open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šiaurės Kazachstano sritis

**Šiaurės Kazachstano sritis** () – sritis Kazachstano šiaurėje, Rusijos pasienyje. Ribojasi su Akmolos sritimi pietuose, su Kostanajaus sritimi vakaruose, su Pavlodaro sritimi rytuose ir su Rusija šiaurėje. Administracinis centras – Petropavlas.

1997 m. prie srities prijungta Kokšetau sritis, tačiau 1999 m. didelė jos dalis priskirta Akmolos sričiai.

## Geografija

Sritis yra Vakarų Sibiro lygumoje bei Kazachijos kalvyne. Reljefui būdingos gausios ežeringos dubumos, laiptuotos įdubos, neaukštos skliautkalvės. Vyraujantis aukštis šiaurės rytuose 115–120 m, pietryčiuose – iki 200 m.

Klimatas ryškiai žemyninis, su karšta ir sausa vasara, bei šalta ir nesnieginga žiema. Vidutinė liepos mėnesio temperatūra 18-20 °C, sausio mėnesio – nuo -18,5 iki -19,5 °C. Metinis kritulių kiekis svyruoja apie 340 mm, didžioji jų dalis iškrenta šiltuoju metų laiku.

Upės priklauso Obės baseinui. Svarbiausia upė – Išimas, su intaku Imanburluku. Srityje yra ~1000 ežerų, daugiausia šiaurės rytuose; dauguma gėli. Didžiausi ežerai – Šaglytengizas, Šiaurės Kakas, Pietų Kakas, Akušas, Tarankolis, Mengisoras, Stanovojės ežeras.

Šiaurės Kazachstano srityje būdingi miškastepių ir stepių kraštovaizdžiai. Miškastepė driekiasi srities šiaurėje, ten būdingi beržų, drebulių miškeliai, yra pelkynų, karklų sąžalynų. Miškai užima 8 % srities ploto. Stepėse būdingos varpinės žolės. Dauguma stepių išdirbta.

## Gyventojai

Tautinė sudėtis (2006 m.): 48,5 % – rusai, 32,2 % – kazachai, 6,3 % – ukrainiečiai, 3,9 % – vokiečiai, 2,7 % – lenkai, 2,2 % – totoriai.

Svarbiausios gyvenvietės:
* Petropavlas
* Bulajevas
* Tajynša (Krasnoarmejskas)
* Novoišimskas
* Mamliutka
* Sergejevka

## Šaltiniai
Padubysio piliakalnis

**Padubysio piliakalnis**, vadinamas *Kaukuru, Kaimele* – piliakalnis Raseinių rajono savivaldybėje, Padubysyje į šiaurės rytus nuo Kengių, Raseinių seniūnija. Pasiekiamas iš plento , Dubysos slėnyje ties Petkūniškių tiltu (stovi rodyklė „3 km)“ pasukus į dešinę pietų kryptimi ir pavažiavus pradžioje asfaltuotu, vėliau gruntiniu keliu 2 km, yra 100 m į dešinę vakaruose, prieš didesnį upelį, matyti šlaito dalis.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Dubysos dešiniojo kranto aukštutinės terasos kyšulyje, iš dviejų pusių jį juosia bevardžiai upeliai. Aikštelė netaisyklingo keturkampio formos, orientuota šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 60 m ilgio,10-32 m pločio. Jos pietryčių pakraštyje supiltas 0,7 m aukščio, 12 m pločio pylimas, 3 m žemiau jo yra 9 m pločio terasa. Šiaurės vakarų pakraštyje supiltas 2 m aukščio, 13 m pločio pylimas, kurio išorinis 3 m aukščio šlaitas leidžiasi į 18 m ilgio, 10 m pločio, 2 m gylio griovį. Pietiniame šlaite, 3 m žemiau aikštelės yra 11 m ilgio, šiaurėje 25 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 30 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, aikštelės šiaurės vakarų dalis - bulviarūsių. Piliakalnis dirvonuoja, šlaitai apaugę lapuočiais medžiais.

Į šiaurės vakarus nuo piliakalnio nurodomas papilys, 25 m atstumu nuo piliakalnio skersai atskirtas 11 m pločio, 1 m gylio įdubimu - galbūt grioviu. Visa ši teritorija labai suardyta bulviarūsių.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečių - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 78100 m².

## Tyrimai
1967 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. 

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.166
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899, c. 145.

## Nuorodos

* Lietuvos piliakalniai. Padubysys
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Golano aukštumos

**Golano aukštumos** (, ), arba tiesiog **Golanas** – plynaukščių ir kalnų sritis Artimuosiuose Rytuose, į pietus nuo Antilibano kalnų. Izraelio okupuota teritorija ginčijama tarp Izraelio ir Sirijos. Oficialiai Sirijoje administruojama kaip Kuneitros muchafaza.

Plotas ~1800 km².

## Geografija
Regionas priskiriamas Užjordanei ir yra į rytus nuo Jordano upės. Vakaruose plynaukštė skardingai leidžiasi link Tiberiados ežero, už kurio yra Galilėja. Pietuose ir pietryčiuose apribota gilaus ir siauro Jarmuko upės slėnio, už kurio yra Gileadas. Rytinės ribos neaiškios, ten pereina į Bašaną (Batanėją). Dažniausiai skiriamaja abiejų regionų riba laikoma Rukado vadė. Šiaurėje atsiremia į Antilibano kalnyną, o šiaurės rytuose ribojasi su Iturėja.

Būdingas aukštis ~1000 m. Aukščiausia vieta – Hermono kalnas (2236 m). Klimatas gana vėsus ir drėgnas, lyginant su aplinkinėmis dykumomis, todėl tai svarbi žemdirbystės sritis (vaismedžių sodai, vynuogynai).

Istoriškai svarbiausias miestas buvo Golanas (tiksli vieta neidentifikuota). Kiti senoviniai regiono miestai buvo  Pilypo Cezarėja, Džabija (*al-Jābiya*). Dabartiniai miestai yra Kuneitra, Hara, Kacrinas.

## Istorija
Senovėje Golanas buvo sudėtinė Bašano regiono dalis. Biblijoje minimas Golano miestas, kuris siejamas su dabartiniu Sahm el-Jaulān kaimeliu Sirijoje. 

Helenizmo laikais pradėtas traktuoti kaip atskiras regionas ir pavadintas **Gaulanitis** (). Silpstant Seleukidų valdžiai, regione vis labiau įsigalėjo dykumų klajokliai nabatėjai, kurie turėjo čia valdžią. Dėl jo varžėsi ir šiauriniai kaimynai iturėjai. Paskutiniaisiais amžiais prieš mūsų erą kontrolę regione siekė turėti Hasmonėjų karalystė, o vėliau Erodas Didysis bei jo palikuonys. 44 m. Golanas prijungtas prie Judėjos provincijos.

