open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Birutė Kulnytė

**Birutė Kulnytė** (g. 1949 m. liepos 4 d. Šateikiai) – Lietuvos muziejininkė, kultūros istorikė.

## Biografija
1967–1973 m. Vilniaus universitete studijavo istoriją.

Nuo 1973 m. Lietuvos istorijos ir etnografijos muziejaus (nuo 1992 m. Lietuvos nacionalinis muziejus) bendradarbė, 1975–1989 m. Liaudies meno sektoriaus, 1989–1992 m. Etnografijos skyriaus vedėja. 1992–2019 m. muziejaus direktorė.

Tarptautinės muziejų tarybos (ICOM) Lietuvos skyriaus, Lietuvos nacionalinės UNESCO komisijos ilgametė narė. 1992–1995 m. jos iniciatyva suformuotas Lietuvos nacionalinis muziejus. Parengė Lietuvos nacionalinio muziejaus leidybinę programą, su kitais rengia ekspozicijas ir parodas.

Leidinio „Lietuvos istorijos paminklai Istorijos ir etnografijos muziejuje“ (1990 m.), tęstinių leidinių „Muziejus“, „Etnografija“ (nuo 2001 m.), leidinių serijos „Lituanistika užsienio šalių saugyklose“ (nuo 2006 m.) sudarytoja.

Su kitais parengė leidinius:
* Lietuva žemėlapiuose, 2002 m., 2011 m.
* Jonas Basanavičius, 2003 m., 2009 m.
* Lietuviškos spaudos draudimas 1864–1904 metais, 2004 m.
* Ignas Končius. Mano eitasis kelias, atsiminimai, 1-2 dalys, 2006 m.
* 1863-1864 m. sukilimas, 2013 m.

## Įvertinimas
* 1999 m. – Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Riterio kryžius
* 2008 m. – Latvijos Pripažinimo kryžiaus ordino Karininko kryžius
* 2009 m. – Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Karininko kryžius
* 2009 m. – Valstybinė Jono Basanavičiaus premija
* 2010 m. – I laipsnio ženklas „Už nuopelnus Vilniui ir tautai“
* 2014 m. – Kultūros ministerijos garbės ženklas „Nešk savo šviesą ir tikėk“

## Šaltiniai
KL

**KL** gali reikšti:

* Klaipėdos apskritis – Lietuvos regiono kodas pagal ISO 3166-2:LT standartą;
* Kapitonas leitenantas – Vokietijos kapitonas leitenantas (, sutrumpintai KptLt/KL, neoficialiai Kaleun, Kaleu or Kaleut).

**Kl.** gali reikšti:
* Vardas „Klemensas“:
** Inicialai:
*** **Kl. Sk.** arba **Kl. V.** – Klemensas Skabeika – agronomas, pedagogas, lietuviškų elementorių autorius.

**kl** gali reikšti:
* Grenlandų kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Grenlandų Vikipedija (:kl:);
* Kilolitras – metrinės matavimo sistemos tūrio vienetas, lygus 1000 l.

**kl.** gali reikšti:
* Klasė.
Muzikologija

**Muzikologija** (muzika + *logos*) – mokslas apie muziką; humanitarinių mokslų (menotyra) sritis; meno studijų sritis. Muzikos žinovai, jos istorikai, kritikai, tyrinėtojai vadinami **muzikologais**.

## Sritys
Muzikos teorija (muzikos teorinės sistemos, muzikos kritikos teorija, šiuolaikinės muzikologijos teorijos), bendroji ir specialioji muzikologija, muzikos psichologija ir kt.

## Muzikologija Lietuvoje
Lietuvos muzikos ir teatro akademija – pagrindinė muzikologijos mokslų įstaiga. Leidžia humanitarinių mokslų srities, menotyros krypties (muzikologija) periodinį mokslo žurnalą „Lietuvos muzikologija“ (išeina nuo 2000 m., leidžiamas 1 kartą per metus; apimtis 25–26 p.).

Muzikologo specialybę šiuo metu galima įgyti tik Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje Vilniuje.

## Išnašos
KV

Santrumpa **KV** gali reikšti:

* Futbolo klubas, pvz.:
** KV Mechelen – Belgijos futbolo klubas iš Mecheleno;
** Club Brugge KV – Belgijos futbolo klubas iš Briugės;
** KV Kortrijk – Belgijos futbolo klubas iš Kortreiko;
** KV Oostende – Belgijos futbolo klubas iš Ostendės;
* KV-1 – Tarybų Sąjungoje gamintas sunkusis tankas.

Santrumpa **kV**:
* kilovoltas – fizikinis vienetas, kuriuo matuojama elektrinė įtampa, lygus 1000 V.

Santrumpa **kv**:
* komių kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Komių Vikipedija (:kv:).

Santrumpa **kv.**:
* kvadratinis, pvz.:
** **kv. km** – kvadratinis kilometras – 1 000 000 m²;
** **kv. m** – kvadratinis metras – 1 m².
Sofonijo knyga

**Sofonijo knyga** – viena iš Senojo Testamento knygų, priskiriama pranašų knygų grupei.

Sofonijas, manoma, veikė pirmaisiais Jeremijo metais. Greičiausiai šios pranašystės buvo paskelbtos Jošijo karaliavimo pradžioje, kol jis dar nebuvo pradėjęs religinės reformos.

Sofonijo knygoje rašoma apie teismo dieną, tautų pražūtį, likusios dalies viltį. Knygos pabaigoje užrašyta džiaugsmo giesmė.

Sofonijas kelia ir kai kuriuos kitus pranašus dominantį klausimą: kaip pranašystės apie teismą ir Izraelio sunaikinimą derinasi su viltingais tolimos ateities pažadais? Pasak Sofonijo knygos, teismas apvalysiąs tautą, nudeginsiąs jos puikybę ir pasitenkinimą savimi.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Sofonijo knyga
Žaltvykslės (filmas)

**Žaltvykslės** – 1980 m. Lietuvos kino studijoje TSRS Centrinės TV (GosTeleRadio SSSR) užsakymu sukurtas 2-jų serijų meninis filmas H. K. Anderseno pasakų motyvais. Filmo trukmė – 134 min. TSRS ekranuose filmas rodytas pavadinimu „Блуждающие огоньки“.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autoriai – Romas Gudaitis, Gytis Lukšas
* Režisierius statytojas – Gytis Lukšas
* Kompozitorius – Viačeslavas Ganelinas
* Dainų tekstų autorius – Sigitas Geda
* Operatorius statytojas – Jonas Tomaševičius
* Dailininkas statytojas – Galius Kličius
* Garso operatorius – Juozas Širvinskas
* Kostiumų dailininkė – Gražina Remeikaitė.
 

## Vaidina
* Monika Mironaitė – Pelkių Ragana
* Stasys Petronaitis – Mokslininkas
* Pranas Piaulokas – Šešėlis
* Valdas Jatautis – pasakininkas
* Adrija Čepaitė – Ingė
* Regina Paliukaitytė – jos motina
* Irena Kriauzaitė – Liūdesys
* Dalia Kernagienė – Princesė
* Jonas Pakulis – Budelis
* Algimantas Masiulis – Generolas
* Rūta Staliliūnaitė – Generolienė
* Antanas Gabrėnas – karo ministras
* Valentinas Masalskis – Karalius
* Vaiva Mainelytė – Karalienė
* Audinga Aukštikalnytė – Emilija
* Vidas Petkevičius – būgnininkas
* Aldona Janušauskaitė – būgnininko žmona
* Vytenis Grigas – Peteris
* Eduardas Šitovas – Peteris vaikystėje
* Vladas Bagdonas – Premjeras
* Liubomiras Laucevičius – sargybos viršininkas
* Elena Žalinkevičaitė-Petrauskienė – senoji ponia
* taip pat Dalia Brenciūtė, Arūnas Storpirštis, Eduardas Kunavičius, Balys Juškevičius, Karolis Dapkus, Tatjana Majorova, Edgaras Savickis, Kristina Savickytė-Damanskienė, Edvardas Kačinskas, Algimantas Kundelis, Juozas Matonis, Galina Dauguvietytė, Algimantas Norvila, Valentinas Klimas.

## Siužetas

Siužeto pagrindas – H. K. Anderseno pasakos „Mergaitė, užmynusi ant duonos“, „Šešėlis“, „Auksinis berniukas“, „Nauji karaliaus rūbai“.

