open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaoraniai

**Vaoraniai**, dar vadinami **huaoraniais, vaodainiais, vao, auka** – indėnų tauta, gyvenanti Amazonijoje, rytų Ekvadore (Pastasos, Napo, Oreljanos provincijose). Populiacija – tarp 1200–2000 žmonių. Kalba izoliuota vaoranių kalba.

Vaoraniai skirstosi į smulkesnes gentis: tonjampariai, kenahuenai, tihuenai, kihuarai, damuintarai, sapinai, tiguinai, huamunai, dajunai, kehuerunai, garsakočiai (prie Jasunio upės), kemperiai (prie Kononako upės), mimai (Kononako vidurupyje), Karuhuiai (prie Kononako upės) ir tagaeriai.

Senovėje vaoraniai užėmė dideles teritorijas Amazonijoje ir aršiai jas gynė, todėl kečujų buvo praminti „priešais“ (*awka*). Dabar jų gyvenamosios teritorijos gerokai sumažėjusios dėl miškų kirtimo ir naftos gavybos. Pagrindinis jų gyvenamasis arealas yra tarp Kurarajaus ir Napo upių (30 tūkst. km²).

Vaoraniai nuo seno naudoja užnuodytas strėles, išmirkytas nuodinguosiuose augaluose (*[[kurare]]*), tiek medžioklei, tiek gynybai. Dabar dalis indėnų bendradarbiauja su mokslininkais tyrinėjant selvos augalų savybes.

Vaoranių tikėjimas animistinis, tikima, kad viskame aplink slypi dvasios. Pagal vaoranių kosmologiją – pirmykštis visas pasaulis buvo *ömë* – „miškas“. Tikima, kad miškas yra vaoranių namai – saugantys nuo piktųjų išorės dvasių bei teikiantys prieglobstį ir maistą. Tikima, kad visi gyvūnai turi dvasią, gausu gyvūnų, kuriuos uždrausta medžioti (jaguaras, elnias, erelis, gyvatė).

Socialiniuose santykiuose paplitusi poligamija.
Šilutės spaustuvė

**Šilutės spaustuvė** – spaustuvės, veikusios Šilutėje.

## Istorija
Pirmąją spaustuvę 1861 m. įkūrė A. Umlaufas. Nuo 1861 m. balandžio 12 d. spausdino lietuvių ir vokiečių kalba savaitraštį „Šilokarčemos apsakymas“ (tuomet Šilutė vadinosi Šilokarčema). Naujasis spaustuvės savininkas Frydrichas Vilhelmas Zybertas išplėtė spaustuvės darbą. Zyberto spaustuvėje nuo 1861 m. iki 1919 m. įvairiais metais čia buvo spausdinami periodiniai leidiniai lietuvių ir vokiečių kalba. XIX a. pabaigoje prie spaustuvės veikė knygynas. Iki 1940 m. Šilutėje veikė laikraščių „Memellandische Rundschau“ ir „Tageblat“ spaustuvės.

1891–1944 m. veikusi Sekunų spaustuvė (tėvas Karlas, sūnus Otas, jo sūnus Oskaras) išspausdino apie 50 lietuviškų leidinių. 1892–1909 m. Bitėnuose veikė M. Jankaus spaustuvė.

1946 m. įsteigus apskrities laikraštį „Šilutės tiesa“, ėmė veikti „Švyturio“ spaustuvė. 1947 m. spaustuvė pavadinta „Šilutės tiesos“ spaustuve. 1949 m. gautas linotipas. 1951 m. sausio 3 d. ji pradėjo spausdinti rajono laikraštį „Leninietis“. 1951–1953 m. buvo spausdinami ir MTS laikraščiai: Šilutės Laukų spartuolis, Priekulės „Traktorininkas“, Žemaičių Naumiesčio „Laukų stachanovietis“.

1965 m. Šilutės spaustuvė prijungta prie Kretingos spaustuvės, 1976 m. tapo Klaipėdos „Ryto“ spaustuvės skyriumi. Nuo 1982 m. rajono laikraštis buvo spausdinamas ofsetu „Ryte“, o Šilutėje iki 1992 m. tik renkamas, laužomas, koreguojamas. 1987 m. gauta fotorinkimo mašina.

1989 m. Šilutės spaustuvė tapo savarankiška, valstybine spaustuvė, o 1992 m. – UAB „Putinas“ spaustuve, spausdino blankus, afišas, smulkius spaudinius.  Veikia K. Kyno leidybos įmonė „Šilutės spaustuvė“, Lietuvininkų g. 18.

## Šaltiniai
Šimtavardis

**Šimtavardis** – dvimėnesis žurnalas, leistas 1991–1994 m. Kaune.

## Istorija
Pirmasis numeris išėjo pavadinimu „Bevardis“. Įsteigė ir leido Vilius Užtupas. Spausdino įvairios tematikos rašinius, žaidimus bei galvosūkius, skirtus vaikams ir paaugliams. Tiražas 1991 m. – 40 000 egz., 1993 m. – 15 000 egz. 1992 m. leido atskirus priedus „Aha!“ ir „Naminukas“.

Redaktorės Rita Banienė, V. Srėbaliūtė ir kt. 

## Šaltiniai
Širvintų kraštas

**Širvintų kraštas** – Širvintų krašto laikraštis, einantis nuo 1950 m. sausio 1 d. Širvintose, I. Šeiniaus g. 13-3.

## Istorija
Iki 1950 m. lapkričio mėn. Širvintų apskrities laikraštis, nuo 1950 m. lapkričio mėn. – LKP Širvintų rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos organas. 1963–1965 m. panaikinus Širvintų rajoną laikraštis nebuvo leidžiamas. 1965 m. atkūrus rajoną, vėl pradėtas leisti rajono laikraštis – LKP Širvintų rajono komiteto ir Liaudies deputatų tarybos organas. Nuo 1990 m. – rajono laikraštis, nuo 1995 m. Nr. 68 – krašto laikraštis. Steigėja ir leidėja UAB „Vasmangas“, nuo 2007 m. UAB „Danielita“ .

1950 m. ėjo kartą-du kartus, 1951–1955 m. – du kartus, vėliau – triskart, nuo 1990 m. – du kartus per savaitę. Iki 1989 m. balandžio 1 d. vadinosi „Lenino vėliava“, nuo 1989 m. balandžio 3 d. „Širvinta“, nuo 2007 m. „Širvintų kraštas“.

Spausdino Širvintų spaustuvė, nuo 1962 m. – Ukmergės spaustuvė. Tiražas 1945 m. – 1000 egz., 1987 m. – 5800 egz., 1997 m. – 2500 egz., 2010 m. 18000 egz.

Redakcijoje dirbo: A. Bareckienė, Gintaras Bielskis, Steponas Liktoravičius. 

## Redaktoriai
* N. Upnickis – 1950 m.
* L. Filkenšteinas – 1950–1951 m.
* P. Kotliaris – 1952–1954 m.
* V. Purvaneckaitė – 1955–1956 m.
* E. Lebionka – 1957–1958 m.
* Antanas Navalinskas – 1958–1962 m., 1989–1995 m.
* V. Lukoševičius – 1966–1972 m.
* J. Dambrauskas – 1972–1979 m.
* Jonas Marcinkevičius – 1980–1989 m.
* Marijonas Barbaravičius – 1995–2005 m.
* Alfredas Astikas – 2005–2007 m.
* Aldona Bareckienė-Smailytė – nuo 2007 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Širvintų kraštas“
Širvintų spaustuvė

**Širvintų spaustuvė** – spaustuvė, 1951–1962 m. veikusi Širvintose.

## Istorija
Nuo 1951 m. spausdino rajono laikraštį „Lenino vėliava“ – iš pradžių lenkų kalba, vėliau – ir lietuvių kalba. 1951–1953 m. taip pat spausdino ir Širvintų MTS laikraštį „Spartuolis“. 1960 m. stambinant poligrafijos įmones, spaustuvė kaip skyrius prijungta prie tarprajoninės Ukmergės spaustuvės. 1962 m. balandžio 22 d. pasirodžius paskutiniam laikraščio „Lenino vėliava“ numeriui, Ukmergės spaustuvės Širvintų skyrius buvo uždarytas.

1965 m. vasario mėn. vėl pradėjus leisti Širvintų rajono laikraštį „Lenino vėliava“, spaustuvė nebuvo atkurta. Laikraštį (jis nuo 1989 m. vadinosi *[[Širvintų kraštas|„Širvinta“]]*) ėmė spausdinti Ukmergės spaustuvė. 

