open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Audrius Bružas

**Audrius Bružas** (g. 1979 m. gruodžio 1 d. Klaipėdoje) – Lietuvos teatro, kino ir televizijos aktorius.

## Biografija
Gimė Klaipėdoje, muzikantų šeimoje, bet augo Molėtų rajone. Balio Dvarionio muzikos mokykloje baigė gitaros kursą, o 1998 m. įstojo į Lietuvos muzikos akademiją ir pateko į režisieriaus Rimo Tumino vadovaujamą aktorių kursą. 2004 m. įgijo aktorinio meistriškumo magistro diplomą. Po studijų R. Tuminas jį priėmė dirbti į Vilniaus Mažąjį teatrą. 

A. Bružas įgarsina animacinius filmukus, vaidina epizodinius vaidmenis, taip pat veda renginius.

## Vaidmenys teatre
* *Triufaldino, arba Dviejų ponų tarnas* – Viešbučio tarnas, 2002 m.
* *Švelnumas* – Elas, 2003 m.
* *Madagaskaras* – Lietuvis, 2004 m.
* *Revizorius* – Chlestakovas, 2004 m.
* *Trys seserys* – Andrėjus, 2005 m.
* *Kitas kampas* – improvizuotojas, 2009 m.

## Improvizacinė veikla
* Dalyvavo televizijos improvizacijų šou „Pagauk kampą“
* Improvizuoja spektaklyje „Kitas kampas“.
* Veda improvizacijos kursus jaunimui.

## Vaidmenys kine ir televizijoje
* Ponas Pimpis, 2005 m.
* Lietuviškos grožybės, 2005 m.
* Garbės kuopa, 2007 m.
* Gedimino 11, 2010 m.
* Nepatyręs, 2015 m.
* Tarp mūsų, berniukų, 2016 m.
* Klasės susitikimas. Berniukai sugrįžta!, 2017 m.
* Ir visi jų vyrai, 2019 m.
* Pats sau milijonierius, 2019 m.
* Reemigrantai, 2022 m.
* Milijonieriaus palikimas, 2023 m.
* ReEmigrantai 2, 2024 m.

### Televizijoje
* Dalyvavo televizijos improvizacijų šou „Pagauk kampą“ (LTV).
* 2009 m. kartu su grupės „69 danguje“ vokaliste Karina Krysko dalyvavo LNK muzikiniame šou „Žvaigždžių duetai 3“
* 2009 m. vedė realybės šou Iššūkis: Mis Lietuva (Lietuvos ryto TV)
* 2009–2011 m. filmavosi parodijų laidoje „Dar pažiūrėsim“ (TV3) situacijų komedijų laidoje kartu su Giedrium Savicku,  Rimante Valiukaite ir Ramūnu Cicėnu
* Nuo 2011 m. veda laidą „Gongo gangas“ (Lietuvos ryto TV)
* 2020 m. Leo ir Bružo nuotykiai Madagaskare (LNK TV)

## Nuorodos
* Aktorius iš prigimties Interviu su A. Bružu

## Šaltiniai
Marijampolės miesto savivaldybės taryba 1997–2000 m.

**[[Marijampolės savivaldybės taryba|Marijampolės miesto savivaldybės taryba]]** – Marijampolės miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1997 m. kovo 23 d. vadovaujantis 1996 m. gruodžio 23 d. pakeistu Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Taip pat buvo pakeista Konstitucija, tarybų kadencija prailginta iki 3 metų.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla

Meru išrinktas Vidmantas Vasiliauskas, jo pavaduotoju Algirdas Juozas Grabauskas. Administratoriumi paskirtas Paulius Uleckas, kontrolieriumi – Ivanas Larčenka.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Kareivonys (Lazdijai)

**Kareivonys** – kaimas pietinėje Lazdijų rajono savivaldybės dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Kapčiamiesčio, prie Veisiejo pietrytinės įlankos ir Kapčiamiesčio HE tvenkinio (Niedos).

## Etimologija

Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžių **Karéivonis, Karéiva* <  „kareivis“.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Kapčiamiesčio valsčių ir parapiją.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
* Kaime gimė lietuvių liaudies dainų atlikėja Veronika Povilionienė (1946–).

## Šaltiniai
Marijampolės savivaldybės taryba 2000–2003 m.

**[[Marijampolės savivaldybės taryba]]** – Marijampolės savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 2000 m. kovo 19 d.

## Teisinis pagrindas

Pagal Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymo 4.14 str. papildymo ir 5 str. pakeitimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo 1 str. 2d. buvo panaikinta **Marijampolės rajono savivaldybė**, jos administracija reorganizuota. Marijampolės savivaldybei buvo priskirta Gudelių, Igliaukos, Liudvinavo, Marijampolės, Sasnavos, Šunskų seniūnijos. Po teritorinės administracinės reformos Marijampolės savivaldybės bendras plotas padidėjo iki 75,5 tūkst. ha, gyventojų iki 70 800.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla

Meru išrinktas Vidmantas Brazys.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Neringos miesto taryba 1990–1995 m.

**[[Neringos savivaldybės taryba|Neringos miesto savivaldybės taryba]]** – Neringos miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d. Pilnas pavadinimas – **Neringos miesto Liaudies deputatų taryba**, nuo 1990 m. balandžio mėn. **Neringos miesto taryba**, nuo 1994 m. liepos mėn. *Neringos miesto savivaldybės taryba*.

## Teisinis pagrindas
Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d., savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Neringai priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu“ vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas.

Rinkimai įvyko 1990 m. kovo 24 d., pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d. Pakartotiniai rinkimai į neužimtas deputatų vietas vyko gegužės 19 d. ir lapkričio 24 d.

## Tarybos deputatai
* Antanas Baranauskas
* Arūnas Burkšas
* Vigantas Giedraitis
* Ričardas Juozas Gubinas
* Edita Petraitienė
* Angelina Stakauskienė
* Jurgis Algimantas Zaviša

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Neringos miesto savivaldybės taryba 1995–1997 m.

**[[Neringos savivaldybės taryba|Neringos miesto savivaldybės taryba]]** – Neringos miesto savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

## Teisinis pagrindas
Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Buvo panaikintos savivaldybių pakopos, iki 21 sumažintas savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

## Rinkimuose dalyvavusios partijos

## Tarybos nariai

## Veikla
Miesto meru išrinktas Stasys Mikelis, jo pavaduotoju Arūnas Burkšas. Administratore paskirta Asta Baškevičienė.

## Nuorodos
Oficiali svetainė
Vairauodegės peiliažuvės

**Vairauodegės peiliažuvės** (*Apteronotidae*) – elektražuvių (*Gymnotiformes*) būrio kaulinių žuvų šeima. Paplitusios Pietų Amerikos gėluose vandenyse.

Šeimoje yra 13 genčių, apie 47 rūšys.
## Gentys
*Bedantės peiliažuvės (*Adontosternarchus*)
*Paprastosios vairauodegės peiliažuvės (*Apteronotus*)
**[[Compsaraia]]*
**[[Magosternarchus]]*
**[[Megadontognathus]]*
**[[Orthosternarchus]]*
**[[Parapteronotus]]*
**[[Platyurosternarchus]]*
*Ilgosios peiliažuvės (*Porotergus*)
*Atkištapilvės (*Sternarchella*)
*Briaunapilvės (*Sternarchogiton*)
*Didžiažiotės peiliažuvės (*Sternarchorhamphus*)
*Didžiažiomenės peiliažuvės (*Sternarchorhynchus*)
Peiliauodegiai unguriai

**Peiliauodegiai unguriai** (*Gymnotidae*) – elektražuvių (*Gymnotiformes*) būrio kaulinių žuvų šeima.
Neturi uodegos peleko. Kai kurios rūšys turi net 4/5 kūno ilgio užimančius elektrinius organus, galinčius sukurti iki 600 voltų elektros įtampą. Paplitę Pietų ir Centrinės Amerikos gėluose vandenyse.