Žydai palengva kėlėsi į regioną, o jų migracija dar labiau suintensyvėjo II a., kuomet jie pradėti persekioti savo tėvynėje Judėjoje. Kitas etnosas, siekęs įsigalėti regione, buvo arabų gentis gasanidai, tuo metu valdę visą Sirijos dykumą. Jie priėmė krikščionybę ir Romos imperijoje buvo naudojami kaip kariai, turėję ginti imperijos sienas.

Nuo VII a. regionas kontroliuotas musulmoniškų valstybių, tarp kurių buvo Arabų kalifatas ir Osmanų imperija.

Golano aukštumas 1967 m. Šešių dienų karo metu okupavo Izraelis. Jom Kipuro karo metu Sirija bandė teritoriją susigrąžinti, tačiau nesėkmingai. 1974 m. sudaryta JTO demilitarizuota zona, skirianti abiem šalims priklausančias aukštumų dalis. Svarbiausias Izraelio miestas Golane – Kacrinas, Sirijos pusėje yra keturi drūzų kaimai, Kuneitros miestas sugriautas karo metu. Plyti minų laukai.

2019 m. gegužės 25 d. JAV pirmoji iš užsienio šalių oficialiai Golano aukštumas pripažino Izraelio dalimi. Pagerbiant JAV prezidentą, viena iš gyvenviečių pavadinta Trampo Aukštumomis.

## Šaltiniai
Šiaulelių piliakalnis

**Šiaulelių piliakalnis**, *Pilalė* – piliakalnis Raseinių rajono savivaldybės teritorijoje, į pietus nuo Šiluvos, Šiluvos seniūnija, Tytuvėnų regioninis parkas. Pasiekiamas keliu Šiluva – Kaulakiai, yra kelio dešinėje vakarų pusėje už nežymaus kelio posūkio į kairę.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 17 m ilgio, 17 m pločio. Jos šiauriniame krašte yra 1 m aukščio, 14 m pločio pylimas. Šlaitai vidutinio statumo, iki 10 m aukščio.

Piliakalnį apardė joje buvusios kapinės, jų žymių būta dar 1930 m. Pietinis šlaitas ir aikštelės galas 1955–1957 m. nukastas žvyrui. Nuo piliakalnio nukirsti medžiai, paliktos pavienės eglės ir lapuočiai.

## Tyrimai
1967 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Aikštelė tada buvo 35x15 m. Kultūrinio sluoksnio pėdsakų nepastebėta. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.284


Image:Siauleliu piliakalnis is pietu nuo Kaulakiu puses.jpg|Šiaulelių piliakalnio fotografija iš pietų pusės. 
Image:Siauleliu piliakalnis nuo kelio Siluva-Kaulakiai.jpg|Piliakalnio fotopanorama nuo kelio.
Image:Vaizdas nuo Siauleliu piliakalnio pietu Kaulakiu link.jpg|Vaizdas nuo piliakalnio pietų pusėn.
Image:Vaizdas nuo Siauleliu pilikalnio siaures Siluvos link.jpg|Vaizdas nuo piliakalnio Šiluvos pusėn.


## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Šiauleliai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Zvėgių piliakalnis

**Zvėgių piliakalnis**, *Pilies Kalnas* – piliakalnis Raseinių rajono savivaldybės teritorijoje, į šiaurę nuo Zvėgių, Pagojukų seniūnija. Pasiekiamas iš plento  Kupsčių miške, iškart už kvartalinės linijos dešinėje pasukus pietų kryptimi į dešinę keliuku, pavažiavus 800 m iki buvusios sodybos vietos – yra 30 m į kairę pietryčiuose nuo jos.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 25x13 m dydžio. Šlaitai vidutinio statumo, 5-8 m aukščio.

Piliakalnis yra apaugęs pušimis, aikštelė – tankiais krūmais.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia. 2009 m. gruodžio 9 d. Kultūros paveldo departamento nekilnojamojo kultūros paveldo vertinimo tarybos posėdyje įrašytas į Kultūros vertybių registrą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Zvėgiai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Paliaubos

**Paliaubos** – situacija kare, kai kariaujančios pusės susitaria abipusiškai nutraukti karinius veiksmus. Paliaubos nebūtinai yra karo pabaiga. Paliaubų metu paprastai stengiamasi susitarti dėl ilgalaikės taikos. 

Paliaubos yra tik laikinas ugnies nutraukimas. Ši sąvoka skiriasi nuo taikos sutarties termino, nes derybos dėl taikos sutarties gali užtrukti mėnesius ar netgi metus. 1953 metų Korėjos karo paliaubos yra vienas geriausių paliaubų, kurių metu nebuvo sutarta dėl taikos sutarties, pavyzdys. Paliaubų sutartis galioja iki šiol. Ją pasirašiusios šalys negali tęsti karinių veiksmų iki kol nebus pasiektas taikos susitarimas. 

Jungtinių Tautų Saugumo taryba šiais laikais vykstančiuose kariniuose konfliktuose dažnai stengiasi, kad kariaujančios pusės paskelbtų paliaubas. Šiuolaikinėje tarptautinėje teisėje paliaubos, dėl kurių susitaria tik kariaujančios pusės, yra laikomos labiau įpareigojančiomis nei Jungtinių Tautų paskelbiamos paliaubų rezoliucijos. 

Paliaubų esmė yra ta, kad visi karo veiksmai yra nutraukiami ir nė viena kariaujanti pusė nepasiduoda. Paliaubos iš esmės skiriasi nuo besąlyginės kapituliacijos, pagal kurią viena pusė pasiduoda, ir nė viena pusė neiškelia jokių sąlygų, išskyrus sąlygas, kurios numatytos tarptautinėje teisėje. 

## Šaltiniai
Raseinių piliakalnis

**Raseinių piliakalnis**, vadinamas *Prabauda, Mirklių kalnu* – piliakalnis ir gyvenvietė Raseinių rajono savivaldybės teritorijoje, Raseinių seniūnija. Pasiekiamas plentu Raseiniai – Ariogala (Vilniaus gatve), prieš Prabaudos upelį pasukus keliuku (Prabaudos gatve) į dešinę pietų kryptimi, už 200 m yra už 50 m į kairę rytuose, miške.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos krašte, Prabaudos kairiajame krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 25x16 m dydžio. Jos šiaurės vakarų krašte yra 1,5 m aukščio, 14 m pločio pylimas. Šiaurės rytų pašlaitėje, 6 m žemiau pylimo yra 6 m pločio, 1 m gylio griovys, vakarų pusėje – 2 m gylio griovys-įduba. Šlaitai statūs, 8-15 m aukščio.

Pietrytinė piliakalnio dalis ir šiaurės rytų šlaitas iškasinėti apkasų. Piliakalnis apaugęs mišriu mišku. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 26000 m².

## Tyrimai
1967 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.164
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928, 222.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Raseiniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Koimbra

**Koimbra** () – miestas vidurio Portugalijoje, Vidurio Portugalijos regione, prie Mondego upės. Apskrities centras. Su priemiesčiais ~430 tūkst. Tai trečia pagal dydį metropolinė zona šalyje po Lisabonos ir Porto.

