open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalikstas Kasakauskis

**Kalikstas Kasakauskis** (arba **Kalikstas Kasakauskas**, , g. apie 1792 m. Didkiemis, dab. Šilalės raj. – 1866 m. birželio 6 d. Akmenė) – Romos katalikų kunigas, teologijos daktaras (1831 m.), kalbininkas, vertėjas.

## Biografija
Kilęs iš bajorų Kosakovskių giminės. 1814-1818 m. mokėsi Žemaičių kunigų seminarijoje Varniuose, 1826-1831 m. – Vyriausiojoje dvasinėje seminarijoje prie Vilniaus universiteto. 1818 m. įšventintas kunigu. Iki 1825 m. vikaras Salantuose, 1831-1834 m. Kaltinėnų klebonas. 1834-1838 m. dirbo Žemaičių vyskupijos kurijoje, 1834 m. prelatas, 1835-1838 m. oficiolas. Nuo 1838 m. – Akmenės klebonas. Mirė ir palaidotas Akmenėje.

## Mokslinė veikla
Svarbiausią veikalą – lietuvių kalbos gramatiką „Kalbrėda liežuvio žemaitiško“ ( 1832 m.) – skyrė žemaičiams ir aukštaičiams, ją siekė nukonkuruoti rankraštinė S. Groso gramatika vien žemaičiams. Parašė ir išvertė blaivybei ir religingumui ugdyti skirtų knygelių (1859 m., 1861 m., 1862 m., 1864 m., 1869 m.). Išliko M. Valančiaus Žemaičių vyskupystės recenzijos apmatų juodraščiai (1848-1863 m., išsp. 2001 m.). vėlesnių tekstų kalba jau sužemaitinta (gramatikoje rašoma *wienas* Vienas, vėliau – *winus* vienus, vanduo – *wandu*, *bukit* būkit – *bukiet*). Derinosi prie tuo metu Žemaičių vyskupijoje vyravusių pažiūrų į bendrinę kalbą: ankstyvuoju veiklos laikotarpiu – prie vyskupo J. A. Giedraičio siūlytų vakarų aukštaičių rašomųjų normų, vėliau prie vyskupo M. Valančiaus aplinkoje kurtų žemaitiškų tekstų.

## Atminimo įamžinimas
* Pagrindinės gatvės Akmenėje ir Didkiemyje pavadintos K. Kasakausko vardu.

## Literatūra
* Giedrius Subačius. Kalikstas Kasakauskis: Lietuvių bendrinės kalbos konjunktūra, Vilnius, 2001 m.

## Šaltiniai
Dalia Kasčiūnaitė

**Dalia Kasčiūnaitė** (g. 1947 m. balandžio 17 d. Vilniuje) – Lietuvos tapytoja, grafikė.

## Biografija
1972 m. baigė Lietuvos dailės institutą. Nuo 1992 m. dailininkų grupuotės „l“ narė.

## Kūryba
Ankstyvuoju kūrybos laikotarpiu nutapė portretų, peizažų, natiurmortų, vėlesniuoju – abstrakčių kompozicijų („Juodoji tulpė. Pozicija I“ 1996 m., „Geltonas kambarys. Lyja“ 1998 m.), jų ciklų („Skaičiuotė“ 1997 m., „Prisiminimai“ 1980–1984 m., „Septynios rakto skylutės“ 1992–1993 m.). Paveiksluose vyrauja poetinė nuotaika, metaforiški vaizdiniai, gausu subjektyvių nuorodų. Plėtoja savitą abstrakcionistinę tapymo manierą – dažnai spontaniška, intuityvia tapysena, jautriais spalviniais niuansais ji formuoja fragmentišką, išcentruotą paveikslo erdvę. Naudoja poetinių tekstų fragmentus, pabrėžia vienos spalvos dominavimą (geltona spalva) arba ryškina grafinį pradą (įbrėžimų, nutrynimų pėdsakai).

Nutapė paveikslų visuomeniniams interjerams: „Vaikystės prisiminimai“ Vilniaus Santariškių ligoninėje (1978 m.), paveikslų ciklai Lietuvos vyriausybės rūmuose (1989 m.), Vilniaus banko Kauno filiale (1999 m.). Sukūrė grafikos kompozicijų, objektų, papuošalų ir kilimų projektų, dekoravo baldų, nuliejo akvarelių, parašė eilėraščių.

Nuo 1973 m. dalyvauja parodose Lietuvoje ir užsienyje (Hamburgas 1990 m., Seulas 1991 m., Kanai 1992 m., Paryžius 1993 m., Sankt Peterburgas, Diuseldorfas 1997 m.). Individualios parodos surengtos Vilniuje 1973 m., 1983 m., 1986 m., 1989 m., 1990–1998 m., Paryžiuje 1990 m., Čikagoje 1993 m. Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus, Nacionalinis Čiurlionio dailės muziejus, A. Tretjakovo galerija Maskvoje.

## Įvertinimas
* 2000 m. Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Vytautas Kasiulis

**Vytautas Kasiulis** (1918 m. balandžio 23 d. Simnas – 1995 m. kovo 12 d. Paryžius) – Lietuvos tapytojas.

## Biografija
Nuo 1937 m. mokėsi Kauno meno mokykloje. 1941 m. baigęs Kauno taikomosios ir dekoratyvinės dailės institutą, 1941–1944 m. jame dėstė. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. 1946–1948 m. gyveno Freiburge, dėstė Dailės ir amatų mokykloje, 1947–1949 m. vadovavo piešimo klasei. Nuo 1948 m. gyveno Paryžiuje.

## Kūryba
Aliejumi, guašu, pastele, tempera nutapė figūrinių kompozicijų („Dailininko šeima“, „Moteris su kūdikiu“), portretų („Autoportretas“, „Lietuvaitė“, „Čigonė“), lyrinių peizažų, natiurmortų. Ankstyvieji kūriniai – dažniausiai buitinio žanro paveikslai – realistiniai, psichologiški, su humoro elementais, tamsoko kolorito. Vėlesni – modernistiniai, jiems būdinga lyrizmas, dekoratyvumas, šviesių sodrių spalvų koloritas, improvizacija. Kompozicijose dažnai vaizdavo muzikantus, cirko artistus, šventuosius (Šv. Kazimierą, Šv. Petrą), jų figūros abstrahuotos, žaismingos, supintos su arabeskiškomis linijomis, kuria karnavalo efektą. Sukūrė piešinių, pastelių, akvarelių, litografijų, apipavidalino prancūzų kino filmą „Dvigubas gyvenimas“ (1954 m.). Surengė individualių parodų: Kaunas 1943 m., Freiburgas 1947 m., Paryžius 1950–1955 m., Hamburgas, Ženeva, Berlynas, Londonas, Kopenhaga, Stokholmas, Čikaga, Niujorkas.

## Šaltiniai
Antanas Kasakaitis

**Antanas Kasakaitis** (1870 m. rugsėjo 13 d. Subačiškės, Gudelių valsčius – 1960 m. gruodžio 21 d. Čikaga) – Lietuvos pedagogas, vertėjas, visuomenės veikėjas.

## Biografija
1889 m. baigė Veiverių mokytojų seminariją. Negavęs darbo Lietuvoje mokytojavo Nure (Lenkija). 1905 m. vienas Lietuvos mokytojų sąjungos steigėjų. 1906–1913 m. mokytojavo Surviliškio pradžios mokykloje (Kėdainių apskritis), čia su K. Paltaroku įsteigė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrių. 1913 m. vėl buvo priverstas išvykti į Lenkiją, Varšuvoje mokytojavo pradžios mokykloje, Varšuvos lietuvių savišalpos draugijos narys, Nepriklausomos Lietuvos sąjungos pirmininkas. Lietuvai atkūrus nepriklausomybę – Lietuvos konsulas Lenkijoje. 1923 m. grįžęs į Lietuvą iki 1936 m. dirbo Švietimo ministerijos mokyklų inspektoriumi. 1926–1936 m. Knygų leidimo, 1929–1932 m. Lietuvių kalbos rašybos komisijų narys. 1938 m. jo iniciatyva įkurta Pentupio pradžios mokykla (Marijampolės apskr.). 1944 m. išvyko į Vokietiją, 1950 m. – į JAV.

Platino lietuvišką spaudą, bendradarbiavo žurnale „Ūkininkas“, „Vilniaus žinios“, „Švietimo darbas“, „Lietuva“, „Lietuvos aidas“, „Tautos mokykla“ ir kituose. Išvertė H. Spencerio knygą „Proto, doros ir kūno auklėjimas“ (1927 m.).

