open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Patirties taškai

**Patirties taškai** () vaidmenų žaidimuose simbolizuoja veikėjo tobulėjimą. Jie skiriami veikėjui už nugalėtus oponentus, atliktas užduotis, gerai suvaidintą personažą ir kitką.

Stalo vaidmenų žaidimuose veikėjui skiriamų patirties taškų kiekis apsprendžiamas įvairiai, priklausomai nuo konkrečios sistemos taisyklių. Galimi variantai:
* Žaidimo sesijos pabaigoje kažkokį jų kiekį savo nuožiūra paskiria Žaidimo Meistras, atsižvelgęs į veikėjo progresą, žaidėjo vaidybą bei kitus faktorius.
* Veikėjas nustatytą taškų sumą gauna po kiekvieno svarbesnio atlikto veiksmo – užmušus priešą, radus lobį ir panašiai.

Pirmosios vaidmenų žaidimų sistemos (Dungeons and Dragons, RIFTS ir kitos) buvo paremtos veikėjų lygiais, kurie simbolizavo bendrą veikėjo sugebėjimų lygį. Surinkęs tam tikrą patirties taškų kiekį, veikėjas pasiekdavo aukštesnį lygį. Jo statistikos ir sugebėjimai pagerėdavo, jis galėdavo gauti naujų sugebėjimų. Veikėjų lygių principas dažniausiai naudojamas ir kompiuteriniuose vaidmenų žaidimuose.

Kai kuriose vėliau sukurtose sistemose (GURPS, Unknown armies ir kitose) buvo atsisakyta veikėjo lygių ir leidžiama už sukauptus patirties taškus gerinti bet kurią statistiką, sugebėjimą ar kitką. Kiek taškų reikia surinkti norint pagerinti statistiką ar sugebėjimą yra nurodoma taisyklių knygoje.
Daukšviečiai

**Daukšviečiai** (arba ***Daugšviečiai***) – buvęs kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 6 km į pietus nuo Švėkšnos, tarp kelių Švėkšna-Ž. Naumiestis ir Švėkšna-Šyliai, dešiniajame Žvelesio upelio krante. Ribojosi su Stankiškių, Žiogų, Nautiltės, Pūzraviečių, Meiželių ir Razmų kaimais. Daukšviečiuose rastas akmuo su iškaltais dubenimis, o lauke, vadintame Ragokalniu, iškasama medžio anglių.

## Istorija

Daukšviečiai minimi 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Gyveno 3 šeimos. 1695 m. – 5 šeimos. Nuo 1820 m. priklausė Vilkėno dvarui. 1880–1882 m., vykęs dvaro žemių atribojimas nuo kaimo, sukėlė ginčus su Vilkėno dvaro savininku grafu Aleksandru Plateriu.

1923 m. kaime buvo 5 ūkiai, 36 gyventojai. Sovietmečiu kaimas sunyko.

## Gyventojai

## Šaltiniai

* A. Rugytė. *Švėkšna*. Čikaga. 1974.
Betri deildin menn

**Betri deildin menn** – aukščiausioji Farerų futbolo lyga, kurioje žaidžia 10 stipriausių šalies futbolo klubų komandų.

## Istorija

Lyga įkurta 1942 m., ne kartą keitė pavadinimus. Nuo 1992 m. lygos komandos dalyvauja UEFA klubų varžybose – čempionai atstovauja Farerus UEFA čempionų lygoje, antrosios, trečiosios, ketvirtosios vietų laimėtojai – kituose UEFA turnyruose.

## Dalyviai

; 2025 m. Betri deildin menn komandos
**[[07 Vestur|„07 Vestur“]]**  **[[B36 Tórshavn]]**  **[[B68 Toftir]]**  **[[EB/Streymur]]**  **[[Klaksvikar ÍF]]**  **[[Víkingur Gøta|„Víkingur“]]**  **[[HB Tórshavn]]**  **[[NSÍ Runavík]]**  **[[FC Suðuroy|„Suðuroy“]]**  **[[TB Tvøroyri]]**

## Titulai

Per 1942–2024 m. Farerų čempionatą yra laimėję 13 klubų – tarp jų sėkmingiausias HB (24 kartus).

|-
| HB Torshavn ||  || 1955, 1960, 1963, 1964, 1965, 1971, 1973, 1974, 1975, 1978, 1981, 1982, 1988, 1990, 1998, 2002, 2003, 2004, 2006, 2009, 2010, 2013, 2018, 2020
|-
| KI Klaksvik ||  || 1942, 1945, 1952, 1953, 1954, 1956, 1957, 1958, 1961, 1966, 1967, 1968, 1969, 1970, 1972, 1991, 1999, 2019, 2021, 2022, 2023, 2025
|-
| B36 Torshavn ||  || 1946, 1948, 1950, 1959, 1962, 1997, 2001, 2005, 2011, 2014, 2015
|-
| TB Tvoroyri ||  || 1943, 1949, 1951, 1976, 1977, 1980, 1987
|-
| GI Gota ||  || 1983, 1986, 1993, 1994, 1995, 1996
|-
| B68 Toftir ||  || 1984, 1985, 1992
|-
| Vikingur Gota ||  || 2016, 2017, 2024
|-
| EB Streymur ||  || 2008, 2012
|-
| SI Sorvagur ||  || 1947
|-
| IF Fuglafjordur ||  || 1979
|-
| B71 Sandur ||  || 1989
|-
| VB Vagur ||  || 2000
|-
| NSI Runavik ||  || 2007
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Betrideildin menn (Fsf.fo)
* RSSSF duomenų bazė:
** Faroe Islands - List of Champions
** Faroe Islands - Final Tables 1942-1999
* Samtlige mestre fra Færøerne (Foot.dk)
* Betri Deildin menn (Faroesoccer.com)
Campeonato Brasileiro

***Campeonato Brasileiro*** ('Brazilijos čempionatas') dar žinomas kaip ***Brasileirão*** ('didysis Brazilijos [turnyras]') – Brazilijos didžiausias nacionalinis futbolo čempionatas, organizuojamas Brazilijos futbolo konfederacijos (*Confederação Brasileira de Futebol*). Brazilų futbolo klubai varžosi ir kitose šalies, valstijų bei regioninėse Brazilijos futbolo sistemos varžybose.

Lyga įkurta 1971 metais, sujungiant anksčiau organizuotas Brazilijos taurės ir Roberto Gomeso Pedrosos turnyro varžybas. Varžybas sudaro trys divizionai:
* Campeonato Brasileiro Série A
* Campeonato Brasileiro Série B
* Campeonato Brasileiro Série C

*Série A* žaidžia 20 klubų, iš kurių 4 po kiekvieno sezono iškrenta į *Série B*, juos pakeičia 4 stipriausios *Série* komandos. *Série C* žaidžia 64 klubų komandų, 4 iškritusios iš *Série B* bei visų valstijų deleguotos komandos.

## Komandos
### 2025 m. sezonas

### 2022 m. sezonas
;2022 m. sezono komandos:

## Nugalėtojai
Brazilijos čempionato nugalėtojai, įskaitant ankstesnius aukščiausio šalies turnyro (*Taça Brasil*, *Torneio Roberto Gomes Pedrosa*) laimėtojus.

## Taip pat skaitykite
* Brazilijos nacionalinė rinktinė

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Brazilijos futbolo lygų sistema

**Brazilijos futbolo sistemos** sudaro dvi lygų piramidės – nacionalinė ir valstijų. Brazilijos futbolo konfederacijos organizuojamas nacionalines varžybas sudaro trys Campeonato Brasileiro divizionai bei Brazilijos taurė (*Copa do Brasil*). Vallstijų futbolo federacijos organizuoja atskirus valstijų čempionatus, kuriuose rengiamos dviejų - keturių lygių varžybos. Stipriausios valstijų komandos patenka į *Campeonato Brasileiro*, taip pat varžosi dėl šalies taurės.

