open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektrinis laukas

**Elektrinis laukas** – materijos forma, supanti krūvius. Kiekvienas krūvis erdvėje aplink save sudaro elektrinį lauką. Visos elektrinių jėgų sąveikos yra perduodamos elektriniu lauku. Nekintantis laike elektrinis laukas yra vadinamas **elektrostatiniu lauku**. Sąvoką „elektrinis laukas“ 1831 m. sukūrė anglų fizikas Maiklas Faradėjus.

**Elektrinio lauko savybės:**

* Materialus;
* Neveikia jutimo organų;
* Aptikti galima tik specialių prietaisų pagalba;
* Toje pačioje terpėje gali būti bet kiek elektrinių laukų;
* Veikia į jį patalpintus kūnus elektrine jėga;

## Elektrinio lauko stipris

Pagrindinė elektrinio lauko charakteristika yra **elektrinio lauko stipris** (žymimas \mathbf{E}). Jis yra lygus jėgai, veikiančiai vienetinį teigiamą krūvį:
: \mathbf{E} = \frac{\mathbf{F}}{q}.
Stiprio matavimo vienetas pagal SI sistemą yra N/C arba V/m.

El. lauko stipris yra vektorinis dydis. Jo kryptis, esant teigiamam taškiniam krūviui, yra nukreiptas nuo krūvio, o esant neigiamam krūviui – į krūvį.

Taškinio krūvio *q* sudaryto elektrinio lauko stipris taške, nutolusiame atstumu *r* nuo to krūvio, gali būti apskaičiuotas pasitelkus Kulono dėsnį:
: \mathbf{E}=\frac{q} {4 \pi \epsilon_0 r^2}\mathbf{\hat{r}},
kur \mathbf{\hat{r}} yra vienetinis vektorius.

Elektrostatinio lauko stiprumas ties žemės paviršiumi jūros lygyje yra apie 100–200 V/m, o kai žemai nusileidę audros debesys – 20 kV/m.

## Superpozicijos principas

Jeigu elektrinį lauką kuria daug taškinių krūvių (sistema), tai šio elektrinio lauko stipris yra lygus atskirų tų sistemos krūvių sukurtų laukų stiprių *vektorinei sumai*:
: \mathbf{E}=\sum_i \mathbf{E_i}=\frac{1}{4 \pi \epsilon \epsilon_0} \sum_i \frac{q_i}{r_i^2}\mathbf{\hat{r}_i}

## Elektrinio lauko energija
Elektrinio lauko energija tūrio vienete:

:  w = \frac{1}{2} \varepsilon |\mathbf{E}|^2

Elektrinio lauko energija tūryje V:
:  W = \int_{V} \frac{1}{2} \varepsilon |\mathbf{E}|^2 \, \mathrm{d}V 

## Sūkurinis elektrinis laukas
**Sūkurinis elektrinis laukas** – kintamojo magnetinio lauko kuriamas elektrinis laukas. Šio lauko stiprio linijos yra uždaros.

: \oint_S  \mathbf{E} \cdot \mathrm{d}\mathbf{S} = -\frac{\mathrm{d} \Phi_m} {\mathrm{d} t}
kur
: *Φ*m – magnetinės indukcijos srautas.

## Šaltiniai
Bukiečiai

**Bukiečiai** (*Fagales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės hamameliažiedžių (*Hamamelididae*) poklasio augalų eilė.

## Bukiečių (''Fagales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* *Balanopaceae* 
* Beržiniai (*Betulaceae*) 
* Bukiniai (*Fagaceae*) 
* Notofaginiai (*Nothofagaceae*) 
* *Ticodendraceae*
Kazuariečiai

**Kazuariečiai** (*Casuarinales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės Hamameliažiedžių (*Hamamelididae*) poklasio augalų eilė.

## Kazuariečių (''Casuarinales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Kazuariniai (*Casuarinaceae*)
Eukomijiečiai

**Eukomijiečiai** (*Eucommiales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės Hamameliažiedžių (*Hamamelididae*) poklasio augalų eilė.

## Eukomijiečių (''Eucommiales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Eukomijiniai (*Eucommiaceae*)
Hamameliečiai

**Hamameliečiai** (*Hamamelidales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės Hamameliažiedžių (*Hamamelididae*) poklasio augalų eilė.

## Hamameliečių (''Hamamelidales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Puošmediniai (*Cercidiphyllaceae*)
* *Eupteleaceae*
* Hamameliniai (*Hamamelidaceae*)
* *Myrothamnaceae*
* Plataniniai (*Platanaceae*)
Riešutmediečiai

**Riešutmediečiai** (*Juglandales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės Hamameliažiedžių (*Hamamelididae*) poklasio augalų eilė.

## Riešutmediečių (''Juglandales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Riešutmediniai (*Juglandaceae*)
* *Rhoipteleaceae*
Sotvariečiai

**Sotvariečiai** (*Myricales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės hamameliažiedžių (*Hamamelididae*) poklasio augalų eilė.

## Sotvariečių (''Myricales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Sotvariniai (*Myricaceae*)
Dilgėliečiai

**Dilgėliečiai** (*Urticales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės hamameliažiedžių (*Hamamelididae*) poklasio augalų eilė.

## Dilgėliečių (''Urticales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* *Barbeyaceae*
* Beržiniai (*Betulaceae*)
* Kanapiniai (*Cannabaceae*)
* Delnuotiniai (*Cecropiaceae*)
* *Corylaceae*
* *Fagaceae*
* Šilkmediniai (*Moraceae*)
* *Ticodendraceae*
* Guobiniai (*Ulmaceae*)
* Dilgėliniai (*Urticaceae*)
Kartuoliečiai

**Kartuoliečiai** (*Aristolochiales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės magnolijažiedžių (*Magnoliidae*) poklasio augalų eilė.

## Kartuoliečių (''Aristolochiales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Kartuoliniai (*Aristolochiaceae*)
Žvaigždanyžiečiai

**Žvaigždanyžiečiai** (*Illiciales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės magnolijažiedžių (*Magnoliidae*) poklasio augalų eilė.

## Žvaigždanyžiečių (''Illiciales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Žvaigždanyžiniai (*Illiciaceae*)
* Citrinvytiniai (*Schisandraceae*)
Lauramediečiai

**Lauramediečiai** (*Laurales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės magnolijažiedžių (*Magnoliidae*) poklasio augalų eilė.

## Lauramediečių (''Laurales'') augalų šeimos pagal ''Cronquist'' sistemą
* *Amborellaceae* 
* Kalikantiniai (*Calycanthaceae*) 
* *Gomortegaceae* 
* *Hernandiaceae* 
* *Idiospermaceae* 
* Lauramediniai (*Lauraceae*) 
* *Monimiaceae* 
* *Trimeniaceae*
Magnolijiečiai

**Magnolijiečiai** (*Magnoliales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės magnolijažiedžių (*Magnoliidae*) poklasio augalų eilė.

## Magnolijiečių (''Magnoliales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Anoniniai (*Annonaceae*) 
* *Austrobaileyaceae* 
* Ringotiniai (*Canellaceae*) 
* *Degeneriaceae* 
* *Eupomatiaceae* 
* *Himantandraceae* 
* *Lactoridaceae* 
* Magnolijiniai (*Magnoliaceae*) 
* Muskatmediniai (*Myristicaceae*) 
* *Winteraceae*
Aukštutinė Sena

**Aukštutinė Sena (92)** () – Prancūzijos departamentas šalies centro šiaurėje, Il de Franso regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Nanteras (*Nanterre*).

Departamente 3 apskritys, 45 kantonai, 5 municipaliniai susivienijimai ir 36 komunos.

