open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petorka

**Petorka** () – miestelis Valparaiso regione (Čilė), Petorkos provincijoje, Petorkos komunos centras.

## Petorkos komuna
Petorkos komuna ribojasi:
* šiaurėje ir rytuose – su Salamankos komuna (Čoapos provincija Kokimbo regionas)
* pietuose – su Kabildo komuna (Petorkos provincija)
* pietvakariuose – su La Ligvos komuna (Petorkos provincija)
* šiaurės vakaruose – su Los Viloso komuna (Čoapos provincija Kokimbo regionas)

### Demografija
Komunos plotas 1517 km².
2006 m. gyventojų skaičius – 9273 gyv. (gyventojų tankis 6,11 žm./km²), iš jų:
Pagal gyvenamą vietą (1995):
* miesto gyventojų – 2742 (28,57%)
* kaimo gyventojų – 6513 (70,24%)
Komunos gyventojai sudaro % Valparaiso regiono gyventojų.

### Stambiausi gyvenamieji punktai

### Komunos administracinis suskirstymas
Komuną sudaro 9 rajonai:

## Šaltiniai
Dennis Rommedahl

**Denisas Romedalis** (*Dennis Rommedahl*; g. 1978 m. liepos 22 d.) – buvęs danų futbolininkas, puolėjas.

## Karjera

## Rinktinės

## Pasiekimai

* **[[Eredivisie]]**: 1997, 2000, 2001, 2003
* **[[Graikijos Superlyga]]**: 2011
* **[[Nyderlandų futbolo taurė]]**: 2010
* **[[Nyderlandų futbolo supertaurė]]**: 1998, 2000, 2001, 2003, 2007

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Kabildas

**Kabildas** () – miestas Valparaiso regione (Čilė), Petorkos provincijoje, Kabildo komunos centras.

## Kabildo komuna
Kabildo komuna ribojasi:
* šiaurėje – su Petorkos komuna (Petorkos provincija Valparaiso regionas).
* šiaurės rytuose – su Salamankos komuna (Čoapos provincija);
* pietryčiuose – su Putaendo komuna (San Felipės Akongagvos provincija Valparaiso regionas)
* pietuose – su Katemaus komuna (San Felipės de Akonkagva provincija
* vakaruose – su La Ligvos komuna (Petorkos provincija)

### Demografija
Komunos plotas 1455 km².
2006 m. gyventojų skaičius – 17520 gyv. (gyventojų tankis 12,04 žm./km²), iš jų:
* vyrų – 10713 (61,1%)
* moterų – 6807 (38,9%)

### Stambiausi gyvenamieji punktai

## Šaltiniai
Birutė (Klaipėda)

**Birutė** – Klaipėdos miesto dalis, esanti tarp Taikos prospekto, Sausio 15-osios, Minijos bei Rūtų gatvių. Rytinėje rajono dalyje dominuoja penkiaaukščiai gyvenamieji silikatinių plytų pastatai, matomi nuo Taikos prospekto bei Sausio 15-osios gatvių. Vakarinėje rajono dalyje, netoli Minijos gatvės įsikūrę nemažai įvairiausių įmonių. Šioje rajono dalyje dominuoja dviaukščiai-triaukščiai gyvenamieji pastatai bei įvairių įmonių sandėliai, garažai. Šioje miesto dalyje įsikūrę nemažai mokymo įstaigų – Klaipėdos valstybinės kolegijos Technologijų fakultetas, Jūrų technikos fakultetas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rajono vaizdas iš palydovo
* Birutės mikrorajono gatvės
1976 metų JAV prezidento rinkimai

**1976 metų [[JAV prezidentas|JAV prezidento]] rinkimai** sekė po Ričardo Niksono atsistatydinimo dėl Votergeito skandalo. Rinkimuose susigrūmė pareigas einantis Jungtinių Valstijų prezidentas Respublikonų kandidatas Džeraldas Fordas bei palyginti negirdėtas buvęs Džordžijos valstijos gubernatorius demokaratų kandidatas Džimis Karteris. Fordui pergalę apsunkino lėtas ekonomikos augimas ir sumokėta politinė kainą už Niksonui suteiktą malonę už visus nusikaltimus, kuriuos atliko ar galėjo atlikti Niksonas eidamas prezidento pareigas. Karteris kandidatavo kaip Vašingtono autsaideris ir reformatorius bei laimėjo rinkimus nedideliu skirtumu. Jis buvo pirmasis JAV prezidentas iš Giliųjų pietų po Zakarijaus Teiloro 1848 metais.
Rumpiškė

**Rumpiškė** – pietinė Klaipėdos miesto dalis, esanti tarp Taikos prospekto, Sausio 15-osios, Tilžės, Paryžiaus Komunos gatvių ir Šilutės plento. Veikia Klaipėdos Adomo Brako dailės mokykla (buvęs Rumpiškės dvaras), Klaipėdos verslo aukštoji mokykla, darželis-lopšelis „Vėrinėlis“.

Vyrauja blokiniai ir silikatinių plytų penkiaaukščiai gyvenamieji pastatai, taip pat stovi keli standartiniai blokiniai devynaukščiai. Rytinėje rajono dalyje, šalia Šilutės plento, gyvenamųjų namų nėra, čia įsikūrusios įvairios įmonės, valstybinė įmonė „Klaipėdos regiono keliai“.

## Etimologija

Vietovė kūrėsi aplink dvarą, kurį valdė Michael Rump, todėl manoma, kad tai dvarininkinis vietovardis.

## Istorija

Įsikūrė XVII a. viduryje. 1785 m. minima kaip Klaipėdos valsčiaus kulmiškasis dvaras. 1918 m. dvaro apygarda prijungta prie Klaipėdos miesto. I pasaulinio karo metais į pietus nuo Rumpiškės dvaro įrengtas karinis aerodromas, naudotas iki II pasaulinio karo.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rajono vaizdas iš palydovo
* Rumpiškės mikrorajono gatvės
Ikikė

**Ikikė** () – miestas šiaurės Čilėje, Ramiojo vandenyno pakrantėje, Atakamos dykumos pakraštyje. Tarapakos regiono administracinis centras. 216 tūkst. gyventojų, kartu su priemiesčiais – 264 tūkst.

## Ūkis

Ikikė yra svarbus pramoninis ne tik Čilės, bet ir visos Pietų Amerikos centras. Aplinkinėse kasyklose išgaunamas varis, yra salietros, jodo, druskų, guano kasyklų. Naftos rafinavimo, žuvies perdirbimo, cukraus gamybos, cemento pramonė. Svarbus jūrų uostas. Per Ikikę eina Panamerikos plentas, geležinkeliai į aplinkinius miestus. Kadangi miestas įsikūręs sausringoje vietoje, vanduo tiekiamas iš už 89 km.

## Turizmas

Yra puošnus teatras, mediniai Astorekos rūmai (pastatyti 1904 m.), smėlio paplūdimiai.

## Istorija

Ikikę XVI a. įkūrė ispanų konkistadorai. Miestas išaugo dėka iškasenų gavybos. XIX a. pab. miestas atsidūrė Ramiojo vandenyno karo sūkuryje, kai dėl ištekliais turtingo regiono susirėmė Čilė, Peru ir Bolivija. Čilei pavyko atkovoti miestą iš Peru. 1907 m. Čilės armija surengė masines druskos kasyklų darbininkų žudynes, kai šie protestavo prieš sunkias darbo sąlygas. Nužudyta ~2000 žmonių. Ikikė ne kartą nukentėjo nuo žemės drebėjimų.


