open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žilakrūminiai

**Žilakrūminiai** (*Elaeagnaoceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso krūmai, retai maži medeliai. Augalai padengti žvaigždiškais plaukeliais bei skydiškais žvyneliais, kurie suteikia sidabrišką blizgesį. Žiedai sukrauti lapų pažastyse pavieniui arba trumpose kekėse. Lapai išsidėstę pražangiai arba priešiškai. Vaisius – netikras kaulavaisis.

Negausi gentimis šeima (žinomos 3). Lietuvoje auginami šių genčių augalai:
* Šaltalankis (*Hippophae*). **Pav.**
* Šeferdija (*Shepherdia*)
* Žilakrūmis (*Elaeagnus*)
Vynmediniai

**Vynmediniai** (*Vitaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso daugiamečiai, ūsais laipiojantieji augalai. Lapai įvairūs. Vaisius – uoga. 

Šeimoje apie 700 rūšių, kurių dauguma auga tropikuose ir subtropikuose. Lietuvoje auga šių genčių augalai:
*Vynmedis (*Vitis*). **Pav.**
*Vynvytis (*Parthenocissus*)
*Vytenis (*Ampelopsis*)
Vytenis (augalas)

**Vytenis** (*Ampelopsis*) – vynmedinių (*Vitaceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas iš graikų k. žodžių *ampelos* – vynmedis ir *opsis* – atrodyti; augalas panašus į vynmedį. Tai daugiamečiai laipiojantieji augalai su ūseliais. Lapai įvairios formos. Vaisius – dvisėklė arba ketursėklė uoga. 

Gentyje yra apie 20 rūšių. Lietuvoje labai retai auginamas **trumpakotis vytenis** (*Ampelopsis brevipedunculata*). Tai dekoratyvinis, šalčiams jautrus augalas, todėl mūsų sąlygomis žiemą apšąla, bet greitai atauga. Žydi liepos – rugpjūčio mėn. Žiedai smulkūs, sukrauti kekėje. Uogos rutuliškos, šviesiai mėlynos, prinoksta rugsėjo mėn.
Hortenzijiniai

**Hortenzijiniai** (*Hydrangeaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso krūmai (mūsų krašte) arba rečiau medžiai ir puskrūmiai. Lapai priešiniai, labai retai pražanginiai. Žiedai taisyklingi. 

Lietuvoje auga šių genčių augalai:
*Deucija (*Deutzia*)
*Hortenzija (*Hydrangea*)
*Jazminas (*Philadelphus*)
Šalis

**Šalis** – geografinė teritorija, paprastai aiškiomis ribomis, kuriai būdinga tam tikra kultūra (dažniausiai etniniu pagrindu), ir dažnai tam tikra savivalda, gyventojų suvokiamas vieningumas. Šalis gali turėti visišką ar dalinį suverenitetą, bet nebūtinai. Šalimis neretai vadinamos ir kažkada buvusios savarankiškos valstybės, vėliau praradusios valstybingumą, bet išlaikiusios tam tikrą kultūrinį, etninį vientisumą.

Paprastai *šalis* suvokiama kaip *[[valstybė]]*, bet šios sąvokos nėra tapačios. Valstybė yra tam tikra geografinės teritorijos politinė valdymo sistema, politinė organizacija. Tuo tarpu šalis yra daugiau geografinė, kultūrinė sąvoka. Sąvoka *šalis* nėra griežtai apibrėžta, ji nėra oficiali.

Valstybės ir šalies skirtumus aiškina šie pavyzdžiai:
* Britų imperija buvo viena valstybė, sudaryta iš daugelio šalių (metropolijos, kolonijų ir kitų susijusių teritorijų);
* Dabartinė Lietuvos Respublika ir LTSR – valstybės skirtingos, o šalis – ta pati.

Šalių variantai:
* Šalys valstybės, pvz.:
** Norvegija
** Suomija
** Rusija
** JAV
** Prancūzija
** Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė
* Šalys valstybių administraciniai vienetai
** Škotija – Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės dalis, turinti tam tikrą savivaldą
** Alandai – autonomiją turinti Suomijos dalis
** Mustangas – karalystė, turinti dalinę autonomiją, esanti Nepalo dalis.
** Karelija – Rusijos dalis, respublika
* Šalys, kovojančios už savo visišką ar dalinę autonomiją
** Baskija – Ispanijos dalis
** Tibetas – dabar Kinijos dalis, kažkada – nepriklausoma valstybė
* Šalys, dėl autonomijos nekovojančios, bet dažnai/kartais suvokiamos kaip atskiros šalys
** Bretanė – Prancūzijos dalis
** Orknio salos – Škotijos dalis

## Taip pat skaitykite
* Šalių sąrašas
* Valstybė
Seduliniai

**Seduliniai** (*Cornaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso medžiai arba krūmai. Lapai priešiniai, rečiau pražanginiai. Žiedai smulkūs, susitelkę šluotelės, skėtiškos kekės ir kt. žiedynuose. Vaisius – kaulavaisis, rečiau uoga.

Pasaulyje auga apie 15 genčių ir 100 rūšių. Dauguma rūšių auginama kaip dekoratyviniai augalai. Lietuvoje auga viena **[[sedula|sedulos]]** (*Cornus*) gentis, kurioje viena savaiminė ir 3 auginamos rūšys:
* Baltoji sedula (*Cornus alba*)
* Geltonžiedė sedula (*Cornus mas*). **Pav.**
* Raudonoji sedula (*Cornus sanguinea*)
* Palaipinė sedula (*Cornus stolonifera*)
Aralijiniai

**Aralijiniai** (*Araliaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso medžiai arba krūmai, o tropikų kraštuose – ir lianos. Lapai ištisiniai arba skiautėti, išsidėstę pražangiai. Žiedai smulkūs, sutelkti galvutės arba skėčio pavidalo žiedyne. Vaisius – uoga, kaulavaisis arba subyrantis į 2-5 dalis. Paplitę Australijoje, Pietų Amerikoje, Pietryčių ir rytų Azijoje, Šiaurės Afrikoje, auga ir Europoje. Šeimoje yra vaistinių (ženšenis) ir dekoratyvinių (gebenė) augalų.

Šeimoje yra apie 50 genčių ir 700 rūšių. Labai daug jų auga tropikų miškuose. Lietuvoje auga viena rūšis – gebenė lipikė (*Hedera helix*), priklausanti gebenės (*Hedera*) genčiai.

Lietuvoje kaip laipiojantieji dekoratyviniai augalai auginama:
*Kolchidinė gebenė (*Hedera colchica*)

## Gentys
*Ženšenis (*Panax*)
*Gebenė (*Hedera*)
*Aralija (*Aralia*)
*Klėvotris (*Cussonia*)
*Eleuterokokas (*Eleutherococcus*)
*Fatsija (*Fatsia*)
*Likantras (*Kalopanax*)
*Ežiakrūmis (*Oplopanax*)
*Stimbris (*Polyscias*)
*Nėrūnė (*Schefflera*)
*Aralenis (*Tetrapanax*)
*Trevezija (*Trevesia*)
*Azorėlė (*Azorella*)
*Centelė (*Centella*)
*Raistenė (*Hydrocotyle*)
*ir kt.

## Šaltiniai
Sedula (reikšmės)

Žodis **sedula** reiškia:
* sedula – sedulinių šeimos augalų gentis *Cornus*; šios genties augalas:
** baltoji sedula – sedula (*Cornus alba*);
** gausiažiedė sedula – sedula *Cornus florida*;
** geltonžiedė sedula – sedula *Cornus mas*;
* Sedula – ežeras;
* Sedula – ankstesnis Varduvos upės pavadinimas.
Ūksmininiai

**Ūksmininiai** (*Adoxaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priskiriamos penkios gentys ir apie 150–200 rūšių. 

