open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juozas Giedraitis (1892)

**Juozas Giedraitis** (1892 m. balandžio 13 d. Kybartai – 1967 m. liepos 25 d. Hamiltonas, Kanada) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas.

## Biografija
Kilęs iš kunigaikščių Giedraičių giminės. Ketverius mokėsi Seinų kunigų seminarijoje, iš kurios buvo pašalintas už dalyvavimą lietuviškoje veikloje. Pirmojo pasaulinio karo dalyvis, Rusijos imperijos kariuomenės štabskapitonas.

1919 m. sausio mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris. Iš pradžių tarnavo Seinų komendantūroje, 1919 m. kovo mėn. – 1924 m. ir 1927–1929 m. tarnavo daugiausia artilerijos daliniuose. 1919 m. pasižymėjo per nepriklausomybės kovas su Raudonąja armija ties Daugpiliu, 1920 m. kovose su Lenkijos kariuomenės daliniais prie Suvalkų, Giedraičių mūšio dalyvis. 1921–1924 m. baterijos vadas.

1922 m. spalio mėn. baigė Aukštuosius karininkų kursus. 1927–1929 m. Trečiojo artilerijos pulko vado padėjėjas (pavaduotojas). 1928 m. pulkininkas leitenantas. 1929–1940 m. paeiliui Vilkaviškio, Raseinių, Rokiškio, Šakių apskričių viršininkas.

1940 m. birželio mėn. TSRS okupavus Lietuvą, iš pareigų atleistas. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, gyveno Liubeke, 1948 m. persikėlė į Kanadą, apsigyveno Hamiltone. Kanados lietuvių bendruomenės veikėjas.

## Įvertinimas
* 1919 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1920 m. Vyčio kryžiaus 4 laipsnio ordinas
* 1929 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1938 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Lalitpuro rajonas

**Lalitpuro rajonas** (nevarų kalba: , nepali: ललितपुर जिल्ला) – vienas iš 75 Nepalo rajonų, priklausantis Bagmati zonai.

## Istorija
Lalitpuro rajonas yra vienas iš trijų Katmandu slėnio rajonų, nuo seno buvęs svarbus Nepalo istorijoje. Spėjama, kad rajono centras Patanis, seniau vadintas *Lalitpuru*, buvo viena seniausių Nepalo sostinių. Įkurtas III a., jis klestėjo per Ličhavų dinastijos valdymą, o nuo XV a., Malų dinastijos laikais, buvo nepriklausomos karalystės sostine.
Leonas Gustaitis

**Leonas Gustaitis** (1897 m. rugpjūčio 7 d. Jiestrakyje – 1942 m. balandžio 4 d. Karagandoje, Kazachija) – Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas.

## Biografija
1908 m. baigė pradžios mokyklą. 1912–1915 m. studijavo ir baigė Veiverių mokytojų seminariją, mokytojavo. 1917 m. apsigyveno Gudžiūnų valsčiuje, mokytojavo Devynduonių pradinėje mokykloje. 1918 m. lankė mokytojų kursus, kuriuose kartu dėstė lietuvių kalbą.

Nuo 1919 m. kovo 28 d. Lietuvos kariuomenės savanoris. 1919 m. gruodžio mėn. baigė Kauno karo mokyklą, suteiktas leitenanto laipsnis. 1920 m. gruodžio mėn. – 1922 m. balandžio mėn. ir 1923 m. liepos mėn. – 1926 m. 6-ojo pėstininkų pulko kuopų vadas. 1920 m. vasario – gruodžio mėn. dalyvavo kautynėse su Lenkijos kariuomenės daliniais ties Turmantu, Seinais, Varėna, Trakais. 1921 m. vyresnysis leitenantas. 1922 m. balandžio mėn. – 1923 m. liepos mėn. pulko adjutantas. 1926 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus. 1926 m. rugsėjo mėn. – 1927 m. gruodžio mėn. 9-ojo pėstininkų pulko vyresnysis karininkas, kuopos vadas.

1927 m. kapitonas. Nuo 1927 m. gruodžio mėn. Karo mokslo valdybos vadovėlių rengėjas. 1928 m. majoras. 1932 m. baigė Italijos Generalinio štabo akademiją Turine. Nuo 1932 m. dirbo Generalinio štabo 2-ajame ir 3-ajame skyriuose, nuo 1934 m. kovo mėn. Generalinio štabo 2-ojo (žvalgybos) skyriaus viršininkas, nuo 1934 m. rugpjūčio mėn. dar ir Karo mokyklos lektorius.

1934 m. pulkininkas leitenantas. Nuo 1935 m. rugsėjo mėn. 1-ojo pėstininkų pulko vadas, 1936 m. Generalinio štabo pulkininkas. 1939 m. pulkininkas. 1939 m. pulkas, tik įsikūręs Lietuvai sugrąžintame Vilniuje gavo garbingą užduotį iškelti trispalvę Gedimino pilies bokšte. Tai atliko pats pulko vadas 1939 m. spalio 29 d. 10 val. ryto grojant pulko orkestrui, griaudžiant artilerijos saliutui. Nuo 1940 m. vasario mėn. Pirmosios pėstininkų divizijos štabo viršininkas.

Lietuvą okupavus SSRS ir likviduojant Lietuvos kariuomenę 1940 m. rugsėjo mėn. paskirtas Raudonosios armijos 29-ojo teritorinio šaulių korpuso 179-osios šaulių divizijos štabo viršininku. 1940 m. gruodžio mėn. Vilniuje suimtas, išvežtas į Rygą, vėliau į Petropavlovską. 1941 m. rugsėjo 27 d. Ypatingojo pasitarimo nuteistas 8 metams pataisos darbų. 1941 m. spalio 4 d. SSRS NKVD I spec. skyriaus 4-ojo poskyrio viršininko pavaduotojo įsakymu išvežtas į Karagandos lagerį. Mirė kalėjime.

## Kūryba
Parengė kariūnams skirtą studiją „1918 m. vokiečių puolimas Vakarų fronte“. Dalyvavo karinėje spaudoje. Žurnalo „Mūsų žinynas“ redaktorių kolegijos narys. 1928 m. žurnalo „Karys“ redaktorius.

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1937 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* Latvijos Trijų žvaigždžių ordinas
* Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis
* Lietuvos nepriklausomybės 10 metų jubiliejaus medalis
* Latvijos išvadavimo 10 metų sukakties minėjimo medalis

## Šaltiniai
WNBA

**WNBA** () – JAV moterų krepšinio lyga, įkurta 1996 m.

## Struktūra

WNBA dabar žaidžia 14 komandų, padalintų į 2 pogrupius po 7 komandas. Reguliarusis sezonas prasideda nuo kovo ir tęsiasi iki rugpjūčio. Kiekviena komanda savo konferencijoje sužaidžia 3 rungtynes. Tada kiekviena komanda žaidžia su kitos konferencijos komandomis du kartus vieną kartą namuose ir išvykoje. Keturios komandos iš kiekvienos konferencijos patenka į atkrintamąsias varžybas.

**Visų žvaigždžių rungtynės** vyksta liepos mėn. viduryje, savaitgalį. Rungtynės vyksta kasmet, viename iš WNBA komandų mieste. Rungtynėse susitinka Rytų ir Vakarų rinktinės.

**Atkrintamosios rungtynės** vyksta Rugpjūtį ir anksti Rugsėjį. Kiekviena konferencija turi du pusfinalius, kuriame susitinka geriausius sezono rezultatus turinčios komandos 1 vietos ir 4 vietos, bei 2 ir 3 vietos. Laimėjusios komandos patenka į WNBA finalus.
 
## Taisyklės

* WNBA lygos kamuolys yra 2,54 cm mažesnis nei NBA.
* Kamuolio persivarymui per vidurio liniją yra skirta 8 sekundės.

