Rygos Miško kapinės

**Rygos Miško kapinės** () – vienos žymiausių kapinių, esančių Rygoje, Latvijoje. Kapinės išsidėsčiusios miesto šiaurės vakarinėje dalyje tarp Čiekurkalno ir Mežaparko rajonų, oficialiai yra padalytos į 1-ąsias (Aizsaules g. 2) ir 2-ąsias Miško kapines (Gaujas g. 12). Bendras jų plotas yra apie 85 ha. Kapinėse palaidoti žymūs Latvijos politikai, kariškiai ir visuomenės veikėjai, nusipelnę žmonės, tarp jų – trys pirmieji Latvijos prezidentai.

Kapinių teritorijoje gausu memorialinių skulptūrų, kurias sukūrė žinomi skulptoriai (Arta Dumpė, Karlis Jansonas ir kt.), įvairių vertingų antkapinių paminklų. Miško kapinės yra vienos kultūriškai ir istoriškai vertingiausių kapinių Latvijoje, kuriose galima pamatyti įvairių laikotarpių visuomenės atstovų palaidojimus, taip pat skirtingų to meto srovių ir politinių režimų paliktus pėdsakus paminklų detalėse.

## Istorija

1904 m. Rygos vokiečių liuteronų bendruomenė kreipėsi į Rygos miesto tarybą dėl žemės skyrimo kapinėms Mežaparko rajone. Buvo sumanyta įsteigti naujas kapines, kurios taptų pagrindiniu miesto nekropoliu vietoje Didžiųjų kapinių. Pastarosios veikė nuo 1773 m. ir jau buvo išnaudojusios užlaidojimo plotą. Žymus vokiečių kraštovaizdžio architektas Georgas Kuphaldtas buvo originalaus statybos projekto, pateikto 1908 m., autorius. Kapinės turėjo atrodyti kaip parkas su centrine alėja, daugybe mažų ir šoninių takelių palei kapus su žemomis tvorelėmis ir mažais paminklais. Miško kapinės buvo įkurtos 1910 m. liepos 29 d., III Imperijos Dūmos sprendimu, o atidarytos 1913 m. birželio 19 d.

Pagrindinis projekto motyvas buvo išsaugoti esamos aplinkos ypatumus, kategoriškai atmetant reguliarų išplanavimą. Iš pradžių buvo numatyta, kad kapinės bus atviros, be individualių šeimos koplyčių ir aukštų tvorų]. Netrukus prasidėjęs Pirmasis pasaulinis karas sutrukdė šį planą įgyvendinti. Šalia Miško kapinių atsirado mūšio laukuose žuvusių kareivių kapai. Vėliau šioje vietoje buvo pastatytas Brolių kapų memorialas. Originalus architekto Hanso Vernerio projektas didelei koplyčiai „Juodasis kryžius“ taip pat nebuvo įgyvendintas.

Visavertės Miško kapinės pradėjo formuotis tik po Pirmojo pasaulinio karo, ir jomis noriai naudojosi beveik visos Rygos gyventojų grupės. Tačiau baltvokiečiai ir toliau mieliau laidodavo į Didžiąsias kapines.

Ketvirtajame dešimtmetyje Miško kapinių teritorija buvo išplėsta ir suformuotos Antrosios Miško kapinės, nors griežtos ribos tarp jų nebuvo. Būtent ten 1935 m. pagal Eiženo Laubės projektą buvo pastatyta pirmoji kapinių koplyčia. Ji buvo sumanyta kaip didesnio pastatų ansamblio dalis, tačiau iki šiol nebuvo iki galo įgyvendinta. Iki tol laidotuvių ceremonijos vykdavo specialiai pritaikytame administraciniame pastate, kuris buvo pastatytas 1913 m. pagal architekto Vilhelmo Neimanio projektą. Jis iki šiol veikia kaip Pirmųjų Miško kapinių koplyčia.

## Respublikos Prezidento J. Čakstės kapas

Antkapinį paminklą 1935 m. sukūrė skulptorius Karlis Jansonas, akmenkalys Otas Dambekalnis ir landšafto architektas Andrejus Zeidakas. Paminklas suprojektuotas kaip skulptūrinis ansamblis. Lenkti laiptai veda į apskritą aikštelę. Jos centre kapą lanku juosia granito siena, pastatyta iš stačiakampių granito blokų. Lenktos sienos viduryje yra nedidelė iškyša, kuri tęsiasi aukštai virš sienos. Jos vidurinėje dalyje įkomponuotas Janio Čakstės bareljefas, virš jo – bronzinis kryžius. Abu sienos lanko galus uždaro skulptūriniai reljefai. Dešinėje pusėje, profiliu, atsisukusi į lanko centrą, pavaizduota stovinčio vyro figūra nuleista galva, abiem rankomis gesinančio simbolinį fakelą, prie kojų laikančio skydą. Taip pavaizduotas simbolinis senovės latvių kario atvaizdas. Kitame lanko gale, toje pačioje pozoje – profiliu, žvelgiant į centrą, – stovinti moteris su ilga suknele, nuleista galva, rankomis prie krūtinės – gedinti mergelė.

Latvijos SSR laikais Prezidento paminklas buvo apaugęs krūmais ir medžiais, o centrinėje alėjoje buvo palaidoti sovietų funkcionieriai, pastatytas Vilio Lacio antkapis. Atgimimo judėjimo pradžioje, 1988 m. gegužės 7 ir 8 d., grupė patriotiškai nusiteikusio jaunimo nukirto gudobeles ir tuopas, dengusias vaizdą į J. Čakstės paminklą. Jiems buvo iškelta baudžiamoji byla dėl neteisėto medžių kirtimo miesto teritorijoje.

