Saulius Skvernelis

**Saulius Skvernelis** (g. 1970 m. liepos 23 d. Kaune) – Lietuvos politikas, buvęs Lietuvos Respublikos Ministras Pirmininkas (2016–2020 m.) ir Seimo Pirmininkas (2024–2025 m.).

Nuo 2011 iki 2014 m. užėmė Lietuvos policijos generalinio komisaro pareigas. 

Politinę karjerą pradėjo A. Butkevičiaus vyriausybėje, kurioje nuo 2014 m. lapkričio iki 2016 m. balandžio užėmė vidaus reikalų ministro pareigas. 

## Išsilavinimas
Vaikystėje persikėlė į Marijampolę (tuometinį Kapsuką). 1977–1988 m. mokėsi Kapsuko Jono Jablonskio vidurinėje mokykloje. 

1989 m. Vilniaus universiteto Fizikos fakultete studijavo fiziką, tačiau studijų nebaigė. 1990–1994 m. Vilniaus Gedimino technikos universitete studijavo automobilių ir autoūkio specialybę, įgijo mechanikos inžinieriaus kvalifikaciją.

1998–2005 m. studijavo Mykolo Romerio universitete, baigė teisės magistro studijas.

## Profesinė veikla

1994–1998 m. dirbo Lietuvos policijos akademijos Policijos teisės ir profesinės taktikos katedros asistentu. 1998–1999 m. užėmė Trakų rajono komisariato kelių policijos komisaro-inspektoriaus pareigas. 1999–2001 m. Policijos viešosios policijos Kelių policijos tarnybos Organizacinio skyriaus komisaras-inspektorius. Nuo 2001 iki 2003 m. užėmė viešosios policijos biuro Eismo priežiūros tarnybos Kelių patrulių rinktinės komisaro pareigas. 2003–2005 m. policijos eskortavimo rinktinės komisaras. 2005–2008 m. policijos eismo priežiūros tarnybos viršininkas.

Nuo 2008 iki 2011 m. ėjo policijos generalinio komisaro Vizgirdo Telyčėno pavaduotojo pareigas. V. Telyčėnui atsistatydinus, į generalinio komisaro pareigas pasiūlytas S. Skvernelis. Jo kandidatūrą vidaus reikalų ministrui Raimundui Palaičiui pasiūlė pats V. Telyčėnas. 2011 m. vasario 25 d. prezidentė D. Grybauskaitė pasirašė dekretą, kuriuo paskyrė S. Skvernelį eiti Lietuvos policijos komisaro pareigas (nuo 2011 m. kovo 7 d.). Komisaro pareigose dirbo iki 2014 m. lapkričio. 2014 m. lapkritį S. Skverneliui atsistatydinus iš generalinio komisaro pareigų, 2014 m. lapkričio 11 d. į šį postą paskirtas Linas Pernavas.

## Vidaus reikalų ministras (2014 m.)
2014 m. lapkričio 11 d. Specialiųjų tyrimų tarnybai (STT) pradėjus ikiteisminį tyrimą dėl įtariamų neskaidrių viešųjų pirkimų, vidaus reikalų ministras (VRM) Dalius Alfonsas Barakauskas atsistatydino iš užimamų pareigų. Lapkričio 11 d. jį pakeitė Rolando Pakso pasiūlytas, premjero Algirdo Butkevičiaus pateiktas ir prezidentės Dalios Grybauskaitės paskirtas Saulius Skvernelis. Naujasis ministras teigė, kad jo prioritetai bus kibernetinis saugumas ir atskirties tarp rajonų mažinimas.