## Nuorodos
* http://www.getmovies.ru/details.aspx?item=59329  – nuotraukos iš kino filmo
* http://teramult.org.ua/mult/1979_lt_film_bluzhdajuschie.ogonki/  – filmo ištraukos
LN

**LN** gali reikšti:

* Citroën LN – mašinos modelis.

**ln** gali reikšti:
* Lingalų kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Lingalų Vikipedija (:ln:);
* Natūrinis logaritmas – skaičiaus logaritmas pagrindu **e**.

**ln.** gali reikšti:
* Lenkų kalba.
Mikk Mikiver

**Mikis Mikiveris** (, 1937 m. rugsėjo 4 d. Talinas – 2006 m. sausio 9 d. Vosu, Vakarų Viru apskritis; palaidotas Taline) – estų aktorius, režisierius, pedagogas.

## Biografija
Baigė Loksos pradinę ir Talino 17-ąją vidurinę mokyklas. 1961 m. baigė vaidybą Talino konservatorijoje. 1968–1978 m. (su pertraukomis) ir 1980–1984 m. Talino konservatorijos dėstytojas, nuo 1980 m. profesorius.

1961–1965 m. V. Kingisepo dramos teatro (nuo 1989 m. Estijos dramos teatras) Taline aktorius, 1974–1988 m. ir nuo 1992 m. režisierius, 1976–1985 m. vyr. režisierius. 1965–1974 m. vaidino ir režisavo Talino miesto teatre, 1970–1974 m. vyr. režisierius. Sukūrė vaidmenų kine, režisavo filmų.

## Vaidmenys teatre
* Lopachinas, Veršininas – Antonas Čechovas. Vyšnių sodas, 1971 m., Trys seserys, 1973 m., ir režisierius
* Ričardas III – Viljamas Šekspyras. Ričardas III, 1975 m.
* Peras Giuntas – Henrikas Ibsenas. Peras Giuntas, 1997 m.
* Pavelas – Ivanas Turgenevas. Tėvai ir vaikai, 2002 m.

## Režisuoti spektakliai
* Žanas Anujis. Antigonė, 1967 m.
* Augustas Kitzbergas. Vilkolakis, 1968 m., 1974 m., 1986 m.
* Arturas Mileris. Komivojažerio mirtis, 1970 m., vaidino Beną
* Judžinas O Nylas. Ilgos dienos kelionė į naktį, 1971 m., 1994 m.
* Augustas Kitzbergas. Vėjų sūkuriuose, 1979 m.
* Janas Krusvalis. Debesų spalvos, 1983 m.
* Jaroslavas Ivaškievičius. Kosmogonija, 1994 m., Nepriklausomų aktorių teatras, Vilnius
* Arturas Mileris. Vaizdas nuo tilto, 1996 m.
* Augustas Strindbergas. Mirties šokis, 2002 m.

## Vaidmenys kine
* Komandoras – Don Žuanas, 1987 m., pagal V. A. Mocarto operą, režisierius Jonas Vaitkus.

## Bibliografija
* Karlsonas ir vėl pokštauja, pjesė, 1973 m. pastatė Gytis Padegimas

## Šaltiniai
Salaridai

**Salaridai** () dar vadinami **Musafiridai**, **Langaridai** – valdovų dinastija, kilusi iš Gilano regiono (ten valdė IX a.-XI a.) ir valdžiusi istoriniame Irano Azerbaidžano 942–979 m.

Salaridų valstybės šiaurėje klestėjo Širvanšachų valstybė, o vakaruose – Bagratidų Armėnija ir Vaspurakano karalystė, pietuose – Bujidai.

## Kilmė
Salaridai kilo iš Gilano regiono Kaspijos jūros pietvakarinėje pakrantėje. Ten jie IX a. II pusėje įsitvirtino Šamirano mieste (netoli dab. Zandžano) ir turėjo artimus ryšius su Džustanidais, valdžiusiais piečiau. Jų valdomas regionas buvo Taromas.

## Ekspansija
Valdant salaridui Muhammad ibn Musafir, maža Salaridų valstybėlė ėmė kreipti dėmesį į suirutės krečiamą Azerbaidžano regioną, kuris po Sadžidų valdymo buvo patekęs į chaosą. 941 m. Muchamadas buvo nužudytas savo šeimos, bet jo sūnus Marzuban bin Muhammad tais pačiais metais užėmė tuometinę Azerbaidžano sostinę Ardebilį. Tokiu būdu jis užvaldė visas seniau Sadžidų turėtas sritis, įskaitant Dviną. Tai buvo Salaridų ekspansijos viršūnė.

Marzubanui mirus 957 m. įpėdiniu jis paliko savo brolį Vahsudaną. Tačiau kareiviai jo nepripažino ir į sostą buvo pasodintas Marzubano sūnus Justanas. Jo brolis Ibrahimas tapo Dvino valdytoju, o Vahsudanas liko valdyti tėvonijoje Gilane.

Apie 960 m. prasidėjo įpėdinystės karas tarp Vahsudano, jo sūnaus Ismailo ir Marzubano vaikų. Karo metu Justanas buvo nužudytas, tačiau jo broliui Ibrahimui 968 m. su Bujidų pagalba pavyko nugalėti dėdę ir atkurti taiką, taip pat laikinai pavergti Širvaną.

## Sunykimas
971 m., baigiantis Ibrahimo valdymui, prasidėjo Salaridų nykimas. Pirmiausia iš jų buvo atimtas Gandžos miestas (o vėliau visas Aranas), kur įsitvirtino Šadadidai. 979 m. Ibrahimas buvo įkalintas, o 983 m. mirė. Po jo įkalinimo nauja Azerbaidžano dinastija, kilusi iš Tebrizo – Ravadidai – užvaldė visą Pietinį Azerbaidžaną, 984 m. galutinai pabaigdami jų valdymą.

982 m. dinastijos atšaka laikinai valdė Dviną, bet greitai jį prarado.

Ilgiausiai kita dinastijos atšaka išsilaikė Salaridų tėvonijoje, Gilane. Jie sugebėjo priešintis Gaznevidams iki 1036 m. Susikūrus Seldžiukų sultonatui, jie kurį laiką valdė kaip vasalai, o apie 1062 m. galutinai nunyko.
## Valdovų sąrašas

* Nežinomi valdovai nuo IX a. Šamirano mieste
* Muhammad bin Musafir (??-941)
* Marzuban bin Muhammad (941–957)
* Justan bin Marzuban (957-apie 960)
* Ismail bin Vahsudan (apie 960–962)
* Ibrahim bin Marzuban (962–966)
* Nuh bin Vahsudan (966–968)
* Ibrahim bin Marzuban (968–979)(antrą kartą)
* Marzuban bin Isma’il (979–984)
Atšakos:
* Abu’l-Hajja' (Ibrahim bin Marzuban sūnus) (apie 984 valdė Dviną)
* Šamirano (Tarumo) valdytojai po 968 m.
** Nuh bin Vahsudan (968–989)
** Bujidų valdymas
** Ibrahim bin Marzuban (997-???), Ismail anūkas
** Justan bin Ibrahim (apie 1046)
** Musafir (apie 1062)
Zacharijo knyga

**Zacharijo knyga** – viena iš Senojo Testamento knygų, priskiriama pranašų knygų grupei.

Zacharijas, manoma, veikė tuo pat metu kaip ir Agėjas. Zacharijo pranašystės apie Jeruzalę ir šventyklos atstatymą apima ilgesnį laikotarpį nei Agėjo – nuo 520 m. pr. m. e. iki 518 m. pr. m. e. Antroji knygos dalis (9–14 skyriai) skiriasi nuo pirmosios. Yra manančių, kad ją parašė kitas vėlesnių laikų autorius.

Zacharijas pranašavo apie ateisiančius naujus laikus ne tik Jeruzalei, bet ir visam pasauliui. Tarp šių pranašysčių yra užuomina apie mesiją, Dievo siųstą meilės ir teisingumo karalių.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Zacharijo knyga
Lepo Mikko

**Lepas Mikas** (, tikroji pavardė *Leonid Mikk*, 1911 m. gruodžio 7 d. Tuhala, Viljandžio apskritis – 1978 m. gruodžio 6 d. Talinas) – estų tapytojas, pedagogas.