Mieste veikia vienas seniausių Europoje Koimbros universitetas, įkurtas 1290 m. Miestas nuo senovės vystosi kaip mokslinis, medicininis, prekybinis centras. Veikia keletas valstybinės reikšmės ligonių, elektronikos, aukštųjų technologijų centrų. Taip pat vystoma tekstilės, keramikos, maisto, vynininkystės pramonė. Yra pusiaukelėje tarp Porto iki Lisabonos, prie šiuos miestus jungiančio greitkelio.

## Istorija

Koimbros teritorija minima nuo romėnų laikų kaip *Aeminium*. Vėlyvuoju antikiniu laikotarpiu miestas tapo arkivyskupijos centru, kai germanų gentys nusiaubė anksčiau juo buvusį Konimbrigos miestą. Nuo jo ir kilo Koimbros pavadinimas. Valdant vizigotams miestas vadintas *Emínio*. 711 m. Koimbrą užėmė maurai ir pavertė ją svarbiu prekybiniu centru. 1064 m. Leono karalius Fernandas I miestą atkariavo. Pradžioje tapo Koimbros grafystės centru, vėliau inkorporuota į Portugalijos grafystę. Pirmasis Portugalijos karalius Afonsas I pasirinko Koimbrą kaip savo karalystės sostine. Tuomet pastatyta katedra, Santjago bažnyčia, Santa Kruzo vienuolynas. 1255 m. sostinė perkelta į Lisaboną.

Miestas apjuostas gynybine siena, pastatytas gotikinis Santa Klara a Velja vienuolynas. Atradimų amžiaus metu Koimbra suklestėjo kaip menų, kultūros centras. XIX a. pr. Koimbrą užėmė prancūzai, miestas patyrė nuosmukį.

## Sportas
* Futbolas – A. Académica de Coimbra OAF, CF União de Coimbra,
* Krepšinis – Academica Coimbra.

Pagrindinis miesto stadionas – Estádio Cidade de Coimbra. Jame vyko 2004 m. Europos futbolo čempionato varžybos.

## Miestų giminystė

## Šaltiniai
Acrisione

***Acrisione*** – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis.
Auga Čilėje.

## Rūšys
Gentyje išskiriamos 2 rūšys:
* *[[Acrisione cymosa]]*
* *[[Acrisione denticulata]]*

## Išnašos

## Nuorodos
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF)
Acritopappus

***Acritopappus*** – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis.

## Rūšys
**[[Acritopappus catolesensis]]*
**[[Acritopappus confertus]]*
**[[Acritopappus connatifolius]]*
**[[Acritopappus diamantinicus]]*
**[[Acritopappus hagei]]*
**[[Acritopappus harleyi]]*
**[[Acritopappus heterolepis]]*
**[[Acritopappus irwinii]]*
**[[Acritopappus lagei]]*
**[[Acritopappus longifolius]]*
**[[Acritopappus micropappus]]*
**[[Acritopappus morii]]*
**[[Acritopappus pintoi]]*
**[[Acritopappus prunifolius]]*
**[[Acritopappus santosii]]*
**[[Acritopappus subtomentosus]]*
**[[Acritopappus teixeirae]]*

## Nuorodos

* Global Biodiversity Information Facility (GBIF)
*
Sirijos herbas

**Sirijos herbas** (ar. *شعار سوري*) – vienas iš oficialių Sirijos valstybės nacionalinių simbolių. Herbe vaizduojamas aukso spalvos erelis, atsisukęs į dešinę, su trimis penkiakampėmis žvaigždėmis, išdėstytomis lanku virš galvos. Erelio sparnuose yra 14 plunksnų, simbolizuojančių 14 šalies gubernijų (muchafazų), uodegoje – 5 plunksnos, simbolizuojančios šalies vienybę (Sirijos šiaurę, pietus, rytus, vakarus ir vidurį). Trys žvaigždės virš erelio simbolizuoja Sirijos žmonių laisvę. Emblema oficialiai priimta 2025 m. liepos 3 d.

## Šaltiniai
Pakistano herbas

**[[Pakistanas|Pakistano]] herbas** buvo įteisintas 1954 m. Herbe naudojama žalia spalva, viršuje esantis pusmėnulis su žvaigžde yra islamo simboliai - didelė dauguma Pakistano gyventojų išpažįsta šį tikėjimą. Herbo viduryje keturiose vietose pavaizduotos svarbiausios šiuo metu šalies gaunamos kultūros - medvilnė, arbata, džiutas ir kvietys. Visą herbą juosią jazminų vainikas. Jazminai yra nacionalinė Pakistano gėlė. Herbo apačioje Urdu kalba parašytas šalies šūkis: *ایمان ، اتحاد ، نظم*, reiškiantis tikėjimą, vienybę, tvarką.
Kalnaberžės piliakalnis

**Kalnaberžės piliakalnis su gyvenviete**, *Piličkalnis* – piliakalnis ir gyvenvietė Kėdainių rajono savivaldybės teritorijoje, į rytus nuo Kalnaberžės, Surviliškio seniūnijoje. Pasiekiamas plentu , Kalnaberžėje pravažiavus kanalą, prieš tvenkinį pasukus į dešinę rytų kryptimi, už 900 m, kirtus 2 kanalus ir upelį, pro sodybą pasukus į dešinę pietų kryptimi ir pavažiavus 450 m – yra lauko smaigalyje.

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas Kruosto kairiajame krante esančiame aukštumos kyšulyje. Pamažu nuolaidėjanti į pietus aikštelė – keturkampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 65x10 m dydžio. Jos šiaurinėje pusėje supiltas 0,8 m aukščio, 16 m pločio pylimas, kurio išorinis 1,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 4 m pločio, 0,3 m gylio griovį. Šlaitai statūs, iki 9-10 m aukščio.

Piliakalnį apardė arimai, pylimą – XX a. pradžioje jį kasinėję valstiečiai (liko duobė). Aikštelė ir rytinis šlaitas dirvonuoja, vakarinis šlaitas apaugęs lapuočiais.

Į šiaurę nuo piliakalnio 1,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 34 000 m².

## Tyrimai
1903 m. piliakalnį žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1968 m. – Istorijos institutas.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V.,1973, p.131.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC A. F.1. Ap.1. B.24. P.169-179.
* Krzywicki L. Żmudz starożytna. Dawni Żmudzini i ich warownie. Warszawa, 1906. P.58.
* Liudvikas Kšivickis. Žemaičių senovė. Kaunas, Marijampolė, 1928. P.59.
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928. 149.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Kalnaberžė
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Sausutis

**Sausutis** (*Rhodanthe*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Auga Australijoje.

Gentis pavadinta graikų mitologinės moters Rhodanthe vardu – ją Diana pavertė į rožę. *Rhodante* kilęs iš graikų kalbos dviejų žodžių junginio: *rhodon-* (rožė) ir *anthos* (gėlė).