## Bibliografija
* Alkoholis-vaikų dvasios ir proto žudytojas, 1924 m.

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

## Šaltiniai
Lietuvos baidarių ir kanojų irklavimo federacija

**Lietuvos baidarių ir kanojų irklavimo federacija** (**LBKIF**) - Lietuvos sporto organizacija, koordinuojanti baidarių ir kanojų irklavimo sporto šaką ir organizuojanti Lietuvos baidarių ir kanojų irklavimo varžybas. 

## Nuorodos
* Lietuvos baidarių ir kanojų irklavimo federacijos tinklalapis
* Tarptautinė baidarių ir kanojų irklavimo federacija
Ana Kaskas

**Ana Kaskas** (tikroji pavardė *Ona Katkauskaitė*, , 1907 m. sausio 4 d. Bridžportas, Konektikuto valstija – 1998 m. kovo 19 d. Velsboro, Pensilvanijos valstija) – JAV lietuvių dainininkė (lyrinis kontraltas).

## Biografija
1926 m. baigė Hartfordo konservatoriją. 1926-1927 m. Valstybės teatro Kaune solistė. Sukūrė Ulrikos (Džiuzepė Verdis. Kaukių balius), Zybelis (Šarlis Guno. Faustas) vaidmenis. Gavusi Lietuvos valstybės stipendiją dvejus metus tobulinosi Milane pas F. Feraro. Dainavo Padujoje, vėliau Milane ir kituose operos teatruose. 1929 m. grįžo į JAV. 1929-1936 m. giedojo Šv. Juozapo katedroje Hartforde, turėjo savo muzikos studiją. Lavinosi pas E. Rosati Niujorke. 1936-1946 m. „Metropolitan Opera“ solistė Niujorke, debiutavo – Dž. Verdžio operoje „Rigoletas“ (Madalena), iš viso sukūrė 33 vaidmenis, dainavo 27 operose. Ketvirtame – šeštame dešimtmetyje laikyta viena žymiausių JAV dainininkių. Gastroliavo su „Metropolitan Opera“, solistų grupėmis ir simfoniniais orkestrais (Bostonas, Klyvlendas ir kitur). Surengė koncertų lietuvių parapijose (Bostone su J. Kačinsku). 1946-1957 m. dėstė Indianos, 1957-1959 m. Floridos universitetuose, 1958-1973 m. Ročesterio universiteto Eastmano muzikos mokykloje, kur trejus metus vadovavo Vokalo katedrai, profesorė, nuo 1974 m. garbės profesorė.

## Žymiausi vaidmenys
* Pietras Maskanis. Cavaleria rusticana 
* Kristofas Vilibaldas Gliukas. Orfėjas ir Euridikė

## Šaltiniai
Bronis Kaslas

**Bronis Kaslas** (iki 1946 m. *Bronius Kazlauskas* 1910 m. kovo 27 d. Maišymai, Seinų apskritis – 1996 m. sausio 19 d. Vajomingas, Pensilvanijos valstija) – Lietuvos teisininkas.

## Biografija
1930 m. baigė Marijampolės gimnaziją, 1935 m. – Vytauto Didžiojo universiteto Teisių fakultetą. 1935–1937 m. Strasbūro universitete studijavo tarptautinę teisę ir politikos mokslus. 1939 m. teisės daktaras.

1939–1940 m. Eltos redaktorius Kaune. 1940 m. paskirtas neetatiniu Vilniaus apygardos teismo kandidatu, 1941–1943 m. dirbo Vilniaus universiteto Teisių fakultete. Aktyviai dalyvavo visuomeninėje veikloje: 1930–1933 m. „Pavasario“ federacijos centro valdybos narys, 1937 m. studentų korporacijos „Justina“ pirmininkas. Prasidėjus sovietinei okupacijai emigravo į Vokietiją, 1945 m. išvyko į JAV. 1947–1949 m. dėstė socialinius mokslus Detroito universitete, 1949–1955 m. Vilks Bario koledže (Pensilvanija), 1965–1970 m. šio koledžo Istorijos katedros vedėjas, nuo 1955 m. profesorius.

## Mokslinė veikla
Tyrė galimą glaudaus Baltijos valstybių – Estijos, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos ir Suomijos – bendradarbiavimo galimybę. Tarptautinės teisės ir Rytų Europos klausimais rašė spaudoje („Teisė“, „Židinys“, „Naujoji Romuva“, „XX amžius“, „Rytas“ ir kituose).

## Bibliografija
* Baltijos valstybių tarpusavio supratimas () 1939 m.
* Lietuvos likimas slaptojoje Sovietų-Vokietijos diplomatijoje, 1939–1941 (*The Lithuanian Strip in Soviet-German Secret Diplomacy, 1939-1941*), 1973 m.
* Baltijos tautos – regioninės integracijos ir politinės laisvės ieškojimas: Estija, Latvija, Lietuva, Suomija, Lenkija (*The Baltic Nations-the Quest for Regionai Integration and Political Liberty: Estonia, Latvia, Lithuania, Finland, Poland*, 1976 m.

## Šaltiniai
Kasparas

**Kasparas** (m. 1528 m.) – vienas pirmųjų Sembos valstiečių sukilimo vadų.

## Biografija
Buvo Kaimės malūnininkas. 1525 m. rugsėjo pradžioje pasikvietęs Kaimės apylinkių valstiečius suėmė ir išsivedė žiaurumu pasižymėjusį Kaimės amtmoną A. Ripę. Jo vadovaujami sukilėliai nužygiavo prie Labguvos pilies, kurioje slėpėsi dvarininkai. Sukilėliai pilies nepuolė, pasuko Tepliavos link. Prie Alkainių (netoli Pabėčių) jie susijungė su sukilimo vyriausiojo vado Jono Gėriko vadovaujama sukilėlių grupe, Kasparas tapo jo pavaduotoju. Sukilimui pralaimėjus 1528 m. Kasparui Kaimėje įvykdyta mirties bausmė.

## Šaltiniai
Jonas Gėrikas

**Jonas Gėrikas** (m. 1541 m. sausio 4 d.) – vienas 1525–1528 m. Sembos valstiečių sukilimo sukilimo vadų.

## Biografija
Valstietis. Sembas. Prieš pat sukilimą savo pono nuteistas mirti, bet jo pasigailėjo Prūsijos kunigaikštis Albrechtas Brandenburgietis. Jo vadovaujamiems sukilusiems prūsų ir lietuvininkų būrams 1525 m. rugsėjo mėn. užėmus Žiokų () pilį išrinktas sembų vyriausiuoju vadu. Sembos valstiečių vardu reikalavo išvaduoti juos iš vokiečių bajorų valdžios, pripažino tik Prūsijos kunigaikščio valdžią.

Sukilimą numalšinus kalintas Įsruties pilyje, 1526 m. ar 1528 m. pabėgo į Daniją, vėliau į Švedijos tvirtovę Viborgą, po 1534 m. – į Švediją. Kelerius metus tarnavo pas Švedijos karaliaus Gustavo I svainį grafą J. fon Hoją. Jo tremties nuosprendžio panaikinimu rūpinosi grafas ir Švedijos karalius, bet Albrechtas Brandenburgietis nesutiko, kad Jonas Gėrikas grįžtų į Prūsiją. Dėl nežinomų priežasčių jis buvo nuteistas mirties bausme ketvirčiuojant, bet nuosprendis įvykdytas po mirties.

## Šaltiniai
Boneras

**Boneras** (, ) – sala Karibų salyno pietuose, Pietų Antilų grupėje. Nuo 2010 m. spalio 10 d. – specialioji Nyderlandų provincija.

Iki tol priklausė Nyderlandų valdomai Nyderlandų Antilų teritorijai. Drauge su negyvenama Mažojo Bonero sala sudarė atskirą administracinį Nyderlandų Antilų vienetą.

## Geografija

Sala užima 288 km² plotą (administracinė teritorija – 294 km²). Ilgis 40 km, plotis 8 km. Paviršius iškyla iki 241 m (Brandaris Hilo k.). Salą supa koralų rifai. Yra Vašingtono-Slagbajaus nacionalinis parkas. Jame saugoma salos gyvūnija ir augalija (~200 rūšių paukščių, įvairūs driežai, šikšnosparniai). Aplinkiniuose vandenyse gyvena daugiau nei 450 žuvų rūšių, jūriniai vėžliai, koralinė gyvūnija.

