Kyjivas

**Kyjivas**, arba **Kijevas** () – Ukrainos sostinė. Didžiausias Ukrainos (septintas Europoje) milijoninis miestas, įsikūręs šiaurinėje šalies dalyje prie Dniepro upės.

## Pavadinimo kilmė
Pagal „Būtųjų laikų pasakojimą“ (sen. rus. *Повѣсть времѧньныхъ лѣтъ*) Kyjivo pavadinimas kildinamas iš polianų genties kunigaikščio Kijaus vardo – vieno iš trijų legendinių brolių Kijaus, Ščeko ir Choryvo, 482 m. įkūrusių Kyjivą.

## Istorija
Vienas seniausių Rytų Europos miestų, įkurtas maždaug V a. ankstyvųjų rytų slavų teritorijoje. Vėliau miestas tapo rytų slavų centru, o X–XII a. – Kijevo Rusios politine ir kultūrine sostine. 1238 m. mongolų invazijos visiškai nuniokotas, miestas ilgam prarado svarbą ir liko tik provincijos sostine, valdoma gretimų valstybių – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės, vėliau Abiejų Tautų Respublikos ir galiausiai – Rusijos. XIX a. pabaigoje, Rusijos imperijoje vykstant Pramonės revoliucijai, miestas išaugo.

1917 m. paskelbus Ukrainos nepriklausomybę, Kyjivas buvo neilgai gyvavusios Ukrainos Liaudies Respublikos sostine. Sovietmečiu tapo svarbiu pramoniniu miestu, nuo 1934 m. – Ukrainos Tarybinės Socialistinės Respublikos sostine (pakeitė Charkivą). Per Antrąjį pasaulinį karą miestas smarkiai sugriautas; po karo miestui suteiktas sovietinis „miesto–didvyrio“ titulas.

Nuo 1991 m. nepriklausomos Ukrainos sostinė.

2004 m. lapkritį Nepriklausomybės aikštėje (vad. Maidane; ), kilo Oranžinė revoliucija – masiniai opozicijos protestai prieš prezidento rinkimų rezultatus, kurie baigėsi opozicijos lyderio Viktoro Juščenkos pergale. 2013 m. rudenį Maidane vėl kilo proeuropietiški protestai, privertę iš šalies pabėgti nušalintąjį prezidentą Viktorą Janukovyčių.

2004 m. Eurovizijoje nugalėjus Ruslanai, mieste pravesta 2005 m. Eurovizija. 2016 m. Eurovizijoje Ukrainos atlikėja Džamala vėl laimėjo Euroviziją, tad 2017 m. Eurovizija vėl organizuota Kyjive.

2022 m. miestas nukentėjo per Rusijos invaziją, vasario 24 – balandžio 4 d. rusai užpuolė Kyjivą, bet Ukrainos kariuomenė privertė juos atsitraukti. Kilo legenda apie Kyjivo vaiduoklį.

## Geografija
Miestas Rytų Europoje, išsidėstęs abiejuose Dnipro upės krantuose, netoli Dnipro ir Desnos santakos.

### Klimatas
Klimatas vidutinių platumų; žemyninis. Vidutinė metinė temperatūra yra +8° C, vidutinis metinis vėjo greitis yra 2,4 m/s, vidutinis metinis oro drėgnumas yra 75 %.

## Administracinis suskirstymas
2001 m. Kyjive buvo atlikta miesto administracinė reforma, kurios metu iš buvusių 14 rajonų buvo suformuota 10 rajonų – iš jų septyni dešiniajame Dnipro upės krante, o trys kairiajame krante. Jų ribos buvo išvestos per svarbiausias miesto gatves bei geležinkelio magistralėmis.

Kyjivo dabartinis administracinis padalijimas ir rajonų gyventojų skaičius 2013 m. duomenimis (rajono pavadinimas, įskaitant ukrainietiškai, plotas, gyventojų skaičius ir tankumas):

## Ekonomika
Svarbus Ukrainos pramoninis centras. Hostomelio priemiestyje įsikūręs aviacinis mokslo-techninis kompleksas „Antonov“, kuriame pagamintas didžiausias ir galingiausias pasaulyje lėktuvas Antonov An-225 (sunaikintas per Antonovo oro uosto mūšį).