## Lygų piramidė

## Nuorodos
* Brazilijos futbolo varžybos RSSSF svetainėje
Kauno I dekanatas

**Kauno I dekanatas** – Kauno arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 12 parapijų, 7 rektoratus ir 2 vienuolynų bažnyčia. Dekanato teritorija yra Kauno mieste, dešiniajame Nemuno krante (kairiajame krante esančios bažnyčios priklauso Vilkaviškio vyskupijai, Aleksoto dekanatui).

## Istorija

Įkurtas apie 2000 m. iš buvusiam Kauno dekanatui priklausiusių Kauno miesto bažnyčių. 2003 m. priklausė 18 parapijų.

## Parapijos

|-
| Kauno Gerojo Ganytojo (Dainavos) parapija || Kauno Gerojo Ganytojo bažnyčia ||
|-
| Kauno Kristaus Prisikėlimo (Žaliakalnio) parapija || Kauno Kristaus Prisikėlimo bazilika || Kauno Mažoji Kristaus Prisikėlimo bažnyčia
|-
| Kauno pal. arkivyskupo Jurgio Matulaičio (Eigulių) parapija || Kauno pal. arkivyskupo Jurgio Matulaičio bažnyčia || Kauno pal. Jurgio Matulaičio namų koplyčia
|-
| Kauno šv. Antano Paduviečio parapija || Kauno šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Kauno šv. apaštalų Petro ir Povilo parapija || Kauno šv. apaštalų Petro ir Povilo arkikatedra bazilika || Kauno Švč. Sakramento rektorato koplyčia
|-
| Kauno Šv. Dvasios (Šilainių I) parapija || Kauno Šv. Dvasios bažnyčia ||
|-
| Kauno šv. Jono Pauliaus II (Šilainių II) parapija || Kauno šv. Jono Pauliaus II bažnyčia (statoma) || Kauno šv. Jono Pauliaus II koplyčia
|-
| Kauno šv. Juozapo (Vilijampolės) parapija || Kauno šv. Juozapo bažnyčia || Lampėdžių koplyčia
|-
| Kauno Šv. Kryžiaus (Karmelitų) parapija || Kauno Šv. Kryžiaus bažnyčia || Krikščioniškųjų gimdymo namų koplyčia
|-
| Kauno šv. Vincento Pauliečio (Petrašiūnų) parapija || Kauno šv. Vincento Pauliečio bažnyčia || Petrašiūnų slaugos ligoninės koplyčia
|-
| Kauno Švč. Jėzaus Širdies (Šančių) parapija || Kauno Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia || LSMU Kauno ligoninės koplyčia
|-
| Kauno Švč. Mergelės Marijos Rožančiaus Karalienės (Palemono) parapija || Kauno Švč. Mergelės Marijos Rožančiaus Karalienės bažnyčia ||
|-
! colspan=3 | Rektoratai
|-
| Kauno šv. arkangelo Mykolo (įgulos) rektoratas || Kauno šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Kauno šv. Gertrūdos (marijonų) rektoratas || Kauno šv. Gertrūdos bažnyčia ||
|-
| Kauno šv. Pranciškaus Ksavero (jėzuitų) rektoratas || Kauno šv. Pranciškaus Ksavero bažnyčia ||
|-
| Kauno Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo pas Elzbietą (Pažaislio) rektoratas || Kauno Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo pas Elzbietą bažnyčia ||
|-
| Kauno Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų (Vytauto Didžiojo) rektoratas || Kauno Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Kauno Švč. Sakramento (studentų) rektoratas || Kauno Švč. Sakramento bažnyčia ||
|-
| Kauno Švč. Trejybės (seminarijos) rektoratas || Kauno Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
! colspan=3 | Vienuolynų bažnyčios
|-
| || Kauno šv. Jurgio Kankinio bažnyčia (pranciškonų) ||
|-
| || Kauno šv. Mikalojaus bažnyčia (benediktinių) ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Kauno II dekanatas

**Kauno II dekanatas** – Kauno arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 12 parapijų Kauno rajone ir 1 (Rumšiškių) Kaišiadorių rajone. Dekanatui priklauso bažnyčios, esančios į šiaurę ir rytus nuo Kauno.

## Istorija

Įkurtas apie 2000 m. iš buvusiam Kauno dekanatui priklausiusių Kauno rajono bažnyčių. 2003 m. priklausė 13 parapijų.

## Parapijos

|-
| Babtų šv. apaštalų Petro ir Povilo parapija || Babtų šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia || Muniškių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia
|-
| Čekiškės Švč. Trejybės parapija || Čekiškės Švč. Trejybės bažnyčia || Krūvandų koplyčia
|-
| Domeikavos Lietuvos kankinių parapija || Domeikavos Lietuvos kankinių bažnyčia ||
|-
| Giraitės Šv. Šeimos parapija || Giraitės Šv. Šeimos bažnyčia (statoma) ||
|-
| Karmėlavos šv. Onos parapija || Karmėlavos šv. Onos bažnyčia || Užusalių šv. Antano Paduviečio koplyčia
|-
| Kulautuvos Švč. Mergelės Marijos Vardo parapija || Kulautuvos Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia ||
|-
| Lapių šv. Jono Krikštytojo parapija || Lapių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Panevėžiuko Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Panevėžiuko Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Paštuvos šv. Barboros parapija || Paštuvos šv. Barboros bažnyčia || Paštuvos šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės ir šv. Juozapo vienuolyno koplyčia
|-
| Raudondvario šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės parapija || Raudondvario šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia ||
|-
| Rumšiškių šv. arkangelo Mykolo parapija || Rumšiškių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Vandžiogalos Švč. Trejybės parapija || Vandžiogalos Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Vilkijos šv. Jurgio parapija || Vilkijos šv. Jurgio bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Jonavos dekanatas

**Jonavos dekanatas** – Kauno arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 8 parapijas Jonavos rajone.

## Istorija

Įkurtas apie 2000 metus. 2003 m. jam priklausė 8 parapijos.

## Parapijos

|-
| Bukonių šv. arkangelo Mykolo parapija || Bukonių šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Jonavos šv. apaštalo Jokūbo parapija || Jonavos šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia || Skarulių šv. Onos bažnyčia,  Šveicarijos koplyčia
|-
| Jonavos šv. apaštalo Jono parapija || Jonavos šv. apaštalo Jono bažnyčia (statoma) || Jonavos šv. apaštalo Jono parapijos koplyčia
|-
| Kulvos Švč. Mergelės Marijos parapija || Kulvos Švč. Mergelės Marijos bažnyčia ||
|-
| Panoterių Šv. Kryžiaus Atradimo parapija || Panoterių Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia ||
|-
| Ruklos Šv. Dvasios parapija || Ruklos Šv. Dvasios bažnyčia ||
|-
| Upninkų šv. arkangelo Mykolo parapija || Upninkų šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Žeimių Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija || Žeimių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia || Juciūnų koplyčia
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Jurbarko dekanatas

**Jurbarko dekanatas** – Kauno arkivyskupijos administracinis vienetas, apimantis 12 parapijų Jurbarko rajone.

## Istorija

Įkurtas apie 2000 metus. 2003 m. jam priklausė 12 parapijų.

