open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žūvančiųjų gelbėjimo kryžius

**Žūvančiųjų gelbėjimo kryžius** – Lietuvos valstybės apdovanojimas, kuriuo Lietuvos Respublikos Prezidento dekretu apdovanojami asmenys, kurie, nepaisydami gresiančio aiškaus pavojaus savo gyvybei, pasižymėjo gelbėdami žūvančius žmones. Žūvančiųjų gelbėjimo kryžiumi apdovanojami Lietuvos Respublikos ir užsienio valstybių piliečiai, kurie žmones gelbėjo Lietuvos Respublikos teritorijoje ir Lietuvos Respublikos piliečius – užsienyje. Žūvančiųjų gelbėjimo kryžiumi tas pats asmuo gali būti apdovanotas kelis kartus. Kiekvienas naujas apdovanojimas pažymimas aukso žvaigždute, kuri prisegama prie kaspinėlio.

## Istorija
Prieš karą šis apdovanojimas vadinosi „Žūstančių gelbėjimo kryžius“ ir buvo gaminamas „Arthus Bertrand“ dirbtuvėse Paryžiuje. Atkurtas ženklas gamintas Vilniaus Dailės kombinate, vėliau TŪB „Gurtana“ bei UAB „Metalo forma“ dirbtuvėse. Kaspinėlius gamina Danijos firma „Morch and Sons“.

Prieš karą Kryžiumi apdovanoti 44 asmenys, 1991 m. atkūrus apdovanojimą iki 2006 m. gruodžio 15 d. apdovanoti 1058 asmenys. Iki 2022 m. rugsėjo 16 d. apdovanoti 1949 asmenys. Iš jų - 1625 asmenys yra Lietuvos piliečiai, nacistinės okupacijos metais gelbėję žydus ir daugelis iš jų buvę įvertinti Pasaulio tautų teisuolio garbės vardais. Kita apdovanotųjų grupė – pasižymėję gelbstint žmonių gyvybes gaisrų, kitų stichinių nelaimių metu. Tarp jų – keletas dešimčių vaikų ir paauglių, gelbėjusių skęstančiuosius ar gaisre žūvančius žmones. Nusipelniusiam asmeniui mirus, asmuo gali būti apdovanojamas po mirties, o garbės ženklas ir diplomas įteikiami saugoti jo šeimai.

## Aprašymas
Žūvančiųjų gelbėjimo kryžių sudaro:
* Kryžius – aukso, dengtas raudonu emaliu, 36 mm dydžio. Priekinėje pusėje, kryžiaus viduryje – laurų šakelę nešantis baltas balandis, po juo – aukso raidės „SOS“. Kitoje pusėje, centre – stilizuotas raitelis, aplink jį, juodame žiede – įrašas „Žūvančiųjų gelbėtojui“;
* Kaspinėlis – tamsiai raudono muaro, 32 mm pločio, su dviem plačiomis ir dviem siauromis baltomis juostelėmis kraštuose.

## Šaltiniai
Triušinės žiurkės

**Triušinės žiurkės** (*Conilurus*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikų gentis. Kūnas 16-5-20 cm, uodega 18-21 cm ilgio. Kailis tankus, minkštas, kai kurių rūšių šiurkštus, primenantis dyglius. Nugaros spalva nuo juodos iki smėlio. Pilvas baltas ar tamsiai gelonas. Ausys didelės. Uodegos viršutinė pusė jyuoda, apatinė balta.

Paplitusios Pietų ir Šiaurės Australijoje ir Naujosios Gvinėjos pietuose. Apsigyvena įvairiuose biotopuose – vandens telkinių pakrantėse, pelkėse, lygumose, miškuose. Aktyvios naktį. Slėptuvė drėvėje. Atrodo, kad patelės nešiojasi su savimi jauniklius savo kapliais prisikabinusius prie spenių iki kol jie tampa savarankiški.

Gentyje yra dvi rūšys:
* *[[Conilurus albipes]]*
* *[[Conilurus penicillatus]]*
## Nuorodos
* ADW: Conilurus: Classification
Pelkiažiurkės

**Pelkiažiurkės** (*Otomys*) – pelinių (*Muridae*) šeimos graužikų gentis. Kūnas vidutinio dydžio, 12-21 cm, uodega – 5,5-17 cm ilgio. Išvaizda panašios į pelėnus. Galva sutrumpėjusi ir apskrita. Ausys mažos. Uodega apaugusi tankiais plaukais. Kailis ilgas, tankus ir minkštas. Kūno viršutinė pusė tamsiai geltona ar tamsiai ruda, o pilvas kreminės, baltos, tamsiai geltonos ar tamsiai pilkos spalvos.

Paplitusios Afrikoje. Gyvena pelkėse, vandens telkinių pakrantėse. Laikosi pavieniui ar kolonijomis. Dauguma rūšių dirvos paviršiuje iš žolių įsirengia lizdus. Kartais gyvena pačių išsiraustuose urvuose. Aktyvios prietemoje. Gali plaukioti ar net nardyti. Minta įvairių augalų lapais, sėklomis, uogomis, šaknimis, žieve.

Gana vislios. Per metus būna iki 5 vadų, kurių kiekvienoje 2-4 jaunikliai.

Gentyje yra 12 rūšių:
* *Otomys anchietae*
* *Otomys angoniensis*
* *Otomys denti*
* *Otomys irroratus*
* *Otomys laminatus*
* *Otomys maximus*
* *Otomys occidentalis*
* *Otomys saundersiae*
* *Otomys sloggetti*
* *Otomys tropicalis*
* *Otomys typus*
* *Otomys unisulcatus*

## Nuorodos
* Google: Otomys, nuotraukos
* ADW: Otomys: Classification
Vikšriečiai

** Vikšriečiai** (*Juncales*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės (*Commelinidae*) poklasio augalų eilė.

## Vikšriečių (''Juncales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Vikšriniai (*Juncaceae*)
* (*Thurniaceae*)
Viksvuoliečiai

**Viksvuoliečiai** (*Cyperales*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės (*Commelinidae*) poklasio augalų eilė.

## Viksvuoliečių (''Cyperales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Viksvuoliniai (*Cyperaceae*)
* Migliniai (*Poaceae*) arba Varpiniai (*Gramineae*)
Švendriečiai

**Švendriečiai** (*Typhales*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės (*Commelinidae*) poklasio augalų eilė.

## Švendriečių (''Typhales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Šiurpiniai (*Sparganiaceae*)
* Švendriniai (*Typhaceae*)
Creative Technology

**Creative Technology** (**Creative** arba **Creative Labs, Inc.**) – multimedijos ir IT produktų gamintojas įsikūręs Singapūre. Kompaniją 1981 liepos 1 d. įkūrė Sim Wong Hoo. Kompanijoje dirba apie 5000 darbuotojų. 2005 m. kompanijos apyvarta siekė 1,2 mlrd. dolerių.

Pradžioje specializavosi ir buvo garsi savo garso plokštėmis Sound Blaster. Šiuo metu kompanija garsi savo garso grotuvais ir aktyviai konkuruoja su Apple Computer.

## Produktai
* Garso plokštės, Sound Blaster;
* Žaidimų garso sistemos;
* Ausinės;
* CD-ROM įrenginiai, DVD grotuvai ir valdymo plokštės;
* Vaizdo plokštės;
* Kompiuterinės vaizdo kameros;
* Skaitmeniai garso grotuvai (MP3 grotuvai), Zen ir MuVo;
* Kompiuterinės muzikinės klaviatūros;
* Optinės kompiuterinės pėlės ir klaviatūros;
* Bevielė tinklo įranga
Lelijiečiai

**Lelijiečiai** (*Liliales*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės lelijažiedžių (*Liliidae*) poklasio augalų eilė.

