open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1995 m. Europos krepšinio čempionatas

**XXIX Europos krepšinio čempionatas** vyko 1995 m. Atėnuose (Graikija). Lietuvos vyrų krepšinio rinktinė pirmą kartą po valstybingumo atkūrimo ir trečią kartą iš viso dalyvavo Europos krepšinio čempionate. Tai buvo pirmas kartas, kai Lietuvos rinktinė, dalyvaudama čempionate nelaimėjo aukso medalių. Finale Serbijos ir Juodkalnijos rinktinė po labai atkaklios ir dramatiškos kovos rezultatu 96:90 nugalėjo Lietuvos rinktinę.

## Turnyras

### A grupė

### B grupė

## Atkrintamosios varžybos

## Vietos
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lietuvos komanda
Lietuviai grupės varžybose iškovojo 5 pergales per šešias rungtynes, ketvirtfinalyje įveikė Rusiją, pusfinalyje – Kroatiją.

Du lietuvių žaidėjai – Šarūnas Marčiulionis ir Arvydas Sabonis tapo rezultatyviausiais turnyro žaidėjais. Arvydas Sabonis taip pat buvo pirmas pagal atkovotus kamuolius (vid. 14,5 per rungtynes)

## Nuorodos
* Fiba Europe čempionato statistika, žaidėjai
1997 m. Europos krepšinio čempionatas

**XXX Europos krepšinio čempionatas** vyko 1997 m., nuo birželio 24 d. iki liepos 6 d. Ispanijoje, trijuose Katalonijos miestuose – Žeronoje, Badalonoje ir Barselonoje. Lietuvos vyrų krepšinio rinktinė ketvirtą kartą dalyvavo Europos krepšinio čempionate ir pirmą kartą jame liko be medalių, užėmusi 6-ą vietą.

## Čempionato dalyvės
#  (auksas 1987, sidabras 1989, bronza 1949);
#  (sidabras 1993);
#  (medalių neiškovojo);
#  (medalių neiškovojo);
#  (auksas 1937, 1939, sidabras 1995);
#  (sidabras 1979);
#  (sidabras 1949, bronza 1937, 1951, 1953, 1959);
#  (medalių neiškovojo);
#  (auksas 1983, sidabras 1937, 1946, 1991, bronza 1971, 1975, 1985);
#  (auksas 1995);
#  (sidabras 1963, bronza 1965, 1967);
#  (auksas 1935, sidabras 1939);
#  (sidabras 1973, bronza 1991);
#  (bronza 1993, 1995);
#  (auksas 1993);
#  (medalių neiškovojo).

## Turnyras

### Pirmas etapas

### A grupė

### B grupė

### C grupė

### D grupė

### Antras etapas

### E grupė

### F grupė

## Atkrintamosios varžybos

## Vietos
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Žaidėjai
Simbolinis penketukas:
* Michailas Michailovas (Rusija)
* Gregoras Fučka (Italija)
* Artūras Karnišovas (Lietuva)
* Predragas Danilovičius (Jugoslavija)
* Odedas Katašas (Izraelis)

## Lietuvos komanda
Lietuvos komanda pirmame etape laimėjo visas trejas B grupės rungtynes – prieš Izraelį (75-60), Prancūziją (94-88) ir Slovėniją (76-67). Antrame etape pralaimėta graikams (66-73), laimėta prieš turkus (93-85) ir pralaimėta rusams (64-93), E grupėje užimta 3 vieta. Ketvirtfinalyje pralaimėta Jugoslavijos komandai (60-75), kovoje dėl 5-8 vietų nugalėta Lenkija (76-55), o rungtynėse dėl 5 vietos pralaimėta Ispanijai (93-94).

Į turnyro simbolinį penketuką pateko Artūras Karnišovas, jis taip pat buvo ir rezultatyviausias turnyro žaidėjas, pelnęs 213 taškų (vidutiniškai po 20,7 taškų per rungtynes), į antrąjį simbolinį penketuką išrinktas Gintaras Einikis.

Komandoje žaidė:
* Gintaras Einikis
* Saulius Štombergas
* Artūras Karnišovas
* Dainius Adomaitis
* Darius Lukminas
* Eurelijus Žukauskas
* Virginijus Praškevičius
* Mindaugas Timinskas
* Darius Maskoliūnas
* Šarūnas Jasikevičius
* Andrius Jurkūnas
* Kęstutis Šeštokas
2001 m. Europos krepšinio čempionatas

**XXXII Europos krepšinio čempionatas** vyko 2001 m. rugpjūčio 31 d. – rugsėjo 9 d. Turkijoje (Ankaroje, Antalijoje ir Stambule). Tai pats nesėkmingiausias Lietuvos vyrų krepšinio rinktinės pasirodymas Europos krepšinio čempionatuose. Lietuvos rinktinė, aštuntfinalyje pralaimėjusi Latvijos rinktinei, iš tolimesnės kovos iškrito ir užėmė 9-12 vietą.

## Čempionato dalyvės
#  (sidabras 1949, bronza 1937, 1951, 1953, 1959);
#  (auksas 1937, 1939, sidabras 1995);
#  (sidabras 1979);
#  (medalių neiškovojo);
#  (medalių neiškovojo);
#  (sidabras 1973, 1999, bronza 1991);
#  (auksas 1935, sidabras 1939);
#  (medalių neiškovojo);
#  (auksas 1995, 1997, bronza 1999);
#  (auksas 1993);
#  (bronza 1993, 1995);
#  (medalių neiškovojo);
#  (sidabras 1993, bronza 1997);
#  (auksas 1983, 1999, sidabras 1937, 1946, 1991, 1997, bronza 1971, 1975, 1985);
#  (auksas 1987, sidabras 1989, bronza 1949);
#  (medalių neiškovojo).

## Turnyras

### Pirmas etapas

### A grupė
**[[Ankara]]**

### B grupė
**[[Ankara]]**

### C grupė
**[[Antalija]]**

### D grupė
**[[Antalija]]**

### Antras etapas

## Atkrintamosios varžybos

### Dėl 5-8 vietų

## Vietos
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lietuvos komanda
Grupės turnyre Lietuvos komanda laimėjo rungtynes prieš Ukrainą (82-60) ir Izraelį (68-59) bei pralaimėjo Prancūzijai (65-76) ir A grupėje užėmė 2 vietą. Aštuntfinalyje Lietuva pralaimėjo Latvijos komandai ir užėmė 9-12 vietą.

Žaidėjai:
* Gintaras Einikis
* Andrius Jurkūnas
* Mindaugas Timinskas
* Ramūnas Šiškauskas
* Šarūnas Jasikevičius
* Eurelijus Žukauskas
* Darius Songaila
* Mindaugas Žukauskas
* Saulius Štombergas
* Rimantas Kaukėnas
* Robertas Javtokas
* Donatas Slanina
1999 m. Europos krepšinio čempionatas

**XXXI Europos krepšinio čempionatas** vyko 1999 m. Prancūzijoje (Antibe, Klermon Ferane, Dižone, Tulūzoje, Le Mane, Po ir Paryžiuje). Lietuvos vyrų krepšinio rinktinė penktą kartą dalyvavo Europos krepšinio čempionate ir jame, ketvirtfinalyje rezultatu 72-74 pralaimėjusi Ispanijos rinktinei, užėmė penktą vietą.