## 2024 m. komandos

### Buvusios komandos

### Būsimos komandos

## Lygos laimėtojai

* 1997 m. Houston Comets
* 1998 m. Houston Comets
* 1999 m. Houston Comets
* 2000 m. Houston Comets
* 2001 m. Los Angeles Sparks
* 2002 m. Los Angeles Sparks
* 2003 m. Detroit Shock
* 2004 m. Seattle Storm
* 2005 m. Sacramento Monarchs
* 2006 m. Detroit Shock
* 2007 m. Phoenix Mercury
* 2008 m. Detroit Shock
* 2009 m. Phoenix Mercury
* 2010 m. Seattle Storm
* 2011 m. Minnesota Lynx
* 2012 m. Indiana Fever
* 2013 m. Minnesota Lynx
* 2014 m. Phoenix Mercury
* 2015 m. Minnesota Lynx
* 2016 m. Los Angeles Sparks
* 2017 m. Minnesota Lynx
* 2018 m. Seattle Storm
* 2019 m. Washington Mystics
* 2020 m. Seattle Storm
* 2021 m. Chicago Sky
* 2022 m. Las Vegas Aces
* 2023 m. Las Vegas Aces

## Nuorodos

* Oficialus lygos puslapis
* WNBA taisyklių palyginimas su NBA ir NCAA

## Šaltiniai
Martín de Goiti

**Martinas de Goitis** (g. 15?? m. – m. 1574 m.) – ispanų konkistadoras.

Goitis kartu su Miguel López de Legazpi ir Chuanu de Salsedu dalyvavo Filipinų užkariavime, buvo ekspedicijos į Manilą (1569) vadovas.

Žuvo gindamas Manilą nuo kinų piratų, palaidotas San Agustino bažnyčioje.
Alonso Fernández de Lugo

**Alonso Fernández de Lugo** (*Javier Alonso Luis Fernández de Lugo*, g. ? Ispanijoje, Sanlúcar de Barrameda mieste – m. 1525 m.) – ispanų konkistadoras ir administratorius.

## Biografija

Gimė Ispanijoje, Sanlúcar de Barrameda mieste, Ferdinando ir Izabelės valdymo metais. Užsirašė į laivyną ir pasiekė Adelantado rangą. Buvo Afrikos pakrantės generolas kapitonas. Užkariavo La Palmos(1493) ir Tenerifės (1495) salas, paskutines prie Ispanijos neprijungtas Kanarų salas. Jis įkūrė San Kristobal de La Lagūnos ir Santa Krus de La Palmos miestus.
Pranas Gudynas (1900)

**Pranas Gudynas** (1900 m. sausio 12 d. Mauručiuose, Veiverių valsčius – 1929 m. gegužės 6 d. Kaune) – Lietuvos karinis veikėjas, kapitonas (1929 m., po mirties).

## Biografija
1919 m. baigė Veiverių mokytojų seminariją, 1921 m. gruodžio 18 d. – Kauno karo mokyklą. Paskirtas į Aštuntąjį pėstininkų pulką. 1923 m. dalyvavo Klaipėdos krašto sukilime, 1-ojo Klaipėdos krašto savanorių pulko kuopos vadas. 1924 m. sausio mėn. perkeltas į Autobatalioną.

Nuo 1924 m. studijavo Lietuvos universiteto Teisių fakultete, nuo 1925 m. dirbo Kariuomenės teisme. Nuo 1926 m. rugsėjo mėn. Karo aviacijos oro žvalgas. 1927 m. liepos mėn. baigė Aukštųjų karininkų kursų aviacijos skyrių, paskirtas 4-osios oro eskadrilės lakūnu. Aktyvus 1926 m. gruodžio 17 d. perversmo dalyvis. Nuo 1927 m. pradžios ministro pirmininko Augustino Voldemaro adjutantas.  Slaptos organizacijos Tautinė Apsauga Geležinis Vilkas štabo narys.  

1929 m. gegužės 6 d. 20 val. 20 min. žuvo užstodamas kūnu A. Voldemarą per pasikėsinimą prie Valstybinio teatro Kaune. Palaidotas Veiverių kapinėse.

## Kita
P. Gudynas išgirdo verkiantį vaiką. Parsinešė jį į savo namus, tėvai užaugino. Taip atsirado antras Pranas Gudynas (1919–1979), muziejininkas, dailėtyrininkas, restauratorius, tapytojas, buvęs Dailės muziejaus direktorius.

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1929 m. gegužės 8 d. Vyčio kryžiaus 3 laipsnio ordinas (po mirties) 

## Atminimo įamžinimas
* 1929 m. žūties vietoje prie Valstybės teatro durų (dab. Kauno valstybinis muzikinis teatras), grindinyje įmūryta atminimo plokštė su įrašu: „Šioje vietoje 1929.V.6 žuvo kapitonas Pranas Gudynas, lydėdamas ministerį pirmininką“. Plokštė yra dingusi.
* 1934 m. jo vardu Kaune pavadinta gatvė. Prieš Antrąjį pasaulinį karą viena centrinių gatvių Kaišiadoryse (dab. Gedimino g.) vadinosi jo vardu.
* 1937 m. pastatyti šaulių namai Veiveriuose pavadinti P. Gudyno vardu.
* 1991 m. viena iš Aleksoto mikrorajono gatvių pavadinta P. Gudyno vardu.
* 2011 m. gegužės 6 d. Kauno miesto sode, prie Muzikinio teatro, atidengta atminimo lenta (aut. Balys Gudas).

## Šaltiniai
Limbuvanas

**Limbuvanas** (limbų kalba: *Yakthung Laaje*) – istorinis-geografinis Nepalo regionas, iki XVIII a. pabaigos buvęs nepriklausomas. Jis buvo (ir iš dalies yra) gyvenamas kirantų limbų tautos.

Šis regionas užima Nepalo rytinį pakraštį ir koncentruojasi ties Kaši upės baseinu (apima dvi ryčiausias Nepalo zonas). Kadangi tradiciškai visi kirantai gyveno į rytus nuo Katmandu slėnio, o limbai buvo labiausiai nutolę, šis regionas dar yra vadinamas **Tolimaisiais kiratais** (*palokirat*). Be jų egzistavo ir viduriniai kirantai bei artimieji kirantai.

## Istorija
Manoma, kad limbų ir visų kirantų protėviai kadaise valdė Katmandu slėnį kaip Kiratų dinastija, o vėliau išsikėlė į rytus.

### 10 karalysčių
Pirmosios žinios apie Limbuvaną yra iš VI a., kuomet susiformavo 10 karalysčių su savo valdovų dinastijomis. Limbų kalba jos vadinamos *jakthung laadže*, ir vėliau jos vaidino svarbų vaidmenį Limbuvano istorijoje. Valstybės vadinosi: Tambanas, Maiva, Athraja, Jangvarokas, Pantharas, Phedapas, Ilamas, Bodhejus, Thara, Četaras.

### Suvienijimas
Vienas iš karalių Mavrong Hangas IX a. pradžioje suvienijo pietinį Limbuvaną, įkurdamas Morango karalystę. Ji turėjo įtaką visame Libuvane. Kadangi jis nepaliko vaikų, valdžią užgrobė Uba Hangas, ir toliau valdovų seka buvo tokia:
* Uba Hangas (849–865)
* Mabo Hangas (865–880)
* Muda Hangas
* Vedo Hangas
* Čemdžong Hangas
Paskutinieji Morango valdovai buvo silpni, ir Libuvanui nugrimzdus į chaosą, šiaurėje iškilo naujas valdovas – Siridžonga. Jis sutvarkė valstybę, jam priskiriamas limų rašto išradimas. Jo dinastija valdė iki XV a.

### Bidžpuro karalystė
Apie XV a. pietiniame Limbustane (Morane) į valdžią atėjo Ingų dinastija, kuri valdė iš Varatapos miesto. Nusilpus Siridžongos dinastijai, Morano karalystė vėl iškilo, ir jos pirmuoju valdovu tapo Sangla Ingas.

Ši dinastija suvienijo visą Limbuvaną iš naujo, ir 1584 m. įkūrė naują sostinę Bidžpuro mieste (netoli dabartinio Dharano (Sunsari rajonas)). Dėl to karalystė vadinama **Bidžpuro karalyste**.

Valstybės valdovų seka
* Pungla Ing (Aamar Raya Ing)
* Kirti Narayan Raya Ing
* Aap Narayan Raya Ing
* Džarai Narayan Raya Ing
* Ding Narayan Raya Ing
* Bidžay Narayan Raya Ing
1609 m. Ingų dinastiją pakeitė Senų dinastija.
Valdant senams, vyriausiųjų ministrų pareigybė tapo paveldima ir čia įsigalėjo Khebangų giminė. 1769 m. vyriausias ministras užgrobė valstybės sostą ir pradėjo Khebangų dinastiją.