Lietuvoje auga trijų genčių augalai: 
*putinas (*Viburnum*)
*šeivamedis (*Sambucus*)
*Ūksminas (*Adoxa*) 


Vaizdas:Muskusinio uksmino ziedai.jpg|Muskusinio ūksmino žiedai
Vaizdas:Muskusinis uksminas.jpg
Šilkmediniai

**Šilkmediniai** (*Moraceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso vienanamiai arba dvinamiai medžiai, krūmai ir žolės. Vaisius – kaulavaisis arba riešutėlis.

Lietuvoje auginamos šios gentys:
* Fikusas, figmedis (*Ficus*)
* Šilkmedis (*Morus*). **Pav.**

## Gentys
* Ančiaras (*Antiaris*)
* *[[Antiaropsis]]*
* Duonmedis (*Artocarpus*)
* *[[Bagassa]]*
* *[[Batocarpus]]*
* *[[Bosqueiopsis]]*
* Pienmedis (*Brosimum*)
* Popiermedis (*Broussonetia*)
* Kastilė (*Castilla*)
* *[[Clarisia]]*
* *[[Craterogyne]]*
* *[[Cudrania]]*
* Dorstenija (*Dorstenia*)
* Podilgė (*Fatoua*)
* Fikusas (*Ficus*)
* *[[Helianthostylis]]*
* *[[Helicostylis]]*
* *[[Hullettia]]*
* Makliūra (*Maclura*)
* *[[Maquira]]*
* *[[Mesogyne]]*
* *[[Metatrophis]]*
* Akmenmedis (*Milicia*)
* Šilkmedis (*Morus*)
* *[[Naucleopsis]]*
* *[[Olmedia]]*
* *[[Olmediopsis]]*
* *[[Parartocarpus]]*
* *[[Perebia]]*
* *[[Poulsenia]]*
* *[[Prainea]]*
* *[[Pseudolmedia]]*
* *[[Scyphosyce]]*
* *[[Sorocea]]*
* *[[Sparattosyce]]*
* *[[Streblus]]*
* Duonulis (*Treculia*)
* *[[Trilepisium]]*
* *[[Trophis]]*
* *[[Trymatococcus]]*
* *[[Utsetela]]*
PTS-DOS

**PTS-DOS** – Rusijoje sukurta DOS tipo operacinių sistemų grupė. Pirminis kūrėjas – „PhysTechSoft“ kompanija, vėliau, išėjus keliems darbuotojams, buvo įkurta konkuruojanti „Paragon Software Group“ firma, irgi platinanti šias sistemas.

Iš kitų DOS versijų *PTS-DOS* išsiskiria palaikymu bei kokybe: ši sistema iki šiol yra kuriama ir pritaikoma naujiems kompiuteriams, palaiko didelius diskus (> 40 GB), didelį kiekį operacinės atminties (iki 4 GB), yra pritaikyta naudojimui įrenginiuose, palaiko CD-ROM įrenginius, FAT32 failų sistemą, TCP-IP tinklus ir pan. Skirtingai nuo daugelio kitų DOS tipo sistemų, PTS-DOS parašyta asembleriu, todėl yra greitesnė, naudoja mažiau atminties.

Žinomesnės PTS-DOS versijos:
* DOS-Baget – Rusijoje kariniams įrenginiams sukurta DOS.
* PTS-DOS 2000 – Rusijos gynybos ministerijoje sertifikuota, „Uragan“ palydovuose naudojama DOS.
* Paragon DOS Pro 2000 – Paragon firmos versija, platinama su programų tekstais.
* PTS-DOS 32 – Paskutinė PTS-DOS versija.

## Nuorodos
* PhysTechSoft PTS-DOS 
* Paragon PTS-DOS
Ekonominė blokada (1990)

**Lietuvos ekonominė blokada** – sovietų ekonominė sankcija, taikyta nepriklausomybę pasiskelbusiai Lietuvai. Sustabdytas žaliavų, pirmiausia energijos išteklių, tiekimas. Blokada truko 75 dienas.

## Eiga
1990 m. balandžio 13 d. Sovietų Sąjungos vadovas Michailas Gorbačiovas ir premjeras Nikolajus Ryžkovas paskelbė ultimatumą, kuriuo reikalavo per dvi dienas atšaukti Aktą dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo.

Balandžio 16 d. pagal pirminį blokados planą turėjo būti visiškai nutrauktas naftos, grūdų, įvairios įrangos, statybinių medžiagų, medienos, laikraštinio popieriaus, kavos, riešutų, vyno, konjako ir kt. prekių tiekimas, 60 % apribotas dujų tiekimas.

Balandžio 18 d. 21:30 grasinimas įgyvendintas. Lietuvai nutrauktas naftos tiekimas, 80 % sumažintas dujų tiekimas, apribotas degalų pardavimas, sustabdyti ešelonai su žaliavomis ir prekėmis. Nustota tiekti 40-60 rūšių žaliavos ir produktų.

Blokuoti geležinkeliai, jūrų keliai, Lietuvos sienos, finansiniai atsiskaitymai, nebuvo išduodamos vizos į Lietuvą verslo tikslais norintiems atvažiuoti užsienio verslininkams. Labiausiai nukentėjo pramonė ir transportas, nes negauta reikiamo kiekio naftos produktų, metalo, medienos ir pan. Tikslas padaryti Lietuvai ekonominių nuostolių buvo vienas – ekonominė blokada dar turėjo kurti įtampą gamyklose, fabrikuose. Kai kurie prarado darbus, atsirado infliacija, todėl net atlyginimų išsaugojimas reiškė realų pajamų praradimą.

Balandžio 20 d. Prancūzijos prezidentas Fransua Miteranas ir Vokietijos kancleris Helmutas Kolis siūlė Lietuvai nusileisti, t. y. laikinai sustabdyti Lietuvos Atkuriamojo Seimo nutarimus ir tuo sudaryti sąlygas pradėti derybas su sovietais.

Gegužės 17 d. Lietuvos premjerė Kazimiera Prunskienė susitiko su M. Gorbačiovu ir N. Ryžkovu, kurie kategoriškai reikalavo panaikinti arba sustabdyti Lietuvos nepriklausomybės (Kovo 11–osios) Aktą.

Gegužės 23 d. Lietuvos Atkuriamasis Seimas nutarė, kad bus pristabdomi tie iš Kovo 11 d. akto kylantys sprendimai, kuriuos abi pusės apibrėžtų kaip derybų objektą. Apie nepriklausomybės atšaukimą nebuvo kalbos. To neužteko, blokada tęsėsi.

Birželio 29 d. Lietuvos Atkuriamasis Seimas nutarė dėl derybų su TSRS ir iš Kovo 11 d. akto kylančių veiksmų (ne paties akto) moratoriumo 100-ui dienų nuo derybų pradžios.

Liepos 1 d. blokada atšaukta.

## Pasekmės
Ūkiniai ryšiai atgaivinti, bet sovietai realių derybų nenorėjo ir jas simuliavo. Jie tikėjosi atkurti savo valdžią Lietuvoje, padedant Lietuvos komunistų partijai ir vadinamiesiems platformininkams bei „Jedinstvo“, remiamiems sovietų armijos dalinių Lietuvoje.

Dėl žaliavų stygiaus vien Klaipėdos įmonėse prarasta ~, patirta nuostolių už ~7,5 mlrd. rublių.

## Taip pat skaitykite
* Blokados fondas

## Šaltiniai

## Literatūra
* Lietuva 1940–1990: Okupuotos Lietuvos istorija. Vilnius: Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimų centras, 2005
Polimorfizmas

**Polimorfizmas** – biologinis reiškinys, kai organizmų populiacija ar šeima yra susiskirsčiusi į individų grupes (*morfas*), kurios ryškiai skiriasi viena nuo kitos savo morfologiniais ar fiziologiniais požymiais. Polimorfizmas yra pertraukto kislumo atvejis, nes polimorfizme nėra individų, kurie savo sandara būtų tarpiniai tarp morfų. Pradžioje polimorfizmo sąvoka buvo naudojama tik kalbant apie vizualiai matomus išorinius požymius, o vėliau imta naudoti ir vidaus sandaros, fiziologiniams ar genetiniams skirtumams apibūdinti.

