Huculai

**Huculai** (, vns. *гуцул*; , vns, *huţul*) – Karpatų kalniečių ukrainiečių etninė grupė. Kartu su lemkais ir boikais laikomi Karpatų tikraisiais vietiniais gyventojais.

Gyvena:
* Ukrainoje (huculų žemių (Huculščinos) plotas – 6,5 tūkst. km²):
** Ivano Frankivsko srityje: Verchovinos ir Jaremčės rajonai, Kosivo ir Nadvirnos rajonų pietinės dalys,
** Černivcių srityje: Putilos rajonas ir Vižnicos rajono pietinė dalis,
** Užkarpatės srityje: Rachivo rajonas,
* Rumunijos pasienyje su Ukraina: Maramurešo žudecas.

Pagal 2001 m. Visos Ukrainos gyventojų surašymą 2001 metais 21 400 Ukrainos gyventojų save laikė huculais..

Iki 1945 m. huculai buvo suskaldyti. Iki Pirmojo pasaulinio karo (nuo 1867 m.) jie priklausė Austrijai-Vengrijai, o po Pirmojo pasaulinio – Lenkijai, Rumunijai ir Čekoslovakijai.

## Pavadinimo etimologija
Pavadinimo *huculai* kilmę aiškina kelios hipotezės:
* kilęs iš  'vagis';
* kilęs iš slaviško žodžio *kochul* 'bastūnas, migrantas', nes seniau jų gyvenimo būdas buvo pusiau klajoklis;
* kilęs iš tiurkų ogūzų genties *Uzy* pavadinimo;
* kilęs iš Didžiosios Moravijos kunigaikščio Hecilos (*Hetsyla*) vardo.

## Kilmė
Huculų kilmę aiškina kelios hipotezės:
* Huculai yra baltųjų chorvatų, kurie gyveno šiame regione IV–XII a., arba slavų genties uličių, kurie pečenegų spaudžiami pasitraukė iš ankstesnės gyvenamosios vietos prie Pietų Bugo, palikuonys. Huculai laiko save ukrainiečių tautos dalimi, nors save išskiria kaip subetnosą.
* Huculai buvo ankstyvieji neromanizuoti trakai ar dakai, kurie vėliau asimiliavosi slavų aplinkoje.
* Huculai buvo paskutiniai romanizuoti dakai. Rumunų poetas *Mihai Eminescu*, gyvenęs Bukovinoje ir sutikdavęs huculus, tikėjo, kad huculai yra kilę iš suslavėjusių laisvųjų dakų.
* Huculai yra laisvųjų dakų ir gotų, kurie kartu gyveno Bukovinoje, mišinys.

## Ekonomika
Nuo seno pagrindiniai huculų verslai buvo galvijininkystė kalnų ganyklose, miško verslai, medienos plukdymas kalnų upėmis. Sodininkystė ir daržininkystė buvo antraeilis pragyvenimo šaltinis. Išvystyti dailieji amatai – medžio drožyba ir deginimas, odos ir vario dirbinių gamyba, puodininkystė, audimas.

## Kultūra
Tautiniai huculų muzikos instrumentai:
* *telenka* – atvira fleita be skylučių, gaminama iš lazdyno ar gluosnio.
* *sopilka* – fleita su skylutėmis
* *[[trembita]]* – dakų kilmės Alpių ragas.
* dūdmaišis
* cimbolai
* dambrelis ()

Išlikę šamanizmo likučiai.

Tradicinei huculų kultūrai atstovauja spalvingi ir sudėtingi amatų dirbiniai – drabužiai, skulptūra, medžio drožiniai, metalo gaminiai, dembliai, keramika, margučiai (). Dailiaisiais amatais, dainomis bei šokiais užsiima ir huculai, gyvenantys kitose šalyse.

Ukrainos huculų kultūra labai artima kaimyninės Vakarų ir Pietvakarių Ukrainos kultūrai., ypač lemkų ir boikų. Šios grupės taip pat panašios į kitas kalniečių slavų grupes, pvz., goralus Lenkijoje ir Slovakijoje. Huculų kultūra panaši ir į valachų kultūras – Moravijos valachus Čekijoje ir valachus Rumunijoje.. Daugelis huculų yra unitai ar stačiatikiai.

Huculų bendruomenės tradiciškai užsiima miškininkyste ir miškakirtyste, galvijininkyste ir avininkyste. Manoma, kad huculai išvedė arklių veislę, vadinamą *huculų poniai*.

Vienu svarbiausių vyrų huculų atributų laikomas ilgakotis kirvukas.

## Galerija

File:Huculi1872.jpg|Keliaujantys huculai (Galicija, 1872 m.). Litografija
File:Huzulen 03.jpg|Huculai
File:Huzulin 02.jpg|Huculė
File:Kosiv Dress.jpg|Huculių vestuvinės suknelės (2005 m.)


## Nuorodos