open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kacina

**Kacina** () – miestas šiaurinėje Nigerijoje, Kacinos valstijos sostinė. Kartu tai – istorinis hausų miestas-valstybė.

Tai – žemės ūkio centras, kuriame perdirbami žemės riešutai, medvilnė, soros ir kt. Prekyba odomis, kailiais. Amatai.

## Istorija

Kacina – viena iš stipriausių hausų miestų valstybių, klestėjusi Sahelio civilizacijoje. Buvo įkurtas XII a pradžioje. Jis priklausė septynių svarbiausių miestų grupei – *Hausa Bakvai* ir kontroliavo taip pat ir dalį pietų Nigerio teritorijos. Jo valdovai, kaip ir kituose hausų miestuose, titulavosi *sarkin*.

Ypač Kacina suklestėjo XVII–XVIII a., kuomet nukonkuravo Kaną, Gobirą ir kitus hausų miestus, tapdamas stipriausiu visame regione. Jis įgijo hegemoniją ir kontroliavo klestinčią transsacharinę prekybą.

XIX a. pradžioje Usmano dan Fodijo vadovaujama armija sukūrė Sokoto kalifatą, kuriam priklausė ir Kacina. Senosios Kacino valstybės vietoje buvo suformuotas Kacinos emyratas, pavaldus Sokotui. 1903 m. Kacinas, kaip ir kiti emyratai, atiteko britams ir įjungtas į Nigerijos sudėtį.

Kacinos valstija Nigerijoje išlaikė vietinę dinastiją.

## Sportas
* Katsina United FC – futbolo klubas;
* Muhammadu Dikko stadionas, talpinantis 35 000 žiūrovų.

## Šaltiniai
Čado ežeras

**Čado ežeras** () – reliktinis, neturintis ištakų ežeras vakarų Afrikos dalyje, esantis 240 m virš jūros lygio. Aplink ežerą yra Čadas, Kamerūnas, Nigerija, Nigeris.

Lietingu sezonu (liepos-lapkričio mėn.) ežeras patvinsta, daugiausia rytų ir šiaurės rytų kryptimis, užimdamas bevei 26 000 km² plotą, o sausringuoju laikotarpiu sumažėja iki 11 000 km².

Per paskutinius XX a. dešimtmečius ežero plotas stipriai sumažėjo. Tai ypač akivaizdu tapo darant palydovines regiono nuotraukas. Nustatyta, kad per paskutinius 1000 metų ežeras buvo sumažėjęs mažiausiai 7 kartus.

Rytinėje dalyje yra daugiau kaip 100 salų, kuriose nedidelėmis grupėmis (apytiksliai po 30 žmonių) gyvena *Buduma, Kuri, Kanemba, [[bulalai|Bulala]]* ir *Daca* genčių žmonės.

Šiaurinėje dalyje rasti sodos telkiniai.

## Istorija
Manoma, kad apie ežerą žinojo Ptolemėjus kaip *periodiškai atsirandančią Nuba pelkę*, o Albufeda mini ežerą *Kuaro* vardu.

Pirmuosius tikslesnius duomenis 1823 m. pateikė H. Klapertonas, 1852 m. tyrinėjo H. Bartas ir 1870–1872 m. G. Nachtigalis.

Dėl Čado ežero įtakos didelėje teritorijoje Sahelio zonoje sukuriama tinkama atmosfera gyventi ir verstis žemdirbyste. Dėl to aplink Čadą susiformavo Sahelio civilizacijos regionas Kanem-Bornu. Nuo I tūkst. pr. m. e. čia klestėjo Sao civilizacija, vėliau susikūrė Kanemas, kurį XIV a. pakeitė Bornu valstybė. XX a. pradžioje ši valstybė buvo padalinta tarp Čado, Nigerijos, Kamerūno ir Nigerio.

## Flora
Krantai daugiausia pelkėti ir apaugę papirusu, tik vakarinėje ežero dalyje gausu tropikų augmenijos.

## Fauna
Daug vandens ir pelkių paukščių. Yra lamantinų, hipopotamų, krokodilų.
Per metus sugaunama apie 100 000 tonų žuvies.

## Nuorodos
* Čado ežero baseino žemėlapiai ir duomenys
Zarija

**Zarija** () – miestas šiaurinėje Nigerijoje, Kadunos valstijos šiaurėje. Kartu tai – istorinis hausų miestas valstybė, seniau vadintas **Zazzau**.

Tai – žemės ūkio centras, kuriame perdirbami žemės riešutai, medvilnė, soros, tabakas ir kt. Turi Ahmadu Belo universitetą, kuris yra vienas didžiausių Nigerijoje.

## Istorija

Zazzau (Zarija) – viena iš stipriausių hausų miestų valstybių, klestėjusi Sahelio civilizacijoje. Ji priklausė septynių svarbiausių miestų grupei – *Hausa Bakvai*. Jo valdovai, kaip ir kituose Hausų miestuose, titulavosi *sarkin*. XV a. čia paplito islamas. Zazzau labai klestėjo transsacharinė prekyba. Mieste buvo prekiaujama vergais, druska, grūdais.

XV–XVI a. Zazzau buvo užimta Songajaus imperijos.

XIX a. pradžioje Usman dan Fodio vadovaujama armija sukūrė Sokoto kalifatą, kuriam priklausė ir Zazau. Tuomet miestas buvo pervardintas Zarija ir čia buvo suformuotas Zarijos emyratas, pavaldus Sokotui. 1903 m. Zarija, kaip ir kiti emyratai, atiteko britams ir įjungtas į Nigerijos sudėtį.

Zarija Nigerijoje išlaikė vietinę dinastiją. Dabartinis jos sarkinas yra Šehu Idris.
Anykščių Antano Vienuolio progimnazija

**Anykščių Antano Vienuolio progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Anykščiuose, J. Biliūno g. 31, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir specialaus ugdymo programas. Įstaigos kodas 190046913.

## Istorija
Anykščių Antano Vienuolio gimnazija išaugo iš 1922 m. rugsėjo 1 d. vienuolių įsteigtos pradžios mokyklos. 1947 m. įkurta pirmoji septynmetė mokykla, 1967 m. ji reorganizuota į vidurinę mokyklą, tapo  2-ąja vidurine mokykla. 1980 m. įvestas sustiprintas matematikos mokymas. 1982 m. mokykla pavadinta rašytojo Antano Vienuolio vardu. 1994 m. mokyklai suteiktas realinės gimnazijos profilis. 1995 m. įsteigtos humanitarinės gimnazijos klases. 1997 m. A. Vienuolio vidurinei mokyklai suteiktas realinio ir humanitarinio profilių gimnazijos statusas. 1998 m. mokykla išleido pirmąją gimnazistų laidą.

2013 m. rugsėjo 1 d. gimnazija perorganizuota į progimnaziją.

## Direktoriai
* 1949 m. Bronė Susnienė
* 1956 m. Aldona Rinkevičienė
* 1959 m. Natalija Varaškienė
* 1967 m. Dionizas Petronis
* 1978 m. Jadvyga Budavičienė
* 1990 m. Saulius Nefas
* 1995 m. Irena Andrukaitienė
* 2000 m. Saulius Nefas
* 2004 m. Albina Lakavičienė
* 2005 m. Irena Andrukaitienė

## Žymūs mokytojai
* Ona Baliukienė, poetė
* Aldona Daugilytė, politikė
* Alvydas Dūda, direktoriaus pavaduotojas
* Vytautas Jonas Germanavičius, teatro režisierius
* Jūratė Martinkutė, muzikos mokytoja, chorvedė
* Sofija Pajarskienė, direktoriaus pavaduotoja
* Egidijus Šilaika, direktoriaus pavaduotojas

## Žymūs mokiniai
* Algirdas Antanas Avižienis, informatikos mokslų daktaras, profesorius
* Gintaras Bagdonas, pulkininkas
* Tomas Baranauskas, istorikas
* Jonas Čepulis, teatro aktorius
* Vytautas Galvonas, aviacijos sporto meistras
* Gediminas Grina, VSD generalinis direktorius, saugumo generolas
* Leonas Jovaiša, edukologas
* Sergejus Jovaiša, krepšininkas
* Rolandas Jurkėnas, gydytojas, politikas
* Stanislovas Kaulavičius, pedagogas
* Tautvydas Kontrimavičius, žurnalistas
* Almantas Leika, brigados generolas, gydytojas, JAV lietuvių veikėjas
* Jolanta Miškinytė, žurnalistė
* Robertas Pukenis, kunigas
* Alfredas Puodžiūnas, veterinarijos gydytojas
* Gražina Ručytė-Landsbergienė, pianistė
* Loreta Stonienė, biologė
* Žygimantas Vajega, tapytojas

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Jobė

**Jobė** (dar *Kamadugu Jobė*, ) – upė vakarų Afrikos dalyje, Čado ežero intakas.

Į jobę įteka *Hadejia*, teka per Nigeriją ir Nigerį.
Anykščių Jono Biliūno gimnazija

**Anykščių Jono Biliūno gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Anykščiuose, Liudiškių g. 49, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190046685.