## Istorija
Įsteigtas 1968 m. sausio 1 d. pagal 1964 m. liepos 10 d. įstatymą, patvirtintą 1965 m. vasario 25 d. dekretu, apjungus 27 buvusio Senos departamento komunas ir 9 Senos ir Uazos departamento komunas.

Įeina į Prancūzijos „Mažąją karūną“, sostinės regioną, kurį sudaro Aukštutinė Sena, Sena-Sen Deni ir Marnos slėnis. Didžiąją karūną sudaro Uazos slėnis, Ivlinas, Esonas bei Sena ir Marna.

## Geografija

Aukštutinės Senos departamentas šiaurės rytuose ribojasi su Senos-Sen Deni, šiaurėje su Uazos slėnio, vakaruose su Ivelino, pietuose su Esono, pietryčiuose su Marnos slėnio ir rytuose – su Paryžiaus departamentais.

Departamento šiaurėje pastatytas verslo rajonas Defansas (*La Défense*).

### Pagrindiniai miestai

* Nanteras (*Nanterre*) – 84 281 gyventojai (1999 m.)
* Antoni (*Antony*) – 59 600 gyv.
* Bulonė-Bilankūras (*Boulogne-Billancourt*) – 108 800 gyv.
* Puto (Puteaux) – 40 780 gyv.
* Kurbevua (Courbevoie) – 69 694 gyv.
* Mulino (Issy – les-Moulineaux) – 52 647 gyv.

## Ekonomika

Departamente veikia Defanso verslo centras, kuriame įsikūrę didžiausių Prancūzijos ir užsienio firmų būstinės, trys TV kanalai – TF1 (Bulonėje-Bilankure), Canal+ ir France 5 (Mulino), prekybos ir pramonės įmonės.

Departamento biudžetas 2004 m. buvo 1,7 mlrd. eurų.

## Politika

Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 8 senatoriai, Atstovų rūmuose – 13 deputatų.

Pirmasis Generalinės tarybos posėdis įvyko 1967 m. spalio 4 d. po rugsėjo 24 – spalio 1 d. įvykusių kantonų rinkimų. Generalinę tarybą sudaro 45 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai. 2001–2008 m. ir 2004–2010 m. kadencijoje taryboje atstovaujama:
* Sąjunga už liaudies judėjimą – 24
* Prancūzijos komunistų partija – 8
* Prancūzijos socialistų partija – 6
* Prancūzijos žalieji – 1
* Sąjunga už Prancūzijos demokratiją – 6

### Apskritys

## Nuorodos

* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Informacija
*  Transportas, aplinkosauga
Lūgniečiai

**Lūgniečiai** (*Nymphaeales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės magnolijažiedžių (*Magnoliidae*) poklasio augalų eilė.

## Lūgniečių (''Nymphaeales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Barklajiniai (*Barclayaceae*) 
* Kabombiniai (*Cabombaceae*) 
* Nertiniai (*Ceratophyllaceae*) 
* Lotosiniai(*Nelumbonaceae*) 
* Lūgniniai (*Nymphaeaceae*)
Paliserio salos

**Paliserio salos** () – koralinių atolų grupė Ramiajame vandenyne, Prancūzų Polinezijoje, Tuamotu salyno šiaurės vakaruose. Atrastos 1774 m. balandžio 19-20 d. britų jūrininko Džeimso Kuko ir pavadintos admirolo Hugh Palliser garbei. Paliserio salų grupę sudaro šie atolai:
* Apataki
* Arutua
* Kaukura
* Mataiva
* Toau.
Aguoniečiai

**Aguoniečiai** (*Papaverales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės magnolijažiedžių (*Magnoliidae*) poklasio augalų eilė.

## Aguoniečių (''Papaverales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Žvirbliarūtiniai (*Fumariaceae*)
* Aguoniniai (*Papaveraceae*)
Pipiriečiai

**Pipiriečiai** (*Piperales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės magnolijažiedžių (*Magnoliidae*) poklasio augalų eilė.

## Pipiriečių (''Piperales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* *Chloranthaceae* 
* Pipiriniai (*Piperaceae*) 
* Driežauodeginiai (*Saururaceae*)
Vėdryniečiai

**Vėdryniečiai** (*Ranunculales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės magnolijažiedžių (*Magnoliidae*) poklasio augalų eilė.

## Vėdryniečių (''Ranunculales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Raugerškiniai (*Berberidaceae*) 
* *Circaeasteraceae* 
* Glėbstiniai (*Coriariaceae*) 
* Lardizabaliniai (*Lardizabalaceae*) 
* Mėnuliasėkliniai (*Menispermaceae*) 
* Vėdryniniai (*Ranunculaceae*) 
* *Sabiaceae* 
* Opuliniai (*Sargentodoxaceae*)
Salieriečiai

**Salieriečiai** (*Apiales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Salieriečių (''Apiales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Salieriniai (*Apiaceae*) 
* Aralijiniai (*Araliaceae*)
Smaugikiečiai

**Smaugikiečiai** (*Celastrales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Klasifikacija

### Klasifikacijos sistema APG III

* Smaugikiniai (*Celastraceae*)
* *[[Lepidobotryaceae]]*

### Klasifikacijos sistema Cronquist
* *[[Aextoxicaceae]]* 
* Bugieniniai (*Aquifoliaceae*) 
* *[[Cardiopteridaceae]]* 
* Smaugikiniai (*Celastraceae*) 
* *[[Corynocarpaceae]]* 
* *[[Dichapetalaceae]]* 
* *[[Geissolomataceae]]* 
* *[[Hippocrateaceae]]* 
* *[[Icacinaceae]]* 
* *[[Salvadoraceae]]* 
* *[[Stackhousiaceae]]* 
* *[[Tepuianthaceae]]*
Rangiroa

**Rangiroa** – koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno vakaruose, 350 km į šiaurės rytus nuo Taičio. Įeina į Rangiroa komuną. Sausumos plotas – 79 km². 2709 gyventojai (2017 m.). Gyventojų tankumas – 34,3 žm./km². Svarbiausios gyvenvietės: Tiputa, Avatoru.

Rangiroa – vienas didžiausių pasaulio atolų. Plotas kartu su lagūna – 1640 km². Lagūnos ilgis 78 km, gylis 20-35 m. Atolo žiedas netaisyklingos formos, sudarytas iš 241 salelės ir bankos. Paviršius iškyla iki 12 m. Didžiausi sausumos ruožai yra žiedo šiaurės vakaruose. Lagūną su vandenynu jungia 4 protakos: Tivaru, Avatoru, Tiputa. Turizmas (daugiausia povandeninis nardymas), žvejyba, perlų rinkimas. Tarp Tiputos ir Avatoru gyvenviečių yra oro uostas.

Salos pavadinimas Rangiroa reiškia „platus dangus“. Apgyvendinta greičiausiai X amžiuje. Rangiroa 1616 m. atrado olandų ekspedicija ir pavadino „Musių sala“ (*Uliegen Eylandt*). 1770 m. salos gyventojai buvo užpulti Anaa salos karių. Daug gyventojų išžudyta ir ištremta. Tik prabėgus 14 metų sala vėl tapo gyvenama. 1851 m. atvyko pirmosios katalikų misijos. Pradėta vystyti kopros pramonė. 1965 m. pradėtas tiesti 2100 m ilgio oro uostas. Rangiroa sala taip pat minima Vavaunui, Deans, Nairsa ir Velso Princo pavadinimais.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemėlapis 
* Turistinė svetainė 
* Salos vaizdai
Karpažoliečiai

**Karpažoliečiai** (*Euphorbiales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Karpažoliečių (''Euphorbiales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Buksmediniai (*Buxaceae*)
* Karpažoliniai (*Euphorbiaceae*)
* *Pandaceae*
* Simondsijiniai (*Simmondsiaceae*)
Tiputa

**Tiputa** – gyvenvietė Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyne, didžiausia Rangiroa atole. 917 gyventojų (2002 m.).