## Šaltiniai
Walt Frazier

**Voltas Freizeris** (, g. 1945 m. kovo 29 d.) – buvęs profesionalus amerikiečių krepšininkas, komentatorius.

Voltas Freizeris gimė Atlantoje, Džordžijoje ir lankė Atlantos Howard vidurinę mokyklą, kurioje žaidė amerikietišką futbolą, beisbolą ir krepšinį. Nors iš universitetų buvo daugiau pasiūlymų prisijungti prie jų futbolo programų, tačiau Voltas labiau linko link krepšinio ir pasirinko mažai žinomą Pietų Ilinojaus universitetą, su kuriuo laimėjo National Invitation turnyrą.

1967 m. NBA naujokų biržoje Niujorko „Knicks“ komanda jį pasirinko 5 šaukimu. Su šia komanda jis laimėjo 1970, 1973 m. NBA čempionatą.

Prieš pat 1977–78 m. sezono pradžią V. Freizeris buvo iškeistas Klivlando „Cavaliers“ klubui. Tuo metu jis buvo geriausias visų laikų Niujorko „Knicks“ krepšininkas. Tai nepadėjo atgaivinti prieš tai buvusios šlovingos jo karjeros, kadangi traumos jam sutrukdė visiškai atsiskleisti Klivlando komandoje, dėl to jis buvo atleistas 1979–80 m. sezono pradžioje.

Nuo 1987 m. komentuoja Niujorko „Knicks“ rungtynes.

## Apdovanojimai

* 1996 NBA 50-mečio Visų laikų komanda

## Išnašos
Šluota (žurnalas)

**Šluota** – satyros ir humoro žurnalas, ėjęs 1934–1936 m. ir 1940–1941 m. Kaune, 1956–1994 m., 1995–1998 m. ir 2000–2004 m. Vilniuje.

## Istorija
1934–1936 m. Revoliucinių menininkų grupės vardu nelegaliai leido LKP Kauno rajono komitetas. Nuo 1940 m. liepos iki 1941 m. birželio kas savaitę leido vaizdinės agitacijos ir propagandos įstaiga „Agitpropas“, nuo 1956 m. iki 1990 m. kovo kas dvi savaites – LKP CK leidykla, vėliau UAB „Šluota“ ir „Piketo projektai“. Nuo 1995 m. leistas mėnesinis satyros ir humoro laikraštis, ėjo 1-2 kartus per mėnesį. Leido savaitraštį „Kuntaplis“.

Tiražas: 1966 m. – 55 600 egz., 1976 m. – 106 500 egz., 1981 m. – 108 400 egz., 1989 m. – 119 100 egz., 1994 m. – 8700 egz., 1995 m. – 3500 egz., 1997 m. – 3000 egz.

Spausdino satyrinius ir humoristinius rašinius bei piešinius ir karikatūras visuomenės, politikos, kultūros, buities temomis.

## Redakcija
Redakcijoje dirbo Gediminas Astrauskas, Kazys Bagdonavičius, Andrius Cvirka, Liūnė Janušytė, Vitas Katilius, Stasys Krasauskas, Vytautas Mackevičius, Jonas Martinaitis, Algimantas Pabijūnas, A. Pakalnis, Pranas Raščius, Jonas Sadaunykas, Domicėlė Tarabildienė, Vitas Tomkus, Česlovas Valadka, Aleksandras Vitulskis,  Leonidas Vorobjovas ir kiti. 

## Vyriausieji redaktoriai
* 1934–1935 m. Boleslovas Adomas Motuza Matuzevičius
* 1936 m. Bronius Žekonis
* 1940–1941 m. Stepas Žukas
* 1956–1985 m. Juozas Bulota
* 1985–1990 m. Adolfas Strakšys
* 1990 m. Rytis Tilvytis
* 1991–1994 m. ir 1995–1998 m. Albertas Lukša
* 2000–2004 m. Jonas Lenkutis

## Šaltiniai

## Literatūra
* „Šluotos“ kalendorius, 2009–2010: nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. (redaktorius Jonas Lenkutis). – Vilnius: Bitutės, 2009. – 127 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-439-38-7

## Nuorodos
*SLUOTA.LT
* [epaveldas
* http://www.caricatura.lt/Sluota.html „Šluota“. Caricatura.lt
Kauno Ryto pradinė mokykla

**Kauno „Ryto“ pradinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Šarkuvos g. 29, vykdanti pradinio ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191828963.

## Istorija
Mokykla įsteigta reorganizavus 108-ąjį vaikų lopšelį-darželį 1993 m. rugsėjo 1 d. į „Ryto“ pradinę mokyklą Kauno miesto valdybos 1993 m. birželio 15 d. potvarkiu Nr. 776-v.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Ačuarai

**Ačuarai** arba **šiviarai** – indėnų tauta, gyvenanti Amazonijoje, rytų Ekvadore bei šiaurės Peru. Kalba chivaroanų kalbų grupės ačuarų kalba.

Seniau, kaip ir giminingi šuarai, praktikavo priešų galvų džiovinimą. Paplitusi poliginija. Gyvena upių, ežerų pakrantėse. Verčiasi medžiokle (su pučiamaisiais ginklais), rankioja valgomuosius augalus. Prie namų įrengia daržus, kur augina daugiausia manijokus.

Tikėjimas animistinis, su dvasiomis bendrauja šamanai.
Tiputinis

**Tiputinis** () – upė rytų Ekvadore, Amazonijoje, Oreljanos provincijoje; Napo dešinysis intakas. Prasideda netoli Dajumos. Teka į rytus per Amazonijos džiungles gan giliu slėniu, sudaro meandras. Įteka į Napą ties Puerto Miranda.

Didžioji dalis upės baseino yra Jasunio nacionaliniame parke. Laivuojama.

Prie upės didesnių gyvenviečių nėra, tik indėnų vaoranių kaimai. Upės pakrantėje įkurta Tiputinio bioįvairovės stotis.
Švenčionių spaustuvė

**Švenčionių spaustuvė** – spaustuvė, nuo 1944 m. veikianti Švenčionyse, Vilniaus g. 36/1.

## Istorija
Įkurta 1944 m. kartu su Švenčionių apskrities laikraščio *[[Žeimenos krantai|„Žvaigždė“]]* redakcija. Spausdino šį laikraštį lietuvių ir rusų kalba, o nuo 1950 m. – tokio pat pavadinimo Švenčionių rajono laikraštį. 1951–1953 m. spausdino ir MTS laikraščius: Pabradės *„Sovetskij traktorist“* rusų ir lenkų kalba bei Švenčionių *„Tarybinis mechanizatorius“* lietuvių ir rusų k. 1963 m. Švenčionių spaustuvė buvo prijungta prie Utenos spaustuvės kaip skyrius. 1989 m. tapo savarankiška valstybine spaustuvė, nuo 1992 m. – UAB „Firidas“ spaustuvė, generalinis direktorius ir savininkas Janas Komaiška. Spausdino blankus, etiketes, smulkius spaudinius, bet kai į naują spaustuvės įrangą buvo investuota 2 mln. Lt, bendrovės pardavimai 2005–2008 m. augo 89 %. 2006 m., 2007 m., 2008 m. pelnė „Gazelės“ titulą.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Švenčionių spaustuvė
Šiaurės Lietuva (savaitraštis)

**Šiaurės Lietuva** – tautiškos minties visuomeninis, iliustruotas savaitinis laikraštis, ėjęs nuo 1930 m. vasario 14 d. iki 1933 m. gruodžio 24 d. Šiauliuose. 

## Istorija
Leido Lietuvių tautininkų sąjungos Šiaulių apskrities komitetas. Redakcija buvo įsikūrusi Aušros al. 17, nuo 1931 m. Varpo g. 18, 1932 m. – Pagyžių g. 98, vėliau Aušros al. 15. Spausdino B. Fridmano spaustuvė bei Vilties spaustuvė Šiauliuose. Tiražas 1933 m. – 3000 egz. 1934 m. „Šiaurės Lietuva“ sujungta su laikraščiais „Biržų žinios“, „Mūsų balsas“ ir „Mūsų kraštas“, buvo leidžiamas laikraštis „Mūsų kraštas“. 

Informavo apie Šiaulių apskrities, Lietuvos ir pasaulio įvykius. Bendradarbiavo Vytautas Alantas-Jakševičius, J. Baltrušis, J. Kutra, Jonas Minius, J. Pladis, Juras Arnas Šaltenis, Juozas Šiaučiūnas, Jonas Vedegys, Aleksandras Vitkauskas ir kt.  