## Čempionato dalyvės
#  (auksas 1995, 1997);
#  (sidabras 1949, bronza 1937, 1951, 1953, 1959);
#  (sidabras 1979);
#  (medalių neiškovojo);
#  (sidabras 1993, bronza 1997);
#  (sidabras 1973, bronza 1991);
#  (medalių neiškovojo);
#  (auksas 1955, sidabras 1953, bronza 1946);
#  (medalių neiškovojo);
#  (auksas 1983, sidabras 1937, 1946, 1991, 1997, bronza 1971 1975, 1985);
#  (bronza 1993, 1995);
#  (medalių neiškovojo);
#  (medalių neiškovojo);
#  (auksas 1993);
#  (auksas 1937, 1939 sidabras 1995);
#  (auksas 1987, sidabras 1989, bronza 1949).

## Turnyras

### Pirmas etapas

### A grupė
**[[Tulūza]]**

### B grupė
**[[Klermonas-Feranas]]**

### C grupė
**[[Antibas]]**

### D grupė
**[[Dižonas]]**

### Antras etapas

### E grupė
**[[Po (Prancūzija)|Po]]**

### F grupė
**[[Le Manas]]**

## Atkrintamosios varžybos

### Dėl 5-8 vietų

## Vietos
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Žaidėjai
Rezultatyviausias turnyro žaidėjas – Albertas Hererosas (*Alberto Herreros*), pagal atkovotus kamuolius pirmas – Arvydas Sabonis.

Simbolinis čempionato penketukas:
* Arvydas Sabonis (LIT)
* Tonis Kukočius (CRO)
* Artūras Karnišovas (LIT)
* Albertas Hererosas (ESP)
* Antuanas Rigodo (FRA)

## Lietuvos komanda
D grupės rungtynėse Lietuva, pralaimėjusi Čekijai (62-78) bei laimėjusi prieš Vokietiją (84-74) ir Graikiją (82-64), užėmė trečiąją vietą. Antrajame etape lietuviai nugalėjo Turkiją (74-48), Kroatiją (91-75) bei Italiją (74-62) ir užėmė pirmąją vietą F grupėje.

Ketvirtfinalyje Lietuva kovėsi prieš Ispaniją, kuriai pralaimėjo rezultatu 72-74. Kitose rungtynėse nugalėta Turkija (80-56), o paskutinėse rungtynėse dėl penktos vietos lietuviai nugalėjo Rusijos komandą 103-72.
Pasifajė

Graikų mitologijoje **Pasifajė** (**Pasifė**) – Helijo duktė, Kirkės sesuo, Kretos karaliaus Mino žmona. Su Minu ji buvo Ariadnės, Androgėjo, Glauko, Deukaliono, Faedros ir Katrėjo motina. Su Poseidono siųstu baltu buliumi – Minotauro motina.

## Mitas
Kai Minas neištesėjo pažado ir atsisakė paaukoti Poseidonui paties dievo siųstą nuostabų baltą jautį, Poseidonas sukėlė Pasifajei nesveiką potraukį jaučiui. Pagal kitą versiją, šį potraukį Pasifajei sukėlė Afroditė, taip keršydama Pasifajei ir jos tėvui Helijui už tai, kad Helijas buvo atskleidęs Hefaistui slaptus Afroditės ir Arėjo meilės ryšius. Nuo jaučio Pasifajė pagimdė Minotaurą, pabaisą jaučio galvą ir žmogaus kūnu, kurį Minas uždarė labirinte.
 
## Kultas
Pasifajė buvo garbinama kaip orakulinė deivė Spartos provincijoje Talamajoje. Geografas Pausanijas aprašo nedidelę šventyklą, esančią netoli švaraus upelio, jos šlove bronzinės Helijo ir Pasifajės statulos. Jis taip pat Pasifaję lygina su Ino ir Selene.
Raugulys

**Raugulys** () – skrandžio motorikos sutrikimas, kai nevalingai pro burną iš skrandžio ar stemplės išsiskiria dujos. Taip atsitinka dėl to, kad skrandyje padaugėja dujų arba į jį patenka oro su maistu. Paprastai dujos patenka į žarnyną, bet kai jų susikaupia per daug, ima dirginti skrandžio gleivinę. Tada refleksiškai susitraukia diafragmos ir pilvo preso raumenys, ir įvyksta raugulys. Šio proceso metu išsiskiria truputį skrandžio turinio, dėl to burnoje jaučiamas rūgštus arba kartus skonis. Raugulys atsiranda ir dėl intesnysvių puvimo ir rūgimo procesų, kai susidaro daug anglies dvideginio, metano, sieros vandenilio, amoniako ir kt. Taip pat atsirūgstama sergant gastritu, skrandžio opalige, vėžiu ir kt. Sveikas žmogus atsirūgsta persivalgęs arba išgėręs gazuoto skysčio, pvz., mineralinio vandens.
Vėmimas

**Vėmimas** () – apsauginio virškinimo sistemos reflekso veikimas (kartais – skrandžio motorikos sutrikimas), kai pro burną pasišalina skrandžio, o kartais ir žarnų turinys. Tai sudėtingas refleksas, kurio metu dirginami vėmimo zonų receptoriai. Kartais vemti pradedama nuo stipraus susijaudinimo, pamačius, užuodus organizmui nepriimtino maisto, išvydus vėmalus, kraują. Vemiant giliai įkvepiama, nusileidžia antgerklis ir pakyla gerklos – tai apsaugo kvėpavimo takus nuo vėmalų patekimo.

Vėmimas dažnai turi apsauginę reikšmę, nes šitaip pašalinamas sugedęs maistas, toksinės medžiagos ir kt. Tačiau ilgai trunkantis ir gausus vėmimas šalina vandenį, chloridus ir vandenilio jonus iš organizmo. Atsiranda dehidratacija, todėl gali ištikti koma ir traukuliai. Dažnas vėmimas sekina organizmą, trikdo kraujotaką.

Dirbtinai sukeltą vėmimą naudoja kaip priemonę skrandžiui valyti. Tam paprastai geria daug šilto vandens, o po to pirštu ar plunksna kutena burnos gilumoje sritį apie ryklės žiotis, liežuvio šaknį. Nepageidaujamą vėmimą ar bent žiaukčiojimą dažnai sukelia gydytojai, kai apžiūrėdami mažų vaikų ryklę mentele prispaudžia liežuvį prie burnos dugno.

Vėmimą sukelia ir pykinimas, kuris gali atsirasti supantis supuoklėmis, skrendant lėktuvu, plaukiant laivu ar važiuojant duobėtu keliu. Kadangi vėmimas estetiškai nemalonus, vėmalai teršia aplinką, aviakompanijos lėktuvuose dalina nemokamus maišelius, kuriais gali pasinaudoti keleiviai, jei juos su supykins ir jiems teks vemti.

Vėmimas kartais tampa mirties priežastimi. Gana dažnai taip miršta labai girti asmenys, kurie nuo girtumo praranda sąmonę ir, būdami be sąmonės, ima vemti. Jei tuo metu jis guli aukštielninkas, didelė rizika užspringti vėmalais. Nesąmoningo žmogaus galva pasukama į šoną, kad vėmalai nepakliūtų į kvėpavimo takus.

## Išnašos
Rėmuo

**Rėmuo** () – skrandžio motorikos sutrikimas, pasireiškiantis deginimo jausmu epigastriumo srityje ir už krūtinkaulio. Jis atsiranda nusilpus apatiniam stemplės sfinkteriui, dėl to rūgštus skrandžio turinys patenka į apatinę stemplės dalį. Rėmuo dažnai pasitaiko padidėjus skrandžio sulčių rūgštingumui.

## Išnašos
Pykinimas

**Pykinimas** () – skrandžio motorikos sutrikimas, atsirandantis dėl retroperistaltinio skrandžio sienos bangavimo ir pilvo ertmės nervinių rezginių dirginimo.

Pykinti gali ir dėl vestibiulinio ausies aparato dirginimo (pvz., skrendant lėktuvu, plaukiant laivu). Pykinant gausėja seilėtekis, pablykšta oda, apima silpnumas, pila šaltas prakaitas, retėja pulsas ir mažėja arterinis kraujospūdis.

