Kėdainių rajono savivaldybė

**Kėdainių rajono savivaldybė** – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos centre, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Kėdainiai.

## Geografija

Kėdainių rajono savivaldybė išsidėsčiusi Lietuvos centrinėje dalyje. Rajone yra geografinis šalies centras – Ruoščių kaimas. Šiaurėje ribojasi su Panevėžio ir Radviliškio, rytuose – su Ukmergės, pietryčiuose – su Jonavos, pietuose – su Kauno, vakaruose – su Raseinių rajono savivaldybėmis. Didžioji rajono dalis išsidėsčiusi Nevėžio žemumoje. Vakaruose kyla į Rytų Žemaičių plynaukštę. Aukščiausia rajono vieta yra Gudžiūnų apylinkėse – 113 m, žemiausia – pietuose, Nevėžio pakrantėje 21 m. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra -5 °C, liepos 17,5 °C. Per metus iškrinta 645–670 mm kritulių. Nuolatinė sniego danga vidutiniškai laikosi nuo gruodžio pabaigos iki kovo vidurio. Jos storis – 18 cm. Vidaus vandenys užima 4 % teritorijos. Maždaug per rajono vidurį iš šiaurės į pietus prateka Nevėžis. Į jį teka intakai: Šušvė, Liaudė, Dotnuvėlė, Smilga, Obelis su intakais Lankesa, Suleva ir Šumera; Kruostas, Barupė ir kt. Telkšo 10 ežerų (Kėdainių rajono ežerai) ir 18 tvenkinių. Dirvožemiai daugiausia lengvo priemolio, vėlėniniai glėjiškiai ir vėlėniniai glėjiški sujaurėję. Miškingumas – apie 23,7 % (39,9 % miškų užima beržynai, 22,3 % – eglynai, 13,2 % – uosynai, 4,0 % – ąžuolynai). Didžiausi miškai: Dotnuvos, Josvainių, Lančiūnavos, Pernaravos. Yra Pajieslio geomorfologinis, Aluonos hidrografinis, Laucynės, Šušvės kraštovaizdžio draustiniai. Gamtos paminklai: 4 botaniniai (Lančiūnavos, M. Daukšos, Šaravų ąžuolai, Nykio vinkšna), 3 geologiniai (Pilsupių, Vosbučių atodangos, Siponių ožakmenis). Skinderiškio dendrologinis parkas.


Lietuvos geografinis vidurys001.jpg|Lietuvos geografinis centras
NevezioLyguma1.jpg|Nevėžio žemuma šalia Kėdainių
Šušvė004.JPG|Šušvė ties Guptilčiais
Josvainiai004.JPG|Josvainiai
PernaravosSeniunija1.JPG|Pavinkšniai


## Istorija

1950 m. birželio 21 d. iš buvusios Kėdainių apskrities 34 apylinkių, buvusios Kauno apskrities 4 apylinkių ir buvusios Vilkijos apskrities 1 apylinkės sudarytas Kėdainių rajonas. Nuo to laiko rajono centras yra Kėdainiai. 1950–1953 m. rajonas priklausė Kauno sričiai. 1954 m. prie Kėdainių rajono prijungta Dotnuvos rajono 1 apylinkė, o Kėdainių rajono 1 apylinkė perduota Ramygalos rajonui, dalis 1 apylinkės – Jonavos rajonui. 1957 m. šiek tiek pakeistos rajono ribos. 1959 m. prie Kėdainių rajono prijungtas Dotnuvos rajonas.

1962 m. perduotos Kauno rajono 5 apylinkės, Panevėžio rajono 4 apylinkės; viena Kėdainių rajono apylinkė ir kitos apylinkės dalis perduota Radviliškio rajonui, 1 apylinkė perduota ir 3 apylinkės perimtos iš Raseinių rajono. 1963, 1975 ir 1976 m. šiek tiek pakeistos Kėdainių rajono ribos. 1965 ir 1968 m. kai kurios rajono gyvenvietės perduotos Raseinių ir Jonavos rajonams.

1995 m. vietoje Kėdainių rajono įsteigta Kėdainių rajono savivaldybė, pavaldi Kauno apskričiai. 2001 m. panaikintos Aristavos seniūnija ir Kėdainių kaimiškoji seniūnija, jų teritorijos perduotos Vilainių seniūnijai, išplėsta Kėdainių miesto seniūnija, nežymiai – Pelėdnagių seniūnija ir Truskavos seniūnija. 2007 m. planuota Pernaravos seniūniją prijungti prie kuriamo Ariogalos rajono, tačiau seniūnijos gyventojai nubalsavo prieš atsiskyrimą nuo Kėdainių rajono, Ariogalos rajonas neįkurtas. 2009 m. gruodžio 11 d. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. TS–352 įsteigtos 75 seniūnaitijos.