### Kritika po I. Molotkovo situacijos
2015 m. lapkričio 19 d. iš Vilniaus policijos patrulio pasprukus suimtajam Igoriui Molotkovui ir šiam iš policininkų pagrobus ginklą, organizuota didelio masto bėglio paieška mieste, dalyvaujant gausioms policijos ir Aro pajėgoms. Vykstant suimtojo paieškai, S. Skverneliui skambino tuometinė Seimo pirmininkė Loreta Graužinienė, prašydama suteikti daugiau informacijos apie situaciją mieste. S. Skvernelis atsakė, kad jis informaciją teikia premjerui, o ne Seimo pirmininkei. Taip pat pastebėjo, kad L. Graužinienės kreipimasis trukdė jo darbui. L. Graužinienei sukritikavus nederamą ministro elgesį, ją palaikė prezidentė D. Grybauskaitė, pastebėdama jau ne pirmą kartą S. Skvernelio demonstruojamą žemą politinį lygį.

Sulaukęs kritikos, 2015 m. lapkričio 20 d. S. Skvernelis paskelbė pasitraukiąs iš VRM vadovo posto. Šio sprendimo nepalaikė nei A. Butkevičius, nei Seimas, surinkęs 75 parašus, skatinančius premjerą nepalaikyti ministro sprendimo pasitraukti. Po pusantros savaitės S. Skvernelis atsiėmė atsistatydinimo pareiškimą ir liko vidaus reikalų ministro poste.

### Atsistatydinimas (2016 m.)
2016 m. S. Skvernelis pareiškė planuojantis dalyvauti rudenį vykstančiuose 2016 m. Seimo rinkimuose ir atstovauti „Lietuvos valstiečių žaliųjų sąjungai“. „Tvarka ir teisingumas“ partijos atstovai, delegavę S. Skvernelį į vidaus reikalų ministro postą, pareikalavo, kad šis pasitrauktų iš užimamų ministro pareigų. 2016 m. balandžio 13 d. atsistatydinimo dekretas buvo pasirašytas D. Grybauskaitės. Naujuoju vidaus reikalų ministru paskirtas Tomas Žilinskas.

## Ministras Pirmininkas (2016–2020 m.)

2016 m. spalio 9 ir 23 d. vykusiuose Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose S. Skvernelis atstovavo Lietuvos valstiečių žaliųjų sąjungai (LVŽS). Partijos rinkiminiame sąraše jis užėmė pirmąją vietą. Rinkimuose LVŽS užėmė pirmąją vietą, užsitikrinusi 56 mandatus 2012–2016 m. Seime.

Pasibaigus rinkimams, LVŽS norėjo sudaryti plačią koaliciją su socialdemokratais (LSDP) ir konservatoriais. Konservatoriai pasipriešino koalicijai su LSDP ir siūlė įtraukti Liberalų sąjūdį.

Po derybų susitarta dėl koalicijos tarp LVŽS, kuri į premjero postą pasiūlė S. Skvernelį ir LSDP, kuri užsitikrino Ūkio, Teisingumo ir Užsienio reikalų ministerijas. 2016 m. gruodžio 13 d. S. Skvernelio ministrų kabineto programa patvirtinta, prisiekė naujasis ministras pirmininkas S. Skvernelis.

## 2019 m. Lietuvos prezidento rinkimai
2019 m. sausio 17 d. S. Skvernelis pranešė apie savo dalyvavimą 2019 m. prezidento rinkimuose. 2019 m. sausio 11–20 d. vykusios „Vilmorus“ apklausos rezultatų duomenimis, 
kandidatų į prezidentus reitinguose S. Skvernelis užėmė antrąją vietą su 16,9% palaikančiųjų (2018 m. gruodžio mėnesį jo palaikymas siekė 10,6%).

2019 m. kovo 13 d. kandidatas į prezidentus pristatė savo rinkiminio štabo komandą. Jam vadovauti pasirinktas Vytautas Bakas, buvęs S. Skvernelio patarėjas vidaus reikalų ministerijoje. Štabe taip pat dirbo Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininko pareigas ėjęs Zenonas Vaigauskas. S. Skvernelis rinkimų kampanijoje akcentavo būtinybę stiprinti teismus, antikorupcines institucijas, mažinti šešėlines veiklas. Pasisakė už šalies krašto apsaugos stiprinimą, NATO įsipareigojimų įvykdymą.. Pirmu savo vizitu po rinkimų S. Skvernelis įvardino Lenkiją, šalį, kurioje jis buvo išrinktas metų žmogumi.