## Lelijiečių (''Liliales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Agaviniai (*Agavaceae*)
* Česnakiniai (*Alliaceae*)
* Alavijiniai (*Aloeaceae*)
* Alstremerijiniai (*Alstroemeriaceae*)
* Amariliniai (*Amaryllidaceae*)
* Smidriniai (*Asparagaceae*)
* Plėnūniniai (*Asphodelaceae*)
* (*Cyanastraceae*)
* Vėlyviniai (*Colchicaceae*)
* Dioskorėjiniai (*Dioscoreaceae*)
* (*Haemodoraceae*)
* (*Hanguanaceae*)
* Viendieniniai (*Hemerocallidaceae*)
* Hiacintiniai (*Hyacinthaceae*)
* Vilkdalginiai (*Iridaceae*)
* Mėlynutiniai (*Ixioliriaceae*)
* Lelijiniai (*Liliaceae*)
* (*Philydraceae*)
* Melantiniai (*Melanthiaceae*)
* (*Pontederiaceae*)
* Pelžiediniai (*Ruscaceae*)
* (*Smilacaceae*)
* (*Stemonaceae*)
* Karčiuotiniai (*Taccaceae*)
* (*Velloziaceae*)
* Trilijiniai (*Trilliaceae*)
* *[[Xanthorrhoeaceae]]*
Georgijus Sedovas

**Georgijus Jakovlevičius Sedovas** (*Георгий Яковлевич Седов*; g. 1877 m. balandžio 23 d. Krivaja Kosos kaime, Taganrogas, prie Azovo jūros – m. 1914 m. vasario 20 d. Palaidotas Rudolfo saloje) – rusų poliarinis keliautojas.

## Biografija
Gimė Krivaja Kosos kaime netoli Taganrogo (prie Azovo jūros), žvejų šeimoje. 1898 m. baigė jūreivystės kursus Rostove ir igijo tolimųjų kelionių jūrininko specialybę. Tyrinėjo šiaurinius Sibiro krantus, Kolymos upę, vakarinius Naujosios Žemės krantus. 1912 m. pasiūlė surengti ekspediciją į šiaurės ašigalį ir pateikė jos projektą. Carinė vyriausybė neparėmė šios ekspedicijos ir ji buvo suorganizuota iš privačių lėšų. 1912 m. vasarą Sedovas laivu „Šventasis Foka“ () išplaukė Naujosios Žemės link ir ten, susidūręs su ledynais, liko žiemoti. Žiemojimas buvo sunkus ir daug ekspedicijos dalyvių susirgo. 1913 m. Sedovo ekspedicija pasiekė Prano Juozapo Žemę ir vėl sustojo žiemoti (čia ekspedicijos dalyviai vieną iš kalnų pavadino M. K. Čiurlionio garbei). 1914 m. vasarį Sedovas, sirgdamas skorbutu, su dviem jūreiviais mėgino pasiekti rogėmis šiaurės ašigalį, bet pakeliui mirė.

Palaidotas Rudolfo saloje. Jo vardu pavadinta įlanka ir viršukalnė Naujojoje Žemėje, salynas netoli Šiaurinės Žemės.

## Šaltiniai
Kim Basinger

**Kim Basinger** (tariama Kim Beisinge(r), tikrasis vardas *Kimila Ann Basinger*, g. 1953 m. gruodžio 8 d. Atėnuose, Džordžijos valstijoje) – JAV aktorė.

## Biografija
Jos tėvas buvo džiazo muzikantas, motina – šokėja. Šeimoje dar augo dvi jaunesnės seserys ir du vyresni broliai. Vaikystėje tėvai tylią ir uždarą mergaitę užrašė į baleto pamokas. Sulaukusi 17 metų, Kim laimėjo „Mis Džordžijos“ konkursą, pradėjo dirbti modeliu, o netrukus persikėlė gyventi į Niujorką. Būdama 27 metų, ji ištekėjo už vizažisto *Ron Snyder – Brittono*. Sutuoktinis už ją buvo vyresnis 15 metų. 1989 m. pora išsiskyrė. Tuo tarpu Kim Basinger karjera vystėsi milžinišku greičiu – nuotraukos puošė ne vieno madingo žurnalo viršelį, tapo žymiu fotomodeliu. Norėdama įgyvendinti vaikystės svajonę, Kim pradėjo lankyti aktorių meistriškumo pamokas, dainuoti naktiniuose klubuose.

1976 m. ji persikrausto į Los Andželą, kur netrukus gauna pirmuosius vaidmenis. Pradžioje vaidino serialuose („Čarlio angelai“, „Žmogus, vertas šešių milijonų“), vėliau televizijos filmuose. 1983 m. Kim suvaidina filme apie Džeimsą Bondą „Niekada nesakyk "niekada“, nusifotografuoja nuoga žurnalui „Playboy“. Tai tampa lūžiu jos karjeroje. 1986 m. Kim nusifilmuoja juostoje „Devynios su puse savatės“ ir tampa Holivudo sekso simboliu.

Vaidindama komedijoje „Pasmerktas vesti“, aktorė susipažįsta su savo antruoju vyru – *[[Alec Baldwin]]*. Pora susituokė 1993 m. 1995 m. jiems gimė dukrelė *Ireland Eliesse Baldwin*. Grįžusi po motinystės atostogų, Kim Basinger suvaidino filme „Los Andželo paslaptys“ () (1997), kuris jai pelnė Oskarą. 2002 m. Kim ir Alekas išsiskyrė. 2004 m. Kim suvaidino filme "Durys grindyse" pagal Johno Irvingo romaną "Našlė vieneriems metams". 2006 m. aktorė nusifilmavo juostoje „Sargybinis“.
Eurovizijos dainų konkursas 1991

**1991 m. Eurovizijos dainų konkursas** – trisdešimt šeštasis Eurovizijos dainų konkursas, vykęs 1991 m. gegužės 4 d. Italijos sostinėje Romoje. Konkurso nugalėtoja tapo Švedijos atstovė Carola su daina „Fångad av en stormvind“.

## Rezultatai

## Balsavimų lentelė

### 12 taškų
Po 12 taškų surinkusios šalys

## Nuorodos
* Oficiali Eurovizijos svetainė
Afrikinė civeta

**Afrikinė civeta** (*Civettictis civetta*) – viverinių (*Viverridae*) šeimos žinduolis.

Paplitusi tropikinėje Afrikoje. Gyvena miškuose. Maitinasi smulkiais stuburiniais, bestuburiais, kiaušiniais ir augaliniu maistu.

Vaizdas:AfricanCivet.jpg
Vaizdas:African civet.jpg
Žvaigždė (reikšmės)

Žodis **žvaigždė** reiškia kelis dalykus:

* žvaigždė (astronomija) – šviesulys, dangaus kūnas, saulė iš toli;
* žvaigždė – daugiakampė figūra, turinti spindulius (smailius iškyšulius);
* žvaigždė – žvaigždės formos simbolis;
* žvaigždė – žvaigždės formos ordinas ar kitoks apdovanojimo ženklas;
* žvaigždė – tam tikras supynimas pintinių pynime;
* žvaigždė – garsus savo nuopelnais žmogus (dainininkas, aktorius, sportininkas ir pan.).

* jūrų žvaigždės – dygiaodžių gyvūnų grupė;
* žvaigždė – skiriamasis ženklas kariškių ir kitų pareigūnų antpečiuose, antsiuvuose ir panašiose uniformų dalyse;
* žvaigždutė – viešbučių ir restoranų kokybės ženklas;
* žvaigždutė – konjakų ir kai kurių brendžių kokybės ženklas.

**Spauda**:
* Žvaigždė (Ariogala) – Ariogalos rajono laikraštis;
* Žvaigždė (JAV) – katalikų periodinis leidinys, ėjęs 1901–1944 m. JAV;
* Žvaigždė (laikraštis) – vienuolių jėzuitų mėnesinis laikraštis, leistas 1943–1967 m.;
* Žvaigždė (žurnalas) – žurnalas, ėjęs 1920–1940 m. Kaune.
* Komunizmo žvaigždė – Užvenčio rajono laikraštis;
* Lazdijų žvaigždė – Lazdijų rajono savaitraštis.

* Žvaigždelė (laikraštis) – savaitraščio „Vadas“ priedas vaikams;
* Žvaigždikas – Vilniaus planetariumo mėnraštis, leistas 1991–1992 m.
* Žvaigždutė (Argentina) – Argentinos lietuvių laikraštis;
* Žvaigždutė (Kaunas) – vaikų žurnalas, ėjęs 1923–1940 m.;
* Žvaigždutė (Vilnius) – vaikų žurnalas, ėjęs 1950–1957 m.;
* Žvaigždutė (žurnalas) – vaikų žurnalas, ėjęs nuo 1971 m. Vilniuje.
Alexander MacKenzie

**Aleksanderis Makenzis** (angl. *Alexander MacKenzie*, g. 1764 m. Stornovėjuje, Škotija, Liojo s. – 1820 m. kovo 12 d.) – škotų keliautojas, Šiaurės Amerikos tyrinėtojas.

