Barkeliai

**Barkeliai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 3 km į pietryčius nuo Darbėnų, prie kelio  ir Dubupio upelio. Teritorijos plotas 306,96 ha žemės. Veikia Kalniaus sodyba, teikianti kaimo turizmo paslaugas.

## Etimologija
Vietovardis kilo iš asmenvardžio Barkus (Bartkus) mažybinės formos daugiskaitos. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , , . Vietos tarme vadinamas .

## Geografija
Kaimas yra Pajūrio žemumoje. Didesniąją teritorijos dalį sudaro pievos, ariami ir dirvonuojantys laukai, o pakraščiuose – miškai. Ribojasi su Naujukais, Vaineikiais, Dubašiais, Kašučiais, Darbėnais ir Prūdgaliu.

Per kaimą teka Dubupis, pietuose tyvuliuoja Kašučių ežeras. Skersai kaimo praeina kelias Darbėnai–Vaineikiai, abipus kurio stovi 6 sodybos. Dar po 2 vienkiemines sodybas yra šiaurės rytinėje ir pietinėje dalyse.

## Istorija

Prie Kašučių ežero žmonių gyvenama nuo seniausių laikų. Tai mena šalia aptiktas II–XIII a. kapinynas, I–II a. gyvenvietė, senovės žemdirbystės vieta, kūlgrinda.

Kaimas susiformavo XVI a. II pusėje, pravedus Valakų reformą. Priklausė Darbėnų dvarui.

1779 m. jame buvo 9 sodybos. Iš jų 6 sodybos stovėjo į pietus nuo kelio Darbėnai–Vaineikiai, abipus gatvės link Kašučių. Kitos 3 sodybos kūpsojo šiauriniame pakraštyje, ganyklose įsikūrusiame užusienyje. Dirbama žemė buvusi suskirstyta į 3 laukus, kurių vienas vadintas Kalnu, kitas – Daržais. Pakraščiuose driekėsi ganyklos, vadintos Plikiais, Gudleikniu ir Kleciumi. Žemę iš dvaro nuomojosi Petras Rūtis, Pranciškus Ronkaitis, Petras Večerskis, Jonas Šopaga, Antanas Barasa, Simonas Rimkus, Antanas Ronkaitis, Jurgis Barasa ir Domininkas Maslauskis.

Kaimiečių dvasiniu gyvenimu rūpinosi Palangos, o nuo 1740 m. – Darbėnų parapijos dvasininkai. Mirusieji laidoti kaimo kapinėse, o nuo XVIII a. pab. – Darbėnų parapijos kapinėse.

1827–1828 m. buvo 8, 1845 m. – 12 katalikų kiemų, 1846 m. – 11 dūmų, 1852 m. – 8 katalikų kiemai.
 
XIX a. II pusėje užusienis pavadintas Naujukais. Panaikinus baudžiavą, Barkelių kaimo ir Naujukų užusienio žemdirbiai priskirti Darbėnų valsčiaus valstiečių luomui. Jiems perduota 279 rėžiai ariamos žemės, už kurią 1870 m. 63 valstiečiai mokėjo išperkamuosius mokesčius grafui Juozapui Tiškevičiui. Kaime per baudžiavos panaikinimo reformą buvo suformuoti 3 naujakurių vienkiemiai. 1872 m. Barkelių kaime stovėjo 9, o Naujukų užusienyje – 3 sodybos.

Greta valstiečių luomo žemdirbių kaime gyveno bajorų luomui priklausančios šeimos, tarp kurių 1892 m. minimi Feliksas ir Anelė Dambrauskaitė Kenstavičiai su vaikais Konstantinu, Adolfu, Uršule, Emilija ir Tekle.

Rusų valdžiai uždraudus lietuvišką spaudą, prie slapto lietuviškų knygų platinimo prisidėjo valstietis, knygnešys Kazimieras Bendikas. Kretingos sienos perėjimo punkte pas jį Rusijos muitininkai 1895 m. gruodžio 12 d. rado lietuvišką 1896 metų kalendorių. Už tai knygnešys buvo suimtas, jam iškelta baudžiamoji byla, kuri 1896 m. gegužės 14 d. caro manifestu nutraukta.
 