### Ekonominiai rodikliai

## Transportas
Kyjivas – vienas stambiausių Ukrainos transporto mazgų. Miesto tranporto sistemą sudaro 2 oro uostai, upės uostas, geležinkelis, automagistraliniai automobilų keliai, viešasis transportas (autobusai, troleibusai, tramvajai, metropolitenas).

### Viešasis tranportas

#### Autobusai ir troleibusai

1925 m. gruodžio 10 d. įkurtas Kyjivo autobusų tinklas. Dabar autobusai kursuoja 86 maršrutais, yra 8 autobusų parkai. Populiariausios markės: LAZ, Scania, Volvo.

1934 m. miestui tapus Ukrainos TSR sostine, įkurtas troleibusų tinklas. Po II pasaulinio karo nuolat plečiamas. Dabar troleibusai kursuoja 46 maršrutais, yra 4 troleibusų parkai. Populiariausios markės: LAZ, JUMZ, Kyiv, Škoda.

Autobusai ir troleibusai nuolat atnaujinami.

#### Tramvajus

Kyjivas buvo pirmas Rusijos imperijos miestas ir vienas iš pirmųjų Europoje, kuriame buvo atidarytas tramvajų tinklas. Pirmasis tramvajus pradėjo kursuoti 1892 m. (linijos ilgis – 1,5 km). 1978 m. mieste buvo įrengta pirmoji TSRS greitojo tramvajaus linija.

2005 m. miesto tramvajų sudarė 509 vagonai; bendras bėgių ilgis 258,3 km. 2005 m. po Potono tilto rekunstrukcijos tramvajaus tinklas buvo padalintas į du skirtingus – dešiniojo ir kairiojo krantų.

2000 m. atidarytas naujas greitojo tramvajaus tinklas, kurį sudaro dvi linijos (bendras ilgis 18,5 km). 2007–2009 m. planuojamas infrastruktūros, transporto priemonių atnaujinimas.

#### Metropolitenas

Išvystyta metropoliteno sistema. Nuo 1960 m. nutiestos 3 linijos (bendras ilgis >60 km), kurios turi 45 stoteles. Kasdien metro naudojasi ~1,7 mln. keleivių. Daug stotelių – kultūriniai ir istoriniai paminklai. Statoma ketvirtoji, projektuojama penktoji metro linijos.

#### Funikulierius

1905 m. gegužę pradėjo veikti Kyjivo funikulierius (keltuvas; ofc. Michailivo elektritrinis konotinis keltuvas). Ilgis – 222 m, kalno statumas – 18–20°, greitis – 2 m/s, vagono talpa – 100 žmonių.

Kyjivas buvo antrasis miestas Rusijos imperijoje, po Odesos, kuriame buvo įrengtas keltuvas.

### Automobilių keliai
Per miestą driekiasi ilgiausias europinio tinklo kelias –  (*Kalė–ideris*); taip pat Kyjivas sujungtas su kitais miestais greitkeliais: , (*su [[Odesa]]*),  (*Kyjivas–[[Liublinas]]*).

### Geležinkelis
Svarbus geležinkelio mazgas. Centrinė miesto geležinkelio stotis – „Kyjivo Keleivinė“ (*Київ-Пасажирський*). Mieste yra Ukrainos Pietvakarių geležinkelio valdyba.

Iš Kyjivo driekiasi geležinkeliai 5 kryptimis; planuojamas Kyjivo aplinkkelio statymas, kuris sujungtų galines metro stoteles.

### Aviacija

Trys pagrindiniai oro uostai: 29 km į rytus nutolęs Boryspilio tarptautinis oro uostas, 7 km į pietvakarius nutolęs Žuljanų tarptautinis oro uostas ir krovininis Antonovo oro uostas.

Įmonė Antonov savo tikslams (bandomieji, tarnybiniai reisai; aviacijos šventės) naudoja Sviatošin aerodromą (ICAO: UKKT), civilinei aviacijai naudojamas miesto vakaruose esantis aerodromas „Žuvėdra“ (ICAO: UKKJ), sportinė aviacija ir sklandytojai bazuojasi „Buzovaja“ aerodrome (ICAO: UKXB).

### Laivyba

1897 m. ant Dniepro kranto pastatytas *Kyjivo upių uostas*. Sovietmečiu vykdyti krovininiai ir keleiviniai (priemiesčių ir tolimojo susisiekimo) pervežimai. Jiems nebeapsimokant, upe rengiamos tik turistinės ir pramoginės kelionės.