Šeimoje yra 2 gentys, 33 rūšys.

## Gentys
* Elektriniai unguriai (*Electrophorus*)
* Peiliauodegiai unguriai (*Gymnotus*)

## Nuorodos
* Family Gymnotidae – Naked - back knifefishes
* Peiliauodegių ungurių (''Gymnotidae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Tikrosios peiliažuvės

**Tikrosios peiliažuvės** (*Rhamphichthyidae*) – elektražuvių (*Gymnotiformes*) būrio kaulinių žuvų šeima. Paplitusios Pietų Amerikoje. Aktyvios naktį, o dieną slepiasi urvuose. Kūnas pailgas ir plokščias. Turi elektrinius organus.

Šeimoje yra 3 gentys, apie 15 rūšių.

## Gentys
* Gimnotinės peiliažuvės (*Gymnoramphichthys*)
* *[[Iracema]]*
* Snapasnukės peiliažuvės (*Ramphichthys*)

## Nuorodos
* Family Rhamphichthyidae – Sand knifefishes
* Tikrųjų peiliažuvių (''Rhamphichthyidae'') iliustracijos ir rūšių sąrašas
Leonardas Pobedonoscevas

**Leonardas Pobedonoscevas** (g. 1979 m. lapkričio 15 d. Vilniuje) – Lietuvos teatro, kino ir televizijos aktorius.

## Vaidmenys

### Teatre
#### Vilniaus mažame teatre
* 2001 m. Berniukas – Samuel Beckett, „Belaukiant Godo”, rež. Rimas Tuminas
* 2002 m. Petia Trofimovas - Anton Čechov, „Vyšnių sodas”, rež. R. Tuminas
* 2002 m. Silvio – Carlo Goldoni „Triufaldino, arba dviejų ponų tarnas“, rež. R.  Tuminas
* 2003 m. Igoris – Aleksėj Slapovskij „Pasaulio kraštas“, rež. Balys Latėnas
* 2004 m. Prancūzas ir Kareivis – Marius Ivaškevičius, „Madagaskaras”, rež. R. Tuminas, Arvydas Dapšys
* 2005 m. Aleksejus Piotrovičius Fedotikas – Anton Čechov, „Trys seserys”, rež. R. Tuminas
* 2005 m. Nikis Dzimpėjus (Jis) – Kobo Abe, „Moteris smėlynuose”, rež. Laima Adomaitienė
* 2006 m. Liliputas Relfas - Grigorij Gorin, „Svifto namai", rež. Sigitas Račkys
* 2006 m. Matėjus, Džiuljetas, Velnias, Princas -„Mažojo teatro pasakos", rež. R. Tuminas
* 2007 m. Brolis Galiūnas - „Šedevras", rež. Simonas Aškelavičius
* 2007 m. Kalibanas – William Shakespeare „Audra“, rež. Etienne Glaser
* 2010 m. Pjeras Leru, filosofas - Marius Ivaškevičius. „Mistras", rež. R. Tuminas
* 2011 m. Katinas Sekretorius - „Mama Katinas”, rež. Evaldas Jaras
* 2011 m. Pavelas Železnovas - Maksim Gorkij, „Motina (Vasa Železnova)”, rež. Kirilas Glušajevas
* 2012 m. Dailininkas Helmesbergeris - Friedrich Dürrenmatt. „Damos vizitas ”, rež. R. Jaras
* 2012 m. Sigurdas – Henrik Ibsen. „Helgelando karžygiai“, rež. Ramūnas Cicėnas
* 2013 m. Johanesas Bramsas - Israela Margalit. „Trio", rež. Peter Galambos (Vengrija)

#### Kituose teatruose
* 2004 m. *Žiurkiagalviai* – Žefis
* 2004 m. *Stepių karalius Lyras* – Ivan Tiurgenev

### Filmuose
* 2005 m. Lietuviškos grožybės
* 2006 m. Diringas
* 2006 m. Džunioras. Anastasija, rež. Maris Martinsons.
* 2013 m. Valentinas vienas
* 2019 m. Tobulas Pasimatymas 

### Televizijoje
* Vedė laidą „Myli nemyli” (LNK).
* 2008 m. kartu su dainininke Evelina Anusauskaite dalyvavo LNK muzikiniame šou „Žvaigždžių duetai“, laimėjo 3-ąją vietą bei bronzinį mikrofoną.
* 2008 m. vedė realybės šou „Muzikos akademija“ (LNK).
* 2009 m. vedė laidą „Rožių kerai“ (TV3).
* 2010 m. vedė šou „Tu gali šokti“ (TV3).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* IMDb profilis
Moby

**Moby** (*Richard Melville Hall*; g. 1965 m. rugsėjo 11 d.) – JAV elektroninės muzikos atlikėjas.

Moby daugiausiai žinomas dėl daugiamilijoniniu tiražu parduoto albumo *„Play“*, taip pat dėl singlų „Go“, „Porcelain“, „New York, New York“ su Debbie Harry, „South Side“ su Gwen Stefani, „We Are All Made of Stars“ ir „Lift Me Up“.
Moby groja sintezatoriumi, gitara, bosine gitara, kelete savo dainų atliko vokalines partijas.

## Diskografija

### Albumai
* 1992 m. „*[[Moby (albumas|Moby]]*“
* 1993 m. „*[[The Story So Far (Moby albumas)|The Story So Far]]*“ (rinkinys)
* 1993 m. „*[[Ambient (albumas)|Ambient]]*“
* 1995 m. „*[[Everything is Wrong]]*“
* 1996 m. „*[[Animal Rights (albumas)|Animal Rights]]*“
* 1999 m. „*[[Play (Moby albumas)|Play]]*“
* 2002 m. „*[[18 (albumas)|18]]*“
* 2004 m. „**“ (praplėsta albumo „Play“ versija)
* 2005 m. „*[[Hotel (albumas)|Hotel]]*“
* 2008 m. „*[[Last Night (albumas)|Last Night]]*“
* 2009 m. „*[[Wait for Me]]*“
* 2011 m. „*[[Destroyed]]*“
* 2013 m. „*[[Innocents]]*“
* 2016 m. „*Long Ambients 1: Calm. Sleep.“*
* 2016 m. „*These Systems Are Failing“*
* 2017 m. „*More Fast Songs About the Apocalypse“*
* 2018 m. „*Everything Was Beautiful, and Nothing Hurt“*
* 2019 m. „*Long Ambients 2“*
* 2020 m. „*All Visible Objects“*
* 2020 m. „*Live Ambients – Improvised Recordings Vol. 1“*
* 2021 m. „*Reprise“*
* 2023 m. „*Ambient 23“*
* 2023 m. „*Resound NYC“*
* 2024 m. „*Always Centered at Night“*

### Singlai
* 1991 „Go“
* 1993 „I Feel It / Thousand“, „Move“
* 1994 „Hymn“, „Feeling So Real“
* 1995 „Everytime You Touch Me“, „Into the Blue“
* 1996 „Bring Back My Happiness“, „That’s When I Reach For My Revolver“, „Come On Baby“
* 1997 „James Bond Theme (Moby’s Re-Version)“
* 1998 „Honey“
* 1999 „Run On“, „Bodyrock“, „Why Does My Heart Feel So Bad“
* 2000 „Natural Blues“, „Porcelain“
* 2001 „South Side“ (su Gwen Stefani)
* 2000 „Why Does My Heart Feel So Bad“ / „Honey“
* 2002 „We Are All Made of Stars“, „Extreme Ways“, „In This World“
* 2003 „Sunday (The Day Before My Birthday)“, „Jam For The Ladies“
* 2005 „Lift Me Up“, „Raining Again“, „Spiders“, Beautiful„, “Dream About Me“
* 2006 „Slipping Away“
* 2007 „Extreme Ways (Bourne’s Ultimatum)“
* 2008 „Alice“, „Disco Lies“, „I Love to Move in Here“, „Ooh Yeah“
* 2009 „Shot in the Back of the Head“, „Pale Horses“

## Nuorodos
* Oficiali Moby svetainė
* 
* allmusic.com
* Moby ir gyvūnai 
* Moby grupės naujienos
Eigirdžių Dievo Apvaizdos bažnyčia

**Eigirdžių Dievo Apvaizdos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Eigirdžių miestelyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Telšių, 1 km į šiaurę nuo magistralinio kelio , kairiajame Tausalo krante. Tituluojama Dievo Apvaizdos vardu.

