Bristol Jupiter

„**Bristol Jupiter“** – devynių cilindrų vienos žvaigždės fornos stūmoklinis radialinis vidaus degimo variklis, XX a. antrame – trečiame dešimtmečiuose gamintas Didžiosios Britanijos įmonėje „Bristol Airplane Company“, vėliau, pagal licenciją – ir kitose šalyse.

Variklis buvo sukurtas Pirmojo pasaulinio karo pabaigoje. Pirmasis jo pavadinimas – „Cosmos Jupiter“. ilga atnaujinimų ir tobulinimo serija pavertė jį vienu geriausių savo eros variklių.

Viso D. Britanijoje ir, pagal licenciją Čekoslovakijoje („Walter“), Italijoje, Japonijoje, Jugoslavijoje, Lenkijoje („PZL“), Prancūzijoje („Gnome-Rhône 9 Jupiter“), SSRS („Švetsov M-22“) buvo pagminta daugiau nei 7100 įvairių modifikacijų „Jupiter“.

Bandymas sukurti „Jupiter“ modifikaciją su turbokompresoriumi, gavęs pavadinimą „Orion“, susdūrė su sukumais ir tokių variklių buvo pagaminta tik keletas. Pavadinimą „Orion“ vėliau „Bristol“ vėliau panaudojo konstrukciškai nesusijusiam turbosraigtiniam varikliui.

Varikliai buvo montuojami į daugelį orlaivių, vieni kurių buvo Lietuvos karo aviacijoje naudotų naikintuvų „Letov Š-20“ modifikacija Š-20J su įmonėje „Škoda“ pagamintu „Bristol Jupiter“ variantu (Lietuvoje neeksploatuota).

## Konstrukcija ir gamyba
„Jupiter“ Pirmojo pasaulinio karo metais suprojektavo automobilių koncerno „Brazil Straker“ inžinierius Rojus Fedenas (angl. *Roy Fedden*), vėliau perėjęs dirbti į įmonę „Cosmos Engineering“.

Pirmasis „Jupiter“, surinktas 1918 m., buvo buvo komplektuojamas su trimis karbiuratoriais, kurių kiekvienas per indukcinėje kameroje esantį spiralinį deflektorių tiekė kuro mišinį trims iš devynių variklio cilindrų.

Po karo vyriausybei mažinant karines išlaidas „Cosmos Engineering“, negavusi užsakymų, bankrutavo 1920 m. Ją įsigijo „Bristol Airplane Company“. Viena svarbiausių įsigijimo priežasčių – siekis perimti perspektyvą „Jupiterio“ konstrukciją bei D. Britanijos Aviacijos ministerijos paskatinimas.

„Bristol“ pradėtas gaminti „Jupiter“ greitai tapo vienu patikimiausių variklių rinkoje. Tai buvo pirmasis oru aušinamas variklis, išlaikęs Aviacijos ministerijos sukurtą „pilno droselio testą“ (ilgalaikis darbas maksimaliu režimu), pirmasis, kuriame buvo įrengta automatinė galios kontrolė, ir pirmasis, sumontuotas oro laineriuose.

„Jupiter“ konstrukcija buvo gana standartiška savo laikotarpiui. Cilindrai buvo gaminami iš plieno. Pradžioje cilindrų galvutės buvo lietos, vėliau, atsižvelgiant į Karališkojo aviacijos instituto (angl. Royal Aircraft Establishment) tyrimų rezultatus – gaminamos iš aliuminio lydinio. 1927 m. dėl nepatenkinamos liejinių kokybės buvo pereita prie kaltinės galvutės konstrukcijos. „Jupiter VII“ konstrukcijoje atsirado mechaniškai varomas kompresorius, nuo „Jupiter VIII“ buvo pradėti montuoti reduktoriai. Variklio ypatybė buvo tuo metu retai kada naudoti keturi vožtuvai viename cilindre.