Tiputa išsidėsčiusi atolo šiaurės vakarinėje dalyje, prie tokio pat pavadinimo protakos, jungiančios vandenyną su lagūna. Į vakarus nuo gyvenvietės yra oro uostas (skrydžiai į Papeetę). Turizmas (pensionas, jachtų nuoma, povandeninis nardymas).
Sena-Sen Deni

**Sena-Sen Deni** () – Prancūzijos departamentas šalies centro šiaurėje, Il de Franso regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę ir Sen Deni miestą. Administracinis centras – Bobinji (*Bobigny*).

Departamente 3 apskritys, 40 kantonų, 1 municipalinis susivienijimas, 2 aglomeratai ir 40 komunų. Plotas – 236 km².

## Istorija
Įsteigtas 1968 m. sausio 1 d. pagal 1964 m. liepos 10 d. įstatymą, patvirtintą 1965 m. vasario 25 d. dekretu, apjungus 24 buvusio Senos departamento komunas ir 16 Senos ir Uazos departamento komunų.

Įeina į Prancūzijos „Mažąją karūną“, sostinės regioną, kurį sudaro Aukštutinė Sena, Sena-Sen Deni ir Marnos slėnis. Didžiąją karūną sudaro Uazos slėnis, Ivlinas, Esonas bei Sena ir Marna.

## Geografija

Senos-Sen Deni departamentas ribojasi su Aukštutinės Senos, Marnos slėnio ir su Paryžiaus departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Bobinji (*Bobigny*) – 43 800 gyventojai (2004 m.)
* Le Rensi (*Le Raincy*) – 12 961 gyv.
* Sen Deni (*Saint-Denis*) – 94 700 gyv.
* Livri-Garganas (*Livry-Gargan*) – 37 288 gyv.
* Buržė (*Le Bourget*) – 12 110 gyv.

## Ekonomika

Tai vienas dinamiškiausiai besivystančių departamentų, kurio prieaugis 2005 m. siekė 13,5 %. Jame susidarė dvi ekonominės zonos:
* Ruasi oro uosto zona, kurioje veikia Peugeot-Citroën (*Peugeot – Citroën Aulnay*) automobilių gamykla.
* Sen Deni (*Communauté d’agglomération Plaine Commune*).

Specialistus rengia Sen Deni universitetas ir Paryžiaus Šiaurės universitetas bei mokytojų institutai Buržė, Livri-Gargane bei Sen Deni.

## Turizmas

Turizmas neatskiriamas nuo turistų, atvykstančių į Paryžių srauto, tuo labiau, kad greta yra Buržė ir Šarlio de Golio oro uostai, geležinkelio stotis, o susisiekimas su kitais Didžiojo Paryžiaus rajonais galimas metro, geležinkeliu, automobiliu.

Specifiniai lankomi objektai:
* Buržė aviacijos ir aeronautikos muziejus
* Sen Deni bazilika, pastatyta XIII a.
* Futbolo stadionas Stade de France

## Politika
Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 6 senatoriai, Atstovų rūmuose – 13 deputatų.

Pirmasis Senos-Sen Deni Generalinės tarybos posėdis įvyko 1967 m. spalio 4 d. po rugsėjo 24 – spalio 1 d. įvykusių kantonų rinkimų. Generalinę tarybą sudaro 40 narių, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai. 2001–2008 m. ir 2004–2010 m. kadencijoje taryboje atstovaujama:
* Sąjunga už liaudies judėjimą – 8
* Prancūzijos komunistų partija – 7 (ir 5 kitoje frakcijoje)
* Prancūzijos socialistų partija – 13
* Prancūzijos žalieji – 2
* Sąjunga už Prancūzijos demokratiją – 1
* Judėjimas už respublikinę ir socialinę alternatyvą – 1

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Informacija
* Vikitravel
Seduliečiai

**Seduliečiai** (*Cornales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Seduliečių (''Cornales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* *Alangiaceae* 
* Seduliniai (*Cornaceae*) 
* *Garryaceae* 
* *Nyssaceae*
Pupiečiai

**Pupiečiai** (*Fabales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Pupiečių (''Fabales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* *Caesalpiniaceae*
* Pupiniai (*Fabaceae*) arba Ankštiniai (*Leguminosae*)
* *Mimosaceae*

## Pupinių (''Fabaceae'') augalų šeimos pošeimiai

### '''Pošeimis'''. ''[[Caesalpinioideae]]''
Lietuvoje augančios gentys:
* Gledičija (*Gleditsia*)

### '''Pošeimis'''. ''[[Faboideae]]''
Lietuvoje augančios gentys:

### '''Pošeimis'''. ''[[Mimosoideae]]''

## Augalai įrašyti į [[Lietuvos raudonoji knyga|Lietuvos raudonąją knygą]]
* Ilguolinė kulkšnė (*Astragalus cicer*)
* Geltonžiedis pelėžirnis (*Lathyrus laevigatus*)
* Žirnialapis pelėžirnis (*Lathyrus pisiformis*)
* Smulkioji seradėlė (*Ornithiopus perpusillus*)
* Penkialapis dobilas (*Trifolium lupinaster*)
* Ilgagalvis dobilas (*Trifolium rubens*)
* Krūmelinis vikis (*Vicia dumetorum*)
* Pavasarinis vikis (*Vicia lathyroides*)
* Žirnialapis vikis (*Vicia pisiformis*)
Snaputiečiai

**Snaputiečiai** (*Geraniales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Snaputiečių (''Geraniales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Spriginiai (*Balsaminaceae*) 
* Snaputiniai (*Geraniaceae*) 
* *Limnanthaceae* 
* Kiškiakopūstiniai (*Oxalidaceae*) 
* Nasturtiniai (*Tropaeolaceae*)
Liniečiai

**Liniečiai** (*Linales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Liniečių (''Linales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Kokainmediniai (*Erythroxylaceae*)
* *Hugoniaceae*
* *Humiriaceae*
* *Ixonanthaceae*
* Lininiai (*Linaceae*)
Salelė

**Salelė** – labai nedidelio ploto sala. Dažniausiai būna uola (šcheriniame salyne arba vandenyno pakrantėje), taip pat salelės sudaro atolo žiedą (smėlio sala), rifus, būna upių, ežerų salos. Salelės dažniausia būna negyvenamos, dėl to, kad jose trūksta erdvės, augalija negausi, nėra gėlo vandens.

Regioninė salelių įvairovė:
* *cay* – mažos, žemos koralinės salos Karibų jūroje;
* *motu* – koralinio rifo salelės Okeanijoje;
* šcherai – mažos, uolingos salos Skandinavijoje;
* kekurai – kūginės uolos upėse, jūrų pakrantėse Sibire ir Tolimuosiuose Rytuose;
* *stack* – smarkiai erozijos paveikti atlikuonys, dažniausiai esantys jūrų pakrantėse;
* potvynio/atoslūgio salos – salelės, atoslūgio metu virstančios pusiasaliu;
* *ait* – miškingos salelės Temzės baseine.
Mirtiečiai

**Mirtiečiai** (*Myrtales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Mirtiečių (''Myrtales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* *Alzateaceae* 
* Kliedminiai (*Combretaceae*) 
* *Crypteroniaceae* 
* Raudokliniai (*Lythraceae*) 
* Juodaininiai (*Melastomataceae*) 
* *Memecylaceae* 
* Mirtiniai (*Myrtaceae*) 
* *Oliniaceae* 
* Nakvišiniai (*Onagraceae*) 
* *Penaeaceae* 
* Granatmediniai (*Punicaceae*) 
* *Rhyncocalycaceae* 
* *Sonneratiaceae* 
* Timelėjiniai (*Thymelaeaceae*) 
* Agariniai (*Trapaceae*)
Banka

**Banka** – didelė pakili jūros dugno vieta, sekluma. Susidaro vandenyno šelfe, prie upių žiočių. Gali būti ir vulkaninės kilmės. Seklios bankos labai pavojingos laivybai. Dauguma bankų labai žuvingos.