## Istorija

1920 m. įsteigta mokykla. 1935 m. valstybinė progimnazija. 1944 m. išleista I gimnazijos abiturientų laida. 1953 m. suteiktas rašytojo Jono Biliūno vardas. 1968 m. įkurtos humanitarinės klasės.

1996 m. suteiktas gimnazijos statusas. 1998 m. įkurtos ekonominės pakraipos klasės. 1999 m. pradėtas profilinis mokymas. 2000 m. įteisintas realinis profilis su tiksliųjų mokslų, gamtos, ekonomikos ir technologijų pakraipomis.

## Direktoriai
* 1920 m. Jurgis Gūžys
* 1929 m. Matas Grigonis
* 1934 m. Tomas Glodas
* 1940 m. Silvestras Bortkevičius
* 1941 m. Bronius Juška
* 1943 m. Rapolas Šaltenis
* 1944 m. Alfonsas Bielinis
* 1946 m. Leonas Vaitiekūnas
* 1947 m. Stasys Stonkus
* 1948 m. Antanas Kojelis
* 1950 m. Vaclovas Dulevičius
* 1951 m. Antanas Maneika
* 1953 m. Rapolas Dobinas
* 1955 m. Vytautas Ramonas
* 1956 m. Andrius Ditkevičius
* 1958 m. Antanas Vingrys
* 1962 m. Stanislovas Žekonis
* 1972 m. Vacius Bražėnas
* 2001 m. Irena Andrukaitienė
* 2005 m. Regina Drūsienė

## Žinomi mokytojai
* Stasys Kunčinas (fizika ir matematika)
* Gintaras Ražanskas (istorija ir pilietiškumo pagrindai)
* Alvydas Latėnas (dailė)

## Žinomi mokiniai
* Simonas Šimkūnas (1930–2021), inžinierius energetikas, sportininkas
* Alfonsas Pilka (1935–2020), filologas, kraštotyrininkas, pedagogas
* Nijolė Sadūnaitė, disidentė
* Antanas Žukauskas (g. 1939), dailininkas, skulptorius, medalininkas

## Nuorodos
* Gimnazijos svetainė
Hybrid Theory EP

**Hybrid Theory EP** – Linkin Park parodomasis albumas, kuris buvo pradėtas kurti kai tik Chester Bennington 1999 metais prisidėjo prie Xero, grupė pervadino į „Hybrid Theory“ ir netrukus išleido 6 dainų EP. Išleista buvo tik 1000 kopijų.

Albumas pasižymi roko, hip - hopo ir elektroninės muzikos deriniu varijuodamas nuo aštrių dainų žodžių iki unikalios instrumentuotės.

## Dainų sąrašas
Svėdasų Juozo Tumo-Vaižganto gimnazija

**Svėdasų Juozo Tumo-Vaižganto gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Svėdasuose (Anykščių raj.), J. Tumo-Vaižganto g. 103, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio, papildomo ir specialaus ugdymo programas. Įstaigos kodas 190447774.

## Istorija

Pirmoji parapinė mokykla minima nuo 1574 m., vėliau uždaryta. 1777 m. vėl atidaryta parapijos mokykla, kurioje mokėsi 2 bajorų ir 4 miestiečių vaikai. 1781 m. jau buvo 8, 1800 m. – 30, 1811 m. – 40, 1828 m. – 37 mokiniai. Iki 1915 m. Svėdasuose veikė triklasė mokykla, buvo mokoma tik vėlyvo rudens ir žiemos metu, kai pasibaigdavęs gyvulių ganymas. Atskirai buvo mokomi berniukai ir mergaitės. Mergaičių triklasė mokykla vadinta „Saulės“ vardu. Mergaitėms dėstė katalikų tikybą, mokyklą šefavo katalikų klebonas, o berniukams – pravoslavų tikybą, į mokyklą atvykdavo pravoslavų kunigas. Abiejose mokyklose mokoma lietuvių ir rusų kalbomis. Paprastai mergaites mokydavo moteris, o berniukus – vyras. Spaudos draudimo laikotarpiu Svėdasuose, Kunigiškiuose ir kitose aplinkinėse vietovėse veikė slaptos liaudies mokyklos, buvo platinama spauda. 1892 m. Svėdasų slapta mokykla buvo susekta. 1915–1918 m. mokė ir vokiečių kalbos. Po Pirmojo pasaulinio karo buvo mokoma tik lietuviškai.

1925 m. priimtas pradinių mokyklų įstatymas, pagal kurį nustatyta 4 skyrių pradinė mokykla, 1936 m. reforma nustatė 6 metų kursą, mokykla vadinosi „Pragiedrulių“ vardu. Mokykla naudojosi privačių asmenų patalpomis. 1936 m. šešių skyrių pradinės mokyklos 1-3 klasės mokėsi Kapų gatvėje, buvusios klebonijos patalpose. 4 klasė – Šimonių g., Niauraitės name (karo metais sudegė), 5-6 klasės – buvusioje špitolėje. 1937 m. pastatytas šešių skyrių mokyklai tipinis dviaukštis pastatas, kuriame vėliau įkurta vidurinė mokykla. Mokykloje dirbo šeši mokytojai. 1935–1940 m. mokyklos vedėju dirbo Gimbutis, 1940–1941 m. Stasytis. Mokėsi apie 200 mokinių.

Vokiečių okupacijos metais Svėdasuose buvo 6 skyrių mokykla. 1942 m. rugsėjo 1 d. pridėtas 7-as skyrius. 1943–1944 m. įsteigtos 1-2 progimnazijos klasės, 1944–1945 m. pilna progimnazija. 1943–1944 m. mokyklos direktorius buvo Boguslovas Matulevičius, išsilavinęs, baigęs karo mokyklą, mokėjo vokiškai. Vasarą gyvendavo pas dėdę Gurniką Naujasodyje, ten 1944 m. liepos mėnesį esesininkų nušautas. Palaidotas Svėdasų kapinėse. 1943–1944 m. mokyklos patalpose, dabartiniame mokytojų kambaryje buvo įsikūrusi vokiečių žandarmerija. Vokiečių okupacijos metais dirbo mokytojai Obelevičiūtė, Petrulienė, Petrauskienė, Arnaslauskaitė, Eidukaitė-Ragauskienė, Džiugelis, Binkevičiūtė-Pakštienė, Bagdonas, Zarankaitė, Mikulkaitė, Žvirblis. Progimnazijos kapelionu dirbo Fabijonas Kireilis.

1989 m. mokyklai suteiktas Vaižganto vardas. Prie mokyklos stovi medinis S. Karanausko koplytstulpis Vaižgantui.

## Direktoriai
* 1985 m. Alvydas Kirvėla

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Birštono gimnazija

**Birštono gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Birštone, Kęstučio g. 29, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190024831. Sustiprintai mokoma anglų kalbos. Profilinėse klasėse yra realinis ir humanitarinis profiliai.