1925 m. Fedenas pradėjo kurti „Jupiter“ pakaitalą. Naudojant trumpesnius švaistiklius pavyko pasiekti didesnes apsukas, o, pridėjus kompresorių – padidinti galią. Naujasis, 1927 m. pradėtas gaminti, variklis gavo pavadinimą „Bristol Mercury“. 1927 m. tokiu pačiu būdu buvo sukurta sekanti modifikacija – „Bristol Pegasus“. Nei vienas variklis dar keletą metų pilnai nepakeitė „Jupiterių“.

1926 m. „Jupiter“ varikliu varomu lėktuvu „Bristol Bloodhound“ (Reg. Nr. G-EBGG) atliktas 25074 mylių (40353 km) nuotolio ištvermės skrydis. Jo metu „Jupiter“ dirbo 225 valandas ir 54 minutes be jokio dalių gedimo ar pakeitimo.

### Licencinė gamyba
„Jupiter“ pagali licenciją buvo gaminami 14 šalių. Prancūzijoje „Gnome-Rhone“ gamino į civilinius orlaivius montuotą „Gnome-Rhône 9 Jupiter“, kuris taip pat sėkmingai buvo eksportuojamas. Vokietijoje „Siemens-Halske“ gamino ir savarankiškai modifikavo šį variklį, galutiniu kurio evoliucijos rezultatu tapo Antrame pasauliniame kare naudotas "Bramo 323 Fafnir.

Japonijoje „Jupiter“ licencines versijas nuo 1924 m. gamino „Nakajima“, jų pagrindu vėliau sukūrusi savo modelį „Nakajima Ha-1 Kotobuki“. Lenkijoje variklį „PZL“ („PZL Bristol Jupiter“), Italijoje – „Alfa Romeo“ („Alfa Romeo 126-RC35“), Čekoslovakijoje – „Walter“ („Walter Jupiter“). Daugiausiai licencinių variantų pagaminta Sovietų Sąjungoje, kur „Jupiter“ kopija „Shvetsov M-22“ buvo montuojama į ketvirtos serijos naukintuvus „Polikarpov I-16“ (pagaminti 55 vienetai). Šios serijos „I-16“ galima atpažinti pagal tai, kad juose nėra matomų išmetimo vamzdžių, suapvalinto NACA gaubto ir gaubtų sklendžių trūkumo – elementų, kurie atsirado tik varikliais „Shvetsov M-25“ varomuose penktosios ir vėlesnių serijų modeliuose (iš viso pagaminama >4500 vienetų).

„Jupiter“ gamyba tęsėsi nuo 1918 m. iki 1930 m.

## Variantai
Buvo gaminama daug „Jupiter“ variantų, įskaitant 1926 m. pasirodžiusį „Bristol Orion“. Dėl metalurgijos technologijos keliamų problemų šio variklio su turbokompresoriumi varikliu buvo atsisakyta, pagaminus tik devynis variklius.

; Brazil Straker (Cosmos) Jupiter I
: (1918) 400 britiškų arklio galių (300 kW); surinkti tik du varikliai.
; Cosmos Jupiter II
: (1918) 400 britiškų arklio galių (300 kW); surinktas vienas variklis.
; Bristol Jupiter II
: (1923) 400 britiškų arklio galių (300 kW).
; Bristol Jupiter III
: (1923) 400 britiškų arklio galių (300 kW).

; Bristol Jupiter IV
: (1926) 430 britiškų arklio galių (320 kW); su keičiamu išmetimo vėlinimu ir Bristol Triplex karbiuratoriumi.
; Bristol Jupiter V
: (1925) 480 britiškų arklio galių (360 kW).
; Bristol Jupiter VI
: (1927) 520 britiškų arklio galių (390 kW); gaminami tiek didelio (6,3:1), tiek žemo (5,3:1) suspaudimo laipsnio variantai.
; Bristol Jupiter VIA
: (1927) 440 britiškų arklio galių (330 kW); „civilinė Jupiter VI“ versija.
; Bristol Jupiter VIFH
: (1932) 440 britiškų arklio galių (330 kW); „Jupiter VI“ modifikacija su dujiniu starteriu.
; Bristol Jupiter VIFL
: (1932) 440 britiškų arklio galių (330 kW); Jupiter VI versija, suspaudimo laipsnis 5,15:1.
; Bristol Jupiter VIFM
: (1932) 440 britiškų arklio galių (330 kW); Jupiter VI versija suspaudimo laipsnis 5,3:1.
; Bristol Jupiter VIFS
: (1932) 440 britiškų arklio galių (330 kW); Jupiter VI versija suspaudimo laipsnis 6,3:1.
; Bristol Jupiter VII
: (1928) 375 britiškų arklio galių (280 kW); su kompresoriumi, suspaudimo laipsnis 5,3:1; taip pat gamina „Gnome-Rhone“ kaip 9ASB.
; Bristol Jupiter VIIF
: (1929)480 britiškų arklio galių (360 kW); „Jupiter VII“ versija su kaltomis cilindrų galvutėmis.