## Biografija
A. Makenzis gimė Stornovėjuje (Liojo saloje, Išoriniuose Hebriduose), Škotijoje. 1774 m., po motinos mirties 1784 m., su tėvu išvyko gyventi į Niujorką, o vykstant JAV nepriklausomybės karui persikėlė į Monrealį Kanadoje.

1788 m. prie Atabaskos ežero Makenzis įkūrė prekybinę faktoriją.

1789 m. A. Makenzis ištyrė Didįjį Vergų ežerą, atrado Makenzio upę (nuo ištakų iki žiočių), Makenzio ir Franklino kalnus.

1792–1793 m. Makenzis perėjo skersai Šiaurės Ameriką nuo Šv. Lauryno įlankos iki Ramiojo vandenyno. Šios kelionės metu jis plaukė Pys Riverio upe aukštyn, o vėliau perėjo Uolinius kalnus. Šią kelionę Makenzis 1801 m. aprašė dviejų tomų veikale.

1812 m. Makenzis vedė ir grįžo į Škotiją.

1820 m. Makenzis mirė nuo inkstų ligos. Jis palaidotas Avoche (Juodojoje saloje), Škotijoje.

1972 m. buvo išleisti Makenzio dienoraščiai ir laiškai. Jo vardu pavadinta daug mokyklų Kanadoje.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Aleksanderio Makenzio biografija
Fosa

**Fosa** (*Cryptoprocta ferox*) – *[[Eupleridae]]* šeimos plėšrusis žinduolis. Sutinkamas tik Madagaskare. Seniau priskirtas viveriniams, tačiau genetiniai tyrimai parodė, jog Madagaskaro plėšrieji žinduoliai sudaro atskirą evoliucinę šaką, todėl jie buvo išskirti į atskirą šeimą .

Išvaizda kiek panašus į jaguarundį ar mažą pumą. Kūnas 61-80 cm, uodega iki 65 cm ilgio. Aukštis iki 37 cm. Sveria apie 7-12 kg. Kūnas masyvus, kojos ilgos, su trumpais aštriais nagais. Eidama įspaudžia visą pėdą. Snukutis trumpas ir kvadartinis, kakta plati, ausys stambios, apskritos, turi labai ilgas vibrisas. Dantų 32-36. Gerai išvystytos iltys ir plėšrieji dantys. Viršutiniai krūminiai dantys beveik išnykę.

Kailis trumpas, lygus ir švelnus. Nugara rusvai ruda, su pilku atspalviu. Pilvas šviesesnis.  

Tai stambiausias Madagaskaro plėšrūnas.

## Šaltiniai
Ūdrinė civeta

**Ūdrinė civeta** (*Cynogale bennettii*) – viverinių (*Viverridae*) šeimos žinduolis.

Paplitusi Pietryčių Azijoje. Gyvena upėse ir pelkėtose vietose. Gaudo žuvis, krabus, moliuskus, taip pat maitinasi vaisiais, paukščiais.

Labai reta rūšis.
Dėmėtoji geneta

**Dėmėtoji geneta** (*Genetta tigrina*) – viverinių (*Viverridae*) šeimos žinduolis. Naktinis gyvūnas.

Minta graužikais, paukščiais, ropliais, vaisiais ir bestuburiais. Turi kvapiąsias liaukas, kuriomis žymi savo teritoriją.

Paplitusi Afrikoje nuo Senegalo iki Somalio ir į pietus iki Namibijos ir PAR. Gyvena medžiuose.
Eurovizijos dainų konkursas 1992

**1992 m. Eurovizijos dainų konkursas** – trisdešimt septintasis Eurovizijos dainų konkursas, vykęs 1992 m. gegužės 9 d. Švedijoje, Malmėje. Konkurso nugalėtoja tapo Airijos atstovė Linda Martin su daina „Why Me?“.

## Rezultatai

## Balsavimų lentelė

### 12 taškų
Po 12 taškų surinkusios šalys

## Nuorodos
* Oficiali Eurovizijos svetainė
Afrikinis linzangas

**Afrikinis linzangas** (*Poiana richardsonii*) – viverinių (*Viverridae*) šeimos žinduolis. Rūšis paplitusi Centrinėje Afrikoje – Kamerūne, Pusiaujo Gvinėjoje, Gabone, Konge, Kongo Demokratinės Respublikos šiaurėje. 1974 m. nuo šios rūšies atskirtas Vakarų Afrikos linzangas (*Poiana leightoni*).

Tai smulkus, 33–38 cm ilgio kūno su 35–40 cm ilgio uodega gyvūnas, sveriantis 500–700 g. Kūnas liaunas, ausys apskritos, vidutinio dydžio, snukis smailus. Kailis nuo blyškiai gelsvo iki rudai pilko ar oranžiškai rudo. Papilvė balta arba kreminės spalvos. Ant nugaros – apskritos arba kiaušiniškos tamsiai rudos arba juodos dėmės, kartais pereinančios į dryžius. Uodega su juodais žiedais.

Patelė per metus atveda 1–2 vadas po 2–3 jauniklius.

Gyvena drėgnuosiuose atogrąžų miškuose, tarp jų ir kalnuotose vietovėse (užfiksuoti ~950 m aukštyje). Afrikiniai linzangai gyvena pavieniui arba poromis, aktyvūs tik naktimis. Laikosi medžiuose, įsirengia guolį ~2 m aukštyje. Maitinasi įvairiu maistu – vabzdžiais, mažais paukščiukais, vaisiais, lapais, sėklomis ir kt.

Vietinių gyventojų kartais medžiojami dėl mėsos ar kailio (iš jo gaminami papuošalai, piniginės). Buveinėms pavojų kelia miškų kirtimas.

Tai sunkiai pastebimas, mažai ištyrinėtas gyvūnas.

## Šaltiniai
Baltanosis koatis

**Baltanosis koatis** (*Nasua narica*) – meškėninių (*Procyonidae*) šeimos žinduolis. Paplitęs Amerikoje, nuo pietvakarių Arizonos, per Meksiką ir Centrinę Ameriką iki vakarų Kolumbijos ir Ekvadoro.

Kūnas tamsiai rudas, rausvas ar gelsvas, 80–130 cm ilgio (apie pusę jo sudaro uodega). Sveria 3–5 kg.

Gyvena įvairiose buveinėse – nuo atogrąžų lygumų iki sausų aukštikalnių miškų. Išgyvena iki 14 metų. Veda ~4 jauniklius. Aktyvus daugiausia dienomis, naktimis sulipa į medžių viršūnes. Maitinasi daugiausia vabzdžiais ir smulkiais bestuburiais, taip pat smulkiais žinduoliais, varliagyviais, driežais, vaisiais. Kartais pjauna vištas. Medžiojami dėl mėsos, laikomi kaip naminiai gyvūnėliai.

Savo areale vadinamas , .

## Šaltiniai
Paprastasis koatis

**Paprastasis koatis** (*Nasua nasua*) – meškėninių (*Procyonidae*) šeimos žinduolis. Paplitęs tropinėje Pietų Amerikoje – nuo Kolumbijos ir Venesuelos iki Argentinos ir Urugvajaus, taip pat vakariniuose ir rytiniuose Andų šlaituose iki 2500 m aukščio.

Kailis tamsiai rudas ar pilkas, apačia balta. Ilgis 41–67 cm bei 32–69 cm ilgio uodega. Sveria 3–6 kg.

Gyvena įvairaus tipo miškuose, krūmynuose, dažnai pasirenka antrinius miškus ir krūmynus, pamiškes. Laisvėje išgyvena 7–8 metus, nelaisvėje – >17.

Aktyvus dieną, gerai plaukioja, laipioja medžiais. Maitinasi vaisiais, bestuburiais, paukščiais, kiaušiniais, smulkiais žinduoliais, driežais, dvėseliena. Rausiasi tarp šiukšlių, kartais užpuola vištas.

Vietiniai pavadinimai: , .

## Šaltiniai
Palminis musangas

**Palminis musangas** (*Paradoxurus hermaphroditus*) – viverinių (*Viverridae*) šeimos žinduolis.

Iš gyvūno skrandyje apvirškintų kavamedžio vaisių Indonezijoje gaminama brangi gurmaniška Kopi Luwak kava.
Mindless Self Indulgence

**Mindless Self Indulgence** (MSI) – JAV punk roko, elektroninės techno muzikos grupė. Kolektyvas susikūrė 1997 m. Niujorke.