## Istorija

1612–1803 m. Eigirdžiai priklausė Telšių klebonui. Iki 1752 m. pastatyta bažnyčia. 1795 m. Eigirdžių filialisto kunigo Antano Grabausko rūpesčiu pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1817 m. kunigas Jurgis Marcinkevičius jai dovanojo 1 valaką ir 15 margų žemės. 1911 m. įkurta parapija.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, su 2 šoninėmis zakristijomis, bokšteliu. Joje įrengti 5 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame yra medinė varpinė, kapinės. Kai kurios varpinės detalės nukopijuotos senosios Sasnavos bažnyčios varpinėje, pastatytoje Rumšiškėse.

Šventoriuje išsidėsčiusios kapinaitės ir sena dviejų tarpsnių, kvadratinio plano varpinė. Apatinėje įžambiai praplėstoje dalyje padaryta išėma varpinės durims su stogeliu. Statinio viršuje anksčiau buvusi atvira arkada dabar užkalta. Vertikaliai apkalta varpinė užsibaigia piramidiniu skardos stogeliu su kryžiumi. Šventorių juosia neaukšta akmenų mūro tvora su mūriniais stačiakampių stulpų varteliais.

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Endriejavo šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia

**Endriejavo šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Endriejavo miestelyje, prie Žemaičių plento.

Parapijos teritorijoje yra Žadeikių šv. Jono Krikštytojo koplyčia, Žvaginių piliakalnio koplyčia, Ablingos Lurdas.

## Istorija

1778 m. Vaitkaičiai (taip tuo metu vadintas Endriejavas) atiteko Jorūdams. Viktoras ir Agnieška Jorūdai koplyčiai (manoma, kad ji 1780 m. perstatyta) dovanojo 1 valaką ir 8 margus žemės, 1000 talerių; įkurta parapija. XIX a. pirmojoje pusėje veikė parapinė mokykla. 1861 m. pastatyta varpinė. 1862 m. įsigytas Maskvoje nulietas varpas buvo didžiausias Žemaičių vyskupijoje. 1862 m. bažnyčia atnaujinta. 1888 m. audra nugriovė bažnyčios bokštą (atstatytas ankstesnės formos). 1909–1911 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

Pirmąją II Pasaulinio karo dieną Lietuvoje, 1941 m. birželio 22 d., senoji bažnyčia sudegė per bombardavimą. 1943 m. šalia paskubomis iš kareiviškų barakų suręsta kita, kuri šiuo metu išlikusi Gėlių g. 17. Joje vėliau ir vyko visos religinės apeigos. Sovietmečiu sudegusios bažnyčios vietoje (dabar Gėlių g. 19) buvo pastatyti kultūros namai. Po Atgimimo jie buvo perleisti parapijai, tapo naujaisiais vietos tikinčiųjų maldos namais.

Medinė „barakinė“ bažnytėlė šiuo metu tarnauja tik kaip šarvojimo bažnyčia, ten pat vyksta ir laidojimo apeigos, karstas keliauja tiesiai į kapines.

## Rekonstrukcija

2012–2013 m. buvę kultūros namai buvo rekonstruoti pagal Irenos Slavinskaitės-Prapuolenienės suprojektuotą Endriejavo bažnyčios atnaujinimo projektą. Dėl lėšų stokos atsisakyta architekto iš Kalifornijos Rimo Muloko sudėtingesnės bažnyčios atnaujinimo vizijos. Pastatyta 15 m aukščio plieninė varpinė, į ją įkeltas kone dvi tonas sveriantis senasis, dar 1862 m. už parapijiečių aukas nulietas varpas. Pačią varpinę kaunietė architektė papuošė trimis skydais su Vyčio kryžiumi, o virš jos iškilo gelsvos spalvos kryžius, pagamintas iš plieno. Senojo šventoriaus sienoje išmūryti Endriejavo herbe pavaizduoti arkiniai vartai. Sakralinį vaizdą bažnyčiai suteikė portikas. Suprojektuotas ir atkurtas 1941 m. sudegusios bažnyčios bokštas, tačiau jam, kaip ir likusiems gerbūvio, fasado darbams užbaigti nebeliko lėšų.

## Galerija

Endriejavo senoji bažnyčia.JPG|miniatiūra|250px|left|Senoji bažnyčia, pastatyta 1943 m.
Endriejavo bažnyčia. Rekonstrukcija.JPG|Dabartinio bažnyčios pastato (buv. kultūros namų) rekonstrukcija
2020. Endriejavo bažnyčia.JPG|Fasado fragmentas


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Endriejavo šv. apašt. Andriejaus parapija (vyskupijos informacija)
* Lietuvos valsčiai. Endriejavas. Endriejavo parapija
Ėriškių Švč. Jėzaus Vardo bažnyčia

**Ėriškių Švč. Jėzaus Vardo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Ėriškių kaime, 4,5 km į vakarus nuo kelio , dešiniajame Upytės (kairysis Nevėžio intakas) krante. Liaudies architektūros formų.

## Istorija

Pirmoji medinė koplyčia kapinėse pastatyta apie 1754 m. Per gavėnią čia atvykdavo Ramygalos kunigas. Ėriškių gyventojas Kazimieras Vaitkus 1889 m. prašė leisti kapinėse pastatyti naują koplyčią vietoje suirusios senosios. Po pakartotinių prašymų leidimas gautas tik 1898 m. Medinė koplyčia pastatyta 1899 m. Iš Ramygalos bažnyčios gauti 2 šoniniai altoriai. Koplyčios statytojas K. Vaitkus 1903 m. jai dovanojo 20 dešimtinių žemės.

Ėriškiuose 1907–1914 m. nuolatinis kunigas buvo kanauninkas Jonas Balvočius (1842–1915), lietuvių veikėjas ir rašytojas. Jis pastatė kleboniją, 1908 m. įkūrė mokyklą. Kunigas Petras Markevičius įrengė naują didįjį altorių (jam 1924 m. Mykolas Klikūnas paaukojo pinigų), 1938 m. skarda perdengė koplyčios stogą. 1939 m. išdažytas koplyčios vidus. Ėriškiai buvo Ramygalos parapijos filija.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano (grindų plotas 24×10 m). Įrengti 3 altoriai. Iš tradicinių medinių bažnyčių, Ėriškių bažnyčia išsiskirta aukštesnėmis sienomis. Jos apkaltos lentelėmis ir suskaldytos piliastrais. Priekyje, ant frontono, įtaisytas puošnus barokinis bokštelis. Durų ir langų angos perdengtos lengvai išgaubtomis arkomis. Šventoriaus tvora metalinė.

Šventoriuje įsikūrusios senosios kapinės. Šalia bažnyčios, ties šiaurės vakariniu kampu, palaidotas kalbininkas Juozas Balčikonis (1885–1969). Antkapinis paminklas įrašytas į Kultūros vertybių registrą.


Ėriškių bažnyčia.JPG|Galinė dalis su trisiene apside


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapija 
* 
* Ėriškių Švč. Jėzaus Vardo bažnyčia *panoramas.lt*
Eržvilko šv. Jurgio bažnyčia

**Eržvilko šv. Jurgio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Eržvilko miestelyje, tarp Šaltuonos ir jos dešiniojo intako Eržvilko. Eržvilko šv. Jurgio bažnyčios statinių kompleksas (bažnyčia, varpinė, šventoriaus tvora, kryžiai, antkapinis paminklas) yra regioninės reikšmės architektūros paminklas.(unik. kodas ). Parapija garsėja Škaplierinės atlaidais.