; Bristol Jupiter VIIFP
: (1930) 480 britiškų arklio galių (360 kW); „Jupiter VII“ versija su slėginiu tepimu.
; Bristol Jupiter III
: (1929) 440 britiškų arklio galių (330 kW); pirmoji versija su propelerio reduktoriumi;  suspaudimo laipsnis 6,3:1.
; Bristol Jupiter VIIIF
: (1929) 460 britiškų arklio galių (340 kW); "Jupiter VIII|" versija su kaltomis cilindrų galvutėmis ir sumažintu suspaudimo laipsniu (5,8:1).
; Bristol Jupiter VIIIFP
: (1929) 460 britiškų arklio galių (340 kW); „Jupiter VIII“ versija su slėginiu tepimu (dėl daugelio gedimų tarpremontinis šio modelio resursas siekė tik 150 valandų).

; Bristol Jupiter IX
: 480 britiškų arklio galių (360 kW); suspaudimo laipsnis – 5,3:1.
; Bristol Jupiter IXF
: 550 britiškų arklio galių (410 kW); „Jupiter IX“ versija su štampuotomis cilindrų galvutėmis
; Bristol Jupiter X
: 470 britiškų arklio galių (350 kW); suspaudimo laipsnis – 5.3:1.
; Bristol Jupiter XF
: 540 britiškų arklio galių (400 kW); „Jupiter X“ versija su štampuotomis cilindrų galvutėmis
; Bristol Jupiter XFA
: 483 britiškos arklio galios (360 kW);
; Bristol Jupiter XFAM
: 580 britiškų arklio galių (430 kW);
; Bristol Jupiter XFBM
: 580 britiškų arklio galių (430 kW);
; Bristol Jupiter XFS
: Su kompresoriumi
; Bristol Jupiter XI
: Suspaudimo laipsnis – 5,15:1.
; Bristol Jupiter XIF
: 500 britiškų arklio galių (370 kW); suspaudimo laipsnis – 5,15:1.
; Bristol Jupiter XIFA
: 480 britiškų arklio galių (360 kW); „Jupiter XIF“ su reduktoriumi (0,656:1)
; Bristol Jupiter XIFP
: 525 britiškos arklio galios (391 kW); „Jupiter XIF“ versija su slėginiu tepimu.
; Bristol Orion I
: (1926) „Jupiter III“ su turbokompresoriumi; kūrimas nutrauktas.
; Gnome-Rhône 9A Jupiter
: Prancūzijoje gaminti licenciniai modeliai (9A, 9Aa, 9Ab, 9Ac, 9Akx ir 9Ad).
; Siemens-Halske Sh20, Sh21 ir Sh22
: Vokietijoje gamintos licencinės modifikacijos, kurių kulminacija tapo modelis „Bramo 323 Fafnir“.
; Nakajima Ha-1 Kotobuki
: Japonijoje nuo 1924 m. gamintas licencinis modelis („Nakajima“).
; PZL Bristol Jupiter
: Lenkijoje gamintas licencinis modelis.
; Alfa Romeo Jupiter
: Italijoje gamintas licencinis modelis, .
; Alfa 126 R.C.35
: Alfa Romeo sukurta modifikacija
; Walter Jupiter
: Čekoslovakijoje gamintas licencinis modelis („Walter“)
; Shvetsov M-22
: SSRS gamintas licencinis modelis
; IAM 9AD Jupiter
: Jugoslavijoje gamintas licencinis modelis, „Gnome-Rhône 9A“ kopija
; SABCA Jupiter
: Belgijoje gamintas licencinis modelis ("SABCA – *Société Anonyme Belge de Constructions Aéronautiques*)
; Piaggio-Jupiter
: Italijoje gamintas licencinis modelis. („Piaggio“)

