open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje

**Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje** – Lietuvos istorijos instituto informacinis iliustruotas leidinys, nuo 1978 m. kas dveji metai (1992 m. išleistos 2 knygos) leidžiamas Vilniuje. 

## Leidinys
Skelbia Istorijos instituto, aukštųjų mokyklų, muziejų ir kitų įstaigų archeologų dvejų paskutiniųjų metų kasinėjimų ir žvalgymo darbų preliminarius duomenis. Iki 2003 m. išleistos 23 knygos. Tiražas 450 egz.

## Atsakingieji redaktoriai
* Adolfas Tautavičius – 1978–1990 m.
* Vytautas Kazakevičius – 1990–1995 m.
* Gintautas Zabiela – 1994–2000 m.
* Algirdas Girininkas – nuo 2000 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 
* Archeologinių tyrinėjimų Lietuvoje archyvas
Rudaminos valsčius (Lazdijai)

**Rudaminos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Rudamina.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. pradžioje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Lazdijų rajonui (10 apylinkių). Pokario metais apylinkėse veikė Dainavos apygardos Šarūno partizanų rinktinės partizanai.

|-
| 1888 m.  ||   || 5227 ||  || ||
|-
| 1923 m.  || 109 || 4545 || 888 || || 62 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 100 || 4638 || || 10 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 119 || || || 10 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* Jonas Pasvenskas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

XIX a. pabaigoje valsčiuje buvo 44 gyvenvietės. 1923 m. surašytos gyvenvietės:

* Bagateliaus pv.
* Balabostės k.
* Baravos dv.
* Baravos k.
* Barisaukos k.
* Beldavos vs.
* Beviršių k.
* Bielėnų k.
* Bludiškių k.
* Būdos k.
* Bulotiškės dv.
* Češniškės vs.
* Dervinių Naujųjų k.
* Dervinių Senųjų k.
* Dambravos vs.
* Elveriškių k.
* Filicijanavo pv.
* Filicijanavo k.
* Gumbelių k.
* Gurciškės k.
* Inkištų k.
* Jaseniaukos dv.
* Jukneliškės dv.
* Karklyniškės pv.
* Karužų k.
* Keistutiškės k.
* Kelmaičių pv.
* Kelmaičių k.
* Kelmynų k.
* Kirsnos Naujosios k.
* Kirsnos Didžiosios k.
* Kirsnos Aštriosios dv.
* Kirsnelės dv.
* Lopiškių k.
* Maišymų k.
* Mastaukos vs.
* Mažališkės pv.
* Mikniškių k.
* Natalino k.
* Neravų dv.
* Neravų vs.
* Pagrūdų k.
* Pakirsnių dv.
* Pakirsnių k.
* Paliūnų k.
* Paneravės vs.
* Resurso pv.
* Rudaminos bk.
* Rudaminos dv.
* Strumbagalvės k.
* Šeštakavos vs.
* Šeštokiškės k.
* Šokolčisnos vs.
* Švedakampio vs.
* Verbalių (Krosnavinių) k.
* Vidzgailų k.
* Vigados vs.
* Vilkakarčiamės k.
* Vilkinyčios k.
* Vingrėnų k.
* Virbalų k.
* Zelenkos vs.


## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 4545 žmonės:
* Lietuviai – 93,55% (4252);
* Žydai – 2,15% (98);
* Rusai – 1,93% (88);
* Vokiečiai – 1,58% (72);
* Lenkai – 0,66% (30);
* Kiti – 0,11% (5).

### Žymūs žmonės

|-
| 1866 || Karužiai || Jurgis Karuža, gydytojas || 1953
|-
| 1899 || Kelmaičiai || Elžbieta Mikalauskaitė, kalbininkė || 1970
|-
| 1903 || Maišymai || Petras Kazlauskas, gydytojas || 1983
|-
| 1946 || Strumbagalvė || Elvyra Julija Bukevičiūtė, kalbininkė ||
|}

## Šaltiniai
Archeologiniai atradimai

**Archeologiniai atradimai** () – 1965–1986 m. TSRS mokslų akademijos ir nuo 1993 m. Rusijos mokslų akademijos Archeologijos instituto informacinis iliustruotas leidinys, leidžiamas Maskvoje.

## Leidinys
Skelbia kasmetinių archeologinių tyrimų duomenis, trumpų informacinių straipsnių autoriai daugiausia yra archeologinių ekspedicijų vadovai. 1966–1988 m. spausdino informacijų ir apie Lietuvos archeologinių paminklų tyrimus. Iki 1999 m. išėjo 28 tomai.

Atsakingasis redaktorius Nikolajus Lopatinas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Археологические открытия
Gruzijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Gruzija|Gruzijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 4 615 807 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 16,1 %
**15-64 m.:* 67,6 %
**65 m. ir vyresni:* 16,4 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 38,6 m.
**vyrų:* 36,1 m.
**moterų:* 41 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** -0,325 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 10,66 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 9,65 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -4,26 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 53 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** - 0,6 % (2005 m apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:* 1,13 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 0,93 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 0,67 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,91 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:*  vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 16,22 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 76,72 m.
**vyrų:* 73,41 m.
**moterų:* 80,45 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 100 %
**vyrų:* 100 %
**moterų:* 100 % (2004 m. apsk.)

