Kudirkos Naumiestis

**Kudirkos Naumiestis** – miestas Suvalkijoje, Šakių rajono savivaldybėje, 25 km į pietvakarius nuo Šakių ir 19 km į šiaurės vakarus nuo Vilkaviškio, įsikūręs Šešupės ir Širvintos santakoje. 2 km į pietvakarius nuo miesto stūkso piliakalnis. Seniūnijos centras, 3 seniūnaitijos (J. Bagdono, Baltkalnio ir Centro). Urbanistikos paminklas. Stovi Kudirkos Naumiesčio Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia ir buvęs basųjų karmelitų vienuolynas, veikia Kudirkos Naumiesčio Vinco Kudirkos gimnazija, Marijampolės profesinio rengimo centro skyrius (Būbleliuose), biblioteka, paštas (LT-71049). Miesto centrinėje aikštėje stovi paminklas rašytojui, tautinio atgimimo skleidėjui Vincui Kudirkai, aplinkui aikštę yra parkas.

Kudirkos Naumiesčio pagrindinis kelias yra .

## Etimologija

Miesto vardo istorija įdomi tuo, kad beveik visą laiką tai buvo asmenvardinis vietovardis, nors vardas keitėsi ne vieną kartą.

Pirmasis kaimo vardas buvo ***Duliebaičiai*** (arba ***Duoliebaičiai***, nuo vieno pirmųjų kaimo savininkų G. Duliebaičio, kurio pavardė kilusi nuo rytų slavų genties dulebų vardo), minimi 1561 m. Vėliau, 1639 m. karaliaus Vladislovo IV žmona Cecilija Renata, valdžiusi Jurbarko seniūniją, savo vyro garbei pavadino ***Vladislavovu*** (; kai kurie šaltiniai nurodo, kad šis vardas priimtas tik 1643 m. kartu su herbu ir miesto teisėmis). Tačiau šis pavadinimas nelabai prigijo ir liaudyje žmonės vadino jį ***Naumiesčiu*** arba ***Naujamiesčiu*** („naujas miestas“, dar vadintas tiesiog Miestu; , ).

XIX a. caro valdžia bandė sugrąžinti Vladislavovo vardą, kurį dar XVIII a. pabaigoje „nurungė“ Naumiestis, tačiau nepavyko, nors oficialiai miestas Vladislavovu vadintas nuo 1837 m. iki I pasaulinio karo. XIX a. pabaigoje Vincas Kudirka mini miestą kaip ***Naupilę*** (satyroje „Cenzūros klausimas“; plg. tuomet Marijampolė vadinta Senapile). 1900 m. miestas vadintas Naumiesčiu, nors įvairūs šaltiniai miestą vadino Vladislavovu iki pat 1917 m.

1934 m. miestui suteiktas dabartinis vardas – ***Kudirkos Naumiestis***, rašytojo ir Lietuvos himno autoriaus V. Kudirkos garbei.

## Istorija

XVI a. iškirtus girią, dabartinio miesto vietoje įkurtas Duliebaičių kaimas, pirmąkart minimas 1561 m. spalio 12 d. Jurbarko seniūnijos ir Virbalio inventoriuje (gyveno 8 valstiečiai, tarp jų ir G. Duliebaitis). 1639 m. čia įkurtas Vladislavovas, kuris 1643 m. kovo 26 d. gavo Magdeburgo teises ir herbą. XIX–XX a. miestas buvo apskrities centras Suvalkų gubernijoje.

1934 m. suteiktas dabartinis miesto pavadinimas. 1937 m. įkurta biblioteka. Priešais Kudirkos Naumiestį, kitame Šešupės krante buvo Širvintos miestas, sugriautas II pasaulinio karo metu ir nebeatstatytas. Išlikęs miestus jungęs Širvintos tiltas.