## Gyventojai

Bonere gyvena 14 tūkst. gyventojų (2006 m.). Pagrindinis miestas – Kralendeikas. Verčiamasi daugiausia turizmu (povandeninis nardymas, burlenčių sportas, kitos vandens pramogos). Yra medicinos mokykla.

## Istorija

Iki kolonizacijos saloje gyveno aravakų kaketijų gentis. 1499 m. Bonerą atrado Alonso de Ojeda ekspedicija. 1568–1648 m. dėl salos kariavo Ispanija ir Nyderlandai. Napoleono karų metų salas buvo užėmę anglai, bet vėliau grąžino Nyderlandams.

## Nuorodos

* Bonairės vyriausybės svetainė (nyderlandų, papiamento ir anglų k.)
Kaskalnio geomorfologinis draustinis

**Kaskalnio geomorfologinis draustinis** – geomorfologinis draustinis, esantis Jurbarko rajono savivaldybės teritorijoje.

Kaskalnio draustinis įsteigtas 1988 m. Saugomas žemyninių parabolinių kopų masyvas (Viešvilės-Kaskalnio kopynas). Plotas 905 ha. Kaskalnio draustinyje, esančiame Karšuvos girios glūdumoje šalia Viešvilės valstybinio rezervato, taisyklingų formų parabolinės kopos apaugusios mišku. Čia vyrauja pušynai, rytiniame draustinio pakraštyje – eglynai. Draustinyje sutinkami briedžiai, taurieji elniai, šernai. Auga grybai, mėlynės, bruknės. 2008 m. viena draustinio kopa nuniokota – iškastas smėlis.

## Šaltiniai
Švelniakūnės dėžiažuvės

**Švelniakūnės dėžiažuvės** (*Anoplocapros*) – rytinių dėžiažuvių (*Aracanidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Anoplocapros amygdaloides]]*
* *[[Anoplocapros inermis]]*
* *[[Anoplocapros lenticularis]]*
* *[[Anoplocapros robustus]]*
Nemenčinės piliakalnis

**Nemenčinės piliakalnis** – piliakalnis Vilniaus rajono Nemenčinės seniūnijos teritorijoje, Nemenčinės miesto šiaurinėje dalyje. Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Nemenčios dešiniajame krante, santakoje su bevardžiu upeliu. Į šiaurę už piliakalnio griovio yra priešpilis. Piliakalnis dar žinomas ir Piliakalnio vardu.

Piliakalnyje stovėjo 1338 m. minimos Nemenčinės žemės pilis.

Piliakalnis datuojamas I–IV a. ir II tūkst. pradžia – XIV a.

1952–1954 m. archeologas Pranas Kulikauskas tyrinėjo piliakalnio aikštelę, vakarinės pašlaitės dalį, padarė piliakalnio griovio, priešpilio ir pylimo pjūvius bei ištyrė dalį priešpilio aikštelės.


Nemenčinės piliakalnis (http-www.piliakalniai.lt-piliakalnis.php^piliakalnis id=766) - panoramio.jpg|Vaizdas iš šono
Nemenčinės piliakalnis (http-www.piliakalniai.lt-piliakalnis.php^piliakalnis id=766) - panoramio (2).jpg|Aikštelė
Nemenčia šalia Nemenčinės piliakalnio (http-www.piliakalniai.lt-piliakalnis.php^piliakalnis id=766) - panoramio.jpg|Piliakalnis ir Nemenčios upė


## Šaltiniai

* Lietuvos piliakalniai, Nemenčinė
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
ArchiCAD

**ArchiCAD** – CAD programinis paketas sukurtas Graphisoft kompanijos (Vengrija). Programa yra skirta architektams bei interjero dizaineriams, taip pat plačiai naudojama konstruktorių bei inžinierių tarpe. Ji veikia tiek Windows, tiek MacOS operacinėse sistemose. Šios programos, skirtingai nei kitų tradicinių CAD programų, pagalba yra kuriamas virtualus objektas, iš kurio generuojami projekto planai, fasadai, pjūviai, mazgai bei erdviniai vaizdai. Taip pat, ši programa, palaiko daugumą CAD sistemų formatų (dwg, dxf, **IFC**, 3Ds ir pan.) ir daugumą rastrinės grafikos formatų. ArchiCAD turi savą vizualizavimo funkciją kurios pagalba įmanoma kurti itin realistiškus vaizdus. ArchiCAD yra viena iš lyderiaujančių programų statinių projektavimo srityje.

Graphisoft kompanija yra sukūrusi ArchiCAD programos priedų:
* **MEP Modeler** – inžinerinių tinklų projektavimas
* **ArchiGlazing** – sudėtingų langų sistemų kūrimas
* **Virtual Building Explorer** – virtualaus projekto demonstravimas.
* **Eco Designer** – priedas pastato energijos suvartojimo analizei atlikti.
Paprastosios dėžiažuvės (rytinės dėžiažuvės)

**Paprastosios dėžiažuvės** (*Aracana*) – rytinių dėžiažuvių (*Aracanidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Tigrinė dėžiažuvė *[[Aracana aurita]]*
* *[[Aracana ornata]]*
Susanne Georgi

**Susanne Jonah-Lynn Georgi** (g. 1976 m. liepos 27 d.) – ASKA apdovanojimų laimėtoja, danų dainininkė ir laidų vedėja. Nuo 1995 metų gyvena Andoroje.

Georgi pradėjo karjerą kartu su savo seserimi duete Me & My. Grupė turėjo kelis sėkmingus singlus Europoje. Jos taip pat dalyvavo Danijos Eurovizijos 2007 m. atrankoje ir finale užėmė 6 vietą.

Nuo to laiko kai pradėjo solo karjerą Georgi išleido tris albumus: „Sweet“, „Susanne“ ir „Tum Dek Dak“. Taip pat atlikėja savo asmeniniame MySpace puslapyje paskelbė apie ketvirtąjį albumą.

## Eurovizijos dainų konkursas 2009
Susanne Georgi buvo išrinkta atstovauti Andorai Eurovizijos dainų konkurse 2009 m. Maskvoje, Rusijoje su daina „La teva decisió“. Andoros nacionaliniame finale ji surinko 47 procentus komisijos ir 66 procentus žiūrovų balsų.

## Nuorodos
* Daina „La teva decisió (Get a Life)“

|-
Dygiosios dėžiažuvės

**Dygiosios dėžiažuvės** (*Capropygia*) – rytinių dėžiažuvių (*Aracanidae*) šeimos žuvų monotipinė gentis. 

Vienintelė rūšis, **vienadryžė dėžiažuvė** (*Capropygia unistriata* Kaup, 1855) yra apvaloko ovalo formos, apie 12 cm kūno ilgio.

Endeminė žuvis, palitusi žemynininio atabrado rifuose 60-200 m gylyje, į pietus ir pietvakarius nuo Australijos žemyno. Vakariausias jų paplitimo arealas yra prie Vakarų Australijos valstijos esančios Rotnesto salos (*Rottnest Island*), o ryčiausias paplitimas yra Baso sąsiauris, esantis tarp Viktorijos valstijos ir Tasmanijos salos. 

## Šaltiniai
Dygiosios konokapros

**Dygiosios konokapros** (*Kentrocapros*) – rytinių dėžiažuvių (*Aracanidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Dygioji konokapra *[[Kentrocapros aculeatus]]*
* *[[Kentrocapros eco]]*
* *[[Kentrocapros flavofasciatus]]*
* *[[Kentrocapros rosapinto]]*
Juozas Greifenbergeris

**Juozas Greifenbergeris** (1898 m. balandžio 6 d. Kalvarijoje – 1926 m. gruodžio 27 d. Kaune) – LKP veikėjas, žurnalistas.

## Biografija

Mokėsi gimnazijoje Smolenske. 1918 m. Nevelio apskrities laikraščio „Molot“ redaktorius. 1918 m. Rusijos Komunistinės jaunimo sąjungos Vakarų srities komiteto narys. 1919–1920 m. dirbo komjaunimo organizacijose, buvo žurnalo „Fakel kommunizma“ redakcinės kolegijos narys. Tuo pat metu buvo Lietuvos ir Baltarusijos Komunistinės jaunimo sąjungos CK sekretorius. 1919 m. Lybknechto karinio būrio kovotojas. Nuo 1920 m. Komunistinio jaunimo internacionalo vykdomojo komiteto narys. 1920 m. pasiųstas nelegaliam darbui į Lietuvą. 1920–1922 m. LKJS sekretorius, laikraščio „Jaunasis komunistas“ redaktorius. 1921–1922 m. dirbo Maskvoje LKP atstovybėje prie Komunistų Internacionalo Vykdomojo komiteto. 1926 m. suimtas Juozo Štremerio pavarde, bet vėliau paleistas. Bedradarbiavo LKP ir LKJS spaudoje, laikraštyje „Echo des Osten“, žurnale „Vilnis“. Po 1926 m. gruodžio 17 d. perversmo suimtas ir nuteistas mirties bausme. Jo vardu sovietmečiu buvo pavadinta Greifenbergerio santechnikos dirbinių gamykla.