## Istorija

1796 m. Birštone įkurta pradinė mokykla. Laikui bėgant, keitėsi mokyklos vieta. Po Antrojo pasaulinio karo Birštone pradėjo veikti progimnazija, kuri įsikūrė pušyne ir buvo vadinama Žaliąja  mokykla. 1956 m. Birštono septynmetė mokykla pertvarkyta į vidurinę mokyklą. Pirmąją abiturientų laidą mokykla išleido 1960 m., joje buvo 35 abiturientai. 1961 m. mokykla persikėlė į dabartinį senosios mokyklos pastatą.

Nuo 1994 m. pradėtos komplektuoti europinės klasės. Šių klasių mokiniai aktyviai dalyvavo Europos mokyklų projektuose. 

2007 m. vasario 21 d. Birštono vidurinei mokyklai, akreditavus vidurinio ugdymo programą, Birštono savivaldybės tarybos sprendimu suteiktas gimnazijos statusas.

## Direktoriai
*J. Mickevičius (iki 1958);
*S. Žiūkienė (1958-1984);
*A. M. Valatkienė (1984-1992);
*Rimvydas Zailskas (1992-1994);
*Nijolė Jakimonienė (1995-2002);
*Alvydas Urbanavičius (2002-   ).

## Žymūs mokytojai
*Onutė Silevičienė - anglų kalba;
*Nijolė Jakimonienė - matematika;
*Antanas Kisielius - anglų kalba;
*Algirdas Seniūnas - muzika;
*Birutė Sinkevičienė - anglų kalba;
*Laimutė Puskunigienė - vokiečių kalba;
*Iveta Montvydienė - lietuvių kalba;
*Aldrona Grinienė - pradinės klasės.

## Žymūs mokiniai
*Vidas Blekaitis, galiūnas

## Nuorodos
* Birštono gimnazijos svetainė
Collision Course

**Collision Course** – grupės Linkin Park albumas, MTV specialios laidos „Ultimate Mash-Ups“, kurioje MTV susiėjo su Jay-Z rezultatas. Laida siekė išsirinkti grupę, su kuria Jay-Z norėtų dalyvauti „mash – up“ koncerte. Idėja buvo sumaišyti („mash – up“) abiejų atlikėjų dainas, paimant dalis iš originalių jų dainų ir padaryti vientisą vieną dainą. Ši idėja kilo iš Niujorko Radijo šou, kuriame šeimininkas didžėjus sumaišydavo konfliktuojančių atlikėjų dainų dalis. Idėja tapo pogrindiniu hitu ir MTV dėka jis išgarsėjo.

Jay-Z koncertui išsirinko Linkin Park, tikriausiai pagrindžiant bendros dainos pavadintos „99 Steps Klosr“, kuri buvo didelis hitas Niujorko radijuje ir internete. Daina buvo sukurta iš Linkin Park „1stp Klosr“ ir Jay-Z „99
problems“. Jie turėjo tik padaryti koncertą kartu, tačiau Jay-Z išgirdęs kitus pradinius jų dainų miksus, kuriuos studijoje padarė Mike Shinoda, pasiūlė sukurti albumą. Tai pirmas toks populiarių atlikėjų išleistas oficialus miksų
albumas. Per pirmąją savaitę albumas užėmė pirmą vietą Billboard Top 200. Buvo parduota 368 000 kopijų.

## Dainų sąrašas
* Dirt Off Your Shoulder / Lying from You 3:07
* Big Pimpin' / Papercut 2:55
* Jigga What / Faint 2:55
* Numb / Encore 2:44
* Izzo / In the End 3:24
* Points of Authority / 99 Problems / One Step Closer
Fazės vartai

**Fazės vartai** () – tai kvantiniai vartai, naudojami kvantiniuose kompiuteriuose ir žymimi **Z**. 

**Z** vartai gaunami nuosekliai išdėsčius Hadamardo vartus, paskui NOT vartus, o paskui vėl Hadamardo vartus:
: -H-X-H- = -Z- arba Z=HXH.

:Z|0\rangle=|0\rangle.
:Z|1\rangle=-|1\rangle.

: H|0\rang =\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle+|1\rangle).
: X\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle+|1\rangle)=\frac{1}{\sqrt{2}}(+|0\rangle+|1\rangle). 
: H\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle+|1\rangle)=|0\rangle. 

: H|1\rang =\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle-|1\rangle).
: X\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle-|1\rangle)=\frac{1}{\sqrt{2}}(-|0\rangle+|1\rangle)=-\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle-|1\rangle).
: H\frac{1}{\sqrt{2}}(-|0\rangle+|1\rangle)=-|1\rangle.
## Fazės vartai ir superpozicija
ZH=HXHH
: H|0\rang =\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle+|1\rangle).
: H\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle+|1\rangle)=|0\rang.
: X|0\rang=|1\rang.
: H|1\rang=\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle-|1\rangle).
Taigi:
: Z\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle+|1\rangle)\rightarrow \frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle-|1\rangle).
O ant vieneto superpozicijos:
: Z\frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle-|1\rangle)\rightarrow \frac{1}{\sqrt{2}}(|0\rangle+|1\rangle).

## Kvantiniai vartai
: Hadamardo vartai
: CNOT vartai
: Kvantiniai NOT vartai
: Fazės vartai
: Tofolio vartai

## Nuorodos
* Controlled-Z vartai su fotonais - PDF
Nemajūnų pagrindinė mokykla

**Nemajūnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Birštono savivaldybėje, Geležūnuose, vykdžiusi pradinio ir pagrindinio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190196521.

## Istorija

Nemajūnų mokyklos vardas  rašytiniuose šaltiniuose aptinkamas 1802 m., kai buvo atidaryta pirmoji priebažnytinė mokykla. Išlikę tik epizodinės žinios.

1903 m. Jiezno valsčiaus Nemajūnų kaime atidaryta 4 skyrių mokykla. Joje buvo dėstoma rusų kalba, dirbo mokytojas Lachanov. I pasaulinio karo metu mokykla buvo sudeginta ir 1914-1915 m. visai uždaryta. 1916 m. mokykla vėl pradėjo veikti, joje dirbo mokytojas Stasys Laukaitis. 1941/1942 m. pradeda veikti V skyrius, o 1942/1943 m.–VI skyrius. 1952 m. mokykla tampa septynmete, 1962 m. aštuonmete mokykla. 1960 m. rugsėjo 1 dieną atvėrė duris nauja dviejų aukštų medinė mokykla. Iki tol mokyklos klasės  veikė trijuoe pastatuose.

Nuo 2007 m. balandžio 30 d. Birštono savivaldybės tarybos sprendimu Nemajūnų pagrindinė mokykla tapo Birštono gimnazijos filialu.

Buvusios mokyklos patalpose įkurdintas Nemajūnų dienos centras.

## Direktoriai

*1937 m. Petras Urnevičius;
*1945 m. Juozas Žitkus;
*1946 m. Stasys Mališauskas;
*1947 m. Ona Balčiukynienė;
*1950 m. Jonas Ardaravičius;
*1954 m. Petras Stankevičius;
*1955 m. Antanaitis;
*1956 m. Aldona Greskienė;
*1959 m. V. Vaičiūnienė;
*1963 m. Juozas Zalieckas;
*1971 m. Ona Šaulinskienė;
*1976 m. Aldona Valatkienė;
*1978 m. Algirdas Žiogas;
*1987 m. – Irena Šliaužienė.

## Žymiausi mokytojai

*Gražina Bunevičiūtė, direkorės pavaduotoja;
*Auksė Pempienė, direktorės pavaduotoja;
*Vytas Kederys, istorijos vyr. mokytojas.

## Žymiausi mokiniai

*Jonas Albertavičius, žurnalistas;
*Nijolė Anisimovienė, habilituota mokslų daktarė;
*Ričardas Daunoravičius, gydytojas;
*Jonas Kazlauskas, kalbininkas, profesorius;
*Alvydas Kirkliauskas, Lietuvos galiūnas;
*Stasė Markūnienė, žurnalistė;
*Dalia Urnevičiūtė, poetė.

## Nuorodos
* Svetainė
Druskininkų Ryto gimnazija

**Druskininkų „Ryto“ gimnazija** (anksčiau Druskininkų 3-oji vidurinė mokykla) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Druskininkuose, Klonio g. 2, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 195328350.