## Biografija
1939 m. baigė aukštesniąją dailės mokyklą „Palias“ Tartu, mokėsi pas N. Triką. Nuo 1944 m. dėstė Tartu dailės institute; nuo 1965 m. profesorius.

## Kūryba
Nutapė subtiliai niuansuotų figūrinių kompozicijų („Laivų dervuotojai“ 1939 m., „Šienapjūtėje“ 1945 m., „Derliaus šventė“ 1961 m., „Keturios moterys“ 1969 m.), peizažų („Laukai“ 1942 m.), natiurmortų. Apie 1950 m. kūrė paveiktas marksistinės pasaulėžiūros – nutapė kubistinių figūrinių kompozicijų, vaizduojančių žmogų vykstant revoliuciniams pertvarkymams („Žmogus ir kosmosas“, „Laiko ratas“, abu 1971 m., ciklas „Žmogus ir gamta“ 1977 m.).

## Šaltiniai
Malachijo knyga

**Malachijo knyga** – viena iš Senojo Testamento knygų, priskiriama pranašų knygų grupei.

Malachijas bara Izraelio tautą už jos nepagarbą Dievui, neištikimybę jam. Pranašo manymu, vienintelis būdas patirti Dievo palaimą – visa širdmi laikytis jo įstatymų. Malachijas ragino sugrįžusius tremtinius teikti pirmenybę tam, kas svarbiausia, drąsino, žadėdamas Dievo palaimą.

Daugelis mano, kad Malachijas (vardas reiškia mano „žinianešys“) pranašavo praėjus 80 m. po Agėjo ir Zacharijo, greičiausiai prieš pat Nehemijo paskyrimą Jeruzalės valdytoju (V a. pr. m. e.). Tuo metu tautos paklusnumas Dievo įstatymams buvo pradėjęs silpnėti.

Malachijo knygoje rašoma apie Dievo meilę Izraeliui, bevertes aukas, sulaužytus pažadus, Dievo teismą, dešimtinės mokėjimą. Knygoje taip pat užrašytas Dievo pažadas pasigailėti. Malachijo knygos pabaigoje pranašaujama apie Elijo sugrįžimą (Mal 3,23-24).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Malachijo knyga
LG

**LG** gali reikšti:

* Lietuvos Geležinkeliai – monopolinė, valstybės kontroliuojama įmonė, vykdanti tiek krovinių, tiek keleivių pervežimą;
* LG Electronics. - įmonė gaminanti įvairią elektroninę įrangą;

**lg** gali reikšti:
* Lugandų kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Lugandų Vikipedija (:lg:);
* Dešimtainis logaritmas – skaičiaus logaritmas, turintis pagrindą 10.
Agėjo knyga

**Agėjo knyga** – viena iš Senojo Testamento knygų, priskiriama pranašų knygų grupei.

Agėjas ir kiti du paskutiniai Senojo Testamento pranašai veikė po Babilonijos tremties, kai dalis žydų grįžo į Judėją. Kaip ir Zacharijas, Agėjas ragino tautą pakilti ir atstatyti šventyklą. Ją, Zerubabelio vadovaujami, pradėjo atstatinėti sugrįžę tremtiniai, tačiau buvo atbaidyti ir liovėsi. Vietoje šventyklos jie pasistatė namus sau. Tokiam neteisingam pasirinkimui Agėjas metė iššūkį. Pranašo žodžiai buvę išgirsti, priesakai įvykdyti.

Agėjo knygoje rašoma apie tai, jog paklūstama raginimams atstatyti šventyklą, apie šventyklos grožį, Dievo palaimą paklusniesiems. Knygos pabaigoje užrašytas Dievo žodis Judėjos valdytojui Zerubabeliui.

## Parašymo laikas
Agėjo knygoje pateikiamos tikslios datos. Agėjas pranašavo 520 m. pr. m. e. Jis bei Zacharijas minimi Ezros knygoje (Ezr 5,1–2; 6,14), raginantys tautą atstatyti šventyklą. Ji buvo baigta 516 m. pr. m. e.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Agėjo knyga
Jooseppi Julius Mikkola

**Josepis Julijus Mikola** (, 1866 m. liepos 6 d. Juliojarvis, Vakarų Suomija – 1946 m. rugsėjo 28 d. Helsinkis) – suomių kalbininkas, daktaras, vienas Suomijos mokslų akademijos įkūrėjų.

## Biografija
Žmona rašytoja Maila Talvio. Studijavo Helsinkyje, Upsaloje, Charkove, Maskvoje. Nuo 1895 m. dėstė Helsinkio universitete; nuo 1900 m. profesorius. 1893 m. daktaras.
Vienas Suomijos mokslų akademijos įkūrėjų, 1921–1922 m. – prezidentas, 1946 m. jos garbės narys. Nuo 1925 m. TSRS mokslų akademijos užsienio narys. Lietuvių literatūros draugijos narys. 1894 m. ir 1895 m. lankėsi Lietuvoje.

## Mokslinė veikla
Žymiausias slavistikos veikalas – „Praslavų gramatika“ (, 3 t. 1913–1950 m.) Domėjosi ir baltų kalbomis. Įrodė, kad žodžiai *degutas, indauja, gintaras, kaušas, kurpė, pakulos, putra* yra ne skoliniai iš slavų (kaip teigė A. Brukneris), o slavų kalbų baltizmai.

Parašė baltų kalbų etimologijos, istorijos fonetikos straipsnių. Mokėsi lietuvių kalbos, rinko liaudies dainas. Jas išleido jo mokinys Einas Nieminenas rinkiniu „Lietuvių liaudies dainos iš rankraštinio profesorius J. J. Mikolos palikimo“ (*Litauische Volkslieder aus dem handschriftlichen Nachlass profesorius J. J. Mikkolas*, 1949 m.). Domėjosi prūsistika, tyrė prūsų kalbos leksiką („Baltiški ir slaviški dalykai“, *Baltisches und Slavisches* 1902–1903 m.) Bendravo su V. Kudirka, susirašinėjo su K. Būga, E. Volteriu.

## Šaltiniai
Karvina

**Karvina** () – miestas pačiuose Čekijos rytuose, pasienyje su Lenkija, prie Olzos upės, Ostravos aglomeracijoje. Vienas didžiausių angliakasybos centras šalyje (Aukštutinės Silezijos akmens anglių baseinas), gerai išvystyta mašinų gamybos, metalurgijos, medienos apdirbimo, tekstilės, siuvimo, statybinių medžiagų, chemijos, maisto pramonė. Veikia Silezijos universiteto verslo ir vadybos fakultetas. Mieste trykšta jodo ir bromo turinčios mineralinės versmės (gydomos reumatinės ir kraujagyslių ligos).

## Istorija
Istoriniuose šaltiniuose Karvina minima nuo 1268 m.

Iškilo XIX a. pab., pradėjus anglių gavybą. 1948 m. Karvina ir keletas aplinkinių gyvenviečių apjungtos į miestą. Po 1990 m. užsidarė daug pramonės įmonių, gyventojų pradėjo sparčiai mažėti.

## Sportas
* MFK Karviná (futbolo klubas)

## Šaltiniai
Kladnas

**Kladnas** () – miestas vakarinėje Čekijoje, 25 km į šiaurės vakarus nuo Prahos. Išvystyta angliakasyba, metalurgija ir metalo apdirbimas, žaislų pramonė (gaminami „Lego“ žaislai). Išlikusi pilis (XVII–XVIII a.), stovi rotušė, kelios bažnyčios, vienuolynas, kasybos istorijos ir metalurgijos muziejus.

## Istorija

Kladno kaimas šaltiniuose minimas nuo 1318 m. 1561 m. gavo miesto teises (leista rengti muges). Priklausė čekų didikų giminėms, 1705–1848 – vienuoliams benediktinams. 1846 m. apylinkėse rastos akmens anglys, Kladnas tapo vienu svarbiausių Čekijos pramonės centrų. 1870 m. suteiktas karališkojo miesto titulas.

XX a. buvo svarbus pramonės centras – kastos akmens anglys, veikė metalurgijos kombinatas.