Image:Iquique theater.jpg|Ikikės teatras
Image:Plaza Prat y su Torre del Reloj de noche..jpg|Centrinė miesto aikštė
Image:Playa Cavancha - panoramio (1).jpg|Paplūdimys
Paseo Baquedano.JPG|Bakedano bulvaras Ikikėje


## Šaltiniai
Šarlotė (Klaipėda)

**Šarlotė** (seniau ***Aulaukis***) – Klaipėdos miesto dalis, esanti šiaurinėje miesto dalyje. Rajonas iš rytų ribojasi su Liepojos gatve, iš vakarų – su Klaipėdos mišku, o šiaurėje baigiasi už Klaipėdos universitetinės ligoninės onkologinės ligoninės korpuso.

## Etimologija

Lietuviškas vietovardis kilęs iš pavardės *Aulaukis* arba iš žodžio *aulaukis* („pietvakarių, vakarų vėjas“). Vokiškas vietovardis *Charlottenhof* suteiktas 1896 m. grafui Werssowitz įkūrus naują dvarą iš Kalotės ir Aulaukio žemių ir pavadinus jį žmonos Šarlotės vardu.

## Istorija

Iki XX a. vidurio buvo dvaras, veikė girininkija, vakaruose driekėsi miškai, senasis Smilties Pylimas.

2005 m. teritorijų planavimo komiteto nariams pritarus, buvo pakeistas teritorijos tarp Klaipėdos miesto ligoninės ir LDK Butigeidžio dragūnų bataliono Liepojos pl. 5 detalusis planas. 2006 m. prasidėjo naujojo „Šarlotės“ kvartalo statybos. 2009 m. rajone atidarytas „Rimi“ prekybos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* Šalia ligoninių bus daugiabučių namų kvartalas
Rankagva

**Rankagva** – miestas vidurio Čilėje, 87 km į pietus nuo Santjago. Bernardo O’Higinso regiono administracinis centras.

Kalnakasyba, turizmas, maisto, tekstilės pramonė, žemės ūkis. Miesto apylinkės – svarbus vynuogininkystės rajonas. 40 km nuo Rankagvos yra didžiausia požeminė vario kasykla pasaulyje – El Tenjentė. Per miestą eina Panamerikos plentas, Rankagva su Santjagu sujungta metro linija. Yra universitetas.

## Istorija

Miestas 1743 m. įkurtas vicekaraliaus Chosė Manso de Velasko. Pirmoji gyvenvietė vadinosi *Villa Santa Cruz de Triana*.

1814 m. įvyko Rankagvos mūšis, kurio metu Čilės nepriklausomybės šalininkų pajėgos patyrė triuškinantį pralaimėjimą. Po mūšio ispanų rojalistai kuriam laikui atkūrė valdžią regione.

## Sportas
* „Braden Copper“ stadionas. Jame 1962 m. žaistos VII pasaulio futbolo čempionato rungtynės;
* „Medialuna Monumental“ arena. Joje vyksta kasmetinis rodeo čempionatas.

## Galerija

Image:Plaza de Los Héroes de Rancagua.JPG|Didvyrių aikštė ir katedra
Image:Monumento a Bernardo O"Higgins en Plaza Los Héroes Rancagua.JPG|Paminklas Bernardui O'Higinsui
Image:Plazuela.jpg|Viena iš aikščių


## Išnašos

## Nuorodos
Luizė (Klaipėda)

**Luizė** – Klaipėdos miesto dalis, išsidėsčiusi tarp Kretingos, Panevėžio, Anykščių, Pievų gatvių ir Šiaurės prospekto. Prestižinis gyvenamųjų namų rajonas. Dominuoja privatūs, ištaigingi pastatai, šiaurinėje rajono dalyje stovi keli standartiniai blokiniai penkiaaukščiai. Čia stovi vienintelis šalyje atviras dviračių trekas, Klaipėdos Šv. Kazimiero bažnyčia. Rajone įsikūrę nemažai mokymo įstaigų – LCC tarptautinis universitetas, Klaipėdos pagrindinė mokykla Universa Via, Klaipėdos 2-oji specialioji mokykla.

## Etimologija

Taip pavadintas dėl to, kad nuo XVIII a. pabaigoje didžiuma žemių priklausė Luizės dvarui. Pastarasis pavadintas prancūzų generalinio konsulo Prūsijoje Wilhelm Wachsen antrosios žmonos Luizės garbei.

## Šaltiniai

* Gatvių žemėlapis
* Luizės mikrorajono gatvės
Poilsis (Klaipėda)

**Poilsis** – Klaipėdos miesto dalis, esanti tarp Taikos prospekto, Naikupės, Minijos gatvių ir Statybininkų prospekto.

## Statiniai

Rajone dominuoja standartiniai blokiniai gyvenamieji pastatai, tačiau pietinėje bei pietvakarinėje rajono dalyje, netoli „Eglės" turgaus stovi privačių gyvenamųjų pastatų kvartalai.

## Įstaigos

Rajone įsikūręs „Klaipėdos sveikatos priežiūros centras“, lopšelis-darželis „Švyturėlis“, „Versmės“ specialioji mokykla-darželis, Klaipėdos universiteto Socialinių mokslų fakultetas, dažnai klaidingai priskiriamas Žvejybos uosto rajonui.

## Šaltiniai

* Poilsio mikrorajono vaizdas iš palydovo
* Gatvių žemėlapis
* Poilsio mikrorajono gatvės
Arika

**Arika** () – miestas pačioje Čilės šiaurėje, Ramiojo vandenyno pakrantėje, 18 km į pietus nuo Peru sienos. Arikos ir Parinakotos regiono centras. 185 tūkst. gyventojų.

## Ekonomika

Miestas įsikūręs pakrantės lygumoje, tačiau mieste yra 139 m aukščio Arikos uola. Netoliese yra Asapos slėnis, kur auginamos daržovės ir alyvuogės. Per Arikos jūrų uostą eksportuojamas varis, sidabras, alavas, vaisiai. Maisto, chemijos, mašinų gamybos pramonė, žvejyba. Per miestą eina Panamerikos plentas, geležinkeliai į Takną, La Pasą. Veikia tarptautinis oro uostas.

## Turizmas

Arika – svarbus turistinis šalies centras. Miestas žymus savo paplūdimiais. Iš žymesnių miesto objektų yra 1876 m. atidaryta Šv. Morkaus Arikos katedra, kultūros namai, San Migelio de Asapos muziejus, Carlos Dittborn stadionas. Iš Arikos rengiamos ekspedicijos prie Andų ugnikalnių (Laukos nacionalinis parkas), Kasiri Mačo aukštikalnių ežero.

## Istorija

Arikos apylinkės gyvenamos daugiau nei 10 000 metų. Regionas buvo veikiamas Peru kultūrų. Viena svarbiausių regiono kultūrų buvo činčiorai, praktikavę mumifikavimą. Teritoriją ispanai užėmė 1536 m. ir įkūrė Arikos miestą. Jis priklausė Peru vicekaralystei. Miestas suklestėjo Potosi radus sidabro – per Ariką vykdytas jo eksportas. Pietų Amerikos šalims atgavus nepriklausomybę, Arika tapo pavaldi Peru, buvo svarbus šalies uostas ir pramonės centras. XIX a. pab. kilo Ramiojo vandenyno karas, kurio metu Čilė užėmė miestą. 1962 m. Arikoje vyko dalis pasaulio futbolo čempionato varžybų.

## Sportas

Mieste 1962 m. vyko VII pasaulio futbolo čempionatas.