Kaizerinės Vokietijos okupacinei valdžiai 1915 m. įvedus naują administracinį-teritorinį suskirstymą, nuo Barkelių kaimo bendruomenės buvo atskirti Naujukai. 1923 m. Barkeliuose buvo 15 ūkių. Įgyvendinant Lietuvos žemės reformą, 1934 m. panaikintos bendrosios ganyklos, 1939 m. parengtas ir iki 1941 m. įgyvendintas kaimo išskirstymo vienkieminiais ūkiais planas.

1935 m. stovėjo 17 sodybų, kuriose gyveno 10 ūkininkų ir 7 trobelninkų šeimos. Kaime buvo išlikę mikrotoponimų, menančių valakinį kaimą. Pietinėje dalyje plytėjo ariamas Sodybų laukas, Apluokų, Kiesuočio, Lankos, Palankių pievos ir Kleciaus ganykla. Šiaurės vakaruose ariamas laukas vadintas Kalnais, per kurį ėjo Ronyčios kelelis. Iš Kalnų lauko kaimiečiai taip pat kasė žvyrą savo poreikiams ir vieškeliui remontuoti. Šalia buvo Užkalnis – krūmynais apaugusi ganykla. Rytinėje dalyje apie 60 ha apėmė dirbama žemė, vadinama Daržų galu, o šalia plytėjo Biržtva – 68 ha dydžio pieva ir dirva.
 
Antrosios sovietų okupacijos pradžioje 1944 m. prasidėjus rezistenciniam judėjimui, į Žemaičių apygardos partizanų gretas įstojo ir kovoje už Lietuvos laisvę žuvo Petras Benetis ir Steponas Margis. Pokario trėmimai palietė 5 šeimas: 1947–1949 m. iš Barkelių į Tomsko ir Irkutsko sritis buvo ištremta 13 žmonių.
 
Sovietmečiu kaimas priklausė Darbėnų kolūkiui. Kalnų lauke veikė apylinkės kolūkių laukuose melioracijos metu surinktų akmenų skaldykla. Jos išvengė Barkeliuose melioratorių išvilktas didelis riedulys, primenantis krėslą, kuris paliktas kaimo pakelėje.

Istorijos bėgyje kaimas prarado šiaurinę žemių dalį, kurioje atsirado Naujukai. Tačiau per tarpukario ir vėlesnes žemės reformas prie Barkelių buvo prijungta dalis Kašučių kaimo žemių su vieninteliu Kretingos krašte Kašučių ežeru.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kazys Bendikas (1853–?), valstietis, knygnešys.
* Petras Benetis (1919–1948), Kardo rinktinės partizanas, Žemaičių legiono srities štabo ryšininkas.

## Kultūros paveldas
* Kašučių ežero kūlgrinda
* Barkelių senosios kapinės.
* Koplytėlė su Nazariečio, Marijos Sopulingosios ir 2 angelų skulptūromis (XX a. I p.).
* Dubašių senovės žemdirbystės vieta (į Barkelių kaimo teritoriją patenka pietinis šios kultūros vertybės pakraštys)

## Šaltiniai

* Julius Kanarskas. Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyturys. – 1992 m. rugpjūčio 19 d. – P.
* Julius Kanarskas. Barkeliai ir Naujukai. – Švyturys. – 2019 m. birželio 15 d. – P. 5–6
* Julius Kanarskas. Barkeliai ir Naujukai. – Švyturys. – 2019 m. birželio 19 d. – P. 5

## Nuorodos
* Barkeliai ir Naujukai. – Švyturys. – 2019 m. birželio 15 d.
* Barkeliai ir Naujukai. – Švyturys. – 2019 m. birželio 19 d.
* 
* 
* 
*