## Sportas
* SK Kladno (futbolas)

## Šaltiniai
Dominykas Miklius

**Dominykas Miklius** (*Miknius*, 1855 m. – m. po 1929 m. Vaškai) – Lietuvos knygnešys.

## Biografija
Siuvėjas. Manoma, draudžiamąją lietuvišką spaudą pradėjo platinti dar iki 1883 m., ją pirkdavo Tilžėje ir Bitėnuose. Bendradarbiavo su draudžiamosios lietuvių spaudos platinimo organizatoriais kunigu M. Sederavičiumi, buvo jo ir Žemaitijos knygnešių ryšininkas ir kunigu A. Vytartu, buvo jo ir Mažosios Lietuvos spaustuvininko E. Vejerio tarpininkas. Palaikė ryšius su katalikų laikraščių ir knygų leidėjais. Apie 1889 m. susipažino su Žemaičių kunigų seminarijos klierikais Kaune, aprūpindavo jų slaptas draugijas draudžiamąja lietuviška literatūra. M. Sederavičiaus pavedimu nuvyko į Ustiužną (dab. Vologdos sritis) pas ištremtą kun. A. Jakštą, nuvežė jam išversti religinių tekstų. Nuo 1895 m. bendradarbiavo su knygnešiais J. Bieliniu, K Ūdra ir D. Bubėnu, platino jų atgabentą draudžiamąją lietuvių spaudą. Šia spauda aprūpindavo Liepojos ir Rygos lietuvius, nuo 1899 m. gyveno Rygoje. Gavę anoniminį skundą, žandarai 1900 m. kratė jo butą. Jam paskirtas kardomasis areštas, bet byla nutraukta. Iki 1905 m. Rusijos revoliucijos veždavo socialistinės krypties leidinius į Tryškius ir kitas Žemaitijos vietoves.

## Šaltiniai
NB

**NB** gali reikšti:

* Vengrijos antrasis divizionas (*MB II*);
* Naujojo Bransviko – Kanados provincijos kodas pagal ISO 3166-2:CA standartą;
* „NB“ galerija;
* NB-2LH – įkraunama baterija;
* Pastaba - NB.

**Nb** gali reikšti:
* Niobio kodas.

**nb** gali reikšti:
* Norvegų kalba (*bokmål*) – kodas pagal ISO 639-1 standartą.

**N.B.** inicialai gali reikšti:
* Natasha Bedingfield – Jungtinės Karalystės dainininkė ir dainų rašytoja.
Ravadidai

**Ravadidai** () – valdovų dinastija, kilusi iš Tebrizo, valdžiusi 955–1071 m. Visą pietinį Afganistaną ji valdė 979–1054 m. Savo tautine kilme dinastija buvo kurdiška.

Ravadidų valstybės šiaurėje klestėjo Širvanšachų valstybė, Aranas, o vakaruose – Bagratidų Armėnija, rytuose ir pietuose – Gaznevidų valstybė.

## Kilmė
Ravadidai savo kilme buvo arabai, atvykę į regioną VIII a., tačiau labai stipriai kurdizuoti. Jų protėvis Ravadas dar VIII a. paskirtas vietininku Tebrize, kur išlaikė savo giminės liniją. Dar Kalifato laikais Ravadidų giminė buvo stipri. Manoma, kad dar prieš įsigalint Sadžidams, t. y. IX a. pradžioje, Ravadidai faktiškai kontroliavo Pietinį Azerbaidžaną. Vėliau jų galios buvo nusilpnintos kitų čia valdžiusių dinastijų – Sadžidų, Salaridų, todėl apie 100 metų apie juos nieko nežinoma.

## Raida

X a. viduryje, nusilpus Salaridų valdžiai, Tebrizo mieste įsiviešpatavo Ravado palikuonis Huseinas II, kuris iš naujo įtvirtino dinastiją. Jo sūnus Abulhidžas pasinaudojo suirute, kuomet Salaridų valdovas Ibrahimas paliko sostą ir 979 m. pradėjo karą prieš Salaridus. 981 m. jis nugalėjo Ibrahimą, o 984 m. galutinai užėmė visas jiems priklausiusias sritis.

Svabiausias Ravadidų priešas per visą laikotarpį buvo Bagratidų Armėnija ir Gruzija. Tiek Abulhidžas, tiek jo sūnus Mamlanas siekė pajungti šias valstybes, tačiau patyrė labai stiprų pasipriešinimą ir planų galutinai atsisakė 988 m.

Taikaus klestėjimo Ravadidų valstybė pasiekė XI a. I pusėje, valdant Vahsudanui. Tai buvo istorinių kataklizmų laikotarpis, nes Ravadidams grasino Gaznevidai pietuose (nusiaubė valstybę 1028 m.) ir tiurkai ogūzai. Vahsudanas pastarųjų didelę dalį apgyvendino savo valstybėje ir suteikė jiems labai palankias sąlygas, labai paspartindamas krašto tiurkizaciją.

## Likimas
1054 m. Vahsudanui nebepavyko atsilaikyti prieš naujus priešus – Seldžiukus ir teko pripažinti jų viešpatavimą. Nepaisant to, Ravadidai dar 17 m. išlaikė savo liniją, valdydami kaip Seldžiukų vasalai, kol 1071 m. sultonas Alp Arslanas panaikino valstybę.

## Valdovų sąrašas

* Muhammad Ibn Husain (? -apie 951 ?)
* Husain II (955–983)
* Abulhidž Muhammad (983–988)
* Mamlan I (988–1019)
* Vahsudan (Wahsudan) (1019–1054)
* Mamlan II (1054–1071)
ND

**ND** gali reikšti:

* Futbolo klubas, pvz.:
** ND Gorica – Slovėnijos futbolo klubas, 1947 metais įkurtas Nova Goricoje;
* Šiaurės Dakotos – JAV valstijos kodas;
* nėra duomenų.

**Nd** gali reikšti:
* Neodimio kodas.

**nd** gali reikšti:
* Šiaurės ndebelų kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Creative Commons licencija – jokių išvestinių darbų (nd);
* nėra duomenų.
Miklucho–Maklajaus etnologijos ir antropologijos institutas

**Rusijos mokslų akademijos Miklucho–Maklajaus etnologijos ir antropologijos institutas** () – vienas svarbiausių Rusijos mokslų akademijos kultūrinės, socialinės ir fizinės antropologijos studijų centrų, veikiantis Maskvoje. 

## Istorija
Įkurtas 1933 m. Leningrade (dab. Sankt Peterburgas), 1943 m. evakuotas į Maskvą. Ištakos oficialiai siejamos su Petro I laikais įsteigta kunstkamera, 1947 m. pavadintas vardu N. Miklucho–Maklajaus, kuris 1871–1877 m. tyrinėdamas Naująją Gvinėją ieškojo galimybių paversti ją Rusijos kolonija. Tarybiniu laikotarpiu institutas veikė ne tik kaip mokslo institucija, bet ir kaip vienas analitikos bei propagandos centrų. 

## Veikla
2008 m. buvo 18 padalinių, dirbo daugiau kaip 200 specialistų. Oficialiais duomenimis, kasmet išleidžiama apie 50 monografijų. Svarbesni tęstiniai leidiniai: kasmet leidžiamas leidinys „Rasės ir tautos“ (Rasy i narody), žurnalas „Etnografinė apžvalga“ (Ėtnografičeskoe obozrenie), „Antropologijos žinynas“ (Vestnik antropologu), „Rusijos etnografo biblioteka“ (Biblioteka Rossijskogo etnografą) ir kiti.

Etninės kultūros, istorijos, etninių grupių tarpusavio santykių ir konfliktų tyrimai daugiausia atliekami buvusios TSRS ir buvusiose socialistinėse šalyse. XXI a. pradžioje pirmenybė teikiama tyrimams Rusijoje, NVS šalyse. Siekiama padėti Rusijos federacijos politinei vadovybei vykdyti efektyvesnę vidaus ir užsienio politiką. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Koriskas

**Koriskas** () arba **Madžijis** – maža Pusiaujo Gvinėjai priklausanti sala Atlanto vandenyne. Plotas 15 km². Aukštis iki 35 m.

## Pavadinimo kilmė
Salos pavadinimas portugalų kalboje reiškia *žaibas*.

## Istorija
Pirmiausia ši sala priklausė Benga gyventojams. Po Juan José Lerena y Barry ir Benga karaliaus Bonkoro I derybų, ši sala atiteko Ispanijai.
NN

**NN** gali reikšti:

* Nežinomas vardas ().