Image:Arica038.jpg|Arikos uostas
Image:Catedral de San Marcos I, Región de Arica - Chile..jpg|Centrinė miesto aikštė
Image:Catedral San Marco de Arica.JPG|Šv. Morkaus bažnyčia


## Šaltiniai
Putaendas

**Putaendas** () – miestas Valparaiso regione (Čilė), San Felipės de Akonkagvos provincijoje, Putaendo komunos centras.
Miestas yra 98 km į šiaurės rytus nuo regiono centro Valparaiso ir 13 km į šiaurę nuo provincijos centro San Felipės.

## Putaendo komuna
Putaendo komuna ribojasi:
* šiaurėje – su Salamankos komuna (Čoapos provincija Kokimbo regione)
* rytuose – su San Chuano provincija (Argentina)
* pietryčiuose – su San Estebano komuna (Los Andeso provincija Valparaiso regione)
* pietuose – su San Felipės ir Santa Marijos komunomis (San Felipės de Akonkagvos provincija)
* vakaruose – su Katemaus komuna (San Felipės de Akonkagvos provincija).

### Demografija
Komunos plotas 1474 km².
2006 m. gyventojų skaičius – 16157 gyv. (gyventojų tankis 10,96 žm./km²).

### Stambiausi gyvenamieji punktai

## Šaltiniai
Čamų kalba

**Čamų kalba** – austronezinių kalbų šeimai priklausanti kalba, vartojama čamų tautybės žmonių, gyvenančių Pietryčių Azijoje (Kambodžoje, Vietname, Tailande ir kt.). 

Išskiriamos 3 pagrindinės kalbos/tarmės:
*Vakarų čamų
*Rytų čamų
*Catų

## Nuorodos
*
*
*
Čamai

**Čamai** (viet.: *người Chăm* arba *người Chàm*) – Pietryčių Azijoje gyvenanti etninė grupė. Daugelis jų gyvena tarp Kambodžos Kampongčamo provincijos ir vidurinio Vietnamo. Kalba austronezinių kalbų šeimai priklausančia čamų kalba.
Kašeliškiai

**Kašeliškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 15 km į šiaurę nuo Biržų.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1920 m. sausio 9 d. gimė gydytojas, muzikas, išeivijos visuomenės veikėjas Jonas Kregždė.
* 1925 m. gegužės 31 d. gimė veterinarijos gydytojas fiziologas Leonas Tymukas.
* 1949 m. balandžio 15 d. gimė odininkė Dalytė Kavaliauskienė.

## Šaltiniai
Kalpokai (Biržai)

**Kalpokai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 22 km į rytus nuo Biržų, Biržų girios pietrytiniame pakraštyje, Gikonių miške, Neretos ir Nemunėlio santakoje. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kirbuliai

**Kirbuliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Biržų, į rytus nuo kelio Biržai – Germaniškis, Apaščios dešiniajame krante. 

## Istorija

Kirbuliai istorijos šaltiniuose paminėti 1642 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1924 m. sausio 1 d. gimė žurnalistas, visuomenės veikėjas, 1950–1955 m. laikraščio „Biržiečių tarybinis žodis“ redaktorius Jonas Drevinskas.

## Šaltiniai
Kraniškis

**Kraniškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 15 km į šiaurės rytus nuo Biržų, Biržų girios vakariniame pakraštyje.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Latveliai (Biržai)

**Latveliai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurės rytus nuo Biržų, Biržų girios vakariniame pakraštyje, prie kelio , prie Gervės upės.

## Istorija

Latveliai () istorijos šaltiniuose paminėti 1606 m. Tuo metu tai nedidelė 3 valakų valda. 1645 m. rugpjūčio 8 d. tarp Upytės žemiono Martyno Lukiansko žmonai Sofijai užrašytų žemių minima Latvelių žemė. 1997 m. gruodžio 29 d. Vyriausybės nutarimu patvirtintas Latvelių botaninis draustinis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1962 m. liepos 7 d. gimė kultūros darbuotoja, literatė Gita Kriauklytė.
* Latvelių kapinėse palaidoti prezidentės Dalios Grybauskaitės proseneliai, senelis Petras Korsakas, gyvena kiti jos motinos giminės.

## Šaltiniai
Laužadiškis

**Laužadiškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 km į pietryčius nuo Biržų, į rytus nuo kelio Parovėja – Papilys, į pietus nuo kelio Ageniškis – Skrebiškis, Biržų girios pietvakariniame pakraštyje, prie Bučkampio miško, Serbentos kairiajame krante.

## Istorija

Laužadiškis dvarų dūmų surašymo dokumentuose minimas 1775 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1932 m. rugsėjo 1 d. gimė literatė, buvusi politinė kalinė Aldona Mažuikienė.
* Laužadiškio pradžios mokykloje mokėsi: žymus išeivijos poetas, kinematografininkas Jonas Mekas, verslininkas ir politikas Valdemaras Valkiūnas, fizikas Vladislovas Ivaška.

## Šaltiniai
Liepalotai (Biržai)

**Liepalotai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 9 km į pietryčius nuo Parovėjos.

## Istorija

Liepalotai istorijos šaltiniuose paminėti 1606 m.

XX a. kaime veikė pieninė, buvo Liepalotų pradinė mokykla. Po melioracijos neliko nė vienos sodybos, todėl 1982 m. kaimas buvo panaikintas, bet 2018 m. atkurtas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1935 m. birželio 7 d. gimė agronomas, politinis veikėjas Jonas Ivaška.

## Šaltiniai
Striošiai

**Striošiai** – buvęs kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 km į pietryčius nuo Biržų, Striošių miške.

## Istorija

Striošiai dvarų dūmų surašymo dokumentuose minimi 1775 m. Kaimas nugriautas praėjus melioracijai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1895 m. gimė spaudos bendradarbis Adomas Plepys.

## Šaltiniai
Lyglaukiai (Biržai)

**Lyglaukiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Biržų, į šiaurę nuo kelio . Yra 6 sodybos (2001 m.)

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1894 m. sausio 14 d. gimė Petras Kregždė, agronomas, pirmasis faktinis Biržų apskrities savivaldybės vadovas 1918 m.
* 1896 m. liepos 1 d. gimė Konstantinas Kregždė, pedagogas, kooperatininkas.
* 1903 m. spalio 23 d. gimė Jokūbas Kregždė, inžinierius, istorikas, evangelikų reformatų raštijos tyrinėtojas, literatūros leidėjas.
* 1905 m. kovo 3 d. gimė teisininkas, karininkas Jurgis Kregždė, tremtyje sušaudytas 1942 m.

## Šaltiniai
Barisalio sritis

**Barisalio sritis** () – sritis pietų Bangladeše, Bengalijos įlankos pakrantėje. Ribojasi su Dakos sritimi šiaurėje ir Khulnos sritimi vakaruose. Administracinis centras – Barisalis. Srities teritorija tankiai išraižyta Gango-Bramaputros deltos, didelę dalį srities ploto sudaro įlankos pakrantėje esančios salos.

## Suskirstymas

Barisalo sritis padalinta į 6 rajonus (skliaustuose – administracinis centras).
* Bargunos rajonas (Barguna)
* Barisalo rajonas (Barisalis)
* Bholos rajonas (Bhola)
* Dhalakathio rajonas (Dhalakathis)
* Patuakhalio rajonas (Patuakhalis)
* Pirodžpuro rajonas (Pirodžpuras)

## Šaltiniai
Čitagongo sritis

**Čitagongo sritis** () – sritis pietryčių Bangladeše, Bengalijos įlankos pakrantėje. Ribojasi su Dakos ir Silhato sritimis šiaurėje, Indijos valstijomis Mizoramu ir Tripura rytuose bei Mianmaru pietuose. Administracinis centras – Čitagongas.