## Istorija

Eržvilkas iki 1842 m. priklausė Žemaičių vyskupams. 1528 m. pastatyta bažnyčia. Ją XVI a. antrojoje pusėje pasisavino evangelikai reformatai. Žemaičių vyskupo Merkelio Giedraičio iniciatyva 1585 m. pastatyta nauja. Nuo to laiko iki XVIII a. vadinta ***Pašaltuonio bažnyčia***. Ji po 1752 m. perstatyta. 

Bažnyčiai 1847 m. sudegus, šventoriuje pastatyta laikina Eržvilko koplyčia. 1853 m. patvirtintas naujos medinės bažnyčios projektas, prašyta leisti statyti. Formaliai bažnyčia buvo Viduklės parapijos filija, nors vyskupas Motiejus Valančius 1854 m. teigė, kad ji veikia kaip parapinė. Bažnyčia 1855 m. pastatyta kitoje vietoje. Įsteigta parapija.

1902–1903 m. bažnyčia pailginta, pristatytas bokštelis. 1908 m. įsteigta parapijos bibliotekėlė. 1912–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

Klebonas Juozas Čepėnas apie 1980 m. bažnyčią suremontavo.

## Architektūra

Bažnyčia neogotikinė, stačiakampio plano, vienabokštė, su bokšteliu, iškilusiu virš apsidės. Vidus 3 navų, atskirtų kolonomis. Prie bažnyčios stovi medinė varpinė, kun. Izidoriaus Gudavičiaus  antkapinis paminklas.

Bažnyčioje sumontuoti garsaus vargonų meistro Martyno Masalskio vargonai.

## Galerija

Eržvilko bažnyčia.JPG|Bažnyčia su ketursienė apside, siauresne už pagrindinį statinį
Eržvilkas,varpinė.JPG|2 tarpsnių medinė varpinė
Eržvilkas, bažnyčia.JPG|Įrašas virš paradinių durų: „1706–2006“
Eržvilkas, kapas šventoriuje.JPG|Antkapinis paminklas kun. Izidoriui Gudavičiui


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
* Parapijos tinklalapis 
* Žemaitijos paveldas. Eržvilko bažnyčia
Ežerėlio šv. Antano Paduviečio bažnyčia

**Ežerėlio šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Ežerėlio mieste, 20 km į vakarus nuo Kauno ir 5 km į pietus nuo Zapyškio.

## Istorija

Ežerėlis priklausė Zapyškio parapijai. 1990 m. imta galvoti apie Ežerėlio parapijos ir bažnyčios steigimą. 1990 m. rugsėjo 1 d. Vilkaviškio vyskupas Juozas Žemaitis užregistravo Ežerėlio Romos katalikų bendruomenės komitetą. Ežerėlio Romos katalikų bendruomenė įregistruota 1991 m. kovo 28 d., o 1991 m. gegužės 15 d. Ežerėlio gyvenvietės savivaldybės Lietuvos deputatų taryba priėmė sprendimą perduoti buvusio vaikų darželio patalpas religinei bendruomenei. Pirmuosius Ežerėlio maldos namus pašventino Garliavos dekanas mons. A. Gustaitis.

1993 m. rugsėjo 23 d. Ežerėlio religinei bendruomenei perduotas buvęs kultūros namų pastatas. 1994 m. birželio 24 d. Vilkaviškio vyskupijos kurijos dekretu įkurta Ežerėlio parapija, jai suteiktas šv. Antano Paduviečio titulas.

Nuo 1999 m. rugpjūčio 15 d. klebonavo kunigas Vladas Čeriakovas, po jo tarnystę atliko kunigas Linas Dūkšta. Nuo 2003 m. pavasario Ežerėlio ir Zapyškio parapijoms bei Kačerginės koplyčiai klebonu skirtas kunigas Antanas Mickevičius.

## Galerija

Ežerėlis. Šv. Antano Paduviečio bažnyčia.JPG|Bažnyčia iš priekio 
Ežerėlis. Šv. Antano Paduviečio bažnyčia. Šventoriuje.JPG|Šventoriuje: kryžius, varpinės bokštas, medžio skulptūra
Ežerėlis. Šv. Antano Paduviečio bažnyčia. Galinis fasadas.JPG|Galinis fasadas


## Šaltiniai
* „Vilkaviškio vyskupijos bažnyčios“, vyr. redaktorė D. Kandrotienė, išleido VšĮ „Terra Publica“, 2011
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Eišiškių Kristaus Žengimo į dangų bažnyčia

**Eišiškių Kristaus Žengimo į dangų bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Eišiškėse, šiaurinėje miesto dalyje. Kultūros paveldo objektas Nr. 24487. Pamaldos laikomos lenkų ir lietuvių kalbomis.

## Istorija

Pirmoji bažnyčia pastatyta 1389 m., ji iki 1433 m. perstatyta. Iki 1440 m. pastatyta kita bažnyčia. Kol 1522 m. prie kelio Vilnius–Rūdininkai pastatyta nauja, parapinė bažnyčia buvo senoji. 1524 m. minima parapinė mokykla; parapija paskirta Trakų prepozitui, kuris įpareigotas Eišiškėse išlaikyti 2 lietuviškai mokančius vikarus. Rusijos kariuomenė 1655 m. nusiaubė Eišiškes. Tikriausiai tada sudegė abi bažnyčios.

1663 m. atstatyta parapijos bažnyčia. 1706 m. per Švedijos kariuomenės sukeltą miestelio gaisrą ji sudegė, 1707 m. atstatyta. 1711 ir 1765 m. dar minima filinė Eišiškių bažnyčia. 1766 m. restauruota parapinė. 1770 m. pastatyta klebonija. Iki 1782 m. suremontuota varpinė, pastatyta prieglauda.

Pagal inžinieriaus Teodoro Narbuto projektą 1847–1852 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Ją 1905 m. konsekravo vyskupas Eduardas Ropas. XIX a. Eišiškių parapija gerokai lenkinta. 1905 m. daugiau kaip 10 jos kaimų dar buvo lietuviški. 1912 m. bažnyčioje lietuvių kalba sakyti tik 6 pamokslai per metus.

## Architektūra ir dailė

Bažnyčia neoklasicistinė, kryžminio plano, bebokštė, su portiku, bokšteliu. Vidus bazilikinis, 3 navų, atskirtų pilioriais, dengtų cilindriniais skliautais. Šventoriuje stovi mūrinė varpinė. Aukšta varpinė (40 m) su dvejais vartais iš šonų – reta architektūroje kompozicinė jungtis. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

Bažnyčioje – daug dailės paminklų. Vertingiausi XVIII–XIX a. paveikslai – kunigo R. Kalinovskio portretas, „Kristaus žengimas j dangų“ ir „Marija“- respublikinės reikšmės paminklai. Šventoriuje pastatyta skulptūra „Palaiminimas“.

## Galerija

Bažnyčia Eišiškėse, varpinė.JPG|Bažnyčia su varpine
Bažnyčia Eišiškėse.JPG|Fasadas iš pietvakarių
Eišiškėsbažn2.JPG
Eišiškėsbažn5.JPG|Šoninis fasadas (fragmentas)
Eisiskes church 4.jpg|
Eišiškėsbažn3.JPG|Priekinis fasadas
Eišiškėsbažn4.JPG
Eisiskes church 2.jpg|Varpinė
Eišiškėsbažn1.JPG
Bažnyčia Eišiškėse, šventoriaus kapai.JPG|Antkapiai šventoriuje
Bažnyčia Eišiškėse, šventoriaus antkapis.JPG
Bažnyčia Eišiškėse, kryžius.JPG|Smailės kryžius
Bažnyčia Eišiškėse, stogo kryžius.JPG


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Eišiškių Kristaus Karaliaus Žengimo į dangų bažnyčia
Eitminiškių šv. Antano Paduviečio bažnyčia

**Eitminiškių šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Eitminiškių kaime, 9 km į šiaurės vakarus nuo Nemenčinės, dešiniajame Nemenčios krante. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba.

Šalia stovi Eitminiškių koplyčia.

## Istorija

Eitminiškės 1685 m. paskirtos Vilniaus misionieriams, manoma, kad tada jie pastatė koplyčią. Ją Rusijos valdžia 1866 m. uždarė.

1922 m. įkurta parapija. 1924 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. Į Eitminiškes klebonauti 1934 m. paskirtas kunigas Ambraziejus Jakavonis (1886–1944), lietuvių visuomenės veikėjas. Spaudoje skelbta A. Jakavonio žūties data, 1943 m. balandžio 25 d., kai per Šv. Velykas į kleboniją įsiveržęs Armijos Krajovos būrys jį išsivedė ir nežinomoje vietoje nužudė, pagal išlikusius dokumentus ir liudijimus patikslinta – 1944 m. balandžio 11 arba 12 d. Kunigo atminimui 1988 m. šventoriuje pastatytas paminklinis akmuo (architektas Napalys Kitkauskas).

2024 m. rugsėjo 1 d. Eitminiškių bažnyčia minėjo 100-ąsias konsekracijos metines.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, bebokštė, stogo priekis pridengtas iškelta siena su trikampiu frontonu. Apsidė penkiasienė, prieangis atviras. Zakristijos žemos, priglaustos. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Eitminiškės, bažnyčia 1.JPG|Priekinis fasadas
Eitminiskes church.jpg|Bažnyčia 2008 m.
Eitminiškės, bažnyčia.JPG|Apsidės vaizdas


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Parapijos puslapis 
*  Eitminiškių šv. Antano Paduviečio bažnyčia *panoramas.lt*
Gadūnavo Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia

**Gadūnavo Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gadūnavo miestelyje, 9 km į šiaurę nuo Telšių.

## Istorija

Apie 1765 m. pastatyta Degenių kaimo (taip anksčiau vadintas Gadūnavas) koplyčia. 1783 m. Jurgis Gadonas kitoje vietoje, šalia kaimo, pastatė bažnyčią, tad vietovę imta vadinti Gadūnavu.

1817 m. įsteigta parapija. Dar 1870 m. klebonas Vismontas, klebonavęs čia 30 metų, planavo statyti naują bažnyčią ir paskyrė 7000 rublių. Dabartinė mūrinė bažnyčia pastatyta 1901 m. kunigo Baltramiejaus Baltrėno rūpesčiu.

## Architektūra

Bažnyčia neogotikinė, stačiakampio plano, su aukštu fasado bokštu. Vidus 3 navų, skliautuotas. Yra 3 ąžuoliniai altoriai. Šventoriaus tvora mūrinė, ažūrinė, su arkiniais vartais.

## Galerija

Gadūnavo bažnyčia 2.JPG|Bažnyčia 2016 m.
Gadūnavo bažnyčia.JPG|Interjeras (tvarkomas)
Gadūnavo bažnyčia, kryžius.JPG|Smailės kryžius


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Gaidės Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia

**Gaidės Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gaidės kaime, 8 km į pietryčius nuo Visagino, 3 km į vakarus nuo Lietuvos–Baltarusijos sienos. Pamaldos laikomos lietuviškai ir lenkų kalba.

## Istorija

Gaidė 1514 m. paskirta Drūkšių klebonijai. 1726 m. pastatyta medinė koplyčia, per 1794 m. sukilimą gerokai apgriauta, todėl 1812 m. kanauninko Teofilio Gruževskio buvo atnaujinta. 1849 m. Gaidė priskirta Žemaičių vyskupijai.

1883 m. kun. H. Beržanskio rūpesčiu pastatyta nauja medinė bažnyčia. 1900–1908 m. klebonavęs Juozapas Žiogas (1868–1935) nuo 1905 m. kas antrą sekmadienį pamaldas laikė lietuviškai, parapijiečiai pramoko lietuviškų giesmių. Iškėlus J. Žiogą, lietuviškos pamaldos panaikintos. 1925 m. įkurta parapija. 1938 m. kun. Marcelis Slupinskis bažnyčią padidino ir pristatė varpinę.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su bokšteliu. Šventoriuje yra kapinės. Palaidoti kunigai Ignacy Matutowicz, Hieronimas Beržanskis, Felicjan Michailowski, Danielius Buivys, klierikas Labuckis.

## Galerija

Gaide church 2.jpg|
Gaide church 4.jpg|Šventoriaus vartai
Gajdy, Serca Jezusa. Гайды, Сэрца Езуса (1916).jpg|Gaidės bažnyčia 1916 m.
Gaidės bažnyčia, 2020.JPG|Gaidės bažnyčia 2020 m.


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Parapijos informacija
Garliavos Švč. Trejybės bažnyčia

**Garliavos Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Garliavoje, prie kelio .

## Istorija

Apie 1797 m. Jonučiuose (2 km į šiaurės vakarus nuo dabartinės Garliavos) pastatyta Jonučių bažnyčia, įkurta parapija. Kadangi Užnemunė tuo laiku priklausė Prūsijos karalystei, tad teko tą vietą atskirti nuo Kauno parapijos, likusios Rusijos valdžioje. Aukštosios Fredos dvarininkas Juozas Godlevskis savo žemėje 1809 m. pastatė dabartinę mūrinę bažnyčią, 1823 m. ją konsekravo Seinų vyskupas Ignotas Stanislavas Čiževskis. 1826 m. rugpjūčio 15 d. buvo įkurta ir Garliavos parapija, o Jonučiuose liko parapijos kapinės (dabartinės Jonučių kapinės).

Po 1863 m. sukilimo klebonas Kazimieras Vaišnora kalintas, 1865 m. policijos prižiūrimas. Už politinę neištikimybę vikaras Juozapas Bartusevičius (1826–1885) 1864 m. ištremtas į Sibirą, ten ir mirė. Vikaras Motiejus Radziukynas (1837–1912) 1865 m. irgi ištremtas į Sibirą, į Lietuvą grįžo 1875 m.

XIX a. pabaigoje statant Kauno tvirtovę, aukštas Garliavos bažnyčios bokštas tapo vaizdiniu orientyru, galimai naudingu priešo pajėgoms. Dėl to rusų kariai susprogdino jį. Tai pavyko tik iš antrojo karto, kadangi bokštas buvo tvirtai sumūrytas. Teigiama, kad virš šventoriaus vartų esanti Kristaus skulptūra išliko sveikutėlė net per bokštų griovimus, dėl to net rusų kariai pro ją eidami nusiimdavo kepurę arba atsiklaupdavo ar žegnodavosi.

Po 1882 m. klebono Petro Budzeikos rūpesčiu bažnyčia padidinta, primūrytos dvi koplyčios. XX a. pradžioje veikė Gyvojo rožančiaus brolija. 1905 m. įsteigta parapijos biblioteka. Ją perėmė 1907 m. įsikūręs „Žiburio“ draugijos skyrius. 1907 m. įsteigta „Žiburio“ mergaičių mokykla, 1908 m. įsikūrusi naujose patalpose. 1912–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius, taip pat įsteigęs biblioteką, rengęs viešus vaidinimus, įrengęs arbatinę, kepyklą. Bažnyčioje sumontuoti garsaus lietuvių meistro Jono Garalevičiaus pagaminti vargonai.

Per I pasaulinį karą vykstant mūšiams išsprogdinti bažnyčios bokštai, suskilo sienos, sudegė visi klebonijos pastatai. Iki 1923 m. bažnyčia suremontuota. Iki 1924 m. įkurtas Lietuvių katalikių moterų draugijos skyrius. Pagal architekto Stasio Kudoko projektą 1935 m. atstatyti bažnyčios bokštai.

Garliavoje daugiau kaip 50 metų kunigavo ir mirė klebonas Pranciškus Leonas (1892–1982). Klebonas Juozas Uleckas (1913–1985) suremontavo bažnyčią.

