Brūkšnys

**Brūkšnys** – intonacinis ženklas, vartojamas sakinio dalių ar dėmenų santykiams pabrėžti ir išryškinti. Brūkšnys gali atstoti kablelį arba būti kartu su kableliu.

## Vartojimas

Brūkšnys dedamas vietoj praleistos sudurtinio tarinio jungties, kai tarinio vardinė dalis išreikšta daiktavardžio ar skaitvardžio vardininku arba veiksmažodžio bendratimi:

# *Vilnius – Lietuvos sostinė.*
# *Nakties darbai – dienos juokai.*
# *Triskart keturi – dvylika.*
# *Mūsų uždavinys – gerai mokytis.*

Brūkšnys dedamas gretinamųjų pasakymų antrojoje dalyje vietoj praleisto, bet iš pirmosios dalies numanomo žodžio arba kai reikia pabrėžti gretinamųjų dalykų priešybę:

# *Žemė sukasi aplink Saulę, o Mėnulis – aplink Žemę.*
# *Girios kuždėjo pilnos žvėrių, pievos – gyvulių.*
# *Riksmo daug, o darbo – tik dėl akių.*

Brūkšnys dedamas prieš apibendrinamąjį žodį, einantį po išskaičiuojamųjų vienarūšių sakinio dalių ar dėmenų:

# *Miškuose, laukuose, pievose – visur vasarą pilna žiedų.*
# *Dideli ir maži, seni ir jauni – visi išėjo laukan.*
# *Vargas, badas, rykštės, dvarininkų valdžios daromos neteisybės – štai kas sukurstė mūsų žmones!*

Brūkšniu nuo pažymimojo žodžio atskiriami keli po jo einantys pažyminiai, turintys pabrėžiamąją ar aiškinamąją reikšmę:

# *Tikiu aš dieną – didelę ir šviesią.*
# *Iš vakarų kilo debesys – tamsūs, niaurūs, grėsmingi.*
# *O kai prijojo arti dvaro, tai sutiko, tai pamatė jauną mergelę – dailaus būdo, skaistaus veido.*

Brūkšnys dedamas prieš žodžius, kurie iš įprastos vietos nukelti į sakinio galą ir pasakomi kaip pabrėžtos pridurtinės pastabos:

# *Paskui jis pajunta maudžiantį ilgesį – gimtojo kaimo, tėviškės.*
# *Kitados Kistyno tarpukalnė yra mačiusi ir laimingų laikų – ir net labai laimingų.*

Brūkšniai dedami prieš tarp jungtuku nesujungtų sudėtinio sakinio dėmenų, kai tame pačiame ar gretimuose sakiniuose yra kelios panašios dėmenų poros:

# *Nebūk saldus – nuris, nebūk kartus – išspjaus.*
# *Norėjo pasikelti – kojos neklausė, norėjo sušukti – lūpos balso neišdavė.*

Brūkšnys dedamas tarp jungtuku nesujungtų sudėtinio sakinio dėmenų, kai tarp sakomų minčių yra staigus minties šuolis ar pabrėžtas aiškinimas:

# *Žiūriu, žiūriu – devyni vilkai vieną bitę bepjauną.*
# *Tai ne bangos marių kuždas paslapčiom – Eglė žodį taria lūpom drebančiom.*
# *Pavažiavęs galą, žiūri – aukso obelis ir šulinys paskui seka.*
# *Aš jam kalną pyliau – jis man duobę kasė.*
# *Senolėlės trobelė šalta – nėra žabarų pasikūrenti.*

Pabrėžiant išvadą ar kokį kitą sakomą dalyką, brūkšniu galima atskirti ir jungtuku sujungtus sujungiamojo sakinio dėmenis arba net šalutinį sakinį (šalutinį sakinio dėmenį) nuo pagrindinio:

# *Trenks perkūnas – ir iš tavęs, iš visų Bagynų beliks pelenų krūva.*
# *Jei grįšiu Lietuvon – grįšiu tik po pergalės.*

Brūkšniais išskiriami nuo pagrindinio sakinio labiau nutolę arba labiau pabrėžiami įterptiniai sakiniai:

# *Skiepijimas pas mus – reikia žinoti – visada buvo didelis įvykis.*
# *Aš savo širdyje – mano nuomonės niekas nesiklausė – visiškai pritariu tėveliui.*
# *Kai dantys man skaudėdavo – o tai būdavo neretai – Bertaitienė man „mesdavo vyšnias“.*

Brūkšniais išskiriami emocinės (šaukiamosios) ir klausiamosios reikšmės įterptiniai žodžiai ar sakiniai, kai po jų yra šauktukas ar klaustukas:

# *Prisiminiau, ir mane – kelintą jau kartą! – nupurtė šiurpas.*
# *Ir štai aš, pabučiuotas motinos ir – stebuklingas dalykas! – tėvo, jau sėdžiu rogėse.*

Brūkšnys dedamas tarp žodžių ir skaitmenų, kuriais nusakomas atstumo, laiko ir įvairios kitokios ribos:

# *Keleivinis traukinys Vilnius–Kaunas išvyksta po penkių minučių.*
# *Lapuočiai medžiai žaliuoja birželio–spalio mėnesiais.*
# *Jonas Biliūnas gyveno 1879–1907 m.*
# *Veikalas išspausdintas „Raštų“ pirmajame tome, p. 115–320.*

Brūkšnys dedamas prieš tiesioginę kalbą arba įterpiant veiksmą į tiesioginę kalbą

# *– Mama, aš šiandien labai sergu... Tikriausiai neisiu į mokyklą.*
# *– Aš pastatysiu namelį,– nusišypsojęs pasakė Jonas ir pradėjo savo darbą.*

## Brūkšnio nerašymas

Netinka brūkšnį rašyti tarp savarankiškų žodžių arba santrumpų, reiškiančių dvišalius santykius ar nuosavybės santykiais susijusius subjektus, pvz.:
* *Lietuvos ir Lenkijos santykiai*, o ne *Lietuvos–Lenkijos santykiai*,
* *ES ir JAV bendradarbiavimas*, o ne *ES–JAV bendradarbiavimas*,
* *Lietuvos ir Baltarusijos siena*, o ne *Lietuvos–Baltarusijos siena*.
Išimtis: brūkšnys tradiciškai dedamas rašant *Molotovo–Ribentropo paktas*.

## Šaltiniai