Šiaurinė ir vakarinė srities dalis yra pelkėtoje deltoje, o rytinę ir pietinę dalį užima miškingi kalnai.

## Istorija

Čitagongo srityje yra išskiriami du kultūriniai regionai. Didžiąją dalį užima istorinė Bengalija ir čia vyrauja bengalai. Tuo tarpu ryčiausias kalnuotas pakraštys, vadinamas Čitagongo kalvomis, ir čia gyvena daug smulkių etnosų: čakmai, marmai, tripuriai, tančangjai, asamai, keotai, čakai, pankhai, mro, murangai, bomai, lušei, khjangai ir khumiai.

Čitagongo srities teritorijos buvo labiausiai į rytus nutolusios istorinės Bengalijos teritorijos. Todėl čia valstybingumas prasidėjo palyginus vėlai. Paskutiniaisiais amžiais prieš mūsų erą dabartiniame šiaurės Čitagonge susikūrė Samatatos valstybė, o pietinėje Čitagongo pakrantėje greičiausiai buvo Harikela. Jos išliko nepriklausomos nuo kitų Bengalijos dinastijų (ypač Palų) iki pat XIII a., kol jas pajungė Senų dinastija. Vėliau, kaip ir visą Bengaliją, regioną valdė Delio, Bengalijos sultonatai.

Geografiškai labai skirtingas kalvotas srities rytinis pakraštys (tradiciškai vadinamas *Korpos Mohol*) dėl ypač reto apgyvendinimo buvo mažai veikiamas Indijos civilizacijos. Čia gyveno daug smulkių genčių, daugiausia priklausančių tibetiečiams-birmiečiams, apie XV a. čia migravo bengalams giminingi čakmai. Šis regionas sudarė savotišką buferinę zoną tarp piečiau buvusio budistinio Arakano ir šiauriau buvusios Tripuros karalystės.

Nuo XV a. pietuose buvusi Arakano karalystė plėtė savo įtaką Čitagongo regione ir užkariavo jį. 1599 m. teritorijose buvo įkurti administraciniai vienetai *htaung*, sparčiai platinamas budizmas. Tik 1666 m. Mogolų imperija, užėmusi Bengalijos sultonatą, įsiveržė į Arakaną ir okupavo jo šiaurinę dalį, įskaitant Čitagongo miestą. Ilgainiui ši teritorija tapo integralia Bengalijos dalimi, kontroliuojama Bengalijos navabų. Tuo tarpu kalvotose teritorijose Arakanas išlaikė tris *htaung* (iš šiaurės į pietus: Mong, Čakma, Bohmong), atiduodamas juos valdyti vietos vadams, bet platindamas savo kultūrą ir kalbą. Iki šiol šiose teritorijose vis dar stiprus budizmas, ir nemaža srities gyventojų dalis yra arakaniečių palikuonys (čia vadinami *marma*).

1757 m. Britai įsigalėjo Bengalijoje, 1826 m. jie prisijungė Arakano karalystės teritorijas, ir tik 1860 m. – kalnuotas Arakano šiaurines dalis. Netgi po prijungimo, britų kontrolė čia išliko labai menka.

1947 m. regionas atiteko Rytų Pakistanui, vėliau nepriklausomam Bangladešui.

## Suskirstymas

Čitagongo sritis padalinta į 11 rajonų (skliaustuose – administracinis centras).

* Bandarbano rajonas (Bandarbanas)
* Brahmanbarijos rajonas (Brahmanbarija)
* Čandpuro rajonas (Čandpuras)
* Čitagongo rajonas (Čitagongas)
* Komilos rajonas (Komila)
* Koks Bazaro rajonas (Koks Bazaras)
* Fenio rajonas (Fenis)
* Khagračario rajonas (Khagračaris)
* Noakhalio rajonas (Noakhalis)
* Rangamačio rajonas (Rangamatis)

## Šaltiniai
Stačkūnai

**Stačkūnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Biržų, prie kelio .

## Istorija

Stačkūnai Upytės paviete istorijos šaltiniuose pirmą kartą paminėti 1586 m. 1611, 1641 m. 25 valakų kaime, priklausančiame Parovėjos palivarkui, keletą valakų žemės turėjo Biržų miestiečiai. Antrojo pasaulinio karo metu sovietinė kariuomenė kaimo dalį prie kelio sudegino ir jis nebeatsikūrė. 1970 m. pradėjo veikti naftotiekio „Draugystė“ naftos perpumpavimo stotis (dab. AB „ORLEN Lietuva“), vamzdynų ir terminalo operacijų padalinys AB Stačkūnai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1869 m. gimė dvasininkas Jonas Ladiga
* 1893 m. balandžio 11 d. gimė Biržų muziejaus prižiūrėtojas M. Staškevičius
* 1909 m. sausio 6 d. gimė karininkas Stasys Kakliauskas

## Šaltiniai
Dakos sritis

**Dakos sritis** () – sritis vidurio Bangladeše. Ribojasi su Silhato sritimi rytuose, Indijos valstija Meghalaja šiaurėje, Radžšahio sritimi vakaruose, Khulnos sritimi pietvakariuose, Barisalo sritimi pietuose ir Čitagongo sritimi pietryčiuose. Administracinis centras – Daka.

Beveik visa sritis yra pelkėtoje, upių išraižytoje lygumoje. Tik pačioje šiaurėje paviršius kyla į plokščiakalnį.

2015 m. iš Dakos srities šiaurinės dalies sudaryta Maimansingho sritis.

## Suskirstymas

Dakos sritis padalinta į 13 rajonų (skliaustuose – administracinis centras).

* Dakos rajonas (Daka)
* Faridpuro rajonas (Faridpuras)
* Gazipuro rajonas (Gazipuras)
* Gopalgandžo rajonas (Gopalgandžas)
* Kišoregandžo rajonas (Kišoregandžas)
* Madaripuro rajonas (Madaripuras)
* Manikgondžo rajonas (Manikgondžas)
* Munšigandžo rajonas (Munšigandžas)
* Narajangandžo rajonas (Narajangandžas)
* Narsingdžio rajonas (Narsingdis)
* Radžbario rajonas (Radžbaris)
* Šariatpuro rajonas (Šariatpuras)
* Tangailio rajonas (Tangailis)

## Šaltiniai
Marmakiškiai

**Marmakiškiai** (arba ***Šilai***) – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Biržų, Šilų miške tarp Tabūno ir Medžvalakių miškų. Kaime yra Šilų girininkija.

## Istorija

Marmakiškiai istorijos šaltiniuose paminėti 1606 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1890 m. kovo 21 d. gimė Lietuvos kariuomenės pulkininkas Mykolas Jašinskas.
* 1907 m. rugpjūčio 11 d gimė poetas, prozininkas Jonas Jašinskas.
* 1908 m. gruodžio 23 d. gimė teisininkas Mykolas Jašinskas.

## Šaltiniai
Radžšahio sritis

**Radžšahio sritis** () – sritis šiaurės vakarų Bangladeše. Ribojasi su Rangpuro sritimi šiaurėje, Dakos sritimi rytuose, Khulnos sritimi pietuose ir Indijos valstija Vakarų Bengalija – vakaruose. Administracinis centras – Radžšahis.

Visa sritis yra pelkėtoje, upių išraižytoje deltoje. Rytuose paviršius kiek aukštesnis.

## Suskirstymas

Radžšahio sritis padalinta į 7 rajonus (skliaustuose – administracinis centras).