## Išnašos
Danajas

Graikų mitologijoje **Danajas** – Egipto karaliaus Belo sūnus. Jis buvo Aigipto brolis dvynys, 50 dukterų, danaidžių, tėvas. Danajas perėmė valdžią iš Gelanoro Arge. Linkėjus nužudė Danają, keršydamas už savo brolių žūtį.

Kitas Danajas, gali būti, kad tas pats, turėjo tris dukteris: Jalisa, Kamira ir Linda. Jo dukterys buvo garbinamos Rode, kur jis buvo sustojęs ir įkūręs šventyklą Atėnei, kelyje iš Egipto į Graikiją.
Kamira

Graikų mitologijoje **Kamira** – Danajo dukra. Ji buvo garbinama Rodo saloje. Kamira buvo labai gerbiama Kamirose, kuris buvo pavadintas jos garbei po mirties.
Aigijalė

Graikų mitologijoje **Aigijalė** (**Aegialės** arba **Aegijalės**) vardu buvo du personažai.
* Viena iš heliadžių, Helijo ir Klimenės dukra.
* Aigalėja: Adrastėjo ir Amfitėjos duktė, Diomedo žmona. Diomedas ją paliko, kadangi ji buvo neištikima, kai jis buvo Trojos kare.
Anoreksija

**Nervinė anoreksija** (*anorexia nervosa*;  – „apetito nebuvimas“) – valgymo sutrikimas, pasireiškiantis nenormaliai sumažėjusiu kūno svoriu, patologiniu apetito praradimu.

Nervinė anoreksija kyla dėl neurozinio noro suliesėti, neadekvataus savęs vertinimo, savivertės siejimo su lieknu kūno sudėjimu. Šia liga sergantis žmogus badauja ir neigia, kad kūnui normaliai funkcionuoti reikia bent pagrindinių maisto medžiagų. Be to, slepia savo ligą, sąmoningai mažina kūno svorį, vengdamas „storinančio“ maisto. Sutrikimas dažniausiai būdingas paauglėms mergaitėms ir jaunoms merginoms, kurios ypač jaudinasi dėl savo išvaizdos. Prie sutrikimo paūmėjimo gali prisidėti ne tik griežta dieta, bet ir pernelyg aktyvi fizinė veikla. Kūno svoris gali būtu kontroliuojamas vėmimo sukėlimu, laisvinamaisiais, diuretikais, dietinėmis tabletėmis.

Dėl ankstyvojoje paauglystėje ar jauname amžiuje prasidėjusios ligos ir sunkaus mitybos apribojimo nervinė anoreksija gali sukelti rimtų ilgalaikių sutrikusio vystymosi pasekmių, įskaitant numatomo augimo nepasiekimą ir mažą kaulų tankį. Dažniausios klinikinės išraiškos yra amenorėja, hipotenzija, hipotermija ir bradikardija. Taip pat gali būti nustatyta anemija, leukopenija, padidėjęs šlapalo kiekis, padidėję kepenų fermentai ir endokrininiai sutrikimai. Be kita ko, sutrikimas siejamas ir su vienu didžiausiu mirtingumu iš visų psichinių ligų. Mirtis ištinka dėl nepakankamos mitybos fiziologinio poveikio (elektrolitų stokos), ypač susijusio su širdies ir kraujagyslių aritmija. Liga gali negrįžtamai pažeisti visus vidaus organus.

Anoreksija sukelia daug neigiamų padarinių, pavyzdžiui, raumenų masės mažėjimą, inkstų nepakankamumą, nuovargį ir silpnumą, plaukų slinkimą, odos blyškumą, lytinio potraukio praradimą, pykinimą, galvos svaigimą, alpimą. Gali privesti prie savižalos, savižudybės, neretai tokiam asmeniui gali būti nustatyta depresija, generalizuotas nerimo sutrikimas, įvairūs asmenybės sutrikimai, obsesinis kompulsinis sutrikimas. Nėra vienos konkrečios šį sutrikimą sukeliančios priežasties, veikiausiai jis išsivysto sąveikaujant biologiniams ir aplinkos veiksniams.

## Išnašos
Bulimija

**Bulimija** (), arba **hiperoreksija** () – psichologinis sutrikimas, dėl kurio kuriam laikui liguistai susilpnėja arba išnyksta sotumo jausmas ir nekontroliuojamai padidėja apetitas.

Ligoniams būdinga nuolatinė viršsvorio baimė, pasikartojantys persivalgymai, po kurių ima persekioti kaltės jausmas, bandoma „atitaisyti“ padėtį, maistą išvemiant, geriant laisvinančius vaistus ir arbatas, sportuojant, naudojant kenksmingas medžiagas (pvz., actą ar liesinančias tabletes) ir pan. Daugeliu atvejų *bulimija* sergantys žmonės serga ir anoreksija. Valgymo sutrikimai dažniausiai būdingi paauglėms mergaitėms ir jaunoms moterims. Bulimija dažniau serga tie, kurie turi artimų giminaičių, sergančių šia liga.

Kai kuriais atvejais bulimiją gali sukelti ir fiziologiniai sutrikimai – tarpinių smegenų (hipotalame esančio alkio centro) pažeidimas, endokrininių liaukų sutrikimai ir kt. Sergantis fiziologinės kilmės bulimija daug valgo, tačiau neprisisotina, jaučia silpnumą, galvos skausmą, nutunka. Tokiu atveju nesuvaldomo noro „numesti svorį“ gali ir nebūti. Nervinė bulimija gali prasidėti ir dėl psichologinių veiksnių, noro suliesėti neatsisakant maisto.

## Išnašos

## Nuorodos
* Sveikas. Lt apie bulimiją
Akmens anglis

**Akmens anglis** – nuosėdinė augalinės kilmės uoliena, sudaryta iš anglies, hidrokarbonatų ir įvairių priemaišų (sulfidų, oksidų ir kitų junginių). Akmens anglis susidarė iš augalinių liekanų, kurios buvo suslėgtos, sukietintos ir veikiamos aukšta temperatūra bei slėgiu. Manoma, kad didžioji akmens anglies klodų dalis atsirado iš augalų, augusių pelkių ekosistemose. Kai šie augalai žūdavo, jų biomasė anaerobinėse sąlygose palaipsniui virsdavo akmens anglimi. Didžioji akmens anglies dalis susidarė karbono periodo nuosėdose.

## Rūšys
* Lignitas arba rudoji anglis
* Puskoksis
* Koksas
* Antracitas, labiau metamorfizuota atmaina

## Akmens anglies formavimasis
Akmens anglis formuojasi iš augalų liekanų, kurios buvo sutankintos, sukietintos, chemiškai apdorotos dėl slėgio, ir temperatūros ji metamorfizuojasi.

Akmens anglis formavosi iš pelkės ekosistemos organizmų. Kai pelkės augalai žūsta, jų biomasė kaupiasi, yra anaerobinėse (žemo deguonies lygio) sąlygose, suformuodama durpes. Durpių sluoksnis grimsta žemyn, dėl karščio ir slėgio virsdamos lignitu arba rudosiomis anglimis. O didelis karštis ir slėgis lignitą paverčia minkštosiomis bituminėmis anglimis ir antracitu.

## Akmens anglies kasyba

Akmens anglis slūgso įvairaus storio klodais, lęšiais, tarpsluoksniais. Gali siekti 2,5 km gylį, kartais randama prie žemės paviršiaus.

Įvairiais skaičiavimais, pasaulyje yra 8-16 trilijonų tonų akmens anglies. Didžiausios šalys, kasančios akmens anglį yra:

Šiose šalyse kasyba vyksta dviem būdais – atviruoju (dideliuose karjeruose) ir šachtiniu būdu.