Daugelis *Rhodanthe* rūšių anksčiau buvo priskiriamos kitoms gentims, įskaitant *[[Helipterum]]*, *[[Podotheca]]*, *[[Acroclinium]]* ir *[[Waitzia]]*.

## Rūšys

## Nuorodos
* 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF)
* ZipcodeZoo.com
Stašaičių piliakalnis

**Stašaičių piliakalnis**, *Švedkapis* – piliakalnis Kėdainių rajono savivaldybės teritorijoje, į pietus nuo Stašaičių, Šėtos seniūnija. Pasiekiamas keliu Šėta – Beinaičiai neprivažiavus Lankesos, jos dešiniajame krante, dešinėje, į šiaurę nuo kelio.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Lankesos upės kairiajame krante, santakoje su bevardžiu upeliu esančioje atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 31x19 m dydžio. Jos šiauriniame krašte supiltas 23 m ilgio, 0,3 m aukščio, 8 m pločio pylimas, kurio išorinis 2 m aukščio šlaitas susilieja su piliakalnio šlaitu. Šlaitai vidutinio statumo, 5-6 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, aikštelėje stovi elektros stulpas. Apaugęs lapuočiais, kurie po elektros stulpais iškirsti.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 6000 m². Išmatavimai: 120 m ilgio šiaurės – pietų kryptimi ir iki 70 m pločio.

## Tyrimai
1971 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas.

## Nuotraukos

Vaizdas:Stašaičiai 2.JPG|Bevardis Lankesos intakas piliakalnio papėdėje
Vaizdas:Stasaiciu piliakalnis is siaures puses.jpg|Stašaičių piliakalnis iš šiaurės pusės
Vaizdas:Stasaiciu piliakalnio aikstele is pietvakariu puses.jpg|Stašaičių piliakalnio aikštelė iš pietvakarių pusės
Vaizdas:Stasaiciu piliakalnio aikstele is siaures rytu puses.jpg|Stašaičių piliakalnio aikštelė iš šiaurės rytų pusės
Vaizdas:Stasaiciu piliakalnio valstybes paminklo zenklo liekanos.JPG|Stašaičių pilikalnio valstybės paminklo ženklo liekanos
Vaizdas:Stasaiciu piliakalnis nuo lankesos upes.jpg|Stašaičių piliakalnis nuo Lankesos upės


## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.131.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. – KPC A. – F.1. – Ap.1. – B.24. – P.291.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Stašaičiai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Actinobole

***Actinobole*** – astrinių (*Asteraceae*) šeimos nykštukinių augalų gentis. Auga Australijoje. Pavadinimas sudarytas sujungus du graikų kalbos žodžius: *actinos-* (spindulys), *bolos* (gabalas) arba *obolos* (maža moneta). 

## Rūšys
* *[[Actinobole condensatum]]*
* *[[Actinobole drummondiana]]*
* *[[Actinobole oldfieldiana]]*
* *[[Actinobole uliginosum]]* ()

## Nuorodos

* Global Biodiversity Information Facility (GBIF)
* ZipcodeZoo.com
Šukionių piliakalnis

**Šukionių piliakalnis** – piliakalnis Kėdainių rajono savivaldybės teritorijoje, į vakarus nuo Šukionių, Truskavos seniūnija. Pasiekiamas plentu A8 Kėdainiai – Panevėžys per Ramygalą ties Truskava pasukus į dešinę pietryčių kryptimi link Okainių, Okainėliuose pasukus į kairę šiaurės kryptimi, pavažiavus iki Šukionių kaimo, jo pradžioje pavažiavus į dešinę pietryčių kryptimi, 1 km iki kanalizuoto Orojaus upelio miško pakraštyje, perėjus per kanalo pralaidą nežymiu keliuku į mišką ir į rytus 200 m.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas pelkėje esančio ozo aukščiausioje rytinėje dalyje (altitudė 64 m). Aikštelė ovali, pailga pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 11x10 m dydžio, iš visų pusių apjuosta žiediniu 0,5 m aukščio, 5 m pločio pylimu, kuris rytinėje ir vakarinėje pusėse kiek aukštesnis. Šlaitai vidutinio statumo. Piliakalnio šiaurės vakarų dalis nuardyta kasant karjerą (buvo randama žmonių kaulų), likusi dalis iškasinėta lapių urvų. Piliakalnio šlaitų aukštis nuo pelkės – vos 2,5 m. Piliakalnis yra Šukionių miško vakarinėje dalyje, nuo jo nukirsti medžiai. Piliakalnis datuojamas XIV a. antrąja puse. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190.

## Tyrimai
1969 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. 1998 m. Gintautas Zabiela padarė šiaurinio pylimo paviršiaus pjūvį – iš viso 10 m², aptiko iš 13 cm storio rąstų sudėtos suanglėjusios gynybinės sienos liekanas. Siena buvo krauta iš gulsčių rąstų, prilaikomų įkastų kuolų, viduryje pripilta žemės. Aikštelėje aptikta geležinių dirbinių: dalgis, 2 kapliai, sagtis, grandis, peilis; žalvarinių papuošalų liekanų.

## Istorija
Piliakalnyje buvo 1372 m. rugpjūčio antroje pusėje Livonijos ordino kariuomenės nusiaubto Šukionių kaimo slėptuvė.

center|800px|Šukionių piliakalnis iš pietryčių pusės

## Nuotraukos

Vaizdas:Šukioniai1.JPG|Šios miško laukymės prieigose stūkso piliakalnis
Vaizdas:Sukioniu piliakalnis is pietryciu puses.jpg|Šukionių piliakalnis iš pietryčių pusės
Vaizdas:Sukioniu piliakalnis is vakaru puses.jpg|Šukionių piliakalnis iš vakarų pusės
Vaizdas:Iskasinetas Sukioniu piliakalnis.jpg|Iškasinėtas Šukionių piliakalnis


## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.131.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.31. P.189-202.
* Gintautas Zabiela. Šukionių piliakalnio tyrinėjimai 1998 m. // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1998 ir 1999 metais. V., 2000. P.144-146.
* Gintautas Zabiela. Piliakalniai–slėptuvės // Lietuvos archeologija. Vilnius. 2001. T. 21, p. 399–405.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Šukioniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Plinkaigalio piliakalnis

**Plinkaigalio piliakalnis** – piliakalnis Kėdainių rajono savivaldybės teritorijoje, į vakarus nuo Plinkaigalio, Krakių seniūnija. Pasiekiamas keliu Kėdainiai – Ilgižiai per Krakes Plinkaigalio centre pasukus į kairę, į vakarus, už 1 km yra dešinėje, šiaurėje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Šušvės kairiajame krante, ties santaka su Žiedupe. Aikštelė keturkampė, orientuota pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 4,5 m ilgio, 21 m pločio. Jos pietrytiniame krašte supiltas 25 m ilgio, 2 m aukščio, 30 m pločio pylimas, kurio išorinis 3,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 35 m ilgio, 23 m pločio, 2 m gylio griovį.