Anksčiau šiuo adresu veikė Druskininkų Senamiesčio vidurinė mokykla.

## Istorija
1975 m. rugsėjo 20 d. Druskininkų Neravų mikrorajone duris atvėrė 3-oji miesto vidurinė mokykla. Mokyklos direktoriumi paskirtas V. Skvernys, pavaduotojomis – J. Cikanavičienė ir D. Vekterienė, užklasinio darbo organizatoriumi – V. Bielkinas. Mokykloje mokėsi 1171 mokinys, dirbo 59 pedagogai. Pirmieji treji metai – tvarkymosi, savosios krypties ieškojimo, tradicijų kūrimo metai. 1978 m. pradėtas automobilizmo mokymas. 1980 m. mokykloje pradėtas sustiprintas matematikos mokymas. 1986 m. mokykla įsigijo pirmuosius kompiuterius. Pirmasis mokytojas, mokęs moksleivius kompiuterinių gudrybių, buvo G. Binderis. 1989 m. mokykloje įkurtas folkloro ansamblis „Racilukai“, jo įkūrėja ir vadovė – lietuvių kalbos mokytoja L. Dudulienė. 1990 m. nuo antros klasės pradėtas sustiprintas anglų kalbos mokymas.

1994 m. gruodžio 4 d. Švietimo ir mokslo ministerijos kolegija vienai iš devintųjų klasių suteikė realinės gimnazijos klasės statusą. 1999 m. pradinės klasės atskirtos į savarankišką pradinę mokyklą. 1999 m. rugsėjo mėn. mokyklai suteiktas „Ryto“ vidurinės mokyklos vardas. 1999 m. mokyklą baigė 100 abiturientų, iš jų 24 pirmosios laidos gimnazistai. Į aukštąsias šalies mokyklas įstojo 63 tos laidos abiturientai, iš jų visi 24 gimnazistai. 2000 m. mokyklą baigė 107 abiturientai, iš jų 30 antrosios laidos gimnazistų. Į aukštąsias mokyklas įstojo 74, iš jų 30 gimnazistų. 2000–2001 m. įvestas II (humanitarinis) profilis. Nuo 2006 m. rugsėjo 1 d. mokykla – keturmetė gimnazija. 2008 m. rugsėjo 1 d. mokykla perkelta iš Ateities g. 13 į Klonio g. 2.

## Direktoriai
* 1975–1992 m. V. Skvernys
* 1992–2007 m. Jevgrafijus Samuchovas
* 2007 m. Gintautas Rudzis
* 2008-2015 m. Marijona Kriščiūnaitė
* 2015-2022 m. Egidija Vilkienė
* 2023 m. Žaneta Krivonienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Elektrėnų Versmės gimnazija

**Elektrėnų Versmės gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Elektrėnuose, Saulės g. 30, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190659268.

## Istorija
1983 m. gruodžio mėn. buvusio Kakliniškių kaimo laukuose pradėta statyti 1284 vietų Elektrėnų 3-oji vidurinė mokykla, atidaryta 1986 m. rugsėjo 1 d. 1987 m. sustiprintas matematikos, informatikos mokymas, įrengtas informatikos kabinetas su kompiuteriais, turtėjo mokyklos biblioteka. 1992 m. mokiniai rinko mokyklos vardą, laimėjo Jūratės Markauskaitės pasiūlyta „Versmė“, 1993 m. rugpjūčio 25 d. Trakų rajono valdybos nutarimu Elektrėnų 3-oji vidurinė mokykla pavadinta „Versme“.

1995 m. pasirašyta bendradarbiavimo sutartis tarp mokyklos ir Kauno technologijos universiteto. 1995 m. internete paskelbta pirmoji oficiali gimnazijos svetainė. 1996 m. gegužės 11 d. LR švietimo ir mokslo ministerijos kolegijos nutarimu mokyklai suteiktas realinio profilio gimnazijos statusas. Lapkričio 8 d. klebonas J. Sabaliauskas pašventino gimnaziją.

1997 m. ekspertų komisijos patvirtino informatikos ir vokiečių kalbos sustiprinto mokymo programas, 1998 m. patvirtintos istorijos sustiprinto mokymo, vokiečių k. mokymo humanitarinėms gimnazijos klasėms, anglų kalbos ir lietuvių kalbos mokymo programas. 1999 m. birželio 11 d. LR švietimo ir mokslo ministerijos kolegijos nutarimu mokyklai suteiktas ir humanitarinio profilio gimnazijos statusas. 1999 m. atidaryta gimnazijos bibliotekos skaitykla, gimnazijos kompiuterių tinklas gauna interneto prieigą. 

2010 m. gimnazijos pastatas buvo renovuotas, o 2011 m. atidarytas sveikatinimo centras.

## Direktoriai
* 1986m. Vytautas Mečkauskas
* 1987m. Egidijus Kontrimas
* 2024m. Ramunė Matonienė

## Žymūs mokytojai
* Pranas Vaičiulis

## Žymūs mokiniai
* Danutė Dučinskienė-Kanapickaitė  – medicinos daktarė
* Loreta Jakonytė Kvedarienė  – humanitarinių mokslų daktarė
* Virmantas Kvedaras  – socialinių mokslų daktaras
* Diana Ivoškaitė (g. 1985 m.)  – šachmatininkė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Gimnazijos svetainė
Ignalinos Česlovo Kudabos gimnazija

**Ignalinos Česlovo Kudabos gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ignalinoje, Mokyklos g. 6, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 195472087.

## Istorija

1946–1948 m. Ignalinoje veikė gimnazija, 1949 m. tapusi vidurine mokykla. 1996 m. Ignalinos Česlovo Kudabos vidurinei mokyklai kilo idėja atgaivinti gimnaziją. 1999 m. pradžioje Ignalinos Česlovo Kudabos vidurinės mokyklos mokytojai pradėjo rengti programas gimnazijai. 2000 m. mokykloje įsteigtos keturios pirmosios humanitarinio ir realinio profilio gimnazijos klasės, 2001 m. keturios gimnazijos klasės pradėjo mokytis naujojo pastato trečiame aukšte.
 
2002 m. liepos 15 d, Ignalinos rajono savivaldybės taryba Česlovo Kudabos vidurinę mokyklą reorganizavo į Česlovo Kudabos pagrindinę mokyklą ir Ignalinos rajono gimnaziją. 2002 m. rugsėjo 2 d. iškilmingai atidaryta Ignalinos rajono gimnazija. Kasmet į gimnazijos pirmąsias klases ateidavo virš 100 mokinių iš Ignalinos Česlovo Kudabos pagrindinės mokyklos bei kitų rajono mokyklų.

2004 metais gimnazijoje mokėsi 553 mokiniai, 2017 metais - 286 mokiniai.

2008 m. rugsėjo 1 d. duomenimis, gimnazijoje mokėsi 483 1-4 klasių gimnazistai ir 41 suaugusiųjų mokymo klasių moksleivis, iš viso 524 mokiniai. Dirbo 55 mokytojai, iš jų 2 mokytojai ekspertai, 20 mokytojų metodininkų, 19 vyr. mokytojų. Buvo soc. pedagogas ir medikas.

2021 m. rugsėjį prie Ignalinos gimnazijos prijungta Ignalinos Česlovo Kudabos progimnazija, netrukus 2021 m. gimnazija pavadinta Česlovo Kudabos vardu.

2021 m. išleista gimnazijos istorijos knyga.

2024 m. sausio gimnazijoje pradėtas leisti virtualus laikraštis "Vėl atviros durys".

## Direktoriai
* 2002 m. liepos 29 d.–2011 m. Birutė Smalienė
* nuo 2011 m. Valentina Čeponienė

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Vidiškių gimnazija

**Ignalinos rajono Vidiškių gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ignalinos raj., Vidiškėse, Ignalinos g. 1A, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191089725.