Nuo 1921 m. LKP CK narys, o nuo 1923 m. – CK Organizacinio biuro narys. 1926 m. LKP CK Politbiuro narys.

## Atminimo įamžinimas

1973 m. Ramybės parke Kaune buvo pastatytas paminklas „Keturi komunarai“ (skulpt. Bronius Vyšniauskas ir Napoleonas Petrulis). Šiuo metu skulptūra eksponuojama Grūto parke.

## Šaltiniai
Paprastosios konokapros

**Paprastosios konokapros** (*Polyplacapros*) – rytinių dėžiažuvių (*Aracanidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
*[[Polyplacapros tyleri]]*
Caprichthys

**Caprichthys** – rytinių dėžiažuvių (*Aracanidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* *[[Caprichthys gymnura]]*
Volfas Vilenskis

**Volfas (Vulfas) Vilenskis** (; 1919 m. rugpjūčio 21 d. – 1992 m. sausio 1 d.) – TSRS karininkas (pulkininkas), buvęs 16-osios Lietuviškosios divizijos bataliono vadas, Tarybų Sąjungos didvyris.

## Biografija
Gimė 1919 m. rugpjūčio 21 d. Kaune, žydo darbininko šeimoje. 1936 m. baigė metalo apdirbimo technikumą Kaune. Tarnavo Lietuvos kariuomenėje puskarininkiu.

Raudonojoje armijoje nuo 1940 m. 1941 m. baigė Vilniaus pėstininkų karo mokyklą. Kariavo Antrojo pasaulinio kare nuo 1941 m. birželio.
Vėliau tarnavo 16-oje Lietuviškoje divizijoje.
1944 m. spalio 11-13 d. ties Pagėgiais Lietuviškosios divizijos 249-ojo šaulių pulko bataliono vado majoro V. Vilenskio vedama kuopa smūgiu iš užnugario sutrukdė vokiečių kariuomenės kontraataką. Bataliono vadas, šaudydamas kulkosvaidžiu, asmeniškai sunaikino nemažai vokiečių kareivių. Būdamas sužeistas vadovavo mūšiui iki jo pabaigos.

1945 m. kovo 24 d. nutarimu majorui V. Vilenskiui už sumanų vadovavimą batalionui, pavyzdingą užduočių vykdymą, pademonstruotą narsą suteikė Tarybų Sąjungos didvyrio vardą ir apdovanojo Lenino ordinu bei Aukso Žvaigždės medaliu (Nr. 7109).

Po karo V. Vilenskis baigė M. Frunzės karo akademiją. Buvo Vilniaus Universiteto Karinės katedros viršininkas.
1972 m. pulkininkas V. Vilenskis paleistas į atsargą. Dirbo Lietuvos Tarpmiestinio techninės inventorizacijos biuro viršininku.

1976 m. V. Vilenskis padavė pareiškimą, kad nori išvykti gyventi į Izraelį, kur tuo metu jau gyveno jo sūnus ir dukra. Leidimą išvykti gavo tik 1983 m. rugpjūčio mėnesį.

Izraelyje V. Vilenskiui buvo suteiktas Izraelio gynybos armijos garbės pulkininko vardas, jis buvo išrinktas Izraelio Karo invalidų sąjungos CK nariu.
Gyveno Bat-Jame. Parašė ir išleido atsiminimų knygą.
Mirė 1992 m. sausį.

## Apdovanojimai
* Tarybų Sąjungos didvyrio vardas ir Aukso žvaigždės medalis
* Lenino ordinas
* du Raudonosios Vėliavos ordinai
* Aleksandro Nevskio ordinas
* 1-ojo laipsnio Tėvynės karo ordinas
* du Raudonosios Žvaigždės ordinai
* medaliai

V. Vilenskio vardas iškaltas Poklonaja kalno Maskvoje 1941–1945 m. Didžiojo Tėvynės karo istorijos muziejaus Šlovės salės pilone.

## Nuorodos
* Виленскис Вольфас Лейбович
* http://209.85.135.132/search?q=cache:0z7R5eLVw_8J:www.litjews.org/Default.aspx%3FElement%3DViewArticle%26ArticleID%3D959%26TopicID%3D116%26Lang%3DLT+taryb%C5%B3+s%C4%85jungos+didvyris&cd=3&hl=lt&ct=clnk&gl=lt
Ošogbas

**Ošogbas** () – Osuno valstijos sostinė Nigerijoje. Mieste gyvena apie 845 tūkst. žmonių, dauguma jų priklauso jorubų etninei grupei.

## Istorija

Ošogbas buvo įkurtas XVIII a. pradžioje medžiotojų iš gretimo kaimelio, kuris kentėjo nuo bado. Medžiotojai nusprendė apgyvendinti keletą savo šeimos narių netoli Osuno upės. Vienas iš medžiotojų, Larooya, tapo pirmuoju Ošogbo karaliumi. Dėl to, kad jis buvo vienas iš pirmųjų mažos kolonijos statytoju. Dauguma gyventojų apsigyveno aplink Ataoja rūmus. Vėliau į Ošogbą pradėjo keliauti ir kurtis fulbių žmonės, nuo tada Ošogbo populiacija labai ryškiai padidėjo dėl imigracijos iš kitų jorubų miestų.

## Požymiai ir demografiniai duomenys

Per Ošogbą driekiasi geležinkelis, einantis nuo Lagoso iki Kano. Taip pat yra žinoma Ošogbo Meno mokykla ir Oja Oba turgus.

Ošogbas yra mainų centras visame žemdirbystės regione. Auginami dioskorėja, valgomasis manijokas, javai ir tabakas. Medvilnė auginama ir naudojama audeklų audimui. Ošogbe yra keletas viešbučių, futbolo stadionas su 10 tūkst. vietų žiūrovams ir antrojo diviziono profesionaliosios lygos komanda.

1988 m. apie 27 % žmonių buvo žemdirbiai, kurie užsiiminėjo žemės ūkiu, 8 % prekybininkai ir apie 30 % valdininkų ir mokytojų.
Regina (grupė)

**„Regina“** – Bosnijos ir Hercegovinos roko grupė susiformavusi 1990 m. Sarajeve.

Trys grupės nariai Aco, Bojan ir Denis po ilgų vokalisto ieškojimų į grupę priėmė Davor Ebner. Grupė patyrė didžiulę sėkmę visoje Jugoslavijoje. Grupės kompozitorius yra Alexander Čović.

2000 m. du grupės nariai Aco ir Davor pradėjo savo solines muzikines karjeras, bet abu patyrė nesėkmę ir 2006 m. grupė susikūrė iš naujo.

## Diskografija

### Albumai
* Regina (1990)
* Ljubav nije za nas (1992)
* Oteto od zaborava (1994)
* Pogledaj u nebo (1995)
* Godine lete (1995)
* Ja nisam kao drugi (1997)
* Kad zatvorim oči (1999)
* Devedesete (2000)
* Sve mogu ja (2006)
* Vrijeme je (2009)
* Kad poludimo (2012)

## Eurovizijos dainų konkursas 2009
2009 m. sausio 12 d. buvo patvirtinta, kad grupė atstovaus Bosnijai ir Hercegovinai Eurovizijos dainų konkurse 2009 m. Maskvoje, Rusijoje su daina „*Bistra voda*“.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Asmeninis MySpace puslapis
* 

|-
Šiurkščiosios raguotės

**Šiurkščiosios raguotės** (*Melichthys*) - raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
*Indinė šiurkščioji raguotė *[[Melichthys indicus]]* 
*Juodoji šiurkščioji raguotė *[[Melichthys niger]]*
*Rudoji raguotė *[[Melichthys vidua]]*


File:Melichthys niger.jpg|Indinė šiurkščioji raguotė *[[Melichthys indicus]]* 
File:Melichthys niger on Kona.jpg|Juodoji šiurkščioji raguotė *[[Melichthys niger]]*
Jonas Graičiūnas

**Jonas Graičiūnas** (1903 m. birželio 10 d., Tbilisis – 1994 m. rugpjūčio 1 d., Vilnius, palaidotas Ramygaloje) – lietuvių poetas, redaktorius, vertėjas.