## Panaudojimas
### Priešistorė
Manoma, kad akmens anglis naudota Kinijoje prieš 3000 m., o Romos imperijoje anglimi kūrentos krosnys metalams lydyti. Jungtinėje Karalystėje akmens anglis pradėta naudota jau XII a.

Akmens anglies gavyba labiausiai pradėjo spartėti išradus garo katilą.

### Energetika
Nuo XIX a. pabaigos iki XX a. septinto dešimtmečio akmens anglis buvo pagrindinis pirminis energijos šaltinis pasaulyje.

Akmens anglis naudojama šilumai gaminti. Kasmet sudeginama apie 5000 mln. tonų anglies. 75 procentai šio akmens anglies kiekio suvartojama elektros gamybai. Kinija ir Indija suvartoja 1700 mln. tonų anglies, tačiau augant šių šalių ekonomikai greitu laiku šis kiekis gali išaugti dvigubai.

Kai akmens anglis naudojama elektros gamybai, ji susmulkinama ir sudeginama. Gauta šiluma naudojama vandens garų gamyboje, o pastarieji suka elektros generatorius. Tokia technologija naudojama pagaminti 40 % pasaulyje suvartojamos elektros energijos.

Akmens anglis naudojama degiųjų dujų gamybai. Šiuo metu taip pagamintas dujas pakeitė gamtinės dujos, tačiau Pietų Afrikoje dar vis naudojama ši technologija.

Iš akmens anglies galima gaminti benziną, dyzeliną, metanolį ir kitus organinius junginius.

## Šaltiniai
Gvadalachara (Meksika)

**Gvadalachara** – miestas Meksikos pietvakariuose, trečias pagal dydį šalyje; Chalisko (*Jalisco*) valstijos centras. 1,3 mln. gyventojų (2020 m.; su priemiesčiais – beveik 9 mln.). Nuo sostinės Meksiko nutolusi per 500 km, 1561 m virš jūros lygio. Yra tarptautinis oro uostas, išvystyta mašinų, metalo apdirbimo, maisto, odos, avalynės, tekstilės, chemijos pramonė. Keli universitetai, muziejai. Išlikę XVI–XVIII a. bažnyčios (tarp jų – Šv. Pranciškaus, XVI–XII a., Šv. Monikos, 1720–1733 m.), visuomeniniai pastatai.

## Istorija

Miestas įkurtas 1531 metais.

## Sportas

Mieste 1970 m. vyko IX pasaulio futbolo čempionatas, o 1986 m. – XIII pasaulio futbolo čempionatas.

### Futbolas
* Atlas FC – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.
* Chalisko stadionas (), talpinantis 56 713 žiūrovus;

## Šaltiniai
Bakteriostatikas

**Bakteriostatikai** – įvairūs antibiotikams artimi preparatai, stabdantys bakterijų dauginimąsi. Dauguma bakteriostatikų sutrikdo bakterijose vykstančią folio rūgšties sintezę.

Pirmieji bakteriostatikai buvo vokiečių chemiko *[[Gerhard Domagk]]* 1932 m. atrasti sulfanilamido junginiai – dihidropteroato sintetazės inhibitoriai (streptocidas, sulfametoksazolas etc.), šiuo metu yra naudojamas ir kitas preparatas – trimetoprimas (*Trimethoprim*), stabdantis folio rūgšties sintezę vėlesnėje stadijoje (dihidrofolato reduktazės inhibitorius).
1650 m.

**1650** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Emanuelis Vladislovas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas (m. 1704 m.).
* Jurgis Kasakauskis, OP, lietuvių raštijos bei spaudos veikėjas, pirmosios katalikiškos maldaknygės lietuvių kalba rengėjas spaudai, katalikų dvasininkas. Vienuolis dominikonas. 1676 m. laikinai ėjo Ylakių parapijos administratoriaus pareigas (m. 1722 m.).
* Jurgis Kazimieras Ancuta, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės pamokslininkas, Vilniaus vyskupo sufraganas (m. 1737 m.).
* Kazimieras Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas (m. 1704 m.).
* Motiejus Juozapas Ancuta, Vilniaus vyskupas, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės visuomenės veikėjas (m. 1723 m.).

### Mirtys
* **[[Birželio 21]]** d. – Stanislovas Kristupas Naruševičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir Abiejų Tautų Respublikos diplomatas, valstybės veikėjas (g. 1610 m.).

**Nedatuota**

* Jurgis Mikalojus Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas (g. 1590 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Gegužės 26]]** d. – Džonas Čerčilis, Malboro (*Marlborough*) hercogas, vienas didžiausių Anglijos karo vadų (m. 1722 m.).
* **[[Lapkričio 14]]** d. – Viljamas III, Oranijos princas, taip pat žinomas kaip **Anglijos karalius Viljamas III**, **Škotijos karalius Viljamas II** (m. 1702 m.).
### Mirtys
* **[[Vasario 11]]** d. – Renė Dekartas, prancūzų filosofas, matematikas ir fizikas. Laikomas moderniosios filosofijos pradininku (g. 1596 m.).

**Nedatuota**

* Adomas Freitagas Torūnietis, matematikos profesorius, žymus karo inžinierius, filosofijos ir medicinos mokslų daktaras (g. 1608 m.).

## Nuorodos
1642 m.

**1642** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Mirtys
* **[[Spalio 24]]** d. – Jonušas Skuminas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1572 m.).
* **[[Lapkričio 5]]** d. – Žygimantas Karolis Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1591 m.).
## Pasaulyje

### Mirtys
* **[[Sausio 8]]** d. – Galilėjas Galilėjus, italų astronomas, Matematikas, filosofas ir fizikas (g. 1564 m.).
* **[[Liepos 3]]** d. – Marija de Mediči, antroji Prancūzijos karaliaus Henriko IV žmona (g. 1575 m.).

**Nedatuota**

* Armanas Žanas de Rišeljė, Prancūzijos valstybės veikėjas, hercogas. 1622 m. tapo kardinolu. 1624 m. – pirmuoju karaliaus Liudviko XIII ministru (g. 1585 m.).

## Nuorodos
1781 m.

**1781** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

* '''Kovo 17''' d. – didelis gasras nusiaubė Kėdainius;

**Nedatuoti**
* Dvarininkas Anupras Belazaras pastatė pirmąją Vadoklių bažnyčią;
* Vilniaus universitetas pavadintas Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės vyriausiąja mokykla;
* Vilniuje įkurtas botanikos sodas.
* Sedos miestelyje LDK kariuomenės lauko etmono M. Benedikto Jono Nepomuko Adomavičiaus iniciatyva pastatyta savo šventajam globėjui dedikuota medinė koplytėlė, kuri 1783 m. buvo paplatinta, paaukštinta ir pastačius varpinę rekonstruota į bažnyčią.

## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Kovo 13]]** d. – astronomas seras Viljamas Heršelis (*William Herschel*) Dvynių žvaigždyne atrado naują Saulės sistemos planetą – Uraną;
* **[[Balandžio 9]]** d. – Pierre Méchain pirmasis pastebėjo spiralinę Sombrero galaktiką Mergelės žvaigždyne.
**Nedatuoti**
* JAV nepriklausomybės karo metu, ispanų ekspedicija iš Sent Lujiso (dabar JAV Misūrio valstija) pasistūmėjo iki Fort St. Joseph (pačiuose dabartinės Mičigano valstijos pietuose) ir užėmė britų fortą. Tačiau šiuo faktu paremtos;
* Imanuelis Kantas, lietuvių kilmės Prūsijos filosofas, klasikinės vokiečių filosofijos pradininkas parašė „Grynojo proto kritika“ (*Kritik der reinen Vernunft*) – skirtą pažinimo teorijai;
* Čekijoje panaikinta baudžiava;
* ispanų teritorinės pretenzijos nebuvo patvirtintos sutartimis ir derybomis.
### Gimtadieniai
* **[[Birželio 9]]** d. – Džordžas Stivensonas, anglų inžinierius, kilęs iš paprastos angliakasio šeimos. 1815 m. sukonstravo pirmąjį geležinkelį. Tais metais jis sukonstravo pirmąjį garo varomą garvežį, o 1825 m. pagal jo projektą buvo nutiesta pirmoji geležinkelio linija. 1829 m . nuo Mančesterio iki Liverpulio buvo nutiestas geležinkelis. Garvežio greitis tuo metu siekė 46 kilometrus per valandą (m. 1848 m.).
* **[[Lapkričio 29]]** d. – Andresas Beljas, Čilės - Venesuelos poetas, humanistas, teisininkas (teisėtyrininkas tarptautininkas), filosofas, švietėjas (m. 1865 m.).

## Nuorodos
1643 m.

**1643** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Dominykas Mikalojus Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (m. 1697 m.).

## Pasaulyje
### Įvykiai
* **[[Lapkričio 14]]** d. – Japoniją pradėjo valdyti imperatorius Go-Komijas ir valdė iki 1654 m.
### Gimtadieniai
* **[[Sausio 4]]** d. – Seras Izaokas Niutonas, anglų Fizikas, matematikas, astronomas, alchemikas, filosofas (m. 1727 m.).
### Mirtys
* **[[Gegužės 14]]** d. – Liudvikas XIII, Prancūzijos ir Navaros karalius iš Burbonų dinastijos, valdęs 1610-1643 m (g. 1601 m.).
* **[[Rugsėjo 21]]** d. – Abahai, Mandžu valdovas, valdęs 1636-1943 m (g. 1592 m.).
* **[[Lapkričio 29]]** d. – Klaudijus Monteverdis, vienas žymiausių italų kompozitorių, kurio kūryba jau peržengia Renesanso ribą (g. 1567 m.).

## Nuorodos
1641 m.

**1641** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai
**[[Spalio 11]]** – įsteigtas VU Teisės fakultetas.

### Gimtadieniai
* **[[Gruodžio 19]]** d. – Mykolas Merlinas, lietuvių raštijos darbuotojas, lietuvių kalbos norminimo pradininkas (m. 1708 m.).

## Pasaulyje
### Įvykiai
* Jokūbas Ketleris (1610 m., Kuldygoje, Latvijoje - 1682 m., Jelgavoje (Mintaujoje), Latvijoje), tapo Kuršo kunigaikščiu, valdė iki 1682 m. sausio 1 d.

### Gimtadieniai
* **[[Spalio 5]]** d. – Françoise-Athénaïs, marquise de Montespan, Prancūzijos karaliaus Liudviko XIV mokytoja (m. 1707 m.).
### Mirtys
* **[[Gegužės 10]]** d. – Johan Banér, danų kilmės Švedijos feldmaršalas Trisdešimties metų kare (g. 1596 m.).

## Nuorodos
1644 m.

**1644** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Mirtys
* **[[Kovo 23]]** d. – Mikalojus Kiška, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, Mstislavlio vaivada, Tartu vaivada, Trakų kaštelionas, Lietuvos vyriausiojo tribunolo maršalka, Lietuvos didysis iždininkas, vienas turtingiausių ir įtakingiausių to meto Lietuvos didikų (g. 1588 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Rugsėjo 15]]** d. – Popiežiumi išrinktas Inocentas X (g. 1574 m. - m. 1655 m. sausio 7 d.), popiežiaus pareigas ėjo iki 1655 m. sausio 7 d.
### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Antonijus Stradivarijus, italų pasaulinio garso smuikų meistras (m. 1737 m.).
* Macuo Bašio, žinomiausias Edo laikotarpio poetas Japonijoje (m. 1694 m.).
### Mirtys
* **[[Liepos 29]]** d. – Urbonas VIII, Romos katalikų bažnyčios popiežius, pareigas ėjęs 1623-1644 metais (g. 1568 m.).
* **[[Spalio 6]]** d. – Elžbieta Burbonė, vyriausioji karaliaus Henriko IV Burbono ir jo antrosios žmonos Marijos de Mediči duktė (g. 1602 m.).
* **[[Gruodžio 30]]** d. – Žanas Baptistas van Helmontas, belgų chemikas. Jis sugalvojo žodį „dujos“ ir pirmasis pradėjo naudoti ledo tirpimo bei vandens virimo temperatūrą kaip atskaitos taškus temperatūrai matuoti (g. 1579 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Liepos 29]]** d. – Popiežius Urbonas VIII (g. 1568 m.), popiežiaus pareigas ėjo nuo 1623 m. rugpjūčio 6 d.

## Nuorodos
1645 m.

**1645** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Jonas Božimovskis, Biblijos vertėjas (m. 1687 m.).

## Pasaulyje

### Mirtys
* **[[Rugpjūčio 28]]** d. – Hugas Grocijus, politikos, teisės filosofas ir teoretikas, teisėtyrininkas tarptautininkas, teologas. Hugas Grocijus laikomas tarptautinės teisės tėvu, vienas Suvereniteto teorijos, taip pat prigimtinės bei tarptautinės teisės pagrindėjų (g. 1583 m.).

**Nedatuota**

* Mijamoto Musaši, garsus japonų samurajus, laikomas labiausiai įgudusiu kardininku istorijoje (g. 1584 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Liepos 12]]** d. – Michailas Romanovas, Rusijos caras, Romanovų dinastijos pradininkas (g. 1613).

## Nuorodos
1646 m.

**1646** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Liepos 26]]** d. – Jokūbas Hladovickis, SJ, Lietuvos pedagogas,  Vilniaus universiteto rektorius (m. 1704 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Konstantinas Tenkala, italų kilmės architektas.
* Kristupas Kiška, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, Mstislavlio vaivada, Vitebsko vaivada, Lietuvos vyriausiojo tribunolo maršalka, vienas turtingiausių Lietuvos didikų (g. 1590 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Balandžio 15]]** d. – Kristijonas V, 1670-1699 m. Danijos ir Norvegijos karalius (m. 1699 m.).
* **[[Liepos 1]]** d. – Gotfrydas Leibnicas''', '''''Gottfried Wilhelm Freiherr von Leibniz'', vokiečių filosofas, matematikas, daugiausiai rašęs lotynų ir prancūzų kalbomis (m. 1716 m.).
* **[[Rugpjūčio 19]]** d. – Džonas Flemstedas, pirmasis Anglijos karališkasis astronomas. Jam specialiai buvo pastatyta Grinvičo observatorija (m. 1719 m.).

## Nuorodos
1770 m.

**1770** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys pirmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 14]]** d. – Adomas Jurgis Čartoriskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Čartoriskių herbo kunigaikštis, politikas, Abiejų Tautų Respublikos, Rusijos imperijos ir Lenkijos karalystės valstybės ir karinis veikėjas (m. 1861 m.).
* **[[Liepos 7]]** d. – Leopoldas Krugas, Mažosios Lietuvos ir Prūsijos istorijos tyrinėtojas, ekonomistas (m. 1843 m.).

**Nedatuota**

* Antanas Belkevičius, Lietuvos tapytojas (m. 1840 m.).