## Parapijos

|-
| Eržvilko šv. Jurgio parapija || Eržvilko šv. Jurgio bažnyčia ||
|-
| Girdžių šv. Marijos Magdalietės parapija || Girdžių šv. Marijos Magdalietės bažnyčia ||
|-
| Juodaičių Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Juodaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Jurbarko Švč. Trejybės parapija || Jurbarko Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Raudonės Švč. Jėzaus Širdies parapija || Raudonės Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia ||
|-
| Seredžiaus šv. Jono Krikštytojo parapija || Seredžiaus šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Skirsnemunės šv. Jurgio parapija || Skirsnemunės šv. Jurgio bažnyčia ||
|-
| Stakių šv. Antano Paduviečio parapija || Stakių šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Šimkaičių šv. vyskupo Martyno parapija || Šimkaičių šv. vyskupo Martyno bažnyčia ||
|-
| Vadžgirio šv. Juozapo parapija || Vadžgirio šv. Juozapo bažnyčia ||
|-
| Veliuonos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Veliuonos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Vertimų šv. Jono Krikštytojo parapija || Vertimų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Kauno dekanatas

:: *Apie dabartinius dekanatus žr. [[Kauno I dekanatas]] ir [[Kauno II dekanatas]].*

**Kauno dekanatas** – buvęs katalikų bažnyčios administracinis vienetas vidurio Lietuvoje, dešiniajame Nemuno krante. Centras – Kaunas.

## Istorija

XIX a. pradžioje priklausė Vilniaus vyskupijai, bet 1849 m. perduotas Žemaičių vyskupijai.

1926 m. priskirtas Kauno arkivyskupijai. 1993 m. jam priklausė:
* 14 bažnyčių Kauno mieste (Kauno Kristaus Prisikėlimo bažnyčia, Kauno Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia, Kauno Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia, Kauno Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia, Kauno Švč. Trejybės bažnyčia, Kauno šv. Antano Paduviečio bažnyčia, Kauno šv. arkangelo Mykolo bažnyčia, Kauno šv. Juozapo bažnyčia, Kauno Šv. Kryžiaus bažnyčia, Kauno šv. Mikalojaus bažnyčia, Kauno šv. Pranciškaus Ksavero bažnyčia, Kauno šv. Vincento Pauliečio bažnyčia, Kauno šv. Gertrūdos bažnyčia, Kauno šv. apaštalų Petro ir Povilo arkikatedra bazilika);
* 7 bažnyčios Kauno rajone (Karmėlavos bažnyčia, Kulautuvos bažnyčia, Lapių bažnyčia, Paštuvos bažnyčia, Raudondvario bažnyčia, Rumšiškių bažnyčia, Vilkijos bažnyčia).

Apie 2000 m. panaikintas išskaidant į du naujus – Kauno I (jam priskirtos miesto bažnyčios) ir Kauno II (rajono bažnyčios).

## Šaltiniai
Kėdainių dekanatas

**Kėdainių dekanatas** – Kauno arkivyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 17 parapijų Kėdainių rajone.

## Istorija

Iki 1926 m. priklausė Žemaičių vyskupijai, 1926 m. priskirtas Kauno arkivyskupijai.

1993 m. jam priklausė 14 bažnyčių – Apytalaukio bažnyčia, Babtų bažnyčia, Josvainių bažnyčia, Kėdainių šv. Juozapo bažnyčia, Kėdainių šv. Jurgio bažnyčia, Labūnavos bažnyčia, Lančiūnavos bažnyčia, Panevėžiuko bažnyčia, Pernaravos bažnyčia, Surviliškio bažnyčia, Šaravų bažnyčia, Šlapaberžės bažnyčia, Šventybrasčio bažnyčia, Vandžiogalos bažnyčia. 2003 m. jam priklausė 18 parapijų.

## Parapijos

|-
| Apytalaukio šv. apaštalų Petro ir Povilo parapija || Apytalaukio šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia ||
|-
| Dotnuvos Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai parapija || Dotnuvos Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia || Akademijos koplyčia
|-
| Gudžiūnų Švč. Jėzaus Širdies parapija || Gudžiūnų Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia ||
|-
| Josvainių Visų Šventųjų parapija || Josvainių Visų Šventųjų bažnyčia || Šaravų Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia
|-
| Kėdainių šv. Juozapo parapija || Kėdainių šv. Juozapo bažnyčia || Kėdainių ligoninės koplyčia
|-
| Kėdainių šv. Jurgio parapija || Kėdainių šv. Jurgio bažnyčia ||
|-
| Krakių šv. apaštalo evangelisto Mato parapija || Krakių šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia ||
|-
| Labūnavos Dievo Apvaizdos parapija || Labūnavos Dievo Apvaizdos bažnyčia ||
|-
| Lančiūnavos šv. Kazimiero parapija || Lančiūnavos šv. Kazimiero bažnyčia ||
|-
| Paberžės Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo parapija || Paberžės Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia ||
|-
| Pagirių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo parapija || Pagirių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia ||
|-
| Pajieslio Švč. Mergelės Marijos Liūdinčiųjų Guodėjos parapija || Pajieslio Švč. Mergelės Marijos Liūdinčiųjų Guodėjos bažnyčia ||
|-
| Pernaravos Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Pernaravos Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Surviliškio Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Surviliškio Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Šėtos Švč. Trejybės parapija || Šėtos Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Šlapaberžės Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Šlapaberžės Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Šventybrasčio Kristaus Atsimainymo parapija || Šventybrasčio Kristaus Atsimainymo bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Raseinių dekanatas

**Raseinių dekanatas** – Kauno arkivyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 16 parapijų Raseinių rajone.

## Istorija

Iki 1926 m. priklausė Žemaičių vyskupijai, 1926 m. priskirtas Kauno arkivyskupijai.

1993 m. jam priklausė 12 bažnyčių – Eržvilko bažnyčia, Girdžių bažnyčia, Girkalnio bažnyčia, Jurbarko bažnyčia, Kalnujų bažnyčia, Milašaičių bažnyčia, Paupio bažnyčia, Raseinių bažnyčia, Skirsnemunės bažnyčia, Vadžgirio bažnyčia, Vertimų bažnyčia, Viduklės bažnyčia. 2003 m. jam priklausė 17 parapijų.

## Parapijos

|-
| Alėjų Švč. Trejybės parapija || Alėjų Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Ariogalos šv. arkangelo Mykolo parapija || Ariogalos šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Betygalos šv. Mikalojaus parapija || Betygalos šv. Mikalojaus bažnyčia || Ugionių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia
|-
| Butkiškės šv. Jono Krikštytojo parapija || Butkiškės šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Girkalnio šv. Jurgio parapija || Girkalnio šv. Jurgio bažnyčia || Graužų koplyčia
|-
| Kalnujų šv. Viktoro parapija || Kalnujų šv. Viktoro bažnyčia ||
|-
| Lesčių Dievo Apvaizdos parapija || Lesčių Dievo Apvaizdos bažnyčia ||
|-
| Lyduvėnų šv. apaštalų Petro ir Povilo parapija || Lyduvėnų šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia ||
|-
| Milašaičių Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Milašaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Paliepių Šv. Kryžiaus parapija || Paliepių Šv. Kryžiaus bažnyčia ||
|-
| Paupio Šv. Šeimos – Jėzaus, Marijos ir Juozapo parapija || Paupio Šv. Šeimos – Jėzaus, Marijos ir Juozapo bažnyčia ||
|-
| Raseinių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Raseinių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Šiluvos Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija || Šiluvos Švč. Mergelės Marijos Gimimo bazilika || Šiluvos Švč. Mergelės Marijos Apsireiškimo koplyčia
|-
| Viduklės Šv. Kryžiaus parapija || Viduklės Šv. Kryžiaus bažnyčia ||
|-
| Vosiliškio šv. Juozapo parapija || Vosiliškio šv. Juozapo bažnyčia ||
|-
| Žaiginio šv. Antano Paduviečio parapija || Žaiginio šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Airijos vyrų futbolo rinktinė

**Airijos vyrų futbolo rinktinė** – Airijos Respublikai atstovaujanti futbolo komanda, valdoma Airijos Respublikos futbolo asociacijos. Airija 3 kartus dalyvavo pasaulio čempionatuose, 1990 m. pavyko pasiekti netgi ketvirtfinalį, kur pralaimėjo čempionato šeimininkei Italijai. Tuo tarpu Europos čempionate dalyvavo 3 kartus.