## Žymūs palaidojimai


* Janis Čakstė (1859–1927) – pirmasis Latvijos prezidentas
* Gustavas Zemgalis (1871–1939) – antrasis Latvijos prezidentas
* Albertas Kviesis (1881–1944) – trečiasis Latvijos prezidentas
* Janis Pauliukas (1865–1937) – trečiasis Latvijos ministras pirmininkas
* Zigfrīds Meierovics (1842–1912) – pirmasis Latvijos užsienio reikalo ministras
* Vilis Lacis (1904–1966) – rašytojas, sovietinis politikas
* Borisas Berzinis (1930–2002) – tapytojas
* Antuonas Austrinis (1884–1934) – rašytojas, poetas
* Jekabas Janševskis (1885–1931) – rašytojas, žurnalistas
* Jekabas Lautenbachas (1847–1928) – etnologas, kalbininkas
* Irma Bunė (1911–1995) – aktorė, nusipelniusi Latvijos SSR artistė
* Liucija Baumanė (1905–1988) – aktorė, režisierė
* Karlis Jansonas (1896–1986) – skulptorius
* Oskaras Staltas (1903–1992) – lyvių jūrų kapitonas, ansamblio „Līvlist“ steigėjas
* Tenu Karma (1924–2014) – estų kalbininkas, vertėjas
* Maris Čaklajis (1940–2003) – poetas, vertėjas
* Lidija Freimanė (1920–1992) – aktorė
* Kārlis Skrastiņš (1974–2011) – ledo ritulininkas, žaidęs NHL
* Pėteris Šmitas (1869–1938) – kalbininkas, etnografas
* Vilhelmas Munteris (1898–1967) – politikas, diplomatas
* Gunaras Cilinskis (1931–1992) – aktorius, režisierius, scenaristas
* Janis Ivanovas (1906–1983) – kompozitorius
* Janis Baluodis (1881–1965) – valstybės ir karinis veikėjas, generolas
* Pavelas Armandas (1902–1964) – kino režisierius, kompozitorius, poetas
* Leonidas Leimanis (1910–1974) – kino režisierius, scenaristas, aktorius
* Alfredas Jaunušanas (1919–2008) – teatro aktorius, režisierius
* Janis Krūminis (1930–1994) – krepšininkas, žaidęs SSRS rinktinėje
* Aleksandra Belcova (1892–1981) – rusų ir latvių tapytoja, grafikė
* Janis Porukas (1871–1911) – poetas, rašytojas
* Janis Akurateris (1876–1937) – pedagogas, rašytojas
* Alfredas Amtmanis-Briedytis (1885–1966) – teatro aktorius, režisierius
* Lilita Berzinia (1903–1983) – aktorė
* Arnoldas Lininis (1930–1998) – teatro aktorius, režisierius
* Paulynė Kliavinia (1918–2001) – lyvių poetė, vertėja
* Imantas Kokaras (1921–2011) – choro dirigentas, pedagogas
* Ana Brigaderė (1861–1933) – rašytoja
* Ansis Cyrulis (1883–1942) – dailininkas, Latvijos vėliavos autorius
* Velta Lynė (1923–2012) – aktorė
* Andrievas Niedra (1871–1942) – liuteronų kunigas, politikas, rašytojas
* Alfredas Kalninis (1879–1951) – kompozitorius, vargonininkas
* Andrejus Jurjanas (1856–1922) – kompozitorius, etnomuzikologas
* Artūras Frynbergas (1916–1984) – dainininkas (tenoras)
* Augustas Deglavas (1862–1922) – rašytojas
* Janis Rozentalis (1866–1916) – dailininkas
* Janis Tilbergas (1880–1972) – tapytojas, skulptorius
* Nikolajus Breikšas (1911–1972) – tapytojas
* Janis Liepinis (1894–1964) – tapytojas
* Aleksandra Briedė (1901–1992) – skulptorė
* Edgaras Iltneris (1925–1983) – tapytojas
* Valdis Kalnruozė (1894–1993) – tapytojas
* Antuonas Austrinis (1884–1934) – rašytojas, poetas
* Anta Klints (1893–1970) – teatro aktorė
* Emilis Melngailis (1874–1954) – kompozitorius, etnografas, fotografas
* Janis Buivydas (1864–1937) – Rusijos ir Latvijos generolas
* Nikolajus Murniekas (1904–1977) – teatro aktorius, režisierius
* Janis Misinis (1862–1945) – bibliotekininkas, bibliografas
* Maris Čaklajis (1940–2003) – poetas, vertėjas
* Georgas Barkanas (1925–2010) – tekstilininkas, tapytojas, architektas
* Dainis Staltas (1939–2014) – folkloristas, politikas
* Gidas Kokaras (1921–2017) – choro dirigentas, pedagogas
* Biruta Baumanė (1922–2017) – tapytoja
* Armandas Kraulinis (1939–2022) – krepšinio treneris
* Rolandas Kalninis (1922–2022) – kino režisierius
* Helmė Staltė (1949–2023) – muzikė, kultūros ir visuomenės veikėja
* Uljana Semionova (1952–2026) – SSRS krepšininkė



## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vadovas po Rygos kapines *liveriga.com*