Už griovio įrengtas papilys. Jo aikštelė keturkampė, pailga rytų – vakarų kryptimi, 80x10 rytuose, 25 m pietvakariuose dydžio, per 2 m žemėjančia šiaurine dalimi. Papilio rytiniame šlaite, 4 m žemiau aikštelės, yra 3,5 m pločio terasa 4 m aukščio išoriniu šlaitu. Šlaitai statūs, 8 m aukščio. Didžioji piliakalnio aikštelės dalis nuslinkusi į Šušvę. Piliakalnis apaugęs praretintais lapuočiais.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 18 000 m². Išmatavimai: 200 m ilgio rytų – vakarų kryptimi ir iki 120 m pločio.
Vaizdas:Plinkaigalio piliakalnis2.JPG|Piliakalnis iš vakarų
Vaizdas:Plinkaigalio piliakalnis3.JPG|Aikštelė
Vaizdas:Žiedupė1.JPG|Žiedupės upokšnis piliakalnio pašlaitėje


## Tyrimai
1967 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas.

300 m į pietryčius yra 1 ha ploto gyvenvietė, kurioje rasta lygios keramikos, akmeninis trintuvas. Už gyvenvietės, toliau į pietvakarius, 400 m nuo piliakalnio yra III a. – VII a. Plinkaigalio kapinynas, tyrinėtas 1977–1984 m. Šalia jo į vakarus buvo V a. – XI a. Pašušvio kapinynas, greičiausiai to paties Plinkaigalio kapinyno tąsa.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kutūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.130.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. – KPC A. – F.1. – Ap.1. – B.24. – P.87.
* Gintautas Zabiela, Vykintas Vaitkevičius Archeologijos paminklų žvalgymas Žemaitijoje // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1996 ir 1997 metais. Vilnius, 1998. p. 489.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Plinkaigalis
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Dubių piliakalnis

**Dubių piliakalnis**, *Batarėja, Užupiai* – piliakalnis Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, į šiaurės rytus nuo Dubių, Upninkų seniūnija. Pasiekiamas iš plento  prieš Upninkų tiltą per Šventąją dešiniajame krante (pastatyta lankytino objekto rodyklė) pasukus į kairę žvyrkeliu šiaurės rytų kryptimi palei upę iki paskutinės sodybos kairėje, pavažiavus už jos dar 100 m į priekį.
## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Šventosios dešiniojo kranto aukštutinės terasos kyšulyje. Aikštelė trikampė, pailga pietų – šiaurės kryptimi, 15 m ilgio ir 8 m pločio šiaurėje. Šiauriniame jos krašte supiltas 1,7 m aukščio, 13 m pločio pylimas, kurio 3,6 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 1,4 m gylio, 12 m pločio griovį, už kurio kyla antras 0,5 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 10-14 m aukščio.

Pylimas apardytas trianguliacijos bokšto. Piliakalnis apaugęs pušimis, pradėtas tvarkyti: pomiškis prakirstas, pietiniame šlaite įrengti gruntiniai laiptai.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio antrąja puse - II tūkstantmečio pradžia. 
Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 8000 m². Išmatavimai: 120 m ilgio šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi ir iki 90 m pločio.

## Tyrimai
1971 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas.

## Galerija

Vaizdas:Dubių piliakalnio laiptai.jpg|Laiptai į piliakalnį 2025 m.
Vaizdas:Dubių piliakalnis, laiptai.JPG|Laiptai į piliakalnį 2020 m.
Vaizdas:Dubių piliakalnis.JPG|Piliakalnio papėdė 2020 m.
Vaizdas:Dubių piliakalnio informacinis stendas.jpg|Dubių piliakalnio informacinis stendas 2025 m.
Ant Dubių piliakalnio. Ženklas.jpg|Geodezinis ženklas piliakalnio viršūnėje


## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.112.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas F.1. Ap.1. B.47. P.213-218.

## Nuorodos

* Lietuvos piliakalniai. Dubiai
* Heritage.lt 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Pyhejervis

**Pyhejervis** () – ežeras pietvakarių Suomijoje, Pirkanmos regione. Telkšo 77,2 m aukštyje virš jūros lygio. C raidės formos, galais, nukreiptais į rytus. Kranto linija labai vingiuota, krantai apaugę miškais. Gausybė salų (žymiausia – Vikingsaris, su senovine bažnyčia). Pyhejervis šiaurėje Tamerkoskio upe jungiasi su Nesijervio ežeru.

Prie Pyhejervio įsikūrę Tamperės, Nokijos, Lempelės miestai.
Mažųjų Žinėnų piliakalnis

**Mažųjų Žinėnų piliakalnis** – piliakalnis (Nr. naujai išaiškinamųjų sąraše 3034; unikalus objekto MC kodas 21499; registro iki 2005 m. balandžio 19 d. Nr. A38P) Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, į pietus nuo Mažųjų Žinėnų, Kulvos seniūnija. Pasiekiamas vykstant keliu . Kirtus Kauno ir Jonavos rajonų ribą, pasukama į žvyrkelį pagal nuorodą. Pavažiavus 1,1 km iki sodybos, yra už jos, miško pakraštyje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, esančiame Neries santakoje su Šlėnos upeliu. Aikštelė trikampė, pailga beveik šiaurės – pietų kryptimi, 160x59 m dydžio, į centrą kylanti per 45 m. Ji apsaugota sudėtinga pylimų sistema. Šiauriniame jos pakraštyje supiltas 75 m ilgio, 3,5 m aukščio, 10 m pločio, 3 m pločio viršuje pylimas 4 m aukščio išoriniu šlaitu, besileidžiančiu į 11 m pločio, 1,3 m gylio griovį. Vakariniame šlaite, 7 m žemiau aikštelės, iškastas 1 m pločio dugne, 0,5 m gylio griovys, už kurio supiltas 90 m ilgio, 1 m aukščio, 3 m pločio pylimas, nuolaidėjantis į pietų pusę. Pietiniame piliakalnio šlaite, 15 m žemiau aikštelės, irgi iškastas 5 m pločio, 2 m gylio griovys, už kurio supiltas 130 m ilgio, 1,5 m aukščio, 8 m pločio pylimas. Šis griovys ir pylimas palengva kyla šlaitu į šiaurės vakarus ir maždaug ties pietvakarinio šlaito viduriu virsta 4 m pločio terasa, kuri buvusio griovio vietoje skyla į 2 griovius ir tarp jų esantį pylimą.