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose

## Dalyvavimas Europos čempionatuose
* 1960 – 1984 – *neįveikė atrankos*
* 1988 – I etapas
* 1992 – 2008 – *neįveikė atrankos*
* 2012 – I etapas
* 2016 – aštuntfinalis
* 2020 – *neįveikė atrankos*
* 2024 – *neįveikė atrankos*

## Garsiausi praeityje žaidę žaidėjai

## Dabartinė sudėtis
Sudėtis pristatyta prieš draugiškas rungtynes su Anglija . *Statistika patikslinta po  rungtynių su Suomija.*

## Nuorodos

* Rinktinės pasirodymai ir įvarčiai
Pakruojo dekanatas

**Pakruojo dekanatas** – Šiaulių vyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 10 parapijų Pakruojo rajone.

## Istorija

Įkurtas apie 2000 metus. 2003 m. jam priklausė 10 parapijų.

## Parapijos

|-
| Klovainių Švč. Trejybės parapija || Klovainių Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Lauksodžio šv. Aloyzo parapija || Lauksodžio šv. Aloyzo bažnyčia ||
|-
| Lygumų Švč. Trejybės parapija || Lygumų Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Linkuvos Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės parapija || Linkuvos Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia ||
|-
| Pakruojo šv. Jono Krikštytojo parapija || Pakruojo šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Pamūšio šv. Antano Paduviečio parapija || Pamūšio šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Pašvitinio Švč. Trejybės parapija || Pašvitinio Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Rozalimo Švč. Mergelės Marijos Vardo parapija || Rozalimo Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia ||
|-
| Stačiūnų šv. Lauryno parapija || Stačiūnų šv. Lauryno bažnyčia ||
|-
| Žeimelio šv. Petro ir Povilo parapija || Žeimelio šv. Petro ir Povilo bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Gyvenimo filosofija

**Gyvenimo filosofija** – XIX a. pabaigos – XX a. pradžios iracionalistinė filosofijos kryptis, kuri žmogų, intuiciją ir asmeninius išgyvenimus laikė vienintele ir nepakartojama vertybe. Ji kilo kaip atsakas į Hėgelio filosofiją. Jos pradininku laikytinas S. Kirkegoras.
Pagrindiniai atstovai – V. Diltėjus, Friedrich Nietzsche, O. Špengleris ir A. Šopenhaueris.
Albanijos vyrų futbolo rinktinė

**Albanijos vyrų futbolo rinktinė** – Albanijai atstovaujanti futbolo komanda. 2 kartus dalyvavo Europos čempionate.

2016 m. Albanija pateko į Europos čempionatą, kur pralaimėjo Šveicarijai (0:1), po atkaklios kovos pačioje rungtynių pabaigoje pralaimėjo šeimininkams prancūzams (0:2), bei nugalėjo Rumuniją (1:0).

## Dalyvavimas pasaulio čempionatuose

## Dalyvavimas Europos čempionatuose

## Garsiausi žaidėjai

* Foto Strakosha
* Besnik Hasi
* Mehmet Dragusha
* Loro Boriçi
* Riza Lushta
* Selman Stërmasi
* Sokol Kushta
* Vasil Ruci
* Ervin Skela
* Altin Lala
* Igli Tare
* Lorik Cana
* Panajot Pano
* Erjon Bogdani
* Edvin Murati
* Altin Rraklli
* Alban Bushi
* Rudi Vata
* Bledar Kola
* Naim Kryeziu
* Sulejman Demollari
* Arben Minga
* Agustin Kola
* Mirel Josa
* Besart Berisha
* Edmond Kapllani

## Treneriai
Nuo 1990 m.

*  Bejkush Birçe (1990, 1991–1994)
*  Agron Sulaj (1990)
*  Neptun Bajko (1994–1996)
*  Astrit Hafizi (1997–1999)
*  Medin Zhega (2000–2001)
*  Sulejman Demollari (2001–2002)
*  Giuseppe Dossena (2002)
*  Hans-Peter Briegel (2003–2006)
*  Otto Barić (2006–2007)
*  Arie Haan (2008–2009)
*  Josip Kuže (2009–2011)
*  Gianni De Biasi (2012–2017)
*  Christian Panucci (2017–2019)
*  Edoardo Reja (2019–2022)
*  Sylvinho (2023–)

## Nuorodos
* futbollishqiptar.net
Stačiakampis

**Stačiakampis** – keturkampis, kurio visi kampai yra lygūs 90°. Stačiakampis yra atskiras lygiagretainio atvejis, kuriame visi kampai yra statūs. Atskiras stačiakampio atvejis - kvadratas, kurio visi kampai vienodi ir kraštinės lygios.

Stačiakampis žymimas keturiomis didžiosiomis lotynų abėcėlės raidėmis – savo viršūnių pavadinimais (1 pav.).

Stačiakampio, kaip ir visų lygiagretainių priešingosios kraštinės yra lygios (*AB* = *CD* = *b* ir *AD* = *BC* = *a*) ir lygiagrečios (*AB* || *CD*, o *AD* || *BC*). Ilgesnioji stačiakampio kraštinė vadinama jo *ilgiu*, o trumpesnioji – *pločiu*.

## Stačiakampio savybės
Stačiakampis turi ne tik visas lygiagretainių savybes, bet ir tik jam būdingų savybių:
* Stačiakampio visi kampai yra statieji.
\angle A=\angle B=\angle C=\angle D=90^\circ \;
* Stačiakampio įstrižainės lygios ir susikirtimo taške dalijasi pusiau.
d_1=d_2=d\;
* Stačiakampio įstrižainių susikirtimo taškas - jo vidurys.

Tiesės, einančios per stačiakampio priešingų kraštinių vidurio taškus, yra to stačiakampio simetrijos ašys.

## Stačiakampio požymis
Stačiakampio požymis nusako, kaip išskirti stačiakampį iš kitų lygiagretainių.
* Lygiagretainis, kurio įstrižainės lygios, yra *stačiakampis*.

## Formulės
**Pastaba**: Šiose formulėse *a* ir *b* yra stačiakampių kraštinių ilgiai.

Įstrižainės ilgio formulė remiasi Pitagoro teorema. Apie stačiakampį įbrėžto apskritimo spindulys gaunamas perpus sumažinus įstrižainės ilgį.

## Stačiakampio perimetras ir plotas
Stačiakampio perimetras yra lygus ilgio ir pločio sumai, padaugintai iš dviejų (*P* = 2(*a* + *b*)).
Stačiakampio ribojamą plotą galima rasti jo ilgį dauginant iš pločio
(*S* = *ab*) arba pagal šiek tiek modifikuotą keturkampių ploto formulę: S=\frac{1}{2}d^2\sin\varphi\;

Čia d – bet kuri iš stačiakampio įstrižainių, φ – kampas tarp įstrižainių.

## Auksinis stačiakampis

Stačiakampis, kurio ilgesniosios ir trumpesniosios kraštinių santykis lygus aukso pjūviui, vadinamas *auksiniu stačiakampiu*:
:  \frac{a + b}{a} = \frac{a}{b} 

čia a ir b - stačiakampio kraštinės, kurių santykis yra aukso pjūvis, t. y.,  \frac{a}{b} = \frac{1 + \sqrt{5}}{2} \approx 1{,}6180339887 .

## Tobulas stačiakampis

Stačiakampis vadinamas *tobulu*, jeigu jo vidų be tarpų ir persidengimų galima užpildyti kvadratais, o visi kvadratai yra skirtingo dydžio. Tokį išdėstymą rasti nėra lengva.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Jari Litmanen

**Jaris Olavi Litmanenas** (g. 1971 m. vasario 20 d.) – buvęs Suomijos futbolininkas. Atstovavo nacionalinei rinktinei. Dažniai vadinamas geriausiu visų laikų Suomijos futbolininku.

## Karjera
Suomijos futbolo federaciją Litmaneną išrinko geriausiu 50-mečio Suomijos futbolininku ir taip pat užėmė 42 vietą garsiausių suomių šimtuke. 