* Bogoros rajonas (Bogora)
* Naogaono rajonas (Naogaonas)
* Natoro rajonas (Natoras)
* Navabgandžo rajonas (Navabgandžas)
* Pabnos rajonas (Pabna)
* Radžšahio rajonas (Radžšahis)
* Siradžgandžo rajonas (Siradžgandžas)

## Šaltiniai
Sitalas

**Sitalas** () - kristalinės struktūros stiklas, kurių sudėtis parinkta taip, kad kai kurios sudėtinės dalys stimuliuotų jo kristalizavimąsi. Užima tarpinę padėtį tarp stiklo ir keramikos. Gaminamas Rusijoje, jo analogai Vakarų Europoje ir JAV vadinami *cervit* ir *zerodur*.

Stiklų gamyboje dėl lokaliojo kristalizavimosi stiklas darosi nevienalytis, blogėja ji savybės. Tuo tarpu parinkus tinkamą sudėtį galima gauti tolygų kristalizavimąsi, kurio dėka susidaro ir vienalytė mikrokristalinė medžiaga. 

Sitalai yra 2 tipų - fotositalai ir termositalai. 

Sitalai yra tvirtos baltos arba nuo šviesiai pilkos iki rudos spalvos medžiagos. Pasižymi mechaniniu atsparumu, dideliu šilumos laidumu, dideliu temperatūrinio ilgėjimo koeficientu, patenkinamas elektrines savybes.

Egzistuoja šlako sitalai, gaminami iš šiluminių elektrinių šlako. Jie gaminami ir iš katilinių pelenų, metalurgijos šlakų. Jie yra chemiškai atsparūs. , todėl naudojami rezervuarų vidinių paviršių padengimui, kaip statybinės konstrukcijos (latakai, vamzdžiai, plokštės ir taip toliau)

## Panaudojimas
Naudojami mikroschemų, elektroninių įtaisų bei elementų gamybai.

Chemiškai atsparūs šlako sitalai naudojami rezervuarų vidinių paviršių padengimui, kaip statybinės konstrukcijos (latakai, vamzdžiai, plokštės ir taip toliau).

Sitalas naudojamas astronominių veidrodžių gamybai. Iš sitalo pagamintas Molėtų observatorijos 165 cm skersmens teleskopo veidrodis.

## Šaltiniai
Alto del Karmenas

**Alto del Karmenas** () – kaimas Atakamos regione (Čilė), Uasko provincijoje, Alto del Karmeno komunos centras.
Kaimas yra Uasko upės slėnyje, Transito ir Karmeno upių santakoje. Iki Valjenaro automobilių keliais yra 39 kn, iki Kopijapo – 189 km.

## Alto del Karmeno komuna
Alto del Karmeno komuna ribojasi:
* šiaurėje – su Atakamos regiono komunomis
** Valjenaru (Uasko provincija)
** Tjera Amarilja (Kopijapo provincija)
* rytuose – su San Chuano provincija (Argentina)
* pietuose – su Vikunjos komuna (Elkio provincija Kokimbo regione)
* vakaruose – su Valjenaro ir La Igeros (Elkio provincija) komunomis

### Demografija
Komunos plotas 5939 km².
2006 m. gyventojų skaičius – 4840 gyv. (gyventojų tankis 0,81 žm./km²), iš jų:
* vyrų – 2629 (54,3%)
* moterų – 2211 (45,7%)
Pagal gyvenamą vietą:
* miesto gyventojų – 0 (0%)
* kaimo gyventojų – 4840 (100%)
Komunos gyventojai sudaro 2,03% Atakamos regiono gyventojų.

### Stambiausi gyvenamieji punktai

### Komunos administracinis suskirstymas
Komuną sudaro 22 rajonai:

## Šaltiniai
Pušynas (Klaipėda)

**Pušynas** – Klaipėdos miesto dalis, esanti tarp H. Manto, Geležinkelio ir Pušyno gatvių. Rajoną sudaro privatūs gyvenamieji pastatai ir dviejų-trijų aukštų daugiabučiai, daugiausiai išsidėstę prie H. Manto bei Geležinkelio gatvių. Vakarinėje rajono dalyje, šalia Geležinkelio gatvės eina geležinkelis Vilnius–Klaipėda. Seniau rajonas jungėsi su Universiteto mikrorajonu Įgulos gatve, tačiau pastačius geležinkelio viaduką eismas buvo nutrauktas.

## Nuorodos
* Rajono vaizdas iš palydovo
* Klaipėdos mietso gyvenamųjų rajonų schema
* Gatvių žemėlapis
* Pušyno mikorajono gatvės
Rangpuro sritis

**Rangpuro sritis** () – sritis šiaurės vakarų Bangladeše. Ribojasi su Radžšahio sritimi pietuose, Dakos sritimi rytuose ir Indijos valstija Vakarų Bengalija iš šiaurės, rytų ir vakarų. Administracinis centras – Rangpuras.

Visa sritis yra upių išražytoje aukštumoje.

Sritis sudaryta 2010 m., atskyrus šiaurinę Radžšahio srities dalį.

## Suskirstymas

Rangpuro sritis padalinta į 8 rajonus (skliaustuose – administracinis centras).

* Dinadžpuro rajonas (Dinadžpuras)
* Gaibandhos rajonas (Gaibandha)
* Kurigramo rajonas (Kurigramas)
* Lalmonirhato rajonas (Lalmonirhatas)
* Nilphamario rajonas (Nilphamaris)
* Pančagarho rajonas (Pančagarhas)
* Rangpuro rajonas (Rangpuras)
* Thakurgaono rajonas (Thakurgaonas)

## Šaltiniai
Mažutiškiai

**Mažutiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į šiaurės rytus nuo Biržų, Biržų girios vakariniame pakraštyje, Gervės kairiajame krante. Stūkso Mažutiškių piliakalnis.

## Istorija

Kaimas istoriniuose šaltiniuose minimas 1639 m. balandžio 29 d.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1843 m. kovo 17 d. gimė pedagogas, poetas aušrininkas, vertėjas Stanislovas Dagilis.
* 1885 m. rugpjūčio 2 d. gimė gydytojas, visuomenės veikėjas, laikraščio „Biržų žinios“ steigėjas Jokūbas Mikelėnas.
* 1897 m. gimė pulkininkas leitenantas Jonas Stakionis.
* 1897 m. vasario 26 d. gimė evangelikų reformatų kuratorė, pienininkė Katrė Mikelėnaitė.
* 1928 m. spalio 1 d. gimė pedagogas, literatas Martynas Miežiūnas.

## Šaltiniai
Khulnos sritis

**Khulnos sritis** () – sritis pietvakarių Bangladeše. Ribojasi su Radžšahio sritimi šiaurėje, Dakos ir Barisalo sritimis rytuose ir Indijos valstija Vakarų Bengalija – vakaruose; pietuose skalauja Bengalijos įlanka. Administracinis centras – Khulna.

Visa sritis yra pelkėtoje, upių išraižytoje deltoje.

## Suskirstymas

Khulnos sritis padalinta į 10 rajonų (skliaustuose – administracinis centras).

* Bagerhato rajonas (Bagerhatas)
* Čuadangos rajonas (Čuadanga)
* Džesoro rajonas (Džesoras)
* Džhenaidaho rajonas (Džhenaidahas)
* Khulnos rajonas (Khulna)
* Kuštijos rajonas (Kuštija)
* Maguros rajonas (Magura)
* Meherpuro rajonas (Meherpuras)
* Narailo rajonas (Narailas)
* Satkhiros rajonas (Satkhira)

## Šaltiniai
La Higera (Čilė)

** La Higera** () – miestelis Kokimbo regione (Čilė), Elkio provincijoje, La Igeros komunos centras.

## La Higeros komuna
Komunos gyventojai gyvena išsibarsčiusiuose kaimuose. Punta de Čorososo (*Punta de Choros*) kaimas žinomas savo paplūdimiais ir pakrantėje gyvenančiais delfinais afalinomis (tai piečiausia žinoma jų gyvenama akvatorija).