### Limbų kultūrinis atgimimas
Nuo XVII a. pašonėje augant tibetiečių kultūros Butano ir Sikimo karalystėms, Limbuvanas neteko kai kurių rytinių teritorijų, ir čia prasidėjo tibeto kultūros bei religijos ekspansija. Priešinantis jam, limbų tarpe prasidėjo kultūrinis atgimimas, kuomet buvo atnaujintas limbų rašto naudojimas, sukurta daug literatūros kūrinių.

### Limbuvano aneksija
XVIII a. viduryje Prithvi Narajanas (1743–1775) iš Gorkha karalystės pradėjo Nepalo valstybės kūrimą. 1771-74 m. vyko Gorkha-Libuvano karas, kuris baigėsi Bidžapuro karalystės pralaimėjimu. Pasirašytąja sutartimi limbų teritorijos buvo prijungtos prie Nepalo.

Dabar Limbustanas siekia autonomijos Nepalo sudėtyje.
Parinakoča

**Parinakoča** arba **Parinakočasas** (, ) – ežeras Peru, Anduose, Ajakučo departamente, Parinakočos provincijoje. Tai vienas didžiausių šalies ežerų. Ilgis 18 km, plotis 11 km. Iškilęs į 3272 m aukštį. Šalia ežero stūkso Sara Saros ugnikalnis.

Ežerą lanko daug vandens paukščių: flamingai, Andų žąsys, antys, kirai, laukiai, nendrinės vištelės ir kt.

## Šaltiniai
Portugesa (kalnas)

**Portugesa** () arba ***Čikljarasas*** (, ) – Andų viršukalnė Peru, Ajakučo departamente (Kangaljo provincija, Paraso rajonas). Aukštis – 5167 m.

Kalno pavadinimas kečujų kalba reiškia 'žalias sniegas' arba 'žalias snieguotas kalnas'.

## Šaltiniai
Petras Gužas

**Petras Gužas** (1892 m. spalio 15 d. Kreipšiai, Skapiškio valsčius, Zarasų apskritis – 1945 m. sausio 29 d. Rokiškis) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas.

## Biografija
Nuo 1915 m. Rusijos imperijos kariuomenės karo valdininkas. 1917 m. suvažiavime Smolenske išrinktas lietuvių pulkų kūrimo Rusijoje komisijos pirmininku. Nuo 1918 m. gruodžio mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris. 1919 m. sausio 1 d. dalyvavo pirmąkart iškeliant Lietuvos vėliavą Gedimino pilyje Vilniuje. Nepriklausomybės kovų 1919 m. gruodžio mėn. – 1920 m. sausio mėn. su Raudonaja armija ir 1920 m. sausio 11 d. Lenkijos kariuomenės daliniais dalyvis.

1922 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus, 1924 m. baigė Aukštuosius kooperacijos kursus, 1928 m. baigė Lietuvos universiteto Teisių fakultetą.

Nuo 1924 m. sausio mėn. tarnavo Pirmajame husarų pulke, nuo 1924 m. gruodžio mėn. 2-ojo eskadrono vadas. 1927 m. kovo mėn. – 1930 m. vasario mėn. tarnavo Kariuomenės teisme. 1930 m. pulkininkas leitenantas, išėjo į atsargą. Nuo 1930 m. advokatas Kaune. 1931–1940 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų-savanorių sąjungos pirmininkas. 1940 m. pasitraukė į Vokietiją, 1943 m. grįžo į Lietuvą, mokytojavo Rokiškyje.

## Įvertinimas
* 1921 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1936 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1938 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Giedrius Žutautas

**Giedrius Žutautas** (g. 1974 m. kovo 15 d. Gargžduose) – buvęs Lietuvos futbolininkas, Lietuvos rinktinės žaidėjas.

## Karjera
Giedrius Žutautas sportuoti pradėjo Gargžduose Vaikų ir jaunių sporto mokykloje. 1986 metais išvyko į Panevėžio sporto mokyklą – internatą, o 1991 metais grįžo į Gargždus. Profesionalią karjerą G. Žutautas pradėjo 1991 metais Gargždų Bangoje, kuri tuo metu rungtyniavo antrojoje Lietuvos futbolo pakopoje. 1992 metais futbolininkas perėjo į Mažeikių ROMAR, tačiau ten ilgai neužsibuvo – 1993–1995 metais G. Žutautas atstovavo Klaipėdos Sirijui. Įpusėjus 1995–1996 metų sezonui G. Žutautas persikėlė į FBK Kaunas, kuriam atstovavo iki 1996–1997 metų sezono vidurio. 1997–1998 metais futbolininkas rungtyniavo Rusijoje: 1997 metais – Naberežnyje Čelnų KAMAZ, rungtyniavusiame aukščiausioje Rusijos futbolo pakopoje, 1998 metų sezoną pradėjo Maskvos Torpedo-ZIL (dabar vadinasi – FK Moskva) ekipoje, tuo metu žaidusioje trečiojoje Rusijos futbolo pakopoje (II lygos Vakarų zona), tačiau sužaidęs tik 5 rungtynes perėjo į antrojoje Rusijos futbolo pakopoje rungtyniavusį Nalčiko Spartak. Iš Rusijos G. Žutauto karjera vėl pasuko į Lietuvą – FBK Kaunas sudėtyje futbolininkas rungtyniavo 1999 metų pavasarį (antra 1998–1999 metų sezono pusė) ir trumpąjį 1999 metų sezoną (tapo Lietuvos čempionu). Vėliau G. Žutautas darsyk išbandė savo jėgas užsienyje – Latvijos Liepojos Metalurgs klube. Ten jis žaidė du sezonus (2000–2001 metais). 2002 metų sezoną pradėjo trečioje Lietuvos futbolo pakopoje rungtyniavusioje Gargždų Bangoje, o įpusėjus sezonui persikėlė į vieną iš antrosios pakopos lyderių Vilniaus Šviesą (dabar – FC Vilnius). 2003 metais G. Žutautas žaidė antrojoje Lietuvos futbolo pakopoje rungtyniavusiame Klaipėdos Rodovite.

1996–1999 metais G. Žutautas rungtyniavo Lietuvos rinktinėje. Debiutavo Baltijos taurės susitikime su Latvija 1996 metų liepos 8 d., o paskutinį kartą Lietuvos garbę gynė 1999 metų birželio 26 d. draugiškose rungtynėse su Argentina. Iš viso per trejus metus (1996–1997 ir 1999) sužaidė 12 rungtynių.

Baigęs profesionalaus futbolininko karjerą G. Žutautas išvyko į JAV. Laisvalaikiu žaidžia Čikagos lietuvių futbolo lygoje.

## Sąsajos
G. Žutauto brolis Darius Žutautas taip pat profesionalus futbolininkas.

## Pasiekimai
Lietuvos čempionas (1999)

## Nuorodos
*
Viktoras Giedrys

**Viktoras Giedrys** (1894 m. kovo 24 d. Kybartų kaime, Kybartų valsčiuje, Vilkaviškio apskrityje – 1955 m. kovo 14 d. Vilniuje) – Lietuvos karinis veikėjas, brigados generolas.

## Biografija

1913 m. baigė Veiverių mokytojų seminariją, 1913–1916 m. mokytojavo. 1916 m. mobilizuotas į Rusijos kariuomenę. 1916 m. Poltavoje baigė evakuotą Vilniaus karo mokyklą. Pirmojo pasaulinio karo dalyvis, 1917 m. sužeistas ir kontūzytas.

1919 m. vasario mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę. Nuo 1920 m. vasario mėn. 1-ojo atsargos bataliono kuopos vadas. 1919 m. rugpjūčio mėn. – 1920 m. gruodžio mėn. dalyvavo karo veiksmuose su Lenkijos kariuomenės daliniais. 1920–1924 m. bataliono vadas. 1922 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus. 1924–1926 m. tarnavo 3-osios karo apygardos štabe, Vyriausiajame kariuomenės štabe. 1927–1932 m. 4-ojo pėstininkų pulko vadas. 1930 m. baigė Aukštesniųjų kariuomenės viršininkų kursus, 1934 m. baigė Vytauto Didžiojo karininkų kursų Generalinio štabo skyrių.