## Tautinė sudėtis

### Gyventojai pagal gimimo šalį

### Gyventojai pagal tautybę

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: Gruzija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
*Sąrašas:Gruzijos miestai

## Išnašos
Kroatijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Kroatija|Kroatijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 4 489 409 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.:* 15,6 %
* *15-64 m.:* 67,5 %
* *65 m. ir vyresni:* 17 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
* *bendras:* 41 m.
* *vyrų:* 39,1 m.
* *moterų:* 42,8 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** - 0,052 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 9,64 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 11,75 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): +1,59 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 57 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** 0,4 %

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,06 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,05 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 0,99 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,64 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 0,93 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 6,37 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 75,35 m.
* *vyrų:* 71,72 m.
* *moterų:* 79,18 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
* *bendras:* 98,1 %
* *vyrų:* 99,3 %
* *moterų:* 97,1 % (2001 m. surašymas)

## Šaltiniai
* CŽV pasaulio faktų knyga: Kroatija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
* Sąrašas:Kroatijos miestai
Armėnijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Armėnija|Armėnijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 2 967 004 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 18,2 %
**15-64 m.:* 71,1 %
**65 m. ir vyresni:* 10,6 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 31,5 m.
**vyrų:* 28,8 m.
**moterų:* 34,4 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** -0,03 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 12,65 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 8,39 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -4,56 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 64 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** -0,3 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:* 1,14 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,15 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 0,88 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,64 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,89 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 20,21 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 72,68 m.
**vyrų:* 69,06 m.
**moterų:* 76,81 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 99,4 %
**vyrų:* 99,7 %
**moterų:* 99,2 % (2001 m. surašymas)

## Tautinė sudėtis

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: Armėnija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
*Sąrašas:Armėnijos miestai
Kemas

**Kemas** () – viena iš 14 Centrinės Afrikos Respublikos prefektūrų. Prefektūros sostinė – Sibutas.

## Subprefektūros
* Dekoa
* Sibutas
* Ndžuku
* Mala

## Šaltiniai
Nana–Mamberė

**Nana–Mamberė** () – viena iš Centrinės Afrikos Respublikos prefektūrų. Plotas – 26 600 km². Prefektūros sostinė – Buaras.

## Subprefektūros
* Aba
* Babua
* Baoras
* Bvaras

## Šaltiniai
Vakaga

**Vakaga** () – viena iš Centrinės Afrikos Respublikos prefektūrų, esanti šalies šiaurėje. Plotas – 46 500 km². Prefektūros sostinė – Birao.

## Subprefektūros
* Birao
* Uanda Džalė

## Šaltiniai
Vengrijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Vengrija|Vengrijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 9 905 596 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 15 %
**15-64 m.:* 69,3 %
**65 m. ir vyresni:* 15,8 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 39,4 m.
**vyrų:* 37,1 m.
**moterų:* 42 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** -0,257 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 9,51 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 12,94 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): +0,87 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 68 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** +0,3 %

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:* 1,06 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,06 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 0,97 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,57 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,91 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 7,86 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 73,44 m.
**vyrų:* 69,27 m.
**moterų:* 77,87 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 99,4 %
**vyrų:* 99,5 %
**moterų:* 99,3 % (2003 m. apsk.)

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: Vengrija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
*Sąrašas:Vengrijos miestai
Sangų kalba

**Sangų kalba** – Centrinėje Afrikos Respublikoje plačiai paplitusi kreolinė kalba. Susidarė ngbandžių kalbos pagrindu, yra nemažai prancūziškų skolinių. Vienokiu ar kitokiu lygiu šią kalbą moka iki 5 mln. žmonių, tačiau kaip gimtoji kalba ji daugiausiai vartojama miestuose, o kaimuose vyrauja vietinės genčių kalbos, sangų kalba vartojama tik tarpusavio susibendravimui.

Kalba daugiausia šnekamoji, prancūziškų žodžių santykis dažnai priklauso nuo kalbėtojo socialinio statuso. Sangų kalba turi ir rašytinį variantą. Jo raidyną sudaro priebalsiai p, b, t, d, k, g, kp, gb, mb, mv, nd, ng, ngb, nz, f, v, s, z, h, l, r, y, w; 7 oriniai balsiai a, e, ɛ, i, o, ɔ, u iš kurių 5 gali būti tariami nazalizuotai i, a ɛ ɔ u. Kalba turi tris tonus: žemą, vidutinį ir aukštą: žemo tono raidės rašomos (e), vidutinio (ë), aukšto (ê).

## Nuorodos
*
Lobajė

**Lobajė** () – viena iš 14 Centrinės Afrikos Respublikos prefektūrų. Plotas – 19 235 km². Prefektūros sostinė – Mbaikis.

## Subprefektūros
* Boda
* Boganangonė
* Boganda
* Mbaikis
* Mongumba

## Šaltiniai
Bambaris

**Bambaris** () – miestas ir subprefektūra CAR centrinėje dalyje. Uakos prefektūros administracinis centras. Miestas įsikūręs prie Uakos upės (Ubangio intakas). Banbaris yra svarbus prekybos miestas. Prie jo yra Bambario areouostas.
Bvaras

**Bvaras** () – miestas ir subprefektūra Centrinės Afrikos Respublikos vakaruose. Nana-Mamberės prefektūros administracinis centras. 96,6 tūkst. gyventojų (2003 m.). Per miestą eina Bangio-Garua-Bulos (Kamerūnas) plentas. Yra oro uostas. Medvilnės valymo įmonės, prekyba žemės riešutais. Bvare veikia Prancūzijos karinė bazė.

Į šiaurę ir rytus nuo miesto yra keletas senovinių astronominių megalitų.

## Šaltiniai
Brija (CAR)

**Brija** () – miestas ir subprefektūra Centrinės Afrikos Respublikos centre. Aukštutinio Koto prefektūros administracinis centras. Gyventojų – 35 204 (2003 m.).
Centrinė Afrika

**Centrinė Afrika**, **Vidurio Afrika** arba **Pusiaujo Afrika** – gamtinis ir politinis regionas Afrikos centre, abipus pusiaujo, tarp Gvinėjos įlankos (Atlanto vandenynas) vakaruose ir Rytų Afrikos plokščiakalnio rytuose. Šiaurine regiono riba laikoma 7° š. pl. lygiagretė, pietinė – 13° p. pl. lygiagretė. Tai vienas skurdžiausių regionų pasaulyje.

## Politinis suskirstymas
Politinei Centrinei Afrikai priskiriamos šios valstybės:
* Čadas
* Centrinės Afrikos Respublika, 
* Kamerūnas
* Pusiaujo Gvinėja, 
* Gabonas
* Kongo Respublika
* Kongo Demokratinė Respublika
* San Tomė ir Prinsipė salos.