## Architektūra

Bažnyčia klasicistinė, stačiakampio plano, dvibokštė, su 2 zakristijomis. Aukštos mūrinės šventoriaus tvoros kampuose yra koplyčios. Pastatytas antkapinis paminklas kunigui Viktorui Butkui.

## Galerija

Garliava, Unguto tremtinių koplytstulpis.JPG|Koplytstulpis Unguto tremtiniams
Garliavos bažnyčia, jubiliejinis koplytstulpis, 200 metų.JPG|Koplytstulpis „Bažnyčiai 200 metų“
Garliava. Bažnyčios kryžius.JPG|Smailės kryžius


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
*  Garliavos Švč. Trejybės parapija 
* Garliavos Švč. Trejybės bažnyčia (ModernizmasAteiciai.lt)
Gasčiūnų šv. Stanislovo Kostkos bažnyčia

**Gasčiūnų šv. Stanislovo Kostkos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gasčiūnų kaime, 10 km į pietus nuo Joniškio. Vadinama šv. Stanislovo Kostkos (1550–1568) vardu. Kultūros paveldo objektas Nr. 47238. Parapijoje veikia Kurmaičių šv. Mato Apaštalo koplyčia.

## Istorija

Gasčiūnuose XVII a. pastatyta medinė koplyčia. Iki 1786 m. ji atstatyta, 1902 m. paskirtas kunigas, koplyčia tapo filija. Kauno gubernatorius 1903 m. neleido laikyti pamaldų ir gyventi kunigui. Šis draudimas 1904 m. panaikintas. 1909 m. įsigytas varpas, įsteigta „Saulės“ draugijos mokykla.

Klebono Flavijaus Žilinsko rūpesčiu bažnyčia 1931 m. padidinta ir pašventinta.

## Architektūra

Liaudies architektūros formų kuklus pastatas su dvišlaičiu stogu, išsiskiria dideliu piramidiniu aukštu bokštu. Bokštą puošia apskritas žvaigždinis langelis ir du dideli langai su arkomis bei daugybe stiklų.

Bažnyčia medinė, stačiakampio plano, vienabokštė, vienanavė. Šventoriaus tvora sumūryta iš plytų, su arkiniais vartais. Jame stovi stulpinė varpinė, pastatyta 1933 m.

Kaimo kapinių varpinė yra be sienų, tik piramidinis stogelis ant stulpų su spyriais. Du varpai matomi iš lauko ir pasiekiami nuo žemės. Didysis varpas lietas 1781 m. Bažnyčią ir kapines juosia plytų mūro tvora su gražiais vartais. Šie vartai turi tris arkas ir yra uždaromi geležinių pinučių varteliais.

## Galerija

Gasciunai.JPG|Bažnyčia 2008 m.
Gasčiūnai, bažnyčia 2.JPG|Iš priekio
Gasciunai1.jpg|Bažnyčios pietinis fasadas
Gasciunai2.jpg|Bažnyčios vakarinis fasadas
Gasciunai3.jpg|Nukryžiuotojo skulpturėlė ant bažnyčios apsidės
Gasciunai4.jpg|Bažnyčios apsidė
Gasciunai5.jpg|Bažnyčios vartai
Gasciunai6.jpg|Bažnyčios varpinė
Gasčiūnai, bažnyčios varpas.JPG|Varpas kabo apie 2,5 m aukštyje
Gasčiūnai, bažnyčios kryžius.JPG|Bažnyčios smailės kryžius


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Gaurės šv. arkangelo Mykolo bažnyčia

**Gaurės šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gaurės miestelyje, prie Įkojo ir Šešuvies santakos. Turi geoterminį grindų šildymą.

## Istorija

Gaurėje 1661 m. minima evangelikų reformatų bažnyčia. Grįžęs į katalikybę Gabrielius Kaminskis 1670 m. katalikų bažnyčiai skyrė turtų. Įkurta parapija, dovanotas Vytariškių (vėliau pavadintas Kunigiškiais) kaimas. Po 1671 m. panaikinta evangelikų reformatų bažnyčia. Metrikų knygos rašytos nuo 1675 m.

1773 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. 1887 m. leista apmūryti šventorių. 1918–1943 m. klebonavo Kazimieras Šleivys, jis už lietuvišką veiklą, draudžiamos spaudos platinimą 1902 m. buvo 2 metams ištremtas iš Lietuvos.

1970 m. bažnyčia sudegė. 1971 m. maldos namai įrengti gyvenamajame name. 1992 m. pradėta statyti nauja bažnyčia pagal klaipėdiečio architekto Stasio Prikockio parengtą projektą. 2010 m. bažnyčia konsekruota.

## Architektūra

Šventoriuje išlikę senosios bažnyčios mūrinės tvoros vartai ir medinė varpinė, 5 geležiniai kryžiai (XIX a.).

## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Gaurės šv. arkangelo Mykolo parapija (dekanato inf.)
* Gaurės šv. arkangelo Mykolo parapija (*facebook.com*)
* Bažnytiniai dokumentai
Gedžiūnėlių Švč. Mergelės Marijos Sopulingosios bažnyčia

**Gedžiūnėlių Švč. Mergelės Marijos Sopulingosios bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gedžiūnėlių kaime, 1,2 km į rytus nuo kelio , 8 km į pietus nuo Dūkšto, dešiniajame Dysnos upės krante. Bažnyčia stovi veikiančių kaimo kapinių apsuptyje, yra tradicinio gyvenamojo namo formos. Aptarnaujantis kunigas reziduoja Dūkšte. Parapijoje veikia Mažėnų koplyčia.

## Istorija

Gedžiūnėliuose 1921 m. pastatyta kapinių koplyčia. Tai buvo pailgas namas su dvišlaičiu stogu, įėjimo durimis iš galo, į tris dalis padalintais langais. Iki 1931 m. pamaldos vyko vieną kartą per mėnesį. Vilniaus arkivyskupas Romualdas Jalbžikovskis leido kurti parapiją su sąlyga, jeigu pamaldos bus lenkų kalba, bet gyventojai nesutiko. Nuo 1931 m. pamaldos vyko reguliariai. 

Nuo 1921 iki 1941 m. Gedžiūnėliuose buvo tik koplyčia. 1939 m. Vilniaus kraštą grąžinus Lietuvai, tuometinė Daugėliškio parapija buvo padalinta į dvi dalis. Per ją ėjo tarpvalstybinė siena. Dalis Daugėliškio parapijos atsidūrė Baltarusijos SSR pusėje, todėl daugelis žmonių bėgo į Lietuvą. Taip kun. Petras Budra 1939 m. pasitraukė į Lietuvos Respubliką, apsigyveno Garšvinės kaime ir Gedžiūnėlių kapų koplyčioje pradėjo aukoti mišias. Gretimų kaimų žmonės, be šios koplyčios, melsdavosi ir Grybėnų kapinių koplyčioje. Kai dėl silpnos sveikatos kun. Petras Budra išvyko, jį pakeitė Karolis Gumbaragis. Jo pastangomis 1941 m. Gedžiūnėliai tapo parapija, o 1943 m. pastatyta bažnyčia, pritaikant senosios koplyčios pastatą. 

Po 1966 m. kun. Jono Kardelio rūpesčiu bažnyčia restauruota ir išdažyta. Joje pastatytas medinis drožinėtas altorius, Kryžiaus kelio stotelės, medinis piliorius, klausyklos, žvakidės. Kun. J. Kardelio iniciatyva bažnyčią išpuošė medžio drožėjas iš Utenos Kazimieras Šėža.

2021 m. paminėtas Gedžiūnėlių bažnyčios 100 metų jubiliejus (nuo kapinių koplyčios pastatymo) ir 80 metų, kaip įkurta parapija. 

## Architektūra

Bažnyčia tradicinio gyvenamojo namo formos, stačiakampio plano, vienabokštė, vienanavė. Statinys su varpinės bokšteliu, trisiene apside, prišlieta zakristija. Priekiniu fasadu orientuota į pietvakarius. Pagrindinis įėjimas įrengtas pastato priekyje, pro įstiklintą verandą. Šventorių juosia nemūrytų akmenų tvora su geležiniais varteliais.

## Galerija

Gedžiūnėlių bažnyčia, interjeras.JPG|Bažnyčios interjeras
Gedžiūnėliai. Bažnyčia.JPG|Perdažyta bažnyčia, 2017 m.
Gedžiūnėlių bažnyčia. Apsidė.JPG|Bažnyčios apsidė
Gedžiūnėlių bažnyčia.JPG|2015 m.
Gedžiūnėlių bažnyčia 2.JPG


## Literatūra
* Romutis Matkevičius (Matusa), Kazimieras Paulavičius. *Koplyčios. Gedžiūnėliai*. Mūsų Ignalina, 2014-07-22.
* 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Gedžiūnėlių parapija *vilnensis.lt* 
* Bažnyčios nuotraukos *panoramas.lt*
Gegrėnų Jėzaus Nazariečio bažnyčia

**Gegrėnų Jėzaus Nazariečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gegrėnų kaime, 6 km į pietvakarius nuo Žemaičių Kalvarijos. Patenka į Plungės rajono sakralinio kelio maršrutą.

## Istorija

Medinę bažnyčią 1754 m. pastatė Mykolas Venclauskas ir dovanojo jai daugiau kaip 1 valaką žemes. Ji buvo Žemaičių Kalvarijos filija. 1825 m. pakeisti sienojai, bažnyčia ne kartą remontuota.

1850 m. simetriškai pirmajai pristatyta antroji zakristija. 1882 m. šventoriuje iškilo varpinė, o 1888 m. – nauja klebonija. Prie bažnyčios veikė Švč. Sakramento brolija ir Maldos apaštalavimo brolijos skyrius, įkurtas Lietuvių moterų draugijos skyrius. 1940 m. įsteigta Gegrėnų parapija. Pokario metais sumažėjus gyventojų, kunigas Gegrėnuose nebegyveno.

## Architektūra

Bažnyčia priklauso archajiškajam sakralinės architektūros tipui. Daug kartų remontuota, jos planinė struktūra ir vidaus erdvė beveik nepakito. Bažnyčia paaukštinto gyvenamojo namo formos, stačiakampio plano su trisiene apside ir zakristija dešinėje pusėje. Fasadai bebokščiai, stačiakampiai langai užbaigti pusapskritėmis arkomis. Originalus ir retas šios bažnyčios interjero elementas – į apsidę atsiveriančios nedidelės fundatorių ložės. Yra 3 mediniai barokiniai altoriai, išlikę nuo bažnyčios pastatymo. Didysis altorius turi nišoje įkomponuotą Jėzaus Nazariečio statulą. Statula garsėjanti stebuklais, anksčiau buvo perrengiama medžiaginiais drabužiais pagal liturginį laikotarpį.

Šventoriaus tvora mūrinė, prie jos prišlieta medinė varpinė.

## Galerija

Gegrėnai Jesus of Nazareth church 123-G.jpg|Vaizdas iš paukščio skrydžio
BZN Gegrenai church sideview back left.jpg|Bažnyčia ir varpinė
BZN Gegrenai bell tower front sideview right.jpg|Varpinė
Gegrėnų Jėzaus Nazariečio bažnyčios altorius.jpg|Didysis altorius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Gegrėnų Jėzaus Nazariečio parapija (Telsiuvyskupija.lt)
* Gegrėnų parapija (Plungesparapija.lt)
Pričiūnai

**Pričiūnai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Punžonių. Yra Pričiūnų Šv. Ignoto koplyčia, pietuose plyti Akmentilčio miškas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1933–1950 m. Pričiūnuose gyveno ir dirbo vienuolė Vanda Boniševska.

## Šaltiniai
Gardamo šv. Roko bažnyčia

**Gardamo šv. Roko bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gardamo miestelyje, prie Švėkšnos–Žemaičių Naumiesčio kelio. dešiniajame Tenenio krante.

## Istorija

Gardamo koplyčia minima 1636 ir 1688 m. Kvėdarnos seniūno Paco rūpesčiu 1706 m. pastatyta bažnyčia. Ji buvo Žemaičių Naumiesčio parapijos filija. 1806 m. bažnyčioje nebuvo liturginių reikmenų, suolų. 1908–1910 m. veikė „Saulės“ draugijos pradžios mokykla. 1911 m. perstatytas bažnyčios bokštas.

1913 m. balandžio 25 d. bažnyčia sudegė. Pastatyta laikina koplyčia. 1922 m. pradėta vežti akmenis bažnyčiai statyti. Mūryti pradėta 1929 m. Valstybė skyrė 10 000 litų pašalpą. Klebono Stasio Ignatavičiaus rūpesčiu pastatyta bažnyčia. 1932 m. rugsėjo 25 d. pašventinta, įkurta parapija.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su apside. Šventoriaus tvora plytų mūro. 2002 m. bažnyčios bokšte fasadinėje pusėje įmontuotas laikrodis, jo ciferblatas naktį šviečia.

## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Punžonys

**Punžonys** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Buivydžių. Seniūnaitijos centras. Piečiau kaimo teka Paunžė.

## Istorija

XIX a. 1-ojoje pusėje minimas Punžonių dvaras, priklausęs Balinskiams. 2005 m. į rytus nuo kaimo per Nerį pastatytas Balingrado tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mostiškės

**Mostiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Lavoriškių. Seniūnaitijos centras. Yra Mostiškių pagrindinė mokykla (lenkų kalba), vaikų darželis, biblioteka, paštas (LT-15222). 3 km į pietryčius nuo Mostiškių yra Baravykinės kraštovaizdžio draustinis. Stovi mūrinė Mostiškių Švč. Dievo Motinos, Šeimų Globėjos koplyčia, stovi senoji koplyčia.

## Istorija

TSRS okupacijos metais buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Galerija

Mostiškės, ženklas.JPG|Kelias 
Mostiškės, kelias.JPG|Sodybos
Mostiškės, Pergalės kolūkio pastatas.JPG|Buvusio „Pergalės“ kolūkio kontora


## Sportas
* FK Mostiškės (futbolas);

## Šaltiniai
Geidžiūnų Šv. Angelų Sargų bažnyčia

**Geidžiūnų Šv. Angelų Sargų bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Geidžiūnų kaime, 10 km į pietus nuo Biržų, dešiniajame Agluonos krante. Liaudies architektūros formų.

Bažnyčios vardo atlaidai minimi rudenį, tačiau policininkai, kurie dažnai pavadinami angelais sargais, nuošalioje parapijoje retai sulaukiami.

## Istorija

Iš nugriautos Nemunėlio Radviliškio bažnyčios medžiagos kaimo kapinėse 1856 m. pastatyta koplyčia. Valstietis Lukas Kaziūnas, 1886 m. gavęs leidimą remontuoti koplyčią, senąją nugriovė ir pastatė naują, nepaisydamas policijos įspėjimų. Koplyčią 1888 m. pašventino Biržų klebonas Juozapas Rimkevičius. Valdžia siūlė koplyčią uždaryti, o kunigą J. Rimkevičių ir L. Kaziūną nubausti 50 rublių. Rusijos imperijos vidaus reikalų ministras įsakė koplyčią apleisti. Pamaldos joje leistos laikyti tik už mirusiuosius ir per atlaidus. 

Geidžiūnuose apie 1915 m. apsigyveno kunigas Juozas Janulionis (1892–1974). Jo rūpesčiu 1917 m. padidinta koplyčia (tapo filija), įrengtas naujas altorius, pastatyta klebonija.

1932–1937 m. parapijos klebonu dirbo Kazimieras Čiplys-Vijūnas, jis tvarkė bažnyčią, žmones kvietė jungtis prie pavasarininkų, šaulių, o moksleivius į Angelaičių sąjungą. Kūrybingas klebonas rašė nuotaikingas, pamokomas pjeses. 1935–1937 m. Biržų spaustuvė išspausdino 11 K. Vijūno slapyvardžiu pasirašytų vaidinimų, skirtų lietuviškam sodžiui. Knygelės buvo platinamos Šiaurės Rytų Lietuvos knygynuose, jas su dideliu entuziazmu vaidino kaimo jaunimas, inteligentai.