Nuo 1934 m. gegužės mėn. 1-osios pėstininkų divizijos štabo viršininkas, nuo 1935 m. liepos mėn. 3-ojo pėstininkų pulko vadas, ėjo divizijos vado pareigas. 1939 m. brigados generolas. 1939 m. balandžio mėn. paskirtas pėstininkų inspektoriumi.

TSRS okupavus Lietuvą nuo 1940 m. liepos mėn. Liaudies kariuomenės pėstininkų inspektorius. 1940 m. rugpjūčio mėn. paleistas į dimisiją.

## Įvertinimas
* 1927 m. 2 rūšies Vyčio kryžiaus 3 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Vincas Giriūnas

**Vincas Giriūnas** (iki 1939 m. *Gurevičius*, 1898 m. balandžio 30 d. Zariečkose, Kvietiškio valsčius – 1943 m. Kansko kalėjime, Rusija) – Lietuvos karinis veikėjas, teisininkas, pulkininkas.

## Biografija
1919 m. Lietuvos kariuomenės savanoris. 1919 m. gruodžio mėn. baigė Kauno karo mokyklą, paskirtas į Elektrotechnikos batalioną. Nuo 1920 m. liepos mėn. Vilniaus komendantūros mokomosios komandos, nuo 1920 m. spalio mėn. 11-ojo pėstininkų pulko kuopos vadas. Dalyvavo kautynėse su Lenkijos kariuomenės daliniais.

Nuo 1922 m. liepos mėn. Krašto apsaugos ministro adjutantas. 1927 m. baigė Lietuvos universitetą. Nuo 1928 m. liepos mėn. Kariuomenės teismo sekretorius, nuo 1934 m. sausio mėn. 3-osios nuovados tardytojas, 1934 m. birželio mėn. – 1940 m. nuolatinis karo teisėjas. 1936 m. pulkininkas.

SSRS okupavus Lietuvą, 1941 m. birželio 14 d. Kaune suimtas, išvežtas į Rešiotų lagerį (Krasnojarsko kraštas). 1943 m. sausio 2 d. Ypatingojo pasitarimo nuteistas mirti. Sušaudytas.

## Įvertinimas
* 1928 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 4 laipsnio ordinas
* 1938 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Domas Grabys

**Domas Grabys** (1897 m. rugpjūčio 30 d. Lazdininkuose, Darbėnų valsčius – 1942 m. kovo 28 d. Gorkyje) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija

Mokėsi Palangos progimnazijoje, vėliau – Liepojos gimnazijoje. 1917–1919 m. studijavo mediciną Charkovo universitete. 1919 m. spalio mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę, paskirtas Artilerijos pulko gydytojo padėjėju, vėliau – į Karo ligoninę.

1921 m. gruodžio mėn. baigė Kauno karo mokyklą, paskirtas į Antrąjį Artilerijos pulką. Nuo 1924 m. sausio mėn. baterijos vadas. 1928 m. baigė Tulūzos universiteto Fizikos ir matematikos fakulteto Elektrotechnikos, 1929 m. – ir Mechanikos skyrių. 1929 m. sausio mėn. perkeltas į Artilerijos tiekimo skyrių. Nuo 1930 m. birželio mėn. Artilerijos dirbtuvių Kaune projektų dalies vedėjas ir techninio skyriaus viršininkas, nuo 1935 m. liepos mėn. Ginklavimo valdybos projektų biuro vedėjas. 1936 m. pulkininkas. Nuo 1938 m. lapkričio mėn. ginklų dirbtuvių Linkaičiuose viršininkas.

TSRS okupavus Lietuvą 1940 m. rugsėjo 14 d. suimtas, kalintas Šiauliuose. 1941 m. liepos 3 d. išvežtas į Gorkio kalėjimą. 1942 m. kovo 7 d. Ypatingojo pasitarimo nuteistas mirti. Sušaudytas .

## Palikimas

1933m. Domininkas Grabys su žmona Bronislava Grabiene įsigijo vilą Panemunėje. Namo renovacija buvo baigta 2021 metais, joje šiuo metu veikia svečių namai - vila „Grabytė“ , kurioje saugomas pulkininko šeimos atminimas.

## Įvertinimas
* 1933 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Jonas Gricius (1884)

**Jonas Gricius** (1884 m. rugpjūčio 27 d. Rimšiai, Papilės valsčius – 1963 m. lapkričio 12 d. Kaunas) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas.

## Biografija

1913 m. baigė Sankt Peterburgo universiteto Fizikos ir matematikos fakultetą ir buvo pašauktas į Rusijos kariuomenę. Pirmojo pasaulinio karo dalyvis. 1915 m. baigė Irkutsko karo mokyklą. 1918 m. grįžo į Lietuvą.

Nuo 1919 m. balandžio mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris. Nuo 1919 m. rugpjūčio mėn. 3-ojo pėstininkų pulko štabo viršininkas, nuo 1919 m. lapkričio mėn. bataliono vadas, nuo 1920 m. gegužės mėn. pulko vado padėjėjas (pavaduotojas), ėjo pulko vado pareigas. Dalyvavo kovose su Sovietinės Rusijos, Lenkijos kariuomenės daliniais. 1921 m. birželio mėn. paskirtas 3-osios pėstininkų divizijos štabo viršininku, nuo 1921 m. rugpjūčio mėn. Generalinio štabo viršininko pirmasis padėjėjas.

1922 m. spalio mėn. – 1923 m. lapkričio mėn., 1924 m. kovo – gegužės mėn. ir 1925 m. rugsėjo – spalio mėn. ėjo Vyriausiojo štabo viršininko pareigas. 1925 m. pulkininkas leitenantas. 1925 m. gegužės mėn. – 1926 m. rugpjūčio mėn. 3-osios karo apygardos viršininkas. Prisidėjo prie Lietuvos kariuomenės kūrimo, Klaipėdos krašto išvadavimo. Nuo 1926 m. rugpjūčio mėn. Vyriausiojo štabo Administracinės valdybos viršininkas. Per 1926 m. gruodžio 17 d. valstybės perversmą nuo pareigų nušalintas. Nuo 1927 m. sausio 2 d. ypatingų reikalų karininkas prie Krašto apsaugos ministro. Nuo 1927 m. vasario mėn. atsargos karininkas. 1927–1928 ir 1937–1955 banko tarnautojas Kaune, 1928–1936 m. – Šakiuose.

## Įvertinimas
* 1920 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1926 m. II rūšies Vyčio kryžiaus 1 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Juozas Grigaitis

**Juozas Grigaitis** (1881 m. vasario 28 d. Paraišupys, Javaravo valsčius – 1947 m. sausio 19 d. Dorothy, Niu Džersio valstija) – teisininkas, teisėjas; karinis veikėjas, administracijos generolas leitenantas.

## Biografija
Juozas Grigaitis, 1904 m. baigęs Maskvos universitetą stojo į Rusijos kariuomenę, tarnavo leibgvardijos Suomijos pulke, nuo 1906 m. – Karo intendantūroje Vilniuje ir Vitebske. 1917 m. dalyvavo Rusijos lietuvių seime Petrograde, Vitebsko įgulos lietuvių karių organizacijos veikloje.

1919 m. gegužės mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę, Tiekimo skyriaus viršininko, kariuomenės intendanto padėjėjas. 1920 m. rugsėjo mėn. – 1922 m. dirbo Krašto apsaugos ministerijoje. 1921 m. balandžio mėn. – 1923 m. spalio mėn. dėstė Aukštuosiuose karininkų kursuose. Nuo 1922 m. sausio mėn. Kariuomenės teismo valstybės gynėjo padėjėjas. 1923 m. spalio mėn. – 1926 m. spalio mėn. Kariuomenės teismo nuolatinis narys, ėjo teismo pirmininko pareigas. 1926 m. generolas leitenantas. 1927–1933 m. Kauno apygardos teismo pirmininkas, Lietuvos Vyriausiojo Tribunolo teisėjas (1933–1940 m.).