**Morfa** - diskreti gyvūnų forma (diskretus fenotipas), susijusi su prisitaikymu prie tam tikrų ekologinių sąlygų arba su funkcijų pasidalinimu šeimoje.

## Socialinių vabzdžių polimorfizmas
Socialinių vabzdžių polimorfizmas yra susijęs su kastiniu polietizmu. Polietinės grupės nariai paprastai savo sandara, fiziologija ir elgsena yra prisitaikę savo funkcijoms atlikti. Pvz., kareiviai paprastai būna didesni, stambesnėmis galvomis ir žandais, kai kurių rūšių - turi specialias liaukas, kurios padeda apginti lizdą.

## [[Lytinis dimorfizmas]]
Dažniausiai skiriasi skirtingų lyčių atstovai, kas siejasi su skirtingu jų vaidmeniu dauginimesi arba lytine atranka.

## Ekologinis polimorfizmas
Susijęs su prisitaikymais prie tam tikrų ekologinių sąlygų, prie sąlygų įvairovės. Tai gali būti:
* laikinis sąlygų kitimas, kai sąlygos skiriasi, pvz., vasaros pradžioje ir rudenį. Pavyzdžiui, amarų patelės būna sparnuotos ir besparnės.
* erdvinis kitimas, kai individai gyvena tame pačiame areale, bet skirtingomis sąlygomis. Pvz., vieni medžių viršūnėse, kiti - lapijos apačioje.
Polimorfizmas (reikšmės)

**Polimorfizmas**:
* Polimorfizmas – reiškinys, kai populiacijos ar kolonijos individai pagal sandarą sudaro dvi ar daugiau aiškiai skirtingas grupes;
* polimorfizmas (programavime) – sąvoka objektiniame programavime.
Jonvabaliai

**Jonvabaliai** (*Lampyridae*) – vabalų (*Coleoptera*) šeima. Lietuvoje gyvenančių jonvabalių patelės yra be sparnų ir antsparnių, lervų pavidalo, o patinai su sparnais. Pilvelio galiniuose segmentuose yra naktį šviečiantis **fosforinis organas**, kurį sudaro fotogeninės ląstelės. Šitos ląstelės yra apraizgytos nervais ir tracheolėmis. Tracheolėmis į fotogenines ląsteles patenka deguonis; jose vyksta aktyvi oksidacija. Šių reakcijų metu fermento liuceferazės pagalba liuciferinas virsta mažiau stabiliu junginiu, kuris, pereinant į normalią stabilią formą, išskiria fotonus. Be to, šiame šviečiančiame organe yra ląstelių su šlapimo rūgšties kristalais. Šios ląstelės atspindi šviesą.

Patinų kūnas rudai pilkas, priešnugarėlė ir kūno apačia rudai gelsva. Antsparniai taškuoti ir smulkiai raukšlėti, su 2-3 neryškiomis briaunelėmis. Patinų akys stambesnės ir labiau suartėjusios negu patelių.

Jonvabalių lervos plokščios, jų viršutinė pusė tamsi. Priešnugarėlė ilga, išilgai nugaros eina siaura gelsva linija.

Gyvena lapuočių miškų pakraščiuose, tarp krūmų ir žolių, drėgnesnėse vietose. Jie minta sraigėmis ir šliužais. Patinai gerai skraido, juos privilioja patelės skleidžiama šviesa.

Pasaulyje gyvena apie 2000 rūšių, ypač jų daug tropikuose. Lietuvoje gyvena dvi rūšys:
* Paprastasis jonvabalis (*Lampyris noctiluca*);
* Trumpasparnis jonvabalis (*Phosphaenus hemipterus*).

## Šaltiniai
Jonažoliniai

**Jonažoliniai** (*Hypericaceae*) – magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės dilenijažiedžių (*Dilleniidae*) poklasio augalų šeima.

Priklauso daugiametės žolės su priešiniais lapais ir taisyklingais žiedais. Vaisius – dėžutė. 

Pasaulyje yra 9 gentys ir apie 560 rūšių. Lietuvoje auga viena gentis – jonažolė su 6 rūšimis.

## Gentys
* Jonažolė (*Hypericum*) 
* Jonamedis (*Cratoxylum*) 
* *[[Eliea]]* 
* Šmurkšlis (*Harungana*), apie 50 rūšių. 
* *[[Lianthus]]* 
* *[[Santomasia]]* 
* *[[Thornea]]* 
* *[[Triadenum]]* 
* *[[Vismia]]* apie 55 rūšys.
Dualioji funkcija

Tam tikrai loginei funkcijai *f* **dualioji funkcija** yra tokia funkcija *f<sup>*</sup>*, kad kiekvienam parametrų rinkiniui galioja lygybė  f^* (x_1, x_2, ..., x_n) = \neg f ( \neg x_1, \neg x_2, ..., \neg x_n).

Pavyzdžiui, Būlio algebros funkcijai *IR* dualioji funkcija yra *ARBA*, nes  x \land y = \neg ( \neg x \lor \neg y)

## Dualumo dėsnis
*Formuluotė:* Jei f (x_1, x_2, ..., x_n) =g (x_1, x_2, ..., x_n), tai f^* (x_1, x_2, ..., x_n) =g^* (x_1, ..., x_n)

*Įrodymas:* f^* (x_1, ..., x_n) = \neg f (\neg x_1, ..., \neg x_n) =\neg g (\neg x_1, ..., \neg x_n) =g^* (x_1, ..., x_n). Remėmės prielaida, kad f (x_1, ..., x_n) =g (x_1, ..., x_n) \Rightarrow f (\neg x_1, ..., \neg x_n) =g (\neg x_1, ..., \neg x_n), o tai teisinga, nes su bet kokias argumentais f ir g reikšmės sutampa.

Išvada: f (x_1, x_2, ..., x_n) =g (x_1, x_2, ..., x_n) tada ir tik tada, kai f^* (x_1, x_2, ..., x_n) =g^* (x_1, ..., x_n)

## Savybės
; (f*)* =f: lengva įsitikinti…
; Dualumo dėsnis: Įrodymas ankstesnioje pastraipoje
; Jei f (x_1, ..., x_n) = g (f_1 (x_{11}, ..., x_{1n}), ..., f_n (x_{n1}, ..., x_{nn}), tai f* (x_1, ..., x_n) =g* (f_1* (x_{11}, ..., x_{1n}), ..., f_n* (x_{n1}, ..., x_{nn})): f* (x_1, ..., x_n) =\neg g (f_1 (\neg x_{11}, ..., \neg x_{1n}), ..., f_n (\neg x_{n1}, ..., \neg x_{nn}) = \neg g (\neg \neg f_1 (\neg x_{11}, ..., \neg x_{1n}), ..., \neg \neg f_n (\neg x_{n1}, ..., \neg x_{nn}) = \neg g (\neg f_1* (x_{11}, ..., x_{1n}), ..., \neg f_n* (x_{n1}, ..., x_{nn}) = g* (f_1* (x_{11}, ..., x_{1n}), ..., f_n* (x_{n1}, ..., x_{nn})

## Autodualių funkcijų klasė
*Apibrėžimas:*  f_1 (x_1, ..., x_n) \in S \Leftrightarrow f^* =f

*Teorema:* Jei f (x_1, ..., x_n) \notin S, tai pakeitę joje kai kuriuos kintamuosius į x ir \neg x galime gauti funkciją - konstantą
,
*Pavyzdys:* f (\neg x, x, x, \neg x) =s (x) =c

*Įrodymas:* Jei f (x_1, ..., x_n) \notin S, tai atsiras toks a_1, ..., a_n (a_i =0 \lor a_i =1, 1 \leq i \leq nreikšmių rinkinys, kad f (a_1, ..., a_n) =f (\neg a_1, ..., \neg a_n). Pažymėkime visus a kaip x^{a_i}, kas ai=1 reikštų x, o ai =0 – \neg x ir apibrėžkime \phi (x) = f (x^{a_1}, \ldots, ^{a_n}). Tada \phi (x) = f (x^{a_1}, \ldots, ^{a_n}) = f (\neg x^{a_1}, \ldots, \neg x^{a_1}) =\phi (\neg x). Matome, jog \phi funkcija nepriklauso nuo x, todėl ji yra konstanta