## Geografija
Geografinę Centrinę Afriką sudaro daugiausia Kongo įduba, taip pat ją supantys neaukšti plokščiakalniai, plynaukštės: Adamava, Azandė, Lundos-Katangos plynaukštė, Žemutinė Gvinėja. Būdingas paviršiaus aukštis 300–500 m (vidurinėje dalyje), šiaurėje ir vakaruose – 500–1000 m, rytuose ir pietuose – 1000–1500 m. Klimatas aplink pusiaują ekvatorinis; ten vidurinė metinė oro temperatūra siekia 23-25&nbsp;°C, per metus vidutiniškai iškrenta 2000 mm kritulių. Einant į šiaurę ir pietus nuo pusiaujo vyrauja subekvatorinis klimatas su ryškiais sausuoju ir drėgnuoju laikotarpiais: vasarą vyrauja ekvatorinis musonas, tada iškrenta 1000–1500 mm kritulių. Į pietus nuo Kongo žiočių esančias Centrinės Afrikos sritis ištisus metus veikia sausos tropinės oro masės, todėl per metus iškrenta 300–500 mm kritulių.

Upių tinklas tankus; dauguma jų priklauso Kongo baseinui; pagrindinės – Ubangis, Kasajus, Kvilu, Ogovė, Šaris, Logonė). Upės slenkstėtos, jose daug krioklių. Didžiausi ežerai – Tumbos, Mai Ndombės, šiaurėje siekia Čado ežerą. Centrinėje regiono dalyje veši Kongo drėgnosios pusiaujo džiunglės, toliau nuo pusiaujo – sezoniškai drėgnieji subekvatoriniai miškai, toliau už miškų – savanų plotai. Centrinės Afrikos drėgnuosiuose atogrąžų miškuose veisiasi okapijos, gorilos, šimpanzės, nykštukiniai begemotai, subekvatoriniuose retmiškiuose ir savanose – afrikiniai buivolai, afrikiniai drambliai, žirafos, okapijos, antilopės, begemotai, krokodilai. Sutinkama ~400 rūšių paukščių, išplitusi musė cėcė.

Daug naudingųjų iškasenų, tačiau nemažai telkinių dėl prastos infrastruktūros neeksploatuojami; randama vario, kobalto, mangano, švino, cinko, alavo, urano, geležies rūdų, deimantų, naftos, gamtinių dujų.

XX a. didžiąją dalį Centrinės Afrikos užėmė Prancūzijos kolonija Prancūzijos Pusiaujo Afrika.

## Šaltiniai
Bangasu

**Bangasu** () – miestas ir subprefektūra Centrinės Afrikos Respublikos rytuose. Mbomu prefektūros administracinis centras. 31 tūkst. gyventojų (2003 m.). Įsikūręs prie Mbomu upės, Pietuose ribojasi su Kongo Demokratine Respublika.
Uhamas–Pendė

**Uhamas–Pendė** () – viena iš Centrinės Afrikos Respublikos prefektūrų. Plotas – 18 000 km². Prefektūros sostinė – Bozumas.

## Subprefektūros
* Bokaranga
* Bozumas
* Bosemptelė
* Kui

## Šaltiniai
Uhamas

**Uhamas** () – viena iš 14 Centrinės Afrikos Respublikos prefektūrų. Plotas – 20 000 km². Prefektūros sostinė – Bosangoa.

## Subprefektūros
* Bosangoa
* Nana-Bakasa
* Nanga-Bogila
* Markunda

## Šaltiniai
Aukso dirbiniai

**Aukso dirbiniai** – archeologinių tyrimų metu randami priešistoriniais laikais iš aukso padaryti ir naudoti daiktai. 

## Dirbiniai
Archeologinėse kultūrose dažniausiai randami įvairūs papuošalai, monetos, indai, namų apyvokos daiktai. II tūkstantmečio pr. m. e. aukso dirbinių aptinkama Azijoje, Afrikoje, Europoje. XV a. pr. m. e. auksas kaip piniginis vienetas pradėtas naudoti Kinijoje, Indijoje, Egipte, nuo VIII – VII a. pr. m. e. – ir Graikijoje. Sudėtingos technologijos aukso dirbinių ypač gausiai gamino ir naudojo skitų gentys, gyvenusios VII a. pr. m. e.- III a. Juodosios jūros šiaurinėse pakrantėse. Skandinavijos šalių gyventojai gausiausiai aukso dirbinius naudojo vėlyvajame geležies amžiuje – 400 m. pr. m. e. – 1050 m. Gotlando saloje rastas keliolikos kilogramų aukso dirbinių lobis. 

## Aukso dirbiniai Lietuvoje
Lietuvoje auksas naudotas labai retai. I tūkstantmečio ir II tūkstantmečio pradžios archeologijos paminkluose aptikta tik keletas paauksuotų dirbinių:
* apskrita segė – Noruišių pilkapynas
* dvi lankinės segės zoomorfiniais galais – Plinkaigalio kapinynas, Vidgirių kapinynas
* paauksuoti stikliniai ir alaviniai karoliai – Plinkaigalio kapinynas
* diržo sagtys bei kalavijo makščių apkalai – Taurapilio pilkapynas ir Taurapilio piliakalnis  

## Šaltiniai
Aukštųjų Rusokų pilkapynas

**Aukštųjų Rusokų pilkapynas** – pilkapynas Vilniaus rajono savivaldybės teritorijoje, Avižienių seniūnija, 1,2 km į pietus nuo Aukštųjų Rusokų kaimo, miške, 0,7 km į šiaurę–šiaurės vakarus nuo Riešės pralaidos kelyje Bendoriai-Gudeliai, 0,25 km į vakarus–šiaurės vakarus nuo Mažosios Riešės piliakalnio, vad. Batarėja ir 0,2 km į vakarus nuo kelio Bendoriai-Gudeliai, Vilniaus miškų urėdija Paežerių girininkijos Siviliškių miškas, 47 kvartalo šiaurės rytinė dalis ir į šiaurę nuo jos, Vilniaus miškų urėdija.