2019 m. gegužės 12 d. vyko pirmasis prezidento rinkimų turas. Jame S. Skvernelis liko trečias, surinkęs 279 413 balsų arba 19,58% nuo visų balsavusiųjų. Prieš rinkimus žadėjęs, kad pralaimėjus rinkimus atsistatydintų iš premjero pareigų, 2019 m. liepos 9 d. pranešė nusprendęs toliau eiti ministro pirmininko pareigas. Šias pareigas užėmė iki 2020 m. Seimo rinkimų.

## Demokratų sąjunga „Vardan Lietuvos“

2021 m. rugsėjo 7 d. S. Skvernelis su devyniais seimo nariais paliko LVŽS frakcija, kartu su 3 mišros seimo grupės parlamentarais seime sukūrė Demokratų frakciją „Vardan Lietuvos“ .

2022 m. sausio 29 d. įsteigta politinė partija Demokratų sąjunga „Vardan Lietuvos“ (DSVL), pirmininku išrinktas S. Skvernelis .

## 2024–2028 m. Seimas

2024 m. spalio 13 ir 27 d. vykusiuose Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose S. Skvernelio lydimas DSVL sąrašas gavo 14 mandatų.

2024 m. lapkričio 11 d. buvo pasirašyta koalicijos sutartis tarp LSDP, DSVL ir „Nemuno aušros“. S. Skvernelio prašymu į sutartį buvo įrašyta nuostata dėl savanoriško parlamentaro neliečiamybės panaikinimo Generalinės prokuratūros kreipimosi atveju .

2024 m. lapkričio 14 d. S. Skvernelis buvo išrinktas į Seimo pirmininko pareigas: 107 parlamentarai balsavo už, 19 prieš, 10 susilaikė, 1 biuletenis negaliojo.

2025 m. vasarą pasirodžius informacijai apie premjero Gintauto Palucko artimos aplinkos verslo ryšius, 2025 m. rugpjūtį vyriausybės vadovas atsistatydino, nustojo galioti koalicijos sutartis.

## Kontroversijos

### „Orlen Lietuva“
2019 m. lapkričio 4 d. „15min“ žurnalistai Birutė Davidonytė ir Dovydas Pancerovas paskelbė tyrimą apie S. Skvernelio ir „Orlen Lietuva“ bendrovės  susitarimus. Šis tyrimas publikuotas atskiroje knygoje „Kabinetas 339" 2019 m. lapkritį.

#### Neviešinti susitikimai su Lenkijos politikais 2016 m.

2016 m. rudenį, priešrinkiminės kampanijos į 2016–2020 m. Seimą metu, į parlamentą kandidatuojantis S. Skvernelis dalyvavo viešai neskelbtame susitikime su įtakingu Lenkijos politiku Jaroslavu Kačinskiu. Jame aptarti „Orlen Lietuva" bendrovės, turinčios naftos perdirbimo gamyklą Mažeikiuose, įsiskolinimai ir dėl to kilę nesutarimai su ankstesnėmis Lietuvos vyriausybėmis. Daugiametė „Orlen Lietuvos" skola sukaupta bendrovei atsisakius sumokėti visus jiems paslaugas teikusių „Lietuvos geležinkelių“ sąskaitose nurodomus mokesčius, taip pat įsiskolinus už jai tiektą elektros energiją.