## Svarbiausios bankos
Didžiausios pasaulio bankos:
# Niufaundlando (280 000 km²), Atlanto vandenyne
# Aguljaso dubuma (116 000 km²)
# Didžioji Bahamų banka (95 798 km², turi salų, plotas neįskaičiuoja jų)
# Saja de Maljos (35 000 km², neįtraukiant atskiros Šiaurės bankos, mažiausias gylis 7 m) Indijos vandenyne
# Seišelių banka (31 000 km², įtraukiant 266 km2 salas)
# Džordžo banka (28 800 km²)
# Landsdauno banka (4300 km², vakarų Naujojoje Kaledonijoje, mažiausias gylis 3,7 m)
# Dogerio (17 600 km², mažiausias gylis 13 m), Šiaurės jūroje
# Mažoji Bahamų banka (14 260 km², turi salų, plotas neįskaičiuoja jų)
# Didžioji Čagoso (12 642 km, įtraukiant 4,5 km² salas)

## Šaltiniai
Šunobeliečiai

**Šunobeliečiai** (*Rhamnales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Šunobeliečių (''Rhamnales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* *Leeaceae*
* Šunobeliniai (*Rhamnaceae*)
* Vynmediniai (*Vitaceae*)
Rizoforiečiai

**Rizoforiečiai** (*Rhizophorales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Rizoforiečių (''Rhizophorales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Rizoforiniai (*Rhizophoraceae*)
Erškėtiečiai

**Erškėtiečiai** (*Rosales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Erškėtiečių (''Rosales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* *Alseuosmiaceae* 
* *Anisophylleaceae* 
* *Byblidaceae*
* *Brunelliaceae* 
* *Bruniaceae* 
* *Cephalotaceae* 
* *Chrysobalanaceae* 
* *Columelliaceae* 
* *Connaraceae* 
* Storlapiniai (*Crassulaceae*) 
* *Crossosomataceae* 
* *Cunoniaceae* 
* *Davidsoniaceae* 
* *Dialypetalanthaceae* 
* *Eucryphiaceae* 
* Agrastiniai (*Grossulariaceae*) 
* *Greyiaceae* 
* Hortenzijiniai (*Hydrangeaceae*) 
* *Neuradaceae* 
* *Pittosporaceae* 
* *Rhabdodendraceae* 
* Erškėtiniai (*Rosaceae*) 
* Uolaskėliniai (*Saxifragaceae*) 
* *Surianaceae*
Putokšliečiai

**Putokšliečiai** (*Polygalales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Putokšliečių (''Polygalales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Ratanijiniai (*Krameriaceae*)
* *Malpighiaceae*
* Putokšliniai (*Polygalaceae*)
* *Tremandraceae*
* *Trigoniaceae*
* *Vochysiaceae*
* *Xanthophyllaceae*
Marnos Slėnis

**Marnos Slėnis** () – Prancūzijos departamentas šalies centro šiaurėje, Il de Franso regione, pavadintas pagal to paties pavadinimo upę. Administracinis centras – Kretėjus (*Créteil*).

Departamente 3 apskritys, 25 kantonai, 2 municipaliniai susivienijimai, 4 aglomeratai ir 47 komunos. Plotas – 245 km².

## Istorija
Įsteigtas 1968 m. sausio 1 d. pagal 1964 m. liepos 10 d. įstatymą, patvirtintą 1965 m. vasario 25 d. dekretu, apjungus 29 buvusio Senos departamento komunas ir 18 Senos ir Uazos departamento komunų.

Įeina į Prancūzijos „Mažąją karūną“, sostinės regioną, kurį sudaro Aukštutinė Sena, Sena-Sen Deni ir Marnos slėnis. Didžiąją karūną sudaro Uazos slėnis, Ivlinas, Esonas bei Sena ir Marna.

## Geografija

Marnos slėnio departamentas šiaurės rytuose ribojasi su Senos-Sen Deni, rytuose su Senos ir Marnos, pietuose su Esono, vakaruos su Aukštutinės Senos ir šiaurės vakaruose su Paryžiaus departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Kretėjus (*Créteil*) – 87 300 gyventojai (2004 m.)
* Lai le Roze (*L’Haÿ-les-Roses*) – 29 660 gyv.
* Nožanas prie Marnos (*Nogent – sur-Marne*) – 28 191 gyv.
* Vensenas (*Vincennes*) – 46 600 gyv.
* Nuazo (*Noiseau*) – 12 110 gyv.
* Vitry prie Senos (*Vitry – sur-Seine*) – 81 500 gyv.
* Sen Mor de Fos (*Saint-Maur – des-Fossés*) – 75 500 gyv.
* Šampinji prie Marnos (*Champigny – sur-Marne*) – 75 500 gyv.
* Ivri prie Senos (*Ivry – sur-Seine*) – 56 400 gyv.

## Ekonomika
Departamente yra Orli oro uostas, pastatytas 1947 m. Jį kerta automagistralės A4, A6, A86, geležinkelis RER (linijos A, B, C, D ir E), metro 1, 7 ir 8 linijos. Veikia tarptautinė paroda.

Yra kelios pasaulinio lygio medicinos klinikos, aukštųjų technologijų tyrimo institutai, kelios kino studijos. veikia Paryžiaus XII universitetas, Paryžiaus urbanistikos institutas.

## Turizmas

Marnos upė, kurią yra apdainavę Žanas Gabenas, Žanas Drežakas, Burvilis, yra viena iš patraukliausių vandens turizmui ir iškyloms jos pakrantėmis. Veikia Vitri prie Senos šiuolaikinio meno muziejus. Įdomios Venseno pilis, Grosbua pilis, pirmieji pasaulyje rožynai.

Departamento viešbučiuose yra 170 keturių žvaigždučių, 2784 – trijų, 3635 – dviejų ir 1651 mažiau, kaip dviejų žvaigždučių kambarių, kurių užimtumas 2003 m. buvo 56 %.

## Politika
Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 6 senatoriai, Atstovų rūmuose – 12 deputatų.

Pirmasis Marnos slėnio Generalinės tarybos posėdis įvyko 1967 m. spalio 4 d. po rugsėjo 24 – spalio 1 d. įvykusių kantonų rinkimų. Generalinę tarybą sudaro 49 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai. 2001–2008 m. ir 2004–2010 m. kadencijoje taryboje atstovaujama:
* Sąjunga už liaudies judėjimą – 21
* Prancūzijos komunistų partija – 16
* Prancūzijos socialistų partija – 8
* Sąjunga už Prancūzijos demokratiją – 1
* Konventas už progresyvią alternatyvą – 1

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Informacija turistui
Avatoru

**Avatoru** – gyvenvietė Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyne, Rangiroa salos šiaurės vakaruose. 817 gyventojų (2002 m.). Rangiroa komunos administracinis centras.

Avatoru įsikūręs nedidelėje salelėje, prie tokio pat pavadinimo protakos, jungiančios lagūną su vandenynu. Valtimis ir kateriais galima susisiekti su netoliese esančia Tiputa gyvenviete. Į rytus nuo gyvenvietės yra oro uostas. Yra administracijos pastatas, paštas, kelios bažnytėlės. Perlų eksportas. Turizmas (yra keli pensionai, viešbučiai, restoranai).
Santaliečiai

**Santaliečiai** (*Santalales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Paplitimas
Plačiai išplitę visame pasaulyje, išskyrus šalto klimato sritis. Daugiausia šios eilės rūšių yra tropikuose.