## Nariai
### Dabartiniai
* James Euringer – Vokalas
* Steve, Righ? – gitara
* Lyn-Z – bosinė gitara
* Kitty – būgnai

### Buvę
* Vanessa Y.T. – bosinė gitara
* Marcus J. Euringer – (antra) gitara
* Rob Kleiner – klavišiniai ir gitara

## Diskografija
### Albumai
* Tight (1999)
* Frankenstein Girls Will Seem Strangely Sexy (2000)
* Alienating Our Audience (2002)
* You'll Rebel To Anything (2005)
* If (2008)

### Singlai
* Mindless Self Indulgence (1996)
* Bring The Pain / Tornado
* Bitches / Molly (Maxi Single) (2000)
* Thank God (Promo) (2001)
* Despierta Los Niños (2003)
* Straight To Video: The Remixes (2006)
* Another Mindless Rip Off (2006)

## Nuorodos
*
Kairiosios ir dešiniosios rankos keliai

**Kairiosios rankos kelias** – terminas, apibrėžiant vieną iš dviejų religijos tipų (kairiosios rankos bei dešiniosios rankos tipo tikėjimai).

Dešiniosios rankos kelias, kuriam priklauso dauguma tradicinių tikėjimų, siūlo vieno ar daugelio dievų viršenybės prieš žmogų pripažinimą, dvasinių vertybių pirmenybę prieš žemiškas bei griežtų moralinių taisyklių laikymąsi. Kairiosios rankos kelyje svarbiausia yra savo asmeninės galios bei įtakos didinimas, šito siekiant ir antgamtiniame pasaulyje.

Šie du terminai paprastai naudojami kairiosios rankos kelio šalininkų. Jų oponentai neretai teigia, jog kairiosios rankos kelias apskritai nėra religija. Kiti oponentai teigia, jog skirstymai į šiuos du kelius yra netikroji dilema.

## Kilmė
"Kairiosios rankos kelio" terminą „nemoraliems“ tikėjimams įvardinti pirmąkart pavartojo rusų kilmės teosofė Helena Blavatsky (1831–1891). Šios teosofės reputacija yra pakankamai prieštaringa, nes daugelyje savo darbų ji atvirai laikosi rasistinių pažiūrų (*The Secret Doctrine, Vol. II, p.200*).

Teigiama, jog ji rėmėsi tuo, jog daugeliui tautų žodis „kairė“ turi ir alternatyvią neigiamą reikšmę ( 'paliktas', lot *sinister* 'nelaimingas', 'nusidėjėlis'). Žmogaus dešinioji ranka paprastai būna stipresnė. Kadangi daugumai žmonių priimtini būtent tradiciniai tikėjimai, galėjo atsirasti sąsaja tarp pusių ir religijų. Šiuo metu satanistai atvirai teigia besilaiką „kairiosios rankos kelio“.

## Nuorodos
* Apie kairiosios rankos kelią
Kiaulinis barsukas

**Kiaulinis barsukas** (*Arctonyx collaris*) – kiauninių (*Mustelidae*) šeimos žinduolis; vienintelė rūšis **kiaulinių barsukų** (*Arctonyx*) gentyje.

Paplitęs Kinijoje, Indijoje, Mianmare, Tailande, Indokinijoje, Sumatros saloje.

## Nuorodos
* ADW: Arctonyx collaris: Information
Kardžuvė

**Kardžuvė** () – 2001 m.  JAV kriminalinis veiksmo filmas. Filme pasakojama kaip CŽV priverčia hakerį tapti šnipu, kuris infiltruojasi į nusikaltėlių organizaciją, kad padėtų pavogti milijardus JAV dolerių iš nepanaudotų vyriausybės banko sąskaitų.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* John Travolta – Gabriel Shear
* Hugh Jackman – Stanley Jobson
* Halle Berry – Ginger Knowles
* Don Cheadle – agentas J. T. Roberts
* Sam Shepard – senatorius James Reisman
* Vinnie Jones – Marko
* Drea de Matteo – Melisa
* Rudolf Martin – Axl Torvalds
* Zach Grenier – direktoriaus padėjėjas Bill Joy
* Camryn Grimes – Holly Jobson
* Angelo Pagan – Torres
Tebešpolis

**Tepešpolis** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Pabradės, 2 km į rytus nuo Gaspariškiu. Viensėdžio kryžkelėje stovi medinis kryžius. Šiaurėje ir pietryčiuose prieina Naujašilio miškas.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kilo nuo lenkiško žodžio *czebać* – genėti. XVIII a. pradžioje iš Švenčionių apylinkių į apleistas, užžėlusias, dvarui priklausančias pievas atsikraustė pirmieji žmonės, kurie pradėjo genėti laukymes, įsisavinti naujus plotus, ūkininkauti.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kibiauodegis meškėnas

**Kibiauodegis meškėnas**, **kinkažu** (*Potos flavus*) – meškėninių (*Procyonidae*) šeimos žinduolis.

## Išvaizda

Kibiauodegio meškėno kūnas 41-57 cm, uodega – 40-55 cm ilgio. Aukštis ties pečiais apie 25 cm, svoris 2,04–4,6 kg. Priekinės letenos trumpesnės už užpaklaines. Galva apskrita, uodega kibi, kuria lengvai kabinasi nuo šakos prie šakos.

Kailis tankus, aksominis, nugaros pusė rausvai pilka, pilvo – rausvai geltona. Snukis tamsiai rudas arba juodas. Uodega vienspalvė, tamsenė už kūno spalvą.

## Paplitimas
Paplitęs Šiaurės Amerikos pietuose (nuo Tamaulipaso Meksikoje), taip pat Centrinėje ir Pietų Amerikoje į pietus iki Brazilijos. Gyvena drėgnuose tropiniuose miškuose.

## Mityba
Gyvena medžiuose. Dieną slepiasi drevėse, o naktį pavieniui arba poromis medžių šakomis keliauja ieškoti maisto.

Minta daugiausia vaisiais, nektaru, žiedais ir lapais. Retkarčiais ėda vabzdžius, ypač skruzdėles. Manoma, nors nėra tiesiogiai įrodyta, kad gali ėsti varles, driežus, paukščių kiaušinius.

## Veisimasis
Kibiauodegis meškėnas išgyvena 20–40 metų. Tipinę šeimą sudaro patelė, du patinai ir įvairaus amžiaus jaunikliai. Miega kartu, vienas kitą prižiūri ir rūpinasi, bet maitinasi pavieniui. Maždaug po 2,5 metų šeimą palieka patelė. Tada teritorija atitenka patinui ir jaunikliams patinams.

Nėštumas 98–120 d. Patelė pavasarį ar vasarą pagimdo 1, retkarčiais 2 aklus jauniklius. Patinai lytiškai subręsta po 1,5, patelės – po 2,5 metų.

Gamtoje praktiškai priešų neturi. Tačiau Amazonijos miškų kirtimas gali smarkiai sumažinti populiaciją. Lengvai pakenčia nelaisvę, kartais laikomi kaip egzotiniai augintiniai.

## Šaltiniai
Laukiniai laukiniai vakarai

**Laukiniai vakarai** () – JAV 1999 m. fantastinis veiksmo filmas. Filme pasakojama apie dviejų agentų kovą su išprotėjusiu išradėju.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Will Smith – kapitonas James West
* Kevin Kline – maršalas Artemus Gordon/Pres. Ulysses S. Grant
* Kenneth Branagh – Dr. Arliss Loveless
* Salma Hayek – Rita Escobar
* M. Emmet Walsh – Coleman
* Ted Levine – Generolas McGrath
* Frederique Van Der Wal – Amazonija
* Musetta Vander – Munitia
* Sofia Eng – Lippenrieder
* Ling Bai – East
* Garcelle Beauvais – Belle
Bitėdis barsukas

**Bitėdis barsukas**, **medlaižys**, **medolaižis opšrus** (*Mellivora capensis*) – kiauninių (*Mustelidae*) šeimos žinduolis; vienintelė rūšis **bitėdžių barsukų** (*Mellivora*) gentyje.