## Redaktoriai
* Aleksandras Laikūnas,
* Stepas Povilavičius – 1932 m. 
* Pranas Razma,
* Vytautas Augustauskas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Šiaurės Lietuva“. E-paveldas.lt su PDF
Šventosios vingis

**Šventosios vingis** – laikraštis Veprių krašto žmonėms, ėjęs nuo 1988 m. liepos 20 d. iki 2002 m.

## Istorija
Iki 1991 m. – S. Nėries kolūkio laikraštis, 1991–1994 m. – Ukmergės rajono Veprių apylinkės savivaldybės laikraštis. Leistas kas mėnesį, nuo 1992 m. – kas 2-3 mėnesius. Tiražas 1988 m. – 600 egz., 1993 m. – 500 egz., 1997 m. – 600 egz.

## Redaktoriai
* A. Minevičius – 1988–1995 m.
* L. Ežerskytė – nuo 1995 m. 

## Šaltiniai
Agvarikas

**Agvarikas** (, ) – upė Ekvadore ir Peru; Napo kairysis intakas. Prasideda Sukumbijoso provincijoje, Andų rytinėse pašlaitėse, Pimampiro Kordiljeroje. Pačiame aukštupyje teka tarpukalnių slėniu, toliau – į rytus per Amazonės žemumą. Smarkiai vingiuoja, skaidosi į protakas, sudaro meandras. Žemupyje teka riba tarp Sukumbijoso ir Oreljanos provincijų. Pačiame žemupyje staiga pasuka į pietus, sudaro Ekvadoro-Peru valstybinę sieną. Įteka į Napą ties Kabo Pantocha.

Didžiausi intakai: Čingualis, Duė, Kujabenas, Lagarto-Koča.

Agvariko baseine vyksta naftos gavyba. Prie upės įsikūręs Nueva Lochos miestas. Kitos gyvenvietės – indėnų (daugiausia sionų) kaimai.

Upės pavadinimas ispaniškai reiškia 'gausi vandens'.

## Šaltiniai
Miško Kranjec

**Miško Kranjecas** (slovėn. *Miško Kranjec*, tikrasis vardas **Mihaelis Kranjecas**, slovėn. *Mihael Kranjec*; , 1908 m. rugsėjo 15 d. Velika Polanoje, Austrijoje-Vengrijoje – 1983 m. birželio 8 d. Liublianoje, Slovėnija) – slovėnų rašytojas, žurnalistas ir politikas.

## Biografija
Kilo iš pasiturinčios valstiečių šeimos, apsuptos neturtingos kaimiškos aplinkos. Tėvas buvo Mihaelis Kranjecas vyresnysis. Motina – Marija Pucko. Miško Kranjecas gimė Velikos Polanos miestelyje, tuometinėse slovėnų žemėse, dabartinėje Vengrijoje.

Po pagrindinės mokyklos baigimo gimtinėje, pradėjo mokytis Liublianos gimnazijoje. Rašyti pradėjo būdamas dar gimnazistas ir 17 metų išleido pirmąjį trumpų apsakymų rinkinį.

Po gimnazijos baigimo pasiryžo slavistikos studijoms, tačiau jas metė, nes pasišventė rašymui ir žurnalistikai, vėliau – politikai. Okupacijos laikotarpiu Prekmurjoje buvo vienas pasipriešinimo okupacijai organizatorių; kai daugiau nebegalėjo dalyvauti legaliai, tapo partizanu. Jo jaunesnysis brolis, partizanas, Naci Kranjecas mirė Dachavoje.

Po karo Miško Kranjecas tapo Parlamento nariu, tačiau daugiausia, neskaitant rašymo, užsiėmė žurnalistika ir leidimu, be to buvo Cankaro leidyklos ir Slovėnų bendrinės kalbos instituto direktoriumi. Taip pat daugelį metų leidyklos „Prešereno draugijos“ redaktoriumi.

## Darbai

Rašė trumpas apysakas, apsakymus ir romanus, kurie tarpusavyje sudaro visumą. Darbuose pateikiama daug apmąstymų ir meilė savajam pasaulio supratimui. Kranjeco kūrybinis darbas apima tokias temas: žmogus ir žemė, sezoninis darbininkas ir proletaras, prieškarinis kapitalizmas ir pokarinės socialistinės aplinkybės ir dalyvavimas NOB, kurio organizatoriumi buvo Prekmurjoje. Labiausiai žinomi autobiografiniai darbai yra romanai „Jaunystė pelkėje“ („Mladost v močvirju“) (1962), „Ryto mirgėjimas“ (1968) („Svetlikanje jutra“) ir dar vienas išskirtinai geriausių jo darbų „Dėdės man sakydavo“ („Strici so mi povedali“) (1974).

Taip pat kūrė trumpas apybraižas, socialinio pobūdžio apsakymus, noveles ir romanus (Prekmurskos regiono) tematika. Išliko žinomi darbai „Kapianovi“ (1938), „Povest o dobrih ljudeh“ (1940), „Pod zvezdo“ (1951). Remiantis kai kuriais jo darbais yra sukurti filmai. Nuo 1953 metų buvo [Slovėnijos mokslo ir meno akademijos nariu.

## Bibliografija

* *Težaki* (1932);
* *Sreča na vasi* (1933);
* *Os življenja* (1935);
* *Kapitanovi* (1938);
* *Povest o dobrih ljudeh* (1940);
* *Tihožitja in pejsaži* (1945);
* *Majhne so te stvari* (1947);
* *Pod zvezdo* (1951);
* *Imel sem jih rad* (1953);
* *Čarni nasmeh* (1956);
* *Macesni nad dolino* (1957);
* *Mesec je doma na Bladovici* (1958);
* *Kruh je bridka stvar* (1959);
* *Za svetlimi obzorji* (1960–1963);
* *Mladost v močvirju* (1962);
* *Otroci čigavi ste* (1964);
* *Zlata kočija* (1967);
* *Svetlikanje jutra* (1968);
* *Strici so mi povedali* (1974);
* *Izbrana mladinska beseda* (1979).

## Nuorodos
* Apie Miško Kranjecą .
Jasunio nacionalinis parkas

**Jasunio nacionalinis parkas** () – saugoma gamtos teritorija (nacionalinis parkas ir biosferos rezervatas) rytų Ekvadore, Amazonijoje. Užima 9820 km² teritoriją tarp Napo ir Kurarajaus upių, įeina į Oreljanos, Pastasos ir Napo provincijų teritorijas. Parko pavadinimas verčiamas kaip „šventoji žemė“.

Parko paskirtis – apsaugoti Amazonijos gamtą bei indėnų gyvenamuosius plotus nuo besiplečiančios naftos gavybos ir miškų kirtimo. Parko teritorijoje gyvena indėnai vaoraniai. Dvi jų gentys – tagaeriai ir taromenaniai – priklauso nekontaktuojančioms tautoms.

Jasunio nacionalinis parkas taip pat pasižymi didele bioįvairove, čia yra nemažai endeminių ir labai retų rūšių. Parke suskaičiuotos 165 žinduolių, 630 paukščių, 105 varliagyvių, 83 roplių rūšys, virš 100 tūkst. vabzdžių rūšių. Būdingų gyvūnų pavyzdžiai: gelsvakaktė koata, tripirštis tinginys, paka, dulsvasis agutis, devynjuostis šarvuotis, Amazonės delfinas, Humbolto kiškiaplaukė beždžionė, didžioji skruzdėda, pekaris, lyguminis tapyras, jaguaras, brazilinė ūdra, didysis šarvuotis, puma, voverinis saimiris, Amazonės lamantinas, smailiagalvė gyvatė, geltonkojis vėžlys ir kt.

## Naftos gavyba

Jasunio nacionaliniame parke yra atrasti dideli naftos telkiniai, sudarantys apie 20 % visos Ekvadore esančios naftos. Kadangi jos gavyba darytų neigiamą įtaką parko ekosistemai ir bioįvairovei, sudeginus naftą į atmosferą patektų apie 410 mln. tonų anglies dvideginio, bei kiltų grėsmė parko teritorijoje gyvenančioms vietinėms tautoms, vyriausybė su Juntinių Tautų pagalba 2010 m. pradėjo iniciatyvą, kuria siekta iki 2023 metų iš tarptautinės bendruomenės surinkti bent 3,6 mlrd. $. Anot Ekvadoro vyriausybės, ši suma, kuri sudaro pusę galimo pelno iš naftos telkinių, būtų pakankama, kad šalis sutiktų nepradėti naftos gavybos nacionaliniame parke.