**nn** gali reikšti:
* Naujoji norvegų kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Naujosios norvegų kalbos Vikipedija (:nn:);
* nn – Labai išplitusi sugerties linija dėl labai greito sukimosi.
Mostas

**Mostas** – miestas vakarų Čekijoje, tarp Rūdinių kalnų ir Vidurio Čekijos kalnų, prie Bylinos upės, 77 km į šiaurės vakarus nuo Prahos. Išvystyta akmens anglies, chemijos, sunkioji pramonė. Yra teatras.

## Sportas
* FK Baník Most (futbolas)
Nikolajus Miklucho-Maklajus

**Nikolajus Miklucho-Maklajus** (, 1846 m. liepos 17 d. Roždestvenskoje, Naugardo sritis – 1888 m. balandžio 14 d. Sankt Peterburgas) – rusų keliautojas, antropologas, etnografas, geografas.

## Biografija
1866–1867 m. dalyvavo ekspedicijoje į Kanarų salas ir Maroką. 1869 m. tyrė jūrų fauną Juodosios jūros priekrantėse, 1870 m. Rusijos geografijos draugijos padedamas išplaukė į Ramiojo vandenyno salas. 1871–1877 m. tyrė Naujosios Gvinėjos šiaurės rytų krantą, gyvendamas (su pertraukomis) tarp papuasų, išmoko jų kalbą, ištyrė papročius, surinko duomenų apie buitį, kultūrą, antropologinį tipą. Lankėsi Filipinuose, Indonezijoje, Malakos pusiasalyje, Mikronezijos vakaruose, Melanezijos šiaurėje. 1878–1882 m. gyveno Sidnėjuje, ten įkūrė biologijos stotį. 1886 m. grįžo į Rusiją; atvežė etnografijos ir antropologijos kolekcijų. Jo kelionių užrašuose (išleisti 1923 m.) gausu duomenų apie papuasų, Okeanijos ir Pietryčių Azijos tautų buitį ir kultūrą.

## Bibliografija
* Собрание сочинений в 6 томах: Т. 1. Путешествия 1870–1874 гг. Дневники, путевые заметки, отчеты. – М.: Наука, 1990.
* Собрание сочинений в 6 томах: Т. 2. Путешествия 1874–1887 гг. Дневники, путевые заметки, отчеты. – М.: Наука, 1993.
* Собрание сочинений в 6 томах: Т. 3. Статьи и материалы по антропологии и этнографии народов Океании. – М.: Наука, 1993.
* Собрание сочинений в 6 томах: Т. 4. Статьи и материалы по антропологии и этнографии Юго-Восточной Азии и Австралии. Статьи по естественным наукам. – М.: Наука, 1994.
* Собрание сочинений в 6 томах: Т. 5. Письма. Документы и материалы. – М.: Наука, 1996.
* Собрание сочинений в 6 томах: Т. 6. Ч. 1 Этнографические коллекции. Рисунки. – М.: Наука, 1999.
* Собрание сочинений в 6 томах: Т. 6. Ч. 2 Указатели. – М.: Наука, 1999.

## Atminimas
Jo vardu pavadinta:
* Naujosios Gvinėjos šiaurės rytų krantas
* Rusijos mokslų akademijos Miklucho–Maklajaus etnologijos ir antropologijos institutas

## Šaltiniai
OC

**OC** gali reikšti:

* Futbolo klubas, pvz.:
** Vannes OC – Prancūzijos futbolo klubas, įkurtas 1998 m. Vane sujungus Véloce Vannetais ir FC Vannes klubus;
** OC Charleroi – Belgijos futbolo klubas iš Šarlerua;
* OC – kompanijos CKIB SOO (TSRS, Rusija) šaunamųjų ginklų pavadinimų elementas. Pvz.:
** OC-14 Groza – rusiškas modulinis automato ir granatsvaidžio kompleksas, sukurtas 1993 m.;
** OC-33 Pernač – rusiškas 9 mm automatinis pistoletas.
* OC () – JAV kariuomenėje kuopos, baterijos ar eskadrilės vadas, paprastai majoras, kartais – žemesnio laipsnio karininkas.

**ºC** gali reikšti:
* Laipsnis (temperatūra) – temperatūros matavimo vienetas.

**O.C.** gali reikšti:
* Kanados ordino karininkas (*O.C.*).

**oc** gali reikšti:
* Oksitanų kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Oksitanų Vikipedija (:oc:).
JPN

**JPN**, **Jpn** arba **jpn** be taškų arba su taškais gali reikšti:
* **JPN** –  Japonija, triženklis šalies kodas pagal:
** Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą ISO 3166-1;
** Tarptautinį olimpinį komitetą, šis kodas yra naudojamas olimpinių žaidynių metu kaip šalies pavadinimo santrumpa;
* **** – Japonų kalba, kodas pagal ISO 639-2 ir ISO 639-3 standartus;
* *jpn-classical* – Klasikinė japonų kalba;
ESP

**ESP** gali reikšti:
*  Ispanija, triženklis šalies kodas pagal ISO 3166-1 bei santrumpa olimpinių žaidynių metu;
* Ispanijos peseta, ISO 4217 kodas, buvusiai Ispanijos valiutai;
* Eurosport santrumpa;
* Elektronic Stability Program (AERO – standartas).
* Ekonomikos skatinimo planas – 15-osios Lietuvos Respublikos Vyriausybės taikomų priemonių paketas ekonomikai gaivinti
NV

**NV** gali reikšti:

* Futbolo klubas, pvz.:
** NV Bratislava – Slovakijos futbolo klubas, 1919 metais įkurtas Bratislavoje;
** NV Trnava – Slovakijos futbolo klubas iš Trnavos;
* Nevados – JAV valstijos kodas.

**nv** gali reikšti:
* Navachų kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Navachų Vikipedija (:nv:).
NY

**NY** gali reikšti:

* JAV Niujorko valstijos kodas.

**ny** gali reikšti:
* Čičevų kalba – kodas pagal ISO 639-1 standartą;
* Čičevų Vikipedija (:ny:).
Prielaida

**Prielaida**, **premisa** – pradinis samprotavimo teiginys, kuriuo remiamasi darant išvadą. Prielaida gali būti bet kuris empirinio patyrimo teiginys apie faktą, postulatas, apibrėžimas, dėsnis ar principas.

Pavartojus kurią nors išvedimo taisyklę, iš prielaidos išvada gaunama tiesiogiai arba netiesiogiai. Samprotaujant prielaida neįrodinėjama, ji laikoma daugiau ar mažiau pagrįsta. Pradinės aksiominio tipo dedukcinių sistemų prielaidos vadinamos aksiomomis. Jeigu sistemoje išvedimo veiksmas yra materialioji implikacija, teisingą išvadą galima gauti iš teisingų, klaidingų, tikėtinų bei kitokio pobūdžio teiginių.

Argumentu vadinama įrodymų prielaida.

## Šaltiniai
Russian Airplay Chart

**Russian Airplay Chart** – oficialus Rusijos singlų topas. Topą sudaro kompanija „Tophit.ru“, kuri plečia savo ribas NVS narėse ir Baltijos šalyse.
„Tophit.ru“ valdo tokius topus, kaip, pvz: Moscow Airplay Chart, Kiev Airplay Chart, St. Petersburg Airplay Chart ir kt. Informacija topams daugiausiai renkama iš radijo stočių grojaraščių.

## Nuorodos
* Russian Airplay Chart (anglų k.)
* Russian Airplay Chart  (rusų k.)
Šveicarijos muzikos topai

**Šveicarijos muzikos topai** () – Šveicarijos pagrindinis muzikos įrašų pardavimų topas. Įvairiausių žanrų singlai ir albumai reitinguojami pagal pardavimus Šveicarijoje.

## Topai

Šveicarijos muzikos topus sudaro:

* Singlų Top 100 (publikuojamas nuo 1968 m.)
* Albumų Top 100 (publikuojamas nuo 1983 m.)
* Kompiliacinių albumų Top 25
* Radijo Top 30

Topai visuomenei pristatomi kiekvieną savaitę, trečiadienį.

## Nuorodos
* Schweizer Hitparade archyvas
Azerbaidžano transportas

Šis straipsnis skirtas įvairių rūšių **[[Azerbaidžanas|Azerbaidžano]] transportui** aprašyti.