Čoroso (*Choros*) ir Damaso (*Damas*) salos priklauso La Higeros komunai ir yra Nacionalinio Humboldto pingvinų rezervato dalis.

Komunos teritorijoje yra Las Kompanaso ir La Siljos observatorijos.

La Higeros komuna garsėjo savo iškasenomis, kurias intensyviai kasė 1855–1880 m. Tuo metu komunos teritorijoje buvo daugiau gyventojų, kurie, ištekliams pasibaigus, emigravo. Buvusio kalnakasybos klestėjimo laikotarpį primena šiaurinėje La Higeros miestelio dalyje stūksančios bergždžių uolienų krūvos.

Komunoje stinga geriamo vandens, dėl ko komunos gyventojai skundžiasi tiek vietinei, tiek regiono valdžiai.

La Higeros komuna ribojasi:
* šiaurėje – su Valjenaro ir Freirinos komunomis (abi Atakamos regiono Uasko provincijoje)
* rytuose – su:
** Vikunjos (Elkio provincija)
** Alto del Karmeno komunomis (Uasko provincija)
* pietuose – su La Serenos komuna (Elkio provincija
* vakaruose – su Ramiuoju vandenynu

### Demografija
Komunos plotas 4158 km².
2006 m. gyventojų skaičius – 3721 gyv. (gyventojų tankis 0,89 žm./km²).

### Stambiausi gyvenamieji punktai

### Komunos administracinis suskirstymas
Komuną sudaro 9 rajonai:

## Šaltiniai
Huaskas (upė)

**Huaskas** () – Čilės upė Atakamos regiono pietuose. Dalis upės maitinimo gaunama iš ledynų.

Upės pradžia yra *Del Carmen* ir *Del Tránsito* upių santaka netoli Alto del Karmeno. Toliau upė teka šiaurės vakarų kryptimi ir ties Uasko miestu įteka į Ramųjį vandenyną.

Upės krantuose yra Valjenaras, Huaskas, Freirina.

14 km prieš srovę nuo Valjenaro upė užtvenkta ir sudaro Santa Chuanos tvenkinį (*Santa Juana Reservoir*).

Pagrindiniai intakai – *Del Carmen* ir *Del Tránsito* upės.
Jonų respublika

**Jonų respublika** – fiktyvi valstybė, kasmet birželio 23 d. per Joninių šventę įkuriama Jonavos rajone. Respublikos pilietybė suteikiama visiems asmenims pateikusiems dokumentus, įrodančius jog jie vardu Jonas, Janina arba atitinkamais ukrainietiškais atitikmenimis. 

Šiuo metu pilietybė suteikta daugiau nei tūkstančiui žmonių. Renginių metų tokie asmenys gauna specialių išlygų. Tradicinio trijų dienų festivalio uždaryme, prieš kasmetinę neopagonišką misteriją „Esame baltai“ yra išrenkamas Jonų respublikos prezidentas. Juo tampa miesto ar rajono žymūs veikėjas ar verslininkas.

## Nuorodos
* Jonava. Net apie Jonines Jonavoje
Tiera Amarilja

**Tiera Amarilja** ( – 'geltonoji žemė') – miestas Atakamos regione (Čilė), Kopjapo provincijoje, Tiera Amariljos komunos centras.

Miestas yra Kopjapo upės slėnyje, už 16 km į pietus nuo regiono centro Kopjapo.

## Tjera Amariljos komuna
Per komuną eina automobilių kelias С-35 Kopjapo–Las Chuntasas.

Tjera Amariljos komuna ribojasi:
* šiaurėje ir vakaruose – su Kopjapo komuna (Kopjapo provincija)
* rytuose – su Argentinos Katamarkos ir La Riochos provincijomis
* pietuose – su Alto del Karmeno komuna (Atakamos regiono Huasko provincija)
* pietvakariuose – su Valjenaro komuna (Huasko provincija)

### Demografija
Komunos plotas 11191 km².
2006 m. gyventojų skaičius – 12881 gyv. (gyventojų tankis 1,15 žm./km²), iš jų:
* vyrų – 7577 (57,5%)
* moterų – 5611 (42,5%)
Pagal gyvenamą vietą:
* miesto gyventojų – 8578 (66,56%)
* kaimo gyventojų – 4310 (33,44%)
Komunos gyventojai sudaro % Atakamos regiono gyventojų.

### Stambiausi gyvenamieji punktai

### Komunos administracinis suskirstymas
Komuną sudaro 7 rajonai:

## Šaltiniai
Silheto sritis

**Silheto sritis** () – sritis šiaurės rytų Bangladeše. Ribojasi su Dakos sritimi vakaruose, Čitagongo sritimi pietvakariuose ir Indijos valstijomis Meghalaja, Tripura ir Asamu. Administracinis centras – Silhetas. Visa sritis yra upių išražytoje aukštumoje.

Įkurta 1996 m. iš dalies Čitagongo srities.

## Suskirstymas

Silheto sritis padalinta į 4 rajonus (skliaustuose – administracinis centras).

* Habigandžo rajonas (Habigandžas)
* Maulvibazaro rajonas (Maulvibazaras)
* Sunamgandžo rajonas (Sunamgandžas)
* Silheto rajonas (Silhetas)

## Šaltiniai
Kopjapo (upė)

**Kopjapo** () – Čilės upė Atakamos regiono šiaurėje.

Upės pradžia – Chorkeros ir Pulido upių santaka 1230 m aukštyje. Už 2,5 km nuo šios santakos į Kopjapo įteka Mamflasas. Nuo santakos vietos upė teka šiaurės rytų kryptimi, o ties Kopjapo miestu pasuka į vakarus ir galų gale įteka į Ramųjį vandenyną.

Upė aukštupyje yra užtvenkta ir sudaro Lautaro tvenkinį.

Upės krantuose yra Kopjapo ir Tjera Amariljos miestai.
Migdoliškiai

**Migdoliškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į šiaurės rytus nuo Biržų, 2 km į rytus nuo Medeikių, Biržų girios vakariniame pakraštyje. 

## Istorija

Kaimo šiaurės rytų pakraštyje, prie Aukštosios Gervės upelio, prie ribos su Mažutiškių kaimu yra buvęs Mažutiškių piliakalnis, dar vadinamas Migdoliškių piliakalniu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mikalava (Biržai)

**Mikalava** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurę nuo Biržų, Užušilių pietiniame pakraštyje. 

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1935 m. rugpjūčio 29 d. gimė tautodailininkė Leonora Balčiūnienė.
* 1938 m. sausio 6 d. gimė verslo veikėja Leonora Prakopavičienė.

## Šaltiniai
Panemunio dvaras

**Panemunio dvaras** ir parkas yra Panemunio miestelyje. Lapidinio stiliaus architektūros paminklas, statiniai sumūryti iš natūralių akmenų, kalkių ir akmens skaldos.

Pagrindiniai rūmai sumūryti iš plytų ir tinkuotų akmenų. Juos sudaro 3 lygiagretūs korpusai. Išlikusi dvaro kalvė (1851 m.), kumetynas (XIX a. vidurys), arklidė ir ratinė (1854 m.).

Dvaras priklausė Komarų giminei.

Pats dvaras buvo savo Liudviko XV stiliaus salonais bei neogotiškais  kabinetais, biblioteka.