## Pilkapynas
Aukštųjų Rusokų pilkapyne – 35 pilkapiai, iš jų 4 suardyti, 8 apardyti, išsidėstę grupėmis po 5-6, 8–9 m skersmens bei pavieniai 11–13 m skersmens, 1,0–1,5 m aukščio. 1974 m. Istorijos instituto archeologai (vadovė Regina Kulikauskienė) ištyrė 8 pilkapius. Pilkapyno pietrytinėje dalyje aptikta I tūkstantmečio pilkapių su akmenų vainikais, nedeginto (vyro) ir sudeginto mirusiojo kapas. Šiaurės rytų dalyje rasta tik sudegintų I tūkstantmečio antrosios pusės mirusiųjų kapų, įrengtų po pilkapio sampilu, vakarinėje – pilkapių be akmenų vainikų, kai kurie simboliniai – be kapų, tik su įkapėmis. Manoma, kad Aukštųjų Rusokų pilkapyne laidota iki II tūkstantmečio pradžios. Įkapės: geležinis ietigalis, pjautuvas, trinariai žąslai. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.

## Šaltiniai

* Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1974–1975 m. P. 114, Nr. pav. 13

## Nuorodos
* Aukštųjų Rusokų pilkapynas. Aruodai.lt
The Beatles (albumas)

**„The Beatles“** (dar žinomas kaip **„The White Album“**, liet. *Baltasis albumas*) – britų roko grupės „The Beatles“ devintasis studijinis albumas, Jungtinėje Karalystėje išleistas 1968 m. lapkričio 22 d.

## Apžvalga
Albumas yra dvigubas, o jo viršelį puošia viso labo paprasta balta spalva, su iškilusiu albumo pavadinimu, kas nebūdinga praeitiems grupės albumo viršeliams. Nors iš paties albumo nebuvo išleistas nei vienas singlas, tokios dainos kaip „Hey Jude“ bei „Revolution“ buvo įrašyti „The White“ albumo įrašinėjimo metu ir buvo išleisti kaip singlai, tačiau dainos nėra įtrauktos į albumą. Čia vyrauja įvairūs stiliai, nuo britų bliuzo bei *ska* iki Chuck Berry bei Karlheinz Stockhausen.  

Dauguma albumo dainų buvo parašyta, kuomet grupės nariai lankėsi transcendentinės meditacijos kursuose Rišikeše, Indijoje. 1968-ųjų gegužės gale grupė grįžo į „Abbey Road Studios“ įrašų studiją Londone, kad pradėtų įrašinėti dainas, kas tęsėsi iki pat spalio vidurio. Tiesą sakant, įrašinėjant albumą tarp grupės narių kilo kivirčų dėl idėjų skirtumų. Dar viena problema buvo Džono Lenono savivaliavimas, kuomet jis atsivesdavo savo tuometinę naująją merginą Yoko Ono, nors bitlai buvo susitarę, kad jokių žmonų ar merginų niekas nesives dainų įrašinėjimo metu. Dėl nesklandumų, grupę laikinai paliko būgnininkas Ringo Starras. Iš esmės visa ši įtampa tęsėsi iki pat grupės iširimo 1970-aisias. 

## Įvertinimas
Po išleidimo, albumas susilaukė pagyrų iš daugelio kritikų, nors kai kurie komentatoriai ir sukritikavo satyriškas dainas esant jas nesvarbiomis ir nesiderinančiomis su tų dienų realijomis. Bitlai ir albumo prodiuseris Džordžas Martinas taip pat diskutavo, ar nebūtų buvę geriau išleisti viengubą albumą, vietoj dvigubo. Kad ir kaip bebūtų, albumas pasiekė 1-ąją vietą tiek Jungtinėje Karalystėje, tiek Jungtinėse Amerikos Valstijose ir nuo to laiko iki pat šiol kritikų vertinamas kaip vienas geriausių visų laikų albumų. 

## Dainų sąrašas

**Pirma pusė**
# "Back in the USSR"
# "Dear Prudence"
# "Glass Onion"
# "Ob-La-Di, Ob-La-Da"
# "Wild Honey Pie"
# "The Continuing Story of Bungalow Bill"
# "While My Guitar Gently Weeps"
# "Happiness Is a Warm Gun"

**Antra pusė**
# "Martha My Dear"
# "I'm So Tired" 
# "Blackbird" 
# "Piggies" 
# "Rocky Raccoon"
# "Don't Pass Me By" 
# "Why Don't We Do It in the Road?" 
# "I Will" 
# "Julia"
Ažugirių kapinynas

**Ažugirių kapinynas** – kapinynas Utenos rajono savivaldybės teritorijoje, prie Ažugirių kaimo, Pakapių kalne.

## Tyrimai
1976 m. Istorijos instituto ir Utenos kraštotyros muziejaus archeologai (tyrimų vadovas Vytautas Urbanavičius) ištyrė 614 m² m. plotą. Rasti 56 XIV a. pabaigos – XVII a. kapai; kai kurie jų suardyti. Mirusieji laidoti stačiakampėse iki 2 m ilgio duobėse, įvairiame gylyje, su karstais ir be jų. Vienoje duobėje aptikti vyro ir vaiko palaikai. Tirtuose kapuose rasta geležinių įrankių, ietigalių, peilių, molinių puodų (jų aptikta tik moterų kapuose), žalvarinių papuošalų (segių, žiedų, apyrankių, antsmilkinių), Lietuvos, Lenkijos ir Švedijos monetų, odinių piniginių liekanų. Radinius saugo Utenos kraštotyros muziejus (60 dirbinių) ir Lietuvos nacionalinis muziejus.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Urbanavičius V. Ažugirių (Utenos raj.) senkapis / Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1976–1977 metais. V. 1978. P. 210–215
* Urbanavičienė S. Ažugirių kapinynas / Lietuvos archeologija. V. 1995. T. 11. P. 152–168
* Kultūros paminklų enciklopedija. V. 1998. T. 2. P. 142.
Baruoliškis

**Baruoliškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 22 km nuo Karsakiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Beržynė (Panevėžys)

**Beržynė** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Vabalninko, prie kelio . Į rytus nuo kaimo auga Vosniūnų miškas, piečiau teka dešinysis Pyvesos intakas Orija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lichtenšteino demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Lichtenšteinas|Lichtenšteino]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 34 761 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 16,6 %
**15-64 m.:* 69,4 %
**65 m. ir vyresni:* 13,9 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 41 m.
**vyrų:* 40,4 m.
**moterų:* 41,5 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,702 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 9,75 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 7,39 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): 4,66 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 14 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 0,5 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:* 1,01 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 0,99 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 0,98 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,76 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,94 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 4,25 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 80,06 m.
**vyrų:* 76,59 m.
**moterų:* 83,53 m. (2009 apsk.) 