Juozas Grigaitis buvo vienas Lietuvos teisininkų draugijos steigėjų, jos valdybos sekretorius. 1941–1944 m. Apeliacinių rūmų teisėjas. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, 1946 m. išvyko į JAV.

Juozas Grigaitis buvo vedęs; žmona Vladislava Grigaitienė.

## Apdovanojimai
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas.

## Šaltiniai
Vaclovas Griganavičius

**Vaclovas Griganavičius** (1891 m. liepos 1 d. Radeckų vienkiemis, Taujėnų valsčius – 1940 m. rugsėjo mėn. Svirnų vienkiemis, Kavarsko valsčius) – Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas.

## Biografija
1909 m. mokėsi Žemaičių kunigų seminarijoje Kaune, 1910 m. Kazanės universitete išlaikė provizoriaus padėjėjo egzaminus. Nuo 1912 m. tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje, 1913 m. baigė mokomąją komandą, 1915 m. baigė karo mokyklą, praporščikas, 1917 m. baigė artilerijos žvalgų kursus. 1914–1917 m. Pirmojo pasaulinio karo dalyvis, nuo 1916 m. baterijos vadas. 1917 m. dalyvavo Vakarų fronto lietuvių karių I ir II suvažiavimuose Minske. 1918 m. vasario 18 d. – lapkričio 1 d. kalintas Sovietų Rusijoje.

1919 m. gegužės mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę. Nuo 1919 m. spalio mėn. baterijos vadas. 1919–1920 m. dalyvavo kovojant su Lenkijos kariuomenės daliniais. 1920 m. rugsėjo 23 d. buvo patekęs į lenkų nelaisvę, bet spalio 14 d. pabėgo.

1922 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus, 1924 m. baigė Čekoslovakijos generalinio štabo akademiją Prahoje. Nuo 1924 m. spalio mėn. dirbo Vyriausiojo štabo mobilizacijos skyriuje, 1925 m. spalio mėn. – 1931 m. gruodžio mėn. skyriaus viršininkas. 1927 m. Generalinio štabo pulkininkas. 1931 m. gruodžio mėn. – 1935 m. gegužės mėn. 4-ojo pėstininkų pulko vadas. 1935 m. gegužės mėn. – 1938 m. birželio mėn. 2-osios pėstininkų divizijos štabo viršininkas. Bendradarbiavo žurnale „Mūsų žinynas“, rašė daugiausia teoriniais klausimais.

Palaidotas Anykščių rajono Kavarsko kapinėse.

## Įvertinimas
* 1927 m. II rūšies Vyčio kryžiaus 1 laipsnio ordinas
* 1927 m. Čekoslovakijos Baltojo liūto 4 laipsnio ordinas su kardais
* 1929 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas
* 1930 m. Belgijos 1 laipsnio Karo kryžius
* 1931 m. Čekoslovakijos Baltojo liūto 3 laipsnio ordinas su kardais
* 1936 m. Artimui pagalbon 2 laipsnio kryžius

## Šaltiniai
Juozas Grigiškis

**Juozas Grigiškis** (1896 m. rugsėjo 30 d. Gurjevas, dab. Atyrau, Kazachija – 1942 m. sausio 1 d. Nekrasovka, Parbigo rajonas, Tomsko sritis) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
Baigė du Maskvos aukštesniosios technikos mokyklos kursus. Pašauktas į Rusijos imperijos kariuomene, baigė Pirmąją Peterhofo praporščikų mokyklą.

1919 m. gegužės mėn. savanoriu stojo į Lietuvos kariuomenės Aviacijos dalį. Nuo 1920 m. gegužės mėn. Aviacijos dirbtuvių vedėjas, nuo 1920 m. rugsėjo mėn. Aviacijos parko vadas. 1930 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus. Nuo 1932 m. spalio 1 d. Karo aviacijos Techninio skyriaus, nuo 1935 m. gruodžio mėn. Tiekimo skyriaus viršininkas. 1938 m. pulkininkas.

TSRS okupavus Lietuvą ir 1941 m. likvidavus Lietuvos karo aviaciją, atleistas iš kariuomenės. 1941 m. birželio 14 d. NKVD suimtas ir su šeima ištremtas į Nekrasovką.

## Įvertinimas
* 1931 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1938 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Kazys Grinius (1899)

**Kazys Grinius** (1899 m. rugsėjo 8 d. Pilviškiuose – 1965 m. gegužės 29 d. Vašingtone) – Lietuvos karinis veikėjas, Lietuvos kariuomenės Generalinio štabo pulkininkas.

## Biografija
Tėvas LR prezidentas Kazys Grinius, motina Joana Griniuvienė, brolis Liūtas Grinius.

Rusijos Pilietinio karo dalyvis, tarnavo baltųjų kariuomenėje. 1919 m. grįžo į Lietuvą. Nuo 1919 m. rugpjūčio mėn. tarnavo Lietuvos kariuomenėje, 1-ajame raitelių pulke. Nuo 1921 m. vasario mėn. ėjo 1-osios kavalerijos divizijos štabo viršininko pareigas. 1920 m. gegužės-spalio mėn. dalyvavo kovose su Lenkijos kariuomenės daliniais.

1923 m. Prancūzijoje baigęs Sen-Cyro karo mokyklą paskirtas Aukštųjų karininkų kursų instruktoriumi, lektoriumi. 1927 m. baigė Belgijos generalinio štabo akademiją Briuselyje.

Nuo 1927 m. rugsėjo mėn. dirbo Vyriausiojo štabo operacijų skyriuje, Kauno karo mokyklos ir Aukštųjų karininkų kursų lektorius. 1934 m. gruodžio mėn. – 1935 m. rugsėjo mėn. Kariuomenės štabo ypatingų reikalų karininkas. 1935 m. Generalinio štabo pulkininkas. 1935 m. rugsėjo mėn. – 1937 m. liepos mėn. Trečiosios divizijos štabo viršininkas. 1937 m. liepos mėn. – 1940 m. rugpjūčio mėn. Lietuvos karo atašė Berlyne. 1941 m. persikėlė į JAV.

## Bibliografija
* Kavalerijos lauko tarnybos pagrindai, 1930 m.
* Pagrindiniai sprendimo būdai, 1933 m.

## Šaltiniai
Vladas Grudzinskas

**Vladas Grudzinskas** (1895 m. lapkričio 29 d. Marijampolė – 1967 m. balandžio 8 d. Beverly Shores, Indianos valstija) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas.

## Biografija
Per Pirmąjį pasaulinį karą mobilizuotas į Rusijos kariuomenę, dalyvavo kovojant su Vokietijos kariuomenės daliniais Rumunijos fronte. 1917 m. kariuomenės valdininkas. 1918 m. vasario mėn. lietuvių karininkų išrinktas į 6-osios armijos karinį komitetą.

Grįžęs į Lietuvą 1918 m. savanoriu stojo į Lietuvos kariuomenę, dirbo Krašto apsaugos ministerijos Tiekimo skyriuje. Nuo 1919 m. spalio mėn. kariuomenės intendanto padėjėjas, 1920 m. liepos mėn. – 1926 m. sausio mėn. intendantas (išskyrus laikotarpį nuo 1921 m. gruodžio mėn. iki 1922 m. vasario mėn.). 1924 m. baigė Čekoslovakijos karo intendantų akademiją. 1926 m. pulkininkas leitenantas. 1926 m. sausio mėn. – 1928 m. liepos mėn. kariuomenės tiekimų viršininkas.

Išėjęs į atsargą, 1928–1939 m. kovo mėn. Klaipėdos „Maisto“ bendrovės, 1939–1940 m. bendrovės „Lietuvos Baltijos Loydas“ Kaune direktorius. Per Birželio sukilimą paskirtas Laikinosios vyriausybės pramonės ir susisiekimo viceministru. 1941 m. liepos mėn. atleistas, vokiečių suimtas. Vėliau bendrovės „Pienocentras“ buhalteris. 1944 m. vasario mėn. Vietinės rinktinės štabo 4-ojo skyriaus viršininkas. 1944 m. gegužės mėn. vokiečių suimtas, kalintas Salaspilio koncentracijos stovykloje, Rygos kalėjime, Štuthofo koncentracijos stovykloje. Raudonajai armijai užėmus Štuthofą mobilizuotas į Raudonosios armijos dalinį eiliniu pagalbiniams darbams. Nuo 1945 m. spalio mėn. Marijampolės vartotojų kooperatyvo buhalteris. 1965 m. išvyko į JAV.