Kūnas iki 77 cm, uodega – 25 cm ilgio. Svoris 7-13 kg. Kailis juodos ir baltos spalvos. Nugarinė pusė nuo galvos iki uodegos baltai pilka, šonai, pilvas, galūnės ir snukis juodi. Priekinės kojos su aštriais nagais. Galva plati, nosis trumpa ir nusmailėjusi, akys mažos, ausys sunkiai matomos.

Paplitęs Afrikoje nuo Maroko, Egipto iki PAR ir Azijoje. Gyvena įvairiose klimatinėse zonose: stepėse, miškuose ir kalnuose, tačiau vengia labai karštų ir labai drėgnų vietų.
Pilkagalvė mangusta

**Pilkagalvė mangusta** (*Eira barbara*) – kiauninių (*Mustelidae*) šeimos žinduolis; vienintelė rūšis **pilkagalvių mangustų** (*Eira*) gentyje.

Kūnas 60 cm, uodega – 45 cm ilgio. Svoris apie 5 kg. Kailis tamsiai rudas ar juodas, su šviesesnėmis dėmėmis.

Paplitusi Šiaurės ir Pietų Amerikoje. Buveinė – atogrąžų miškai.
Jūrinė ūdra

* *Enhydra lutris kenyoni* Wilson, 1991
* *Enhydra lutris lutris* Linnaeus, 1758
* *Enhydra lutris nereis* Merriam, 1904

**Jūrinė ūdra**, **kalanas** (*Enhydra lutris*) – kiauninių (*Mustelidae*) šeimos žinduolis; vienintelė rūšis su trimis porūšiais **jūrinių ūdrų** (*Enhydra*) gentyje.

## Paplitimas ir apsauga
Gyvena Ramiojo vandenyno šiaurinės dalies pakraščiuose. Jūrinės ūdros, kurių skaičius kadaise siekė 150 000–300 000, buvo intensyviai medžiojamos dėl kailio 1741–1911 m., todėl populiacija sumažėjo iki 1000–2000 individų, gerokai susitraukė paplitimo arealas. Vėlesni veiksmai, tokie kaip tarptautinis jūrinių ūdrų medžioklės uždraudimas, rūšies išsaugojimo pastangos, reintrodukcijos programos, prisidėjo prie populiacijos atsigavimo – manoma, kad 2004–2007 m. jūrinių ūdrų populiacija siekė maždaug 106,8 tūkst . Šiuo metu jūrinės ūdros užima 2/3 buvusio arealo. Šis populiacijos atsikūrimas laikomas reikšmingu pasiekimu jūrinių rūšių apsaugoje. Vis dėlto pastaruoju metu jūrinių ūdrų populiacijos ties Aleutų salomis ir Kalifornija sumažėjo arba išliko praktiškai nepakitusios po patirto nuosmukio. Dėl šių priežasčių jūrinė ūdra klasifikuojama kaip pavojuje esanti rūšis. Medžioklė uždrausta.

## Pagrindiniai duomenys
Jūrinė ūdra yra vienas mažiausių jūros žinduolių. Patinai sveria 22-45 kg, kūno ilgis 1,2-1,5 metrų. Patelės sveria 14-33 kg, kūno ilgis 1,0-1,4 m. Jūrinių ūdrų kailiai, kurių tankumas siekia iki 150 000 plaukų per 1 cm², yra storiausi pasaulyje. Jūrinių ūdrų uodega trumpa, stora, šiek tiek plokščia. Priekinės kojos trumpos. Priekinio pado oda šiurkšti.

### Porūšiai
* *Enhydra lutris kenyoni* – gyvena Aleutų salose ir Aliaskos, Britų Kolumbijos, Vašingtono, Oregono valstijų pakrantėse prie Ramiojo vandenyno.
* *Enhydra lutris lutris* – stambiausias porūšis. Gyvena Kamčiatkos pietryčių pakrantėje, Kurilų ir Komandorų salose. Seniau šis porūšis dar prieš jų medžioklę, buvo išplitęs iki pietryčių Sachalino ir šiaurės vakarų Hokaido salų.
* *Enhydra lutris nereis* – gyvena centrinės Kalifornijos valstijos Ramiojo vandenyno pakrantėse. Seniau, prieš šių žvėrelių medžioklę, šis porūšis gyveno iki Kalifornijos pusiasalio vakarinės pakrantės vidurio.

## Mityba
Jų mitybos dietoje apie 100, daugiausia jūrinių gyvūnų rūšių. Įskaitant minta jūrų ežiais, dvigeldžiais ir kitais moliuskais, sraigėmis, krabais ir net aštuonkojais.

## Kita
Labai vertingas kailinis žvėris.

## Išnašos
Šeškai

**Šeškai, audinės, žebenkštys** (*Mustela*) – kiauninių šeimos žinduolių gentis.

## Rūšys
* Pogentė. *Grammogale*
** Amazoninė žebenkštis (*Mustela africana*)
** Kolumbinė žebenkštis (*Mustela felipei*)
* Pogentė. *Lutreola*
** Europinė audinė (*Mustela lutreola*)
** Javinis šeškas (*Mustela lutreolina*)
** Malaizinė žebenkštis (*Mustela nudipes*)
** Sibirinis šeškas, kolonokas (*Mustela sibirica*)
** Baltajuostė žebenkštis (*Mustela strigidorsa*)
* Pogentė. *Mustela*
** Altajinė žebenkštis, solongojus (*Mustela altaica*)
** Šermuonėlis (*Mustela erminea*)
** Ilgauodegė žebenkštis (*Mustela frenata*)
** Geltonpilvė žebenkštis (*Mustela kathiah*)
** Žebenkštis (*Mustela nivalis*)
* Pogentė. *Putorius*
** Stepinis šeškas (*Mustela eversmannii*)
** Juodakojis šeškas (*Mustela nigripes*)
** Tamsusis šeškas (*Mustela putorius*)
* Pogentė. *Vison*
** Kanadinė audinė (*Mustela vison*)


Image:Veasel.jpg|Šermuonėlis (*Mustela erminea*)
Image:Mustela frenata.jpg|Ilgauodegė žebenkštis (*Mustela frenata*)
Image:Europäischer Nerz.jpg|Europinė audinė (*Mustela lutreola*)
Image:AmericanMink.jpg|Kanadinė audinė (*Mustela vison*)
Image:Mustela nigripes.jpg|Juodakojis šeškas (*Mustela nigripes*)
Image:Mustela nivalis (two, fighting).jpg|Žebenkštis (*Mustela nivalis*)
Image:Ilder.jpg|Juodasis šeškas (*Mustela putorius*)
Vilija

Žodis **Vilija** reiškia:

* Vilija – slaviškas Neries upės pavadinimas;
* Vilija – lietuviškas moteriškas vardas;
* Vilija – dainininkės V. Matačiūnaitės sceninis vardas;
* Vilija – vidutinio vėlyvumo bulvių veislė;
* Vilija – buvęs trikotažo fabrikas Vilniuje „Vilija“, vėliau – akcinė bendrovė „Vilija“.
Kiaunės

**Kiaunės** (*Martes*) – kiauninių šeimos žinduolių gentis. 

## Paplitimas
Paplitusios Europoje, Azijoje ir Šiaurės Amerikoje. Lietuvoje savaime gyvena dvi rūšys: 
*Miškinė kiaunė (*Martes martes*)
*Akmeninė arba naminė kiaunė (*Martes foina*)

## Kitos rūšys
*Amerikinė kiaunė (*Martes americana*)
*Didžioji kiaunė, charza (*Martes flavigula*)
**[[Martes gwatkinsii]]*
*Japoninė kiaunė (*Martes melampus*)
*Kiaunė žuvautoja (*Martes pennanti*)
*Sabalas (*Martes zibellina*)


Image:Nilgiri_marten_by_N_A_Nazeer.jpg|*[[Martes gwatkinsii]]*
Image:American Marten.jpg|Amerikinė kiaunė (*Martes americana*)
Image:Steinmarder_(cropped).jpg|Akmeninė kiaunė (*Martes foina*)
Image:Fisher (animal).jpg|Kiaunė žuvautoja (*Martes pennanti*)
Image:Nürnberg_Martes_flavigula_Nürnberg.jpg|Didžioji kiaunė arba charza (*Martes flavigula*)
Krištolinis rutulys

**Krištolinis rutulys** – krištolinis arba stiklo rutulys, kaip įrankis naudojamas būrimui.

## Istorija
I m. e. a. Plinijus Vyresnysis rašė, kad krištoliniai rutuliai naudojami būrimui (*„crystallum orbis“*). V m. e. a. krištolinių rutulių naudojimas Romos imperijoje jau buvo plačiai paplitęs, viduramžių bažnyčia jį smerkė kaip eretišką.