Iki 2013 m. rugpjūčio mėn. į fondą buvo surinkta tik 13 mln. $ – apie viena trečioji procento nuo galutinės sumos. Tą patį mėnesį iniciatyva buvo paskelbta kaip nepavykusi ir, nepaisant daugumos Ekvadoro gyventojų nepritarimo bei aplinkos apsaugos aktyvistų protestų, pranešta apie naftos gavybos leidimų išdavimą.

## Galerija


Image:Oxybelis fulgidus (Yasuni).jpg|Smailiagalvė gyvatė
Image:Many parrots -Anangu, Yasuni National Park, Ecuador -clay lick-8.jpg|Papūgos
Image:Atticora fasciata -Rio Tiputini, Yasuni National Park, Ecuador-8.jpg|Kregždės prie Tiputinio upės


## Šaltiniai

## Nuorodos
* youtube.com / The Great Kapok Tree (Ceiba pentandra) from the Yasuni, *anglų k.*
Einamosios sąskaitos balansas

**Einamosios sąskaitos balansas** – rodiklis, nusakantis konkrečios šalies ir kitų šalių pinigų srautų apyvartą. Einamoji sąskaita rodo piniginių įplaukų ir išplaukų skirtumą. Jei einamoji sąskaita teigiama (neigiama), sakoma, jog šalis turi einamosios sąskaitos perteklių (deficitą). Einamosios sąskaitos deficitas reiškia, kad toje šalyje importuojamoms prekėms ir paslaugos išleidžiama daugiau, negu gaunama už eksportuotas prekes ir paslaugas. Jei perkant užsienio prekes išleidžiama daugiau (mažiau), negu gaunama už eksportuojamas prekes, tai turi įtakos šalies valiutos silpnėjimui (stiprėjimui).

## Išnašos
Šviesa (Tilžė)

**Šviesa** – katalikų mėnesinis žurnalas, *laikraštis [[Žemaitija|Žemaičių]] ir [[Lietuva|Lietuvos]] mylėtojų*, ėjęs 1887 m. rugpjūčio mėn. – 1888 m. rugpjūčio mėn. ir 1890 m. sausio – rugpjūčio mėn. Tilžėje. 

## Istorija
Rašė įvairiais religiniais klausimais, taip pat apie vaikų mokymą ir auklėjimą, spaudos platinimą Lietuvoje, propagavo krikščioniškąsias vertybes, meilės tėvynei ir tautiškumo idėjas, skatino praktinę veiklą, spausdino pasikalbėjimus apie žmogui naudingus darbus, verstus, amatus. Tiražas 1000 egz. 1888 m. išleido 72 p. „Priedą apšviestesniems lietuviams“.

Žurnale bendradarbiavo Antanas Baranauskas, Adomas Dambrauskas-Jakštas, Mečislovas Davainis-Silvestraitis, Jonas Jablonskis, Petras Leonas, Pranas Mašiotas, Stasys Matulaitis, Petras Matulaitis bei kt. 

Oficialūs redaktoriai buvo Ernstas Vejeris (iki 1890 m.) J. Brožaitis. Faktiškai redagavo Antanas Vytartas, 1890 m. – Jonas Kriaučiūnas. 

## Šaltiniai
Šventadienis

**Šventadienis** – bulvarinis iliustruotas sekmadienio laikraštis, leistas 1934–1936 m. Kaune.

## Istorija
Leido ir redagavo Vincas Vebras. Spausdino Kauno spaustuvė. Išėjo 71 numeris.

Poilsiui skirtas leidinys skelbė intriguojančio turinio rašinius, įvairius patarimus. Išspausdino V. Hugo, G. de Mopasano, I. Turgenevo kūrinių. 

## Šaltiniai
Šventorkalnis

**Šventorkalnis** – Žemaitijos nacionalinio parko leidinys.

## Istorija
Nuo 1996 m. leistas Plateliuose, Plungės rajonas. Redaktorė Genutė Matevičiūtė. Tiražas 500 egz. Dabar laikraščio „Plungė“ priedas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Šventorkalnis“
Pastasos provincija

**Pastasos provincija** () – provincija rytinėje Ekvadoro dalyje, ribojasi su Peru. Administracinis centras – Pujas.

Tai yra didžiausia, bet rečiausiai gyvenama šalies provincija.

Provincijoje gyvena nemažai indėnų: vaoranių, šuarų, ačuarų, kečujų, andoa, saparų.

## Geografija

Praktiškai visa provincijos teritorija yra Amazonės žemumoje, tankiai apaugusioje Amazonijos džiunglėmis, tik pačiuose vakaruose paviršius kyla į Andų priekalnes. Provinciją tankiai raižo Amazonės baseino upės – Pastasa, Kururajus, Kononakas, Bubunasa ir kt. Yra krioklių. Didelę Oreljanos provincijos dalį užima Jasunio nacionalinis parkas bei Ljanganateso nacionalinis parkas.

## Administracinis suskirstymas
  
Provincija padalinta į 4 kantonus:

* Arachunas
* Mera/Šel Mera
* Pujas
* Santa Klara

## Šaltiniai
Šviesa (žurnalas)

**Šviesa** – *iliustruotas (su paveikslais) mėnesinis ukininkų laikraštis*, katalikiškas žurnalas ūkininkams, leistas 1905–1908 m. Vilniuje.

## Istorija
1905 m. vadinosi „Lietuvos bitininkas“. Leido ir redagavo Juozapas Ambraziejus-Ambrozevičius; 1908 m. leido „Sąjunga“. Ėjo kartą per mėnesį, nuo 1907 m. – dukart per mėnesį. Spausdino „Vilniaus žinios“ bei Kuktos spaustuvė. 1906 m. leido priedą „Šviesos laiškelis“. Išėjo 68 žurnalo numeriai.

Rašė žemdirbystės, bitininkystės, gyvulininkystės, sodininkystės, daržininkystės ir kitais žemės ūkio tvarkymo klausimais. Svarstė religijos, švietimo, lietuvybės, dvasinio ugdymo klausimus.

Bendradarbiavo J. Bagdonavičius, Jonas Basanavičius, A. Petraitis, J. Šiaurys, D. Treigys ir kt. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Šviesa“. E-paveldas.lt
Šviesa (Čikaga)

**Šviesa** – *Lietuvių dvasios ir kultūros mėnraštis*, baptistų mėnesinis laikraštis, leistas 1922–1933 m. Čikagoje.

## Istorija
Leido „Lietuvių švietimo ir Chicagos traktų daugija“. Redaktoriai J. Acas ir J. Rodinas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Šviesa“. E-paveldas.lt
Lūkstas (reikšmės)

**Lūkstas** gali reikšti:
* Lūkstas – ežeras Žemaitijoje;
* Lūkstas (upė) – upė Šiaulių rajone, dešinysis Ringuvos intakas.
Šviesa (Niujorkas)

**Šviesa** – JAV lietuvių visuomenės, kultūros, politikos, mokslo, meno ir literatūros trimėnesinis žurnalas, ėjęs 1934 m. vasario mėn. – 1980 m. sausio 3 d. Niujorke.

## Istorija
Leido 1915 m. įkurta Amerikos lietuvių darbininkų literatūros draugija. 1934–1936 m. redagavo Rojus Mizara, 1936–1980 m. – Antanas Bimba.

Žurnalo redakcinėje kolegijoje dalyvavo Antanas Bimba, Jonas Gasiūnas, A. Gilmanas, Jonas Kaškaitis, Rojus Mizara, Leonas Prūseika, V. Senkevičius, Domas Šolomskas, Kazimieras Vidikas-Tauras ir kt.

Be jų, „Šviesoje“ dar bendradarbiavo F. Abekas (Mikalojus Akelaitis), Vincas Andrulis, Pranas Balsys, Vincas Bovinas, Stasys Jasilionis, Aleksas Jasutis, Juozas Jurginis, Antanas Metelionis, A. Petrika, Kotryna Petrikienė-Jankauskaitė, Bronius Pranskus-Žalionis, J. Siurba, Romas Šarmaitis ir kt. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Šviesa“. E-paveldas.lt
Šviesa (Brazilija)

**Šviesa** – *lietuvių Rymo katalikų bendruomenės organas*, Brazilijos lietuvių katalikų savaitraštis, leistas 1935–1941 m. San Paule.

## Istorija
Redaktoriai: Stasys Puišys, Benediktas Sugintas, kunigas Pijus Ragažinskas, kunigas Aleksandras Arminas. Išėjo 310 numerių. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Šviesa“. E-paveldas.lt
Šviesa (Vokietija)

**Šviesa** – kultūros žurnalas, leistas 1946–1949 m. Tiubingene bei Erlengene, Vakarų Vokietijos karo pabėgėlių stovyklose.