## Įvertinimas
* 1920 m. 2 rūšies Vyčio kryžiaus 1 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1935 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Antanas Gruodis (1900)

**Antanas Gruodis** (1900 m. sausio 24 d. Bradesiuose, Antazavės valsčius – 1993 m. balandžio 24 d. Vilniuje) – teisininkas, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1920 m. Lietuvos kariuomenės savanoris. Baigė Kauno karo mokyklą. 1921 m. gruodžio mėn. paskirtas į Antrąjį pėstininkų pulką. 1928 m. kovo mėn. perkeltas į Kariuomenės teismą sekretoriaus padėjėju. 1931 m. baigė Vytauto Didžiojo universiteto Teisės fakultetą. Nuo 1932 m. lapkričio mėn. teismo kandidatas, nuo 1936 m. sausio mėn. teismo 1-osios nuovados tardytojas, nuo 1938 m. gegužės mėn. karo prokuroro padėjėjas. 1938 m. pulkininkas.

SSRS okupavus Lietuvą, 1940 m. spalio mėn. atleistas iš kariuomenės, dirbo Kauno ligonių kasoje. 1941 m. birželio mėn. su šeima ištremtas į Bijsko rajoną (Rusija). 1941 m. spalio mėn. tremtyje suimtas, nuteistas kalėti. Kalintas Bijsko ir Barnaulo kalėjimuose. 1942 m. Maskvos karo apygardos teismo nuteistas mirties bausme, bet, įsigalėjus pirmajam nuosprendžiui, mirties bausmė nebuvo įvykdyta. Nuo 1951 m. vėl tremtyje, 1965 m. grįžo į Lietuvą .

## Įvertinimas
* 1934 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Kazys Gudelis

**Kazys Gudelis** (1896 m. kovo 10 d. Grąžteliuose, Vaškų valsčius – 1963 m. kovo 3 d. Kaune) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

## Biografija
1919 m. liepos mėn. baigė Kauno karo mokyklą, tarnavo Pirmajame raitelių pulke. 1920 m. liepos-gruodžio mėn. dalyvavo kovojant su Lenkijos kariuomenės daliniais.

1923 m. spalio mėn. baigė Aukštuosius karininkų kursus. Nuo 1927 m. kovo mėn. pulko vado padėjėjas (pavaduotojas). 1931 m. rugpjūčio mėn. baigė Aukštesniųjų karininkų kursus. Nuo 1932 m. spalio mėn. 2-ojo ulonų pulko vado padėjėjas, nuo 1939 m. gegužės mėn. Kavalerijos štabo 1-ojo skyriaus viršininkas, nuo 1940 m. gegužės mėn. 2-ojo ulonų pulko vadas. 1940 m. pulkininkas.

SSRS okupavus Lietuvą ir likviduojant tarpukario Lietuvos kariuomenę nuo 1940 m. rugsėjo mėn. Raudonosios armijos 29-ojo šaulių teritorinio korpuso 26-ojo kavalerijos pulko vadas. 1941 m. birželio mėn. išsiųstas į tobulinimosi kursus Maskvoje. Per SSRS–Vokietijos karą 1942-1943 m. Raudonosios armijos 16-osios lietuviškosios divizijos vado Felikso Baltušio-Žemaičio pavaduotojas - užnugario tarnybos viršininkas. Po karo dirbo Kauno universiteto ir Kauno politechnikos instituto karinėse katedrose. 1956 m. paleistas į atsargą.

## Įvertinimas
* 1927 m. II rūšies Vyties kryžiaus 3 laipsnio ordinas
* 1935 m. Vytauto Didžiojo 4 laipsnio ordinas
* 1939 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Kangaljo provincija

**Kangaljo provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento centrinėje dalyje. Provincija padalinta į 6 apygardas. Sostinė – Kangaljas.

## Apygardos
* Kangaljas
* Čusčis
* Los Moročukosas
* Marija Parado de Beljidas
* Parasas
* Totosas

## Šaltiniai
Antanas Gruodis

**Antanas Gruodis**:

* Antanas Gruodis (1900) – teisininkas, karininkas
* Antanas Gruodis (1905) – inžinierius energetikas
Grudzinskas

* Antanas Grudzinskas – chorvedys, pedagogas;
* Klausas Peteris Grudzinskas – pedagogas, politikas;
* Leonardas Grudzinskas – žurnalistas, rašytojas;
* Vladas Grudzinskas – karininkas.
Wataru Aso

**Wataru Aso** (, 1939 m. gegužės 15 d. – 2025 m. kovo 15 d.) – Japonijos politikas, nuo 1995 iki 2011 m. ėjęs Fukuokos prefektūros gubernatoriaus pareigas.

Gimęs Kitakiūšiū mieste, Fukuokoje, buvo baigęs Kioto universitetą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali Wataru Aso svetainė  (japonų k.).
Kvapo receptoriai

**Uoslės receptoriai** – uodžiamosios ląstelės, kurios yra nosies ertmės viršutinėje sienoje, uodžiamojoje gleivinėje.

Uodžiamosios ląstelės yra pakitę neuronai. Kiekvienos uodžiamosios ląstelės gale yra šluotelė iš maždaug penkių uodžiamųjų plaukelių, kurių plazminėje membranoje išsidėstę įvairių cheminių medžiagų receptoriai. Kai kvapiosios molekulės jungiasi su receptoriumi, jo sukuriami nerviniai impulsai sklinda nervinėmis skaidulomis į uoslinį stormenį, kuris yra pusrutulių apatiniame paviršiuje iš priekio. Kiekvienas kvapas sudirgina tam tikrą ląstelių rinkinį, ir iš jo sklindanti informacija surenkama uosliniame stormenyje.

Skonio ir kvapo pojūčiai papildo vienas kitą, smegenims sukuriant bendrą jutimą. Todėl dalis to, ką mes vadiname kvapu, iš tiesų gali būti skonis.
Huamangos provincija

**Huamangos provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento šiaurinėje dalyje. Provincija padalinta į 15 apygardų. Sostinė – Ajakučas.

## Apygardos
* Ajakučas
* Akokras
* Akos Vinčosas
* Karmen Altas
* Čiara
* Chesus de Nasarenas
* Okrosas
* Pakaikasa
* Kinua
* San Chosė de Tikljasas
* San Chuan Bautista
* Santjago de Pisča
* Sokosas
* Tambiljas
* Vinčosas

## Šaltiniai
Žutautas

* Darius Žutautas – futbolo žaidėjas
* Giedrius Žutautas – futbolo žaidėjas
* Jonas Žutautas – Lietuvos partizanas
* Raimondas Žutautas – futbolo žaidėjas ir treneris
* Vaidotas Žutautas – futbolo žaidėjas
Huanka Sankoso provincija

**Huanka Sankoso provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento centrinėje dalyje. Provincija padalinta į 4 apygardas. Sostinė – Sankosas.

## Istorija
1983 m. balandžio 3 d. Lukanamarkos miestelyje Švytinčio kelio organizacija įvykdė žudynes, kurių metu nužudyti 69 žmonės.

## Apygardos
* Karapas
* Saksamarka
* Sankosas
* Santjago de Lukanamarka

## Šaltiniai
Huantos provincija

**Huantos provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento šiaurinėje dalyje. Provincija padalinta į 8 apygardas. Sostinė – Huanta.

## Apygardos
* Huanta
* Ajahuankas
* Huamangilija
* Iguainas
* Ljočegva
* Lurikoča
* Santiljana
* Sivija

## Šaltiniai
La Maro provincija

**La Maro provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento šiaurinėje dalyje. Provincija padalinta į 8 apygardas. Sostinė – San Migelis.

## Apygardos
* San Migelis
* Ankas
* Aina
* Čilkasas
* Čungis
* Luis Karansa
* Santa Rosa
* Tambas

## Šaltiniai
Nikronių akmuo

**Nikronių akmuo** – masyvus riedulys, geologinis gamtos paminklas. Akmuo yra Trakų rajone, Nikronyse, ties Verniejaus ežeru, Babrauninkų miške, apie 3 km nuo Aukštadvario, patenka į Aukštadvario regioninio parko teritoriją.