Griovio plotis nuo aikštelės pusės - 2,5 m, gylis - 0,5 m, pylimo aukštis - 0,5 m, plotis - 3 m, antrasis griovys yra 2 m pločio, 0,5 m gylio, į terasą suplokštėjusio pylimo plotis - 8 m. Už šio pylimo, 5 m žemiau šlaite prasideda dar vienas 6 m pločio, 2 m gylio griovys, už kurio supiltas 1,5 m aukščio, 10 m pločio pylimas. Jis yra tik piliakalnio šiaurės vakariniame šlaite. Tarp abiejų šlaite esančių pylimų yra 25 m pločio neįtvirtintas tarpas. Pylimai vakariniame šlaite yra persikeitę, matyt, čia buvo senasis įvažiavimas į pilį. Šlaitai statūs, 20-30 m aukščio, į Neries upę  skardingi, iki 43 m aukščio.

Piliakalnio aikštelės rytinė dalis nugriuvusi į Nerį, erozija ir dabar sparčiai vyksta palei visą piliakalnio ilgį. Susiformavusi įspūdinga 33 m aukščio Andruškonių atodanga. Apaugęs lapuočiais ir pušimis.

Piliakalnis datuojamas XIV a. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 48000 m².

## Nuotraukos

Vaizdas:Mažųjų Žinėnų piliakalnio informacinė lenta.jpg|Mažųjų Žinėnų piliakalnio informacinė lenta


## Šaltiniai

* Naujai išaiškinamų istorijos ir kultūros paminklų sąrašas
* Vytenis Almonaitis. Didi Mažųjų Žinėnų senovė // Jonavos balsas. Jonava. 1989 m. kovo 3 d.
* Bronius Dakanis. 1994. Mažai žinomi Lietuvos piliakalniai // Kultūros paminklai. Vilnius. T. 1. p. 44–45 (Nr. 26).
* Gintautas Zabiela. Lietuvos medinės pilys. Vilnius. 1995, p. 238 (Nr. 44).

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Mažieji Žinėnai
* Heritage.lt 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Laukagalių piliakalnis

**Laukagalių piliakalnis**, *Milžinų Kalnas* – piliakalnis Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, Laukagaliuose, Šilų seniūnija. Pasiekiamas pavažiavus Neries dešiniuoju krantu, slėnyje, už geležinkelio į šiaurės rytus einančia Laukagalių asfaltuota gatve, 150 m neprivažiavus gatvę kertančios aukštos įtampos elektros linijos, paėjus per pievą 120 m į kairę šiaurės rytų kryptimi, yra kairėje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Neries dešiniojo kranto aukštutinės terasos atragyje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 7x6 m dydžio. Jos šiauriniame krašte supiltas 1,5 m aukščio, 10,5 m pločio pylimas 3 m aukščio išoriniu šlaitu. Šlaitai statūs, 16 m aukščio. Piliakalnis smarkiai apardytas arimų, apkasų, rytinis šonas nuplautas bevardžio upelio. Piliakalnis apaugęs krūmais, vakarinio šlaito dalis dirvonuoja. 

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998 m. gegužės 19 d. nutarimu Nr.612 piliakalnis paskelbtas kultūros paminklu. Paminklo teritorijos plotas 8000 m². Išmatavimai: 110 m ilgio rytų – vakarų kryptimi ir iki 90 m pločio.

## Tyrimai
1971 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. 1 km į pietryčius, kitame Neries krante buvo Skarulių pilkapiai, kurių vieta tyrinėta 1999 ir 2001 m.

## Nuotraukos

Vaizdas:Laukagalių piliakalnio informacine lenta.jpg|Laukagalių piliakalnio informacinė lentelė
Vaizdas:Laukagalių piliakalnio valstybės paminklo ženklo liekanos.jpg|Laukagalių piliakalnio valstybės paminklo ženklo liekanos
Vaizdas:Vaizdas nuo Laukagalių piliakalnio į upes puse.jpg|Vaizdas nuo Laukagalių piliakalnio į upės pusę


## Šaltiniai

* Vytauto Didžiojo karo muziejus. Nr. bn-869 191
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.111.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas F.1. Ap.1. B.62. P.31, 35, 37-43.
* A. Šaulys. Laukagalių piliakalnis // Naujienos (Jonava). 1993 gegužės 21. P.4.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Laukagaliai
* Heritage.lt 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Normainių piliakalnis

**Normainių piliakalnis**, *Zomkus* – piliakalnis Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, į šiaurę nuo Normainių, Žeimių seniūnija. Pasiekiamas plentu Žeimiai – Šėta, 50 m pravažiavus Normainių kaimo kapines, paėjus 100 m, į rytus nuo plento, kitapus slėnio. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kampe. Aikštelė pusiau ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 48 m ilgio, 42 m pločio, iki 1 m iškilusiu viduriu. Pietinėje jos pusėje yra apie 20 m pločio, iki 0,2 m gylio nežymus įdubimas  greičiausiai buvusio griovio vieta, ties kuriuo kalvos šonai kiek siaurėja. Šlaitai statūs, 68 m aukščio.

Piliakalnis labai suardytas arimų, aukštumoje buvę gynybiniai įrenginiai taip sunaikinti, kad net sunku nustatyti, kur jie buvo. Piliakalnis dabar dirvonuoja, šlaitai apaugę retu mišku, vakarinį kraštą kerta elektros linija.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Normainiai
* Heritage.lt 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Šiaurės Pohjanma

**Šiaurės Pohjanma** (; ) – vienas iš 20 Suomijos regionų (, ). Regiono centras ir didžiausias miestas yra Oulu. Regionas įeina į Oulu provincijos sudėtį.

## Savivaldybės

Regionui priklauso 34 savivaldybės:

* Alavieska
* Hapajervis
* Hapavesis
* Hailuotas
* Y
* Kalajokis
* Kempelė
* Kūsamas
* Kersemekis
* Liminka
* Lumijokis
* Merijervis
* Muhosas
* Nivala
* Oulainenas
* Oulu
* Pudasjervis
* Pyhejokis
* Pyhejervis
* Pyhentė
* Rahė
* Reisjervis
* Sievis
* Sykajokis
* Sykalatva
* Taivalkoskis
* Tyrnevė
* Utajervis
* Ylivieska


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Tartoko piliakalnis

**Tartoko piliakalnis su gyvenviete**, vadinamas *Koplyčkalniu* – piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23703) Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, į pietryčius nuo Tartoko Ruklos seniūnija. Pasiekiamas plentu , pervažiavus Lomeną pasukus į dešinę pietų kryptimi, keliuku iki sodybos pavažiavus 440 m, nuo jos lieptu perėjus Lomeną, yra priekyje, už 50 m.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Lomenos kairiajame krante esančiame aukštumos kyšulyje. Aikštelė pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 7,5x13 m dydžio, Lomenos nuplauta pietrytine dalimi. Jos šiaurės vakarų pakraštyje supiltas 2 m aukščio, 23 m pločio pylimas, kurio 5 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 50 m ilgio, 20 m pločio, 1,5 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 20 m aukščio.

Aikštelė ir pietvakarinis šlaitas apardyti apkasų. Apaugęs retais medžiais. Piliakalnis pradėtas tvarkyti: iškirsta dalis medžių, įrengti laiptai.