; Aibė S yra uždara: Tarkime, kad f (x_1, \ldots, x_n) \in S, f_1 ( x_1^1, \ldots, x_n^1) \in S, \ldots, f_m ( x_1^m, \ldots, x_n^m) \in S,  g =f (f_1, \ldots, f_m). Tada pagal 3 dualių funkcijų savybę ir autodualių funkcijų apibrėžimą: g^* =f^* ( f_1^* (\ldots), \ldots, f_m^* (\ldots) ). Autoduali funkcija g egzistuos tada ir tik tada kai, f ir fi funkcijos bus autodualios, todėl ši aibė yra uždara

## Šaltiniai

## Literatūra
* Richard Lassaigne, Michel de Rougemont „Logika ir Informatikos pagrindai“. vert. Stanislovas Norgėla. 1996 Leidykla „Žodynas“
Kriketas

**Kriketas** – žaidimas kamuoliu, kuriame dalyvauja dvi komandos po 11 narių. Kiekvienoje komandoje paprastai būna 4-5 paduodantys ir 5-6 priimantys kamuolį žaidėjai. Žaidimo tikslas - laimėti daugiau taškų, nei priešininkas. Prieš rungtynes burtais nustatoma, kuri komanda muš kamuolį pirmoji. Rungtynės vyksta dalimis, vadinamomis iningais. Paprastai žaidžiamas vienas arba du iningai. Rungtynės paprastai trunka 3-4 dienas. Dviem iningams žaisti skiriama 5 dienos. Iningo metu, pakaitomis, viena komanda paduoda kamuolį (puola), kita - atmuša (ginasi). Kiekviena komanda kamuolį paduoda vieną arba du kartus. Iningą sudaro metimų serijos. Metimų serijoje yra 6 metimai. Visus 6 metimus meta vienas metikas. Serija metama iš vienos aikštelės pusės, kita serija vyksta iš kitos pusės. Kriketas žaidžiamas ant žolės, ovalo formos aikštelėje, kurios centre įrengtas 22 jardų ilgio ruožas. Tuomet, kai iningo metu 10 mušančios komandos žaidėjų iškrenta iš žaidimo, iningas baigiasi ir komandos keičiasi vietomis. Jei laikas skirtas kriketo rungtynėms, baigėsi anksčiau nei jas spėta sužaisti, skelbiamos lygiosios. Žaidėjų batai su kapliukais arba guminiais padais. Kriketo kamuolys gaminamas iš kamštenio bei vilnonių virvučių ir aptraukiamas raudona oda. 

Žinoma, kad į kriketą panašus žaidimas žaistas dar XIII a. Manoma, jog žaidimas sukurtas pietrytinėje Anglijos dalyje. 1900 m. kriketas buvo įtrauktas į Paryžiaus olimpinių žaidynių oficialių sporto šakų sąrašą, varžybose dalyvavo tik dvi komandos ir vieninteliais olimpiniais čempionais tapo Didžiosios Britanijos komanda, nugalėjusi Prancūzijos rinktinę, rezultatu 262:104.

Žaidimas be Anglijos, taip pat labai populiarus Velse, Indijoje, Pakistane, Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Šri Lankoje, Pietų Afrikos Respublikoje ir Karibų salose.

Kriketo rungtynių pertraukų metu žaidėjai bėga ne masažo, bet pietų užkandžių ar popiečio arbatos.

### Kriketas Lietuvoje
Lietuvoje pirmos kriketo rungtynės sužaistos 1998 m. 2001 m. įkurta Lietuvos kriketo taryba, organizuojanti kriketo varžybas. Veikia 3 kriketo klubai. Daugiausia kriketą Lietuvoje žaidžia čia gyvenantys, dirbantys ar besimokantys užsieniečiai. Lietuvai tarptautiniuose turnyruose atstovauja Lietuvos nacionalinė kriketo komanda.

## Nuorodos
* Džentelmenų žaidimas
ASCII menas

**ASCII menas** – vaizduojamasis menas, kuriame vaizdui sukurti naudojami spaudos ženklai.

## Istorija
Pradžią šiai meno rūšiai davė kaligrafija, o pirmieji atvaizdai bei ornamentai, sudaryti iš spausdintinių simbolių, žinomi nuo XIX a. Ilgą laiką toks menas egzistavo tiktai kaip spaudos meno forma, leidusi pagražinti tekstą, naudojant primityvias spaudos priemones bei pagražinti spausdinimo mašinėle rašytą tekstą, nors laikas nuo laiko rasdavosi ir rimtesnių kūrinių. Panašesnis į šiuolaikinį, pilnai raidinis *ASCII menas* paplito vėliau, XX a. 7-ojo dešimtmečio pabaigoje, kai buvo sukurta ASCII teksto kodavimo lentelė, leidusi lengvai keistis tekstiniais duomenimis. Savo pakilimą *ASCII menas* pergyveno maždaug 1975–1990 metais, kai įvairūs kompiuteriai tapo prieinami daugeliui žmonių, bet grafinės jų galimybės vis dar buvo per silpnos, kad būtų galima atkurti pilnavertį vaizdą. Tuo pat metu susiformavo ir kitas, kultūrinis *ASCII meno* bruožas: dėl paplitusio tekstų kopijavimo ir perdavimo kompiuterių tinklais, dauguma *ASCII kūrinių* autorių lieka anoniminiais, nežinomais.

Šiuo metu *ASCII* meno apraiškos dažniausiai pasitaiko įvairiuose kompiuterių tekstuose, labiausiai paplitęs pats paprasčiausias *ASCII meno* atvejis – šypsenėlės. Specifinė *ASCII meno* forma egzistuoja Japonijoje, kur naudojami hieroglifai: viena vertus, didesnė simbolių įvairovė suteikia didesnes galimybes dailininkui, kita vertus, pats hieroglifinių simbolių kūrimas yra tam tikra tekstinio meno forma.

## Pavyzdžiai

### Tekstas, sugeneruotas [http://www.figlet.org/ Figlet] programa
 (|  |_/o |)  o      _  _|  o o  _,
  |  |  | |/) | |/\_|/ / |  | | / |
   \/   |/| \/|/|_/ |_/\/|_/|/|/\/|_/
               (|            (|

### Pavyzdys
     ____   _____ ______________     ____    ____  ______
    / _  | / ___// ____/  _/  _/    / _  |  / __ \/_  __/
   / /_| | \__ \/ /    / / / /     / /_| | / /_/ / / /   
  / /__| | __/ / /___ / / / /     / /__| |/ / / / / /
 /_/   |_/____/\____/___/___/    /_/   |_/_/ |_| /_/

## Nuorodos

* ASCII text generator (angl.) 
* ASCII meno istorija  
* Archyvas 
* Archyvas 
* ASCII perdarymas iš nuotraukų
Dinaminis programavimas

**Dinaminis programavimas** – programavimo metodas, paremtas uždavinio skaidymu į mažesnes susijusias problemas, bei tų problemų sprendimų įsiminimu. Taigi laiko sąnaudos pakeičiamos atminties sąnaudomis. Jis naudojamas, kuomet „Skaldyk ir valdyk“ nėra pakankamai efektyvus. Gali būti pritaikomas įvairaus tipo uždaviniams, tačiau šio metodo taikymo galimybę pastebėti ne visuomet lengva.

## Fibonačio skaičiai
Apibrėžimas: F_n=F_{n-1}+F_{n-2}, F_1=1, F_2=1. Reikia apskaičiuoti n-tąjį sekos narį. Rekursyvus sprendimas būtų toks:

  int Fibonacci(int n) {
    if (n F_1 iki F_N.