### Mirtys
* **[[Sausio 12]]** d.:
** Martinjonas Radvila, vienas 1769 m. Šiaulių ekonomijos valstiečių sukilimo vadų (g. 1724 m.).
** Mykolas Pauga, vienas 1769 m. Šiaulių ekonomijos valstiečių sukilimo vadų (g. 1729 m.).
* **[[Liepos 6]]** d. – Antanas Erazmas Visiginas Valavičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir Lenkijos katalikų bažnyčios veikėjas (g. 1711 m.).
* **[[Liepos 21]]** d. – Udalrykas Kristupas Radvila, rašytojas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1712 m.).

**Nedatuota**

* Jonas Skuminas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas (g. 1729 m.).
* Simonas Aleksandravičius, vienas 1769 m. Šiaulių ekonomijos valstiečių sukilimo vadų. (g. 1745 m.).

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Birželio 3]]** d. – Manuelis Belgranas, Argentinos nacionalinis didvyris, šalies vėliavos autorius. Ekonomistas, teisininkas, politikas, kariuomenės vadas (m. 1820 m.).
* **[[Rugpjūčio 3]]** d. – Frydrichas Vilhelmas III, nuo 1797 m. lapkričio 16 d. iki mirties – Prūsijos karalius, 1797–1806 m. – Šventosios Romos imperijos kurfiurstas (m. 1840 m.).
* **[[Rugpjūčio 27]]** d. – Georgas Vilhelmas Frydrichas Hėgelis, vokiečių filosofas, vienas iš idealizmo kūrėjų kartu su Imanueliu Kantu (Immanuel Kant), įtakingiausių Švietimo amžiaus filosofų (m. 1831 m.).
* **[[Gruodžio 17]]** d. – Liudvikas van Bethovenas, vokiečių klasikinės muzikos kompozitorius, žymi figūra muzikoje pereinamajame laikotarpyje tarp klasicizmo ir romantizmo epochų. Plačiai pripažįstamas kaip vienas iš didžiausių kompozitorių, jo kūryba įkvėpė daugelį vėlesnių kompozitorių, muzikantų ir klausytojų (m. 1827 m.).

##### Neaprašyti

* **[[Balandžio 7]]** d. – Viljamas Vordsvortas (*William Wordsworth*), anglų poetas (m. 1850).

## Šaltiniai
1648 m.

**1648** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Džovanis Pjetras Pertis, italų baroko skulptorius ir architektas (m. 1714 m.).
* Stanislovas Kazimieras Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (m. 1690 m.).

### Mirtys
* **[[Gegužės 20]]** d. – Vladislovas Vaza, Lenkijos karalius Vladislovas IV ir Lietuvos didysis kunigaikštis Vladislovas II Vaza (1632-1648 m.) (g. 1595 m.).

**Nedatuota**

* Barbora Umiastauskaitė, Žagarės miesto globėja (g. 1628 m.).
* Filonas  Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, valstybės ir karinis veikėjas (g. 1590 m.).
* Juozapas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas (g. 1588 m.).
## Pasaulyje

### Mirtys
* **[[Vasario 28]]** d. – Kristijonas IV, 1588-1648 m. Danijos ir Norvegijos karalius (g. 1577 m.).
* **[[Rugsėjo 1]]** d.:
** Marin Mersenne, prancūzų matematikas (g. 1588 m.).
** Michel Mazarin, italų dvasininkas, kardinolas, Ekso provincijos arkivyskupas (g. 1605 m.).

## Nuorodos
Palemonas

**Palemonas** – Kauno miesto dalis, esanti šiaurės rytiniame pakraštyje, prie magistralės  ir Kauno marių. Yra Palemono geležinkelio stotis (rūšiavimas ir skirstymas), paštas, stovi Kauno Švč. Mergelės Marijos Rožančiaus Karalienės bažnyčia, veikia Salomėjos Nėries memorialinis muziejus (nuo 1962 m.), biblioteka (nuo 1951 m.), buvusi bendrovė „Palemono keramika“. Įsikūręs Palemono bendruomenės centras.

## Etimologija

Palemonas – pramoninis vietovardis, kilęs nuo akcinės bendrovės „Palemonas“ vardo – įmonė pavadinta legendinio Lietuvos kunigaikščio Palemono garbei. Ši keramikos įmonė buvo įkurta 1922 m., ją įkūrė broliai Jonas Vailokaitis ir Juozas Vailokaitis, iš Rusijos grįžęs kalnų inžinierius Vladas Geiga ir keletas tuometinių verslininkų. Gamykla pradėjo veikti 1923 m., aplink ją pradėjo kurtis įmonės darbuotojai – tuo metu gyvenvietei ir prigijo Palemono vardas.

## Geografija

Palemono rytiniame pakraštyje yra Kauno marių regioninis parkas, kuriame yra Lakštingalų slėnis, Vieškūnų piliakalnis, Palemono piliakalnis, Palemono miško parkas, yra Geležinkelio (Palemono) forto liekanos, šiauriniu pakraščiu eina magistralė , veikia Palemono geležinkelio stotis.

## Istorija

Palemonas pradėjo kurtis 1862 m. nutiesus Vilniaus–Kauno geležinkelio liniją dešiniajame Nemuno krante. Apie 1900 m. šiose vietose buvo Apnarų dvaras. 1923 m. pelkėtoje krūmokšniais apaugusioje vietoje pastatyta keramikos gamykla (būsimoji „Palemono keramika“), šalia kurios ėmė plėstis gyvenvietė. XX a. tarpukariu kaimas pradėjo plėtotis kaip gyvenamoji vietovė, jos pietuose buvo Trinyčių kaimas.

1958 m. gegužės 15 d. Palemonas paskelbtas miesto tipo gyvenviete, 1961 m. liepos 25 d. prijungtas prie Kauno. 1970–1980 m. plėtojantis Naujasodžio pramonės zonai išaugo ir Palemono pramoninė teritorija.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Palemone 1937–1938 m. skulptorius ir architektas Bernardas Bučas suprojektavo ir pastatydino savo žmonai, poetei Salomėjai Nėriai namą, kuriame ji gyveno 1937–1941 metais. 1962 m. čia įrengtas muziejus jai atminti. Link marių keliukas veda į Lakštingalų slėnį, kuriame vyksta poezijos pavasariai.

## Šaltiniai

* 
* 
* 

## Nuorodos
* Ppalemonas.info 
* Bendruomenės svetainė Palemonas.lt, 
* Apie Palemoną
Aiterija

Graikų mitologijoje **Aiterija** – viena iš heliadžių. Ji buvo Helijo, saulės dievo, ir okeanidės Klimenės dukra.
Vėžaičiai

**Vėžaičiai** – miestelis Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Gargždų, šalia automagistralės . Seniūnijos centras, 3 seniūnaitijos (Centro, Nausodžio, Skinijos). Stovi medinė Vėžaičių šv. Kazimiero bažnyčia (pastatyta 1784 m.), veikia Vėžaičių pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-96008), Žemdirbystės instituto Vėžaičių filialas (nuo 1967 m.), yra Vėžaičių dvaro sodyba ir parkas, kultūros namai (buvusiose dvaro arklidėse), ambulatorija, 5 parduotuvės.

## Etimologija

Miestelio vardo kilmė nėra aiški. Jis kildinamas iš nepaliudyto asmenvardžio **Vė́žaitis* daugiskaitos (plg. pavardė *Vėžỹs*). Aptikta ir keletas versijų. Anksčiausiai pateikta yra XIX a. 2-ojoje pusėje kraštotyrininko Vincento Juzumo rankraštyje, kildinant pavadinimą nuo žodžio *wiežas* („vėžės“). XX a. 1-ojoje pusėje Vėžaičių mokytojo J. Sadausko užrašuose gyvenvietės vardas siejamas su žodžiu „vėžys“. Esą per Vėžaičius tekančiuose upeliuose buvę tiek vėžių, kad žmonės juos gaudydavę netgi kiaulėms šerti.