## Biografija
Gimė Tbilisyje (Gruzija), kur jo tėvas, dragūnų pulko vyr. puskarininkis Vytautas Graičiūnas atliko karinę tarnybą. 1906 m. tėvas metė tarnybą ir šeima grįžo į Lietuvą. Vaikystė prabėgo Griauželiškių kaime (Kupiškio valsčius), kur buvo poeto senelių sodyba. 1917–1920 m. mokėsi Kupiškio progimnazijoje, 1925 m. baigė Panevėžio gimnaziją, dalyvavo „Meno kuopos“ veikloje. 1932 m. baigė Kauno Vytauto Didžiojo universiteto Humanitarinių mokslų fakultetą, kur studijavo lietuvių ir rusų kalbas.

1927–1932 m. Pilviškių progimnazijos mokytojas, 1932–1936 m. Kelmės progimnazijos direktorius. 1936–1938 m. Eltos redaktorius ir referentas, 1939–1941 m. Valstybės radiofono redaktorius, Kauno radijo komiteto direktorius. Bendradarbiavo leidiniuose „Šviesos keliai“, „Iliustruotoji Lietuva“. 1944–1945 m. dėstė lietuvių ir rusų kalbą Ramygalos gimnazijoje. Nuo 1947 m. neetatinis grožinės literatūros vertėjas. 1949–1957 m. buvo ištremtas prie Baikalo (Irkutsko sritis, Rusija).

Pirmieji eilėraščiai rašyti kupiškėnų tarme. Nuo 1924 m. savo eiles spausdino periodiniuose leidiniuose „Naujienos“, „Trimitas“, „Lietuvos aidas“. Per karo ir tremties metus nemaža dalis kūrybos žuvo. Išvertė A. Puškino, M. Lermontovo, A. Gribojedovo, J. Trifonovo kūrinių, Š. Rustavelio poemą „Karžygys tigro kailiu“. 

Jo vardu pavadinta Kelmės Jono Graičiūno gimnazija.

## Bibliografija
* *Karo stovis (dūšioj)*, eilėraščiai, 1928 m.
* *Akių ganyklose*, eilėraščiai, 1930 m.
* *Pirmoji rinktinė*, eilėraščiai, 1936 m.
* *Ižas Nemune*, eilėraščiai, 1938 m.
* *Pėdų estampai*, eilėraščiai, 1966 m.
* *Saulėlydžio freskos*, eilėraščiai, 1973 m.
* *Vilniaus kontraforsai*, eilėraščiai, 1976 m.
* *Prie Hipokrenės versmės*, rinktinė, 1978 m.
* *Po žaibo sparnu*, rinktinė, 1983 m.

## Šaltiniai
Elena Gheorghe

**Elena Gheorghe** (g. 1985 m. liepos 30 d.) – rumunų pop atlikėja. Išpopuliarėjo 2005 m. su singlu „Vocea ta“.

## 2009 m. „Eurovizijos“ dainų konkursas
2009 m. sausio 31 d. atlikėja Rumunijos „Eurovizijos“ nacionaliniame finale laimėjo teisę atstovauti savo šalį Maskvoje su daina „The Balkan Girls“. Atlikėja pateko į finalą, kuriame su 40 taškų liko 19 vietoje.

## Diskografija

### Studijiniai albumai
* *Vocea ta* (2006)
* *Te Ador* (2008)
* *Disco Romancing* (2012)

### Singlai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė 
* Elena Gheorghe – „The Balkan Girls“ (video)

|-
Augalėdės raguotės

**Augalėdės raguotės** (*Rhinecanthus*) – raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
**[[Rhinecanthus abyssus]]* 
*Šviesioji raguotė *[[Rhinecanthus aculeatus]]* 
**[[Rhinecanthus assasi]] * 
**[[Rhinecanthus cinereus]]* 
*Pusmėnulinė raguotė *[[Rhinecanthus lunula]]* 
*Augalėdė raguotė *[[Rhinecanthus rectangulus]] *
*Juodapilvė raguotė *[[Rhinecanthus verrucosus]] * 


Image:Picasso.triggerfish.arp.jpg|Šviesioji raguotė *[[Rhinecanthus aculeatus]] *
Image:Rhinecanthus assasi - Rotmeer-Picassodrueckerfisch 0532a.jpg|*[[Rhinecanthus assasi]] *
Image:Reef Triggerfish 1.JPG|Augalėdė raguotė *[[Rhinecanthus rectangulus]] *
Bistėja

**Bistėja** (ar. بسطيلة‎ *bastiyya*), dar vadinamas **Pastilja** – šventinis Maroko virtuvės patiekalas, gaminamas iš paukštienos ir kvietinės tešlos. Jame dera sūrus ir saldus skoniai.

## Receptas
Tradiciškai bistėjai būdavo naudojama balandžių mėsa, tačiau dabar dažniausiai naudojama vištiena, kartais žuvis.

Mėsa yra ilgai troškinama su prieskoniais (dažine ciberžole, cinamonu, svogūnais, petražolėmis, druska), kol tampa minkšta ir nukrenta nuo kaulų. Nuoviras sutirštinamas kiaušiniais, gaunant padažą. Migdolai nulupami ir apspraginami, o vėliau smulkinami su cukrumi, cinamonu, sviestu ir apelsinų žiedų vandeniu.

Speciali labai plona kvietinė tešla, vadinama *varka*, ištiesiama ant stalo. Į ją dedami trys įdaro sluoksniai: smulkinta mėsa, kiaušinių padažas ir smulkinti migdolai. Tešla apspaudžiama, ir pyragas padengiamas dar vienu sluoksniu, sueikiant penkiakampę formą. Tada kepamas įkaitintuose riebaluose keptuvėje, kol peršyla.

Pyragas barstomas cukraus pudra ir cinamonu.

## Nuorodos
* Bistėjos receptas
Waldo's People

**„Waldo’s People“** – suomių šokių muzikos grupė. Grupės lyderis yra Waldo, kurio tikrasis vardas Marko Reijonen.

2000 m. grupės išleistas video klipas „U Drive Me Crazy“ yra pirmasis suomių video klipas, įtrauktas į „MTV Nordic“ dienos programą.

2009 m. grupė buvo išrinkta atsovauti Suomijai „Eurovizijoje“ su daina „Lose Control“. „Waldo’s People“ dainų konkurse surinko 22 taškus ir užėmė paskutinę vietą iš 25 dalyvių.

## Nariai
* Waldo – vokalas
* Karoliina Kallio – vokalas
* Sami Lehto – mušamieji
* Karl Sinkkonen – klavišiniai
* Kimmo Nissinen – gitara

## Diskografija

### Albumai
* *Waldo’s People* (RCA/Blue Bubble, 1998)
* *No Man’s Land* (RCA, 2000)
* *Greatest Hits* (Sony BMG, 2008)
* *Paranoid* (Sony BMG, 2009)

### Singlai
* „U Drive Me Crazy“ (RCA/Blue Bubble, 1998)
* „I Dream“ (RCA/Blue Bubble, 1998)
* „Let’s Get Busy“ (RCA/Blue Bubble, 1998)
* „No Man’s Land“ (RCA, 2000)
* „1000 Ways“ (RCA, 2000)
* „1000 Ways (Remixes)“ (RCA, 2000)
* „Bounce (To The Rhythm Divine)“ (RCA, 2000)
* „Back Again“ (Sony BMG, 2008)
* „Emperor’s Dawn“ (Sony BMG, 2008)
* „Lose Control“ (Sony BMG, 2009)
* „New Vibration“ (Sony BMG, 2009)
* „I Wanna Be a Rockstar“ (Sony BMG, 2010)
* „Jackpot“ (Sony BMG, 2010)
* „Echo“ (EMI, 2011)
* „You“ (2014)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* 

|-
Įvairiaspalvės raguotės

**Įvairiaspalvės raguotės** (*Sufflamen*) - raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
*Mėlyngerklė raguotė *[[Sufflamen albicaudatum]]* 
*Žalsvoji raguotė *[[Sufflamen bursa]]*
*Auksapelekė raguotė *[[Sufflamen chrysopterum]]* 
*Pasaituotoji raguotė *[[Sufflamen fraenatum]]* 
*Raudonšonė raguotė *[[Sufflamen verres]]*
KS Ada Velipojë

**Velipojės „Ada“** – Albanijos futbolo klubas iš Velipojės.

Vyrų ekipa žaidė žemesniųjų pakopų pirmenybėse. Turi merginų komandą.