Apie du S. Skvernelio konfidencialiai organizuotus susitikimus su J. Kačinskiu viešai skelbiama nebuvo. Susitikimus organizavo ir jiems tarpininkavo verslininkas ir buvęs krepšinio žaidėjas Tomas Pačėsas. Susitikimuose dalyvavo S. Skvernelis, J. Kačinskis ir T. Pačėsas. 2016 m. lapkritį įvykusiame susitikime dalyvavo ir Adamas Bielanas, tuo metu ėjęs Lenkijos Senato vicepirmininko pareigas. 

Pasak T. Pačėso, antrąjį kartą susitikę S. Skvernelis, tuomet jau einantis Lietuvos premjero pareigas, ir J. Kačinskis aptarė „Orlen Lietuva" problemas. Anot T. Pačėso, šįkart S. Skvernelis atsižvelgė į „Orlen“ prašymus ir norus. Vėliau premjeras susitiko su kitais lenkų politikais ir „Orlen“ atstovais. Pasak S. Skvernelio, jam tapus ministru pirmininku, susitikimai su lenkų politikais buvo organizuojami ne T. Pačėso, bet oficialios premjero komandos.

#### „Orlen Lietuva“ sutartys ir lengvatos

2017 m. birželio 28 d. „Lietuvos geležinkeliai“ pasirašė sutartį su „Orlen Lietuva“ dėl „Orlen Lietuvos“ skolų pasidalinimo per pusę ir nuolaidų krovinių gabenimui geležinkeliu. Skelbta, kad nuolaidos siekė maždaug 100 mln. eurų. „Orlen Lietuva“ nurodė, kad sumos yra pervertintos, tačiau dėl sutarties konfidencialumo tikslių sumų neatskleidė. Tuomet S. Skvernelis konstatavo, kad „suderėjus Lietuvai ypač naudingus tarifus  „Lietuvos geležinkeliai“ sugeba ir dividendus išmokėti didelius, ir dar kitus mokesčius į biudžetą sumokėti“. 

Po sutarties pasirašymo, 2017 m. „Lietuvos geležinkelių“ nuostoliai išaugo dvigubai. Viena iš išaugusių nuostolių priežasčių – taikos sutartis su „Orlen Lietuva“.

2017 m. lapkričio 13 d. energetikos ministras Žygimantas Vaičiūnas susitikime su „Orlen Lietuvos“ vadovu aptarė vadinamąjį VIAP mokestį, kurio įmonė atsisakė mokėti. Kitą dieną Energetikos ministerija pranešė apie naują mokesčių lengvatą, kuri stambiom bendrovėm leido susigrąžinti 85% šio mokesčio. Konkurencijos tarybai pastebėjus, kad tai gali sukurti privilegijuotas sąlygas ir suvaržyti kitų imonių konkurenciją „Orlen Lietuvai“, lengvata buvo priimta. S. Skvernelis teigė, kad mokesčio lengvata sukurta siekiant pritraukti naujas investicijas. 

2020 m. rugpjūtį pranešta, kad VIAP mokesčio lengvata pasinaudojusioms bendrovėms išmokėta 13 mln. eurų, iš kurių 6 mln. – „Orlen Lietuvai“.

2017 m. „Orlen Lietuva“ paprašė Lietuvos vadovybės pakeisti kasmetinio valstybės rengiamo elektros energijos rezervo aukciono taisykles. Jos draudė valstybei skolingoms įmonėms dalyvauti konkurse (įskaitant vis dar įsiskolinusią „Orlen Lietuvą“). Prašymas buvo patenkintas: per dvejus metus, „Orlen Lietuvai“ laimėjus aukcionus, valstybė bendrovei sumokėjo 6 mln. eurų. S. Skvernelis nurodė, kad elektros energijos rezervo aukciono taisyklių pakeitimu siekta užtikrinti didesnę konkureciją ir mažesnę paslaugos kainą.

