Barbarizmas

**Barbarizmas**, arba **barbarybė** (, 'negraikiškas posakis'), **svetimybė** – bendrinės kalbos normoms prieštaraujantis žodis, žodžio forma ar sintaksinė konstrukcija, atkartota iš kitos kalbos. Susijęs su žodžiu ''barbaras'', taip buvo vadinami graikų kalba labai prastai ar ir visiškai nekalbantys svetimšaliai. Grožinėje literatūroje barbarizmai kartais pavartojami kaip meninė priemonė.

Šiuo vardu poklasikiniais laikais graikai vadino svetimus papročius, negraikišką kalbos vartoseną ir apskritai netaisyklingus posakius ir kalbos klaidas. Nuo gramatiko Donato laikų (IV a.) kova su įsigalinčiomis svetimybėmis prasideda ir lotynų kalboje. Viduramžiais mokyklose mokyta vengti barbarizmų.

Pagal kilmę barbarizmai vadinami anglicizmais (anglybėmis), galicizmais (prancūzybėmis), germanizmais (vokietybėmis), rusicizmais (rusybėmis), polonizmais (lenkybėmis) amerikanizmais ir kt.

Šiuolaikinėje kalbotyroje sąvoka *barbarizmas* neturi techninės reikšmės ir kalbininkų praktiškai nevartojama.

Lietuvių kalboje barbarizmai skirstomi į žodyno (nereikalingi skoliniai), sintaksės (pažodžiui iš kitų kalbų versti posakiai), morfologinius (svetimi priešdėliai, priesagos), semantinius (savas žodis vartojamas svetima reikšme), netaisyklingus vertinius, arba vertalus, fonetinius ir fonologinius (svetimos tarties) bei kitus, pavyzdžiui.:
* lietuvių kalbos tarčiai nebūdingas atskirų garsų ištarimas, pvz., *šašl-ы-kas* (su slavų kalbų ы), *stud-э-ntas*, *doc-э-ntas* (э panašus į rusų kalbos э), *Vi-l'-ma*, *A-l'-ma*, *A-l'-dona*, *Va -l'-das*, *fi-l'-mas* ir kt. (su minkštąja l'; taisyklingos tarties atveju, priebalsiai minkštėja tik prieš *e (ę, ė, ei), i (į, y, ie)* ir minkštumo ženklą *i*, pvz., *k’el’ias, Al’g'irdas, kal’n'e* (kur?), bet *kalnas* (kas?))
* žodžių daryboje naudojamos svetimos priesagos ir priešdėliai, pvz*., gied-orius, gied-orka*, *kaimyn-ka*, *greit-uškė*, *univer-ka*, *Jadz-ka, vištin-yčia, vyšn-iavas, mork-avas, džiaz-ovas, amerik-anskas, da-mesti, ne-da-sakyti*
* nereikalingi skoliniai: *apart, displėjus, emailas, lyšnas*, *menedžeris*, *paduška*, *supermarketas*, *zoviesas*
* semantinės svetimybės (ne sava reikšme vartojami žodžiai): *<u>pastovėti</u> už save* vietoj *pakovoti dėl savęs, apsiginti;* įterpiamasis žodis *reiškia* vietoj *vadinasi; mes <u>randamės</u>* *kambaryje* vietoj *mes esame kambaryje; <u>gimtoji</u>* *mokykla* vietoj *savoji mokykla; aš <u>skaitau</u>, kad* vietoj *aš manau, kad; gražiai <u>žiūrisi</u>* vietoj *gražiai atrodo* ir t. t*.*
* vertalai: *<u>(to, ko) pasėkoje, pasekmėje, rezultate</u>* vietoj *dėl to*, *todėl*; *<u>visumoje, pagrinde</u>* vietoj *apskritai, daugiausia*; *<u>principe</u>* vietoj *iš principo, iš esmės*; *<u>eilė</u>* vietoj *daug, daugybė*; *<u>viso</u>* *50 eurų, žmonių* ir t. t. vietoj *iš viso 50 eurų, žmonių*; *<u>įtakoti</u>* vietoj *daryti įtaką*; *<u>kažkas tai, kažkoks tai, kas tai, koks tai, kažkur tai, kaip tai</u>* ir t. t. vietoj *kažkas, kažkoks, kas, koks, kažkur, kaip* (netaisyklinga *tai* vartoti su įvardžiais ir prieveiksmiais kaip priedą; vartotina, pvz., *tai buvo geri laikai; man tai patinka*) ir kita.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Valstybinės lietuvių kalbos komisijos tinklalapis  – klausimai, konsultacijos
* *Gimtosios kalbos pagrindai*: Kalbos klaidos
* LRT kalbos patarimai 
* Semantizmai