## Istorija
Pirmieji du numeriai išėjo kaip laikraščio „Mūsų kelias“ priedas studentams, lietuvių jaunimo laikraštis. Vėliau ėjo kaip atskiras leidinys: 1947–1948 m. Nr. 3-5 – akademinio jaunimo laikraštis, 1948–1949 m. Nr. 6-7 – kultūros žurnalas.

Leidinį redagavo G. P. Jurkštas, J. Vizbaras, Jonas Jaks-Tyris, V. Trumpa, V. Saulis. 

## Šaltiniai
Šekštys (reikšmės)

**Šekštys** gali reikšti:

* Šekštys – ežeras Utenos rajone;
* Šekštys (upė) – upė Šiaulių rajone, Ringuvos intakas.
Pujas

**Pujas** (, ) – miestas rytų Ekvadore, prie Pujo upės (Pastasos intakas); Pastasos provincijos administracinis centras. Plentai į Ambatą, Teną, Makasą. Netoli esančioje Šel Meros gyvenvietėje yra Amazonės oro uostas.

Apylinkėse vystoma naftos gavybos pramonė, kertami miškai. Rengiami turistiniai žygiai į Amazoniją (Jasunio nacionalinį parką ir kt.).

Yra Rožinio Mergelės katedra, UNIANDES universitetas.

## Istorija

Pujas įkurtas 1899 m.

## Šaltiniai
LDK–Maskvos karas (1500–1503)

**LDK–Maskvos karas (1500–1503)** – antrasis karas tarp Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir kylančios Maskvos Didžiosios Kunigaikštystės dėl dominavimo Rytų Europoje, šiandienos Ukrainos ir Rusijos Federacijos vakarinėse teritorijose. LDK pusę palaikė Livonijos ordinas, o Maskvą rėmė Krymo chanatas.

## Priešistorė
Ivanas III, sėkmingai po Pasienio karo (1487–1494) privertęs Aleksandrą nusileisti ir sudaryti LDK nepalankią Amžinosios taikos sutartį, vesti savo dukterį Eleną, nesustojo ir toliau į savo pusę viliojo pasienio kunigaikštystes.

1500 m. balandį į Maskvos pusę stojo Belo kunigaikštis. LDK protestas buvo atmestas ir gegužę Maskvai stojo tarnauti jau ir Naugardo-Seversko, Rilsko, Radogošo, Starodubo, Gomelio, Černigovo, Karačevo, Chotimlio valdovai.

Ivanas III, nelaukdamas LDK reakcijos, pats pradėjo karinius veiksmus juos motyvuodamas neva skriaudžiamų stačiatikių gynimo pretekstu.

## Karo eiga
1500 m. liepos 14 d. keliskart gausesnė MDK kariuomenė prie Vedrošos kaimo (dab. Rusijos Smolensko srities Dorogobužo rajono kaimas pavadinimu *Aleksino*) stipriai sumušė Konstantino Ostrogiškio vadovaujamą LDK kariuomenės avangardą, į nelaisvę paėmė patį kariuomenės vadą Konstantiną Ostrogiškį. Iki 1500 m. rugpjūčio rusai pasiekė Dniepro vidurupį ir užėmė maždaug trečdalį LDK teritorijos.

1501 m. pavasario pab. ar vasaros pradžioje Aleksandro iniciatyva buvo sudaryta prieš Maskvos DK ir jos sąjungininką Krymo chanatą nukreipta LDK ir Aukso Ordos karinio bendradarbiavimo sutartis (derybos dėl šios sutarties vyko jau nuo 1496 m.), tačiau ji neteko reikšmės jau 1502 m. birželį, tada Krymo totoriams netoli Vorsklos upės kone visiškai sunaikinus Aukso Ordos karines pajėgas, o netrukus po to galutinai iširus pačiai Aukso Ordos valstybei.

Kur kas naudingesnė Lietuvai buvo 1501 m. kovo 3 d. Aleksandro ir Livonijos ordino magistro Valterio Pletenberbo sudaryta prieš Maskvą ir jos sąjungininką Pskovą nukreipta LDK ir Livonijos karinė sutartis (Vendeno sutartis pasirašyta t. p. metų birželio 21 d.), 1501–1503 m. atitraukusi dalį maskvėnų pajėgų iš Maskvos-Lietuvos į Pskovo-Livonijos frontą.

1501 m. lapkričio 4 d. – Mstislavlio mūšis.

## Rezultatai
1503 m. kovo 25 d. sudarytos 6 metų laikotarpio paliaubos. LDK neteko ~210 tūkst. km² teritorijos – Okos ir Dniepro upių aukštupio teritorijų su 19 pasienio miestų, įskaitant Černigovą, Gomelį, Naugardą-Severską (Severėnų Naugardą), Starodubą, Toropecą ir Brianską. Prarasta 70 valsčių, 22 miestelių ir 13 kaimų – beveik trečdalio teritorijos.

Tačiau Maskvos kurstomas Krymo chanas LDK žemių puldinėjimų nenutraukė ir po šių paliaubų pasirašymo – totorių grėsmė etninei Lietuvai buvo pašalinta tik 1506 m. rugpjūčio 6 d., kai Mykolo Glinskio vadovaujamai LDK kariuomenė Klecko mūšyje sunaikino kone visas Krymo chanato karines pajėgas.

Ivanui III mirus, LDK įveikus Krymo chanatą, 1507 m. vasarį LDK Seimas pareikalavo MDK grąžinti iki Blagoveščensko paliaubų buvusias ribas ir pradėjo trečiąjį LDK–Maskvos karą.
Mariestadas

**Mariestadas** – pietvakarių Švedijos miestas Vestra Jotalandao provincijoje, 180 km į šiaurės rytus nuo Geteborgo. Miestas įsikūręs ant Venerno ežero kranto.

Mariestadas įkurtas 1583 m. Gustavo Vazo sūnaus, Karolio IX ir pavadintas jo žmonos Marijos garbei.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* www.mariestad.se
Šviesa (LEU)

**Šviesa** – Lietuvos edukologijos universiteto mėnesinis laikraštis, leidžiamas nuo 1952 m. gegužės 1 d.

## Istorija
Iki 1962 m. Nr. 2 vadinosi „Tarybinis studentas“, iki 1986 mš Nr. 19 – „Tarybinis pedagogas“ ir ėjo kaip Vilniaus pedagoginio instituto savaitraštis. 1952–1990 m. buvo leidžiamas kartą per savaite, nuo 1991 m. – kartą per mėnesį. Tiražas 1952 m. – 500 egz., 1967 m. – 1900 egz., 1981 m. – 2000 egz., 1989 m. – 1000 egz., 1997 m. – 350 egz., nuo 2007 m. 1000 egz.

Rašo apie studentų ir dėstytojų gyvenimą, nagrinėja akademinio mokymosi ir auklėjimo problemas. 

## Redaktoriai
* Antanas Janonis – 1952 m.
* Ričardas Mironas – 1952–1954 m.
* V. Pauliukonis – 1954 m.
* A. Umbrasas – 1954–1955 m.
* V. Baršys – 1955–1956 m.
* A. Zaksaitė – 1955 m.
* Algis Karpus – 1956 m.
* Gediminas Astrauskas – 1956–1957 m.
* S. Pupelytė-Ražukienė – 1957–1963 m. ir 1967–1972 m.
* A. Akstinienė – 1973–1977 m.
* Stasys Laurinaitis – 1978–1981 m.
* V. Ruževičiūtė – 1982–1984 m.
* J. Narbutytė – 1985 m.
* V. Majorovienė – 1986–1990 m.
* S. Karvelis – 1991–1992 m.
* S. Dabašinskienė – 1992–1994 m.
* R. Kvietkauskas – 1994–1996 m.
* Juozas Skomskis – nuo 1996 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Laikraštis „Šviesa“
Šviesa (Vilnius)

**Šviesa** – knygų leidimo bendrovė, veikusi 1905–1913 m. Vilniuje.

## Istorija
Įsteigė ir iki mirties 1906 m. jai vadovavo Povilas Višinskis. 1906–1913 m. bendrovei vadovavo Stasys Matulaitis, Jurgis Šlapelis. Išleido 19 P. Višinskio, K. Jasiukaičio, Lazdynų Pelėdos ir kitų autorių knygų. 