Taip pat yra algoritmas surasti tam tikrą Fibonačio skaičių:
  
  Fibonacci[0] := 1;
  Fibonacci[1] := 1;
  for i := 2 to n do
    begin
      tmp := Fibonacci[0];
      Fibonacci[0] := Fibonacci[1];
      Fibonacci[1] := Fibonacci[0] + tmp;
    end;

## „Kuprinės“ uždavinys
Šio tipo uždaviniai gana dažni. Bendrai jie formuluojami taip: turime N daiktų, bei žinome jų dydžius D_i bei vertes V_i. Kuprinės dydis yra K, taigi galima paimti tik tiek daiktų, kad jų dydis neviršytų K. Reikia surasti tokį daiktų rinkinį, kurio vertė būtų didžiausia.

Dinaminio sprendimo idėja:
* Tarkime, nagrinėjame J-tąjį daiktą, o kuprinėje dar yra K talpos vienetų
:* Jeigu daiktą imame, tuomet galime iš J-1 daiktų paimti tiek, kad neviršytų K-D_j
:* Jeigu neimame, tuomet galime iš J-1 daiktų paimti tiek, kad neviršytų K
* Iš šių dviejų atvejų, pasirenkame vertingesnį.

Taigi, problemą J daiktų atveju galime išspręsti, jeigu žinome problemos J-1 daiktų daiktų atveju sprendimą. Matematiškai tai atrodo taip: F(j, \mbox{ } k) = max(F(j-1,\mbox{ }  k), \mbox{ } F(j-1, \mbox{ } k-D_j) + V(j)). Sprendimą galima rasti, ieškant nuo apačios, t. y. pirma apskaičiuojant F reikšmes su mažesnėmis J reikšmėmis. Taip pat, būtina atkreipti dėmesį, kad būtina turėti tam tikras „ribines“ reikšmes. Šiuo atveju tai būtų: F(0, \mbox{ } k) = 0.

Programos fragmentai:

  **for** ik := 0 **to** K **do**
     F[0, ik] := 0;
  **for** J := 1 **to** N **do**
  **begin**
    **for** ik := 0 **to** K **do**
    **begin**
      F[J, ik] := F[J-1, ik];
      **if** D[J] <= ik **then**
        F[J, ik] := Max(F[J, ik], F[J-1, ik-D[J]] + V[J]);
    **end**;
  **end**;
Euklido algoritmas

**Euklido algoritmas** – algoritmas surasti dviejų sveikųjų skaičių didžiausią bendrąjį daliklį (DBD), remiantis padalijimu iš liekanos. Algoritmas principas: pirmiausia didžiausias skaičius padalijamas su liekana iš mažiausio, o po to kiekviename tolesniame žingsnyje ankstesnės operacijos daliklis dalijamas iš gautos liekanos. Algoritmo rezultatas yra paskutinė gauta nenulinė liekana. Tai yra vienas iš seniausių žinomų algoritmų.

## Istorija
Senovės graikų matematikas Euklidas, iš kurio vardo kilo šis algoritmas, iš pradžių suformulavo dviejų skaičių didžiausio bendrojo daliklio radimą geometriškai – kaip didžiausią bendrą dviejų atkarpų matą. Tokiu atveju iš ilgesnės atkarpos buvo atimama trumpiausia dalis, tada iš trumpesnės atkarpos atimama likusioji dalis ir taip toliau.

Tokia forma algoritmas pasirodė Euklido „Pradmenyse“ apie 300 pr. m. e. Nors taip pat buvo žinomas net 200 metų anksčiau. Pavyzdžiui, Aristotelis užsiminė apie šį algoritmą savo knygoje „Temos“ (, *Topikon*) apie 330 pr. m. e.

## Apibrėžimas
Algoritmas dviejų skaičių A ir B DBD rasti užrašomas taip:
* Jeigu B yra nulis, tuomet DBD yra A
* Kitaip,
:* A ← B
:* B ← A dalybos iš B liekana
* Kartojame nuo pirmo žingsnio

Šio algoritmo realizavimas Pascal programavimo kalba:

  **while** (a > 0) **and** (b > 0) **do**
    **if** a > b **then** a := a **mod** b
             **else** b := b **mod** a;
  dbd := a + b;

C/C++ kalba:

  **while** (abs(a) && abs(b))
    **if** (abs(a) > abs(b)) a %= b; 
          **else** b %= a;
  dbd = a + b;

PHP kalba:

  **while** ($a && $b) [$a, $b] = [$b % $a, $a];
  $dbd = abs($a + $b);

Javascript kalba:

  **while** (a && b) [a, b] = [b % a, a];
  dbd = Math.abs(a + b);

## Taip pat skaitykite
* Išplėstinis Euklido algoritmas

## Šaltiniai
Paupinis jonpapartis

* *Matteuccia pensylvanica* (Willd.) Raymond
* *Onoclea pensylvanica* (Willd.) Sm.
* *Onoclea struthiopteris* (L.) Roth
* *Pterinodes struthiopteris* (L.) Kuntze
* *Struthiopteris europaea* Hornem.
* *Struthiopteris filicastrum* All.
* *Struthiopteris germanica* Willd.

**Paupinis jonpapartis** (*Matteuccia struthiopteris*) – šertvūnų (*Polypodiophyta*) augalas.

Graikiškai *stroytos*, *struthion* – varnėnas, strutis, kadangi sporifikuojantieji lapai panašūs į stručio plunksnas.

Lietuvoje apyretis papartis, sudarantis nemenkus sąžalynus miško upelių pakraščiuose ir jų slėniuose, šaltiniuotuose miškuose, daubose. Taip pat yra įveistas parkuose, soduose, kapinėse. Labai aukšti paupiniai jonpaparčiai auga Švenčionėlių miško urėdijos Švenčionių girininkijoje – prie miško upelių auga iki 2 m aukščio.

## Požymiai
Augalas nuo 30 cm iki 1-2 m aukščio. Stiebas trumpas, status, juodas, beveik požeminis, leidžia požemines atžalas. Vegetatyviniai lapai trumpakočiai; lakštas šviesiai žalias, pailgas, staigiai nusmailėjusia viršūne ir palaipsniui siaurėjančiu pagrindu, plunksniškas, su 30-70 porų šoninių segmentų. Šie lapai išsidėstę ratu ir sudaro piltuvo pavidalo puokštę. Rugpjūčio mėnesį formuoja sporifikuojančius lapus, kurie subrendę paruduoja.

## Dauginimasis
Pavasarį paupinis jonpapartis išbarsto chlorofilines haploidines sporas, iš kurių pradeda augti gametofitai, kuriems subrendus juose esantys anteridžiai ir archegonės suformuoja spermatozoidus bei kiaušialąstes ir įvyksta apvaisinimas, po kurio susidaro diploidinė zigota, iš kurios išauga naujas sporofitas, kuris vėl gali formuoti sporas ir ciklas kartojasi.

*Matteuccia struthiopteris* brandinamos sporos gali sudygti per kelias dienas po subrendimo, tačiau augalas turi prisitaikymų, kurie padeda apsaugoti sporas nuo išsisklaidymo tik subrendus: sporofilai formuojasi vėlai vasarą, specifinė lapkočio pakraščių forma neleidžia sporangėms lengvai atsiverti. Tai reiškia, jog paupinis jonpapartis sporifikuoja birželio mėnesį, o sporas barsto tik sekantį pavasarį.

## Paplitimas
Rūšis mėgsta gerai aeruojamus miško dirvožemius, kuriuose yra daug nuolatinės drėgmės, susijusios su aukštu gruntinio vandens lygiu. Plačiai paplitęs beveik visoje Europoje, drėgnuose Pietų Sibiro regionuose, taip pat auga Žemės šiaurės pusrutulio vidutinių platumų klimato regionuose – Rytų ir Šiaurės Europoje, Šiaurės Azijoje (Sibiras ir Rusijos Tolimieji Rytai) ir Šiaurės Amerikos žemyno šiaurinėje dalyje.