## Istorija

Mokykla Vidiškėse pradėta statyti dar 1988 m. Iš pradžių buvo nuspręsta, jog tai bus profesinė technikos mokykla, nes Ignalinos rajone tokios mokymo įstaigos dar nebuvo. Vidiškių gyvenvietės vaikai mokėsi Ignalinos 1-ojoje vidurinėje mokykloje. Kasdienis vaikų vežiojimas į mokyklą kėlė daug problemų. Tad prisidėjus dar ir tėvų skundams direktoriaus S. Pečiūros iniciatyva buvo nuspręsta Vidiškėse atidaryti devynmetę bendrojo lavinimo mokyklą. Dar tebevykstant mokyklos statybos darbams, 1991 m. jos direktoriumi tapo Eminuelis Leškevičius. Nors 1991 m. rugsėjo mėnesį dar tebevyko statybos darbai, keliose klasėse jau buvo priglausti pradinukai. 1992 m. jo pavaduotoja paskirta Zinovėja Luneckienė, užklasinės veiklos organizatore – Milda Mudinienė. 1992 m. pradėtas formuoti naujas, jau Vidiškių devynmetės mokyklos pedagogų kolektyvas. 1995 m. mokykloje dirbo 25 pedagogai, iš jų 20 turėjo aukštąjį išsilavinimą. 1996 m. mokykla išleido pirmąją abiturientų laidą. 

2006 m. balandžio mėn. Vidiškių vidurinėje mokykloje buvo vykdoma vidurinio ugdymo programos akreditacija. Akreditavimo komisija analizavo pateiktus dokumentus, bendravo su mokytojais, mokiniais, tėvais, mokyklos steigėjo atstovais. Atsižvelgdama į vidurinio ugdymo programos akreditacijos komisijos nutarimą, birželio 21 d. Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministrė pasirašė įsakymą akredituoti Vidiškių vidurinėje mokykloje vykdomą vidurinio ugdymo programą. Ignalinos rajono savivaldybės tarybos birželio 23 d. sprendimu nuo 2006 m. rugsėjo 1 d. Vidiškių vidurinė mokykla tapo gimnazija.

2009 m. rugpjūčio 31 d. savivaldybės tarybos sprendimu prijungti 4 skyriai: Mielagėnų pagrindinė mokykla, Kazitiškio pagrindinė mokykla, Bernotų, Švedriškės skyriai. Tais pačiais metais, nesusirinkus pakankamam mokinių skaičiui, nutraukta Švedriškės skyriaus veikla, 2010 m. rugsėjo 1 d. dėl mažo mokinių skaičiaus Mielagėnų skyriuje nebevykdoma pagrindinio ugdymo programa, nutraukta Bernotų skyriaus veikla. 2012 m. rugsėjo 1 d. dėl mažo mokinių skaičiaus Kazitiškio skyriuje nebevykdoma pagrindinio ugdymo programa, likusioje jungtinėje klasėje ugdomi tik pradinių klasių mokiniai. 2013 m. rugsėjo 1 d. Kazitiškio skyriuje nesusirinko ir pradinių klasių mokiniai, todėl skyriaus veikla nutraukta. 2013 m. gimnazija turėjo vieną veikiantį Mielagėnų skyrių, kurio jungtinėje klasėje mokėsi pradinių klasių mokiniai, o mišrioje grupėje buvo ugdomi ikimokyklinukai ir priešmokyklinio amžiaus vaikai. 2014 m. įsteigtas Dūkšto skyrius, vykdantis vidurinio ugdymo programą.

## Direktoriai
* 1991 m. Eminuelis Leškevičius;
* 2006 m. Jūratė Sveikauskienė.

## Žymūs mokytojai
* Diana Simaškienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui.

## Nuorodos

* Svetainė
Piza

**Piza** () – miestas Toskanoje, centrinėje Italijoje, dešinėje pusėje prie Arno upės žiočių į Ligūrijos jūrą. Pizos provincijos sostinė. Pizos katedros aikštė (Stebuklų aikštė) ir jos pastatai įtraukti į Pasaulio paveldo sąrašą.

## Istorija

Seniau dabartinės Pizos vietoje buvo etruskų gyvenvietė, 180 m. pr. m. e. tapusi Romos kolonija, kurioje baigėsi Via Aurelia, kelias, einantis iš Romos. Ankstyvaisiais viduramžiais miestą valdė langobardai ir frankai. XI a. Piza prisijungė Korsikos ir Sardinijos salas, buvo valdoma konsulų. XII a. išsikovojo miesto – komunos teises, tapo svarbiausiu Italijos miestu – respublika.

Viduramžių pradžioje Piza turėjo labai stiprų laivyną. XII a. prekybos ryšiai su Ispanija ir Šiaurės Afrika atnešė didelę komercinę naudą ir sudarė sąlygas mokslo ir kultūros perversmui, kurį iki šiol atspindi nuostabūs Pizos pastatai, ypač Pizos katedra, krikštykla ir kampanilė (Svyrantis bokštas).

1284 m., po pralaimėjimo Genujos respublikai, prasidėjo Pizos nuosmukis, kurį dar pagreitino uosto uždumblėjimas. 1406 m. miestas pralaimėjo florentiečiams ir tapo priklausomas nuo Florencijos respublikos. Vėliau tapo Toskanos didžiosios hercogystės dalimi, tačiau rimčiausią krizę išgyveno 1944 m., kai buvo subombarduotas sąjungininkų Antrojo pasaulinio karo metu. 1860 m. Toskana, drauge su Piza, tapo Italijos valstybės dalimi.

## Svyrantis bokštas

Svyrantis bokštas () pradėtas statyti 1173 m. ant smėlingo, dumblėto podirvio. Dar nebaigus mūryti 3 aukšto, 1274 m. jis ėmė svirti. Nors pamatai buvo negilūs, statybos vyko toliau ir buvo užbaigtos 1350 m.

Akivaizdus bokšto nepaklusimas sunkio dėsniams visais laikais viliojo lankytojus. Tarp jų buvo ir Pizos mokslininkas Galilėjas Galilėjus, lipdavęs į bokštą daryti savo garsiųjų eksperimentų krintančių kūnų greičiui tirti.

Dar visai neseniai bokšto pasvirimo kampas nuo vertikalės buvo nukrypęs daugiau nei 5 metrus.

## Sportas
* Pisa Calcio (futbolas)

## Miestai partneriai
*  Anžė, Prancūzija
*  Akas, Izraelis
*  Nilesas, JAV
*  Korumba, Brazilija
*  Kaljaris, Italija

## Išnašos
Norminis teisės aktas

**Norminis teisės aktas** (**teisės norminis aktas**) – oficialus kompetentingos institucijos priimamas teisinis dokumentas (teisės aktas), kuriuo yra nustatomos, pakeičiamos arba panaikinamos teisės normos.

## Reikšmė
Norminiu teisės aktu nustatomos elgesio taisyklės, skirtos individualiais požymiais neapibūdintų subjektų grupei (aktas gali būti įstatymas, administracinis ar kitas teisės aktas).

Norminis teisės aktas Kontinentinės teisės tradicijos valstybėse (bei kai kuriose kitose teisės šeimose) yra pagrindinis teisės šaltinis.

Norminius teisės aktus priima ne tik valstybinės (nacionalinės bei federacijos subjektų), savivaldos arba tarptautinės institucijos, bet ir kiti (juridiniai) asmenys – religinė bendruomenė, profsąjunga, įmonė. Tai gali būti nuostatai, įstatai, vidaus darbo taisyklės.

## Rūšys
* Konstitucija
* Įstatymas: konstitucinis įstatymas, kodeksas
* Įstatai, nuostatai ir kt.

## Nuorodos
* LRS tinklalapis
Teisės aktas

**Teisės aktas** (arba ***teisinis aktas***) – oficialus teisiškai reikšmingas dokumentas; teisinę reikšmę turintis veiksmas, aktas; socialinis aktas. Pagal įtvirtintos teisinės informacijos pobūdį teisės aktas gali būti norminis, įstatymo įgyvendinamasis ir teisės aiškinimasis.