|-
| 1950 m.  || 739 || || 39 apylinkės || 1 miestas (Kėdainiai)
|-
| 1954 m.  || || || 11 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 1432 || 58 000 || 27 apylinkės || 2 miestai (Dotnuva, Kėdainiai)
|-
| 1963 m.  || || || 19 apylinkių || 2 miestai
|-
| 1967 m. || 1679 || 64 000 || ||
|-
| 1970 m.  || 1700 || 64 314 || 18 apylinkių || 2 miestai
|-
| 1972 m.  || 1705 || || 18 apylinkių || 2 miestai, 9 miesteliai (Akademija, Gudžiūnai, Josvainiai, Krakės, Pagiriai, Pernarava, Surviliškis, Šėta, Truskava), 468 kaimai, 8 kaimų dalys, 43 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1976 m.  || 1677 || 66 000 || 17 apylinkių || 2 miestai, 9 miesteliai, 463 kaimai, 8 kaimų dalys, 43 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1979 m.  || || 67 963 || 16 apylinkių || 2 miestai, 508 kaimo vietovės
|-
| 1985 m.  || 1677 || 68 200 || 16 apylinkių || 2 miestai, 9 miesteliai, 457 kaimai, 2 glžk. stočių gyvenvietės, 35 viensėdžiai
|-
| 1989 m.  || 1677 || 69 461 || 11 apylinkės || 2 miestai, 515 kaimo vietovių
|-
| 2001 m.  || 1677 || 65 727 || 11 kaimo seniūnijų || 1 miestas (Kėdainiai), 10 miestelių (Akademija, Dotnuva, Gudžiūnai, Josvainiai, Krakės, Pagiriai, Pernarava, Surviliškis, Šėta, Truskava), 476 kaimai, 29 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės, 26 kaimų dalys 
|-
| 2009 m.  || || || 11 seniūnijų ir 75 seniūnaitijos || 1 miestas, 10 miestelių, 475 kaimai, 28 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2011 m.  || || 54 057 || 11 seniūnijų || 1 miestas, 10 miestelių, 462 kaimai, 27 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2016 m.  || || || 11 seniūnijų || 1 miestas, 10 miestelių, 475 kaimai, 28 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2020 m.  || || || 11 seniūnijų || 517 gyvenvietės, tarp jų – 1 miestas, 10 miestelių, 7 herbinės gyvenvietės 
|-
| 2021 m.  || || 46 382 || 11 seniūnijų || 1 miestas, 10 miestelių, 298 kaimai, 2 viensėdžiai, 2 glžk. stočių gyvenvietės 
|}

## Gyventojai

Rajone gyvena 1,9 % šalies gyventojų. Miesto gyventojų dalis – 48,9 %. Gyventojų vidutinis tankumas 38,6 žm./km². Tankiausiai gyvenami Kėdainiai ir jų apylinkės, bei Dotnuvos konurbacija. Rečiausiai gyvenama vakarinė rajono dalis (Pernaravos, Krakių seniūnijos). 81,2 % gyventojų yra katalikai, 1,2 % – stačiatikiai, 0,2 % – sentikiai, 0,2 % – evangelikai liuteronai, 0,1 % – evangelikai reformatai.

### Tautinė sudėtis

## Gyvenvietės

Savivaldybės teritorijoje yra:
* 1 miestas – Kėdainiai;
* 10 miestelių – Akademija, Dotnuva, Gudžiūnai, Josvainiai, Krakės, Pagiriai, Pernarava, Surviliškis, Šėta ir Truskava;
* 534 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
# Kėdainiai – 23461
# Vilainiai – 1157
# Josvainiai – 1122
# Pelėdnagiai – 909
# Vainotiškiai – 752
# Šėta – 741
# Krakės – 649
# Dotnuva – 643
# Labūnava – 608
# Akademija – 587

## Administracija

Atstovaujamoji valdžia – Kėdainių rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia Kėdainių rajono savivaldybės administracija.

### Merai
* 1990 m. Petras Baguška
* nuo 1995 m. Vigimantas Kisielius
* nuo 1997 m. Viktoras Muntianas
* nuo 2005 m. Virginija Baltraitienė
* nuo 2005 m. Nijolė Naujokienė
* nuo 2011 m. Rimantas Diliūnas
* nuo 2015 m. Saulius Grinkevičius
* nuo 2019 m. Valentinas Tamulis

### Seniūnijos

Kėdainių rajone yra 11 seniūnijų, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