## Naudojimas
„Jupiter“ labiausiai išgarsėjo naudojimu maršrutu Londonas-Paryžius skraidžiusiuose laineriuose „Handley Page HP42“. Jie taip pat naudoti civiliniuose lėktuvuose „de Havilland Giant Moth“ ir „de Havilland Hercules“, „Junkers G 31“ ir didžiulėje, dvylika variklių turėjusiose skraidančioje valtyje „Dornier Do X“.

Variklis buvo kiek mažiau naudojamas kariniuose orlaiviuose – jie buvo montuojami į „Bristol Bulldog“, „Gloster Gamecock“ ir „Boulton Paul Sidestrand“.

Iki 1929 m. „Bristol Jupiter“ buvo montuojami į 262 skirtingų tipų orlaivius. Prancūzijos spaudoje buvo teigiama, kad „Jupiter" ir jo licencijuotos versijos varė 80 % tų pačių metų Paryžiaus aviacijos parodoje eksponuotų orlaivių.
### Cosmos Jupiter
* Bristol Badger
* Bristol Bullet
* Sopwith Schneider
* Westland Limousine

### Bristol Jupiter

* Aero A.32
* Airco DH.9
* Arado Ar 64
* Avia BH-25
* Avia BH-33E
* Bernard 190
* Blériot-SPAD 51
* Blériot-SPAD S.56
* Boulton & Paul Bugle
* Boulton Paul P.32
* Boulton Paul Partridge
* Boulton Paul Sidestrand
* Blackburn Beagle
* Blackburn Nile
* Blackburn Ripon
* Bristol Badger
* Bristol Badminton
* Bristol Bagshot
* Bristol Beaver
* Bristol Bloodhound
* Bristol Boarhound
* Bristol Brandon
* Bristol Bulldog
* Bristol Bullfinch
* Bristol Jupiter Fighter
* Bristol Seely
* Bristol Type 72
* Bristol Type 75
* Bristol Type 76
* Bristol Type 89
* Bristol Type 92
* Bristol Type 118
* de Havilland Dingo
* de Havilland DH.72
* de Havilland DH.50
* de Havilland Dormouse
* de Havilland Hercules
* de Havilland Hound
* de Havilland Giant Moth
* de Havilland Survey
* Dornier Do 11
* Dornier Do J
* Dornier Do X
* Fairey IIIF
* Fairey Ferret
* Fairey Flycatcher
* Fairey Hendon
* Fokker C.V
* Fokker F.VIIA
* Fokker F.VIII
* Fokker F.IX
* Gloster Gambet
* Gloster Gamecock
* Gloster Gnatsnapper
* Gloster Goldfinch
* Gloster Goral
* Gloster Goring
* Gloster Grebe
* Gloster Mars
* Gloster Survey
* Gourdou-Leseurre LGL.32
* Handley Page Clive
* Handley Page Hampstead
* Handley Page Hare
* Handley Page Hinaidi
* Handley Page HP.12
* Handley Page H.P.42
* Hawker Duiker
* Hawker Harrier
* Hawker Hart
* Hawker Hawfinch
* Hawker Hedgehog
* Hawker Heron
* Hawker Woodcock
* Junkers F.13
* Junkers G 31
* Junkers W 34
* Parnall Plover
* PZL P.7
* Saunders Medina
* Saunders Severn
* Short Calcutta
* Short Chamois
* Short Gurnard
* Short Kent
* Short Rangoon
* Short Scylla
* Short Springbok
* Short S.6 Sturgeon
* Short Valetta
* Supermarine Seagull
* Supermarine Solent
* Supermarine Southampton
* Svenska Aero Jaktfalken
* Tupolev I-4
* Vickers F.21/26
* Vickers F.29/27
* Vickers Jockey
* Vickers Type 143
* Vickers Type 150
* Vickers Valiant
* Vickers Vellore
* Vickers Vellox
* Vickers Vespa
* Vickers Viastra
* Vickers Victoria
* Vickers Vildebeest
* Vickers Vimy
* Vickers Vimy Trainer
* Vickers Wibault Scout
* Villiers 26
* Westland Interceptor
* Westland Wapiti
* Westland Westbury
* Westland Witch
* Westland-Houston PV.3