## Norminiai ir individualūs teisės aktai

Pagal jame nustatomų normų pobūdį teisės aktas gali būti norminis arba individualus.
* Norminis teisės aktas – teisės aktas, nustatantis elgesio taisykles, skirtas individualiais požymiais neapibūdintų subjektų grupei (įstatymas, administracinis ar kitas teisės aktas).
* Individualus teisės aktas – vienkartis teisės taikymo aktas, skirtas konkrečiam subjektui ar individualiais požymiais apibūdintų subjektų grupei (teisminis aktas – teismo sprendimas, nutarimas; nutartis).

## Šakiniai teisės aktai

Pagal teisinio reguliavimo sritį teisės aktas gali būti: tarptautinis, administracinis, civilinis, baudžiamasis aktas.

* Administracinis aktas – vykdant administravimo funkcijas, administravimo subjekto priimtas teisės aktas. Jis gali būti norminis arba individualus.
* Tarptautinis teisės aktas – tarptautinės teisės normų pagrindu tarptautinės teisės subjekto (-ų) arba tarptautinės institucijos priimtas teisės aktas tarptautinio reguliavimo srityje. Tai gali tarptautinio teismo (Tarptautinis Teisingumo Teismas, Hagos tribunolas), tarptautinės organizacijos (JTO) aktas, tiek norminis (tarptautinė konvencija), tiek individualus (teismo sprendimas).

## Skirtingos galios aktai

Pagal teisinę galią gali būti:
* tarptautinis aktas – tarptautinė sutartis, tarptautinis sprendimas, tarptautinis nutarimas
* nacionalinis aktas
**Konstitucija
** konstitucinis įstatymas
** įstatymas
** įstatymo įgyvendinamasis teisės aktas (įstatymo lydimasis teisės aktas arba poįstatyminis teisės aktas)
*** Vyriausybės nutarimas
*** ministro teisės aktas
*** apskrities viršininko teisės aktas
*** savivaldos institucijų teisės aktai:
**** savivaldybės Tarybos teisės aktas
***** savivaldybės mero teisės aktas
****** seniūno teisės aktas
** nevyriausybinių (religinių bendruomenių, visuomeninių, kitų viešųjų, taip pat privačių) organizacijų teisės aktai (įstatai, nuostatai, statutas).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* LR teisės aktų paieška LR Seimo svetainėje
* ES teisės aktų paieška LR Seimo svetainėje
Nuostatai

**Nuostatai** – organizacijos institucijos, asmens veiklos dokumentas, pareigybės aprašas, norminis teisės aktas.

Nuostatai – tiek valdžios, valdymo institucijų, jų padalinių veiklos dokumentai, tiek ir kitų viešųjų (tarptautinių arba nacionalinių) organizacijų (viešųjų įstaigų, religinių bendruomenių) dokumentai. Nuostatai yra „konstitucinis“ institucijos aktas. Jis nustato veiklos tvarką ir sąlygas, vidinę struktūrą, kompetencijos paskirstymą. Kaip pareiginiai nuostatai (pareigybės nuostatai) jie reguliuoja konkrečios funkcijos organizacijoje atlikimą, jos tvarką ir taisykles.
Įstatai

**Įstatai** – svarbiausias organizacijos teisinis dokumentas, vidaus teisės aktas, kuriame nustatoma organizacijos valdymo sistema, institucijos, paskirstomos galios tarp valdymo institucijų. Dažnai įstatai taip pat yra steigimo dokumentas, kuriuo organizacija privalo vadovautis savo veikloje.

Atskirų organizacijos institucijų veiklos taisyklės – nuostatai (kartais įvardijama ir kaip įstatai).

Įstatai yra teisiškai privalomas registruotinų organizacijų dokumentas (pvz., bendrovių įstatai). Lietuvoje juridinių asmenų dokumentus nustato Civilinis kodeksas, taip pat Visuomeninių organizacijų, Asociacijų įstatymai.

## Turinys
Įstatuose nurodoma: organizacijos pavadinimas, teisinė forma, buveinė, veiklos tikslai, kurie turi būti apibūdinti aiškiai ir išsamiai, nurodant veiklos sritis bei rūšis. Taip pat organizacijos narių teisės ir pareigos, stojamųjų įnašų ir narių mokesčių mokėjimo tvarka (jeigu įstatuose nėra nurodyta, kad ji bus patvirtinta atskiru dokumentu), naujų narių priėmimo, narių išstojimo ir išbraukimo iš organizacijos narių sąrašo tvarka bei sąlygos.
 
Institucijos – visuotinis susirinkimas (konferencija, suvažiavimas, kongresas, asamblėja ar kt.), turintis visas visuotinio narių susirinkimo teises.

Įstatai reguliuoja vidaus institucijas ir jų kompetenciją, jų veiklos (pvz., sušaukimo) tvarką, sprendimų priėmimo tvarką, kolegialaus valdymo organo, jei toks organas sudaromas, narių ir pirmininko (prezidento) skyrimo (rinkimo), atšaukimo ar sudarymo tvarką, laikotarpį, kuriam kolegialus valdymo organas sudaromas.

Įstatuose taip pat nurodoma:
# dokumentų ir kitos informacijos apie organizacijos veiklą pateikimo nariams tvarka, jeigu įstatuose nėra nurodyta, kad ji bus patvirtinta atskiru dokumentu;
# pranešimų ir skelbimų paskelbimo tvarka, pagal kurią skelbiama vieša informacija;
# filialų ir atstovybių steigimo bei jų veiklos nutraukimo tvarka;
# įstatų keitimo tvarka;
# veiklos laikotarpis, jei jis yra ribotas;
# lėšų ir pajamų naudojimo, taip pat organizacijos veiklos kontrolės tvarka.
Statutas

Žodis **statutas** ( 'nustatymas') reiškia:

* statutas – teisės normų rinkinys (*[[teisės sąvadas]], [[teisynas]]*) kodeksas :
** Lietuvos Statutas;
** Soboro statutas;
* statutas viešojoje teisėje – įstatai, nuostatai, organizacijos steigiamasis dokumentas;
** statutas tarptautinėje teisėje – tarptautinė sutartis, kuria steigiama (konstitutuojama) arba pagrindžiama tam tikra institucija:
*** Romos Statutas
** statutas administracinėje teisėje – įstatymo galią turintis organizacijos dokumentas:
*** Lietuvos Respublikos Seimo statutas
*** LR Konsulinis statutas – viešojo administravimo veiklos norminis aktas;
*** universiteto statutas – universiteto kaip organizacijos konstitucinis dokumentas;
*** karinis statutas – jėgos struktūrų veiklos teisės norminis aktas, pagrindinis organizacijos dokumentas:
**** Lauko statutas
** Austrijos savivaldos teisėje – vykdomosios valdžios institucijos priimtas įstatymo įgyvendinamasis teisės aktas;
** Jungtinės Karalystės teisėje:
*** teisės aktas, *statute* (*žr. [[Statutinė teisė|Statute Law]], [[Statutory law]]*);
*** Vestminsterio statutas – 1931 m. Tautų Sandraugos pamatinis aktas.
* Tarnybos Lietuvos Respublikos jūrų laivuose statutas
Oskars Kļava

**Oskaras Kliava** (*Oskars Kļava*, g. 1983 m. rugpjūčio 8 d.) – Latvijos futbolininkas, gynėjas. Žaidžia komandoje FK Anži Mahačkala.

2005 m. gruodį Kliava debiutavo Latvijos rinktinėje.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas – 2 (2005, 2009 m.)
* Latvijos taurės laimėtojas – 1 (2006 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
*
Šigos prefektūra

**Šigos prefektūros** () – Japonijos prefektūra, įsikūrusi Kansajaus regione, Honšiū saloje. Sostinė – Ocu.

## Istorija

Iki Han sistemos panaikinimo prefektūra buvo žinoma kaip Omio žemė.

## Geografija

Šiga šiaurėje ribojasi su Fukujo prefektūra, rytuose – su Gifu prefektūra, pietryčiuose – su Mijės prefektūra ir vakaruose – su Kioto prefektūra.