## Ypatybės

Riedulį sudaranti uoliena – granitinis – biotitinis plagiogneisas. Nustatyti šie mineralai: plagioklazas (50-60 %), kvarcas (20-30 %), biotitas (20-25 %), taip pat epidotas, cirkonas, apatitas. Kristalinių grūdelių dydžiai: plagioklazo – < 6 mm, biotito – < 2 mm, kvarco – < 1 mm. Uolienos tekstūra – gneisiška, o struktūra – blastocementinė, kataklistinė su porfyroklastinės struktūros elementais (plagioklazo grūdelių dydis iki 6 mm), įvairiagrūdė (nuo iki smulkiagrūdės iki vidutingrūdės). Jo matmenys 6 x 3 x 2,2 m. Dalis akmens yra žemėje. Ant vieno šio akmens šono yra įrašas „MOPT“ 31-38 cm dydžio, o horizontaliame lygyje raidės išdėstytos 1,95 m atkarpoje, kitoje pusėje – kryžius (vertikali kryžma 27 cm, horizontali - 29,5 cm).

## Istorija

Žmonės pasakoja, kad prie šio akmens vaidenasi. Jį dar vadina Didžiuoju akmeniu. Yra žinoma, kad apie 1904–1905 m. tas akmuo buvo riba, skyrusi pono žemę nuo valstybės žemės. Ponas savo pusėje iškalęs ženklą „MOPT“. Virš užrašo yra rodyklė. Ta rodyklė rodė kryptį į pono žemę. Raides žmonės aiškino taip: lenkų kalba „Moje pieniadze tutoj" išvertus į lietuvių kalbą – „Mano pinigai čia“. Yra pasakojama apie tai, kad prancūzmečiu šį didžiulį akmenį užritinę kareiviai, kai Napoleonas čia užkasęs brangų lobį. Prieš keletą metų traktorininkas netoliese iškasė puodą su pinigais (dabar jie saugomi Trakų pilies muziejuje).

Akmens viršuje yra duobutė, kurioje, 1973 m. P.Čiupaila (87 m. mažiaus) pasakojo, visada yra vandens ir tikėjo nepeprasta gydomąja galia. Tuo vandeniu žmonės gydė akis. Ateidavo, apsiplaudavo akis, padėdavo pinigus prie akmens ir jų neimdavo, kol jų nepaimdavo klebonas. Už juos jis laikydavo mišias. Tas vanduo buvo laikomas šventu. Šis akmuo – senovės aukų akmuo. Kažkada buvęs garbinamas.

Akmenį yra aprašęs archeologas Petras Tarasenka savo 1958 m. išleistoje knygoje „Pėdos akmenyje“.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
Lukanaso provincija

**Lukanaso provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento centrinėje dalyje. Provincija padalinta į 21 apygardą. Sostinė – Pukijas.

## Apygardos

* Pukijas
* Aukara
* Kabana
* Karmen Salsedas
* Čavinija
* Čipao
* Huakhuasas
* Laramatė
* Leonsio Pradas
* Ljauta
* Lukanasas
* Okanja
* Otoka
* Saisa
* San Kristobalis
* San Chuanas
* San Pedras
* San Pedro de Palkas
* Sankosas
* Santa Ana de Huaikahuačas
* Santa Lusija


## Šaltiniai
AK

**AK**, **Ak** arba **ak** gali reikšti:
* AK – asmeninis kompiuteris;
* Ak – egiptiečio siela;
* Akanų kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Akanų Vikipedija (:ak:);
* Ak Mola – ežeras Kazachstane;
* Aleksoto keltuvas – vienas iš dviejų Kauno keltuvų;
* Alicia Keys – muzikos atlikėja;
* Armija Krajova – Lenkijos pasipriešinimo organizacija;
* Aukštieji kursai – Lietuvos aukštojo mokslo įstaiga.

Automatiniai ginklai:
* Ak 4;
* AK-47;
* AK-101;
* AK-103;
* AK-107;
* AK-108.
Parinakočos provincija

**Parinakočos provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento pietinėje dalyje. Provincija padalinta į 8 apygardas. Sostinė – Korakora.

## Apygardos
* Korakora
* Čumpis
* Koronel Kastanjeda
* Pakapausa
* Puljas
* Pujuska
* San Frankisko de Ravakaikas
* Upahuačas

## Šaltiniai
Paukar del Sara Sara provincija

**Paukar del Sara Sara provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento pietrytinėje dalyje. Provincija padalinta į 10 apygardų. Sostinė – Pausa.

## Apygardos
* Pausa
* Kolta
* Korkulja
* Lampa
* Markabamba
* Ojolas
* Pararka
* San Chavjer de Alpabamba
* San Chosė de Ušua
* Sarasara

## Šaltiniai
Sukrės provincija

**Sukrės provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento rytinėje dalyje. Provincija padalinta į 11 apygardų. Sostinė – Kerobamba.

## Apygardos
* Kerobamba
* Belenas
* Čalkosas
* Čilkajokas
* Huakanja
* Morkolja
* Paikas
* San Pedro de Larkajus
* San Salvador de Kichė
* Santjago de Paukarajus
* Sorasas

## Šaltiniai
Viktoro Fachardo provincija

**Viktoro Fachardo provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento centrinėje dalyje. Provincija padalinta į 12 apygardų. Sostinė – Uankapis.

## Apygardos
* Huankapis
* Alkamenka
* Apongas
* Askipata
* Kanarija
* Kajara
* Kolka
* Huamankikija
* Huankarailja
* Huaja
* Sarhua
* Vilkančosas

## Šaltiniai
Vilkas Huamano provincija

**Vilkas Huamano provincija** (, ) – provincija Peru, Ajakučo departamento centrinėje dalyje. Provincija padalinta į 8 apygardas. Sostinė – Vilkashuamanas.

## Apygardos
* Vilkashuamanas
* Akomarka
* Karhuanka
* Konsepsjonas
* Huambalpa
* Independensija
* Saurama
* Visčongas

## Šaltiniai
Joensū

**Joensū** () – miestas Suomijos rytuose, Rytų Suomijos provincijoje, į pietryčius nuo Kuopijo; Šiaurės Karelijos sostinė. Uostas prie Pyheselkės ežero ir Pielisjokio upės žiočių, įsikūręs ežerų, protakų ir kanalų apsuptyje. Yra Joensū oro uostas, geležinkelio stotis. Medienos apdirbimo (faneros), maisto pramonė.

Mieste veikia Joensū universitetas (įkurtas 1969 m.), meno, Šiaurės Karelijos muziejai, botanikos sodas. Yra rotušė (1914 m.), Pielisjokio pilis, medinė stačiatikių cerkvė (1887 m.), liuiteronų bažnyčia.

## Istorija

1848 m. miestą įkūrė Rusijos caras Nikolajus I.

## Miestai partneriai

*  Roskildė, Danija
*  Isafjardarberas, Islandija
*  Tensbergas, Norvegija
*  Vilnius, Lietuva
*  Hofas, Vokietija
*  Linčiopingas, Švedija
*  Petrozavodskas, Rusija
*  Sortavala, Rusija
*  Suojarvis, Rusija

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Miesto oficiali svetainė (angl.)
Diplodocidae

**Diplodocidae** buvo zauropodų pobūrio driežadubeniai dinozaurai. Prie jų priskiriami ir *[[superzauras]]* bei *[[seismozauras]]*, didžiausi Žemės istorijoje sausumos gyvūnai.

Dėl savo kaulų anatomijos diplodocidai buvo santykinai lengvai sudėti, dažnai svėrė perpus mažiau, nei kiti tokio pat ilgio zauropodai. Kaklas ir uodega buvo labai ištįsę. Kitas požymis yra ilga, nedidelė, žemėjanti kaukolė su silpnais kaiščio formos dantimis. Priekinės kojos buvo žymiai trumpesnės už galines. Kiti žinomi atstovai yra apatozauras ir diplodokas.