## Šaltiniai

## Galerija

Vaizdas:Matteuccia_struthiopteris_01.JPG|
Vaizdas:Itiölehdet.JPG|
Vaizdas:Kotkansiipikasvustoa.JPG|Paupinių jonpaparčių sąžalynai pietų Suomijos Vidurio Hemės provincijos miškuose
Vaizdas:Matteuccia_struthiopteris_06.jpg|Paupinių jonpaparčių sąžalynai pietų Norvegijos Biuskeriudo grafystės miškuose
Vaizdas:Matteuccia_struthiopteris_in_natural_monument_Vlasenicky_potok_in_2011_%282%29.JPG|Paupinių jonpaparčių sąžalynai Pietų Čekijos krašto *Vlásenický potok* vietovės miškuose (Čekija)
Vaizdas:Matteuccia_struthipteris.jpg|
Stulginskis

;Stulginskis
* Aleksandras Stulginskis (1885–1969) – antrasis Lietuvos prezidentas, signataras, vienas Lietuvos krikščionių demokratų partijos steigėjų, agronomas, Ūkininkų sąjungos steigėjas ir pirmininkas;
* Steponas Stulginskis (1908–1995) – inžinierius architektas;

## Etimologija
Suslavinta asmenvardžio *Stulgỹs, Stulgà, Stulgas, Stùlgė, Stùlgis* forma. Kilusi iš *stulgùs* „pailgai apvalainas, ovalus; išdidus, išpuikęs“, *[[stulgys]]* „brastinis tilvikas; rėksnys“.

## Šaltiniai
Nu metalas

**Nu-metalas** (aggro metal) – vienas iš naujausių metalo stiliaus muzikos žanrų. Populiarėjant hip-hop stiliui bei kultūrai tai palietė ir sunkiąją muziką. Taip susiformavo *nu – metal* stilius, kai kur dar vadinamas *new metal*.

*Nu – metal* yra vienas iš paprastesnių metalo stilių. Jaučiama nemažai hip – hop bei kitų pop muzikos stilių elementų, gitaros naudojamos tik paprastai ritmikai palaikyti, dažniausiai nebūna gitarų solo, koncertuose kartais netgi grojama pagal fonogramas, todėl daugelis Heavy metal muzikos mėgėjų *Nu – metal* (kaip ir Hair metal) grupių nelinkę pripažinti „tikromis“ metalo grupėmis.

*Nu – metal* stilius dar tik vystosi, todėl sunku vienareikšmiškai jam priskirti vieną ar kitą grupę ir tiksliau įvertinti tokių grupių kūrybą.

Su *Nu – metal* siejami dar ir šie artimi (persiklojantys) Heavy metal stiliai, turintys daug Hip hop bei Funk elementų:
* Rapcore – Hardcore Punk elementų turinti kryptis, dažnai priskiriamos grupės: Beastie Boys, Run DMC, Biohazard, ankstyvieji Stuck Mojo, Clawfinger.
* Funk Metal – Funk ritmiką turinti Heavy metal kryptis, dažnai priskiriamos grupės: Guano Apes, Fishbone, Red Hot Chili Peppers ir Faith No More.
* Rap-Metal – tradiciškesnė Heavy metal kryptis, turinti Rap būdingus vokalus, dažnai priskiriamos grupės: vėlyvieji Anthrax, Kid Rock, Rage Against The Machine.

## Žinomiausios grupės
* KoRn
* Limp Bizkit
* Mudvayne
* Slipknot
* Staind
* Adema
* Lostprophets
* Linkin Park
Magnolijiniai

**Magnolijiniai** (*Magnoliaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. Tai patys seniausi žiediniai augalai, kurių liekanos randamos kreidos ir tercero perioduose. Šeimai priklauso visada arba tik vasarą žaliuojantieji medžiai arba krūmai. Lapai išsidėsto pražangiai, kartais juose yra eterinių aliejų liaukos. Žiedai dideli. Vaisius sutelktinis. Magnolijiniai dėl gražių žiedų ir lapų auginami kaip dekoratyviniai augalai. Kai kurių rūšių vertinga mediena.

Šeimoje yra apie 7 gentys ir 220 rūšių, iš kurių dauguma auga tropinėje Pietryčių Azijos zonoje, nuo Himalajų į rytus iki Japonijos ir į pietus iki Malajos ir Naujosios Gvinėjos. Kitos rūšys auga nuo pietrytinės Šiaurės Amerikos dalies, per tropinę Pietų Ameriką iki Brazilijos. Lietuvoje auginami 2 genčių augalai:
*Magnolija (*Magnolia*)
*Tulpmedis (*Liriodendron*). **Pav.** 

Kitos gentys:

**[[Kmeria]]* 
*Spraudenis (*Manglietia*) 
*Burnis (*Pachylarnax*) 
*Elmerilija (*Elmerrillia*) 
*Michelija (*Michelia*)
Citrinvytiniai

**Citrinvytiniai** (*Schisandraceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso sumedėję vijokliniai. Vaisius – kekė su raudonomis, apvaliomis uogomis.

Lietuvoje gana retai auginamas kininis citrinvytis (*Schisandra chinensis*). 

## Gentys

Šeimoje iš viso dvi gentys ir 47 rūšys:
*Kuokulas (*Kadsura*)
*Citrinvytis (*Schisandra*)
Kartuoliniai

**Kartuoliniai** (*Aristolochiaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso daugiametės žolės arba sumedėję laipiojantieji augalai. Lapai išsidėstę pražangiai, kotuoti, dažniausiai sveiki ir be prielapių. Žiedai dvilyčiai, aktinomorfiniai arba zigomorfiniai. Vaisius – gausiasėklė, atsidaranti dėžutė.

Šeimoje yra 7 gentys ir apie 400 rūšių, paplitusių tropikuose ir subtropikuose. Lietuvoje auga 2 genčių augalai:
* Kartuolė (*Aristolochia*)
* Pipirlapė (*Asarum*). **Pav.**

Kitos gentys:
* *[[Apama]]* 
* *[[Euglypha]]*
* *[[Holostylis]]* 
* *[[Saruma]]* 
* Visurtis (*Thottea*)
Nertis

**Nertis** (*Ceratophyllum*) – vienintelė **nertinių** (*Ceratophyllaceae*, ) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso pasinėrę vandenyje žoliniai augalai su nariuotu stiebu ir dvišakai suskaldytais į siūliškas skiltis lapais. 

Gentyje yra maždaug 30 rūšių. Genties pavadinimas iš graikų k. *keras*, *keratos* – ragas, *phyllon* – lapas; siauri, pakartotiniai dvišakai šakoti standūs lapai primena elnio ragus. Apdulkinami vandens. Vyriškų žiedų daugiau, negu moteriškų. Vaisiai yra su dygliukais, todėl lengvai prisikabina prie vandens gyvūnų arba įsitvirtina dugne. Sėklos sudygsta dugne, bet šaknys neišsivysto, todėl išaugę augalai plūduriuoja laisvai vandenyje. 

Lietuvoje auga dvi rūšys:
* Paprastoji nertis (*Ceratophyllum demersum*)
* Gležnalapė nertis (*Ceratophyllum submersum*)
Magnolijažiedžiai

**Magnolijažiedžiai** (*Magnoliidae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus magnolijainių (*Magnoliopsida*) klasės augalų poklasis.