## Geografija

Per miestelį eina kelias  (Žemaičių plento dalis). Yra kelias į Plungę . Prateka Skinija ir Gerdauja, Žirgupis, prie Ąžuolijos miško. Naftos telkinys.

## Istorija

Vėžaičių dvaras minimas 1567 m., prie jo kūrėsi kaimas. Dvaras priklausė Volmeriams, kurių vienas – Kazimieras – buvo pilininkas. 1784 m. jis pastatė medinę Šv. Kazimiero Išpažinėjo bažnyčią, o sūnus Leonardas įtaisė altorius, varpus. XIX a. minimas Vėžaičių dvaras ir kaimas Raseinių apskrities Veiviržėnų valsčiuje. Iki XX a. 8 dešimtmečio dvarvietėje stovėjo Volmerių koplyčia–mauzoliejus.

1919 m. atidaryta pradinė mokykla. 1931–1939 m. pro miestelį nutiestas Žemaičių plentas, sujungęs miestelį su Klaipėda ir Kaunu.

Sovietmečiu įkurtas Lietuvos žemdirbystės mokslinių tyrimų instituto filialas, veikė eksperimentinis ūkis. Miestelis gavo TSRS liaudies ūkio pasiekimų parodos sidabro medalį.

2011 m. birželio 28 d. patvirtintas Vėžaičių herbas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Jurgis Dobkevičius

**Jurgis Dobkevičius** (1900 m. kovo 23 d. Sankt Peterburgas – 1926 m. birželio 8 d. Kaunas, palaidotas Panemunės kapinės ) – Lietuvos karo lakūnas, aviacijos inžinierius, lėktuvų konstruktorius.

## Biografija
Gimė lietuvio Jono Dobkevičiaus ir kilmingos rusės Valentinos Tepliakovos šeimoje. 1918–1919 m. studijavo Sankt Peterburgo politechnikos institute. 1919 m. apsigyveno Kaune, mokėsi Lietuvos karo aviacijos mokykloje, baigus suteiktas leitenanto laipsnis. 1919 m. rugpjūčio 7 d. įstojo savanoriu į Lietuvos kariuomenę. 1919–1920 m. dalyvavo kovose su Lenkijos kariuomenės daliniais, atliko 21 kovinį skridimą.

1920 m. suteiktas karo lakūno vardas. Tų pačių metų lapkričio 1 d. pradėjo vadovauti Oro eskadrilei. Pirmasis Lietuvoje 1920 m. gruodžio 11 d. lėktuvu „Fokker D.VII“ atliko mirties kilpą.

1922 m. žaidė Kauno „Aviacijos“ futbolo komandoje. Sukonstravo 3 lėktuvus „Dobi“, kuriuos pats ir išbandė. 1922 m. sukūrė ir sėkmingai išbandė pirmąjį lietuviškos konstrukcijos lėktuvą „Dobi-I“.

1925 m. baigė Paryžiaus aukštąją aeronautikos ir mechaninių konstrukcijų mokyklą. 1926 m. paskirtas Karo aviacijos mokyklos jaunesniuoju inžinieriumi. 1926 m. birželio 8 d. tragiškai žuvo Aleksoto aerodromo prieigose, bandydamas savo sukonstruotą lėktuvą „Dobi-III“. Žūties vietoje prie Aleksoto apžvalgos aikštelės pastatytas atminimo akmuo.

## Apdovanojimai
* 1920 m. I rūšies Vyčio kryžiaus 1 laipsnio ordinas
* 1923 m. I rūšies Vyčio kryžiaus 2 laipsnio ordinas

## Nuorodos
* Biografija
* Technikos istorija 
* J. Dobkevičiaus vidurinė mokykla 

## Šaltiniai
Gastritas

**Gastritas** () – skrandžio gleivinės uždegimas. Tai viena iš dažniausių virškinimo sistemos ligų. Gastritas būna ūminis (*gastritis acuta*) ir lėtinis (*gastritis chronica*). 

Ligos simptomai: pilvo skausmas, pykinimas, vėmimas ir nemalonus skonis burnoje bei nevirškinimo jausmas skrandyje. Taip pat apetito stoka, pilnumo pojūtis skrandyje.

## Lėtinis gastritas
Pagrindinė lėtinio gastrito (juo sergama dažniau) priežastis – *Helicobacter pylori* bakterija. Ja užsikrečiama per burną (per rankas, maistą). Be to, ši bakterija gali sukelti ne tik lėtinį, bet ir ūminį gastritą. Kitos lėtinio gastrito priežastys gali būti tam tikri medikamentai, infekcinės bei lėtinės ligos, dažnai į skrandžio ertmę patenkanti tulžis (po skrandžio operacijos). Lėtinis skrandžio uždegimas gali būti ir autoimuninės kilmės, kai pats organizmas gali prisidėti prie skrandžio gleivinės ląstelių naikinimo ir atrofijos vystymosi.

## Ūminis gastritas
Ūminio gastrito priežastys būna egzogeninės (išorinės) ir endogeninės (vidinės). Egzogeninės yra šios: apsinuodijimas sunkiai virškinamu maistu, pvz., grybais, alergija tam tikriems maisto produktams, maistas, kuriame yra toksinus gaminančių bakterijų (dažniausiai – salmonelių, stafilokokų), alkoholis, kai kurie medikamentai. Endogeninės priežastys yra šios: inkstų nepakankamumas ar uždegimas, infekcinės ligos bei medžiagų apykaitos ir kraujotakos sutrikimai.

## Šaltiniai
Persas

Graikų mitologijoje **Perso** vardu yra trys personažai.
* Andromedos ir Persėjo sūnus, pagal graikų mitologiją persų protėvis.
* Krejaus ir Euribijos sūnus. Vedė Asteriją. Jie susilaukė vieno vaiko – Hekatės. (Titanas)
* Hesiodo brolis, kelis kartus minimas „Teogonijoje“.
Euribija

**Euribija** () – graikų mitologioje tai Ponto ir Gajos dukra, Poseidonui pavaldi jūros deivė. Ji buvo titano Krejo žmona. Jų vaikai buvo: Astrajas, Persas ir Palantas.
Euribija minima Hesiodo poemoje „Teogonija“, Apolodoras ją mini savo pjesėje „Biblioteka“.

Taip pat Tespijaus duktė buvo **Euribija**.
Biblioteka (knyga)

**Apolodoro biblioteka** – graikų mitų rinkinys, pavadintas Apolodoro vardu. Knyga yra graikų mitologijos enciklopedija (pjesė) ir vienas kartu vertingiausių jos šaltinių. Nors tekstai turėjo būti sukurti 100 ir 200 metų prieš mūsų erą, tuo metu, kai gyveno Apolodoras, manoma, kad tekstus sudarė kažkas kitas.
Vidurių užkietėjimas

**Vidurių užkietėjimas** arba **obstipacija** () – žarnų motorinės funkcijos sutrikimas, kai žarnyno turinys užsilaiko storosiose žarnose, dėl to iš formuojamų išmatų įsiurbiama pernelyg daug vandens. Masės konsistencija sutirštėja, dėl ko tuštinimasis labai pasunkėja.

Užkietėjimas būna spazminis ir atoninis.
* **Spazminis užkietėjimas** – sukelia toksinai, psichoegeniniai ir refleksogeniniai faktoriai ir kt. Dėl to kyla lokalūs žarnų dalių spazmai ir užsilaiko žarnų turinys.
* **Atoninis užkietėjimas** – sukelia veiksniai, slopinantys žarnų tonusą ir peristaltiką. Sutrikus nervinei bei humoralinei reguliacijai, gali pasireikšti sudirgusios žarnos sindromas. Veikiant neigiamiems emociniams dirgikliams, skauda pilvą, viduriai tai sukietėja, tai suminkštėja.