## Šaltiniai
Šviesa (spaustuvė)

**Šviesa** – Šv. Kazimiero draugijos spaustuvė, įsteigta Kaune 1905 m. spalio 13 d.

## Istorija
Įsteigta kaip pasitikėjimo bendrovė *Šv. Kazimiero draugija geroms kníngoms leisti*. Steigėjai: kunigas Januševičius, Vincentas Jarulaitis, M. Miežinis, Konstantinas Olšauskas, Jonas Strimaitis, J. Visbaras. 1905 m. 50 000 egz. tiražu išleista P. Turauskio „Maža dovanėlė“, 1906 m. – 8 knygos (A. Aleknos „Trumpa katalikų Bažnyčios istorija“ ir kt.). Dėl lėšų stokos laikraščių iš pradžių nespausdino.

1918 m. nupirkta S. Banaičio spaustuvė, pavadinta „Šviesa“, įsteigta knygų rišykla. Spausdintas „Židinys“, „Tiesos kelias“, „Ateitis“, „Pavasaris“, „Naujoji vaidilutė“, „Lietuvos mokykla“, „Kosmos“, Vytauto Didžiojo universiteto leidiniai, „Sakalo“ leidyklos leidžiamos knygos. Veikė iki 1940 m. ir 1941–1948 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šv. Kazimiero draugijos pristatymas bei įstojimo sąlygos. E-paveldas.lt
Šviesa (LKP)

**Šviesa** – komunistinių knygų leidykla, veikusi 1920–1923 m. Kaune.

## Istorija
LKP CK įkurta kaip legali kooperacinė bendrovė. Išleido 22 knygas (K. Markso „Samdomasis darbas ir kapitalas“, V. Kapsuko. „Bruožai iš politinės ekonomijos“, J. Janonio „Raštai“). Pirmininkas Stasys Matulaitis. Nuo 1922 m. leidybos redakcinėje kolegijoje buvo Zigmas Angarietis, Karolis Požėla, Z. Valaitis. 

## Šaltiniai
Steponas Nekrošius

**Steponas Nekrošius** (g. 1936 m. kovo 25 d. Laluose, Kėdainių rajonas) – sovietinis generolas majoras, LSSR civilinės gynybos štabo viršininkas.

## Biografija
Nuo 1955 m. tarnavo sovietinėje armijoje. Baigė Riazanės karo mokyklą, 1968 m. M. Frunzės karo akademiją, 1976 m. SSRS ginkluotųjų pajėgų Generalinio štabo karo akademiją. 1971–1973 m. pulko vadas. 1973–1974 m. divizijos štabo viršininkas, 1976–1980 m. divizijos vadas. 1980–1983 m. Tolimųjų Rytų karo apygardos štabo viršininko pavaduotojas.

1983 m. grįžo į Lietuvą, LSSR civilinės gynybos štabo viršininkas, LSSR civilinės gynybos viršininko pavaduotojas. Nuo 1986 m. kandidatas į LKP CK narius. Nuo 1985 m. LSSR AT deputatas. 1986 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas.

Po 1991 m. panaikinus civilinės gynybos štabą, kurį laiką dirbo Krašto apsaugos departamento patarėju, teikė Lietuvos vadovybei pasiūlymus, kaip reikia organizuoti krašto gynybą, dalyvavo viešose diskusijose šiuo klausimu. Išėjęs į pensiją kurį laiką dirbo vadovaujantį darbą privačiose įmonėse.

## Šaltiniai
Šviesa (Kaunas)

**Šviesa** – knygų leidykla, veikusi 1934–1940 m. Kaune, A. Juozapavičiaus pr. 75.

## Istorija
Savininkas – Juozas Gineika. Leido daugiausia verstinę grožine literatūrą (Emilis Zola, Levas Tolstojus, Antonas Čechovas) bei nuotykinę literatūrą (Justas Piliponis, Broliai Tomdykai – Adomas ir Jonas Burčikai, Antanas Turčila-Turčilauskas) kūrinius. Išleido apie 50 knygų.  

## Šaltiniai
Šviesa (Jurbarkas)

**Šviesa** – Jurbarko rajono laikraštis, einantis nuo 1949 m. sausio 3 d. Jurbarke.

## Istorija
Ruošiant išleisti pirmą laikraščio numerį, buvo siūlomas pavadinimas „Nemunietis“, tačiau nutarta naujai steigiamą Jurbarko apskrities laikraštį pavadinti „Tarybine vėliava“. Buvo skelbiami tokie naujo laikraščio uždaviniai: „nušviesti mūsų pasiekimus, iškelti trūkumus, vesti kovą už trūkumų pašalinimą, padėti tarybinėms ir partinėms organizacijoms mobilizuoti apskrities dirbančiųjų mases priešlaikiniam partijos ir vyriausybės uždavinių įvykdymui, pokarinio penkmečio plano įgyvendinimui per ketverius metus ir greitesniam socializmo pastatymui mūsų kaime“. Pirmoji laikraščio „Tarybinė vėliava“ vinjetė nupiešta Prano Mikutaičio.

Iki 1950 m. liepos 8 d. Jurbarko apskrities laikraštis, 1950 m. liepos 12 d. – 1962 m. gegužės mėn. – LKP Jurbarko rajono komiteto ir Liaudies deputatų tarybos leidinys. Iki 1950 m. lapkričio 15 d. vadinosi „Tarybinė vėliava“, iki 1962 m. gegužės mėn. – „Po Spalio vėliava“. 1962 m. gegužės mėn. laikraščio „Po spalio vėliava“ redakcija likviduota. 1962–1963 m. leistas tarprajoninis laikraštis „Naujas rytas“ Raseinių ir Jurbarko rajonams. Tai buvo LKP CK ir LTSR MT laikraštis, vėliau jis tapo Raseinių rajono laikraščiu.

1963 m. vėl atkurtas Jurbarko rajono laikraštis. 1963 m. vasario 5 d. išleistas pirmas laikraščio „Šviesa“ – LKP CK ir LTSR MT leidinio prie Jurbarko gamybinės kolūkių ir sovietinių ūkių valdybos – numeris. Nuo 1963 m. kovo 21 d. jis tapo LKP Jurbarko kaimiškojo gamybinio komiteto ir Jurbarko rajono Darbo žmonių deputatų tarybos organu. 1964 m. lapkričio 19 d. SSKP CK lapkričio plenumo nutarimu, kuriame kalbama apie sričių ir kraštų pramonės bei kaimo partinių organizacijų sujungimą, „Šviesos“ laikraštis tapo LKP Jurbarko rajono Darbo žmonių deputatų tarybos organu. 1990–1993 m. ėjo kaip Jurbarko rajono tarybos laikraštis, nuo 1994 m. – rajono laikraštis. Steigėja ir leidėja UAB „Jurbarko šviesa“.

1949 m. ėjo vienąkart-dukart, 1950–1955 m. – du kartus, vėliau – triskart, nuo 1990 m. – du kartus per savaitę. Spausdino Jurbarko spaustuvė, nuo 1984 m. Kauno „Raidės“ spaustuvė. Tiražas: 1949 m. – 1200 egz., 1987 m. – 11 700 egz., 1997 m. – 4200 egz. Nuo 2011 m. „Šviesa" leidžiama du kartus per savaitę: trečiadieniais – 3500 egz., šeštadieniais – 4000 egz. tiražu.

## Redaktoriai
* 1949–1950 m. Juozas Ligeika
* 1950–1951 m. Stasys Kaluževičius
* 1951–1953 m. Levas Molotokas
* 1954–1957 m. Liudmila Kožemiačenko
* 1957–1958 m. A. Korsakienė
* 1958–1962 m. Valerija Daujotienė
* 1963–1966 m. Algirdas Alfonsas Pekeliūnas
* 1966–1968 m. Juozas Jermalavičius
* 1968–1977 m. Julius Žižys
* 1977–1983 m. Gintautas Šimboras
* 1983–1986 m. Aldona Svirbutavičiūtė-Nekrošienė
* 1986–1991 m. Antanas Salys
* nuo 1992 m. Gintautas Šimboras 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Šviesa“
Šviesos keliai

**Šviesos keliai** – *moksleiviams skiriamas mėnesinis [[žurnalas]]*, leistas 1930–1936 m. Kaune.

## Istorija
Leido Švietimo ministerijos knygų leidimo komisija. Spausdino Spindulio spaustuvė, „Šviesos“ spaustuvė Kaune. Išėjo 74 numeriai.

Rašė gamtos, istorijos, literatūros, mokslo klausimais, svarstė kultūros, politikos, jaunimo problemas. Spausdino grožinę literatūrą, kritikos straipsnius, recenzijas ir kt.