Biva, didžiausias Japonijos ežeras, plyti pačiame prefektūros centre ir užima vieną šeštąją visos prefektūros ploto. Prefektūra rytuose apsupta Hiros kalnais, vakaruose – Ibukio ir Sudzukos kalnais. Šiaurinės Šigos klimatas gerokai šaltesnis nei pietinės.

Setos upė išteka iš Bivos ežero ir teka pro Kiotą į Osakos įlanką. Tai vienintelė natūrali upė, ištekanti iš ežero. Visos kitos Japonijos upės įteka į ežerą.

### Miestai
Šigos prefektūroje yra 13 miestų:

### Miesteliai

Miesteliai kiekvienoje apskrityje.

### Miestų, miestelių ir kaimų susijungimai

Nuo 2004 m. spalio 1 d.

* 2004 m. spalio 1 d. įvykdyti net 3 miestelių susijungimai.
** Čiudzu ir Jasu miesteliai buvo sujungti į vieną naują Jasu miestą. Kartu buvo panaikinta ir Jasu apskritis.
** Kosėjus ir Išibė buvo sujungti į naują Konano miestą.
** Kokos, Minakučio, Šigarakio, Cušijamos ir Konano miesteliai sujungti į naują Kokos miestą. Kartu buvo panaikinta ir Kokos apskritis.

* 2005 m. sausio 1 d., visi Takašimos apskrityje buvusieji penki miesteliai ir vienas kaimas: Adogava, Imadzu, Šinašis, Makinas miesteliai ir Takašima kaimas buvo sujungti į naują Takašimos miestą. Kartu buvo panaikinta ir Takašimos apskritis. Nuo to laiko nebeliko nė vieno kaimo Šigos prefektūroje.

* 2005 m. vasario 11 d. sujungus Jokaičio miestą ir Eigendžio, Gokašio, Aito ir Koto miestelius, suformuotas naujas miestas – Higašiomis.

* 2005 m. vasario 14 d. Maiharos, Santo ir Ibukio miesteliai, buvę Sakatos apskrityje, buvo sujungti į naują miestą – Maibarą.

* 2005 m. spalio 1 d. įvyko vienas miestelio ir miesto susijungimas.

* 2006 m. sausio 1 d. du miesteliai buvo prijungti prie Higašiomio.

* 2006 m. vasario 13 d. vienas miestas ir du miesteliai buvo sujungti į Nagahamą.

* 2006 m. vasario 26 d. du miesteliai sujungti į vieną naują miestelį.

* 2006 m. kovo 20 d. Šigos miestelis, buvęs Šigos apskrityje, buvo prijungtas prie Ocu miesto. Taip pat buvo panaikinta Šigos apskritis.

## Ekonomika

Prefektūroje įsikūrusios tokių garsių elektronikos gamybos firmų, kaip „IBM Japan“, „Canon“, „Yanmar Diesel“ ir „Toray“, įmonės.

## Demografija

Daugiausiai žmonių gyvena teritorijoje aplink Ocu miestą, esantį prie pietinio Bivos kranto.

## Sportas

Šigos prefektūroje, Ocu mieste, įsikūrusi moterų tinklinio komanda „Toray Arrows“.

## Panašios valstijos (Valstijos-seserys)

*  Mičiganas, JAV
*  Pietų Rio Grandė, Brazilija
*  Hunanas, Kinija.

## Nuorodos

* http://www.pref.shiga.jp/index-e.html 
* Šigos prefektūrą vaizduojančios nuotraukos PHOTOGUIDE.JP
* Šigos prefektūroje nufilmuoti vaizdo įrašai PHOTOGUIDE.JP via YouTube
Joniškio Mato Slančiausko progimnazija

**Joniškio Mato Slančiausko progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Joniškyje, Pašvitinio g. 19, vykdanti pradinio ir pagrindinio ugdymo pirmos dalies programas. Įstaigos kodas 190565235.

## Istorija
1978 m. pastatyta ir įsteigta Joniškio 3-ioji vidurinė mokykla. 1982–1989 m. įgyvendinamas visuotinis privalomas mokymas. 1990 m. pradėtas profiliuotas mokymas (humanitarinis ir tiksliųjų mokslų, vėliau gamtos profilis). 1992 m. įvestas gamtos mokslų profilis. 1993 m. rugsėjo 1 d. įkurta realinės gimnazijos gamtos mokslų profilio klasė. 1994 m. mokykla pavadinta švietėjo, tautosakininko Mato Slančiausko vardu. 1996 m. birželio mėn. mokyklai suteiktas realinės gimnazijos statusas. Gimnazija yra realinė gamtos mokslų pakraipos, o nuo 1996 m. rudens sudarytos sąlygos pasirinkti mokytis ir ekonominę pakraipą. Nuo 2001/2002 m. m. gimnazijoje įteisinamas antrasis – humanitarinis – profilis.

2004 m. kovą mokykloje greta tautosakininko Mato Slančiausko atminimo lentos atidengta memorialinė lenta jauniausio Kovo 11-osios akto signataro Gintaro Ramono atminimui.

Pagal 2011 m. Tarybos patvirtintą planą nuo 2012 metų rugsėjo Mato Slančiausko gimnazijoje turėjo nebebūti formuojamos vienuoliktos klasės. 2012 m. mokykla tapo progimnazija.

2013 m. Joniškio Mato Slančiausko progimnazijoje viename iš laisvų kabinetų oficialiai atidarytos rajono jaunimo organizacijoms skirtos patalpos.

2016 m. baigti progimnazijos pastato remonto darbai.

## Direktoriai
* 1978 m. Albinas Grybauskas
* 1982 m. Stanislava Mickevičienė
* 1989 m. Kęstutis Šutinys
* 1993 m. Vincentas Rimša
* 2003 m. Vidmantas Sutnikas
* 2008 m. Vaclovas Martinaitis
* 2012 m. Svietlana Plaksij
* 2016 m. l.e.p. direktorius Violeta Zigmantienė
* 2019 m. Ligita Eitkevičienė
* 2025 m. l.e.p. Vidmantas Sutnikas
* 2026 m. l.e.p. Jolanta Šiurnienė

## Žymūs mokiniai
* Artūras Drigotas (g. 1965 m.), teisininkas.    • Gintaras Ramonas (g. 1962 m.)( mirė 1997 m.), 1991m. nepriklausomybės akto signataras.

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Monizmas (tarptautinė teisė)

**Monizmas** tarptautinėje teisėje - teisės aktų santykio teorija, teigianti, kad tarptautinės ir nacionalinės teisės sistemos nėra izoliuotos, t. y. tarptautinės teisės erdvėje veikia nacionalinės teisės sistemos. Nacionalinės teisės norminiai aktai derinami prie tarptautinės teisės. Tarptautinės teisės subjektai negali pateisinti tarptautinės teisės įsipareigojimų nesilaikymo argumentuodami nacionaline teise. Dėl to tarptautinė teisė pagal monistinę teoriją galioja tarpvalstybinėje srityje automatiškai ir tiesiogiai. Šalies viduje tarptautinė teisė taikoma tiesiogiai, kaip ir nacionalinės teisės normos.
Teisės kodeksas

**Teisės kodeksas** () – susistemintas teisės normų rinkinys, teisės sąvadas, teisynas; teisės norminis aktas. Teisėkūros arba kodifikacijos metu priimtas teisinis dokumentas, turintis įstatymo galią. Kaip teisės normų rinkinys pasižymi aiškia struktūra, teisinio reguliavimo aiškumu, išsamumu, išbaigtumu. Kaip teisės sisteminimo rezultatas kodeksas gali būti nuo kelerių metų iki kelių dešimtmečių darbo įkūnijimas.
Vienas seniausių modernių kodeksų – Civilinės teisės sąvadas (CIC).

Kodeksai yra žinomi tiek pasaulietinėje, tiek ir bažnytinėje teisės sistemose (pvz., Romos katalikų bažnyčios Kanonų teisės kodeksas). Pagal teisės šaką kodeksai priimami tiek materialinės teisės (Civilinis kodeksas, Baudžiamasis kodeksas, Komercinis kodeksas, Darbo kodeksas, Miškų kodeksas, Administracinis kodeksas (Administracinių pažeidimų kodeksas), tiek ir proceso teisės (Civilinio proceso kodeksas, Baudžiamojo proceso kodeksas, Administracinio proceso kodeksas) srityse.