## Priežastys
Vidurių užkietėjimą sukelia daugelis priežasčių. Tarp dažnų priežasčių – lėtas išmatų judėjimas gaubtinėje žarnoje, dirgliosios žarnos sindromas ir dubens dugno sutrikimai. Su vidurių užkietėjimu siejami hipotiroidizmas, diabetas, Parkinsono liga, celiakija, neceliakinis jautrumas gliutenui, vitamino B12 trūkumas, storosios žarnos vėžys, divertikulitas bei uždegiminė žarnyno liga.

Su vidurių užkietėjimu siejami kai kurie medikamentai, kaip antai opioidai, kai kurie antacidiniai vaistai, kalcio kanalų blokatoriai ir anticholinergikai. Vidurių užkietėjimas išsivysto maždaug 90 % vartojančiųjų opioidus. Didesnį susirūpinimą vidurių užkietėjimas kelia, kai krinta kūno svoris ar esant anemijai, kai išmatose yra kraujo, jei asmens giminaičiai sirgo uždegimine žarnyno liga ar storosios žarnos vėžiu, arba tuomet, kai vidurių užkietėjimas naujai pasireiškia vyresnio amžiaus žmonėms.

## Išnašos
Lampetija

Graikų mitologijoje **Lampetija** („šviečianti“) – šviesos personifikacija, Helijo ir Nejeros dukra. Kartu su seserimi Faetusa saugojo Trinakijos galvijus. Ji pranešė tėvui, kad Odisėjas mėgino pavogti galvijus. Tuomet Helijas pasiuntė žaibą žudantį visus kelyje sutiktus Odisėjo vyrus. Pagal vieną iš versijų su Asklepiju Aglajos motina.
Triajos

Graikų mitologijoje **Triajos** („vandens nušlifuoti akmenukai“) – trys nekaltos seserys. Jos buvo gamtos deivės, kurios galėjo matyti ateitį (šios gudrybės išmoko iš Hermio). Mokėjo skaityti gamtos ženklus ir pranašystes (burtams mėtomi akmenukai – vardo kilmės šaltinis). Jos gyveno šalia Parnaso kalno. Mene vaizduojamos kaip senos, sparnuotos ir žilaplaukės (miltuotais plaukais). Jos – panašios į bites, aplipusias žiedadulkėmis.
Meteorizmas

**Meteorizmas** – pilvo išsipūtimas dėl žarnose susikaupusių dujų. Dujos į žarnas patenka su kvėpuojamuoju oru, difunduojant iš kraujo, vykstant fermentinėms reakcijoms. Žmonių virškinamajame trakte esama iki 500 cm³ dujų. Meteorizmą suaktyvina suintensyvėjęs rūgimo ir puvimo procesas, kurio metu smarkiai padaugėja dujų. Tuomet žarnų sienelės išsitempia, sutrinka jų kraujotaka, slopinama diurezė, o pakilus diafragmai, pasunkėja kvėpavimas.

Kai kurios galimos meteorizmo priežastys:
* Žarnų nepraeinamumas
* Inkstų akmenligė
* Funkcinis žarnyno sutrikimas
* Persivalgymas
* Plonųjų žarnų disbakteriozė
* Žarnyno uždegimas

## Išnašos
Laikinoji sostinė

: *Apie Kauno dienraštį skaitykite [[Laikinoji sostinė (dienraštis)]]

*'Laikinoji sostinė''' – laikinoji Lietuvos valstybės sostinė; ja vadinamas Kaunas, Lenkijai nelegaliai aneksavus oficialiąją sostinę Vilnių ir visą Vilniaus kraštą į savo valstybės sudėtį, 1920–1939 m. buvęs sostine.

Tarpukario Europoje Lietuva buvo unikali valstybė – ji neturėjo savo istorinės sostinės. Laikinosios sostinės statusas pakėlė Kauno, kaip politinio, ekonominio ir kultūrinio centro reikšmę. Kaune ne tik atsirado valstybinės įstaigos, bet ir buvo įkurtas universitetas, muziejai, teatras, pastatyti gyvenamieji namai, išasfaltuotos gatvės, sutvarkytos komunikacijos ir nutiesta kanalizacija, vandentiekis. Ketvirtajame dešimtmetyje lietuviai gyventojai Kaune jau sudarė daugumą ir iš socialinės skalės viršūnės išstūmė kitataučius.

Kauno kaip laikinosios sostinės statusas neįtvirtintas jokiu oficialiu dokumentu. Kalbant diplomatijos terminais Kaunas de facto tapo sostine 1919 m. sausio 2 d. iš Vilniaus persikėlus laikinajai Vyriausybei. Apie sostinės perkėlimą nekalbama jokiuose oficialiuose įsakymuose ar kituose teisiniuose aktuose. Kalbama tik apie ministerijų perkėlimą iš vieno miesto į kitą. „Laikinosiose Vyriausybės žiniose“ ir ano meto spaudoje paskelbta, kad Vyriausybė laikinai persikelia į Kauną. Maža to, tik 1928 m. Lietuvos Respublikos Konstitucijoje pirmą kartą įrašoma: „Lietuvos sostinė – Vilnius. Kitur ji gali būti perkelta laikinai tam tikru įstatymu.“ Tačiau toks įstatymas priimtas nebuvo. Oficialiu dokumentu neįtvirtintas ir laikinosios sostinės statuso netekimas. 1939 m. Lietuvai sugrąžinus Vilnių po truputį į istorinę sostinę ėmė keltis valdžios įstaigos ir užsienio valstybių pasiuntinybės, tačiau Prezidentas ir Vyriausybė iki pat 1940 m. birželio mėn. sovietų okupacijos rezidavo Kaune.

## Šaltiniai
* Kaunas – laikinoji sostinė
Telšių herbas

**Telšių herbas** – pagrindinis Telšių miesto, Telšių miesto seniūnijos ir Telšių rajono savivaldybės heraldinis atributas.

## Aprašas

Herbo mėlynajame fone pavaizduotas Krokuvos vyskupas šv. Stanislovas, prikeliantis iš kapo Piotroviną. Vyskupo kapa ir mitra purpurinės, jų kraštai, nimbas ir sidabrinio pastoralo spiralė auksiniai. Abiejų figūrų marškiniai, Piotrovino plaukai ir barzda sidabriniai. Veidai ir rankos natūralios spalvos, vyskupo plaukai juodi. Skydo papėdė ir medžio šakelė žalios, kapas rudas.

## Simbolika

Herbo simboliką XVIII a. pabaigoje nulėmė kelios aplinkybės. Čia nuo 1721 m. viena iš miesto mugių vykdavo per šv. Stanislovo šventę gegužės 8 d. Be to, šis šventasis buvo ATR valdovo Stanislovo Augusto, suteikusio miestui privilegiją ir herbą, globėjas.

## Istorija

Tokį herbą su vyskupo šv. Stanislovo atvaizdu Telšiams kartu su miesto teisėmis 1791 m. gruodžio 6 d. suteikė ATR valdovas Stanislovas Augustas. Privilegijos Nr. 6 originalas saugomas Žemaičių „Alkos“ muziejuje. Netrukus 1792 m. herbas panaikintas.

1970 m. sukurtas naujas herbas, be religinių užuominų – mėlyname lauke juodas stačias einantis lokys, laikantis geltoną kvieslio lazdą. Lokys simbolizavo Žemaitiją. Tuometinį herbą sukūrė Kęstutis Skromanas.

Dabartinį Telšių herbą 1991 m. gruodžio 21 d. nutarimu Nr. I-2145 patvirtino AT pirmininkas Vytautas Landsbergis. Etalono autorius – Algis Kliševičius.

## Šaltiniai