Rungtyniavo tokiuose klubuose kaip Barcelona, Liverpool, Ajax.

## Rinktinė
1989 m. debiutavo nacionalinėje komandoje. Suomijos rinktinėje yra sužaidęs daugiausiai rungtynių (137). 

Ilgai išliko rezultatyviausiu Suomijos futbolininku, pelnęs 32 įvarčius, kol jo pasiekimą pagerino Teemu Pukki.

## Laimėjimai

### Klubiniai
* Suomijos taurė: 1992
* Olandijos čempionatas: 1994, 1995, 1996, 1998
* Olandijos taurė: 1993, 1998, 1999
* Olandijos supertaurė: 1993, 1994, 1995
* Anglijos Supertaurė: 2001
* UEFA Čempionų Lyga: 1995
* UEFA Taurė: 2001
* Europos supertaurė: 1995, 2001
* Tarpkontinentinė taurė: 1995

### Asmeniniai laimėjimai
* Suomijos metų žaidėjas: 1990, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 2000
* Suomijos metų sportininkas: 1995
* Olandijos metų žaidėjas: 1993
* Europos metų futbolininkas, 8 vieta: 1994
* Europos metų futbolininkas, 3 vieta: 1995
* Olandijos lygos rezultatyviausias žaidėjas: 1993-94
* UEFA Čempionų Lygos rezultatyviausias žaidėjas: 1995-96

## Išnašos

## Nuorodos
* Transfermarkt
* Malmö FF puslapis
Joniškio dekanatas

**Joniškio dekanatas** – Šiaulių vyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 9 parapijos Joniškio rajone.

## Istorija

Įkurtas 1636 m. kaip vienas iš 6 dekanatų, priklausiusių Žemaičių vyskupijai. Jis išliko ir po 1740 m. dekanatų reformos. 1755 m. dekanatui priklausė Gruzdžių bažnyčia, Joniškio bažnyčia, Meškuičių bažnyčia, Šakynos bažnyčia, Šiaulių bažnyčia, Žagarės bažnyčia.

1830 m. Joniškio dekanatui () priklausė 11 parapijų – Joniškio (Joniškio bažnyčia), Kriukų (Kriukų bažnyčia), Kruopių (Kruopių bažnyčia), Naujosios Žagarės (Naujosios Žagarės bažnyčia), Pašvitinio (Pašvitinio bažnyčia, Lauksodžio, Žeimelio filijos), Saločių (Saločių bažnyčia), Senosios Žagarės (Senosios Žagarės bažnyčia), Šakynos (Šakynos bažnyčia, Žarėnų filija), Šiaulių (Šiaulių parapinė bažnyčia, Kužių, Meškuičių, Rėkyvos filijos), Šiupylių (Šiupylių bažnyčia, Gruzdžių filija), Vaškų (Vaškų bažnyčia), taip pat Linkuvos karmelitų vienuolynas. 1926 m. dekanatas atiteko Telšių vyskupijai.

1993 m. jam priklausė 13 bažnyčių (Gasčiūnų bažnyčia, Gruzdžių bažnyčia, Joniškio bažnyčia, Juodeikių bažnyčia, Kriukų bažnyčia, Lauksodžio bažnyčia, Meškuičių bažnyčia, Pašvitinio bažnyčia, Rudiškių bažnyčia, Skaistgirio bažnyčia, Šiupylių bažnyčia, Žagarės bažnyčia, Žeimelio bažnyčia).

1997 m. Joniškio dekanatas perduotas naujai Šiaulių vyskupijai. Apie 2000 m. performuotas: Pakruojo dekanatui perduotos 3 bažnyčios (Lauksodžio, Pašvitinio, Žeimelio), Šiaulių dekanatui – taip pat 3 (Gruzdžių, Meškuičių, Šiupylių), o Joniškio dekanatui priskirta Žukančių parapija iš buvusio Kuršėnų dekanato. 2003 m. Joniškio dekanatui priklausė 8 parapijos.

## Parapijos

|-
| Gasčiūnų šv. Stanislovo Kostkos parapija || Gasčiūnų šv. Stanislovo Kostkos bažnyčia ||
|-
| Joniškio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Joniškio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Juodeikių šv. Jono Krikštytojo parapija || Juodeikių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Kriukų šv. Lauryno parapija || Kriukų šv. Lauryno bažnyčia ||
|-
| Rudiškių šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo parapija || Rudiškių šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia ||
|-
| Skaistgirio šv. Jurgio parapija || Skaistgirio šv. Jurgio bažnyčia ||
|-
| Žagarės I šv. Petro ir Pauliaus parapija || Žagarės I šv. Petro ir Pauliaus bažnyčia ||
|-
| Žagarės II šv. Petro ir Pauliaus parapija || Žagarės II šv. Petro ir Pauliaus bažnyčia ||
|-
| Žukančių Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Žukančių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Kelmės dekanatas

**Kelmės dekanatas** – Šiaulių vyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 14 parapijų Kelmės rajone.

## Istorija

Įkurtas apie 2000 metus. 2003 m. jam priklausė 16 parapijų.

## Parapijos

|-
| Karklėnų šv. Baltramiejaus parapija || Karklėnų šv. Baltramiejaus bažnyčia ||
|-
| Kelmės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Kelmės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Kiaunorių šv. Juozapo parapija || Kiaunorių šv. Juozapo bažnyčia ||
|-
| Kolainių Švč. Mergelės Marijos Karmelio kalno karalienės parapija || Kolainių Švč. Mergelės Marijos, Karmelio kalno karalienės bažnyčia ||
|-
| Kražių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo parapija || Kražių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia ||
|-
| Liolių šv. Simono ir Judo Tado parapija || Liolių šv. Simono ir Judo Tado bažnyčia ||
|-
| Maironių Švč. Mergelės Marijos parapija || Maironių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia ||
|-
| Pakražančio Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai parapija || Pakražančio Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia ||
|-
| Pašilės šv. Jurgio parapija || Pašilės šv. Jurgio bažnyčia ||
|-
| Stulgių šv. Mato parapija || Stulgių šv. Mato bažnyčia ||
|-
| Šaukėnų Švč. Trejybės parapija || Šaukėnų Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Tytuvėnų Švč. Mergelės Marijos Angelų Karalienės parapija || Tytuvėnų Švč. Mergelės Marijos Angelų Karalienės bažnyčia ||
|-
| Užvenčio šv. Marijos Magdalietės parapija || Užvenčio šv. Marijos Magdalietės bažnyčia ||
|-
| Vaiguvos šv. Jono Krikštytojo parapija || Vaiguvos šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Vidsodžio šv. Antano Paduviečio parapija || Vidsodžio šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Žalpių šv. Benedikto parapija || Žalpių šv. Benedikto bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Literatūra
* Dalia Klajumienė. Kelmės dekanato bažnyčios ir vienuolynai. - V.: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2008. - 326 p. ISBN 978-9955-854-12-8
* Alfonsas Motuzas. Kelmės krašto katalikiška etninė kultūra. - K.: Vytauto Didžiojo universiteto leidykla, 2007. - 343 [1] p. ISBN 978-9955-12-218-0

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Mika Väyrynen

**Mika Veirinenas** (*Mika Väyrynen*; g. 1981 m. gruodžio 28 d.) – buvęs Suomijos futbolininkas, saugas. Atstovavo Suomijos nacionalinei rinktinei.

## Karjera
1999–2000 m. priklausė FC Lahti. 2001 m. atstovavo Jokerit Helsinki. 2001 m. persikėlė į SC Heerenveen (Nyderlandai).

Nuo 2005 m. rungtyniavo PSV Eindhoven (Nyderlandai). 2005–2006 m. sezone su PSV tapo Eredivisie čempionu.

## Rinktinė
Kitados atstovavo visų amžiaus grupių Suomijos jaunimo rinktinėms. Kviestas į U-15, U-17, U-18, U-19, U-20, U-21 rinktines.