**10 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 100 %
**vyrų:* 100 %
**moterų:* 100 %

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: Lichtenšteinas (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
*Sąrašas:Lichtenšteino miestai
Afrikos Tautų čempionatas

**Afrikos Tautų čempionatas** – futbolo varžybos, įkurtos 2008 m. Čempionatą organizuoja Afrikos futbolo konfederacija. Pirmosios varžybos buvo surengtos 2009 m. vasario 22–kovo 8 d. Dramblio Kaulo Krante. Čempionatas žaidžiamas kas dvejus metus ir kaitaliojamos su Afrikos Tautų taure. Kvalifikacija vyksta kiekvienais poriniais metais, o finalas – ne poriniais metais.

Teisę žaisti šiame čempionate turi tik tie Afrikos futbolininkai, kurie žaidžia savo šalių lygose.

## Nugalėtojai

## Taip pat skaitykite

* Afrikos Tautų taurė

## Nuorodos

* Afrikos futbolo konfederacija
Varėnos II valsčius

:: *Apie valsčių, kurio centras ilgą laiką buvo Varėna I, žr. [[Varėnos valsčius]].*

**Varėnos II valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Varėna II.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1925 m. liepos 1 d. iš dalies Kaniavos valsčiaus ir dalies neutralių žemių. 1926 m. gegužės 4 d. jis perduotas iš Lydos apskrities Vilniaus-Trakų apskričiai.

1930 m. gegužės 19 d. prijungta dalis Eišiškių valsčiaus, 1930 m. birželio 3 d. – visas likęs Kaniavos valsčius. II pasaulinio karo metais Lenkijai netekus šiaurės rytinių žemių, Varėnos II valsčius susijungė su Varėnos valsčiumi – tai įvyko 1940 m. vasario 22 d. Nepaisant to, 1941 m. birželį prasidedant vokiečių okupacijai, vėl minimi Varėnos I ir II valsčiai. Galutinai abu valsčiai sujungti 1944 m. liepos 13 d.

## Viršaičiai
* Liucijonas Dringelis
* Antanas Žižnevskis 
* Jonas Taraila, 1939–1944 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Valsčiaus kaimai (Radzima.net)
Delas

**Delas** () – Graikijos sala, apsupta žiedo formos salų grupės, vadinamos Kikladais. Plotas – 3,5 km². 2011 m. gyveno 24 gyventojai.

Tai viena svarbiausių mitologinių, istorinių ir archeologinių Graikijos vietų. Minima Odisėjoje. Nuo 1873 m. miesto liekanas tiria archeologai. Salos kasinėjimai yra vieni intensyviausių Viduržemio jūros regione, o radiniai (mozaikų ir marmurinių griuvėsių) eksponuojami Delo archeologiniame muziejuje ir Atėnų archeologiniame muziejuje. 1990 m. Delo archeologinė vietovė įrašyta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

Delas buvo šventas prieglobstis tūkstantmečiais anksčiau nei sala tapo pagal graikų mitologiją Apolono ir Artemidės gimtine. Apie 1000 m. pr. m. e. čia apsigyveno jonėnai. 700 m. pr. m. e. Delas buvo didžiausias religinis centras. II bei III a. pr. m. e. jis tapo klestinčiu prekybos uostu. 478 m. pr. m. e. po Graikų-persų karų įkurta Delo lyga Atėnų paliepimu, besibaigiant Peloponeso karui Sparta laikinai suteikė nepriklausomybę. Po Makedonijos karalystės žlugimo priklausomybę atgavo. 166 m. pr. m. e. valdant Romai tapo laisvuoju uostu. 88 m. pr. m. e. nuniokotas Ponto karaliaus Mitridato VI Eupatoro, tūkstančiai gyventojų buvo nužudyti. 69 m. pr. m. e. piratų sugriautas miestas neatsigavo, nepasaint to, kad 42 m. pr. m. e. pateko Atėnų žinion. Viduramžiais vietovės statiniai smarkiai nukentėjo nuo statybinių medžiagų išgrobstymo.


Heraion, Delos 02.jpg|Heros šventykla
File:Delos lions.jpg|Delo liūtų terasos
File:Delos House of Cleopatra.jpg|Statulos Kleopatros name


## Išnašos
Kazachstano demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Kazachija|Kazachijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 15 399 437 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 21,8 %
**15-64 m.:* 70,2 %
**65 m. ir vyresni:* 7,9 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 29,6 m.
**vyrų:* 28,1 m.
**moterų:* 31,3 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,392 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 16,6 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 9,39 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -3,3 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 58 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 1,2 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:* 1,06 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,04 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 0,95 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,54 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,93 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 25,73 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 67,87 m.
**vyrų:* 62,58 m.
**moterų:* 73,47 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 99,5 %
**vyrų:* 99,8 %
**moterų:* 99,3 % (1999 m. apsk.)

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: Kazachija (angliškai)
Martyniškis

**Martyniškiu** vadinami kaimai:

* Jonavos rajone;
* Molėtų rajone;
* Pakruojo rajone;
* Ukmergės rajone;
* Utenos rajone;
* Zarasų rajone.
Šešuolių valsčius

**Šešuolių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Šešuoliai.

## Istorija

Minimas nuo 1539 m., vėliau panaikintas, atkurtas po I pasaulinio karo. Kai kurie šaltiniai nurodo, kad 1938–1940 m. valsčius neegzistavo. Galutinai panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Smėlių rajonui (4 apylinkės) ir Širvintų rajonui (1 apylinkė).

|-
| 1923 m.  || 235 || 5110 || 1057 || || 92 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 110 || 5500 || || 9 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 115 || || || 5 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Karolis Latinis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1913 || Mėgučiai || Pranas Markauskas, vargonininkas || 1975
|-
| 1935 || Mišniūnai || Antanas Navalinskas, žurnalistas, redaktorius || 2020
|-
| 1940 || Vaitkuškis || Genovaitė Dambrauskienė, teisėtyrininkė || 2024
|-
| 1947 || Bajorai || Stasys Gaidamavičius, inžinierius, esperantininkas || 2008
|}

## Šaltiniai
Norvegijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Norvegija|Norvegijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 4 660 539 (2009 m. apskaičiavimai)

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.:* 18,5 %
* *15-64 m.:* 66,2 %
* *65 m. ir vyresni:* 15,2 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
* *bendras:* 39,4 m.
* *vyrų:* 38,5 m.
* *moterų:* 40,2 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,341 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 10,99 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 9,29 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): + 1,71 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 77 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 0,7 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,05 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,05 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1,03 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,75 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 0,98 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 3,58 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 79,95 m.
* *vyrų:* 77,29 m.
* *moterų:* 82,74 m. (2009 apsk.)

