Paveisininkų piliakalnis

**Paveisininkų piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis ir papėdės gyvenvietė Lazdijų rajono savivaldybės teritorijos pietvakarinėje dalyje, 2 km į šiaurę nuo Paveisininkų, pietiniame Veisiejo ežero krante.

Pasiekiamas plentu Veisiejai–Kapčiamiestis ties Semoškais pasukus Paveisininkų link, ties pirmosiomis Paveisininkų sodybomis pasukus į dešinę šiaurėn link Veisiejo ežero. Sausesniu sezonu prie piliakalnio galima prieiti pusiasalio rytiniu pakraščiu per pelkę, kitu laiku geriau plaukti valtimi.

## Piliakalnis

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų vakarų kryptimi, apjuosta 1-3 m aukščio ir 8-16 m pločio pylimu. Jo šiaurinėje dalyje yra 1-1,5 m gylio įdubimas – senojo įvažiavimo vieta. Rytinio pylimo 4-5 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 7 m pločio terasą, už kurios iškastas 9 m pločio ir 1,2 m gylio griovys. Tyrimų metu čia rastas 7 m pločio, 1,2 m gylio griovys ir 5 m pločio antras pylimas bei 5,5 m pločio ir 1 m gylio antras griovys. Vakarinėje pusėje, 5 m žemiau pylimo, yra 4 m pločio terasa, 4 m žemiau jos – antra 10 m ilgio ir 15 m pločio terasa.

Rytinėje - šiaurės rytinėje papėdėse, 1,5 ha plote plyti papėdės gyvenvietė.

Užtvenkus ežerą piliakalnis ir papėdės gyvenvietė su sausuma jungiasi tik pietų pusėje.

Teritorijos plotas – 3,96 ha.
Vaizdas:Paveisininkų plk., 1.JPG|Piliakalnis iš pietryčių
Vaizdas:Veisiejis nuo Paveisininkų piliakalnio.JPG|Vaizdas į Veisiejo ežerą nuo piliakalnio
Vaizdas:Paveisininkų piliakalnis (2).JPG|Piliakalnio vaizdas iš pietryčių pusės
Vaizdas:Paveisininkų piliakalnis (3).JPG|Piliakalnio vaizdas iš šiaurės vakarų pusės


## Tyrinėjimai
1954 ir 1962 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. 1962 m. Pranas Kulikauskas ištyrė piliakalnio aikštelės šiaurės rytinę dalį (240 m² plotą) ir dalį papėdės gyvenvietės, padarė pylimo šiaurės rytų ir pietinės dalies pjūvius.

Aikštelėje aptiktas 1 m storio I tūkst. – XIII a. kultūrinis sluoksnis su grublėta keramika, o po juo – ankstesnio laikotarpio kapinynas.

Kapinynas veikė I tūkst. pr. m. e., prieš įrengiant piliakalnį. Ištirta 27 krūsniniai kapai, būdingi jotvingiams. Juose mirusieji laidoti sudeginti, o degintiniai kauliukai su pelenais supilti iš akmenų sukrautuose dėžės pavidalo konstrukcijose.

Piliakalnio pylimas supiltas per 2 kartus. Pirmasis pylimas buvo 1,6 m aukščio, viršuje grįstas akmenimis. Paaukštintas pylimas išorėje sutvirtintas moliu, akmenimis. Jo viršuje įrengta stulpinės konstrukcijos gynybinė siena.

Papėdės gyvenvietėje rastas 60 cm storio III-IV a. kultūrinis sluoksnis su židiniais, stulpavietėmis, ūkinėmis duobėmis, Romos moneta, žalvarine lankine sege, apyrankės dalimi, brūkšniuota ir grublėta keramika.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. – Vilnius, 1973. – P. 141
* Pranas Kulikauskas. Paveisininkų piliakalnis ir jo tyrinėjimai. – Lietuvos TSR aukštųjų mokyklų mokslo darbai. Istorija. – Vilnius, 1970. – I. 11. – P. 227–246
* Petras Tarasenka. Užnemunės krašto piliakalniai. – Vilnius. 1997. – P. 84-85
* Gintautas Zabiela. Piliakalnių likimas Lietuvos valstybės susidarymo išvakarėse. – Lituanistica. – 1991. – Nr. 4. – P. 27, 31–32

## Nuorodos
* 
* 
* 

* Paveisininkų piliakalnis
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai