėsto gardelės mazguose ir yra papildomi elektronų šaltiniai. Elektroninis priemaišinis laidumas vadinamas ***n'' tipo laidumu''' (jei įterpiamos donorinės medžiagos) arba ***p* tipo laidumu*' (jei įterpiamos akceptorinės medžiagos).

## Puslaidininkių tyrimai Lietuvoje

Puslaidininkių fizikos pradininkas Lietuvoje buvo akademikas Povilas Brazdžiūnas, pradėjęs šiuos darbus 1950 m. Vilniaus universitete.

## Taip pat skaitykite

* Puslaidininkis prietaisas

## Šaltiniai
Reino konfederacija

**Reino konfederacija** (pranc. *Confédération du Rhin*, ) buvo Napoleono Bonaparto spaudimu 1806 m. Paryžiuje sudaryta Vokietijos kunigaikščių, kurie išstojo iš Šventosios Romos imperijos, sąjunga.

## Susidarymas

Po Reino konfederacijos sudarymo akto pasirašymo 1806 m. liepos 12 d. iš Šventosios Romos imperijos išstojo ir konfederaciją sudarė 16 pietų ir vakarų Vokietijos valstybių, konfederacijos „protektoriumi“ paskelbtas Napoleonas Bonapartas. Po kelių dienų Šventosios Romos imperijos imperatorius Francas II, kuris jau 1804 m. pasiskelbė Austrijos imperatoriumi, paskelbė apie Šventosios Romos imperijos paleidimą. Tai jis padarė po Napoleono ultimatumo.

## Plėtra
Per kelerius kitus metus prie Reino konfederacijos prisijungė dar 23 vokiečių valstybės. Į Reino konfederaciją nestojo tik Austrija, Prūsija, Danijai priklausantis Holšteinas ir Švedijai priklausanti Pomeranija. Iš esmės Reino konfederacija buvo karinė sąjunga, t. y. jos nariai įsipareigojo remti Prancūziją didelėmis karinėmis pajėgomis. Už tai daugeliui jų buvo pakeltas statusas – Badenas, Hesenas, Klevė ir Bergas tapo didžiosiomis kunigaikštystėmis, Viurtembergas ir Bavarija – karalystėmis, be to, kai kurioms iš vokiečių valstybių padidinta teritorija, prijungiant mažesniąsias valstybėles. Pagal Reino konfederacijos aktą Reino konfederacijoje turėjo būti sukurtos ir bendros valdymo struktūros, tačiau ši idėja greitai žlugo, nes (ypač didesniosios) konfederacijos valstybės siekė neriboto suvereniteto. Nebuvo sušauktas ir konfederacijos bundestagas.

Po Prūsijos pralaimėjimo kare su Prancūzija 1806 m. prie konfederacijos prisijungė daug vidurio ir šiaurės Vokietijos mažųjų valstybių. Didžiausią apimtį konfederacija buvo pasiekusi 1808 m.: ji apėmė keturias karalystes, penkias didžiąsias kunigaikštystes, trylika hercogysčių, septyniolika kunigaikštysčių ir Hanzos miestus Hamburgą, Liubeką ir Bremeną.

## Žlugimas
1810 m. prie Prancūzijos tiesiogiai prijungtos didelės šiaurės Vokietijos teritorijos palei Šiaurės jūrą, kad Prancūzija galėtų geriau kontroliuoti Anglijos kontinentinės blokados vykdymą. 1813 m. po Napoleono pralaimėjimo Tautų mūšyje prie Leipcigo konfederacija žlugo.
Bolševikai

**Bolševikai** ( – „priklausantis daugumai“) – marksistinės Rusijos socialdemokratų darbininkų partijos (RSDDP) bolševikų frakcijos nariai.

Bolševikų partija atsirado XX a. pradžioje skilus RSDDP. Vadovaujami Vladimiro Lenino (1870–1924) bolševikai, pasinaudoję Pirmojo pasaulinio karo sukeltais sunkumais ir nepritekliumi bei valdžios neryžtingumu, 1917 m. užėmė valdžią Rusijoje (Spalio revoliucija). Tą patį rudenį bolševikai, pralaimėję demokratinius rinkimus eserams, jėga išvaikė Rusijos parlamentą – Steigiamąjį susirinkimą ir dar kartą neteisėtai užgrobė valdžią.

## Nuorodos