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
* *bendras:* 100 %
* *vyrų:* 100 %
* *moterų:* 100 %

## Šaltiniai
* CŽV pasaulio faktų knyga: Norvegija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
* Sąrašas:Norvegijos miestai
Nyderlandų demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Nyderlandai|Nyderlandų]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 16 715 999 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.:* 17,4 %
* *15-64 m.:* 67,7 %
* *65 m. ir vyresni:* 14,9 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
* *bendras:* 40,4 m.
* *vyrų:* 39,6 m.
* *moterų:* 41,2 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** + 0,412 % (2009 m. apsk.)

**[[Gimstamumas]]:** 10,4 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Mirtingumas]]:** 8,74 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Migracijos indeksas]]** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): 2,46 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 82 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** 0,9 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,05 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,05 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1,02 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,76 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 0,98 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 4,73 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 79,4 m.
* *vyrų:* 76,8 m.
* *moterų:* 82,14 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
* *bendras:* 99 %
* *vyrų:* 99 %
* *moterų:* 99 % (2003 m. apsk.)

## Šaltiniai
* CŽV pasaulio faktų knyga: Nyderlandai (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
* Sąrašas:Nyderlandų miestai
Graikijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Graikija|Graikijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 10 737 428 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.:* 14,3 %
* *15-64 m.:* 66,6 %
* *65 m. ir vyresni:* 19,2 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
* *bendras:* 41,8 m.
* *vyrų:* 40,7 m.
* *moterų:* 42,9 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,127 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 9,45 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 10,51 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): + 2,33 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 61 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 0,6 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,06 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,06 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1 vyras vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,78 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 0,96 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 5,16 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 79,66 m.
* *vyrų:* 77,11 m.
* *moterų:* 82,37 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
* *bendras:* 96 %
* *vyrų:* 97,8 %
* *moterų:* 94,2 % (2001 m. surašymas)

## Tautinė sudėtis

Užsienyje gimę Graikijos gyventojai pagal šalį (Eurostat):

## Šaltiniai
* CŽV pasaulio faktų knyga: Graikija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite

* Sąrašas:Graikijos miestai

## Išnašos
Issa Hayatou

**Isa Hajatu** (*Issa Hayatou*, 1946 m. rugpjūčio 9 d. Garua, Prancūzų Kamerūne – 2024 m. rugpjūčio 8 d. Paryžiuje, Prancūzijoje) – buvęs Afrikos futbolo konfederacijos (CAF) prezidentas. Pareigas ėjo nuo 1988 iki 2017 m. 1974 m. ėjo Kamerūno futbolo asociacijos generalinis sekretorius pareigas, 1988 m. tapo prezidentu. Nuo 1990 m. buvo FIFA vykdomojo komiteto narys. 2002 m. kandidatavo į FIFA prezidentus, bet pralaimėjo Sepp Blatter.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Apie Issa Hayatou oficialioje FIFA svetainėje  (Anglų kalba)
Aglinė

**Aglinė**, **Eglinė** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Šipliškės valsčiuje, Suvalkų apskrityje, Palenkės vaivadijoje, prie Lietuvos sienos. Kaime yra 1 tūkstantmečio – 2 tūkstantmečio pradžios Aglinės piliakalnis.

## Gyventojai
Senieji gyventojai – jotvingiai. 2008 m. buvo 30 gyventojų, 70 % jų – lietuviai, kalba vakarų aukštaičių tarme.

## Istorija

Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį kaimas buvo priskirtas Lietuvos Respublikai. Pagal 1921 m. lenkų valdžios atliktą gyventojų surašymą kaime gyveno 66 žmonės, iš kurių 23 lenkai ir 43 lietuviai. 1975-1998 m. kaimas priklausė Suvalkų vaivadijai.

## Šaltiniai
Švedijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiama informacija apie Švedijos gyventojus.

## Istorija
Senieji šalies gyventojai vertėsi medžiokle ir žvejyba. III tūkstantmetyje pr. m. e. paplito gyvulininkystė ir žemdirbystė. II tūkstantmetyje pr. m. e. įsiveržė gyvulių augintojų gentys (spėjama, kad indoeuropiečiai). Jos pavergė vietos gyventojus. Pirmaisiais mūsų eros amžiais čia apsigyveno šiaurės germanų gentys svionai ir gautai. IX-XII a. dabartinės Švedijos teritorijoje susiformavo švedų etninė grupė.

## Demografija

**Gyventojų skaičius:** 9 059 651 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 15,7 %
**15-64 m.:* 65,5 %
**65 m. ir vyresni:* 18,8 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
**bendras:* 41,5 m.
**vyrų:* 40,4 m.
**moterų:* 42,6 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,158 % (2009 m. apsk.)

**[[Gimstamumas]]:** 10,13 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Mirtingumas]]:** 10,21 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Migracijos indeksas]]** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): + 1,66 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 85 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 0,5 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
**Gimimo metu:* 1,06 vyro vienai moteriai
**Jaunesniems nei 15 metų:* 1,06 vyro vienai moteriai
**15-64 metų:* 1,03 vyro vienai moteriai
**65 metų ir vyresniems:* 0,79 vyro vienai moteriai
**Visai populiacijai:* 0,98 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 2,75 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.) (antras mažiausias rodiklis pasaulyje)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 80,86  m. (dešimtas didžiausias pasaulyje)
**vyrų:* 78,59 m.
**moterų:* 83,26 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
**bendras:* 99 %
**vyrų:* 99 %
**moterų:* 99 % (2003 m. apsk.)