## Aprašymas
Tai medingi augalai: dažniausiai krūmai, rečiau medžiai arba lianos; taip pat yra ir parazitinių žolinių rūšių.

## Sistematika
Santaliečių augalų šeimos pagal **Cronquist** sistemą
* *[[Balanophoraceae]]* 
* *Dipentodontaceae* 
* *Eremolepidaceae*
* *Loranthaceae* 
* *Medusandraceae* 
* *Misodendraceae* 
* *Olacaceae* 
* *Opiliaceae* 
* Santaliniai (*Santalaceae*) 
* Amaliniai (*Viscaceae*)
Muileniečiai

**Muileniečiai** (*Sapindales*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės erškėčiažiedžių (*Rosidae*) poklasio augalų eilė.

## Muileniečių (''Sapindales'') augalų šeimos pagal '''Cronquist''' sistemą
* Kleviniai (*Aceraceae*) 
* *Akaniaceae* 
* Anakardiniai (*Anacardiaceae*) 
* *Bretschneideraceae* 
* Burseriniai (*Burseraceae*) 
* *Cneoraceae* 
* Kaštoniniai (*Hippocastanaceae*) 
* *Julianiaceae* 
* *Meliaceae* 
* *Melianthaceae* 
* Rūtiniai (*Rutaceae*) 
* Sapindiniai (*Sapindaceae*) 
* Simarubiniai (*Simaroubaceae*) 
* Lekėtiniai (*Staphyleaceae*) 
* Keimerūniniai (*Zygophyllaceae*)
YafRay

**YafRay** (akronimas iš angliško pavadinimo **Y**et **A**nother **F**ree **Ray**tracer) – nemokama, atviro kodo trimačio vaizdo iliustracijų generavimo (vizualizavimo) programa, kuri naudoja XML scenos aprašymo kalbą. Programa gali veikti savarankiškai arba integruota į 3D modeliavimo programą Blender.

YafRay galima kurti fotografinės kokybės paveikslėlius.

Programa platinama LGPL licencijos sąlygomis.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Šilininkas

**Šilininkas** (*Baldellia*) – dumblialaiškiečių (*Alismatales*) eilės dumblialaiškinių (*Alismataceae*) šeimos augalų gentis.

Rūšys:
* *Baldellia alpestris*
* *Baldellia ranunculoides*
Šustinė

**Šustinė** (*Luronium*) – dumblialaiškiečių (*Alismatales*) eilės dumblialaiškinių (*Alismataceae*) šeimos augalų gentis.

Rūšys:
* *Luronium natans*
Sena ir Marna

**Sena ir Marna** () – Prancūzijos departamentas šalies centro šiaurėje, Il de Franso regione, pavadintas pagal Senos ir Marnos upių vardus. Administracinis centras – Melenas (*Melun*).

Departamente 5 apskritys, 45 kantonai, 31 municipalinis susivienijimas ir 514 komunos. Plotas – 5 915 km².

## Istorija
Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, Il de Franso provincijos dalyje.

Departamentas įeina į Prancūzijos „Didžiąją karūną“, kurią sudaro Uazos slėnis, Ivlinas, Esonas bei Sena ir Marna. „Mažąją karūną“ sudaro Aukštutinė Sena, Sena-Sen Deni ir Marnos slėnis.

## Geografija

Senos ir Marnos departamentas šiaurėje ribojasi su Uazos ir Esno, rytuose su Uazos slėnio, Senos-Sen Deni, Marnos slėnio, pietuose su Luarės, Jonos bei vakaruose su Obo ir Uazos departamentais.

### Pagrindiniai miestai

* Melenas (*Melun*) – 37 500 gyventojai (2004 m.)
* Fontenblo (*Fontainebleau*) – 15 942 gyv.
* Mo (*Meaux*) – 49 800 gyv.
* Provenas (*Provins*) – 11 667 gyv.
* Torsi (*Torcy*) – 21 595 gyv.
* Šelis (*Chelles*) – 47 800 gyv.
* Ponto-Kombo (*Pontault-Combault*) – 32 886 gyv.
* Veras prie Marnos (*Vaires-sur-Marne*) - 13 368 gyv.
* Nemūras (*Nemours*) – 12 898 gyv.

## Klimatas

Klimatas tipiškas atlantinis, lietus|lietaus iškrenta vidutiniškai 650 mm, kiek daugiau rytuose. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra 3,2&nbsp;°C, liepos mėnesio – 18,6&nbsp;°C.

## Ekonomika

Apie 60 % teritorijos – 343 000 ha, užima žemės ūkis su 3242 sklypais, iš kurių 451 didesni nei 200 ha. Auginami kukurūzai, burokėliai, kviečiai, aliejinės kultūros. Apie 150 ūkių primelžiama 300 000 hektolitrų pieno skiriama Brijė sūrio gamybai.

Nuo 1240 m. auginamos rožės, o Provansas dažnai vadinamas rožių sostine. Mo apylinkėse nuo XIII a. auginamos garstyčios, kurios buvo tiekiamos karaliaus stalui. Yra kelios šokolado ir saldumynų gamyklos.

Departamente kasmet išgaunama po 0,5 mln. t naftos, kasamas gipsas, smėlis, žvyras, gaminamas cementas. Apie 50 000 gyventojų savo butus jau šildosi geoterminiais vandenimis.

## Turizmas

Turistams parengta 14 000 kambarių viešbučiuose ir keliolika ypatingų vietų Fontenblo ir Vo pilyse. Turistus aptarnauja 21 000 darbuotojų.

**Svarbiausi turistiniai objektai:**
* Disneilendas
* Fontenblo pilis (*Château de Fontainebleau*)
* Vo pilis (*Château de Vaux – le-Vicomte*)
* Marnos pilis (*Château de Champs – sur-Marne*)
* Mo katedra
* Barbizonas

## Politika
Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 6 senatoriai, Atstovų rūmuose – 9 deputatai.

Generalinę tarybą sudaro 43 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba
* Informacija
Princas ir elgeta

**Princas ir elgeta** (*The Prince and the Pauper*) – rašytojo Marko Tveno išleista knyga, publikuota 1882 metais. Joje pasakojama 1547 m. istorija, kai Princas Edvardas, susipažinęs su labai panašiu į jį bendraamžiu elgeta Tomu, apsikeičia su juo vietomis. Tomas apsirengęs princo drabužiais apsigyvena Anglijos karaliaus Henriko VIII rūmuose, o Edvardas tampa vargšu. 

Pagal šią knygą ir susijusia tema sukurtas ne vienas filmas – 1937, 1962, 1976, 2000, 2007 metais ir kt.
Tulsidasas

**Tulsidasas** (, 1543–1623 m.) – viduramžių Indijos poetas–mistikas, filosofas, 20 knygų autorius. Žinomiausia jo poema pavadinta „Ramčaritmanas“, parašyta hindi kalbos avadhi dialektu – tai yra Ramajanos epo adaptacija.

Knygoje pasakojama apie Ramą, indų epų herojų, jo pergalę prieš Lankos karalių Ravaną. Tulsidasas taip parašė penkis ilgesnius ir trumpesnius kūrinius apie Ramą.
Esonas (departamentas)

**Esonas** (, 91) – Prancūzijos departamentas šalies centro šiaurėje, Il de Franso regione, pavadintas upės vardu. Administracinis centras – Evri (*Évry*).

Departamente 3 apskritys, 42 kantonai, 9 municipaliniai susivienijimai, 7 aglomeratai ir 196 komunos. Plotas – 1 804 km². 1999 m. – 1 134 238 gyventojai, 629 gyv./km².