## Lietuvos kodeksai
Lietuvos kodeksai (2007 m.):
# Administracinių teisės pažeidimų kodeksas: priėmė LTSR Aukščiausioji Taryba, galiojo nuo 1985-04-01 iki 2007-12-31; negalios nuo 2008-01-01; paskelbta: Valstybės žinios, 1985 Nr. 1-1
# Baudžiamasis kodeksas:, priimtas 2000 m. rugsėjo 26 d. įstatymu (Nr. VIII-1968), įsigaliojo nuo 2003 m. gegužės 1 d.;
# Baudžiamojo proceso kodeksas: įsigaliojo nuo 2002-04-09; paskelbta: Valstybės žinios, 2002 Nr. 37-1341, Valstybės žinios, 2002 Nr. 46 (atitaisymas)
# Bausmių vykdymo kodeksas: įsigaliojo nuo 2003-05-01; paskelbta: Valstybės žinios, 2002 Nr. 73-3084
# Civilinis kodeksas: įsigaliojo nuo 2001-07-01; paskelbta: Valstybės žinios, 2000 Nr. 74-2262, Valstybės žinios, 2000 Nr. 77 (atitaisymas), Valstybės žinios, 2000 Nr. 80 (atitaisymas), Valstybės žinios, 2000 Nr. 82 (atitaisymas)
# Civilinio proceso kodeksas: įsigaliojo nuo 2003-01-01; paskelbta: Valstybės žinios, 2002 Nr. 36-1340, Valstybės žinios, 2002 Nr. 42 (atitaisymas)
# Darbo kodeksas: įsigaliojo nuo 2003-01-01; paskelbta: Valstybės žinios, 2002 Nr. 64-2569, Valstybės žinios, 2002 Nr. 71 (atitaisymas)
# Geležinkelių transporto kodeksas: įsigaliojo nuo 2004-04-30; paskelbta: Valstybės žinios, 2004 Nr. 72-2489
# Kelių transporto kodeksas: įsigaliojo nuo 1996-12-11; paskelbta: Valstybės žinios, 1996 Nr. 119–2772
# Vidaus vandenų transporto kodeksas: įsigaliojo nuo 1996-11-02; paskelbta: Valstybės žinios, 1996 Nr. 105–2393
# Valstybės politikų elgesio kodeksas: įsigaliojo nuo 2006-10-01; paskelbta: Valstybės žinios, 2006 Nr. 102-3938.

Projektai:
* Lietuvos Respublikos komercinis kodeksas

## Taip pat skaitykite
* Valstybės politikų elgesio kodeksas

## Nuorodos
* LR kodeksų sąrašas
Ford Contour

**Ford Contour** buvo Šiaurės Amerikos rinkai skirta Europietiško Ford Mondeo sedano versija. Automobilis prekyboje pasirodė 1994 metais, kaip 1995 metų modelis ir buvo gaminamas iki 2000 metų. Countour dalinosi platforma su Šiaurės Amerikoje parduodamais Mercury Mystique, kuris buvo Mercury markės Contour versija ir Mercury Cougar, kuris Europoje buvo pardavinėjamas kaip Ford Cougar.

#### Varikliai
* 2,0 l Zetec I4 125 AG (97 kW)
* 2,5 l Duratec 25 V6 170 AG (125 kW)
* 2,5 l Duratec 25 V6 195 AG (145 kW) (1998–1999 SVT)
* 2,5 l Duratec 25 V6 200 AG (149 kW) (1999–2000 SVT)

#### Versijos
* GL – Bazinis modelis (1995–1998)
* LX – Prabangus (1995–1999)
* SE – Specialus
* SVT – Special Vehicle Team versija (1998–2000)
Varveklis

**Varveklis** – ledinis, pailgas, smailas darinys, susiformuojantis sušąlant lašančiam (varvančiam) ar didesniais kiekiais krentančiam vandeniui. Varveklio galas kai kuriais atvejais dėl vėjo ar vandens tekėjimo greičio gali būti ne smailas, o apvalus.

## Susidarymas

Paprastai varvekliai susidaro, kai nuo saulės šviesos ar kito šilumos šaltinio (pvz., iš apšildomo pastato vidaus kylančios šilumos) tirpsta sniegas arba ledas, o ištirpęs vanduo patenka į aplinką, kurios temperatūra žemesnė nei jo šalimo temperatūra. Dėl to vanduo vėl užšąla. Vėliau varvekliu tekantis vanduo užšąla: taip varveklis ilgėja ir smailėja.

## Varveklių keliamos grėsmės

Priklausomai nuo varveklių susidarymo vietos ir jų dydžio, jie gali kelti grėsmę (žmonių saugumui, sveikatai), padaryti žalos. Dideli varvekliai, kabantys ant statinių gyvenvietėse, gali nulūžti ir krisdami sužeisti praeivius, padaryti žalos aplinkos objektams. Be to, ledo tankis yra santykinai didelis, gali susidaryti dideli bei sunkūs varvekliai, o varvekliai dažnai formuojasi ant statinių atbrailų ir kitokių išsikišimų. Šioms statinių konstrukcijoms dėl varveklių gali tekti atlaikyti didesnį svorį nei numatyta, dėl ko jos gali lūžti. Dėl tos pačios priežasties susidarantys varvekliai gali nulaužti ir medžių šakas.

Varvekliais taip pat vadinamas kristalų sankaupų tipas, žr. straipsnį **[[Mineralai]]**.

## Nuorodos
* Ledo varveklių nuotraukos
Papliauškos

**Papliauškos** – kaimas Elektrėnų savivaldybės pietinėje dalyje, 1 km į šiaurės vakarus nuo Laičių.

## Istorija

1577 m. minima Papleškiškės žemė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkauskas

**Šarkauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Šarkauskienė (ištekėjusi moteris) ir Šarkauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Antanas Šarkauskas – pedagogas, chorvedys, vargonininkas;
*Arūnas Šarkauskas – politikas;
*Juozas Šarkauskas – politikas;
*Placidas Šarkauskas – kunigas, knygnešys.
Vladimirs Koļesņičenko

**Vladimirs Koļesņičenko** (*Vladimiras Kolesničenko*; g. 1980 m. gegužės 4 d.) – buvęs Latvijos futbolininkas.

Savo karjerą pradėjo kaip puolėjas, bet vėliau tapo saugu. 1997 m. liepos mėn. (būdamas 17 metų ir 2 mėnesių amžiaus) rungtynėse prieš Lietuvos rinktinę Kolesničenko debiutavo Latvijos rinktinėje, tapdamas jauniausiu visų laikų Latvijos rinktinės futbolininku. Jis taip pat yra devyniskart Latvijos čempionas.

## Pasiekimai
* Latvijos čempionas – 9 (1997–2004 m., 2006 m.)
* Latvijos taurės laimėtojas – 5 (1997 m., 1998 m., 2000–2002 m.)
* Geriausias Latvijos čempionato puolėjas – 1 (2000 m.)
* Naudingiausias Latvijos čempionato žaidėjas – 1 (2000 m.).

## Išnašos

## Nuorodos
*
Sorulė

**Sorulė** (*Pennisetum*) – miglinių (*Poaceae*) šeimos augalų gentis.

Auga šilto ir drėgno klimato srityse. Kai kurios rūšys auginamos kaip dekoratyviniai augalai.

## Rūšys
*Kininė sorulė (*Pennisetum alopecuroides*)
**[[Pennisetum ciliare]]* 
**[[Pennisetum clandestinum]]* 
*Melsvoji sorulė (*Pennisetum glaucum*)
*Urugvajinė sorulė (*Pennisetum latifolium*)
**[[Pennisetum macrostachyum]]*
**[[Pennisetum macrourum]]*
**[[Pennisetum orientale]]*
**[[Pennisetum purpureum]]* 
**[[Pennisetum setaceum]]* 
**[[Pennisetum villosum]]*