## Geležinkeliai
Visi geležinkeliai yra 1 520 mm pločio:
* *Iš viso:* 2 932 km
* *Elektrifikuoti:* 1 278 km (2010)

Svarbiausi geležinkeliai:

* Nachičevanė – Tebrizas (Iranas)
* Baku – Tbilisis (Gruzija)
* Baku – Machačkala (Dagestanas, Rusija)

Baku turi metropoliteno sistemą. žr. *[[Baku metropolitenas]]*.

### Susisiekimas su kitomis valstybėmis
* Rusija – taip
* Armėnija – taip (uždaryta)
* Gruzija – taip
* Iranas – bėgių pasikeitimai į 1435 mm.
* Turkija – bėgių pasikeitimai į 1435 mm. *(per ekslavą)*

## Keliai
* iš viso: *59 141 km*
* asfaltuoti: *29 210 km*
* žvyrkeliai: *29 931 km* (2004)

## Uostai
Uostus turi 3 šalies miestai: Baku, Lenkoranė, Dijubendė. Jūrų linijos į Astrachanę (Rusija), Turkmenbašy (Turkmėnija), Bandari Anzali ir
Bandari Novšaros. Keltų linijos
į Aktau (Kazachija), Bekdašą, Turkmenbašy (Turkmėnija). Su Azerbaidžano vėliava plaukia 89 laivai.

## Oro uostai
* Iš viso: 35
* Asfaltuoti: 27
* Neasfaltuoti: 8
Baku yra Heidaro Alijevo tarptautinis oro uostas.

## Vamzdynai

* Naftotiekiai:* ~2000 km
* Dujotiekiai:* ~1250 km
Giedrė Eleonora Miknevičienė

**Giedrė Eleonora Miknevičienė** (g. 1943 m. gruodžio 19 d. Kaunas) – Lietuvos architektė restauratorė.

## Biografija
Tėvas Petras Rauduvė, vyras Tautvydas Miknevičius. 1967 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1967–1972 m. Miestų statybos projektavimo instituto Vilniuje, 1972–1975 m. ir 1977–1978 m. – Technikos estetikos instituto Vilniaus filialo architektė, nuo 1978 m. Paminklų konservavimo instituto (nuo 1987 m. Paminklų restauravimo projektavimo institutas) grupės vadovė, projektų vadovė. 1992–2006 m. projektavimo bendrovės „Monresta“ prezidentė.

Parengė daugiau kaip 100 ekspertizių ir paminklotvarkos sąlygų, reglamentų. Lietuvos restauratorių sąjungos ir Lietuvos architektų sąjungos narė.

## Svarbiausi projektai
* Vilniaus rotušė, restauravimas
* Vilniaus pranciškonų vienuolynas, Vilniaus Šv. Stepono bažnyčia, restauravimas
* Zervynų kaimas, restauravimas
* Dubingių karčema, restauravimas
* Seda, Rokiškis, Anykščiai, Merkinė – istorinių centrų urbanistinio paveldo apsaugos ir atgaivinimo projektai
* Žvėrynas, paveldo apsaugos ir atgaivinimo projektas
* Markučiai, paveldo apsaugos ir atgaivinimo projektas
* Bernardinų kapinės, restauravimas
* Antakalnio kapinės, restauravimas
* Vokiečių karių kapinės Vingio parke, restauravimas
* Panevėžio senosios kapinės, restauravimas
* Nidos etnografinės kapinės, restauravimas
* Misionierių sodų spec. planas, paveldo sunaikinimas

## Šaltiniai
Tautvydas Miknevičius

**Tautvydas Vaclovas Miknevičius** (g. 1943 m. gruodžio 22 d. Kaunas) – Lietuvos architektas.

## Biografija
Tėvas Vaclovas Miknevičius, žmona Giedrė Eleonora Miknevičienė. 1967 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1967–1978 m. Technikos estetikos instituto Vilniaus filialo, 1979–1993 m. Komunalinio ūkio projektavimo instituto Vilniuje architektas, nuo 1993 m. bendrovės „Archiplanas“ vyr. architektas.

## Svarbiausi projektai
* Vilniaus senamiesčio 43 kvartalo rekonstrukcija, 13 namų, 1986–1994 m.
* Švedijos ambasada, restauracija pritaikymas, Vilnius, 1998 m.
* Bendrovės „Baltic Optical Discs“ kompleksas, Vilnius, 2001 m.
* Valstybės sienos apsaugos tarnybos pasienio užkardų 11 kompleksų, 1999–2005 m.
* Pasieniečių mokymo ir kinologijos centras, Mickūnai, 2002–2007 m.
* Kernavės archeologijos ir istorijos muziejus, rekonstrukcija, 1992–2007 m.
* Lietuvos ambasada Karaliaučiuje, 2006 m.
* Vilnius, Kaunas, Biržai – 50 individualių gyvenamųjų namų.

## Šaltiniai
VG-lista

**VG-lista** – oficialusis Norvegijos muzikos įrašų topas. Jis kiekvieną savaitę pristatomas laikraštyje „Verdens Gang“ ir „Norwegian Broadcasting Corporation“ laidoje „Topp 20“. Tope reitinguojami albumai ir singlai iš viso pasaulio. Visa informacija surenkama kompanijos Nielsen Soundscan International. Topo pagrindas yra 100 muzikos parduotuvių Norvegijoje. 1958 m. sukurtas singlų topas, 1967 m. – albumų topas.

## Nuorodos
* Sąrašas
* VG-lista – Visų laikų Top 100 singlų
Vaclovas Miknevičius

**Vaclovas Miknevičius** (1910 m. liepos 26 d. Zanėnai, Molėtų valsčius – 1989 m. liepos 12 d. Kaunas) – Lietuvos dailininkas keramikas, dailiosios keramikos pradininkas Lietuvoje.

## Biografija
Sūnus Tautvydas Miknevičius, dukra Nijolė Miknevičiūtė – Mickevičienė. Baigė Giedraičių mokyklą. 1936 m. baigė Kauno meno mokyklą, mokytojas Liudvikas Strolis. 1940 m. jo iniciatyva įkurtos Kauno „Dailės“ kooperatyvo (vėliau „Dailės“ kombinatas) dailiosios keramikos dirbtuvės Vilijampolėje (Jurbarko g. 2); 1941–1959 m. jų vadovas, 1959–1983 m. dailininkas.

## Kūryba
Sukūrė vienetinės ir serijinės gamybos buitinės ir dekoratyvinės keramikos: servizų (vyno, 1936 m., Paryžiaus pasaulinė paroda, aukso medalis), „Kolūkiečių servizas“, 1954 m., kavos, 1964 m.), vazų („Obelys žydi“ 1953 m.), lėkščių {„Jūratė ir Kastytis“, „Kvadratai“, abi 1970 m. Šeštame dešimtmetyje vazas puošė politizuotais tarybinio gyvenimo siužetais („Derliaus nuėmimas“, „Dirbam linksmai“, „Pionieriai Palangoje“, visos 1950 m.)

Sukūrė keraminės skulptūrinės plastikos („Eglė“ 1968 m., skulptūrinė grupė „Žalgiris“, „Eglė žalčių karalienė“, „Pušelės“, visi 1969 m.). Apipavidalino interjerų ir eksterjerų („Avininkystė“ ir „Kiaulininkystė“, Sąjunginė žemės ūkio paroda, Maskvoje, LTSR paviljonas, su T. Miknevičiene, 1954 m., Kauno centrinio knygyno, 1955 m., kavinės „Tulpė“ 1956 m., P. Ziberto šilko kombinato vestibiulio, 1977 m.)

Buitinė keramika taisyklingų formų, puošta tautodailei būdingais elementais arba skulptūrinėmis detalėmis, plastika lakoniškų, geometrizuotų formų. Vėlyvojo laikotarpio kūriniai („Dekoratyvinė vaza“ 1982 m.) masyvių formų, spalvingesni, gausiai puošti lipdytomis ir žiestomis detalėmis, įrėžimais. Įdiegė į gamybą geležingą molį (1967 m.), bešvinę glazūrą (1968 m.). Suprojektavo keramikos cechus Tbilisyje (1958 m.) ir Almatoje (1964 m.).