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis
Kyjivo gyventojų pasiskirstymas pagal tautybes 2001 m. (skaičius, procentas):

Baltų kilmės tautų skaičius Kyjive, 2001 m.: 406 lietuviai, 369 latviai.

## Švietimas ir kultūra
Yra 18 aukštųjų mokyklų, pvz. Nacionalinis Taraso Ševčenkos universitetas, Konservatorija, Mohylos akademija, Nacionalinis statybos ir architektūros universitetas. Daug licėjų, gimnazijų, mokyklų ir kitų švietimo įstaigų.

Yra 27 muziejai, 25 teatrai, teatro studijos.

Lankytini kultūros paminklai:
* Aukso vartai (*Золоті ворота*),
* Sofijos soboras,
* Kijevo Pečorų lauros vienuolynas – gynybinis kompleksas (XI-XVIII a.),
* Baikovo kapinės.


Vaizdas:Universidad_Roja_de_Kiev.jpg|Taraso Ševčenkos universitetas
Vaizdas:NaUKMA_plats.JPG|Mohylos akademija
Vaizdas:Головний_корпус_КПІ_1.jpg|Politehnikos institutas (2014 m.)
Vaizdas:Kyiv_Conservatory.JPG|Konservatorija
Image:National_History_Museum_of_Ukraine.jpg|Nacionalinis Ukrainos istorijos muziejus


## Žalieji plotai
Kyjivas – žalias miestas, garsėjantis kaštonais. Mieste yra du botanikos parkai, centre įsikūręs Kyjivo zoologijos sodas.

## Sportas

Mieste įsikūrę krepšinio klubas BC Kyiv bei ledo ritulio klubas HC Sokil Kyiv. Pastatytas Olimpinis stadionas (talpa: 83 450), kuriame vyko Euro 2012 finalinės rungtynės.

Žymiausi futbolo klubai:
* FK Arsenal Kiïv
* FK Dinamo Kiïv
* FK CSKA Kiïv
* FK Obolonʹ Kiïv

## Miestai partneriai
Miestai, su kuriais užmegzti partnerystės ryšiai:

*  Ankara, Turkija
*  Atėnai, Graikija
*  Belgradas, Serbija
*  Briuselis, Belgija
*  Budapeštas, Vengrija
*  Čikaga, JAV
*  Edinburgas, Jungtinė Karalystė
*  Florencija, Italija
*  Helsinkis, Suomija
*  Jerevanas, Armėnija
*  Krokuva, Lenkija
*  Kiotas, Japonija
*  Kišiniovas, Moldova
*  Minskas, Baltarusija
*  Miunchenas, Vokietija
*  Odensė, Danija
*  Paryžius, Prancūzija
*  Pretorija, PAR
*  Ryga, Latvija
*  Roma, Italija
*  Santjagas, Čilė
*  Sofija, Bulgarija
*  Stokholmas, Švedija
*  Talinas, Estija
*  Tbilisis, Gruzija
*  Torontas, Kanada
*  Tulūza, Prancūzija
*  Uhanas, Kinija
*  Sudžou, Kinija
*  Pekinas, Kinija
*  Varšuva, Lenkija
*  Viena, Austrija
*  Vilnius, Lietuva
*  Tamperė, Suomija
*  Leipcigas, Vokietija
*  Bratislava, Slovakija
*  Baku, Azerbaidžanas
*  Meksikas, Meksika
*  Biškekas, Kirgizija
*  Taškentas, Uzbekistanas
*  Astana, Kazachstanas
*  Jeruzalė, Izraelis
*  Rio de Žaneiras, Brazilija
*  Brazilija, Brazilija
*  Buenos Airės, Argentina
*  Lisabona, Portugalija
*  Ašchabadas, Turkmėnistanas
*  Tripolis, Libija
*  Ženeva, Šveicarija
*  Džakarta, Indonezija
*  Lima, Peru
*  Berlynas, Vokietija
*  Bernas, Šveicarija