Būrimas iš krištolinio rutulio buvo populiarus Viktorijos epochoje.

## Išnašos
Tikrieji suopiai

**Tikrieji suopiai** (*Buteo*) – suopių (*Buteoninae*) pošeimio paukščių gentis.

Lietuvoje aptinkamos šios rūšys:
* Paprastasis suopis (*Buteo buteo*)
* Tūbuotasis suopis (*Buteo lagopus*)
* Stepinis suopis (*Buteo rufinus*)

## Rūšys
Gentyje 28 rūšys:

* Baltauodegis suopis (*Buteo albicaudatus*) 
* Baltagerklis suopis (*Buteo albigula*) 
* Baltajuostis suopis (*Buteo albonotatus*) 
* *[[Buteo archeri]]*
* Auguras (*Buteo augur*) 
* Afrikinis raudonuodegis suopis (*Buteo auguralis*)
* Madagaskarinis suopis (*Buteo brachypterus*) 
* Trumpauodegis suopis (*Buteo brachyurus*) 
* Paprastasis suopis (*Buteo buteo*) 
* Galapaginis suopis (*Buteo galapagoënsis*) 
* Apželtkojis suopis (*Buteo hemilasius*) 
* Raudonuodegis suopis (*Buteo jamaicensis*) 
* Tūbuotasis suopis (*Buteo lagopus*)
* Šviesiauodegis suopis (*Buteo leucorrhous*) 
* Raudonpetis suopis (*Buteo lineatus*)
* Raudonsnapis suopis (*Buteo magnirostris*) 
* Pilkasis suopis (*Buteo nitidus*) 
* Afrikinis kalninis suopis (*Buteo oreophilus*) 
* Plačiasparnis suopis (*Buteo platypterus*) 
* Punos suopis (*Buteo poecilochrous*) 
* Raudonnugaris suopis (*Buteo polyosoma*) 
* Himalajinis suopis (*Buteo refectus*) 
* Karališkasis suopis (*Buteo regalis*) 
* Haitinis suopis *Buteo ridgwayi*
* Stepinis suopis (*Buteo rufinus*) 
* Afrikinis rausvauodegis suopis (*Buteo rufofuscus*) 
* Suopis atsikyrėlis(*Buteo solitarius*) 
* Sveinseno suopis (*Buteo swainsoni*) 
* Magelaninis suopis (*Buteo ventralis*)


Image:Buteo buteo 1 (Lukasz Lukasik).jpg|Paprastasis suopis (*Buteo buteo*) 
Image:Red-tailed Hawk.jpg|Raudonuodegis suopis (*Buteo jamaicensis*) 
Image:Roughlegged3usfws.JPG|Tūbuotasis suopis (*Buteo lagopus*)
Image:Redshoulder backyard (Suertreus).jpg| Raudonpetis suopis (*Buteo lineatus*)
Image:BroadwingedHawk23.jpg|Plačiasparnis suopis (*Buteo platypterus*) 
Image:Adlerbussard.jpg|Stepinis suopis (*Buteo rufinus*) 
Image:Hawaiian Hawk.jpg| Suopis atsikyrėlis(*Buteo solitarius*) 
Image:Buteo swainsoni.jpg| Sveinseno suopis (*Buteo swainsoni*)
Alavitai

**Alavitai** – viena iš šiitų sektų. Ši sekta atsirado IX a. Sektos įkūrėjas – Nusairas. Jo mokymuose susipynė astraliniai kultai, tikėjimas dvasios įsikūnijimu ir krikščionybės elementai.

Alavitai tiki, kad kažkada visos jų dvasios buvusios žvaigždėmis. Ali perkėlė jas į žmonių kūnus. Mirusių teisingo tikėjimo alavitų dvasios vėl tampa žvaigždėmis ir susilieja su dvasinguoju Ali, o  nusidėjusiųjų dvasios persikelia į gyvūnus.

Alavitai skaito krikščioniškąją evangeliją, religiniuose ritualuose naudoja duoną ir vyną, dažnai alavitai turi krikščioniškus vardus. Alavitai turi savo šventąją knygą, sudarytą Korano pagrindu, tačiau visa jos išmintis prieinama tik šventikams. Šiuo metu nemažai alavitų gyvena Sirijoje, Libane ir Turkijoje.
Šakiaragis

**Šakiaragis**, **šakiaragė antilopė** (*Antilocapra americana*) – porakanopių (*Artiodactyla*) žinduolių, monotipinės šakiaraginių (*Antilocapridae*) šeimos rūšis. Endeminė Šiaurės Amerikos rūšis, sutinkama vidurinėje ir vakarinėje žemyno dalyje.

Tai stirnos dydžio, labai greitas (kartais net iki 98 km/h) žinduolis. Nors sunku tiksliai nustatyti maksimalų šakiaragių greitį ir jis skiriasi tarp individų, manoma, jog tai antras pagal greitį sausumos gyvūnas, kurį lenkia tik gepardas. Šakiaragiai didelį greitį išlaiko ilgiau, nei gepardai, bet prastai šokinėja. Kadangi šiuo metu šakiaragiai greičiu stipriai lenkia visus Šiaurės Amerikos plėšrūnus, manoma, jog jie adaptavosi prie jau išnykusių plėšrūnų, pvz., amerikinių gepardų.

Kailis nuo raudonai iki gelsvai rudos spalvos, kūno apačia balta. Patinų ragai ypatingos sandaros: ant poros kaulinių galvos išaugų yra raginės makštys, kaip ir dykaraginių, tačiau jos dvišakos. Be to, kasmet numetamos ir užauginamos naujos. Patinų ragai yra ilgesni už ausis, su į priekį nukreipta atšaka per vidurį; patelių ragai trumpesni už ausis. Žiemą susiburia į didžiules bandas. Augalėdžiai.

Dvidešimto amžiaus pradžioje tai buvo sparčiai nykstanti rūšis, tačiau dabar jų skaičius pakilęs iki maždaug 700 tūkstančių.

## Šaltiniai
Amerikinė kiaunė

**Amerikinė kiaunė** (*Martes americana*) – kiauninių šeimos plėšrus žinduolis.

Paplitusi Aliaskoje, Kanadoje spygliuočių ir mišriuose miškuose.

## Išvaizda
Ilgis 49–68,2 cm, uodegos ilgis 13,5– 24. Svoris 400–600 g. Kailis rusvas, galva blyškesnė, kojos tamsios. Patinai didesni už pateles.

## Mityba
Visaėdės, pagrindinis grobis – graužikai, ėda paukščius, vabzdžius ir vaisius.

## Šaltiniai
Didžioji kiaunė

**Didžioji kiaunė**, **charza** (*Martes flavigula*) – kiauninių šeimos plėšrus žinduolis.

Kūnas 55-80, uodega – 35-44 cm ilgio; svoris iki 5,7 kg. Kailis šiurkštus, trumpas, blizgantis. Kūnas išįsęs, labai lankstus; kojos trumpos. Viršugalvis ir snukis juodos, apatinis žandas baltos spalvos. Krūtinė ir gerklė geltona, liemuo auksiško atspalvio, tamsėjantis link dubens, kojos ir uodega tamsiai rudos spalvos.

Paplitusi Azijoje vidutinio klimato kalnų miškuose.
Sabalas

**Sabalas** (*Martes zibellina*) – kiauninių šeimos plėšrus žinduolis. Kailinis žvėris.

Kūnas iki 56 cm, uodega – iki 20 cm ilgio. Aktyviausias ryte ir vakare. Laikosi kedrynuose, kalnų upių aukštupiuose. Tai tipiškas Sibiro taigos gyventojas. Vikrus ir gana stiprus gyvūnas. Patinas sveria apie 1100–1800 g, o patelė – 900–1500 g. Gali šuoliuoti. Kojos statomos poromis, pėdų įspaudai yra 5x7 cm dydžio. Šuolio ilgis apie 30-70 cm. Taip pat gerai laipioja medžiuose. Turi gerą klausą ir uoslę, bet regėjimas silpnas. Balsas šiek tiek panašus į katės miaukimą. Lengvai vaikšto ir puriu sniegu.