Nuo 1933 m. dalyvavo parodose; individualios: Palanga – 1933 m., Kaunas – 1935–1936 m., 1960 m., 1970 m., 1980 m., 1990 m. surengta pomirtinė paroda, Vilnius – 1960 m., 1970 m., 1975 m. Jo kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus, Nacionalinis Čiurlionio dailės muziejus. Palaidotas Petrašiūnų kapinėse.

## Bibliografija
* Dailioji keramika, 1970 m.

## Literatūra
* R. Purvinaitė. Vaclovas Miknevičius, Vilnius 1986 m.

## Šaltiniai
Teodora Miknevičienė

**Teodora Slyvauskaitė-Miknevičienė** (1909 m. liepos 1 d. Panevėžyje – 1982 m. liepos 20 d. Kaune) – Lietuvos dailininkė keramikė.

## Biografija
Nuo 1932 m. (su pertraukomis) mokėsi Kauno meno mokykloje. 1942 m. baigė Kauno taikomosios ir dekoratyvinės dailės institutą.

1943–1945 m. dirbo mokytoja Ramygalos gimnazijoje. 1945–1951 m. dėstė Kauno taikomosios ir dekoratyvinės dailės institute. 1951–1962 m. LSSR dailės instituto dėstytoja, 1951–1962 m. Keramikos katedros vedėja, nuo 1957 m. docentė.

## Kūryba
Nuo 1944 m. dalyvavo parodose. Sukūrė buitinės ir dekoratyvinės keramikos: vazų („Jūratė“, 1943 m.), vazelių („Vaikai“, 1950 m.), skulptūrėlių („Žuvys“, 1967 m.), lėkščių, kaukių, portretų („Sūnus“, 1951 m.), dekoratyvinių indų, pano (bareljefas „Avių augintoja“, 1951 m.), apipavidalino interjerų („Avininkystė“ ir „Kiaulininkystė“, Sąjunginė žemės ūkio paroda, Maskva, LSSR paviljonas, su Vaclovu Miknevičiumi, 1954 m.; „Kęstutis ir Birutė“ Naujosios Akmenės cemento gamyklos kultūros rūmuose, 1958 m.).

Kūriniams būdingos plastiškos, aptakios formos, siužetinis arba ornamentinis dekoras, redukcinė glazūra. Jos kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus, Nacionalinis Čiurlionio dailės muziejus.

## Šaltiniai
Derbento emyratas

**Derbento emyratas** (lezgin. *Имарат Алпан*) – nepriklausoma valstybė, egzistavusi aplink Derbento miestą, istoriniame Maskuto regione IX–XII a.

Derbentas buvo įkurtas dar prieš mūsų erą ir buvo labai svarbus miestas visais laikais. VII a. miestą užėmus arabams, jis įėjo į Kalifato sudėtį, kur 735 m. gavo savivaldą. Byrant Kalifatui, IX a. jis buvo viena teritorijų, kurios tapo nepriklausomos nuo centrinės valdžios, kartu su Armėnija, Gruzija ir Širvanu. Čia įsitvirtino Hašemidų dinastija.

Po nepriklausomybės laikotarpio 1067–71 m. emyratą prijungė prie savo sultonato Seldžiukai, o šių valdžiai nusilpus XII a. Derbentas vėl atgavo nepriklausomybę, kurios labai ilgam laikui neteko 1239 m., visą regioną užkariavus mongolams. Nuo tada miestas ėjo iš rankų į rankas: jį valdė Ilchanidai, Timūridai, Safavidai, Rusijos imperija.

Dar vienas Derbento nepriklausomybės laikotarpis buvo 1743–1813 m., kuomet regione susikūrė Derbento chanatas. Jis galutinai prijungtas prie Rusijos imperijos.

## Nuorodos
*Širvano ir Derbento istroija (Archyvuota versija)
Priimtinė žemė

**Priimtinė žemė** – XVI a. pab.–XIX a. vidurio Lietuvos ir Vakarų Baltarusijos valstiečių skirtinės žemės rūšis. 

Atsirado iš laisvų, dar neįdirbtų žemių, kurių daug liko, išmatavus žemę valakais, ir įdirbtų, bet dėl įvairių priežasčių (karų, badmečių) apleistų žemių. Feodalai, norėdami daugiau pajamų, tokias žemes valstiečiams atiduodavo kaip priimtinę žemę lengvatinėmis sąlygomis (už činšą; lažo už priimtinę žemę eiti nereikėjo, už neįdirbtas žemes ir činšas nebuvo didelis).

Priimtinės žemės daugėjo po karų bei epidemijų. Valstiečiai ją gaudavo neribotam laikui, priimtinė žemė likdavo jiems kaip skirtinė žemė. Nuo XVIII a. priimtinės žemės mažėjo, nes, išplitus lažui ir sumažėjus laisvų žemių, valstiečio naudojamos žemės nereikėjo skirstyti į sėdimąją ir priimtinę. Priimtinė žemė į privalomuosius inventorius buvo įrašoma su sėdimąja.

## Šaltiniai
F (reikšmės)

Raide ***F*** žymima:

Gamtos moksluose:
* F – elementas *fluoras* chemijoje ar *fluoro atomas* cheminėse formulėse;
* F – elektrinės talpos matavimo vienetas *faradas*;
* F – Farenheito skalė užrašant temperatūrą;
* F – jėga fizikoje;
* f – židinio nuotolis optikoje;
* F – židinys optikoje;
* f – funkcija matematikoje;
* f – dešimtainis priedėlis *[[femto-]]* matų sistemoje, reiškiantis 10–15;
* f – dažnis fizikoje;
* f – statistinis dažnis statistikoje;
* F – skaičius *15* šešioliktainėje sistemoje;
* F skirstinys – Fišerio skirstinys matematikoje;
* F testas – statistinis testas dispersijų lyginimui;
* F – aminorūgštis fenilalaninas vienraidėje kodavimo sistemoje. Triraidis kodas – *Phe*..

Kitur:
* F – JAV naikintuvų markės (nuo žodžio  'naikintuvas'. Pvz., F-15, F-104 ir t. t.;
* F – nata *fa* muzikoje;
* F – pažymys 'neišlaikyta' balinėje pažymių sistemoje nuo A iki F.
Indų muzika

**Indų muzika** – Indijos subkontinento gyventojų muzikinių tradicijų, stilių ir formų visuma. Platesne prasme – Pietų Azijos muzika, apimanti Indijos ir Šri Lankos, Pakistano, Nepalo ir Bangladešo tradicinę ir šiuolaikinę muziką, išeivijoje gyvenančių etninių indų muziką. Indų muzika apima klasikinę muziką (skiriamos dvi tradicijos: Šiaurės Indijos arba hindustaniškoji, ir Pietų Indijos, arba karnatakiškoji), teatro ir šokio, populiariąją ir kino, įvairių Indijos tautų (tamilų, telugų, marathų, bengalų, gudžaratų) liaudies muziką.

## Klasikinė muzika
Svarbiausi klasikinės muzikos stiliai ir žanrai – dhrupadas, chajalis, kavalis, gyta, varna, kritė.
Žymiausi Pietų Indijos kompozitoriai – Tjagaradža (1767–1847), Mutusvamis Dykšitaras (1776–1835), Šjama Šastris (1792–1827).

## Šokis ir muzikinis teatras
Gyvuoja septyni klasikinio šokio ir teatro stiliai: bharanatanatjam, kathakas, kathakali, kūčipūdi, orisi, manipuri.

## Indų muzikos instrumentai
Indų muzikos instrumentai skirstomi į aerofonus (orinius), chordofonus (styginius), idiofonus (saviskambius) ir membranofonus.

;Šiaurės Indijos instrumentai
Chordofonai: rūdra vyna (ilgoji citra su dviem tuščiavidurio moliūgo rezonatoriais), vičitra vyna (ilgoji citra be dalmenų), sarodas (trumpakaklė liutnia), sitaras (ilgakaklė liutnia, turi 27 stygas), surbaharas (primena sitarą, tik didesnis ir žemiau skambantis), santūras (cimbolai, trapecijos formos, turi 99 stygas, kurios užgaunamos mediniais plaktukėliais). Aerofonai: bansuris (skersinė bambuko fleita), šachnajus (pers. „Karališkoji fleita“; dvigubo liežuvėlio šalmaja, kūgiškos formos). Membranofonai: pakhavadžas, tampūra (dvigubas būgnelis).