2002 m. kovo 20 d. debiutavo nacionalinėje komandoje rungtynėse prieš Pietų Korėją. Varžovai nugalėjo suomius rezultatu 2–0.

2006 m. rugpjūčio 16 d. pelnė pirmąjį savo įvartį nacionalinėje komandoje rungtynėse prieš Šiaurės Airiją. Varžovai nugalėjo suomius rezultatu 2–1.

## Išnašos

## Nuorodos
* PSV svetainės puslapis 
* Transfermarkt apie žaidėją
* Transfermarkt apie trenerį
Ervin Skela

**Ervinas Skela** (*Ervin Skela*; g. 1976 m. lapkričio 17 d.) – buvęs Albanijos futbolininkas. Atstovavo nacionalinei rinktinei.

## Karjera
Kitados žaidė Flamutari Vlörë, SK Tiranë, Flamutari Vlörë. Vėlesniais metais rungtyniavo užsienio klubuose: Union Berlin, Erzgebirge Aue, Chemnitzer FC, Waldhof Mannheim, Eintracht Frankfurt, Arminia Bielefeld, 1. FC Kaiserslautern, Ascoli Calcio, Energie Cottbus, TuS Koblenz. 2019 m. atstovavo SSA Arka Gdynia (Lenkija).

## Rinktinė
2001–2011 m. kviestas į nacionalinę rinktinę.

## Išnašos

## Nuorodos
* 
* Statistika pagal fussballdaten
* Globalsportsarchive
Miguel Ríos

**Miguel Ríos** (g. 1944 m. birželio 7) – ispanų dainininkas, kompozitorius, aktorius ir vienas Rock & Roll`o pradininkų ispanijoje.

## Diskografija
* *Mira hacia ti* 1969
* *Despierta* 1970
* *Unidos* 1971
* *Miguel Ríos en directo: Conciertos de Rock y amor*.1972
* *Miguel Ríos: Éxitos* 1973
* *Memorias de un ser humano* 1974
* *La huerta atómica* 1976
* *Al-Andalus* 1977
* *Los viejos rokeros nunca mueren* 1979
* *Rocanrol bumerang* 1980
* *Extraños en el escaparate* 1981
* *Rock and Rios* 1982
* *El Rock de una noche de verano* 1983
* *La encrucijada* 1984
* *Lo más de rock en el ruedo* 1985
* *El año del cometa* 1986
* *Que noche la de aquel año* 1987
* *Miguel Ríos* 1989
* *Directo al corazón* 1991
* *Así que pasen treinta años* 1992
* *Por siempre* 1995
* *Canciones de amor para tiempos difíciles* 1995
* *Como si fuera la primera vez* 1996
* *Miguel Ríos en concierto: Big Band Ríos* 1998
* *Ana Belén, Miguel Ríos cantan a [[Kurt Weill]]* 1999
* *Miguel Ríos y las estrellas del rock latino* 2001
* *60mp3* 2004
* * Solo o en compañía de otros* 2008

## Nuorodos
*
Besnik Hasi

**Besnikas Hasi** (*Besnik Hasi*; g. 1971 m. gruodžio 25 d.) – Albanijos futbolininkas. Buvęs Albanijos nacionalinės rinktinės saugas.

## Karjera
Kitados rungtyniavo įvairiuose Balkanų šalių klubuose, Vokietijoje, Belgijoje. 

Su KRC Genk ir RSC Anderlecht klubais laimėjo Belgijos lygą. 

Baigęs futbolininko karjerą ėmėsi trenerio darbo. Iš pradžių dirbo Anderlecht klubo sistemoje, o vėliau užsienyje, grįžęs į Belgiją Cercle Brugge KSV komandos trenerio asistentu.

## Rinktinės
1999–2007 m. atstovavo nacionalinei Albanijos rinktinei.

## Išnašos

## Nuorodos
* 
* 
* Statistika pagal fussballdaten
Daoizmas

**Daoizmas** () – filosofinė sistema, susiformavusi Kinijoje apie V a. pr. m. e. Pradininku laikomas Laodzi. Plėtojo Džuangdzi. III–II a. pr. m. e. intelektualinė tradicija išvirto į religinę srovę, kuri jungė daoizmo filosofiją su Kinijos liaudies tikėjimais ir magija, budizmo filosofiją bei meditacines praktikas. 

Pagrindinis daoizmo mokymo šaltinis ir svarbus kinų minties paminklas – Daodedzing, padaręs didelę įtaką Kinijos ir kaimyninių šalių kultūrai. Tradiciškai autoriumi laikomas Laodzi. Daoizmas, drauge su konfucianizmu ir budizmu ilgą laiką buvo viena svarbiausių Kinijos filosofijų ir religijų. Su daoizmu susiję daug alchemijos, astrologijos, kovos menų, tradicinės medicinos, fengšui, ciguno ir kt. aspektų.

Kinijoje 0,4 % gyventojų save priskyrė prie daoistų. Tebepraktikuojamas Taivane. Daoizmas padarė įtaką rinzai ir soto dzenbudizmo mokykloms Kinijoje, kurios tebegyvuoja Japonijoje.

## Istorija

Daoizmo ištakos glūdi „protodaoistiniame“ laikotarpyje. XI–VI a. pr. m. e. pastarasis tarpsnis pasižymėjo šamanistiniais ritualais ir protomokslininkų magų mokymais. VI a. pr. m. e.–200 m. Laodzi, Džuangdzi pradėjo plėtoti „filosofinį“ daoizmą. Ilgainiui daoizmas patyrė nuosmukį sumišęs su liaudies tikėjimu. Religinis liaudies tikėjimų grįstas daoizmas rutuliojosi nuo 200–600 m., budizmo veikiamas daoizmas plėtojosi nuo 600–1200 m. Veliau, apie 1200–1600 m. formavosi pasaulietinis ir religinis sinkretinis daoizmas. Galiausiai 1600–1900 m. išskiriamas religinio užslėpto daoizmo sklaidos periodas. 

## Filosofija

Pagrindinė filosofinė sąvoka daoizme yra dao. Laodzi dao sąvoką vartojo keliomis prasmėmis. Dao gali būti suvokiama kaip beformė, beribė, pirmapradė būtis, kuri spinduliuoja gyvybinės energijos dalelytes či. Pastarosios žadina dvasinį ir kūrybinį akstiną bei suteikia pavidalą daiktų pasauliui. Dao taip pat apibūdinamas kaip Visatos atsiradimo, raidos, išnykimo dėsnis, kuris dar įvardijamas dao keliu. Einant juo nušvintama, susitaikoma su savaiminiu pasaulio vyksmu. Taip išsaugoma žmogaus su pasauliu harmonija, kurią, daoistų įsitikinimu, sudaro priešybių vienovė (in ir jang).

## Teologija

Trys tyrieji, trijų dao skaistybių valdovai, dar vadinami, vyriausiųjų dao dievų trejybe, valdanti ir prižiūrinti žmoniją. Iš pradžių svarbiausiu tarp Tyrųjų laikytas Daode Tiandzunas. Kaip teigiama, tai sudievintas dao pradininkas Laodzi. Jis pradėtas dievinti II a. pr. m. e. Manyta, kad Laodzi daug kartų buvo įsikūnijęs žmogumi, paskui tapo žmonių mokytoju. Dar pasakojama, kad jis buvo įšventintas į ilgo gyvenimo praktikas, kurias vėliau praktikavo daugelis daoistų. Po to jį išstūmė Juanši Tiandzunas. Taip pat minimas Linbao Tiandzunas. Apie XI a. Trijų tyrųjų funkcija daoizmo panteone sumenko, juos išstūmė Nefrito imperatorius. Tikima, kad jam savo pareigas patikėjo pats Juanši Tiandzunas, jis esąs tik valdovo padėjėjas.