## Magnolijažiedžių (''Magnoliidae'') augalų eilės pagal '''Cronquist''' sistemą
* Eilė. Kartuoliečiai (*Aristolochiales*)
** Šeima. Kartuoliniai (*Aristolochiaceae*)
* Eilė. Žvaigždanyžiečiai (*Illiciales*)
** Šeima. Žvaigždanyžiniai (*Illiciaceae*)
** Šeima. Citrinvytiniai (*Schisandraceae*)
* Eilė. Lauramediečiai (*Laurales*)
** Šeima. (*Amborellaceae*)
** Šeima. Kalikantiniai (*Calycanthaceae*)
** Šeima. (*Gomortegaceae*)
** Šeima. (*Hernandiaceae*)
** Šeima. (*Idiospermaceae*)
** Šeima. Lauramediniai (*Lauraceae*)
** Šeima. (*Monimiaceae*)
** Šeima. (*Trimeniaceae*)
* Eilė. Magnolijiečiai (*Magnoliales*)
** Šeima. Anoniniai (*Annonaceae*)
** Šeima. (*Austrobaileyaceae*)
** Šeima. Ringotiniai (*Canellaceae*)
** Šeima. (*Degeneriaceae*)
** Šeima. (*Eupomatiaceae*)
** Šeima. (*Himantandraceae*)
** Šeima. (*Lactoridaceae*)
** Šeima. Magnolijiniai (*Magnoliaceae*)
** Šeima. Muskatmediniai (*Myristicaceae*)
** Šeima. (*Winteraceae*)
* Eilė. Lūgniečiai (*Nymphaeales*)
** Šeima. Barklajiniai (*Barclayaceae*)
** Šeima. Kabombiniai (*Cabombaceae*)
** Šeima. Nertiniai (*Ceratophyllaceae*)
** Šeima. Lotosiniai(*Nelumbonaceae*)
** Šeima. Lūgniniai (*Nymphaeaceae*)
* Eilė. Aguoniečiai (*Papaverales*)
** Šeima. Žvirbliarūtiniai (*Fumariaceae*)
** Šeima. Aguoniniai (*Papaveraceae*)
* Eilė. Pipiriečiai (*Piperales*)
** Šeima. (*Chloranthaceae*)
** Šeima. Pipiriniai (*Piperaceae*)
** Šeima. Driežauodeginiai (*Saururaceae*)
* Eilė. Vėdryniečiai (*Ranunculales*)
** Šeima. Raugerškiniai (*Berberidaceae*)
** Šeima. (*Circaeasteraceae*)
** Šeima. Glėbstiniai (*Coriariaceae*)
** Šeima. Lardizabaliniai (*Lardizabalaceae*)
** Šeima. Mėnuliasėkliniai (*Menispermaceae*)
** Šeima. Vėdryniniai (*Ranunculaceae*)
** Šeima. (*Sabiaceae*)
** Šeima. Opuliniai (*Sargentodoxaceae*)

## Lietuvoje augančios augalų šeimos
* Kartuoliniai (*Aristolochiaceae*)
* Nertiniai (*Ceratophyllaceae*)
* Magnolijiniai (*Magnoliaceae*)
* Lūgniniai (*Nymphaeaceae*)
* Citrinvytiniai (*Schisandraceae*)
Smetona

;Smetona
* Adomas Smetona (1901–1942) – dailininkas, politinis kalinys
* Antanas Smetona (1874–1944) – Lietuvos prezidentas
* Antanas Smetona (1960) – kalbininkas
* Rimantas Smetona (1945) – režisierius, politinis bei visuomenės veikėjas

;Smetonienė
* Sofija Smetonienė (1885–1968) – visuomenės veikėja
* Irena Smetonienė (1961) – kalbininkė

Taip pat:
* Prezidentas Smetona – Lietuvos karinis laivas

## Etimologija
Pavardė kilusi iš Taujėnų–Raguvos–Siesikų krašto. Kilusi iš slaviškų pavardžių , ,  < slav. *smetana* (plg. ) 'grietinė'.

## Šaltiniai
Alchemija

**Alchemija** – ankstyvosios gamtos filosofijos šaka, ezoterinis menas, apimantis chemijos, fizikos, astrologijos, menų, semiotikos, metalurgijos, medicinos, misticizmo bei religijos elementus. XVII-XVIII a. alchemiją pakeitė šiuolaikiniai chemijos ir farmakologijos mokslai.

## Kilmė, siekiai ir pasiekimai

Žodis *alchemija* atsirado iš arabų *al - kīmiyaˀ* arba *al - khīmiyaˀ* (الكيمياء arba الخيمياء). Šiuo žodžiu savo šalį vadino egiptiečiai, taigi alchemija gali reikšti „Egipto mokslas“. Pagal kitą versiją *alchemija* sudaryta prie graikų kalbos žodžio *khumeia* (χυμεία) pridėjus artikelį al-.

Alchemijos meno praktikai, vadinami alchemikais, siekė trijų pagrindinių tikslų. Svarbiausias tikslas buvo sugebėti paversti bet kokį metalą auksu arba sidabru. Alchemikai tikėjo, kad vienas medžiagas galima paversti kitomis, o iš pigių medžiagų gauti vertingas, svarbiausiai – auksą ir sidabrą (tam ir turėjo pasitarnauti Filosofinis akmuo). Taip pat alchemikai siekė sukurti panacėją arba nemirtingumo eliksyrą, vaistą, galintį išgydyti visas ligas ir neribotai pratęsti gyvenimą. Šiuos tikslus pasiekti tikėtasi sukūrus filosofinį akmenį. Trečiasis tikslas buvo žmogaus gyvybės sukūrimas.

Nors alchemikams nepavyko pasiekti savo užsibrėžtų galutinių tikslų, jie daug prisidėjo prie chemijos kaip mokslo raidos. Alchemikai atrado daug iki tol nežinomų medžiagų, sukūrė daug laboratorinių prietaisų ir indų.

## Jatrochemija

XVI amžiuje atsirado nauja alchemijos kryptis – jatrochemija (arba medicininė alchemija). Jos pradininkas gydytojas Paracelsas (*Paracelsus*; 1493–1541) teigė, jog svarbiausias alchemijos uždavinys turėtų būti vaistų gamyba.

Paracelsas žmogaus organizmo veiklą laikė labiausiai priklausoma nuo trijų elementų: sieros, gyvsidabrio, druskos. Esant šių elementų pusiausvyrai organizme, žmogus yra mediciniškai sveikas, nesant – nesveikas.

Jatrochemikai atrado daug junginių ir sukūrė daug laboratorinių įrenginių, dalis jų išradimų naudojami farmacijoje ir dabar.
Filosofinis akmuo

**Filosofinis akmuo** (dar vadinamas Išminties akmeniu) – Vakarų alchemikų ieškota mitinė substancija, galinti nevertingus metalus paversti vertingesniais, svarbiausia – auksu ir (arba) sukurti eliksyrą, paverčiantį žmogų nemirtingu. Filosofinis akmuo buvo vienas pagrindinių alchemijos mokslo tikslų (kaip ir universalus tirpiklis, panacėja ar nemirtingumo eliksyras). Filosofinis akmuo taip ir nebuvo sukurtas.

## Pasakojimai apie akmenį

Filosofinis akmuo buvo daugelio metų alchemikų tyrinėjimų objektas. Galiausiai buvo sukurta daugybė užrašų, pasakojimų ir pan., kuriuose pasakojama, kad alchemikams pavyko sukurti šį paslaptingąjį akmenį. Yra išlikę net ir galimų tokios gamybos receptų. Deja, tai neturi jokių realių patvirtinimų.

Filosofinio akmens idėja panaudota ne viename fantastiniame kūrinyje. Pvz., cikle „Haris Poteris“ minimas jį sukūręs alchemikas Nikolas Ugninis arba japoniškame animaciniame seriale „Metalinis Alchemikas“.

## Gamybos tikslai

Filosofinio akmens gamyboje vienas pagrindinių, realių alchemikų tikslų buvo būtent pralobti (žinant aukso vertę palyginus su kitais metalais). Taip pat alchemikai bandė įrodyti, kad jie sugeba panaudoti medžiagas ir gamtą savo tikslams.
Universalus tirpiklis

**Universalusis tirpiklis** – vienas pagrindinių alchemikų tikslų (kaip ir filosofinis akmuo, panacėja ar nemirtingumo eliksyras). Tai tokia medžiaga, kuri sugebėtų ištirpinti bet kokią žinomą medžiagą (tiesa, alchemikai neapgalvojo, kur jie laikytų šią medžiagą).