#### „Orlen Lietuva“ parama ir S. Skvernelio aplinkos žmonės

2018–2019 m. „Orlen Lietuva“ tapo įvairių krepšinio klubų rėmėjais, kurių vadovai, akcininkai yra S. Skvernelio aplinkos verslininkai. Panevėžio „Lietkabelio“ klubo prezidentas, buvęs kelių policininkas, milijonierius Alvydas Bieliauskas kartu su S. Skverneliu tarnavo kelių policijoje ir buvo gerai pažįstami. 2016 m. A. Bieliauskas LVŽS paaukojo 7 tūkst. eurų. A. Bieliauskas supažindino S. Skvernelį su T. Pačėsu, kuris vėliau organizavo slaptus premjero susitikimus su lenkų politikais. Vilniaus miesto savivaldybė atskleidė, kad Vilniaus „Rytas“ iš „Orlen Lietuvos“ gavo 100 tūkstančių eurų. Panevėžio „Lietkabelis“ – 150 tūkstančių eurų. Kauno „Žalgiris“ – 270 tūkstančių eurų 

2020 m. vasario 4 d. S. Skvernelis atnaujino savo privačių interesų deklaraciją, nurodydamas naująją žmonos Silvijos Skvernelės darbovietę „Orlen Baltics Retail“. Susilaukęs klausimų, S.Skvernelis pakomentavo, kad „jos atlyginimas nesiekia nė pusės mano“.

### „Registrų Centro“ duomenų teikimo žurnalistams nutraukimas
2018 m. rugsėjo 14 dieną „registrų centras“ (RC) informavo nutraukiantis nemokamą registro duomenų teikimą žurnalistams, argumentuojant, kad tokiai praktikai nebuvo teisinio pagrindo . 

Žurnalistai atskleidė, kad sprendimas nutraukti nemokamą informacijos tiekimą buvo priimtas po neskelbto Premjero S. Skvernelio ir RC vadovo S. Urbanavičiaus susitikimo. Premjero patarėjas Tomas Beržinskas teigė „Jei darbotvarkėje susitikimo nėra, vadinasi, tokio ir nebuvo“. Vyriausybės vadovo patarėjas Skirmantas Malinauskas vėliau žurnalistams komentavo, kad susitikimas įvyko ir jame tikrai buvo kalbama apie duomenų teikimą žurnalistams .

2018 m. spalio 3 d. vyko vyriausybės pasitarimas dėl susisiekimo ministro Roko Masiulio pasiūlymo leisti žurnalistams laikinai gauti prieiga prie RC duomenų kol bus paruoštas įstatymų projektas. Posėdyje buvo nuspręsta sprendimą atidėti, žurnalistams pareikalavus darbinio posėdžio įrašo, buvo pranešta, kad jis yra sunaikintas. Posėdyje dalyvavusi Interneto žiniasklaidos asociacijos pirmininkė Aistė Žilinskienė patvirtino, kad S. Skvernelis pats prieštaravo R. Masiulio pasiūlymams.

2018 m. spalio 10 d. vyriausybė priėmė nutarimus, kuriais žurnalistams neatlyginamai buvo pradėti teikti RC duomenys .

2018 m. spalio 16 d. Saulius Skvernelis Seime atsakinėjo į parlamentarų klausimus. Teigė, kad R. Masiulio projektui nebuvo pritarta, nes jis turi trūkumų. Teigė, kad Vyriausybės darbo reglamentas nenumato pasitarimų garso įrašų saugojimo. Opozicija oponavo, nurodydama Vyriausybės kanceliarijos darbo reglamentą, kuriame numatomas posėdžių ir pasitarimų skaitmeninių įrašų saugojimas iki mėnesio galo, tada perkėlimas ir saugojimas Vyriausybės kanceliarijos archyve.

2020 m. liepos 23 d. Lietuvos vyriausias administracinis teismas neskundžiamai nusprendė, kad Vyriausybės kanceliarija pažeidė žurnalistų teises gauti, rinkti ir skelbti informaciją ištrindama pasitarimo įrašą .