## Išnašos
Artūras Margelis

**Artūras Margelis** (g. 1965 m. spalio 14 d. Vartuose, Lazdijų rajonas) – Lietuvos ir Lazdijų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1983 m. baigė Krosnos vidurinę mokyklą, studijavo Vilniaus pedagoginiame institute, Aleksandro Stulginskio universitete baigė Žemės ūkio technologijos ir vadybos studijų programą.

1997–2000 m. ir 2007–2019 m. Lazdijų rajono savivaldybės meras, 2003–2007 m. Lazdijų rajono savivaldybės mero pavaduotojas. Lietuvos savivaldybių asociacijos tarybos narys.

1993–2017 m. Tėvynės sąjungos narys, 1997–2017 m. partijos Lazdijų skyriaus pirmininkas. Nuo 2017 m. nepartinio judėjimo „Pirmyn! Kartu mes galime“ pirmininkas.

Nuo 1995 m. Lazdijų rajono savivaldybės tarybos narys.

Tautinių šokių kolektyvo „Lazdija“ narys. Žmona Lina, vaikai Rūta, Domantas.

|-

## Šaltiniai
Jamaikos himnas

***Jamaica, Land We Love*** („Jamaika, Mylima Žemė“) – Jamaikos valstybinis himnas. Sukurtas 1962 m., šaliai paskelbus nepriklausomybę. Žodžiai ir muzika buvo rašomi atskirai, tik vėliau suaranžuoti. Žodžių autorius – Hugh Braham Sherlock. Kompozitorius – Robert Charles Lightbourne, aranžavo – Mapletoft Poulle. Iš visų konkurse pasiūlytų variantų Nacionalinio Himno Komitetas pasirinko šį. Originale vietoje *guide* („vesti“) buvo *guard* („ginti“).

## Žodžiai

: Eternal Father bless our land,
: Guide us with Thy Mighty Hand,
: Keep us free from evil powers,
: Be our light through countless hours.
: To our Leaders, Great Defender,
: Grant true wisdom from above.
: Justice, Truth be ours forever,
: Jamaica, Land we love.
: Jamaica, Jamaica, Jamaica land we love.


## Nuorodos
* Pilnas himno tekstas, vertimas į lietuvių kalbą, vokalinė versija - Himnai.lt
* Instrumentinė versija
Algis Žvaliauskas

**Algis Žvaliauskas** (g. 1955 m. gruodžio 18 d. Mackiuose, Prienų rajonas) – Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
1974 m. baigė Balbieriškio vidurinę mokyklą, 1979 m. – Vilniaus inžinerinį statybos institutą, geodezininkas. Socialinių mokslų daktaras.

1979 m. Kapsuko 7-osios mechanizacijos valdybos inžinierius geodezininkas, 1980 m. darbų vykdytojas. 1992 m. – individualios įmonės direktorius. 1993 m. – Marijampolės miesto valdybos Ekonomikos skyriaus vyriausiasis inžinierius. 1993–1995 m. Marijampolės miesto meras, 1995–1996 m. Marijampolės miesto savivaldybės meras. 1996–2000 m. Lietuvos Respublikos Seimo narys, 1996–1998 m. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministras. 2001–2003 m. AB „Marijampolės pieno konservai“ direktorius. Nuo 2003 m. – UAB „Marijampolės statyba“ direktorius, IĮ „Strampas“ projektų vadovas. 2011–2012 m. Marijampolės savivaldybės mero pirmasis pavaduotojas. 2014–2016 m. Lietuvos Respublikos susisiekimo viceministras. Nuo 2017 m. Marijampolės kolegijos dėstytojas.

1990–1995 m. Marijampolės miesto tarybos deputatas, 1995–1996 m. Marijampolės miesto savivaldybės tarybos narys, 2003-2007 m. ir nuo 2011 m. Marijampolės savivaldybės tarybos narys.

1983 m. TSKP, 1993 m. Tėvynės sąjungos, 1999 m. Nuosaikiųjų konservatorių partijos, 2000 m. Krikščionių konservatorių socialinės sąjungos, 2010 m. Krikščionių partijos narys.

1998 m. Lietuvos moterų krepšinio A lygos prezidentas. Žmona Rima, sūnus Donatas, dukterys – Ieva ir Sigita..

|-

## Šaltiniai
Evoliucija (filmas)

**Evoliucija** () – 2001 JAV mokslinės fantastikos komedija. Filmas paremtas Don Jackoby istorija, kurią perdarė David Diamond ir David Weissman. Filme pasakojama apie kitokią nei Žemės gyvybės evoliuciją.

## Siužetas

Ira Kane ir Harry Block meteorite nukritusiame į Žemę atranda nežemiškos kilmės organizmų. Jie pastebi organizmai nepaprastai greitai evoliucionuoja. Iškviečiami kariškiai suvaldyti staigiai kintančios situacijos. Galiausiai situacijai tapus nevaldomai bandoma nežemišką gyvybę sunaikinti naplamu, tačiau paaiškėja, kad jis tik paspartino evoliucija. O nežemišką gyvybę gali įveikti selenas, kurio yra  Head & Shoulders šampūnuose. Selenas yra analogiškai nuodingas svetimai gyvybei kaip žemiškai arsenas.

## Aktoriai
: *Aktorius – filmo veikėjas*
* David Duchovny – Dr. Ira Kane
* Julianne Moore – Dr. Allison Reed
* Orlando Jones – Prof. Harry Block
* Seann William Scott – Wayne Grey
* Ted Levine – Russell Woodman
* Ethan Suplee – Deke
* Michael Bower – Danny
* Dan Aykroyd – Lewis
Jonas Matulevičius (1957)

**Jonas Matulevičius** (g. 1957 m. kovo 4 d. Smalininkuose, Lazdijų rajonas) – Lietuvos ir Lazdijų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1964 m. pradėjo lankyti Gudeliškės pradinę mokyklą, ją baigęs 1968 metais tęsė mokslą Krosnos vidurinėje mokykloje. 1972 m. baigęs aštuonias klases įstojo į Kauno A. Kvedaro miškų ūkio technikumą, jį baigė 1976 m. ir įgijo miško techniko specialybę. 1988 m. neakivaizdiniu būdu baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją ir įgijo inžinieriaus – miškininko specialybę.

1976 m. Kapčiamiesčio sakinimo ruožo meistras. 1976 m. gegužės mėn. pašauktas į Tarybinę armiją. Atlikęs privalomąją karinę tarnybą 1978 m. grįžo į gimtąjį rajoną ir pradėjo dirbti miškininku Lazdijų rajono Garbės ženklo ordino Kirsnos kolūkyje. 1983 m. paskirtas valstybiniu gamtos apsaugos inspektoriumi Lazdijų rajonui. 1993 m. Lazdijų muitinės Kovos su kontrabanda skyriaus darbuotojas. 1997 m. UAB „Fregija“ Lazdijų filialo direktorius. 2000–2003 m. Lazdijų rajono savivaldybės meras. 2003 m. UAB „Reima“ vadybininkas.

1999 m. Najosios sąjungos, nuo 2002 m. Liberalų demokratų partijos, 2006 m. partijos Tvarka ir teisingumas (liberalai demokratai) narys, Lazdijų rajono skyriaus pirmininkas.

2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Lazdijų rajono savivaldybės tarybos narys. Taip pat užaugino tris vaikus Raimondą, Eglę ir Rytį. Šiuo metu ūkininkauja savo gimtojoje tėviškėje, plėsdamas ūkį.
----

|-

## Šaltiniai
Mohavių dykuma

**Mohavių dykuma** () užima didžiąją dalį pietinės Kalifornijos ir dalį pietryčių Jutos, pietų Nevados Jungtinėse Valstijose. Mohavių genties vardu pavadinta dykuma užima 35 000 km² plotą.

Mohavių dykumą supa Tehačapio kalnų, San Gabrielio kalnų ir San Bernardo kalnų grandinės. Šiaurinė ir rytinė dykumos ribos mažiau aiškiai matomos.