## Galerija


Image:Golden_Gate,_Kyiv.jpg|Aukso vartai (2013 m.)
Image:COA_of_Kiev_1480.png|1480 m. Kyjivo herbas
Image:Володимир_Великий.JPG|Paminklas Kyjivo didžiajam kunigaikščiui Volodimirui Sviatoslavičiui Volodimiro aukštumoje, nuo kurios atsiveria vaizdas į kairiakrantį Kyjivą
Image:Kiev_downtown.jpg|Kyjivo centras tarp 1890 m. ir 1905 m.: Nikolajaus gatvė (dabar Architekto Gorodeckio gatvė) ir "Continental" viešbutis. 
Image:Будинок_Гінзбурга.jpg|Ginsburgo pastatas (1900 m.)
Image:Ruined_Kiev_in_WWII.jpg|Antrojo pasaulinio karo suniokotas Kyjivas
Image:Museum_of_the_Great_Patriotic_War_in_Kiev_(8162347447).jpg|Tolumoje paminklas „Tėvynei-Motinai“ bei Ukrainos nacionalinis ir Antrojo pasaulinio karo muziejus
Image:2005-08-15_Pechersk_Lavra_seen_from_river_Dnepr_Kiev_311.JPG|Kyijivo Pečioros lauros vienuolynas (2005 m.)
Image:Kiev_stmichael_May_2010.JPG|Šv. Mikalojaus Auksinių Kupolų vienuolynas
Image:Kyjiv sofienkathedrale.jpg|šv. Sofijos soboras ir varpinė
Image:Андріївська_церква-012.JPG|Andriejaus cerkvė (2014 m.)
Image:St._Volodymyr's_Cathedral_in_Kiev.jpg|Volodimiro soboras
Image:St._Nicholas_Roman_Catholic_Cathedral,_Kyiv_8.jpg|Šv. Mikalojaus bažnyčia
Image:Kiev_straatbeeld.jpg|Volodimirskio gatvė (2003 m.)
Image:Банкова_вул.%2C_10_DSC_8398.JPG|Namas su chimeromis
Image:Владимирская_54_Киев_2010_01.JPG|Ukrainos nacionalinė mokslų akademija
|Kijevo valstybinis lėlių teatras
Image:Kiev_Opera_House_2012_01.JPG|Nacionalinės operos ir baleto teatras (2012 m.)
Image:Крещатик%2C_36_(01)_-_Мэрия.jpg|Kyjivo administracijos pastatas
|Ukrainos Aukščiausiosios Rados pastatas
Image:Presidential_Palace_Ukraine.jpg|Marijinskio rūmai - Ukrainos Prezidento ceremonijų oficiali rezidencija
Image:House with Chimaeras gardens.JPG|Iš sodo žvelgiant į Ukrainos prezidentūros administracijos pastatą
Image:Kiev_Cabinet_of_Ministers.jpg|Ukrainos vyriausybės pastatas
Image:Klov_Palace._Listed_ID_80-382-0462._-_8_Pylypa_Orlyka_Street,_Pechersk_Raion,_Kiev._-_Pechersk_28_09_13_396.jpg|Klovskio rūmai. Nuo 2003 m. čia įsikūręs Ukrainos Aukščiausiasis Teismas
Image:Інститутська_вул.%2C_9-а_DSCF6518.JPG|Ukrainos valstybinio banko pastatas
Image:Крещатик_38_дробь_2_Киев_2012_01.JPG|Universalinė parduotuvė
Image:Joesjtsjenko_Marion_Kiev_2004.jpg|Mitingas per Oranžinę revoliuciją 2004 m. lapkrityje
Image:Dněpr_v_Kyjevě.jpg|Dniepras, kertantis Kyjivą
Image:Kyiv after shelling on 26 June 2022 (01).jpg|2022 m. apšaudytas daugiabutis
Image:Погляд_на_Видубецький_монастир.jpg|Panorama nuo Vidubickio vienuolyno ir Griško botanikos sodo (2013 m.)



## Šaltiniai

## Nuorodos

* kievcity.gov.ua / Oficiali svetainė (ukr.k.)
* visitkievukraine.com / Visit Kiev, Ukraine
* tripadvisor.co.uk / Kiev, Ukraine
* britannica.com/ / Kiev
* meteo.gov.ua / KYIV Current weather 
* timeanddate.com / Current Local Time in Kyiv, Ukraine
* xe.com / UAH – Ukrainian Hryvnia / visitkievukraine.com / Currency exchange