## Istorija
Įsteigtas 1968 m. sausio 1 d. pagal 1964 m. liepos 10 d. įstatymą, patvirtintą 1965 m. vasario 25 d. dekretu, buvusiame Senos ir Uazos departamente.

Departamentas įeina į Prancūzijos „Didžiąją karūną“, kurią sudaro Uazos slėnis, Ivlinas, Esonas bei Sena ir Marna. „Mažąją karūną“ sudaro Aukštutinė Sena, Sena-Sen Deni ir Marnos slėnis.

Rambujė pilis yra Prancūzijos prezidentų rezidencija, joje 1975 m. įvyko 6 ekonomiškai stipriausių valstybių vadovų susitikimas, kuriame dalyvavo Valeri Žiskar Destenas (Prancūzija), Helmutas Šmitas (Vokietija), Džeraldas Fordas (JAV), Aldas Moras (Italija), Takeo Miki (Japonija) ir Haroldas Vilsonas (Didžioji Britanija).

## Geografija

Esono departamentas šiaurėje ribojasi su Aukštutinės Senos ir Marnos slėnio, rytuose su Senos ir Marnos, pietuose su Luarės ir vakaruose su Ero ir Luaros bei Ivlino departamentais.

Departamentas dalijasi į 4 gamtines zonas:
* Hurėpua (Hurepoix) centre ir šiaurės vakaruose
* Prancūzų Brijė (Brie française) šiaurės rytuose
* Beosas (Beauce) pietvakariuose
* Gatinė (Gâtinais) pietryčiuose

### Pagrindinės upės
* Sena
* Jeras
* Oržas
* Esonas

### Pagrindiniai miestai

* Evri (*Évry*) – 49 437 gyventojai (1999 m.)
* Etampas (*Étampes*) – 26 604 gyv.
* Palėso (*Palaiseau*) – 30 156 gyv.
* Masi (*Massy*) – 37 712 gyv.
* Savinji prie Oržo (*Savigny – sur-Orge*) – 36 612 gyv.
* Orsė (*Orsay*) – 16 236 gyv.
* Sen Ženevjeva (*Sainte-Geneviève – des-Bois*) – 32 125 gyv.
* Viri-Šatijonas (*Viry-Châtillon*) – 30 257 gyv.

## Klimatas

Klimatas tipiškas atlantinis, lietus lyja vidutiniškai 160 dienų per metus, kritulių iškrenta vidutiniškai 650 mm. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra 6&nbsp;°C, liepos mėnesio – 24&nbsp;°C.

## Ekonomika

## Turizmas

## Politika
Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 5 senatoriai, Atstovų rūmuose – 10 deputatų.

Esono Generalinę tarybą sudaro 42 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Turistinė informacija 
* Prekybos ir pramonės rūmai
* Esono keliai
Liktėnai

**Liktėnai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybės rytuose, prie kelio .

## Istorija

Buvo Liktėnų dvaras (išlikusi medžių alėja). Jo valdose buvo išplėstos Betygalos (Pilkalnio) kapinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kanadinė elodėja

**Kanadinė elodėja** (*Elodea canadensis*) – vandenplūkinių (*Hydrocharitaceae*) šeimos elodėjos (*Elodea*) genties augalų rūšis.

Tai daugiametis vandens augalas, turintis ilgą stiebą ir menturinius lapus. Vyriškieji žiedai turi 3-9 kuokelius. Moteriškieji žiedai pavieniai, išsidėstę viršutinių lapų pažastyse ant ilgų žiedkočių. Vainikėlis baltas. Žydi birželio–rugpjūčio mėnesiais.

Augalas kilęs iš Šiaurės Amerikos, aklimatizuotas Azijoje, Australijoje, Europoje, taip pat ir Lietuvoje. Lietuvoje dėl savo polinkio plisti paskelbta invazine rūšimi.

Lietuvoje pirmą kartą pastebėta 1884 m. (Ratnyčios upėje), o Vilniuje – 1900 m. Lietuvoje sėklų nesubrandina, nes čia nėra vyriškųjų žiedų. Vegetatyviškai dauginasi stiebo atlaužomis, žieminiais pumpurais, šakutėmis. Lietuvoje kanadinė elodėja aptinkama daugelyje jai tinkamų augti vandens telkinių (sekliuose upeliuose, melioracijos grioviuose, sekliuose upių ir ežerų dalyse, tvenkiniuose, kūdrose), kur vanduo turtingas maisto medžiagų, skaidrus. Plinta iš akvariumų, su žvejybos įranga, kartais perneša paukščiai.

Auga vandenyje, kur sudaro sąžalynus, todėl užžėlę vandens baseinai duoda daug žalios masės, kurią galima panaudoti laukams tręšti, taip pat kiaulėms ir kitiems gyvuliams šerti. Tačiau gali turėti ir neigiamą reikšmę – trukdo žuvininkystei, laivininkystei, užkemša siaurus vandentakius. Kanadinė elodėja taip pat auginama akvariumuose.


482 Elodea canadensis.jpg|Požymiai
Elodea canadensis2 ies.jpg|Augalo stiebas
Hengsteysee PodrPro a011.jpg|Kanadinių elodėjų prižėlęs vandens telkinys Vokietijoje


## Išnašos
Makatea

**Makatea** – koralinė sala Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno šiaurės vakaruose, Paliserio grupėje, 230 km į šiaurės rytus nuo Taičio, 82 km į pietus nuo Rangiroa. Įeina į Rangiroa komuną. Plotas 24 km². 94 gyventojai (2017 m.). Gyventojų tankumas – 3,9 žm./km². Svarbiausia gyvenvietė – Moumu.

Makatea – viena iš nedaugelio Tuamotu salyno salų, kurios nėra atolai. Sala plokščia, iki 80 m aukščio. Ilgis 7,5 km, plotis 7 km. Salos centre (išdžiūvusios lagūnos vietoje) randami fosfatai, koralinis kalcio oksidas, jūrų paukščių guanas. Fosfatų gavyba vyko nuo 1917 m. iki 1966 m. (beveik visi fosfatai iškasti). Verčiamasi žemės ūkiu, kopros gavyba, kokosų prekyba, kokosinių krabų gaudymu. Saloje yra vienintelis Polinezijos salose geležinkelis (juo buvo gabenami fosfatai iš salos centro į Temao uostą), tačiau dabar nebeveikiantis.

Makatea seniau buvo vadinama *Papa Tea* („balta uola“). Salą 1722 m. atrado olandas Jakobas Rogevenas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žemėlapis
Menturlapė ežerutė

**Menturlapė ežerutė** (*Hydrilla verticillata*) –  vandenplūkinių (*Hydrocharitaceae*) šeimos ežerutės (*Hydrilla*) genties augalų rūšis.

Rūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Auga vandenyje, turi lankstų, vandens liūliuojamą stiebą, tartum gyvatė. Tai daugiametis vandens augalas, kurio stiebas siūliškas, negausiai šakotas, iki 3 m ilgio. Lapai menturiniai, viršutinėje stiebo dalyje sutankėdami dažnai sudaro tankią puokštišką galvutę. Žiedai neryškūs, pavieniai. Žydi birželio – liepos mėn. Auga ežeruose. Dauginasi ir vegetatyviškai.

