Naujoji Įpiltis

**Naujoji Įpiltis** – kaimas šiaurės vakarinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 12 km į šiaurės rytus nuo Darbėnų, 2 km į rytus nuo Senosios Įpilties, prie Įpilties upelio.

## Etimologija

Pavadinimas kilo nuo upėvardžio *[[Įpiltis (upė)|Įpiltis]]*. Norint atskirti gyvenvietę nuo Įpilties, Senosios Įpilties, kaimas pavadintas *Naująja Įpiltimi*. Rašytiniuose šaltiniuose vietovardis rašomas , , , .
 
## Geografija

Kaimas plyti abipus Įpilties ir Pievupio upelių, o šiaurės vakarinėje dalyje teka Alkupis. Žemės ribojasi su Senąja Įpiltimi, Juodeikiais, Kiaupiškėmis ir Mėmaičiais. Šiaurės rytuose apima dalį *Kuniginės* ir *Degimų* miško. Centrine ir šiaurės vakarine dalimi praeina .

## Istorija

Melioruojamose pievose rastas akmeninio kirvio fragmentas liudija, kad pirmieji gyventojai Naujojoje Įpiltyje apsigyveno I tūkstantmetyje iki Kr. Viduramžiais kaimo žemės priklausė istorinei Įpilties (Impilties) pilies sričiai.

Kaimas įkurtas XVI a. antroje pusėje. 1738 m. jame buvo 12, 1779–1781 m. – 21, 1846 m. – 34 dūmai.

XVIII a. pabaigoje valstiečiai pasipriešino Palangos seniūnui Karoliui Mirbachui. 1782 m. naktį minia apsupo eigulio Jazbučio namus, kuriuose po vilkų medžioklės nakvojo seniūnas. Naujosios Įpilties vaitas ir vaznys pažadinę seniūną ėmė jį koneveikti už tironiją. Užpykęs K. Mirbachas liepė šauliams sučiupti maištininkus, tačiau kieme buvęs vyrų būrys šoko veržtis į vidų, norėdamas susidoroti su seniūnu. Tik šauliams užrėmus duris ir pagrasinus šaudyti, minia paliko seniūną ramybėje.

1870 m. kaime buvo 187 revizinės sielos (prievolininkai valstiečiai) ir 1004 rėžiai žemės, už kurią valstiečiai mokėjo išperkamuosius žemės mokesčius Šateikių dvarininkams Pliateriams.

XIX a. pab. – XX a. pr. kaimo vakarinėje dalyje, ties Senosios Įpilties riba susiformavo kelių vienkiminių sodybų Naujukų () užusienis.
 
1923 m. kaime buvo 73 ūkiai ir 446 gyventojai. Iš 64 gyvenviečių Darbėnų valsčiuje ūkių ir gyventojų skaičiumi Naujoji Įpiltis nusileido tik Darbėnų miesteliui, jų priemiesčiui Kontininkams ir Grūšlaukės bažnytkaimiui. Tarpukariu Naujoji Įpiltis buvo Įpilties seniūnijos centras. Joje 1932 m. atidaryta pradžios mokykla (1950 m. pertvarkyta į septynmetę, 1962 m. perkelta į Lendimus), aktyviai veikė Jaunųjų ūkininkų ratelis.

Po karo aplinkiniuose miškuose veikė Lietuvos partizanai. Jie 1946 m. kaime nužudė Impilties apylinkės pirmininką V. Zonį.

## Gyventojai

## Kultūros paveldas
* Alkakalnis, vadinamas *Alkos kalnu*
* Įpilties senovės gyvenvietė (I tūkstantmetis – II tūkstantmečio pr.)
* Naujosios Įpilties senosios kapinės, vadinamos *Senkapiais, Pilkapiais* (XVII–XIX a.)
* Vidgirių senosios kapinės, vadinamos *Senkapiais, Maro kapeliais* (XVI a. – XX a. pr.)
* Mitologinis akmuo, vadinamas *Daubos kūliu*
* Monumentalus kryžius su koplytėle (1941 m., meistras Adolfas Karpas; rest. 1983 m., meistras Vladas Piekus)
* Koplytėlė su ornamentuoto kryželiu, Švč. Mergelės Marijos Maloningosios ir 2 angeliukų skulptūromis (XX a. pr.)
* Koplytėlė su Švč. Mergelės Marijos ir Rūpintojėlio skulptūromis (1940 m., pastatė Liudas ir Ona Karpai, skulptūrų aut. Juozapas Paulauskas)
* Švč. Mergelės Marijos ir Šv. Roko skulptūros (Alkos kalno koplyčia; XIX a. pab.; aut. Juozapas Paulauskas)

## Literatūra
* Julius Kanarskas, Darbėnų apylinkės kaimai. – Švyturys – 1992 m. rugpjūčio 5 d. – Nr. 60. – P. 3

## Šaltiniai

## Nuorodos
*