Bendradarbiavo Bernardas Brazdžionis, Karolis Dineika, Paulius Galaunė, Napalys Grigas, Jonas Graičiūnas, Halina Kairiūkštytė, B. Keterauskas, S. Povilavičius, Adolfas Šapoka, J. Tamošaitis, Vytautas Vanagaitis, Stepas Zobarskas ir kt.

## Redaktoriai
* Kazys Masiliūnas – 1930–1934 m.
* Motiejus Miškinis – 1934–1936 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Šviesos keliai“. E-paveldas.lt
Šviesos laiškelis

**Šviesos laiškelis** – savaitinis „Šviesos“ priedas, leistas 1906 m. liepos 10-gruodžio 30 d. Vilniuje.

## Istorija
Leido ir redagavo Juozapas Ambraziejus-Ambrozevičius. Skelbtos žinios apie įvykius Vilniuje, Lietuvoje ir užsienio šalyse. Spausdino M. Kuktos spaustuvė Vilniuje. Išėjo 52 numeriai. 

## Šaltiniai
Švietimo darbas

**Švietimo darbas** – mėnesinis Švietimo ministerijos žurnalas, leistas 1919–1930 m. Kaune.

## Istorija
Spausdino „Dirvos“ spaustuvė Marijampolėje, Valstybės spaustuvė Kaune, Ryto spaustuvė Klaipėdoje. Išėjo 135 numeriai. Leido priedus „Švietimo ministerijos programos“, „Švietimo ministerijos aplinkraščiai ir įsakymai“ ir kt.

Rašė švietimo, mokslo, istorijos, kultūros temomis, svarstė mokymo metodikos, dėstymo psichologijos ir kt. problemas.

Bendradarbiavo Vytautas Augustaitis, Jonas Avižonis, Viktoras Biržiška, Kazimieras Būga, Antanas Busilas, Tadas Ivanauskas, Jonas Jablonskis, Augustinas Janulaitis, Vladimiras Lazersonas, Pranas Mašiotas, Vincas Ruzgas, Antanas Smetona, Jonas Strimaitis, Matas Šalčius, Juozas Tūbelis, Vincas Vilkaitis, Antanas Vireliūnas, Juozas Žilevičius ir kt.

## Redaktoriai
* Redakcinė komisija Antanas Busilas, Pranas Mašiotas, Antanas Vireliūnas
* Vincas Krėvė-Mickevičius,
* Antanas Kasakaitis,
* Antanas Vireliūnas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Švietimo darbas“. E-paveldas.lt
Švietimo naujovės

**Švietimo naujovės** – mėnesinis pedagogikos žurnalas, ėjęs nuo 1993 m. iki 1998 m. Vilniuje.

## Istorija
Iki 1996 m. liepos mėn. ėjo kaip ketvirtinis pasaulio pedagoginės minties apžvalginis leidinys. Įsteigė ir leido Lietuvos Respublikos Švietimo ir mokslo ministerijos Leidybos centras. Tiražas 1993 m. – 3000 egz., 1996 m. – 1300 egz.

## Vyriausieji redaktoriai
* Gražina Mikailionienė – 1993–1996 m.
* Edvardas Antanas Vaitkus – 1996–1997 m.
* Stasė Kirkienė – 1997–1998 m. 

## Šaltiniai
Švietimo reikalai

**Švietimo reikalai** – pedagogikos žurnalas, ėjęs 1919 m. vasario 15-balandžio 23 d. Vilniuje.

## Istorija
Žurnalą įsteigė ir redagavo Aldona Kazanavičienė-Didžiulytė. Leido Lietuvos, vėliau – Baltarusijos ir Lietuvos liaudies švietimo komisariatas. Išėjo 6 numeriai.

Rašė švietimo ir kultūros klausimais, spausdino vyriausybės nutarimus, švietimo liaudies komisariato potvarkius.

Bendradarbiavo Viktoras Biržiška, Jonas Kirlys, Stasys Matijošaitis (Esmaitis), Stasys Matulaitis, Jonas Stašelis, Marcelinas Šikšnys, Jonas Vabalas-Gudaitis, Mečislovas Vasiliauskas ir kt. 

## Šaltiniai
Tronas: palikimas (2010)

**Tronas: palikimas** () – 2010 metais JAV sukurtas fantastinis ir veiksmo filmas, režisuotas Džosefo Kosinskio. Filme vaidina Džefas Bridžesas, Garetas Hedlundas, Olivija Vaild ir kiti. Tai 1982 metų filmo „Tronas“ tęsinys.

27 metų jaunuolio Semo Flino (akt. Garetas Hedlundas) tėvas Kevinas Flinas (akt. Džefas Bridžesas) buvo kompiuterinių žaidimų kūrėjas ir paslaptingai dingo prieš 20 metų. Po ilgų metų tėvo draugas gauna žinutę iš buvusios kontoros. Sūnus leidžiasi apžiūrėti seno tėvo darbo kambario, kur aptinka vis dar veikiantį kompiuterį. Per jį patenka jo į tėvo sukurtą virtualų pasaulį, kuriame šis ir yra užstrigęs visus tuos 20 metų. Prasideda nelengvos kelio atgalios paieškos.

## Išnašos
Švyturys (Argentina)

**Švyturys** – Argentinos lietuvių tautinės krypties savaitraštis, leistas 1930–1939 m. Buenos Airėse.

## Istorija
Leido Lietuvių Katalikų šv. Kazimiero bendruomenė. Redagavo Jonas Janilionis, Zefirinas Juknevičius, redakcinė kolegija. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Švyturys“. E-paveldas.lt
* „Švyturys“.  spauda.org https://www.spauda.org/svyturys-laikrastis/
Švyturys (Australija)

**Švyturys** – Australijos lietuvių neperiodinis laikraštis, pradėtas leisti 1953 m. Melburne, Australijoje.

## Istorija
Redaktoriai kunigai Pranas Vaseris ir Bronius Zumeris. Bendradarbiavo S. Kungys, J. Aranauskas, S. Mulokas, J. Švabaitė-Gylienė, P. Švambarys, A. Rakaitis ir kt. Išėjo 12 numerių. Leidimas sustabdytas pradėjus leisti savaitraštį „Tėviškės aidai“. 

## Šaltiniai
Jakovas Kiriuščenka

**Jakovas Kiriuščenka** (**Vosiljevičius**; g. 1929 m. rugpjūčio 5 d. Omske, Rusija) – baltarusių kilmės Lietuvos TSR veikėjas, LTSR nusipelnęs inžinierius.

## Biografija

Grįžęs į Lietuvą, 1946-1948 metais mokėsi ir baigė Vilniaus 4 vyrų gimnaziją, 1953 m. – Lietuvos žemės ūkio akademiją Kaune.

Nuo 1953 m. LTSR Valstybinės plano komisijos inžinierius, skyriaus viršininkas, nuo 1971 m. LTSR valstybinio materialinio techninio tiekimo komiteto pirmininkas, Vyriausybės narys. Nusipelnė aprūpinant materialiniais resursais naujai steigiamas įmones, plėtojant infrastruktūrą miestuose, rajonuose ir ypač naujai vystomuosiuose regionų centruose (aprūpinant Lietuvos liaudies ūkio miško medžiaga ir kitais materialiniais resursais; kasmet buvo įvežama per 1 mln kub. metrų medienos, todėl Respublikoje buvo kertama mažiau).

Buvo trijų šaukimų LTSR Aukščiausiosios Tarybos deputatas. Paskutiniojoje sovietinėje Aukščiausiojoje Taryboje (1985-1990 m.) buvo išrinktas į Nepriklausomybės atstatymo komisiją, kuriai teikė siūlymų, kaip išsaugoti Lietuvai naudingus ūkinius ryšius su kitomis sovietinėmis respublikomis.

TSKP narys. 1973–1993 metais Lietuvos vandens slidžių sporto federacijos prezidentas (visuomeniniais pagrindais).

Nepriklausomoje Lietuvoje, likvidavus Valstybinį materialinio techninio aprūpinimo komitetą, išėjo į pensiją, steigė įvairias įmones: Lietuvos Respublikos materialinių išteklių ministerijos Valstybinę užsienio komercijos firmą "Lietkom" (direktorių valdybos pirmininkas ir generalinis direktorius) ir bendrą Lietuvos-Baltarusijos įmonę "Baltarusija" (prezidentas) ir kitas.

## Apdovanojimai

* LTSR nusipelnęs inžinierius (garbės vardas)
* 3 ordinai.

## Šaltiniai
Ačengas

**Ačengas** () – miestas šiaurės rytų Kinijoje, Heilongdziango provincijoje, 30 km į pietryčius nuo Harbino, prie Aši upės (Sungario intakas). Pro miestą eina Harbino-Mudandziango plentas.