## Klimatas

Mohavių dykumoje per metus iškrinta mažiau nei 150 mm kritulių, ji yra daugiausia 1000–2000 m aukštyje. Mohavių dykumoje yra rezervatas, taip pat žemiausia ir karščiausia Šiaurės Amerikos vieta: Mirties slėnis, kur liepos pabaigos ir rugpjūčio pradžios temperatūra paprastai siekia 50&nbsp;°C.

Kaip ir daugelyje dykumų, Mohavių dykumoje vasara yra labai karšta, tačiau žiemą čia būna dideli šalčiai. Dalyje Mohavių dykumos iškrenta ir sniego.

## Gyvenvietės

Mohavių dykumoje yra nemažai miestų vaiduoklių, iš kurių svarbiausi yra sidabro kasėjų miestas Kalikas ir sena geležinkelio stotis Kelsas. Dykumą kertą svarbūs keliai Interstate 15, Interstate 40, US Highway 395 ir US Highway 95.

Svarbus vandens šaltinis dykumoje yra Mohavių upė. Rytinę dalį taip pat kerta Kolorado upė.

Be kaimo tipo gyvenviečių Mohavių dykumoje yra ir keletas miestų. Didžiausias miestas ir metropolinė sritis yra Las Vegasas. Kiti miestai yra Palmdeilas, Viktorvilis, Barstou, Ridžkrestas, Tventinain Palmsas ir Nidlsas Kalifornijoje; Litlfildas ir Kingmanas Arizonoje; Boulder Sitis, Hendersonas, Džynas, Nort Las Vegasas, Laflinas, Parampas ir Primas Nevadoje; Harikeinas, Aivinsas, La Verkinas, Virdžinas, Sent Džordžas, Santa Klara (Juta), Springdeilas ir Vašingtonas Jutoje.

## Nuotraukos

Image:Hiking Kelso Dunes ridge.jpg|Kelso smėlio kopos
Image:Mojave_Rainbow2.jpg|Vaivorykštės kanjonas netoli Barstou miesto
Vidmantas Macevičius

**Vidmantas Macevičius** (g. 1956 m. liepos 5 d. Intoje, Komių autonominė respublika) – energetikas, Lietuvos ir Mažeikių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

Baigė Kauno politechnikos institutą, įgijo inžinieriaus elektriko kvalifikaciją.

1979–1981 m. Mažeikių elektrinės budintysis elektromonteris, 1981–1983 m. elektrinės pamainos viršininkas, 1983–1990 m. chemijos cecho viršininkas, 1989–1990 m. elektrinės direktoriaus pavaduotojas, 1990–2000 m. direktorius. 1999 m. AB Mažeikių nafta generalinis direktorius.

2000–2003 m. ir nuo 2019 m.- 2023 m. Mažeikių rajono savivaldybės meras. 2003–2004 m. AB Rytų skirstomieji tinklai Panevėžio elektros tinklų filialo direktorius, 2004–2010 m. Panevėžio regiono direktorius. 2010–2014 m. UAB „Kurana“ vykdantysis direktorius, 2014 m. UAB „EKO TERMO“ direktorius. 

2015–2019 m. energetikos viceministras.

2000–2003 m. ir nuo 2019 m.- 2023 m. Mažeikių rajono savivaldybės tarybos narys.

1999–2003 m. buvo Naujosios sąjungos narys. 1999–2003 m. Mažeikių skyriaus pirmininkas.

## Visuomeninė veikla

1989–1990 m. Mažeikių karatė klubo „Vytis“ pirmasis prezidentas. 

2004–2011 m. Panevėžio aeroklubo tarybos pirmininkas, turi piloto licenciją.

## Šeima

Sutuoktinė Irena. Vaikai Vaidotas, Asta, Ugnė.

## Šaltiniai
Alkenas

**Alkenai** – alifatiniai organiniai junginiai, kurie yra angliavandeniliai ir turi bent vieną dvigubąjį ryšį tarp anglies atomų. Patys paprasčiausi alkenai turi cheminę formulę **C<sub>n</sub>H<sub>2n</sub>**. Alkenai su atomų žiedais sudėtyje galima vadinti *cikloalkanai*.

Fizikinės savybės: beveik nepoliškos ir dėl to blogai tirpios vandenyje, bendrai ju tankis < 1.0 g/ml, gali degti. Paprasčiausia alkenai yra skaidrus ir bespalviai. Alkenai blukina Bromo tirpalą. Tai yra kokybinė alkenų reakcija.

Pvz.:

Paplitimas gamtoje:
1) Priešingai alkanams, alkenai gamtoje mažai paplitę. 
2) Žemesniųjų alkenų nedideliais kiekiais būna naftos dujose, aukštesniųjų – kai kurių rūšių naftoje (Kanados).�
3) Svarbiausia pramoninė alkenų tiekėja  yra naftos perdirbimo pramonė.

Alkenų sandara:
Hibridizacijos būklė sp 2. Jungties ilgis 0,133 nm (1 nm – 10 m). Kiekvienas anglies atomas sudaro 3 σ jungtis, esančias vienoje plokštumoje 120 laipsniu kampu. Nehibridizuotos p elektronų orbitalės yra statmenos σ jungčių plokštumai ir lygiagrečios viena su kita, jos sudaro antrąją  π jungtį.

Nomenklatūra: 
Alkenų pavadinimai sudaromi panašiai, kaip alkanų. Skirtumas yra tas, kad galūnė –anas pakeičiama galūne –enas. Ilgiausioji grandinė, turinti dvigubąjį ryšį tarp anglies atomų, pradedama numeruoti nuo to galo, prie kurio arčiausiai yra dvigubasis ryšys.

Alkenų cheminės savybės
Prisijungimo reakcijos
Halogeninimas

Alkanai šviesoje prisijungia halogenus dvigubo ryšio nutraukimo sąskaita. Tai kokybinė dvigubo ryšio atpažinimo reakcija:

Hidratacija. Etanolio ir antrinio alkoholio gavimas

Veikiant vandeniu ir sieros rūgštimi eteną, gaunamas pirminis alkoholis etanolis:

tuo tarpu hidratuojant kitus junginius gaunami antriniai arba tretiniai alkoholiai.
Oksidacijos reakcijos
Degimas

Analogiškai alkanams, pilnai sudegant alkenams susidaro anglies dioksidas, nepilnai - monoksidas (smalkės).
Epoksietano susidarymas

Tai labai svarbi pramonėje reakcija, kurios metu gaunama daugelių medžiagų sintezei reikalinga žaliava epoksietanas.

Nepilna oksidacija

Alkenus oksiduojant šarminiu kalio permanganatu susidaro dioliai (junginiai su dviem hidroksilo grupėm):

Alkenų gavimas

    *
      Alkanų dehidrinimas

    *
      Alkanų krekingas

Žr. alkanų chemines savybes

    *
      Alkinų hidrinimas

    *
      Alkoholių dehidratacija

+ H_{2}O

Alkoholių dehidratacija vyksta pagal Zaicevo taisyklę (žr. alkoholius)

    *
      Monohalogenintą alkaną lydant su KOH

    *
      Dihalogenintą alkaną veikiant Zn arba Mg

Alkenų panaudojimas

Iš eteno gaunamas epoksietanas, kuris yra daugelio medžiagų sintezės žaliava. Epoksieteno molekulės ciklas labai įtemptas, todėl ji reaktyvi. Pvz., iš epoksietano gaunamas etandiolis - antifrizas.
Nestoriečiai

**Nestoriečiai** – žmonės, tikėję Konstantinopolio patriarcho Nestorijaus (386–451) doktrina, kad Kristus egzistavo dviejuose asmenyse – kaip žmogus ir kaip Dievo Sūnus. Šią doktriną pasmerkė Efezo susirinkimas.

## Išnašos