open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Angelo akmuo

**Valatkonių akmuo**, vadinamas **Angelo akmeniu** – valstybės saugomas stambus – 2,3 m aukščio, 5,25 m ilgio – riedulys, stūksantis Radviliškio rajone, 2 km į pietryčius nuo Baisogalos geležinkelio stoties, 2 km į pietvakarius nuo Valatkonių. Vieta priklauso Radviliškio miškų urėdijos Baisogalos girininkijos (25 kv., 8 skl.) teritorijai. 

Angelo akmuo laikomas mitologiniu akmeniu, 1998 m. jis buvo įrašytas į Kultūros vertybių registrą, suteiktas unikalus kodas.  Nuo 2016 m. paskelbtas geologiniu gamtos paveldo objektu.

Objektas pritaikytas lankymui, pastatytos kelio rodyklės. Akmuo stūkso Baisogalos (Valatkonių) miške, priešingoje geležinkelio pusėje nuo Baisogalos miestelio. Netoli akmens, likus apie 40 m, šalikelėje stovi medžiotojų bokštelis. Tame pačiame miške lankomas Velnio akmuo.

## Legendos

Pasak Radviliškio krašto žmonių padavimų, surinktų Archeologijos draugijos narių, senovėje pro šį akmenį ėjęs vieškelis. Keliautojai tamsiu paros laiku dažnai nepastebėdavę jo ir atsitrenkdavę, todėl tai keikdavę šį kelią pastojusį milžiną, tai melsdavę Dievą, kad nutrenktų tą akmenį kur nors toliau. Aukštybėse angelams pabodę klausyti šių nelaimėlių maldų ir nedorų kalbų, todėl vieną griausmingą naktį jie tą akmenį pakėlę ir numetę gilyn į mišką, kad daugiau niekam netrukdytų. Nuo to karto žmonės riedulį praminę Angelo akmeniu.

## Duomenys

* Aukštis - 2,30 m
* Ilgis - 5,25 m
* Plotis - 2,45 m
* Perimetras - 13,4 m

## Pastabos

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Baisogala: Angelo akmuo, Velnio akmuo (''youtube.com'')
Insaras (upė)

**Insaras** (, ) – upė Rusijoje, Mordvijoje; Alatyrio dešinysis, didžiausias intakas (Volgos baseinas). Prasideda Insaro rajone, prie Aleksandrovkos kaimo (pietų Mordvija). Teka daugiausia į šiaurę, šiaurės rytus pro Pavolgio aukštumą. Įteka į Alatyrį 136 km nuo jo žiočių, priešais Smolno kaimą.

Didžiausi intakai: Karnajus, Tavla, Amorda (dešinieji), Levža, Penziatka, Didžioji Atma, Ladka (kairieji).

Didžiumą upės mitybos sudaro sniego tirpsmo vandenys. Pavasarinio potvynio viršūnė būna balandį, vasaromis smarkiai nusenka. Laikosi užšalusi nuo lapkričio iki balandžio.

Didžiausios gyvenvietės prie Insaro: Ruzajevka, Zykovas, Saranskas, Romodanovas. Insaras tradiciškai sudaro vakarinę erzių žemių ribą.

## Šaltiniai
Insaras

**Insaras** gali reikšti:
* Insaras – upė Rusijoje, Mordvijoje;
* Insaras – miestas Rusijoje, Mordvijoje.
Atėnų tarptautinis oro uostas

**Atėnų tarptautinis oro uostas** (IATA – **ATH**, ICAO – **LGAV**) – didžiausias Graikijos oro uostas, įsikūręs Atėnuose. 2018 m. duomenimis, šiuo oro uostu keliavo 24,1 mln. keleivių, oro uostas Europoje pagal keleivių skaičių buvo 27-as. Šiame oro uoste yra įsikūrusios Astra Airlines, Ellinair, Volotea oro linijos, taip pat yra viena iš Aegean Airlines, Air Mediterranean, Ellinair, Olympic Air, Ryanair, Sky Express būstinių. Pagrindiniai oro srautai veda į Londoną, Larnaką, Romą, Paryžių, Stambulą, Frankfurtą, Ciurichą, Miuncheną. 