Daugiau paplitęs pietryčių ir rytų Lietuvos ežeruose.
Tarpsnis

Žodis **tarpsnis** reiškia kelis dalykus:
* Tarpsnis – tam tikromis ypatybėmis pasižymintis proceso ar raidos laikotarpis, periodas, pakopa, fazė;
* Tarpsnis (statyba) – tam tikra statinio dalis, tarpas, dalis tarp dviejų atramų, atskira statinio pakopomis sudėta dalis, padala;
* Tarpsnis ar tarpsnelis – tam tikra laiko padala, į kurias dalinama žaidimo (kompiuterinio, stalinio) trukmė.
Rangiroa komuna

**Rangiroa komuna** – komuna Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu-Gambijė padalinyje (Tuamotu salose). Apima Rangiroa, Tikehau, Mataiva ir Makatea salas. Plotas – 145 km². Komunoje gyvena 3855 gyventojai (2017 m.). Administracinis centras – Avatoru (Rangiroa s.).

## Šaltiniai
Bernotai (Raseiniai)

**Bernotai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Kaulakių, Dubysos regioniniame parke, šalia  kelio. Šiauriniu pakraščiu teka Luknė.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime išlikusi poeto ir kunigo Maironio (1862–1932 m.) tėvų sodyba (sena troba, klėtis, tvartas). Motiejus Valančius „Palangos Juzėje“ mini, kad 1863 m. sukilimo metu vykdamas Kaunan, čia lankėsi pas A. Mačiulį (Maironio tėvą):

Bernotuose gimė kariškis, valstybės veikėjas Mikas Lipčius (1894–1942) ir mokytoja, rašytoja, dramaturgė Danutė Lipčiūtė-Augienė (1914–2020).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Bernotai ir Pasandravys
Plūduriuojantysis vandenplūkis

**Plūduriuojantysis vandenplūkis** (*Hydrocharis morsus-ranae*) – vandenplūkinių (*Hydrocharitaceae*) šeimos vandenplūkių (*Hydrocharis*) genties augalų rūšis.

Žydi birželio –  rugpjūčio mėn. Apdulkinami vabzdžių. Gerai dauginasi ir vegetatyviškai. Vasarą vandenplūkis išaugina gana daug pažastinių ūglių, kurių galuose išauga nauji augalai. Rudenį ilgų ūglių galuose susidaro žiemojantys pumpurai. Jie žiemoja vandens baseino dugne, pavasarį iškyla ir iš jų išauga jauni augalai.

Auga stovinčiame ir lėtai tekančiame vandenyje, upių senvagėse, pakrantėse, tvenkiniuose, grioviuose.

Dekoratyvus augalas, naudojamas vandens baseinų papuošimui. Taip pat auginamas akvariumuose.
Bernotai

**Bernotai** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybės rytuose, 3 km į šiaurės rytus nuo Mielagėnų, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Bernotas]]*.

## Istorija

Kaimas minimas nuo 1716 m., 1744 m. priklausė Tverečiaus parapijai.

1830 m. kaime buvo 16 sodybų. XIX a. pab. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčiui, Paliesiaus dvaro valdai.

1927–1936 metais veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius. „Ryto“ draugijos pradžios mokykla veikė nuo 1919 m. Nuo 1950 m. – Ignalinos rajono Bernotų apylinkės centras, vėliau priklausė Mielagėnų apylinkei. Buvo Černiachovskio kolūkio centrinė gyvenvietė. 1991–1996 m. veikė žemės ūkio bendrovė.

Pradinė mokykla veikė nuo 1923 m., biblioteka nuo 1959 m., kultūros namai nuo 1950 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bernotai (reikšmės)

**Bernotais** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone;
* Panevėžio rajone;
* Raseinių rajone;
* Šakių rajone;
* Šiaulių rajone;
* Vilniaus rajone.
Piestūniniai

**Piestūniniai** (*Stylidiaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. 

Šeimoje yra 5 gentys, apie 240 rūšių. Daug endeminių rūšių Australijoje ir Naujojoje Zelandijoje.

## Gentys
* *[[Forstera]]*
* *[[Levenhookia]]*
* *[[Oreostylidium]]*
* *[[Phyllachne]]*
* Piestūnė (*Stylidium*)
Alavijinis aštrys

**Alavijinis aštrys** (*Stratiotes aloides*) – vandenplūkinių (*Hydrocharitaceae*) šeimos aštrių (*Stratiotes*) genties augalų rūšis. Paplitęs Europoje, Šiaurės Kaukaze, Vakarų Sibire stovinčio ir lėtai tekančio vandens telkiniuose.

Stiebas trumpas (1 cm ilgio), storas. Šakniastiebis taip pat storas. Lapai išsidėstę kompaktiškoje skrotelėje, kardo pavidalo, su dygliuotais pakraščiais. Žiedynai lapų pažastyse. Vainikėlis baltas, trilapis. Žydi liepos – rugpjūčio mėn. Vaisiai subręsta spalio mėn. Iki žydėjimo augalas pasinėręs vandenyje, žydėjimo metu iškyla į paviršių, o peržydėjęs – vėl nusileidžia į dugną.

Auga stovinčiuose ir lėtai tekančiuose vandenyse, upių senvagėse, ežeruose, tvenkiniuose.

Augalas pašarinis. Išdžiovintas, susmulkintas bei sumaišytas su kitais pašarais naudojamas kiaulėms šerti. Tinkamas trąšoms.

## Šaltiniai
Pedalijiniai

**Pedalijiniai** (*Pedaliaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. 

Šeimoje yra 13 genčių, 70 rūšių.
## Rūšys

*Ragišius (*Ceratotheca*)
**[[Dicerocaryum]]*
*Inkaruotis (*Harpagophytum*)
**[[Holubia]]*
**[[Josephinia]]*
**[[Linariopsis]]*
**[[Pedaliodiscus]]*
*Pedalija (*Pedalium*)
**[[Pterodiscus]]*
**[[Rogeria]]*
**[[Sesamothamnus]]*
*Sezamas (*Sesamum*)
**[[Uncarina]]*
Raflezijiniai

**Raflezijiniai** (*Rafflesiaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso parazitiniai augalai, paplitę Azijos rytų ir pietryčių dalyje.

Šeimoje yra 9 gentys, apie 50 rūšių. Labiausiai iš visų rūšių išsiskiria Arnoldo raflezija (*Rafflesia arnoldii*). Šios rūšies gėlės užaugina didžiausia žiedą pasaulyje. Ši reta gėlė randama atogrąžų miškuose, Indonezijoje. Žiedo skersmuo gali siekti net metrą ir sverti daugiau nei 7 kg.

## Gentys
* *[[Apodanthes]]*
* *[[Bdallophyton]]*
* *[[Berlinianche]]*
* *[[Cytinus]]*
* *[[Mitrastemon]]*
* *[[Pilostyles]]*
* Raflezija (*Rafflesia*)
* *[[Rhizanthes]]*
* *[[Sapria]]*
Likimo ironija, arba po pirties

**Likimo ironija, arba po pirties** () – tarybinė komedija–drama, režisuota Eldaro Riazanovo (*Эльдар Рязанов*), pastatyta pagal Emilio Braginskio (*Эмиль Брагинский*) scenarijų ir Riazanovo 1975 metais nufilmuota Mosfilm studijoje. Filmas tradiciškai rodomas Rusijoje ir kitose posovietinėse šalyse kiekvienų metų Naujųjų metų išvakarėse per televiziją. Daug filmo frazių tapo labai populiariomis.

Didžioji filmo siužeto dalis ironiškai pašiepia Brežnevo eros architektūros skurdumą.