1946 m. rugpjūčio 3 d. Kudirkos Naumiestis tapo apskrities pavaldumo miestu. Sovietmečiu mieste veikė linų fabrikas. 1993 m. LR prezidento dekretu patvirtintas dabartinis Kudirkos Naumiesčio herbas.

|}

## Architektūra ir kultūra

* Paminklas Vincui Kudirkai (pastatytas 1934 m., skulptorius Vincas Grybas)
* Vinco Kudirkos muziejus
* Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia (pastatyta 1783 m., barokas)
* Stačiatikių koplyčia, pastatyta nugriovus Šv. Aleksejaus cerkvę (1930 m.)
* Parapijos katalikų koplyčia (~ 1900 m.) ir koplyčia–mauzoliejus (XIX a.) Meištų kapinėse
* Vinco Kudirkos kapas miesto kapinėse
* Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto paminklas
* Prano Sederevičiaus skulptūrų ansamblis
* Kudirkos Naumiesčio gimnazijos muziejus
* Vinco Kudirkos tiltas. Manoma, kad šis tiltas per Šešupę, vedantis link Mažosios Lietuvos žemių, yra minimas V. Kudirkos satyroje „Lietuvos tilto atsiminimai“ 
* Širvintos tiltas Lietuvos-Rusijos pasienyje, statytas 1882 m.
* Melno taikai skirtas paminklas (pastatytas 2022 m. Šešupės ir Širvintos upių santakoje)

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis

### Žymūs žmonės
* Kudirkos Naumiestyje 1895–1899 m. gyveno dr. Vincas Kudirka (1858–1899), čia ir palaidotas. Paskutinius mėnesius jis praleido namelyje, kuris stovėjo dabartinės V. Kudirkos mokyklos vietoje.
* Zev Hirsch Bernstein (1847–1907) – žydų kilmės JAV rašytojas, žurnalistas
* Juozas Čepukaitis (1870–1923) – rašytojas
* Lee Shubert (1871–1953) – žydų kilmės JAV teatrų savininkas ir režisierius
* Herman Bernstein (1876–1935) – žydų kilmės JAV rašytojas, žurnalistas, vertėjas, poetas, diplomatas
* Aleksandras Grigaitis (1877–1955) – Lietuvos kunigas, daktaras, apaštališkasis protonotaras
* Sam S. Shubert (1878–1905) – žydų kilmės JAV teatrų savininkas ir režisierius
* Jacob J. Shubert (1879–1963) – žydų kilmės JAV teatrų savininkas ir režisierius
* Zigmas Skirgaila (1882–1962) – vargonininkas, chorvedys, pedagogas, kompozitorius
* Cemach Feldstein (1884–1944) – pedagogas, rašytojas, visuomenės veikėjas
* Abba Hillel Silver (1893–1963) – JAV žydų rabinas ir sionistas
* Jonas Pakalka (1894–1982) – kooperatininkas, visuomenės veikėjas
* Jadvyga Oškinaitė-Sutkuvienė (1895–1964) – aktorė
* Antoni Hałko (1896–1967) – lenkų politikas, publicistas
* Antanas Adomaitis (1902–1936) – kunigas, muzikos profesorius, daktaras
* Juozas Olinardas Penčyla (1908–1979) – dailininkas, vienas žymiausių tarpukario Lietuvos šaržistų ir karikatūristų
* Juozas Sodaitis (1917-2012) – rašytojas, žurnalistas, leidėjas, redaktorius, dailininkas grafikas
* Vladimiras Gavriušinas (g. 1951) – fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras
* Vytautas Bakula (g. 1951) – lietuvių dainininkas (bosas)
* Virginija Kirvelienė (g. 1955) – dailininkė tekstilininkė
* Marius Mačiulis (g. 1978) – aktorius ir laidų vedėjas
* Max Band (1901–1974) – dailininkas

## Sportas
* FK Sklypas Kudirkos Naumiestis (futbolas)

## Šaltiniai

## Literatūra
* 
* Kudirkos Naumiestis: monografija. – Vilnius: Mintis, 1990. – 347 p.: iliustr. – ISBN 5-417-00530-4
* Dr. Vinco Kudirkos muziejus. – Vilnius: Lietuvos nacionalinis muziejus, 1998. – 183 p.: iliustr. – ISBN 9986-9202-5-6
* Kudirkos Naumiestis: istorija ir architektūra / Algimantas Miškinis. – Vilnius: Džiugas, 1998. – 350 p.: iliustr. – ISBN 9986-29-035-X
* Kudirkos Naumiestis / Danutė Lisauskaitė. – Kaunas: Adaksita, 2004. – 16 p.: iliustr. – ISBN 9955-631-02-3
* Lietuvos himno gimtinė: albumas / Romas Treideris. – Vilnius, 2011. – 98 p.: iliustr. – ISBN 978-609-408-169-9

## Nuorodos
* Žemėlapiai 
* Heritage.lt 
* Buvęs karmelitų vienuolynas