## Istorija
1996 m. kovo 6 d. įkurtas klubas. 

Nuo 2005–2006 m. sezono žaidė Pirmame divizione (antra pakopa), bet vėliau prarado vietą jame ir buvo pažeminti į Antrą divizioną (trečia pakopa).

Albanijos futbolo taurės turnyro pirmame etape susitiko su elito diviziono atstovais KF Teuta. 2015 m. rugsėjo 16 d. namuose pralaimėjo rezultatu 1:5.
2015 m. rugsėjo 30 d. svečiuose žaidė atsakomąsias rungtynes ir patyrė triuškinantį pralaimėjimą rezultau 1:6. Bendras dviejų rungtynių rezultatas buvo 12:2 varžovų nadai, kurie pateko į sekantį etapą, o KS Ada pasirodymą turnyre baigė.

Vyrų ekipa nuo 2019–2020 m. rungtyniavo Antrame divizione (trečia pakopa). 2022–2023 m. sezone liko vienuolikti A grupėje ir iškrito į Kategoria e Tretë (IV Pakopa).

## Sezonai
### nuo 2000–2001 m. sezono

|}

### nuo 2019–2020 m. sezono

|}

## Pavadinimo kilmė
Ada, yra sala Adrijos jūroje, netoli Juodkalnijos.

## Moterų futbolas
**KS Ada** žaidžia moterų futbolo pirmenybėse.

## Logotipo kaita

Vaizdas:KS Ada.jpg|Senoji emblema
Vaizdas:KS Ada Velipojë logotipas.png|Naujoji emblema


## Apranga
### Apranga namuose
* Namuose žaidžia mėlyna balta apranga. 

### Aprangos svečiuose
* Namuose žaidžia balta apranga  su mėlynais žymenimis. 

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* RSSSF duomenų bazė
Velipojė

**Velipojė** – miestas šiaurės vakarų Albanijoje, prie Adrijos jūros, Bojanos žiočių. Išvystyta žemės ūkio, žvejybos pramonė.

## Sportas
* KS Ada Velipojë (futbolas)

## Taip pat skaitykite
* Duresis
* Albanijos Rivjera
* Turizmas Albanijoje
Tamsiosios raguotės

**Tamsiosios raguotės** (*Xanthichthys*) - raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
*Auksuotoji raguotė *[[Xanthichthys auromarginatus]]*
*Mėlynjuostė raguotė *[[Xanthichthys caeruleolineatus]]* 
*Tamsioji dryžoji raguotė *[[Xanthichthys lineopunctatus]]* 
*Raudonuodegė raguotė *[[Xanthichthys mento]]* 
*Rudadryžė raguotė *[[Xanthichthys ringens]]*
Lovebugs

**„Lovebugs“** – šveicarų britpop muzikos grupė, suformuota Adrian Sieber, Sebastian Hausmann ir Julie 1992 m. Bazelyje. Grupė tapo viena sėkmingiausių grupių Šveicarijoje ir 2009 m. atstovavo savo šalį Eurovizijoje.

## Nariai
* Adrian Sieber – vokalistas
* Thomas Rechberger – gitaristas
* Florian Senn – bosistas
* Stefan Wagner – klavišininkas
* Simon Ramseier – būgnininkas

## Diskografija

### Albumai
* 1994: Fluff
* 1995: Tart
* 1996: Lovebugs
* 1997: Lovebugs (remix album)
* 1999: Live via satellite – the radio X-Session
* 2000: Transatlantic Flight
* 2001: Awaydays
* 2003: 13 Songs With A View
* 2005: Naked (Unplugged)
* 2006: In Every Waking Moment
* 2009: The Highest Heights

### Singlai
* 1998: Angel Heart
* 1999: Under My Skin
* 2000: Bitter Moon
* 2001: Music Makes My World Go Round
* 2001: Coffee And Cigarettes
* 2002: Flavour Of The Day
* 2003: A Love Like Tides
* 2006: The Key
* 2006: Avalon (su Lene Marlin)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Asmeninis MySpace puslapis

|-
Juodosios raguotės

**Juodosios raguotės** (*Xenobalistes*) - raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis. Aptinkama vakarinėje centrinio Ramiojo vandenyno dalyje.

## Rūšys
*Dėmėtoji juodoji raguotė *[[Xenobalistes punctatus]]* 
*Japoninė juodoji raguotė *[[Xenobalistes tumidipectoris]]*

## Šaltiniai
Liudmila Malinauskaitė-Šliūpienė

**Liudvika Eglė Malinauskaitė-Šliūpienė** (1864 m. vasario 14 d. Ručinių kaime, Pakruojo raj. – 1928 m. birželio 7 d. Kaune) – lietuvių poetė.

## Biografija
Gimė sulenkėjusių dvarininkų šeimoje. 1879 m. šeima persikėlė į Mituvą, kur L. Malinauskaitė susipažino su Jonu Šliūpu, vėliau tapusiu aktyviu lietuvių nacionalinio išsivadavimo dalyviu. J. Šliūpas stipriai paveikė jos pasaulėžiūros formavimąsi. Dėl jo įtakos pradėjo rašyti eiles ir pasakojimus lietuvių kalba; spaudoje debiutavo 1883 m. Eglės slapyvardžiu.

1885 m. pakviesta JAV įsikūrusio J. Šliūpo, persikėlė į Niujorką, už jo ištekėjo; dalyvavo lietuvių visuomeniniame gyvenime, bendradarbiavo lietuvių spaudoje; dirbo siuvykloje. Po Pirmojo pasaulinio karo grįžo į Lietuvą.

## Kūryba
Pirmuosius eilėraščius paskelbė laikraštyje „Aušra“ (1883–1884 m.). Poezijoje atspindėjo lietuvių praeitį ir kultūrą, apdainavo dvasines ir moralines vertybes – patriotizmą, didvyriškumą, brolybę. Liaudiškame stiliuje eilėraščiuose rašė apie moters jausmus ir viltis. Poetinėje kūryboje jaučiami antiklerikaliniai motyvai.

Rašė natūralistinius apsakymus apie paprastų kaimo žmonių gyvenimą.

Jos eilėraščius į rusų kalbą vertė Ana Achmatova.

## Literatūra
* Литовские поэты XIX века. Ленинград: Советский писатель, 1962 (Библиотека поэта. Большая серия). С. 274–285.
Kija (upė)

**Kija** () – upė Rusijoje, Kemerovo ir Tomsko srityse; Čiulymo (Obės baseinas) dešinysis intakas.
Prasideda Kuznecko Alatau kalnuose, Chakasijos pasienyje. Teka į šiaurės vakarus. Įteka į Čiulymą ties
Zyrjanskojės gyvenviete.

Didžiausias intakas – Četė (dešinysis). Upę kerta Transsibiro geležinkelis. Laivuojama 251 km nuo
žiočių. Prie Kijos įsikūręs Marijsko miestas.

## Šaltiniai
Netikrosios raguotės

**Netikrosios raguotės** (*Pseudobalistes*) - raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
*Geltonsnukė raguotė *[[Pseudobalistes flavomarginatus]]* 
*Rudataškė raguotė *[[Pseudobalistes fuscus]]* 
**[[Pseudobalistes naufragium]]*
Raudondantės raguotės

**Raudondantės raguotės** (*Odonus*) - raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Raudondantė raguotė *[[Odonus niger]]*
Paprastosios raguotės

**Paprastosios raguotės** (*Balistes*) - raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Pilkoji raguotė *[[Balistes capriscus]]* 
* *[[Balistes ellioti]]* 
* *[[Balistes polylepis]]* 
* Mėlyndėmė raguotė *[[Balistes punctatus]]* 
* *[[Balistes rotundatus]]* 
* Karališkoji raguotė *[[Balistes vetula]]* 
* *[[Balistes willughbeii]]*
Dryžosios raguotės

**Dryžosios raguotės** (*Balistapus*) – raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Geltondryžė raguotė *[[Balistapus undulatus]]*
Vandenynų raguotės

**Vandenynų raguotės** (*Canthidermis*) - raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
*Melsvadėmė raguotė *[[Canthidermis maculata]]* 
**[[Canthidermis macrolepis]]* 
*Atlantinė raguotė *[[Canthidermis sufflamen]]*
Vytautas Sirijos Gira

**Vytautas Sirijos Gira** (1911 m. balandžio 12 d. Vilniuje – 1997 m. vasario 14 d. Vilniuje) – Lietuvos poetas, prozininkas, vertėjas, poeto Liudo Giros sūnus.