Rūmų salonuose ir kabinetuose tvyrojo prabanga. Juose buvo gausu japoniško porceliano indų, ypač vertingų graviruoto bei raižyto krištolo, sidabro ir bronzos dirbinių, sumedžiotų žvėrių galvų iškamšų.


Усадьба-2 (le manoir) - panoramio.jpg|Rūmų vaizdas
Строение возле усадьбы - panoramio (1).jpg|Ūkinis pastatas
Колонна - panoramio (2).jpg|Kolona


## Nuorodos
Neciūnai

**Neciūnai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 13 km į pietryčius nuo Biržų, Šilų miško rytiniame pakraštyje, prie kelio Parovėja – Papilys.

## Istorija

Neciūnai istorijos šaltiniuose paminėti 1606 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Apie 1796 m. gimė Kazimieras Kristupas Daukša, kalbininkas, pedagogas, pirmosios (rankraštyje likusios) lietuviškos lietuvių kalbos gramatikos autorius.

## Šaltiniai
Paberžiai (Biržai)

**Paberžiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Biržų, Biržų girios vakariniame pakraštyje.

## Istorija

Parovėjos palivarko kaime (Pabiržė, ) pagal 1611, 1641 m. inventorius kaime buvo 11 valakų žemės, karčema, malūnas. Paberžiai minimi ir 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose.

## Gyventojai

## Žymūs žmonės
* 1895 m. rugsėjo 10 d. gimė Motiejus Karaša, Lietuvos kariuomenės pulkininkas leitenantas, atsiminimų knygos autorius.
* 1890 m. balandžio 23 d. gimė evangelikų reformatų kuratorius, visuomenės veikėjas Jurgis Karaša.
* 1893 m. gimė karininkas, I Sibiro Lietuvos Vytauto Didžiojo bataliono kuopos vadas Jonas Eidukas. Nužudytas 1919 m. gruodžio 9 d. Sibire.
* 1922 m. sausio 14 d. gimė valstybinis ir partinis veikėjas Petras Eidukas.
* 1938 m. vasario 16 d. gimė literatas Jonas Kuginys.
* 1941 m. balandžio 11 d. gimė dirvožemininkė Zinaida Birietienė.

## Šaltiniai
Hopes and Fears

„**Hopes and Fears**“ yra debiutinis studijinis britų roko grupės Keane albumas, išleistas 2004 m. gegužės mėn. 10 d., kuris Did. Britanijoje, išsilaikęs albumų tope net 1,3 metų, tapo 9 kartus platininiu, o pasaulyje buvo parduotas apie 5,7 mln. tiražu.

## Albumo kūrimas

Albume esančios dainos yra iš įvairių kūrybos laikotarpių. Dauguma kūrinių įrašyti 2001 metais, bet „She Has No Time“ sukurtas 1999 m., o „On a Day Like Today“ ir „We Might As Well Be Strangers“ - 2003 m., ir įtraukti į albumą paskutiniais.

Albumo titulinės dainos nėra, bet žodžiai „Hopes and fears“ skamba singlo „Somewhere Only We Know“ B-pusės dainoje „Snowed Under“. 

Albumo viršelis, kuriame vaizduojama stilizuota pianino plaktukų pasikartojanti kompozicija, taip simbolizuotai atspindinti Keane „piano rock“ stilių, buvo išleistas tamsiai žalioje (Did. Britanijoje), juodoje (Europai skirtas leidimas) ir baltoje (JAV) versijose.

## Albumo dainos

# Somewhere Only We Know (3:57)
# Bend and Break (3:40)
# We Might As Well Be Strangers (3:12)
# Everybody's Changing (3:35)
# Your Eyes Open (3:23)
# She Has No Time (5:45)
# Can't Stop Now (3:38)
# Sunshine (4:12)
# This Is the Last Time (3:29)
# On a Day Like Today (5:27)
# Untitled 1 (5:36)
# Bedshaped (4:38)

## Papildomos dainos
Japonijai skirtoje albumo versijoje įtrauktos ir papildomos dainos.

* Snowed Under (3:52)
* Allemande (4:24)

## Singlai

Buvo išleisti singlai: „Somewhere Only We Know“ (Nr. 1 Meksikoje, Nr. 3 Did. Britanijoje), „Everybody's Changing“ (Nr. 2 Italijoje, Nr. 4 Did. Britanijoje), „Bedshaped“ (Nr. 10 Did. Britanijoje), „This Is the Last Time“ (Nr. 3 Nyderlanduose) ir „Bend and Break“.

## Kiti faktai

Tik išleistas 2004 m. gegužės mėn., albumas iš karto užėmė 1-ą Did. Britanijos albumų topo vietą. 2005 m. vasario mėn. albumas grįžo į topo viršūnę po to, kai Keane laimėjo "BRIT Award" apdovanojimą už Geriausią Metų Albumą. Viso albumų Top 75-uke jis praleido net 72 savaites (1,3 metų). Parduotas 2,5 milijono tiražu, Did. Britanijoje „Hopes and Fears“ pasiekė 9 kartus platininio statusą ir tapo antru perkamiausiu albumu 2004 metais bei tūkstantmečio 16-uoju geriausiai perkamu albumu.

Airijoje albumas taip pat pasiekė albumų topo viršūnę ir tapo 5 kartus platininiu, Norvegijoje - 2 kartus platininiu, Argentinoje, Belgijoje, Meksikoje, Nyderlanduose, Ispanijoje ir Šveicarijoje tapo platininiu, JAV (parduota virš 1 mln.) ir Italijoje - auksiniu.

Pasaulyje „Hopes and Fears“ albumas parduotas apie 5,7 milijono tiražu.

## Nuorodos

* Keane „Somewhere Only We Know“ vaizdo klipas
* Oficiali svetainė
* Keane music.lt profilis
* Oficialus Keane VEVO vaizdo klipų kanalas
Raudonakė devynbalsė

**Raudonakė devynbalsė** (*Sylvia melanocephala*) – devynbalsinių (*Sylviidae*) šeimos paukštis, priklausantis devynbalsių genčiai. 

Maža, liekna devynbalsė aštriu snapu, trumpais sparnais, ilga uodega ir raudonomis akimis tamsiame veide. Patinas juoda galva, tamsiu apdaru viršuje ir balkšva apačia, tamsiai papurtais šonais. Patelės ir jaunikliai tamsiai rudi viršuje, nešvariai rudi ir balti apačioje. Patino ir patelės uodega tamsi, baltais kraštais ir šonais.

Gyvena Viduržemio jūros regionuose, sausose ir šiltose vietose. Nevengia žmogaus artumo.

Lietuvoje neperi. Stebimi atsitiktinai užklystantys individai.

## Šaltiniai
* Žiedavimas.com - Raudonakė devynbalsė
Jurgeliškė (Ignalina)

**Jurgeliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Naujojo Daugėliškio, 3 km į šiaurės vakarus nuo Janionių, tarp miškelių ir krūmynų. Sunykęs, likusios sodybvietės.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Jurgelis*.

## Istorija
XIX a. pab. Jurgeliškės užusienis pateko į Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčių.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paežeriai (Biržai)

**Paežeriai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Biržų, prie šiaurės rytinio Širvėnos ežero galo.

## Istorija

1918 m. įsteigta Paežerių pradinė mokykla. 1922 m. oficialiai įkurtas Paežerių kaimas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1940 m. gruodžio 31 d. gimė inžinierius statybininkas Vytautas Jonaitis.
* 1943 m. birželio 6 d. gimė KTU Mechanikos fakulteto inžinerinės grafikos katedros docentė Deimantė Norkuvienė.