Kailio spalva gali būti gana įvairi – nuo beveik juodos iki smėlio spalvos.

Paplitęs Šiaurės Azijoje nuo Uralo kalnų iki Mongolijos ir Hokaido (Japonija).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Sabalas
Azijinė benagė ūdra

**Azijinė benagė ūdra** (*Amblonyx cinereus*) – kiauninių (*Mustelidae*) šeimos žinduolis.

Paplitusi mangrovinėse ir gėlavandenėse pelkėse. Aptikta Pietryčių Azijoje, Malajų salose, Pietų Kinijoje, Pietų Indijoje.

Tai pati mažiausia ūdra pasaulyje: kūnas 40–63 cm ilgio, uodega 24–30 cm, gyvūnas sveria 2,7–5,4 kg. Maitinasi moliuskais, krabais ir kitais smulkiais vandens gyvūnais. Geriau, nei kitos ūdros, įvaldžiusios priekines galūnes, kuriomis ieško maisto.

Įrašyta į Tarptautinę raudonąją knygą.

## Šaltiniai
Amerikinės ūdros

**Amerikinės ūdros** (*Lontra*) – kiauninių šeimos žinduolių gentis.

Amerikinės ūdros išsivystė iš tikrųjų ūdrų, kurios gyveno Eurazijoje plioceno laikotarpiu. Priešistorinė rūšis *Lutra licenti*, kuri gyveno pleistocene dabartinės Kinijos teritorijoje prieš 1,7 milijono metų, numigravo į Šiaurės Ameriką. Iš šios priešistorinės rūšies atsirado visos 4 amerikinių ūdrų rūšys šiandien gyvenančios Amerikoje, taip pat ir daugelis kitų jau išnykusių priešistorinių rūšių.

## Rūšys
Gentyje yra 4 rūšys:
* Kanadinė ūdra (*Lontra canadensis*)
* *[[Lontra felina]]*
* Ilgauodegė ūdra (*Lontra longicaudis*)
* Upinė ūdra (*Lontra provocax*)

Išnykusios rūšys:
* *Lontra weiri*, gyveno Šiaurės Amerikoje plioceno laikotarpiu.

## Išvaizda
Kūnas lieknas, ilgas ir cilindro formos. Galva plati ir apvali. Ausys mažos. Kailis tamsiai rudas. Pilvas ir užpakalinė dalis šviesesni už nugarą. Patelės turi 4 pieno liaukas. Kojos trumpos. Priekinės kojos trumpesnės nei užpakalinės, todėl plaukiant gali išvystyti nemažą greitį.

## Mityba
Minta daugiausia vandens gyvūnais: žuvimis, varliagyviais, vėžliais ir kitais ropliais bei vėžiagyviais. Kartais ėda paukščius ir jų kiaušinius, smulkius žinduolius ar vabzdžius. Pasižymi greita medžiagų apykaita ir dėl to ėda daug.

## Šaltiniai
Tikrosios ūdros

**Tikrosios ūdros** (*Lutra*) – kiauninių šeimos žinduolių gentis.

Gentyje yra trys rūšys:
* Ūdra (*Lutra lutra*)
* Sumatrinė ūdra (*Lutra sumatrana*)
* *[[Lutra nippon]]*

## Išvaizda
Kūno ilgis 50–82 cm, uodega 33–50 cm. Svoris – 5–14 kg, patinai sunkesni už pateles. Kūnas pailgas ir cilindriškas, kojos trumpos, uodega stora ir raumeninga. Galva užapvalinta, snukis bukas. Kailis tankus, nepralaidus vandeniui, rusvos spalvos. Apatinė dalis šviesesnė, gerklė gali būti balkšva.

## Elgsena
Mėgsta seklias, siauras, akmeningas upelių vietas, apsuptas brandžių medžių, ypač ten, kur užtvankos sumažina vandens tėkmę bei pritraukia žuvis. Vengia vietovių, kur nėra augmenijos ir uolų.

## Šaltiniai
Kiaunė žuvautoja

**Kiaunė žuvautoja** (*Martes pennanti*) – kiauninių šeimos plėšrus žinduolis. 

Kūnas 75-120 cm ilgio (kartu su uodega), svoris 2-5 kg. Kūno spalva tamsiai ruda, letenos ir uodega tamsesni, galva su sidabrišku spindesiu. Kailis tankus, ilgas, bet šiurkštus.

Paplitusi Šiaurės Amerikos miškuose. Gyvena spygliuočių miškuose, kur daug drevėtų medžių. Mėgsta įsikurti eglės, maumedžio, kedro ir kai kurių lapuočių medžių drevėse. Žiemą apsigyvena urvuose. Gerai laipioja medžiuose, bet iš vienos vietos į kitą persikrausto žeme. 

Gaudo peles, voveres, kiškius, paukščius ir kt. gyvūnus. Taip pat ėda uogas ir vaisius. Auką tyko medžiuose arba urvuose.

Poruojasi žiemos pabaigoje – pavasario pradžioje. Nėštumas trunka 11-12 mėnesių, iš jų 10 mėnesių embrionai nesivysto. Vadoje būna iki 5 aklų ir beveik plikų jauniklių. Po penkių mėnesių jaunikliai tampa savarankiški. Netrukus po gimdymo patelė vėl poruojasi. Gyvenimo trukmė apie 10 metų.
Amerikinis barsukas

**Amerikinis barsukas** (*Taxidea taxus*) – kiauninių (*Mustelidae*) šeimos žinduolis; vienintelė rūšis **amerikinių barsukų** (*Taxidea*) gentyje. Savo išvaizda kiek panašus į Europinį barsuką.

Paplitęs JAV centrinėje ir vakarinėje dalyje, Meksikos šiaurėje ir centrinėje Kanadoje.

Kūnas, įskaitant uodegą, 52–87 cm ilgio, sveria 4–12 kg. Veda 1–5 jauniklius, kuriuos išnešioja per 6 savaites.

Gyvena pavieniui, aktyvus naktį. Kasa gilius urvus. Maitinasi įvairiais smulkiais žinduoliais (pelėmis, kurmiais, švilpikais, preriniais šuniukais, skunsais), paukščiais ir jų kiaušiniais, vabzdžiais, driežais, dvėseliena, žuvimi, kukurūzais, saulėgrąžomis.

## Šaltiniai
Brazilinė ūdra

**Brazilinė ūdra** (*Pteronura brasiliensis*) – kiauninių (*Mustelidae*) šeimos žinduolis; vienintelė rūšis **didžiųjų ūdrų** (*Pteronura*) gentyje.

Kūnas iki 1,8 m ilgio ir apie 34 kg svorio. Patelė mažesnė už patiną ir sveria apie 26-27 kg.

Paplitusi Pietų Amerikoje. Labai reta rūšis, kuriai gresia išnykimas.

## Šaltiniai
Introspekcija

**Introspekcija** - saviugdos metodas, kuriuo stebimas savo vidaus gyvenimas. Savęs stebėjimas padeda taikyti kitus saviugdos metodus.

Introinspekcija gali būti:
* Simultaninė (įvykio metu)
* Sukcesyvinė (tuoj po įvykio)
* Retrospekcinė (pasinaudojant prisiminimais).

## Literatūra
* L. Jovaiša. Pedagogikos terminai. 1993 m.
Malajų salynas

**Malajų salynas** – didžiausias pasaulyje, užimantis apie 2 milijonų km² plotą. Jis yra tarp Eurazijos ir Australijos, abipus pusiaujo. Iš vienos pusės salyną skalauja Indijos vandenynas, iš kitos – Ramusis vandenynas.

Malajų salyną sudaro apie 20 000 salų, iš kurių didžiausios – Sundos salos, Filipinų salos, Molukų salos ir kt.

Šiuo metu salynas priklauso Brunėjui, Filipinams, Indonezijai, Malaizijai, Singapūrui ir Rytų Timorui.

## Taip pat skaitykite
* Malajų salyno istorija
## Nuorodos
* Malajų salynas Britanikos enciklopedijoje
Palminė civeta

**Palminė civeta** (*Nandinia binotata*) – žinduolių rūšis, vienintelė rūšis **civetinių** (*Nandiniidae*) šeimoje. Paplitusi ekvatorinėje ir subekvatorinėje Afrikoje: pietinėje Vakarų Afrikos dalyje (pradedant pietų Senegalu ir Gambija), Centrinėje Afrikoje ir Rytų Afrikoje (nuo Kenijos šiaurėje iki Mozambiko pietuose).