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: Švedija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
*Sąrašas:Švedijos miestai
Aglinės piliakalnis

**Eglinės piliakalnis** (tarm. **Aglinės piliakalnis**, ) – piliakalnis šiaurės Lenkijoje, prie Aglinės kaimo (Palenkės vaivadija, Suvalkų apskritis, Šipliškės valsčius).

## Piliakalnis
Piliakalnis įrengtas 20 m aukščio kalvoje. Piliakalnio 30 m ilgio, 20 m pločio aikštelės pietiniame krašte supiltas 6–8 m aukščio ir 4 m pločio pylimas. Papėdės pietinėje dalyje yra senovės gyvenvietės liekanų, rasta lipdytinės keramikos. 1990 m. piliakalnį tyrė Varšuvos archeologijos muziejaus Baltų sektoriaus archeologai, vadovaujami muziejaus direktoriaus dr. Jono Jaskonio, archeologė Ana Bitner-Vrublevska. Per tyrimus rasta apie 800 IX a.– XI a. radinių. 1 tūkstantmetyje – 2 tūkstantmečio pradžioje piliakalnyje ir gyvenvietėje gyveno jotvingiai.

## Istorija
Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. piliakalnio apylinkėse gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. piliakalnis priklausė Lietuvos Didžiajai Kunigaikštijai. Pagal 1920 m. liepos 12 d. Lietuvos ir Tarybų Rusijos taikos sutartį piliakalnis pateko į Lietuvos Respublikai priskirtą teritoriją.

Piliakalnyje kasmet vyksta Poezijos pavasaris, kurį organizuoja Punsko „Aušros“ leidykla ir Lenkijos lietuvių draugija.

Pastaba:  Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Eglinės piliakalnis. Punskas.lt 
* Vaizdas iš palydovo
* Juozas Vaina. Piešti, fotografuoti ir iškasti kryžiai primena
* Piliakalnis turistiniame žemėlapyje
Portugalijos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Portugalija|Portugalijos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 10 707 294 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.:* 16,3 %
* *15-64 m.:* 66,1 %
* *65 m. ir vyresni:* 17,6 % (2009 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
* *bendras:* 39,4 m.
* *vyrų:* 37,3 m.
* *moterų:* 41,6 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** + 0,275 % (2009 m. apsk.)

**[[Gimstamumas]]:** 10,29 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Mirtingumas]]:** 10,68 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**[[Migracijos indeksas]]** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): + 3,14 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 59 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 1,4 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,07 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,09 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 0,99 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,7 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 0,95 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 4,78 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 78,21 m.
* *vyrų:* 74,95 m.
* *moterų:* 81,69 m. (2009 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
* *bendras:* 93,3 %
* *vyrų:* 95,5 %
* *moterų:* 91,3 % (2003 m. apsk.)

## Šaltiniai
* CŽV pasaulio faktų knyga: Portugalija (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
* Sąrašas:Portugalijos miestai
Abiras

**Abiras** () – miestas Centrinėje Afrikos Respublikoje, Mbomu prefektūroje.

Kai Centrinė Afrikos Respublika dar buvo Prancūzijos kolonija, Abiras buvo jos sostinė nuo 1894 iki 1906 metų. Vėliau sostinė persikėlė į dabartinę sostinę Bangį.

## Išnašos
Babua

**Babua** () – miestas ir subprefektūra Centrinės Afrikos Respublikos vakarinėje dalyje, Nana-Mamberės prefektūroje. Nutolęs apie 550 km į šiaurės vakarus nuo sostinės Bangio ir yra Kamerūno pasienyje.
Ancien Bakanis

**Ancien Bakanis** () – kaimas Centrinės Afrikos Respublikoje, Lobajės prefektūroje, į pietvakarius nuo sostinės Bangio, pasienyje su Kongo Demokratine Respublika.
Gaižiūnų poligonas

**Gaižiūnų poligonas** – karinis poligonas, įkurtas 1930 m. netoli Gaižiūnų kaimo (Jonavos raj.) Lietuvos kariuomenės reikmėms. Šiuo metu priklauso kariuomenės Didžiojo Lietuvos etmono Jonušo Radvilos mokomajam pulkui.

Gaižiūnų poligono plotas – 5520 ha. Poligone vienu metu pratybas gali organizuoti trys Lietuvos kariuomenės batalionai, o vykdant ir šaudymo pratybas – du pėstininkų batalionai. Šaudymo pratybas galima atlikti iš automatinių šautuvų ir kulkosvaidžių, įvairių rūšių pistoletų ir granatsvaidžių. Poligone yra įrengta 15 įvairaus pobūdžio šaudyklų, 2 granatų mėtymo aikštelės, M113 A1 šarvuočių trasa, 24 mokomieji laukai, skirti mokymams nenaudojant kovinių šaudmenų. Įrengiant poligoną, didelę paramą suteikė Danijos Boriso poligono kariškiai.

2016 m. buvo priimtas sprendimas iki 12000 ha ploto išplėsti Gaižiūnų poligoną, sudarant sąlygas jame treniruotis kuopos dydžio vienetui su mūšio paramos elementais (artilerija, minosvaidžiai) ir vykdyti kovinį šaudymą. Poligone planuojama įrengti naujas įvairios paskirties šaudyklas: šaudymui iš artilerijos pabūklų, pėstininkų kovos mašinų, kulkosvaidžių, lengvųjų šaulių ginklų, taip pat atnaujinti taktinį lauką.