## Šaltiniai
Jurgeliškiai (Kupiškis)

**Jurgeliškiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Šimonių. 

## Gyventojai

## Žymūs žmonės
* Jurgeliškiuose 1933 m. lapkričio 5 d. gimė agronomė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė Irena Kavoliūnaitė.

## Šaltiniai
Pagervė

**Pagervė** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į šiaurės rytus nuo Biržų, į vakarus nuo kelio , Biržų girios vakariniame pakraštyje, prie Gervės upelio.

## Istorija

Pagervė istorijos šaltiniuose paminėta 1567 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1918 m. balandžio 8 d. gimė bibliotekininkas, Biržų bibliotekos vedėjas Konstantinas Galvelė.

## Šaltiniai
Jurgėnai (Ignalina)

**Jurgėnai** – viensėdis Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kazitiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurgiai

**Jurgiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Dovilų.

## Etimologija

Vietovė vokiškuose šaltiniuose minima kaip *Jurgen, Iurgey, Nauseden Gergen, Gerge Neuseden, Naußeeden Gergen, Nauseeden Gerge, Nausseden Görge, Jurey, Nauseeden Gerge oder Jurey, Jurgay* ir pan. Šis pavadinimas kilęs iš krikšto vardo *Jurgis* (arba latviškos lyties *Juris*), nes asmenvardis *Nausėdas* apylinkėse buvo labai dažnas.

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, buvo 4 sodybos. Kaimas buvo nedidelis, vadinamasis kupetinis. Nuo 1911 m. čia gyveno Klaipėdos krašto Direktorijos narys ir pirmininkas Martynas Reizgys, nužudytas nacių koncentracijos stovykloje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Jurgiuose gyveno ir kūrė medžio drožėjas Vytautas Majoras (1930–2006), sodybą papuošęs savo kūriniais.

## Šaltiniai
Jurgionys

**Jurgionimis** vadinami kaimai:

* Panevėžio rajone;
* Šalčininkų rajone;
* Trakų rajone:
** Aukštadvario seniūnijoje,
** Onuškio seniūnijoje.
Jurgionys (Šalčininkai)

**Jurgionys** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Butrimonių, greta sienos su Baltarusija (priešais Kuželius). Prie kaimo teka Šalčykščia, rytuose (pasienyje) sudarytas Jurgionių tvenkinys. Rytine dalimi eina vieškelis , atšaka į Butrimonis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurgiškės (Kaišiadorys)

**Jurgiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Rumšiškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurgiškis (Skiemonys)

**Jurgiškis** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Skiemonių, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkakalnis

**Jurkakalnis** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Smalvų. Stūkso Jurkakalnio piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkašiškis

**Jurkašiškis** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 1 km nuo Kriklinių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkionys

**Jurkionys** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės rytus nuo Alytaus, prie Alytaus šilo ir Medūkštėlės upelio. Alytaus kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pajukniškis

**Pajukniškis** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Biržų. 

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkiškė (Ignalina)

**Jurkiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Mielagėnų, prie Marūniškės upelio ir kelio . Šalia dunkso miškas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Jurka, Jurkus*.

## Istorija
XIX a. pab. buvo užusienis Švenčionių apskrityje. Pateko į Daugėliškio valsčių.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Dietkauščiznos, nuo 1979 m. Tverečiaus apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkiškės (Vilnius)

**Jurkiškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km nuo Sudervės. Yra kaimo turizmo sodyba, įsikūrusi buvusiame daktaro Ipolito Jundzilo (Hipolit Jundziłł, 1846–1898) – pirmojo chirurgo Vilniuje, pradėjusio taikyti aseptiką ir antiseptiką – dvare. Sodyboje yra svečių namai, kavinė, tvenkinys. Pietrytinėje kaimo dalyje išlikę senosios kryžkelės kryžiaus pamatai ir XIX–XX amžiaus neveikiančios kapinaitės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkiškis

**Jurkiškiu** vadinami kaimai:

* Molėtų rajone;
* Rokiškio rajone:
** Kamajų seniūnijoje,
** Pandėlio seniūnijoje.
Jurkšai II

**Jurkšai II** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Stirnėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juršėnai

**Juršėnai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurę nuo Švenčionių, 4 km nuo Šventos, prie Miškinio ežero. Vakaruose eina plentas .

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *[[Juršėnas|Juršė́nas]]*.

## Istorija
Juršėnai Švenčionių bažnyčios metrikose minimi 1750 m.

XIX a. pab. Juršėnų užusienis buvo Švenčionių apskrities Zablatiškės valsčiuje. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juršiškės

**Juršiškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Dainavos, prie Juršiškės upelio. Keliai į Dainavą, Vėžionis, Naujadvarį. Yra kapinaitės.

## Istorija

XIX a. pab. minimas Juršiškių valstybinis kaimas ir privatus palivarkas (dab. Juršiškių viensėdis) Lydos apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkštai

**Jurkštai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Šimonių, prie kelio . Šalia kaimo auga Butkūnų miškas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurkupiai

**Jurkupiai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Panemunėlio kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurzdika (Vievis)

**Jurzdika** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 1 km į šiaurės vakarus Vievio, prie magistralės .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurzdika (Vilnius)

**Jurzdika** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 13 km nuo Lavoriškių. Yra senosios Kirtimų kaimo kapinės. Sovietmečiu iš šių kapinių iškelta senoji koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurzdikas (kaimas)

**Jurzdikas** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Anykščių. Šiaurinė kaimo dalis priklauso miestui.

## Istorija

2006 m. šiaurinė dalis kaimo perduota Anykščių miestui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurzdikas (Debeikiai)

**Jurzdikas** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Debeikių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juršiškės (Kaišiadorys)

**Juršiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Žaslių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juršiškės (viensėdis)

**Juršiškės** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Dainavos, prie miško.

## Istorija

XIX a. pab. – šlėktų užusienis Lydos apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jusiagiris (Biržai)

**Jusiagiris** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į rytus nuo Papilio, 6 km į pietryčius nuo Kvetkų, prie Nadžiupio (Nemunėlio intakas). Negyvenamas.

Minimas 1775 m. dvarų dūmų surašymo dokumentuose. Tarpukariu priklausė Rokiškio apskrities Panemunio valsčiui. 1923 m. buvo 16 ūkių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jusiai

**Jusiai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Švenčionėlių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liédson

**Liedsonas da Silva Munisas** (g. 1977 m. gruodžio 17 d.) – iš Brazilijos kilęs, Portugalijos rinktinei atstovavęs futbolininkas.

## Karjera
Karjeros pradžioje rungtyniavo Brazilijoje, 2003 m. išvyko į Portugaliją ir įsitvirtino Sporting CP klube, tapo jo atakų lyderiu.

## Rinktinė
2009 m. gavo Portugalijos pilietybę ir pradėjo rungtyniauti šalies rinktinėje.

2009 m. rugsėjo 5 d. Portugalijos nacionalinėje rinktinėje rungtynėse prieš Daniją. Susitikimas baigėsi lygiosiomis 1-1.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Transfermarkt
Jusinė (Sužionys)

**Jusinė** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Skirlėnų, prie Jusinės upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Justinava (Panevėžys)

**Justinava** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 12 km į pietvakarius nuo Raguvos.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Justiniškė

**Justiniškė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Švenčionėlių. 

## Istorija
XX a. pr. užusienis buvo Švenčionių apskrities Švenčionių valsčiuje.

Tarpukariu užusienis priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Švenčionių valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Justiniškės (reikšmės)

**Justiniškėmis** vadinama:

* Vilniaus miesto dalis;
* viensėdžiai Vilniaus rajone:
** Maišiagalos seniūnijoje,
** Riešės seniūnijoje.