Kūnas 42–58 cm ilgio, sveria 1,5–5 kg. Kailio spalva nuo pilkos iki tamsiai rudos, su juodomis dėmėmis ant nugaros. Ausys mažos, kojos trumpos, uodega ilga ir riesta. Turi kvapines liaukas, kurios skleidžia stiprų kvapą.

Patelė jauniklius veda dukart metuose, drėgnuoju laikotarpiu. Nėštumas trunka 9 savaites. 2 (rečiau 3 ar 4) jauniklius veda medžio drevėje. Žindomi vidutiniškai 64 dienas. Išgyvena ~15 metų, nelaisvėje iki 21.

Palminės civetos gyvena daugiausia drėgnuosiuose atogrąžų miškuose, taip pat kituose miškuose (lapus metančių medžių, savanų retmiškiuose, pakrančių miškuose, antriniuose miškuose), kur per metus iškrinta bent 1000 mm kritulių ir yra vaisių ištisus metus. Laikosi medžių drevėse, žievės plyšiuose, tarp lianų, šakų. Nevengia pasirodyti prie miškų esančiuose kaimuose, laukuose.

Gyvena pavieniui, aktyvios naktimis, teritoriją žymi aitriu kvapu. Maitinasi daugiausia vaisiais (kamštvų, uapakų, fikusų, aliejinių palmių), tačiau ėda viską – graužikus, vabzdžius, driežus, šikšnosparnius, kiaušinius, paukščius, dvėselieną. Nevengia įsibrauti į ūkius, kur gaudo naminius paukščius, avių, ožkų jauniklius. Užspęstos ar išgąsdintos palminės civetos būna agresyvios, kandžiojasi, perneša tripanosomas.

Medžiojamos dėl mėsos, kailio, vietiniai žmonės šio gyvūno daug kur baiminasi.

## Šaltiniai
Dvikapliai sterbliniai

**Dvikapliai sterbliniai** (*Diprotodontia*) – sterblinių būrys. Skiriamieji požymiai yra dantys ir kaulų struktūra. Apatiniame žandikaulyje dominuoja du stambūs priekiniai dantys; gali dar būti ir viena pora smulkesnių dantų. Viršutiniame žandikaulyje yra 6 kapliai (išskyrus vombatus). Užpakalinių kojų letenų antrasis ir trečiasis pirštai suaugę.

Paplitę Australijoje ir gretimose salose, taip pat Naujojoje Gvinėjoje.

## Sistematika
Būryje yra 10 šeimų, 117 rūšių. 

*Pobūris. *Vombatiformes*  
**Šeima. Koaliniai (*Phascolarctidae*): koala 
**Šeima. Vombatiniai (*Vombatidae*) 
*Pobūris. *Phalangeriformes* 
**Šeima. Laipiojantieji sterbliniai (*Phalangeridae*) 
**Šeima. Nykštukiniai kuskusai (*Burramyidae*) 
**Šeima. Straubliuotieji kuskusai (*Tarsipedidae*) 
**Šeima. Sterbliniai skraiduoliai (*Petauridae*) 
**Šeima. Riestauodegiai posumai (*Pseudocheiridae*) 
**Šeima. Sklandantieji kuskusai (*Acrobatidae*) 
*Pobūris. *Macropodiformes* 
**Šeima. Kengūrinės žiurkės (*Potoridae*)
**Šeima. Muskusinės kengūros (*Hypsiprymnodontidae*) 
**Šeima. Kengūriniai (*Macropodidae*)
Enas

**Enas** (, ) – Prancūzijos departamentas šalies vakaruose, Overnės-Ronos-Alpių regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę.

Departamentą sudaro 4 apskritys, 23 kantonai ir 393 komunos.

## Istorija

Įsteigtas Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais ir apėmė 4 provincijas, dvi iš kurių nuo 1601 m. priklausė Savojos kunigaikščiams. 1798–1814 m. Gekso kraštas buvo priskirtas Lemano departamentui. 1967 m. 4 pietinės komunos priskirtos Ronos departamentui.

1940–1945 m. generalinės tarybos įgaliojimai buvo suspenduoti.

## Geografija

Iš šiaurės į pietus per departamentą teka kelios upės. Rytuose vyrauja lygumos, vakaruose – kalnai ir slėniai. Aukščiausia vieta – Sniego kalnagūbris, 1720 m.
Žiemos šaltos, vasaros labai karštos, ypač departamento pietuose.

## Ekonomika

Vyrauja žemės ūkis, ypač aukštos kokybės (*l’Appellation d’Origine Contrôlée Comté*) balto, raudono ir šampanizuoto vyno gamyba. Klesti sūrių gamyba, žuvininkystė, auginamos citrinos.

Pramonei atstovauja plastmasių ruošinių ir dirbinių gamyba. Bugyje yra atominė elektrinė.
Per departamentą eina prekybiniai keliai iš Vokietijos, Belgijos ir Nyderlandų į Italiją ir iš Lenkijos bei Čekijos į Ispaniją.

Nemažai dėmesio skiriama turizmo infrastruktūrai. Yra golfo laukų, vandens sporto bazių, patogu keliauti dviračiais, užsiimti žiemos sporto šakomis.

## Politika

Departamento Generalinė taryba ir prefektūra yra Breso Burgo mieste. Regiono taryboje departamentui atstovauja 14 narių (rinkimai vyko 2005 m. birželio 17 d.). Departamentui Prancūzijos senate atstovauja Žanas Pepinas ir Žanas Polis Eminas (išrinkti 1989 m. ir perrinkti 1998 m.).

Generalinę tarybą sudaro 43 nariai, renkami kas treji metai šešerių metų kadencijai. 21 dabartinės tarybos narys išrinktas 2001 m., 22 – 2004 m. Generalinės tarybos pirmininkas Šarlis de la Verpiljeras.

### Generalinės tarybos pirmininkai:

* 1871 – Henri Germain
* 1883 – Théodose Mercier
* 1889 – Etienne Goujon
* 1892 – Joseph Pochon
* 1909 – Alexandre Bérard
* 1923 – Eugène Chanal
* 1929 – Ernest Crépel
* 1930 – Albert Fouilloux
* 1945 – Edmond Blanc
* 1949 – Jean Saint-Cyr
* 1979 – Robert Ruet
* 1984 – Jacques Boyon
* 1992 – Jean Pépin
* 2004 – Charles de la Verpillière
Kovaičiai

**Kovaičiai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Kalvių ežero. Yra iš dalies išlikusių iš molio drėbtų buvusio Silviškių dvaro pastatų, manoma, kad dvaras priklausęs Pliateriams. Prie kelio per kaimą stūkso įspūdingo dydžio Kovaičių akmenys. Pietvakarinėje kaimo dalyje iki Pirmo pasaulinio karo veikė nedidelė stiklo dirbinių gamykla. Pastatai neišlikę, bet dar XX a. 7-ajame dešimtmetyje matėsi krosnių liekanos. Iš to laiko radinių sprendžiant, gamykloje buvo pučiami buteliai, glazūruojami kokliai ir liejami kiti spalvoto stiklo dirbiniai. Vėliau kasant smėlį buvo sunaikinta kalvos dalis ant kurios stovėję gamyklos pastatai.

Apie puskilometrį į šiaurės vakarus nuo dvaro, šalia trišalės sankryžos iki XX amžiaus pradžios veikė karčiama. Vėliau, dėl vyskupo M. Valančiaus blaivybės judėjimo įtakos karčiama buvo uždaryta ir nugriauta. Toje vietoje, ant kalvos, dirbamame lauke iš žemės kyšojo didelis, plokščias karčiamos lankytojų kojomis nugludintas akmuo, buvęs tos įstaigos laiptų pirmąja pakopa. 1975 m. atliekant žemių melioravimo darbus šis akmuo buvo išvežtas.

## Istorija

Anksčiau kaimas vadintas ***Silviškėmis***. Tarpukaryje Silviškių dvaro žemes išdalinus už Lietuvos nepriklausomybę kovų savanoriams, kaimas pavadintas Kovaičiais.

## Gyventojai

## Šaltiniai