### Knygos „Kabinetas 339“ skundas
2020 m. rugpjūčio 3 d. S. Skvernelis pateikė skundą dėl knygos „Kabinetas 339“ reklamos, kuriame teigiama, kad be jo sutikimo buvo naudota jo nuomonė, veidas, buvo pažeista jo garbė, orumas, reputacija.

2021 m. kovo 12 d. teismas panaikino 2020 m. rugpjūčio 28 d. VVTAT nuosprendį, kuriame konstatuojamas Reklamos įstatymo pažeidimas dėl S. Skvernelio vardo ir pavardės minėjimo knygos reklamavime. Teismas pažymėjo, kad žinomo ir viešo žmogaus vardo ir pavardės paminėjimas nepažeidžia privatumo. 

### Ikiteisminis tyrimas 2026 m.
2026 m. vasario 9 d. rytą teisėsaugos pareigūnai, įskaitant STT, atliko kratas Seimo narių S. Skvernelio ir Kazio Starkevičiaus Seimo kabinetuose ir namuose.

Kratos susijusios su 2025 m. gruodį atliktom kratom ir teisėsaugos tyrimu dėl įtariamų korupcinių veiklų Augalininkystės tarnyboje. Jų metu rasta aukso, grynųjų pinigų, sprogmenų, kokaino. Generalinės prokuratūros Organizuotų nusikaltimų ir korupcijos tyrimo departamentas pranešė, kad yra tiriamas politinis palankumas. K. Starkevičių ir S. Skvernelį nuspręsta apklausti kaip specialiuosius liudytojus. Po kratų S. Skvernelis nurodė, kad nieko nusikalstamo nėra padaręs.

## Vidaus politika

### Abortai
2025 m. gegužę Seimo pirmininko pareigas einantis S. Skvernelis sakė palaikantis nemokamus abortus jeigu kyla grėsmė moters, vaisiaus gyvybei, išžaginimo atveju. Kitais atvejais laikosi nuomonės, kad nėštumo nutraukimas neturėtų būti apmokėtas iš Privalomojo sveikatos draudimo.

### Partnerystės įstatymas
2020 m. spalio mėnesį premjeras S. Skvernelis sakė nepalaikantis partnerystės instituto įteisinimą, pasisakė už teisinio statuso suteikimą, kuris leistų kartu gyvenantiems asmenims gauti tokias pilietines teises kaip atstovavimą, paveldimumą.

2025 m. balandžio mėnesį Konstituciniam Teismui nutarus, kad neįteisinta partnerystė prieštarauja Konstitucijai, Seimo pirmininkas S. Skvernelis teigė, kad turės būti priimtas naujas įstatymas, atitinkantis šį sprendimą.

## Asmeninis gyvenimas

### Vėžio diagnozė
2019 m. rugpjūčio 28 d. S. Skvernelis spaudos konferencijoje paskelbė, kad serga vėžiu – limfoma. Vyriausybės vadovui buvo atlikta operacija, taikoma chemoterapija ir imunoterapija. 2020 m. vasario 5 d. spaudai pranešė, kad įveikė vėžį, yra pasiekta pilna remisija.

### Šeima
Vedęs antrą kartą. Žmona – finansininkė Silvija Kirdonytė-Skvernelė (g. 1978 m.). Turi dukterį (g. 2009 m.) ir sūnų (g. 2016 m.).

### Įgūdžiai
Moka rusų ir lenkų kalbas. Teigė mokantis anglų kalbą.

## Įvertinimas
* 2003 m. PD prie LR VRM atminimo ženklas „Lietuvos policijai – 85“
* 2005 m. III laipsnio Vadovybės apsaugos departamento prie VRM garbės ženklas
* 2006 m. III laipsnio policijos pasižymėjimo ženklas „Už nuopelnus“
* 2020 m. Ordino „Už nuopelnus Lenkijos Respublikai“ Didysis kryžius

## Šaltiniai

|-

|-