Baltakaklis gandras

**Baltakaklis gandras** (*Ciconia episcopus*) – gandrinių (*Ciconiidae*) šeimos paukštis. Yra trys porūšiai:
* *Ciconia episcopus episcopus*
* *Ciconia episcopus microscelis*
* *Ciconia episcopus neglecta*

## Paplitimas ir biotopas
Paplitę Užsachario Afrikoje, išskyrus pietines sritis, Indijoje, išskyrus vakarinę pakrantę ir Pietryčių Azijoje. Įprastas drėgnose vietose šalia upių, ežerų, ryžių laukų, pelkių, miškų bei šlapynėse.

## Išvaizda
Mažesnis už baltąjį gandrą. Kūno ilgis 86 – 95 cm. Suaugusių paukščių nugaros plunksnos juodos, su mėlynu, žaliu ar violetiniu spindesiu. Sparnai ir uodega juodos spalvos. Kaklas, pilvas ir pauodegys yra baltos spalvos. Kaklo plunksnos pasišiaušusios.

*C. episcopus microscelis* veidas juodas, pakaušis ir sprandas balti su juoda. Ilgas snapas iki pusės juodas, galas – raudonas. Rainelė raudona. Kojos juosvos. *C. episcopus episcopus* plikoji veido dalis pilka. Viršugalvis ir pakaušis juodos spalvos. Rainelė rudai raudona. Stambus snapas pilkas, o galiukas – rausvas. Kojos ir pėdos yra raudonos spalvos. *C. episcopus neglecta* išvaizda panašus į *C. episcopus episcopus*, tik snapas beveik visas yra raudonas.

Jaunikliai rusvos spalvos, plunksnos nėra blizgios. Viršugalvis ir pakaušis juodos spalvos. Snapas pilkas. Kojos pilkšvos.

## Biologija
Gyvena apie 16 metų. Nėra bendruomeniški. Laikosi 4 – 5 individų būriuose. Vidiniai Afrikos ir Azijos migrantai. Dideliais būriais migruoja iš šiaurės į pietus. Skraido ištiesę kaklą. Sklando pasinaudodami oro srovėmis. Balsas labai tylus švilpimas ir šnypštimas. Prie lizdo kalena. Pajutę pavojų – šnypščia.

Medžioja lėtai vaikščiodami ir snapu rankiodami grobį. Minta žuvimi, varliagyviais, ropliais, krabais, moliuskais, žiogais ir skėriais, termitais.

Monogamai. Šiaurės Indijoje veisimosi periodas liepos – rugsėjo mėnesiais; Pietų Indijoje – gruodžio – kovo mėnesiais; Pietryčių Azijoje vasario – gegužės ar rugpjūčio – lapkričio mėnesiais; Afrikoje – drėgnuoju sezonu. Dažniausiai lizdus suka atskirai nuo kitų, bet gali krauti lizdus ir 4 – 5 porų kolonijose. Kiekvienais metais peri tame pačiame lizde. Lizdą krauna abu partneriai. Krauna medžiuose, ant telefono stulpų, ant stačių uolų, 20 – 30 metrų aukštyje virš žemės ar vandens. Lizdą krauna iš šakų, iškloja šakelėmis smulkiomis, žole ir žaliais lapais. Dėtyje 2 – 4 rusvi kiaušiniai. Peri abu partneriai, 30 – 31 dieną. Abu tėvai jauniklius maitina 55 – 65 dienas. Po kelių savaičių tampa visiškai savarankiški.

## Apsauga
Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos duomenimis baltakaklis gandras yra pažeidžiama rūšis. Populiacijoje yra 35 000 individų.

Populiacijos mažėjimo priežastys: medžių, tinkančių lizdavietėms, kirtimas; šaudymas.

Rūšies apsaugos priemonės: šlapynių paskelbimas saugomomis teritorijomis, medžioklės ribojimas. Rūšis yra įtraukta į „Afrikos – Eurazijos migruojančių vandens paukščių apsaugos susitarimo“ sąrašą.

## Galerija

Wooly-necked Stork RWD.jpg|*Ciconia episcopus microscelis* Krugerio nacionaliniame parke, Pietų Afrikoje
Woolly-necked Stork (Ciconia episcopus) Photograph By Shantanu Kuveskar.jpg|*Ciconia episcopus episcopus* vestuviniu apdaru
File:Woolly-necked stork, Bishop stork or White-necked stork, Ciconia episcopus, at uMkhuze Game Reserve, kwaZulu-Natal, South Africa - having a bath (15301684098).jpg|Baltakaklio gandro vandens vonios 
File:Woolly Neck Stork, Satpura Tiger Reserve, Madhai, Madhya Pradesh.jpg| Baltakaklio gandro lizdas Satpuros tigrų rezervate


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Baltakaklis gandras  anglų k.
* Bioįvairovės tyrimai: baltakaklis gandras  anglų k.
* Paukščiai: baltakaklis gandras  anglų k.