Fregata

**Fregata** (, ) – karo laivas. Terminas buvo naudojamas įvairiems kariniams laivams istorijoje, nuo laivų su irklais, burlaivių, iki šarvuočių, solidžių plieninių milžinų.

Fregata gali būti:
* lengvasis ryšio laivas. Turėjo 3–5 stiebus, 4–5 poras irklų, įstrižąją burę. Naudota XIII–XVI amžiuje.
* tristiebis karo burlaivis žvalgybai, puolimui, jūrų prekybos kelių apsaugai. Turėjo 2 denius, kuriuose buvo iki 62 patrankų. Pirmosios fregatos buvo greiti nedideli burlaiviai su vienu deniu, kuriame turėjo kelias dešimtis patrankų. Naudota XVIII–XIX amžiuje.
* modernus didelis nešarvuotas karo laivas žvalgybai, puolimui, eskadros apsaugai. Naudojama ir priešlėktuvinei laivų gynybai, povandeniniams laivams aptikti ir sunaikinti. Ginkluota raketomis, pabūklais, torpedomis, giluminių bombų mėtymo ir kita įranga. Kai kurios didelės fregatos turi dar 1–2 sraigtasparnius. Vandentalpa iki 4 000 t, greitis apie 55 km/h (30 mazgų). Per II pasaulinį karą fregatomis buvo vadinami kai kurie kreiserių ar eskadrinių minininkų tipo karo laivai. JAV iki 1975 m. fregatomis buvo laikomi atominiai (8 000–10 000 t vandentalpos) karo laivai, vėliau pavadinti atominiais‑raketiniais kreiseriais.

## Burlaivių amžius

Žodis *fregata* kilo Viduržemio jūroje XV a., minint laivą su irklais, burėmis ir lengva ginkluote. XVII a. žodis vartotas Anglijoje, apibūdinant mažą, ilgą karinį laivą, mažai ginkluotą, tačiau su didele įgula. Britų Tautų Sandraugos statyti laivynai daugiausiai susidarė iš laivų, vadinamų fregatomis. Didžiosios fregatos buvo dviejų denių, trečios klasės, turėjo apie 60 patrankų. Šie laivai buvo dideli ir laikomi didžiaisiais laikmečio laivais. Bet daug kitų to laiko fregatų buvo naudojamos kaip kreiseriai, greiti, nepriklausomi laivai. Terminas *fregata* suprantamas kaip laivas ilgu siauru korpusu, kuris tiesiogiai susijęs su greičiu. Pagal karinio jūrų laivyno kategorijų sistemą, išleistą 1660 m., fregatos buvo penktos kategorijos, tačiau mažos, 28 patrankų fregatos buvo laikomos 6 kategorijos.

Klasikinės burinės fregatos žinomos dėl svarbaus vaidmens Napoleono karuose. Šie laivai turėjo pilną takelažą su pagrindinėmis patrankomis ant vienintelio denio, kuris buvo tokio aukščio kaip viršutinis ginklų denis dvideniuose laivuose anksčiau. Apatinis *ginklų denis* neturėjos jokios ginkluotės ir veikė kaip *miegamasis denis*, kuriame gyveno įgula ir iš tikrųjų buvo žemiau vandens linijos naujesnėse fregatose. Naujosios burlaivinės fregatos galėjo kautis visomis patrankomis, net tuomet kai jūra buvo tokia audringa, jog dvideniai laivai privalėjo uždaryti patrankų angas žemesniuose deniuose. Naujosios fregatos puikiai plaukė ir buvo geri kariniai laivai dėl ilgų korpusų ir žemos antvandeninės dalies kombinacijos, lyginant su tais laivais, kurių dydis ir apšaudymo galia buvo panašūs.

Prancūzijos karinis jūrų laivynas užgrobė kelias britų fregatas Septynerių metų karo pradžioje (1756-1763 m.). Greitai Prancūzija pasistatė tokių laivų kopijas ir pradėjo taikyti prie savo poreikių.

Nors fregatos ir buvo mažesnės už linijinius laivus, tačiau kelė didesnę grėsmę priešininkams nei šliupai ar korvetės, jau nekalbant apie kaperius ir prekybinius laivus. Pajėgios gabenti daug maisto atsargų, fregatos galėjo plaukti didelius atstumus. Jos žvalgydavo, vyko į komercines keliones ir patruliavo. Nors jos ir vengė kontaktuoti su linijiniais laivais dėl didesnės jų apšaudymo galios (nors ir tarp laivynų buvo susitarimas, kad užpulti fregatą, kurį neatakuoja pirma, yra nemandagu), fregatos turbūt ilgiausiai tarnavę laivai buriavimo istorijoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Išsami fregatų apžvalga (anglų k.)