## Biografija
Nuo 1920 m. gyveno Kaune. 1931 m. baigė Kauno Jėzuitų gimnaziją ir tais pačiais metais išleido pirmąją eilėraščių knygą „Golas į ateitį“. Pirmajame romane „Buenos Airės“ (1956 m.) vaizduojamas ikikarinio Kauno gyvenimas. Baigęs gimnaziją įstojo į Vytauto Didžiojo Universitetą, medicinos specialybę, kurią įgijo būdamas 36 metų Vilniaus universitete, dirbo Respublikinėje vaikų ligoninėje gydytoju, o būdamas jau pagyvenęs įsidarbinęs laivo gydytoju plaukė į Afriką.

Kino filmų „Adomas nori būti žmogumi“ (kartu su Vytautu Žalakevičium) bei „Raudonmedžio rojus“ (kartu su Algirdu Kratuliu ir Bronium Talačka) scenarijaus bendraautoris. Kūriniai išversti į vokiečių, lenkų, rusų, čekų, estų ir latvių kalbas.

Žmona Janina Sirijos Girienė (1922-1965), vėliau Almonė Sirijos Girienė (1932-2003), dukra Danutė Sirijos Giraitė (g. 1948), sūnus Algirdas Sirijos Gira (g.1952)..

Apie savo dvigubą pavardę V. Sirijos Gira yra pasisakęs: „Mano tėvas buvo pavainikis, ir jį įsūnijo Katedros vargonininkas Konstantinas Giro-Syryjskis, – štai iš ko transformavosi Sirijos Gira. Iki 1940 m. ir mano tėvo dokumentuose buvo įrašyta dviguba pavardė, nors savo kūryboje tėvas ja nepasirašinėjo.“

## Kūryba
V. Sirijos Gira vienas pirmųjų lietuvių prozoje panaudojo sąmonės srauto principą. Daugumos kūrinių veikėjai – impulsyvaus, kiek egocentriško būdo inteligentai. Romanų populiarumą lemia išradinga intriga, meilės trikampiais ir fatališkais atsitiktinumais grindžiamas dinamiškas veiksmas, įtaigus stilius.

### Poezijos knygos
* Golas į ateitį, Klaipėda, 1931
* Širdys formaline, 1934
* Mergaitės ir asonansai, 1935
* Šešėliai nuo ekrano, 1937
* Pro amžių bėgį, 1947
*Ekranas (rinktinė), 1967

### Apsakymų rinkiniai
* Žmonės iš didžiojo laivo, 1951
* Susitikimas su Brunhilda, 1974
* Aleksoto tiltas, 1979

### Romanai
* Buenos Airės, Vilnius, 1956
* Štai ir viskas, 1963
* Voratinkliai draikės be vėjo, 1968
* Afrika be liūtų: laivo gydytojo užrašai, 1970
* Raudonmedžio rojus, 1972
* Bėgimas nuo šešėlio, 1975
* Kai neliepsnojo tik vanduo, 1980
* Kanarėlės, 1983
* Nakties muzika, 1986 m. (Gabrielės Petkevičaitės-Bitės premija)
* Paskutinis sekmadienis, 1989

### Pjesės
* Ponas Pirsonas jau nebegrįš: 4 veiksmų 7 paveikslų pjesė. Vilnius, 1953
* Aštuntojo laivyno draugiškas vizitas: 4 veiksmų, 7 paveikslų pjesė. Vilnius, 1954

## Apdovanojimai
*Gabrielės Petkevičaitės-Bitės premija (1987 m., už romatą *Nakties muzika*)
*Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžius (1996 m.)

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Vytautas Sirijos Gira (rasytojai.lt)
Sealio raguotės

**Sealio raguotės** (*Abalistes*) - raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Žvaigždėtoji raguotė *[[Abalistes stellaris]]*
Dėmėtosios raguotės

**Dėmėtosios raguotės** (*Balistoides*) – raguotinių (*Balistidae*) šeimos žuvų gentis.

## Rūšys
* Stambiadėmė raguotė *[[Balistoides conspicillum]]* 
* Geltongalvė raguotė *[[Balistoides viridescens]]*
Klaidas

**Klaidas** () – upė Jungtinėje Karalystėje, pietų Škotijoje. Prasideda Pietinėse aukštumose, teka Vidurio Škotijos žemuma į šiaurės vakarus. Įteka į Airijos jūros Klaido užutėkį. Sudaro ilgą estuariją.

Laivuojama, kanalu sujungta su Šiaurės jūra. Prie Klaido įsikūręs Glazgo miestas.

## Šaltiniai
Paprastosios dvidantės

**Paprastosios dvidantės** (*Diodon*) – dvidančių pūsliažuvių (*Diodontidae*) šeimos žuvų gentis

## Rūšys
* Ilgadyglė ežiažuvė (*Diodon holocanthus*)
* Ilgaspaiglė ežiažuvė (*Diodon hystrix*)
* Laibadyglė ežiažuvė (*Diodon nicthemerus*)
* Pelaginė ežiažuvė (*Diodon eydouxii*)
* Trumpadyglė ežiažuvė (*Diodon liturosus*)


File:Pufferfish komodo.jpg|Trumpadyglė ežiažuvė (*Diodon liturosus*)
File:Long-spine porcupinefish (Diodon holocanthus).jpg|Ilgadyglė ežiažuvė (*Diodon holocanthus*)
Bronius Vyšniauskas

**Bronius Vyšniauskas** (g. 1923 m. gegužės 1 d. Gelnuose, Kėdainių rajonas – m. 2015 m. birželio 27 d.) – Lietuvos dailininkas skulptorius.

## Biografija
1947 m. baigė Kauno taikomosios ir dekoratyvinės dailės institutą. 1948–1951 m. Vilniaus dailės, nuo 1951 m. LSSR dailės instituto dėstytojas, 1978 m. profesorius. Nuo 1948 m. dalyvavo parodose.

## Kūryba

* Monumentalios skulptūros ir paminklai: „Pramonė ir statyba“ (Vilnius, 1952 m.), Černiachovskio tilto (su Napoleonu Petruliu, Vilnius, 1952 m.), „Keturi komunarai“ (su Napoleonu Petruliu, Kaunas, 1973 m.), Kryžkalnio monumentas ir reljefai (1972 m.).
* Dekoratyvinės skulptūros parkams, skverams: „Motinystė“ (Druskininkai, 1959 m.), „Ratnyčėlė“ (Druskininkai, Ratnyčėlės tiltas, 1959 m.), „Pramonė“ (Panevėžys, 1975 m.), „Mergaitė“ (Mažvydo skulptūrų parkas, 1986 m.).
* Paminkliniai biustai: Aleksandras Puškinas (Vilnius, 1955 m.), Kazimieras Būga (Dusetos, 1986 m.).
* Antkapiniai paminklai: Vincas Kapsukas, Pranas Eidukevičius, Feliksas Baltušis-Žemaitis (visi Maskvos Novodevičės kapinėse, 1959 m.), Povilas Višinskis (Rasų kapinės, 1971 m.).
* Kamerinės skulptūros-portretai: „Moters portretas“ (1957 m.), Julius Janonis (1962 m.), Kristijonas Donelaitis (1965 m.).
* Figūrinės kompozicijos: „Poilsio minutė“ (1957 m.), „Motina su vaiku“ (1965 m.), „Eglė“ (1979 m.).

## Įvertinimas
* 1963 m. LTSR nusipelnęs meno veikėjas
* 1973 m. LSSR liaudies dailininkas
* 1973 m. LSSR valstybinė premija

## Šaltiniai

## Literatūra
* Bronius Vyšniauskas / Stasys Budrys. – Vilnius: Vaga, 1969. – 29 p.: iliustr.
Pavija

**Pavija** () – miestas ir komuna pietvakarių Lombardijoje, šiaurės Italijoje, 35 km į pietus nuo Milano, šalia Ticino upės, kur ji įteka į Po.

## Istorija
Senovėje Pavija (romėnai vadino Ticinu) buvo svarbus miestas, o Romos imperijos laikais – didelė karinė stovykla. 476 m. čia Odoakras nugalėjo Flavijų Orestą po ilgos apgulties. Už pagalbą priešui Odoakras sugriovė miestą, Flavijus pabėgo į Piacencą, bet Odoakras jį pavijo ir nužudė bei nuvertė jo sūnų Romulą Augustulą. Šis įvykis laikomas Vakarų Romos imperijos pabaiga.

Vėliau miestas lotyniškai vadinosi *Papija* (susiję su popiežiumi), kol virto italų kalba *Pavija*. Kartais jis buvo vadinamas *Ticinum Papia*, sujungiant abu lotyniškus pavadinimus.