Mašinų gamybos, geležies apdirbimo, elektrotechnikos, tekstilės (linų), maisto (cukraus, alaus) pramonė.

## Istorija

Į pietus nuo Ačengo yra senovinio Peičengo (II a.) griuvėsiai. Iki 1909 m. miestas vadintas **Ašiho**.

## Šaltiniai
Švyturys (leidykla)

**Švyturys** – knygų leidimo akcinė bendrovė, veikusi 1918–1931 m.

## Istorija
1918–1922 m. veikė Vilniuje, o 1922–1931 m. – Kaune. Knygas spausdino Vilniaus, Kauno, nuo 1920 m. ir Tilžės, Karaliaučiaus, Leipcigo spaustuvėse. Leido vadovėlius, originaliąją ir verstinę grožinę literatūrą, knygų seriją „Jaunimo biblioteka“. Išleido apie 300 knygų. 1928 m. bankrutavo ir prisijungė prie „Spindulio“ akcinės bendrovės. Knygų „Švyturio“ vardu dar pasirodė ir 1931 m. 

## Šaltiniai
Švyturys (Čikaga)

**Švyturys** – Čikagos jaunimo laikraštis, leistas 1964–1965 m.

Redaktoriai: I Rušėnaitė, Z. Stirbytė, Romas Sakadolskis. 

## Šaltiniai
Afula

**Afula** (, ) – miestas šiaurės Izraelyje, Šiaurės apskrityje, 40 km į pietryčius nuo Haifos, Izraelio slėnyje.

Vilnų (ir Angoros ožkų vilnų) apdirbimas, cemento pramonė, kilimų audimas. Auginama ir prekiaujama javais, cukriniais runkeliais, aguonomis, naminiais gyvuliais. Afulos apylinkėse vykdoma marmuro gavyba. Veikia pedagoginis institutas.

## Istorija

Senovėje Afulos vietoje buvo izraelitų kaimas Ofelis, kuriame gimė biblinis veikėjas Gideonas. Viduramžiais čia įkurtas arabų kaimas Al Fula. XX a. pr. žydai išpirko šias žemes. 1925 m. sionistai įkūrė dabartinį Afulos miestą.

## Sportas
* Afulos „Hapoel“ futbolo klubas.
* Senasis Afulos futbolo stadionas.

## Šaltiniai
Tai bent

**Tai bent** – pramoginio pobūdžio dvisavaitis laikraštis, ėjęs 1994–1996 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido Linas Virginijus Medelis. Leistas vietoje „Bentski laikraščio“. Spausdino kryžiažodžius, įdomybes, žaidimus. Tiražas 1994 m. – 24 300 egz., 1995 m. – 7000 egz. Nuo 1996 m. leistas kaip laikraščio „Pirmadienis“ vidinis priedas.

Redaktoriai: Ramūnas Strumskis, R. Sribikienė. 

## Šaltiniai
Taikos balsas

**Taikos balsas** – Brazilijos lietuvių laikraštis, leistas 1950–1952 m. San Paule.

## Istorija
Spausdintas hektografu. Išėjo 10 numerių.

Redaktorius J. Vajevodskis. 

## Šaltiniai
Taip ir ne (žurnalas)

**Taip ir ne** – iliustruotas mėnesinis žurnalas, ėjęs nuo 1991 m. kovo mėn. iki 2000 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido akcinė bendrovė „Už ir prieš“, nuo 1996 m. – UAB „Alingva“. Tiražas 1991 m. – 50 000 egz., 1993 m. – 20 000 egz., 1997 m. – 7000 egz.

Spausdino rašinius laisvalaikiui, nagrinėjo įvairias skaitytojus dominančias temas.

## Redaktoriai
* Romualdas Kalonaitis – 1991–1992 m.
* Palmira Krupenkaitė – 1992–1996 m.
* Algimantas Semaška – 1996–1998 m. 
* Ingrida Andreikevičienė – 1998–2000 m.

## Šaltiniai
Talka (žurnalas)

**Talka** – kooperacijos žurnalas, ėjęs 1919–1941 m. Kaune.

## Istorija
Leido 1920–1925 m. Lietuvos kooperacijos bendrovių sąjunga, nuo 1925 m. Lietuvos kooperatyvų taryba vietoje žurnalo „Lietuvos dirva“. Įsteigė Petras Šalčius. Ėjo kas mėnesį, kas dvi savaites. 1925 m. leido iliustruotą dvimėnesį priedą „Dienos rūpesčiai“.

Nagrinėjo kooperacijos ir ūkio klausimus, rašė apie Lietuvos politinį ir kultūrinį gyvenimą, kooperatyvų veiklą, Seimo komisijų darbą.

**Redaktoriai:** Petras Šalčius, Stasys Pašakarnis. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Talka“. E-paveldas.lt
Afragola

**Afragola** () – miestas pietų Italijoje, Kampanijoje, tuoj į šiaurės rytus nuo Neapolio.

Odos, maisto pramonė. Sodininkystės ir daržininkystės rajono prekybos centras. Šiaudinių skrybėlių gamyba.

Yra Šv. Antano Paduviečio bazilika, XI–XIX a. bažnyčios.

## Šaltiniai
Švyturys (Kretinga)

**Švyturys** – Kretingos rajono laikraštis, einantis nuo 1944 m. gruodžio 28 d. Kretingoje, J. K. Chodkevičiaus g. 10.

## Istorija
Iki 1951 m. Kretingos apskrities laikraštis, 1951–1990 m. – LKP Kretingos rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos organas, 1962–1963 m. Kretingos ir Klaipėdos tarprajoninis laikraštis, nuo 1990 m. lapkričio 21 d. – nepriklausomas rajono laikraštis. Steigėja ir leidėja – UAB „Švyturio laikraštis“, nuo 2008 m.

Iki 1951 m. sausio mėn. vadinosi „Žemaičių tiesa“, nuo 1951 m. sausio mėn. – „Stalinietis“, 1961–1962 m. – „Į komunizmą“, nuo 1962 m. gegužės 3 d. – „Švyturys“. 1944–1945 m. ėjo kartą, 1946–1947 m. – vienąkart-dukart, 1949–1950 m. dukart-triskart, vėliau – triskart, nuo 1990 m. – du kartus per savaitę. Spausdino Kretingos spaustuvė, nuo 1982 m. laikraštis buvo renkamas ir ruošiamas vietoje, o spausdinamas Klaipėdos „Ryto“ spaustuvėje. Tiražas 1944 m. – 500 egz., vėliau – 5000 egz., 1989 m. – 13 200 egz., 1997 m. – 5500 egz.

Laikraštyje bendradarbiavo ar dirbo Algirdas Berželionis, Jadvyga Godunavičienė-Giedraitė, Ignas Jablonskis, Jonas Algirdas Kvedaras, Regina Kvedarienė-Valaitytė, L. Maziliauskienė, Genovaitė Paulikaitė, Stanislava Petraitienė, Jonas Šimkus, Bronius Žemaitis.

## Redaktoriai
* Bronius Kisarauskas – 1944–1948 m.
* Vytautas Misevičius – 1948–1950 m.
* Genovaitė Taurinskienė – 1950 m.
* Antanas Steckis – 1951–1952 m.
* A. Meškauskas – 1953–1954 m.
* Bronius Lazdynas – 1954–1958 m.
* Aleksandras Katkus – 1958–1962 m.
* Antanas Pupienis – 1962–1963 m.
* Julija Baronienė – 1963–1966 m.
* Feliksas Rapalis – 1966–2002 m.
* Aldona Griežienė – 2002–2009 m.
* D. Zalieckas – 2009–2010 m.
* Juozas Skripkauskas – 2012 m.
* Laima Stonkuvienė – 2010 m. ir 2012–2019 m.
* Alvydas Ziabkus – 2019–2020 m.
* Ligita Sinušienė – 2020–2021 m.
* Aistas Mendeika – 2010–2012 m., 2021–2023 m. ir 2025 m. rugpjūtį–gruodį
* Mindaugas Laukys – 2023 m.
* Gintaras Mikšiūnas – 2023–2025 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*„Švyturio“ internetinė svetainė
Talka (laikraštis)

**Talka** – Lietuvos kultūros fondo bendrijos „Talka“ leidinys, ėjęs 1988–1989 m. Vilniuje.

## Istorija
Redagavo Tomas Kajokas, Jonas Vaiškūnas. Išėjo 11 numerių. 

## Šaltiniai