Į šiaurės vakarus nuo piliakalnio yra 0,5 ha ploto papėdės gyvenvietė, kurioje rasta grublėtos ir lygios keramikos.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 22 000 m².

## Tyrimai
1971 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. 

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.120.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.93. P.490-497.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Tartokas
* Heritage.lt 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Žeimių piliakalnis

**Žeimių piliakalnis** (arba **Skaistakalnis, Jasnagurka**) – piliakalnis Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, Žeimiuose, Žeimių seniūnija. Pasiekiamas iš plento , Žeimiuose ties bažnyčia pasukus vakarų link, už 200 m. Šalia telkšo Bevardis ežerėlis. Papėdėje pastatytas ąžuolinis paminklas (2007 m.), informacinė lenta.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos krašte. Aikštelė keturkampė, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 47x41 m dydžio. Ją žiedu juosia pylimas, kuris rytinėje pusėje yra 1,5 m aukščio, 14 m pločio, kitur – 5 m pločio, iki 0,5 m aukščio. Pietryčių kraštuose už pylimo iškastas 12 m pločio, 3 m gylio griovys, kurio dugnas pietinėje dalyje yra 6 m pločio. Šlaitai į slėnius statūs, 5-6 m aukščio.

Piliakalnis apardytas ariant, o Naujaisiais laikais ir jame įrengus kapines. Rytiniame piliakalnio krašte stovi sodyba. Piliakalnio kraštai apaugę lapuočiais.

Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia.

Manoma, kad ant šio piliakalnio stovėjusi medinė Žeimių pilis, kurią kryžiuočiai sudegino XIV a.


Žeimių piliakalnis, ženklas.JPG|Tautodailininkų sukurtas ąžuolo paminklas (aut. A. Narkevičius ir kt.)
Žeimių piliakalnio aikštelė.JPG|Pastatai prie nušienautos piliakalnio aikštelės
2020, Žeimių (Jonava) piliakalnis.JPG|Apaugęs piliakalnis vasarą


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Lietuvos piliakalniai. Žeimiai
* Heritage.lt 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Ruklos piliakalnis

**Ruklos piliakalnis**, *Koplyčkalnis* – piliakalnis Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, Ruklos miestelio šiauriniame pakraštyje. Pasiekiamas plentu , yra dešinėje, į pietvakarius nuo plento (čia piliakalnio šlaitas nusileidžia į pakelę). Rukloje, Piliakalnio gatvės tęsinyje, patenkama ant piliakalnio viršutinės aikštelės. Šalia išlikę buvusių statinių pamatai. Rytiniame ir vakariniame šlaituose įrengti takai nusileisti į Neries slėnį. 
## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Neries slėnio ir bevardžio upelio suformuotame aukštumos kyšulyje. Aikštelė trikampė, pailga šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi, 8 m ilgio, 6 m pločio pietvakarių pakraštyje. Čia iš priemolio supiltas 2 m aukščio, 13 m pločio, 5 m pločio viršuje pylimas, už kurio iškastas 10 m pločio, 1 m gylio griovys. Šlaitai statūs, 15 m aukščio.

Piliakalnį labai sužalojo tarybiniai kareiviai, aikštelės centre iškasę didžiulę duobę, o į pylimą įkasę sandėliuką. Archeologinių tyrimų metu jo vieta užpilta, pats piliakalnis intensyviai tvarkomas: sandėliukas demontuotas, duobės užpiltos, pietiniame šlaite ėjusio kelio vietoje įrengti laiptai, aikštelėje pastatyti suoliukai, nukirsta dauguma medžių; nugriauta dalis garažų priešais piliakalnį. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 2400 m².

Archeologinėje literatūroje minima senovės gyvenvietė (į pietvakarius nuo piliakalnio) ir antrasis piliakalnis Rukloje. Šie objektai buvo sunaikinti įrengiant karinę teritoriją. 

## Tyrimai
1997 m. Gintautas Zabiela ištyrė piliakalnio liekanas: visą aikštelę, padarė pylimo pjūvį. Nustatyta, kad pylimas piltas per vieną kartą, ant jo XIV a. stovėjęs stulpinės konstrukcijos pastatas - greičiausiai apžvalgos bokštas, kurio pamatas ir buvo minėtas pylimas – rasta 23 cm skersmens, 2,3 m gylio stulpavietė.

Piliakalnis datuojamas XIV a.

## Nuotraukos

Vaizdas:Informacinis stendas prie Ruklos piliakalnio.jpg|Informacinis stendas prie Ruklos piliakalnio
Vaizdas:Vaizdas nuo Ruklos piliakalnio 2025 m. Rugpjūčio mėn..jpg|Vaizdas nuo Ruklos piliakalnio 2025 m. Rugpjūčio mėn.


## Šaltiniai

* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas F.1. Ap.1. B.62. P.71-77.
* Bronius Dakanis. Mažai žinomi Lietuvos piliakalniai // Kultūros paminklai. V. 1994. T.1. P.51.
* Gintautas Zabiela. Lietuvos medinės pilys. V. 1995. P.249.
* Gintautas Zabiela. Ruklos piliakalnio tyrinėjimai 1997 metais // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1996 ir 1997 metais. V., 1998. P.112-114.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Rukla
* Heritage.lt inf. 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Jūrų liūtas (operacija)

**Operacija „Jūrų liūtas“** () – nacistinės Vokietijos planas per Antrąjį pasaulinį karą užimti Didžiąją Britaniją. Planą sudarė Vermachto operatyvinis vadovavimo štabas. Įsiveržimui turėjo vadovauti generolas feldmaršalas Gerdas fon Rundštetas.

Operacijos planą po užbaigtos Prancūzijos okupacijos Hitleriui pristatė karinių jūrų pajėgų strategai.

Vokietijos kariniam jūrų laivynui susilpnėjus po invazijos į Norvegiją, o Liuftvafei pralaimėjus Britanijos mūšį, invazija buvo atidėta iki 1940 m. rugsėjo 17 d. ir taip niekada neįvyko. Dauguma istorikų šiandien mano, kad operacijai pasisekti buvo mažai šansų.

## Šaltiniai
Padaigų piliakalnis

**Padaigų piliakalnis**, *Smailiakalnis* – piliakalnis ir gyvenvietė Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, į šiaurę nuo Padaigų Upninkų seniūnija. Pasiekiamas keliu Saleninkai – Arnotiškės Padaigų pradžioje, ties buvusiais sandėliais kairėje pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi lauko keliuku, pavažiavus 450 m – yra 100 m į pietryčius nuo aukštumoje esančios sodybos.

## Piliakalnis

Piliakalnis rengtas Neries dešiniojo kranto slėnio krašte esančioje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 9x8 m dydžio. Rytinėje jos pusėje supiltas 2 m aukščio, 15 m pločio pylimas, kurio išorinis 4,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 16 m ilgio, 15 m pločio, 1 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 13-15 m aukščio.