* Amphicoelias altus 
* Amphicoelias fragillimus
* Apatosaurus
* Diplodocus
* Seismosaurus
* Supersaurus

## Filogenetinis medis
Euhelopodidae

**Euhelopodidae** buvo dinozaurų zauropodų šeima, kuriai priklausė *[[Euhelopus]]* gentis, tačiau šiai šeimai buvo priskirtos ir kitos gentys, kurių fosilijos rastos Kinijoje, pvz., *[[Mamenchisaurus]]*. Šiuo metu nėra pilno sutarimo ar jos sudaro atskiras grupes ar vieną kladą.

## Filogenetinis medis
Michailas Frunzė

**Michailas Frunzė** (, 1885 m. vasario 2 d. Pišpekas, dab. Biškekas, Kirgizija – 1925 m. spalio 31 d. Maskva) – TSRS karinis veikėjas, karybos teoretikas.

## Biografija

Gimė moldavų kilmės miesčionių šeimoje. Nuo 1904 m. priklausė Rusijos socialdemokratų darbininkų partijos bolševikų frakcijai, revoliucionierius profesionalas. 1905-1907 m. revoliucijos dalyvis, per 1905 m. sausio 9 d. manifestaciją Peterburgo Rūmų aikštėje sužeistas. 1907 m. kovo 24 d. už revoliucinę agitaciją suimtas Šujoje. Išsiaiškinus jo dalyvavimą ginkluotame Maskvos 1905 m. Gruodžio sukilime, 1909 m. sausio 27 d. nuteistas mirties baisme, kuri pakeista 10 m. katorgos. Dar kartą mirties nuosprendis paskebtas 1910 m. rugsėjo 22-23 d. vykusiame procese, bet ir jis pakeistas 10 m. katorga. 1910-1914 m. kalintas, nuo 1914 m. buvo tremtyje Sibire. 1915 m. sukūrė tremtinių politinę organizaciją, po apklausos policijoje iš tremties pabėgo į Čitą. Svetimais pasais nuo 1916 m. gyveno Maskvoje. 1916 m. balandžio mėn. išvyko į Baltarusijos frontą, kur prisidengdamas Žemietijų sąjungos mandatu kūrė partines organizacijas armijoje. Prasidėjus Vasario revoliucijai, Minsko darbininkų deputatų taryba ir valstiečių deputatų tarybą jį paskyrė Minsko milicijos viršininku. Redagavo bolševikų laikraštį „Zvezda“. Rugpjūčio mėn. grįžo į Šują, išrinktas Šujos darbininkų, valstiečių ir kareivių deputatų tarybos pirmininku.

Per 1917-1922 m. Rusijos pilietinį karą 1919 m. liepos – rugpjūčio mėn. Raudonosios armijos Rytų fronto, kuris atrėmė ir sumušė A. Kolčiako baltagvardiečių armijas vadas, 1920 m. rugsėjo – gruodžio mėn. Pietų fronto, kuris sumušė P. Vrangelio pagrindines karines pajėgas vadas. 1924 m. Sovietų Rusijos generalinio štabo viršininkas, kariuomenės ir laivyno reikalų liaudies komisaro pavaduotojas. 1925 m. liaudies komisaras vietoje Levo Trockio. Reformavo TSRS reguliariąją armiją.

Nuo 1921 m. VKP(b) CK narys, nuo 1924 m. kandidatas į CK politinio biuro narius. Mirė per chirurginę operaciją. Manoma, kad nužudytas J. Stalino liepimu kaip galimas varžovas. Jo teoriniais veikalais ilgai buvo oficialiai grindžiama TSRS karinė doktrina.

## Atminimas
Jo vardu buvo pavadinta:
* 1926-1991 m. Kirgizijos sostinė Biškekas
* Pirmasis Maskvos aerodromas, dab. Chodinkos aviacijos muziejus.
* Frunzės karo akademija Maskvoje
* Viršūkalnė Pamyre
* Metro stotis Maskvoje

## Šaltiniai
Pavelas Gračiovas

**Pavelas Gračiovas** (1948 m. sausio 1 d. Rvy kaimas, Tulos sritis – 2012 m. rugsėjo 23 d. Maskvoje) – TSRS ir Rusijos karinis veikėjas, armijos generolas.

## Biografija

Nuo 1965 m. tarnavo TSRS ginkluotosiose pajėgose. 1969 m. su pagyrimu baigė Riazanės aukštąją oro desanto vadų mokyklą. 1969–1971 m. Kaune dislokuotos 7-osios oro desanto divizijos žvalgybos kuopos skyriaus vadas. 1971–1975 m. Riazanės aukštosios oro desanto vadų mokyklos skyriaus, kuopos vadas. 1978 m. mokomojo parašiutų desantinio bataliono vadas.

1978–1981 m. su pagyrimu baigė Frunzės karo akademiją. Nuo 1981 m. Afganistano karo dalyvis, 1982 m. atskirojo 345-ojo parašiutų desantinio pulko vado pavaduotojas, 1982–1983 m. pulko vadas. 1983 m. 7-osios oro desanto divizijos štabo viršininkas – divizijos vado pavaduotojas Kaune. 1985–1988 m. 103-osios Vitebsko oro desanto divizijos vadas Afganistane. Jo kariai pasižymėjo ypatingu žiaurumu, susidorojant su kalnų kaimų gyventojais. Buvo ir pats sužeistas, 8 kartus kontūzytas. 1988 m. Tarybų Sąjungos didvyris (medalio Nr. 11573).

1988–1990 m. baigė TSRS ginkluotųjų pajėgų Generalinio štabo akademiją. Nuo 1990 m. birželio mėn. TSRS oro desanto pajėgų vado pirmasis pavaduotojas, nuo 1990 gruodžio mėn. oro desanto pajėgų vadas. 1991 m. rugpjūčio 18 d. rugpjūčio pučo metu, paklusdamas pučistų reikalavimams, įvedė į Maskvą 106-ąją Tulos desanto diviziją, bet, gavęs įsakymą šturmuoti Rusijos Aukščiausiąją Tarybą, perėjo į Rusijos vadovybės pusę ir ginti Rusijos parlamento pasiuntė tankus.

Rusijos prezidentas Borisas Jelcinas 1991 m. rugpjūčio 23 d. jį paskyrė RTFSR valstybinio gynybos komiteto pirmininku. TSRS prezidentas Michailas Gorbačiovas suteikė generolo pulkininko laipsnį ir paskyrė TSRS gynybos ministro pirmuoju pavaduotoju. 1992 m. armijos generolas. 1992–1996 m. Rusijos Federacijos gynybos ministras. Dėl aistros „Mercedes-Benz” markės automobiliams Maskvos žiniasklaidos pramintas „Paša mersedesu“.

1992 m. rugsėjo 8 d. Maskvoje pasirašė Rusijos kariuomenės išvedimo iš Lietuvos Respublikos teritorijos grafiką, kuriame buvo numatyta, kad Rusijos Federacijos kariuomenė iš Lietuvos turi būti išvesta iki 1993 m. rugpjūčio 31 d. 1993 m. spalio mėn. per Rusijos AT ir prezidento B. Jelcino konfliktą, paremdamas pastarąjį, išvedė kariuomenę į Maskvos gatves.

1994 m. įtartas, kad organizavo sprogimą laikraščio „Moskovskij komsomolec“ redakcijoje, dėl kurio žuvo žurnalistas Dmitrijus Cholodovas, rinkęs medžiagą apie neteisėtą Rusijos prekybą ginklais. 1994 m. gruodžio mėn. – 1995 m. sausio mėn. asmeniškai vadovavo Rusijos kariuomenės įsiveržimui į Čečėniją. 1996 m. birželio 17 d. pagal B. Jelcino ir Aleksandro Lebedžio rinkiminį susitarimą išleistas į atsargą.

Nuo 1997 m. gruodžio 18 d. valstybinės kompanijos „Rosvooruženije“ generalinio direktoriaus patarėjas, 2007 m. vasario 26 d. atleistas iš karo tarnybos. Išvyko į Omską, nuo 2007 m. A. Popovo radijo gamyklos generalinio direktoriaus patarėjų grupės vadovas. 1999 m. Jerevano garbės pilietis.

Mirė 2012 m. rugsėjo 23 d. nuo meningokokinės infekcijos.

## Šaltiniai