1937 m. suremontuota 4 registrų fisharmonija. 1939 m. gruodžio 23 d. įkurta parapija. Po Antrojo pasaulinio karo apie 30 metų čia klebonavo Leonardas Skardinskas (1916–1989). Klebonas Petras Liepa (1907–1953) 1949 m. suimtas, ištremtas į Sibirą, ten žuvo.

2023 m. Panevėžio vyskupui Linui Vodopjanovui vizituojant Šv. Angelų Sargų bažnyčią, būta užuominų apie parapijos naikinimą.

## Architektūra

Bažnyčia nuo pastatymo buvo padidinta, suremontuota, tačiau išlaikė liaudies architektūros formas. Ji medinė, stačiakampio plano (19,8 × 8,9 m), su bokšteliu ant kraigo. Vienanavė. Įrengti 3 altoriai. Saugomi nežinomų dailininkų paveikslai: „Marija Sopulingoji“, „Evangelistas Lukas“.

Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame yra medinė varpinė (6×6 m).

## Galerija

Geidžiūnų bažnyčia su varpine.JPG|Bažnyčia su varpine
Geidžiūnų bažnyčia.JPG|Galinis fasadas
Geidžiūnų bažnyčia, varpinė.JPG|Varpinė
Geidžiūnų bažnyčia, viduje.JPG|Viduje
Geidžiūnų bažnyčia, kryžius.JPG|Kryžius ant stogo


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis 
* Geidžiūnų Šv. Angelų Sargų bažnyčia *panoramas.lt*
Geležių šv. Juozapo bažnyčia

**Geležių šv. Juozapo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Geležių miestelyje, 8,5 km į šiaurę nuo Subačiaus geležinkelio stoties. Turi neogotikos bruožų.

Parapijoje yra Sodelių Šv. Dvasios koplyčia ir Bikiškių Kristaus Atsimainymo koplyčia.

## Istorija

Naujadvario dvaro (1 km į pietus nuo Geležių) savininkas Puzinas Geležių kapinėse 1779 m. pastatė medinę koplyčią. Kurį laiką buvo dvaro išlaikomas kapelionas (pamaldos leistos 1783 m.). Iki XIX a. vidurio koplyčia vadinta Naujadvario vardu.

1874 m. pastatyta medinė bažnyčia. Prie jos Jonas Baruolis (1848–1930) pastatė varpinę (apačia akmeninė, viršus medinis). Bažnyčiai iš Naujadvario dvaro 1925 m. paskirta 6 ha žemės.

Bažnyčiai sunykus, ji ir varpinė 1935 m. nugriautos. Toje pačioje vietoje kunigo Vinco Beinorto rūpesčiu ir parapijiečių lėšomis 1936 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. Ji 1937 m. išdažyta, įrengta sakykla. 1938 m. įrengti 5 registrų vargonai.

## Architektūra

Bažnyčia turi neogotikos bruožų, kryžminio plano. Bokštas pastatytas prie fasado kairiojo kampo. Vienanavė. Šventoriaus (53×40 m) tvora akmenų mūro ir metalo. Šventoriuje yra senos kapinės.

## Galerija

Geležių bažnyčia, vartai.JPG|Šventoriaus vartai
Geleziu baznycia is siaures rytu puses.JPG ‎|Geležių bažnyčia
Geleziu baznycia is siures rytu puses.JPG ‎|Geležių bažnyčia iš šiaurės rytų pusės
Geleziu baznycia.JPG ‎ |Geležių bažnyčia
Geleziu baznycia is pietu puses.JPG|Geležių bažnyčia iš pietų pusės


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis 
* Bažnytiniai dokumentai
Gelvonų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia

**Gelvonų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Gelvonų miestelyje. Pastatyta 1897 m. pagal Aleksejaus Polozovo projektą. Bažnyčia bebokštė, eklektikos stiliaus su vyraujančiais baroko ir klasicizmo elementais. Kultūros paveldo objektas Nr. 17238.

## Istorija

Gelvonų savininkas iki 1642 m. pastatė evangelikų reformatų koplyčią. Naujasis Gelvonų savininkas Jonas Krizostomas Daumantas Sesickis 1686 m. koplyčią perdavė vienuoliams pranciškonams ir pastatė jiems vienuolyną. Įkurta parapija.

1736 m. bažnyčia (buvusi koplyčia) perstatyta. Veikė vienuolyno parapinė mokykla, 1820 m. jai buvo skirtas pastatas. 1828 m. vienuoliai pamokslus sakydavo lenkų kalba ir tik retkarčiais lietuviškai. Po 1831 m. sukilimo Rusijos valdžia vienuolyną 1832 m. uždarė ir mūriniame 2 aukštų jo pastate įrengė kareivines.

Bažnyčia 1842 m. panaujinta. 1895 m. sudegus bažnyčiai, pamaldos perkeltos į mūrinę koplyčią, statytą 1842 m. Nuo 1848 m. rugpjūčio 1 d. iki 1849 m. rugpjūčio 19 d. pas Gelvonų kleboną gyveno Antanas Baranauskas, būsimasis poetas, vyskupas.

Gelvonų dvaro savininkas grafas Pliateris ir parapijiečiai 1895–1897 m. pastatė dabartinę tašytų akmenų bažnyčią. J. Krinskis, klebonavęs Gelvonuose 1892–1902 m., nemokėjo lietuviškai. 1905–1911 m. lietuviškų pamaldų bažnyčioje beveik nebūdavo. Už triukšmo kėlimą bažnyčioje per lietuviškas pamaldas 1915 m. teisti 2 triukšmadariai. Lenkai, 1919 m. lapkričio 19 d. užėmę Gelvonus, sumušė, areštavo ir išvežė kleboną Danielių Buivį.

1944–1954 m. parapijos klebonu dirbo kunigas, istorikas Juozapas Stakauskas.

## Architektūra

Bažnyčia tašytų akmenų, neoklasicistinė, bebokštė. Šventoriuje stovi medinė varpinė.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
* Gelvonų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia
* Gelvonų koplyčia
Skaidiškės

**Skaidiškės** – miestelis Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Rudaminos, piečiau krašto kelio  ir magistralės  (kelio į Baltarusiją) sankryžos. Prateka Dunaikos upelis. 11 seniūnaitijų. Yra Skaidiškių koplyčia, dienraščio „Lietuvos rytas“ spaustuvė, Skaidiškių mokykla-darželis, biblioteka, poliklinika. Taip pat yra XIX a. Skaidiškių dvaro sodyba ir parkas, 1 km į pietus nuo gyvenvietės stūkso Papiškių piliakalnis.

Skaidiškes aptarnauja 12, 14 ir 16 nr. Vilniaus miesto autobusai (Skaidiškių, Skaidiškių žiedo, Sodžiaus, Skaistės st.).

## Istorija

Skaidiškių kaimo istorija siekia XVII–XVIII a. Yra žinoma, kad 1865 metais Skaidiškėse buvo 16 namų, kuriose gyveno 15 pravoslavų ir 266 katalikai.

1986 m. kaime rastas Skaidiškių lobis, kurį sudaro 225 XVI–XVII a. monetos. Manoma, kad lobis buvo užkastas XVII a. pradžioje. Vėliausia moneta – Zigmanto Vazos Rygos šilingas – nukaldinta 1600 m. 2025 m. suteiktas miestelio statusas.

## Gyventojai

## Galerija

Skaidiškių koplyčia.JPG|Skaidiškių koplyčia
Skaidiškės, Sodų g.JPG|Sodų g. daugiabučiai
Skaidiškių tvenkinys.jpg|Skaidiškių tvenkinys


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vilnijos vartai. Skaidiškės