Pylimas apardytas apkasų. Piliakalnis apaugęs mišriu mišku.

Šiaurinėje papėdėje 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 5000 m².

## Tyrimai
1971 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Kultūrinio sluoksnio nepastebėta. 

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.112.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.101. P.95-99.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai. Padaigai
* Heritage.lt 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Piliakalnių piliakalnis (Jonava)

**Piliakalnių piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23711) Jonavos rajono savivaldybės teritorijoje, į šiaurės rytus nuo Piliakalnių, Šilų seniūnija. Pasiekiamas keliu Panoteriai–Siesikai per Kazokiškį už Piliakalnių, priešais Lokio kanalą pasukus per laukus į rytus 150 m.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Išliko tik 12x6 m dydžio centrinė aikštelės dalis ir pylimų šiaurinė pusė, kita sunaikinta XIX a. pabaigoje – XX a. kasant karjerą. Aikštelė buvusi apjuosta 6 m pločio, 1,3 m gylio grioviu ir už jo supiltu 1 m aukščio nuo griovio dugno, 4 m pločio pylimu. Griovio liekanų matyti ir rytinėje bei pietinėje piliakalnio pusėse. Piliakalnis dirvonuoja.

Visose piliakalnio papėdėse 0,8 ha plote, šalia anksčiau buvusios pelkės yra papėdės gyvenvietė. Išmatavimai: keturkampio formos, 110 m ilgio rytų – vakarų kryptimi ir 80 m pločio.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu – 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 10 000 m².

## Tyrimai
1971 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas.

## Nuotraukos

Vaizdas:Piliakalnių piliakalnis.JPG
Vaizdas:Piliakalniu piliakalnis is pietu puses.jpg|Piliakalnių piliakalnis iš pietų pusės
Vaizdas:Piliakalniu piliakalnis is rytu puses.jpg|Piliakalnių piliakalnis iš rytų pusės
Vaizdas:Piliakalniu piliakalnis is siaures vakaru puses.jpg|Piliakalnių piliakalnis iš šiaurės vakarų pusės
Vaizdas:Piliakalniu piliakalnis is siaures rytu puses.jpg|Piliakalnių piliakalnis iš šiaurės rytų pusės
Vaizdas:Piliakalniu piliakalnio aikstele is pietu puses.jpg|Piliakalnių piliakalnio aikštelė iš pietų pusės
Vaizdas:Piliakalniu piliakalnio aikstele is siaures puses.jpg|Piliakalnių piliakalnio aikštelė iš šiaurės pusės
Vaizdas:Kelio ženklas rodantis i Piliakalnių piliakalni.jpg|Kelio ženklas rodantis į Piliakalnių piliakalni
Vaizdas:Piliakalnių piliakalnis 2025 metais.jpg|Piliakalnių piliakalnis 2025 metais
Vaizdas:Informacine lentele ant Piliakalnių piliakalnis.jpg|Informacine lentele ant Piliakalnių piliakalnis


## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.112.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.47. P.53-63.
* Kultūros paminklų apsaugos įstaigos medžiaga. KPC archyvas. F.17. Ap.2. B.8. P.434.
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899, c. 111.

## Nuorodos
* Piliakalniai.lt
* Heritage.lt 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Fasta Alandas

**Fasta Alandas** (, ) – didžiausia ir gausiausiai apgyvendinta Suomijai priklausančių Alandų salų sala. Plotas 685 km². Tai trečia pagal dydį Suomijos sala. Ilgis ~50 km, plotis ~45 km. Kranto linija labai raižyta. Paviršius kalvotas, aukštis iki 129 m.

Fasta Alande gyvena ~90 % Alandų salų gyventojų. Čia yra salyno sostinė Marianhamina.
Vardė (Alandai)

**Vardė** () – sala, savivaldybė ir miestelis Suomijai priklausančiame Alandų salyne. Plotas 101,5 km² (drauge su gausiais aplinkiniais šcherais). Sala yra į rytus nuo pagrindinės Fasta Alando salos, su ja jungia keltas.

Vardėje gyvena 448 gyventojai; dauguma – švedai. Yra šie kaimai: Bergė, Busė, Grundsunda, Listersbis, Levė, Mikelsė, Sandė, Simskela-Vesteras, Simskela-Esteras, Teftė, Vargata, Vardė, Engė. Vardės kaime yra bažnyčia.
Bernatonių piliakalnis

**Bernatonių piliakalnis** – piliakalnis Kauno rajono savivaldybės teritorijoje, į šiaurę nuo Bernatonių, Raudondvario seniūnija. Pasiekiamas iš kelio  pagal rodyklę „2,3 km“ pasukus į Bernatonis, prieš pat Bernatonis – į dešinę pietų kryptimi 500 m žvyrkeliu – yra kairėje pietryčiuose, 100 m nuo miško krašto, ties lauko pietrytiniu kyšuliu.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Bajoriškės ir Ginio upelių santakoje esančiame aukštumos kyšulyje. Aikštelė trikampė, pailga rytų – vakarų kryptimi, 35 m ilgio, 30 m pločio vakarinėje dalyje, žemėjanti į rytų pusę. Vakariniame jos pakraštyje supiltas 30 m ilgio, 3,3 m aukščio, 24 m pločio pylimas, kurio 4,5 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 13 m pločio, 1,5 m gylio griovį. 2,5 m žemiau aikštelės rytinio galo yra 8 m pločio terasa, per 1 m nuolaidėjanti į rytų pusę. Šlaitai statūs, 36-38 m aukščio.

Pylimas apardytas Bernatonių dvaro mūrinės rūkyklos, duobių. Piliakalnis apaugęs mišriais medžiais, kurie po truputį kertami.

Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 26000 m².


Bernatonių piliakalnis 2020.JPG|Mišku apaugusio piliakalnio papėdė
Bernatonių piliakalnis, papėdė.JPG|Informacinis stendas piliakalnio prieigose (150 m)


## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas (tęsinys), V., 1977, p.12.
* Antanas Makarevičius. Piliakalnis ieško savo istorijos // Mokslas ir gyvenimas, 1978 m. Nr.2. P.44
* Bronius Dakanis. Mažai žinomi Lietuvos piliakalniai // Kultūros paminklai. V.,1994. Nr.1. P.38.
* Gintautas Zabiela. Lietuvos medinės pilys. V.,1995. P. 181, 225.

## Nuorodos

* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Bernatoniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Kumlingė

**Kumlingė** () – sala, savivaldybė ir miestelis Suomijai priklausančiame Alandų salyne. Yra tarp žemyno ir Fasta Alando salos. Plotas (su aplinkinėmis salomis ir šcherais) 99,26 km².

Kumlingės savivaldybėje gyvena 367 gyventojai, daugiausia švedai. Yra prieplauka, lėktuvų tūpimo takas, Šv. Onos bažnyčia. Kaimai: Kumlingė, Enklingė, Seglingė, Bjerkė.