## Siužetas

Keli buvę klasiokai Maskvoje kaip ir kiekvienus metus susirenka į pirtį atšvęsti Naujųjų metų. Visi jie smarkiai prisigeria ir du iš jų (tarp jų ir pagrindinis veikėjas Ženia – Andrejus Miagkovas) praranda sąmonę. Likę du prisimena, kad kažkuris iš jų turėjo skristi į Leningradą, bet neprisimena kuris. Išmąstę, kad turi skristi Ženia (iš tikro turėjo skristi kitas sąmonę praradęs vyriškis – Pavlikas), įsodina jį į lėktuvą. Leningrado oro uoste atsibudęs Ženia mano, kad vis dar tebėra Maskvoje. Įsėdęs į taksi, jis vairuotojui pasako savo namų adresą. Leningrade tokio pat pavadinimo gatvėje stovi tokio pat numerio namas, todėl taksistas jį ten ir nuveža. Ženia liftu pakyla į aukštą, kuriame gyvena Maskvoje ir savo raktu atsirakino buto, kurio numeris sutampa su jo buto numeriu, duris. Įėjęs jis, vis dar galvodamas, kad yra savo bute Maskvoje, atsigula ant lovos ir užmiega.

Grįžta buto šeimininkė Nadia. Radusi nepažįstamą vyrą, gulintį jos lovoje, bando jį išvaryti lauk. Šis neprisiduoda varomas ir pats gena lauk Nadią, neva ji įsibrovė į jo butą. Nadia varo svečią lauk, o jis vien tik pyksta, kad šioji perstumdė jo baldus ir pakeitė daiktus. Galiausiai Ženia parodo savo pasą jai, o ši perskaičiusi be žodžių parado jam savąjį. Ženia supranta, kad jis buvo neteisus.

Tuo tarpu grįžta Nadios mylimasis Ipolitas. Šis supyksta radęs savo merginą su nepažįstamu vyriškiu. Ipolitas išvaro Ženią, bet šis vėliau grįžta, prašydamas paskolinti pinigų lėktuvo bilietui. Kadangi pirmas lėktuvas į Maskvą išskrenda tik ryte, tai Ženia, Nadiai leidus, pasilieka jos bute. Po truputį tarp šių veikėjų įsižiebia meilė.
Aukštutinė Korsika

**Aukštutinė Korsika (2B)** () – Prancūzijos departamentas Korsikos saloje ir regione. Vienas iš dviejų šios salos departamentų. Administracinis centras – Bastija (*Bastia*).

Departamente 3 apskritys, 30 kantonų, 11 municipalinių susivienijimų ir 236 komunos.

## Istorija
Įsteigtas 1976 m. sausio 1 d. pagal 1975 m. gegužės 15 d. įstatymą, 1793–1811 m. gyvavusio Golo departamento ribose.

## Geografija
Aukštutinės Korsikos departamentas ribojasi su Pietų Korsika ir Tirėnų jūra, kuri yra Viduržemio jūros dalis.

### Pagrindiniai miestai

* Bastija (*Bastia*) – 37 884 gyventojai (1999 m.)
* Kalvis (*Calvi*) – 5 177 gyv.
* Kortė (*Corte*) – 6 329 gyv.

## Klimatas

Tipinis Viduržemio jūros salų klimatas su nedideliais temperatūros svyravimais metų ir dienos bėgyje.

## Kultūra

1973 m. Dominikas Matejis įsteigė Korsikos kultūros asociaciją, o ši 1981 m. kultūros centrą UNA VOLTA, kuris pradėjo praktiškai ir profesionaliai saugoti ir puoselėti salos gyventojų sukauptą kultūrinį ir etnografinį palikimą. Įsteigta meno ateljė, jaunimo teatras, šiuolaikinio meno ir fotografijos ekspozicijos, piešimo ateljė daugelyje mokyklų.

## Politika
Departamentą Prancūzijos senate atstovauja Polis Natali, Atstovų rūmuose – Emilis Cukarelis ir Polis Džiakobis.

Generalinę tarybą sudaro 30 narių, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Kultūros centras UNA VOLTA
Taitiečių kalba

**Taitiečių kalba** (*Reo Tahiti*) – polineziečių kalbų šeimos kalba, vartojama Taityje ir aplinkinėse salose. Tai viena iš valstybinių Prancūzijos Polinezijos kalbų. Taitiečių kalba artima Rarotongos, havajiečių ir maorių kalboms.

Abėcėlė: a, e, f, h, i, m, n, o, p, r, t, u, v, ’.

## Nuorodos
*
Pietų Korsika

**Pietų Korsika** () – Prancūzijos departamentas Korsikos saloje ir regione. Vienas iš dviejų šios salos departamentų. Administracinis centras – Ajačas (*Ajaccio*).

Departamente 2 apskritys, 22 kantonai, 7 municipaliniai susivienijimai ir 124 komunos. Plotas – 4 014 km².

## Istorija
Pietų Korsikos departamentas įsteigtas 1976 m. sausio 1 d. pagal 1975 m. gegužės 15 d. įstatymą, 1793–1811 m. gyvavusio Liamono departamento ribose.

## Geografija

Pietų Korsikos departamentas ribojasi su Aukštutine Korsika ir Viduržemio jūra.

### Pagrindiniai miestai

* Ajačas (*Ajaccio*) – 52 880 gyventojai (1999 m.)
* Sartenas (*Sartène*) – 3 410 gyv.
* Porto Vekjas (*Porto-Vecchio*) – 10 326 gyv.

## Klimatas

Tipinis Viduržemio jūros salų klimatas su nedideliais temperatūros svyravimais ištisus metus ir per dieną.

## Turizmas

Korsika yra viena iš daugiausia turistų lankomų Viduržemio jūros salų. Jų paslaugoms yra Ajačio oro uostas Kampo del Oro, Figario oro uostas, Porto Vekio, Ajačio, Bonifacijo, Propriano, Tino Rosi uostai. Pastarasis skirtas tik jūrų turistams. Nuolatinės keleivinės laivybos linijos salą jungia su Marseliu, Nica ir Kanais.

Saloje gimė Prancūzijos imperatorius ir nacionalinis didvyris Napoleonas Bonapartas (1769–1821 m.), jo broliai, pusbroliai, dėdės ir seserys, suvaidinę didžiulį vaidmenį daugelio Europos šalių istorijoje, todėl su jais susijusios vietos nuolat lankomos turistų.

Saloje yra gimę:
* Fransua Koti (*François Coty*) – garsiųjų kvepalų Chanel N°5 išradėjas.
* Adolfas Landri (Adolphe Landry) – demografinės tranzicijos teorijos kūrėjas.

## Politika
Pietų Korsikos departamentą Prancūzijos senate atstovauja Nikola Alfonsis, Atstovų rūmuose – Simonas Renučis ir Kamilis de Roka Sera.

Generalinę tarybą sudaro 22 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai.

### Apskritys

## Nuorodos
* Prancūzijos regionai ir departamentai
* Prefektūra 
* Generalinė taryba 
* Korsikos universitetas
Oscar Temaru

**Oskaras Temaru** (*Oscar Manutahi Temaru*; g. 1944 m. lapkričio 1 d. Faaa, Taityje) – Prancūzijos Polinezijos (autonomiškos Prancūzijos teritorijos) prezidentas.

Pareigas pradėjo eiti 2004 m. birželio 15 d. Tačiau jau po kelių mėnesių jo sudaryta vyriausybė prarado pasitikėjimą. Žlugus vyriausybei dar 2 savaites laikinai ėjo prezidento pareigas, bet galiausiai buvo priverstas atsistatydinti. Bet 2005 m. kovą Prancūzijos Polinezijos parlamentas Temaru vėl išrinko į prezidento pareigas. 2006 m. gruodžio 13 d. po protestų dėl blogos ekonominės padėties pareikštas nepasitikėjimas ir Temaru vėl atstatydintas. Pralaimėjo prezidento rinkimus prieš Gaston Tong Sang. Savo valdymo metu pasisakė už Prancūzijos Polinezijos atsiskyrimą nuo Prancūzijos, tačiau jį vykdant palaipsniui. 2011 m. vėl tapo šalies vadovu.