## Ekonomika

Kėdainių rajonas vienas ekonomiškai stipriausių Lietuvos regionų (ypač išplėtota chemijos ir maisto pramonė bei žemės ūkis). Rajone pagaminama 2,8 % Lietuvos pramonės produkcijos (2005 m.). Mineralinių trąšų, sieros ir fosforo rūgščių ir kitų chemijos pramonės gaminių (AB Lifosa), padažų (AB Vesiga), ledų (AB Vikeda), cukraus (Nordic Sugar), konservų (Kėdainių Konservai), mėsos gaminių gamyba, grūdų (Kėdainių Grūdai), pieno perdirbimas, duonos ir pyrago gaminių kepimas, odos dirbimas, metalinių konstrukcijų (AB Progresas), žemės ūkio padargų ir jų dalių gamyba, medienos apdirbimo pramonė. Pagrindinis pramonės centras – Kėdainiai. Žemės ūkio naudmenos užima 65,2 % rajono ploto; sudėtis: 93,0 % ariamoji žemė, 5,3 % pievos ir natūralios ganyklos, 1,0 % sodai ir uogynai (2005 m.). 65,4 % pasėlių užima javai (daugiausia žieminiai kviečiai), 10,3 % daugiamečių žolių pasėliai, 6,0 % cukriniai runkeliai, 2,6 % bulvės, 1,2 % lauko daržovės. Kėdainių rajonas garsėja šiltnaminių daržovių auginimu. Užauginama 17,8 % visų Lietuvos šiltnamio daržovių (agurkų, pomidorų), 17,8 % cukrinių runkelių, 6,2 % lauko daržovių, 6,2 % javų, 3,2 % bulvių (2004 m.). 2004 pagaminta 2,8 % Lietuvos gyvulininkystės produkcijos (3,7 % pieno). Rajone auginama 3,1 % Lietuvoje veisiamų galvijų, 2,4 % arklių, 1,8 % kiaulių, 1,4 % avių ir ožkų (2005 m.).

Per Kėdainių rajoną praeina keletas respublikinės reikšmės susisikimo arterijų: geležinkelis Vilnius-Šiauliai, plentai *[[Via Baltica]]*, Jonava-Šeduva, Aristava-Cinkiškiai, Aristava-Ukmergė. Pačiu pietvakariniu pakraščiu eina autostrada Vilnius-Klaipėda.

## Švietimas ir ugdymas

2005 m. rajone buvo viena gimnazija, 7 vidurinės, 16 pagrindinės, jaunimo, dailės, kalbų, muzikos, sporto mokyklos, 7 darželiai-mokyklos, 2 lopšeliai-darželiai, 3 vaikų darželiai, suaugusiųjų mokymo centras, švietimo centras, Jonušo Radvilos studijų centras, B. Oškinio vaikų aviacijos mokykla, Žemdirbystės institutas (Akademijoje), 1 ligoninė, 11 ambulatorinių gydymo įstaigų, 28 medicinos punktai, 4 pagyvenusių žmonių globos įstaigos, 4 vaikų globos įstaigos, 17 kultūros centrų, 39 bibliotekos. Kėdainių senamiestyje įsikūręs turizmo informacijos centras. Lietuvos žemės ūkio konsultavimo tarnyba (centras Akademijoje). Kėdainių krašto muziejus (su padaliniais evangelikų reformatų bažnyčioje, J. Paukštelio memorialiniame muziejuje, Daugiakultūriame centre), M. Katkaus memorialinis, 1863 sukilimo muziejai, Tėvo Stanislovo liturginių drabužių ir reikmenų kolekcija, Janinos Monkutės-Marks muziejus-galerija, 4 mokyklų muziejai.

Kėdainių rajono savivaldybėje yra šios bendrojo lavinimo mokyklos:
* Akademijos gimnazija
* Dotnuvos pagrindinė mokykla
* Josvainių gimnazija
* Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazija
* Kėdainių Atžalyno gimnazija
* Lietuvos sporto universiteto Kėdainių Aušros progimnazija
* Kėdainių Juozo Paukštelio progimnazija
* Kėdainių Ryto progimnazija
* Kėdainių Spindulio mokykla
* Kėdainių suaugusiųjų mokymo centras
* Kėdainių Šviesioji gimnazija
* Labūnavos pagrindinė mokykla
* Miegėnų pagrindinė mokykla
* Pagirių Adomo Jakšto pagrindinė mokykla
* Surviliškio Vinco Svirskio pagrindinė mokykla
* Šėtos gimnazija

## Taip pat skaitykite
* Kėdainių rajono gyvenviečių sąrašas
* Kėdainių rajono saugomos teritorijos
* Kėdainių rajono upių sąrašas
* Kėdainių rajono miškų sąrašas
* Kėdainių rajono ežerų ir tvenkinių sąrašas
* Kėdainių rajono bažnyčių sąrašas
* Kėdainių rajono piliakalnių sąrašas

## Šaltiniai

* Kėdainių rajono mokyklų muziejai (sud. Rytas Tamašauskas). – Kėdainiai: Spaudvita, 2008. – 48 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-637-37-0

## Nuorodos

* Savivaldybės tinklalapis 
* Kėdainių krašto istorija