## Incidentai
2025 m. liepos 28 d. į Lietuvą per Baltarusijos sieną pateko bepilo­tis orlaivis, pastebėtas apie 200 m aukštyje. Jis vėliau nukrito netoli Gaižiūnų poligono. Rugpjūčio 1 d. Lietuvos kariuomenė patvirtino, kad rastas orlaivis yra Gerbera tipo, panašus į apgaulės priemonę, imituojančią HESA Shahed 136 droną. Lietuvos URM įteikė Baltarusijos laikinajam reikalų patikėtiniui griežtą protesto notą dėl neteisėto drono įskridimo liepos 28 d. URM pareikalavo paaiškinimų ir priemonių, kad panašių incidentų ateityje nepasikartotų.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Oficialus poligono tinklalapis
Bakuma

**Bakuma** () – miestas ir subprefektūra Centrinės Afrikos Respublikos centrinėje dalyje, Mbomu prefektūroje. Netoliese yra Bakumos oro uostas.
Želvos valsčius

**Želvos valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje, į rytus nuo Ukmergės. Centras – Želva.

## Istorija

Įkurtas po I pasaulinio karo 1918 m. Ukmergės apskrityje. 1936 m. pastatytas naujas valsčiaus būstinės pastatas.

Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Smėlių rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 145 || 5069 || 1056 || || 107 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 133 || 6450 || || 11 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 147 || || || 7 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Jonas Vaišutis, 1932 m.
* P. Sarulis, vykdomojo komiteto pirmininkas iki 1945 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiuje buvo 10 dvarų (kitais šaltiniais – 25) ir 8 palivarkai. Dvarai buvo Aukštadvario, Laumėnų I ir II, Gursčių, Miškiniškių, Labeikių, Lelikonių, Keitučių, Adomavos, Paželvių, Meilūnų, Vėderų, Daugudžių, Baruvkos, Šilninkų, Juodakių, Kazliškių ir kt. Palivarkų centrai – Šukiškis, Rapoliškis, Pavarai, Bastūnai, Gelbudiškis, Kakariekos, Laumianka, Dainiškiai, Lukošiūnai. Valsčiaus kaimuose veikė 9 mokyklos: Vėderų, Pilionių, Daubariškių, mažesnės – Juodakių, Karališkių, Skripėtiškių, Bastūnų. Miestelyje buvo dvi mokyklos – lietuvių ir žydų.

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1898 || Vederai || Aleksandras Vytautas Kupstas, aktorius ir režisierius || 1964
|-
| 1914 || Bajorai || Pranas Gaida-Gaidamavičius, kunigas || 
|-
| 1926 || Paželviai || Eduardas Kunavičius, aktorius ir režisierius || 2006
|-
| 1927 || Bastūnai I || Alfonsas Matulis, gydytojas ||
|-
| 1929 || Paželviai || Vytautas Daugudis, archeologas || 2001
|-
| 1932 || Paškonys || Vytautas Bačius, filologas, televizijos žurnalistas || 2020
|}

## Šaltiniai
Horsens FS

**Horsenso FS** –Danijos futbolo klubas  iš Horsenso.

## Istorija
1915 m. lapkričio 4 d. įkurtas klubas.

1994 m. geriausi klubo žaidėjai perėjo į naują AC Horsens klubą.

## Pasiekimai

## Išnašos

## Nuorodos
* foot.dk archyvas 
* SOCCERWAY
Nordvest FC

**„Nordvest“ futbolo klubas**, dar kitaip vadinamas **Holbeko „Nordvest“** – Danijos futbolo klubas iš Holbeko. 

Angliškuose šaltiniuose žinomas **Nordvest Football Club**, bei **Nordvest FC** pavadinimais.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 2008 m. Klubas įkurtas iš BI Holbaek klubo profesionalių žaidėjų.

Nordvest FC buvo susietas su Holbæk B&I klubu (HB&I), tačiau 2008 m. liepos 1 d. sukurtas atskiras klubas, kuris siekė profesionalaus klubo statuso.

Tapo 2010–2011 m. sezono Antrojo diviziono nugalėtojais.

2013–2014 m. Antrojo diviziono rytų gruopėje buvo šešti.

2014 m. birželio mėn. buvo likviduotas šis darinys ir buvo grįžta prie Holbæk B&I pavadinimo.

2014 m. vasarą **Nordvest Football Club** nustojo egzistuoti.

## Stadionas
Namų rungtynes žaidė Holbæk Stadion, Holbeke, kuris talpino 10 tūkst. žiūrovų, iš jų – 1,1 tūkst. vietų buvo sėdimos.

## Pasiekimai
***2. Division: (1x)**
: **Nugalėtojai**: 2010–2011 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* foot.dk archyvas 
* SOCCERWAY
* fodboldhistorisk arkiv
Aarhus Fremad

**Orhuso „Fremad“** – Danijos futbolo klubas iš Orhuso.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia x apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Ølstykke FC

**Elstiukės FC** – Danijos futbolo klubas iš Elstiukės.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1918 m. gegužės 18 d., kai buvo įkurtas klubas. 

Žaidė žemesniuose divizionuose ir dideliais laimėjimais negali pasigirti.

## Stadionas
Namų arena – Elstiukės miesto stadionas, Elstiukė. Stadiono talpa 3 tūkst. žiūrovų.

## Spalvinė gama
Mėlyna ir geltona spalvos.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
Aleksejevka (Oriolo sritis)

**Aleksejevka** – kaimas Rusijoje, Oriolo srities, Pokrovskojės rajono pietryčiuose.

Aleksejevkos laukuose 1943 m. vasario 20 d. – kovo 20 d. įvyko Raudonosios armijos 16-osios lietuviškosios šaulių divizijos pirmosios kautynės su Vokietijos kariuomene. Divizijai jos buvo nesėkmingos, patirti dideli nuostoliai: iš daugiau, kaip 9900 divizijos karių 1328 žuvo, 3215 buvo sužeista, 159 dingo be žinios, 122 susirgo. Kitais duomenimis, nuostoliai buvę dar didesni – žuvo 5218 karių, iš jų 4064 kilę iš Lietuvos. Žuvusieji palaidoti Aleksejevkos kapinėse. 1962 m. čia pastatytas paminklinis akmuo, 1963 m. aplink kapines pasodintas Draugystės sodas.

## Šaltiniai
Brønshøj BK

**Kopenhagos „Brønshøj“** – Danijos futbolo klubas iš Kopenhagos Brionshiojaus priemiesčio.

## Istorija
Klubo ištakos siekia 1919 m. 2024–2025 m. sezone varžėsi Trečiajame divizione (IV), kur liko penktoje vietoje.

## Pasiekimai

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* Globalsportsarchive