## Idėjos realumas
Universaliojo tirpiklio idėja nėra reali, tačiau, iš dalies, daugelis skysčių (kad ir vanduo) kartais mažais tempais bet po truputį tirpina beveik visas medžiagas.

Medžiagų tirpumas priklauso nuo to, ar medžiagos yra polinės, ar nepolinės, taip pat, kokio stiprumo ryšiai tos medžiagos daleles sieja. Nepolinės medžiagos, kurių teigiamojo ir neigiamojo krūvių centrai sutampa, (pvz., CH4) tirpsta nepoliniuose tirpikliuose (CCl4, benzene), polinės molekulės (taip pat joniniai junginiai) tirpasta poliniuose tirpikliuose, pvz., vandenyje. Be to, absoliučiai netirpių medžiagų nėra.
Panacėja

: *Apie graikų gydymo ir vaistų deivę žr. [[Panacėja (mitologija)]].*
**Panacėja** – vaistas nuo visų ligų, galintis neribotai prailginti gyvenimą, kurį bandė sukurti alchemikai. Tai buvo vienas pagrindinių alchemikų tikslų (kaip ir universalus tirpiklis, filosofinis akmuo ar nemirtingumo eliksyras). Panacėja gali būti siejama su jatrochemija, tačiau jatrochemikai buvo atsisakę šio tikslo.
Nemirtingumo eliksyras

**Nemirtingumo** arba **jaunystės eliksyras** alchemikų ieškotas vadinamasis stebuklingasis gėrimas. Jis turįs atjauninti kūną, prailginti gyvenimą ar net padaryti žmogų nemirtingą. Tapatintas su universaliuoju tirpikliu, panacėja ar filosofiniu akmenimi (*lapis*).

Eliksyru taip pat vadinamas aromatinis alkoholinis užpilas naudojamas kosmetikoje vaistams gaminti.

## Šaltiniai
Darvinas

**Darvinas**:

* Čarlzas Darvinas – evoliucijos teorijos kūrėjas;
* Darvinas () – Australijos Šiaurinės teritorijos miestas.
Vijokliniai

**Vijokliniai** (*Convolvulaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso vienmečiai ir daugiamečiai žoliniai augalai stačiais ir vijokliniais stiebais. Lapai pražanginiai. Žiedai pavieniai arba susitelkę į dvistypius ir beveik galviškus žiedynus. Žiedai kvapūs, gamina nektarą, todėl gausiai lankomi vabzdžių. Atogrąžų šalyse žiedus apdulkina ir paukščiai. Daugelio rūšių lapuose ir stiebuose yra pieno sulčių. Vainikėlis – piltuviškas arba varpiškas. Vaisius – dėžutė.

Šeimoje yra 55 gentys ir apie 1600 rūšių, tarp jų yra dekoratyvinių, vaistinių, maistinių, piktžolių. Lietuvoje auga šių genčių augalai:
*Sukutis (*Ipomoea*). **Pav.** 
*Vijoklis (*Convolvulus*)
*Vynioklė (*Calystegia*)
Hidrofiliniai

**Hidrofiliniai** (*Hydrophyllaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. Pasaulyje yra 20 genčių ir apie 300 rūšių, daugiausia paplitusių Šiaurės Amerikoje.

Lietuvoje auga viena rūšis – bitinė facelija ().
Brantas

**Brantas** (*Cuscuta*) – vijoklinių (*Convolvulaceae*) šeimos augalų gentis.

Tai bešakniai ir belapiai parazitiniai augalai su vijokliniais stiebais, kurie apsivynioja apie kitus augalus ir prie jų prisitvirtina siurbtukais (haustorijomis). Žiedai maži, susitelkę į galviškus žiedynus. Vaisius – dėžutė. 

Brantai dauginasi sėklomis ir stiebų dalimis, patekusiomis ant augalo maitintojo. Iš sėklos išdygęs augalas daro nutacinius judėsius kol jo viršūnė paliečia ir užsikabina už augalo maitintojo. Netrukus išauga siurbtukai, kuriais įsiskverbia į augalo maitintojo vidų ir pasiekia apytakos audinius. Panašiai plinta ir brantai stiebo dalimis. Brantų stiebai nuo vieno augalo maitintojo pereina ant kito. Šitaip jie gali pernešti ir augalų virusines ligas.

## Rūšys

Lietuvoje žinomos 6 brantų rūšys: 
* Dirvinis brantas (*Cuscuta campestris*)
* Lininis brantas (*Cuscuta epilinum*)
* Smulkusis brantas (*Cuscuta epithymum*) 
* Paprastasis brantas (*Cuscuta europaea*)
* Karklinis brantas (*Cuscuta lupuliformis*)
* Dobilinis brantas (*Cuscuta trifolii*)


Image:Illustration Cuscuta europaea0.jpg|Paprastasis brantas
Palemoniniai

**Palemoniniai** (*Polemoniaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima. Augalai vienmečiai, dvimečiai ar daugiamečiai. Jų lapai neporomis plunksniški, išsidėstę pražangiai arba priešiškai. Žiedai susitelkę šluotelės pavidalo žiedynuose. Vaisius – trilizdė dėžutė.

Paplitę šiauriniame pusrutulyje ir Pietų Amerikoje, o didžiausia įvairovė yra Šiaurės Amerikos vakaruose, ypač Kalifornijoje.

Lietuvoje savaime auga ir kultivuojamos šios gentys:
* Flioksas (*Phlox*). **Pav.**
* Palemonas (*Polemonium*): mėlynasis palemonas (*Polemonium caeruleum*) įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

## Gentys
* *[[Acanthogilia]]*
* *[[Aliciella]]* 
* *[[Allophyllum]]*
* *[[Bonplandia]]*
* *[[Cantua]]*
* Kobėja (*Cobaea*)
* *[[Collomia]]*
* *[[Dayia]]* 
* *[[Eriastrum]]*
* Gilija (*Gilia*)
* *[[Gymnosteris]]*
* *[[Huthia]]*
* *[[Ipomopsis]]*
* *[[Langloisia]]*
* *[[Lathrocasis]]* 
* *[[Leptodactylon]]*
* *[[Leptosiphon]]* 
* *[[Linanthus]]*
* Lėzelija (*Loeselia*)
* *[[Loeseliastrum]]*
* *[[Microsteris]]* 
* *[[Navarretia]]*
* Flioksas (*Phlox*)
* Palemonas (*Polemonium*)
* *[[Saltugilia]]*
Uodeguoniniai

**Uodeguoniniai** (*Hippuridaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso daugiamečiai žoliniai vandens augalai su menturiškais linijiškais lapais. Žiedai maži, išsidėstę pavieniui lapų pažastyse.

Šeimoje 3 rūšys, priklausančios vienai uodeguonių (*Hippuris*) genčiai. Genties pavadinimas iš graikų kalbos žodžių *hippos* – arklys, *ura* – uodega; augalas vandenyje panašus į arklio uodegą. Dabar ši šeima jungiama į gyslotininių (*Plantaginaceae*) šeimą.
Džiovekliniai

**Džiovekliniai** (*Orobanchaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso bechlorofilės žolės, parazituojančios ant gaubtasėklių augalų. Šeimoje yra 25 gentys ir virš 200 rūšių. 

Lietuvoje auga šių genčių augalai:: 
* Akišveitė (*Euphrasia*)
* Barškutis (*Rhinanthus*)
* Džioveklė (*Orobanche*)
* Glindė (*Pedicularis*). **Pav.**
* Kūpolis (*Melampyrum*). **Pav.**
* Skėstukas (*Odontites*)
* Žvynašaknė (*Lathraea*)

Į Lietuvos raudonąją knygą įrašyti šie džiovekliniai:
* Didžioji džioveklė (*Orobanche elatior*) 
* Blyškioji džioveklė (*Orobanche reticulata*) 
* Kaufmano glindė (*Pedicularis kaufmannii*)
* Karališkoji glindė (*Pedicularis sceptrum-carolinum*)
* Miškinė glindė (*Pedicularis sylvatica*)