### Gnome-Rhone Jupiter
* Bernard SIMB AB 12
* Blanchard BB-1
* Breguet 19
* Fizir F1M-Jupiter
* Latécoère 6
* Lioré et Olivier LeO H-15
* Potez 29/4
* Wibault Wib.220
* Denhaut Hy.479

### Švecov M-22
* Kalinin K-5
* Kalinin K-12
* Polikarpov I-5
* Polikarpov I-15
* Polikarpov I-16
* Tupolev I-4
* Yakovlev AIR-7

## Eksponuojami varikliai

* „Bristol Jupiter VI“ – „Aerospace Bristol“ muziejuje, buvusiame „Bristol Airplane Company“ gamyklos komplekse Filtone (Bristolio priemiestis, Jungtinė Karalystė).
* „Bristol Jupiter VIIF“ – „Shuttleworth“ kolekcijoje Old Warden mieste (Jungtinė Karalystė).
* Bristol Jupiter VIIIF – Nacionalinio oro ir kosmoso muziejaus Steven F. Udvar-Hazy centre Vašingtono Dulles tarptautiniame oro uoste (Fairfax apygarda, Virdžinija, Jungtinės Valstijos).
* Naikintuvas „Bristol Bulldog“ su varikliu „Jupiter VIIFP“ – Londono Karališkųjų oro pajėgų muziejuje (Hendonas, Jungtinė Karalystė).

## Specifikacijos (Jupiter XFA)

### Bendrosios characteristikoa

* **Tipas:** Devynių cilindrų atmosferinis oru aušinamas žvaigždinis variklis
* **[[Vidaus degimo variklio cilindro skersmuo|Cilindro skersmuo]]:** 5,75 colio (146 mm)
* **Stūmoklio eiga:** 7,5 colio (190 mm)
* **Darbinis tūris:** 1753 kubinio colio (28,7 l)
* **Skersmuo:** 54,5 colio (1 384 mm)
* **[[Variklio sausas svoris|Sausas svoris]]:** 995 svaro (451 kg)

### Komponentai

* **Paskirstymo mechanizmas:** Viršutinis vožtuvas, keturi vožtuvai cilindrui
* **[[Kompresorius]]:** vieno greičio, vienos kameros
* **Kuro tipas:** 73-77 oktanų benzinas
* **Aušinimo sistema:** aušinamas oru

### Galia

* **Galia:**
** 550 AG (414 kW) esant 2 200 aps./min. 11 000 pėdų (3 350 m) aukštyje – maksimali galia, iki 5 min.
** 525 AG (391 kW) esant 2 000 aps./min. – maksimali ilgalaikė galia 11,000 pėdų (3 350 m) aukštyje
** 483 AG (360 kW) esant 2 000 aps./min. – kilimo galia
* **Specifinė galia:** 0.,31 hp/in3 (14.4 kW/L)
* **Suspaudimo laipsnis:** 5.3:1
* **Specifinė galia:** 0,55 AG/svarui (0,92 kW/kg)

## Bibliografija
* Bridgman, L. (ed.) *Jane’s Fighting Aircraft of World War II*. New York: Crescent Books, 1998. ISBN&nbsp;
* Lumsden, Alec. *British Piston Engines and their Aircraft*. Marlborough, Wiltshire: Airlife Publishing, 2003. ISBN&nbsp;.
* Gunston, Bill. *Development of Piston Aero Engines*. Cambridge, England. Patrick Stephens Limited, 2006. ISBN&nbsp;
* Gunston, Bill. *World Encyclopedia of Aero Engines*. Cambridge, England. Patrick Stephens Limited, 1989. ISBN&nbsp;

## Išnašos