Valdant gotams Pavija virto stipria tvirtove ir paskutine atrama kovoje su Belisarijumi.

Kraštą užėmus lombardams Pavija tapo jų sostine 568–774 m. Karolis Didysis užėmė Paviją 774 m. birželį ir tapo lombardų karaliumi. Pavija liko Italijos karalystės sostine ir kaūnacijos centru iki imperijos įtakos nusilpimo XII a.

XII a. Pavija buvo nepriklausomas miestas. Gvelfų ir gibelinų konflikte Pavija buvo gibelinų pusėje, nes svarbiausias priešininkas Milanas vadovavo Lombardijos lygai prieš Frydrichą I Barbarosą, norėjusį sustiprinti imperijos valdžią šiaurės Italijoje.

Po to kelis šimtmečius Pavija buvo aktyvus ir svarbus miestas. Pavija laikėsi prieš Milaną, bet galiausiai nusileido Viskončių šeimai, valdžiusiai miestą 1359 m. Valdant Viskončiams Pavija tapo intelektualiniu ir meno centru. 1361 m. aplink senos teisės mokyklos branduolį buvo įkurtas Pavijos universitetas, kuriame mokėsi studentai iš daugelio šalių.

Po Pavijos mūšio (1525 m.) prasidėjo ispanų okupacija, trukusi iki 1713 m., o po to Paviją valdė austrai iki 1796 m., kol ją užėmė Napoleonas Bonapartas. Austrams valdant universitetą globojo Marija Teresė. Tuo metu jame dirbo Ugo Foscolo, Alessandro Volta, Lazzaro Spallanzani, Camillo Golgi ir kiti mokslininkai bei humanistai.

1815 m. Pavija vėl atiteko austrams, kurie ją valdė iki Italijos suvienijimo 1859 m.

## Miestų partnerystė
*  Vilnius, Lietuva
*  Hildesheimas, Vokietija
*  Bezansonas, Prancūzija
*  Hermelis, Libanas
*  Zakintas, Graikija
Napoleonas Petrulis

**Napoleonas Petrulis** (1909 m. rugpjūčio 14 d. Eikiniškyje, Rokiškio rajonas – 1985 m. kovo 24 d. Vilniuje) – Lietuvos dailininkas, skulptorius, pedagogas.

## Biografija
1925–1931 m. mokėsi Kauno meno mokykloje. Lankė Justino Vienožinskio vadovaujamą tapybos studiją, akvarelės mokėsi pas Kajetoną Sklėrių, baigė Juozo Zikaro vadovaujamą skulptūros studiją. Nuo 1935 m. dalyvavo parodose.

1935–1937 m. dirbo Karo muziejuje. 1937–1940 m. mokytojavo Jurbarko, 1941–1944 m. Rokiškio gimnazijoje. 1944–1951 m. Vilniaus dailės instituto (dab. Vilniaus dailės akademija), 1951–1985 m. LSSR dailės instituto dėstytojas, 1958 m. profesorius.

## Kūryba

N. Petrulio kūrybai būdinga: realistinis vaizdas, monumentalios formos, raiškus formų modeliavimas. Nemaža dalis jo kūrinių eksponuojami Grūto parke.
* Skulptūriniai portretai: Salomėja Nėris (1948 m.), Juozas Grybauskas (1951 m.), Augustinas Gricius (1952 m.), Kostas Korsakas (1953 m.), Petras Cvirka (1957 m.), Pranas Eidukevičius (1959 m.), „Leninas skaito“ (1961 m.), Mečislovas Gedvilas, Kazys Klorys (1964 m.), Juozas Mikėnas (1965 m.), Antanas Venclova (1967 m.)
* Kamerinės skulptūros: „Poilsio minutė“ (1957 m.), „Motina su vaiku“ (1965 m.)
* Šaržai: Konstantinas Bogdanas, Vytautas Jurkūnas, Stasys Krasauskas, Jonas Kuzminskis, Vytautas Nasvytis, Augustinas Savickas, Rimantas Siparis (1964 m.)
* Skulptūrinės kompozicijos: „Pramonė ir statyba“ (ant Žaliojo tilto Vilniuje, kartu su Bronium Vyšniausku, 1952 m.), „Leninas ir raudonarmietis Juozas Bartašiūnas“ (1965 m.), „Keturi komunarai“ (Kaunas, kartu su B. Vyšniausku, 1973 m.)
* V. Lenino paminklai Kaune (1970 m.) ir Druskininkuose (1981 m.), antkapiniai paminklai Antanui Sniečkui (1975 m.) ir Motiejui Šumauskui (1984 m.) 

## Įvertinimas
* 1959 m. LTSR nusipelnęs meno veikėjas
* 1965 m. LSSR liaudies dailininkas
* 1971 m. LSSR valstybinė premija

## Šaltiniai

## Literatūra
* Napoleonas Petrulis / Jovita Skolevičienė, Leonas Jasiulis. – Vilnius: Vaga, 1975. – 103 p.
Ermito polinomas

**Ermito polinomas** matematikoje – polinomas, priklausantis ortogonalių polinomų sekai, kurį atsiranda tikimybių teorijos problemose, kombinatorikoje bei fizikoje.

## Apibrėžimas
Ermito polinomai yra apibrėžiami arba sąryšiu

: H_n(x)=(-1)^n e^{x^2/2}\frac{d^n}{dx^n}e^{-x^2/2}\,\!

(**"tikimybiniai Ermito polinomai"**), arba kartais kitu sąryšiu

: H_n(x)=(-1)^n e^{x^2}\frac{d^n}{dx^n}e^{-x^2}\,\!

(**"fizikiniai Ermito polinomai"**). Šie du apibrėžimai nėra tiksliai vienodi, vienas yra kito mastelio keitimas

: H_n^\mathrm{fiz}(x) = 2^{n/2}H_n^\mathrm{tik}(\sqrt{2}\,x).\,\!

Tradiciškai matematikoje naudojamas pirmas apibrėžimas, kadangi

: \frac{1}{\sqrt{2\pi}}e^{-x^2/2}

yra tikimybės tankio funkcija normaliam skirstiniui su tikėtina vertė 0 ir standartiniu nuokrypiu 1.

Pirmi vienuolika Ermito polinomu, apibrėžtų pagal tikimybių teorijoje naudojamą apibrėžimą:

: H_0(x)=1\,
: H_1(x)=x\,
: H_2(x)=x^2-1\,
: H_3(x)=x^3-3x\,
: H_4(x)=x^4-6x^2+3\,
: H_5(x)=x^5-10x^3+15x\,
: H_6(x)=x^6-15x^4+45x^2-15\,
: H_7(x)=x^7-21x^5+105x^3-105x\,
: H_8(x)=x^8-28x^6+210x^4-420x^2+105\,
: H_9(x)=x^9-36x^7+378x^5-1260x^3+945x\,
: H_{10}(x)=x^{10}-45x^8+630x^6-3150x^4+4725x^2-945\,

ir pirmi vienuolika Ermito polinomu, apibrėžtų pagal fizikoje (kvantinėje mechanikoje) naudojamą apibrėžimą:

: H_0(x)=1\,
: H_1(x)=2x\,
: H_2(x)=4x^2-2\,
: H_3(x)=8x^3-12x\,
: H_4(x)=16x^4-48x^2+12\,
: H_5(x)=32x^5-160x^3+120x\,
: H_6(x)=64x^6-480x^4+720x^2-120\,
: H_7(x)=128x^7-1344x^5+3360x^3-1680x\,
: H_8(x)=256x^8-3584x^6+13440x^4-13440x^2+1680\,
: H_9(x)=512x^9-9216x^7+48384x^5-80640x^3+30240x\,
: H_{10}(x)=1024x^{10}-23040x^8+161280x^6-403200x^4+302400x^2-30240\,

## Taip pat skaitykite
* Gauso pluoštas
* Ermito ir Gauso pluoštas

## Šaltiniai
Dvidantės

**Dvidantės** (*Chilomycterus*) – dvidančių pūsliažuvių (*Diodontidae*) šeimos žuvų gentis

## Rūšys
* *[[Chilomycterus antennatus]]*
* *[[Chilomycterus antillarum]]*
* Dėmėtoji dvidantė (*Chilomycterus atringa*)
* *[[Chilomycterus geometricus]]*
* Dėmėtapelekė stinta (*Chilomycterus reticulatus*)
* Amerikinė dvidantė (*Chilomycterus schoepfi*)
* *[[Chilomycterus spinosus]]*