;Pietų Indijos instrumentai (vietinės kilmės)
Sarasvatės vyna (liutnia su dviem rezonatoriais), mridanga (dviejų membranų būgnas), kandžyra (gyvatės odos tambūrinas su barškučiais), ghatamas (molio puodynė), tavilas (dviejų mambranų būgnas; pritaria nadasvarai), venu (bambuko fleita), nadasvara (ilga P. Indijos šalmaja; dvigubas bambuko liežuvėlis ir kūgiškas korpusas).

## Literatūra
* Bakhle, Janaki. *Two Men and Music: Nationalism in the Making of an Indian Classical Tradition*. Oxford University Press, 2005. ISBN 0-19-516610-8
* Bhatkhande, Vishnu Narayan. *A Short Historical Survey of the Music of Upper India*. (1916) Vadodara: Indian Musicological Society, 1985.
* Bonnie C. Wade. *Music in India*: the Classical Traditions. Manohar, 2004.
* Danielou, Alain. *Einführung in die indische Musik*. Noetzel, 4. Aufl. 2004, ISBN 3-7959-0183-9
* Farrel, Gerry. *Indian Music ant the West*. Oxford: Univercity Press, 1997.
* Menon, Raghava R. *Abenteuer Raga*. Kristkeitz Verlag 1988, ISBN 3-921508-22-3
* Menon, Raghava R. *The Penguin Book of Indian Classical Music*. Penguin Books, 2003, ISBN 0-14-051324-8
* Ram Avtar 'Vir'. *Theory of Indian Music*. New Delhi: Pankaj Publications, 1999.
* Sambamurthy, B. *History of Indian Music*. Chennai: The Karnatic Music Book Centre, 1960.
Primilžis

**Primilžis** arba **išmilžis** – pieno kiekis (kilogramais, litrais), gaunamas iš melžiamo gyvulio (karvės, kumelės, ožkos, avies) per vieną melžimą (vienkartis primilžis), parą, laktaciją arba per gyvulio visą ūkinio naudojimo laiką.

Daugiausia primelžiama iš specializuotų pieninių veislių karvių. Primilžis didėja iki 6–7 laktacijos (vėliau ima mažėti); didėja ir pirmaisiais 1,5–2 mėn. po apsiveršiavimo (nuo trečio mėnesio pradeda mažėti).

## Šaltiniai
Šadadidai

**Šadadidai** (azer.: *Şəddadilər*, kurdų kalba: *Şedadî*) – valdovų dinastija, kilusi iš Dvino (Armėnija), valdžiusi 951–1174 m. tris atskiras valstybes ir turėjusi tris atšakas. Azerbaidžano regioną Araną ji valdė 967–1075 m. Savo tautine kilme dinastija buvo kurdiška.

## Arminijos valiai (951-1049)
Arminijos sritis buvo viena iš Bagratidų Armėnijos sričių, kur Šadadidai įsitvirtino 951 m. ir sostine padarė Dvino miestą. Jie titulavosi valiais. Dinastijos įkūrėjas buvo Muhammad bin Shaddad. Tolesnė seka buvo tokia:
* Muhammad bin Shaddad (951–971)
* Ali Lashkari bin Muhammad (971–978)
* Marzuban bin Muhammad (978–986)
* Al-Fadl I bin Muhammad (986–1031)
* Abul Asvar Shavur (1031–1049)
Provincija panaikinta Armėniją užkariavus Bizantijai.

## Arano emyrai (967-1075)

Silpstant Salaridų valstybei, 971 Arminijos valis Ali Lashkari užėmė jiems priklausiusį miestą Gandžą ir jame įsitvirtino, išsiplėsdami po visą Arano regioną, sukurdami nepriklausomą valstybę. Oficialiai pirmasis nepriklausomas valdovas ten įsitvirtino 967 m.
* Al-Fadl I bin Muhammad (967–984) (vėliau valdė Arminiją)
* Abul Asvar Musa (1031–1034)
* Ali II Lashkari (1034–1049)
* Anushirvan bin Ali II Lashkari(1049)
* Abu-l-Aswar Shavur I bin al-Fadl I (1049–1067)
* Al Fadl II bin Shavur I (1067–1073)
* Ashot bin Shavur I (1067)
* Al-Fadl III bin al-Fadl II (1073–1075)
Vėliau valstybė panaikinta ir atiteko Seldžiukų sultonatui.

## Ani emyrai (1075-1174)

Žlugus Arano emyratui, Šadadidai gavo didžiulę valdą buvusiose Bagratidų valdose, kur jie sukūrė Anio emyratą. Ten jie išsilaikė dar šimtą metų.
* Menuchir (1075–1118)
* Abu-l-Asvar Shavur II (1118–1124 A. D.)
* Fadl IV bin Shavur II (1125-?)
* Mahmud (?-1131 A. D.)
* Khushchikr (1131-? A. D.)
* Shaddad (?-1155 A. D.)
* Fadl V (1155–1161 A. D.)
* Shahanshah (Sultan ibn Mahmud) (1164–1174 A. D.)
Antanas Miknius

**Antanas Miknius** (g. 1935 m. rugsėjo 1 d. Dirvonai, Šiaulėnų valsčius) – Lietuvos žemėtvarkos inžinierius, technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1960 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją. 1969 m. ekonomikos mokslų kandidatas.

1966–2008 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos (nuo 1996 m. Lietuvos žemės ūkio universitetas) dėstytojas, 1976–1987 m. Žemėtvarkos ir geodezijos katedros vedėjas, 1997–2001 m. dar ir Lietuvos žemės ūkio universiteto Hidrotechnikos ir žemėtvarkos kolegijos Studijų skyriaus vedėjas; nuo 1972 m. docentas.

Mokslinių tyrimų sritis – žemėvaldų formavimas, teritorijų planavimas. Paskelbė apie 120 mokslinių straipsnių. Visuotinės lietuvių enciklopedijos straipsnių autorius.

## Bibliografija
* Ūkio žemėtvarka, 2000 m.
* Agrarinių teritorijų žemėtvarka, 2003 m.
* Žemėtvarka Lietuvoje, monografija, su kitais, 2004 m.
* Kaimo plėtros žemėtvarka, 2008 m.
* Urbanistinė žemėtvarka, 2008 m.
* Žemėtvarkos vadyba, 2008 m.
* Žemėtvarkos mokslo sklaida, monografija, su kitais, 2008 m.
* Žemės administravimas, vadovėlis, 2008 m.

## Šaltiniai
Narodnaja

**Narodnaja** () – aukščiausia Uralo kalnų viršukalnė. Stūkso Priepoliarės Urale, Chantų-Mansių autonominėje apygardoje. Aukštis 1895 m. Šlaituose yra karų, kuriuose telkšo ežerai, slūgso ledynai ir sniegynai. Būdingas alpinis reljefas su stačiais šlaitais ir giliais tarpekliais. Pats kalnas niekuo, išskyrus savo aukštį, iš aplinkinių kalnų neišsiskiria.

Kalną 1927 m. ekspedicijos į Šiaurės Uralą metu atrado geologas A. Aleškovas. Kalno pavadinimas kirčiuojamas dvejaip, kadangi nėra žinoma tiksli pavadinimo kilmė: Národnaja – pagal papėdėje tekančią Národos upę arba Naródnaja – pagal rusų kalbos žodį *Народ* (tauta) kaip aliuzija į „tarybinę tautą“.

## Šaltiniai
B (reikšmės)

Raide ***[[B]]*** žymima:

* B – cheminis elementas *boras* ar *boro atomas* cheminėse formulėse;
* B – informacijos kiekio matavimo vienetas *baitas* (informatika);
* b – informacijos kiekio matavimo vienetas *bitas* (informatika);
* B – artimų vitaminų grupė;
* B – viena iš kraujo grupių kraujo grupių sistemoje AB0;
* B – skaitmuo 11 šešioliktainėje skaičiavimo sistemoje;
* B – raidė B žymi *[[bombonešis|bombonešius]]* JAV karo lėktuvų klasifikacijoje. Pvz., B-1, B-52 ir kt;
* B – nata *si* amerikietiškame žymėjime arba nata *si bemol* - vokiškame (muzika);
* B – pažymys balinėje pažymių sistemoje ABCDEF;
* b – regresijos lygties koeficientas regresinėje analizėje.