## Oro linijos
Groupama Aréna

**„Groupama Arena“ futbolo stadionas** – 22 000 vietų futbolo stadionas Budapešte, Vengrijoje. Stadionas atidarytas 2014 m. Čia žaidžia Ferencváros futbolo klubas ir iki 2019 m. pabaigos žaidžia Vengrijos vyrų futbolo rinktinė, kuri išsikels į naujai statomą Ferenco Puškašo stadioną. Groupama Arena pastatyta buvusio Floriano Alberto stadiono vietoje, kuris buvo nugriautas 2013 m. Stadione taip pat vyksta koncertai, yra koncertavusi grupė Depeche Mode.

Šiame stadione vyko 2019 m. UEFA moterų čempionų lygos finalo rungtynės.

## Galerija

Construction of the new Albert Florian Stadion 2013 02.jpg|Groupama Arena 2013 m.
Albert Flórián szobra I.JPG|Floriano Alberto statula
Groupama Aréna főbejárat.JPG|Pagrindinis įėjimas
Groupama Arena Budapest (17267881892).jpg|Vaizdas naktį
Groupama Aréna légi felvételen.jpg|Vaizdas iš paukščio skrydžio


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Dombra

**Dombra** () – kazachų nacionalinis muzikos instrumentas – gnaibomasis chordofonas. Dombros korpusas yra išskobtas iš medžio. Turi 2 žarnines stygas.

Dombra groja profesionalūs liaudies muzikantai. Pritardami dombra savo kūrybos dainas ir sakmes seniau atlikdavo akynai. Vyksta dombrininkų varžybos. Nuo 1934 m. šiek tiek pakeista dombra yra grojama orkestruose ir ansambliuose.

2014 m. kazachų tradicinis grojimas dombra, **dombra kui**, įrašytas į pasaulinio nematerialaus paveldo sąrašą.

## Susijusios pasaulio paveldo tradicijos
* Taro, styginio instrumento, gamyba ir atlikimas (2012, )
* Dotaro gamybos ir muzikavimo menas (2019, )
* Dutaro meistriškumas ir tradicinės muzikos atlikimo menas kartu su dainavimu (2021, )
* Kultūrinė praktika ir išraiškos, susijusios su tradiciniu mušamuoju instrumentu bolonu (2021, , reikalingas skubios apsaugos)
* Ūdo gamyba ir grojimas juo (2022, , )
* Rebabo gamybos ir atlikimo menas (2024, , , , )
* Kobzos ir rylos tradicijos išsaugojimo programa (2024, , geroji praktika)

## Šaltiniai
Valon Berisha

**Valonas Beriša** (g. 1993 m. vasario 7 d.) – Švedijoje gimęs futbolininkas, saugas. Nuo 2016 m. atstovauja Kosovo vyrų futbolo rinktinei.

## Karjera
Karjerą pradėjo Egersund klube, vėliau perėjo į Viking. 2012 m. pasirašė sutartį su Austrijos Bundeslygos klubu Red Bull Salzburg. Atstovaudamas klubui sužaidė 167 rungtynes ir pelnė 31 įvartį. 2018 m. buvo nupirktas SS Lazio už 7.5 mln. eurų.

Nuo 2024 m. atstovauja Linco LASK klubui.

## Rinktinės

Iki 2016 m. atstovavo Norvegijos vyrų futbolo rinktinei, buvo sužaidęs 20 rungtynių.

## Laimėjimai

## Išnašos

## Nuorodos
* 
* 
* Globalsportsarchive
Feheras

**Feheras** () – ežeras Vengrijoje, Kiškunšago nacionaliniame parke, į pietus nuo Segedo miesto. Plotas – 14 km². Feheras yra didžiausias druskingas ežeras Vengrijoje. Ežeras yra saugomas, nes čia yra per 280 paukščių rūšių, retos augalų rūšys. Ežero pakrantė yra migracijos stotelė paukščiams, tokiems kaip gervė, rudagalvė kryklė, laukinė žąsis.

Ežeras pirmąsyk rašytiniuose šaltiniuose minimas 1075 m. Paprastai prisipildo vandens, patvinus Tisos upei.

Pavadinimas iš vengrų kalbos reiškia *baltas* ().
CSA Steaua București

**CSA „Steaua“** – Rumunijos futbolo klubas iš Bukarešto. Galima sumaišyti šį klubą su FCSB București. Iki šiol kyla diskusijos dėl klubo istorijos ir vardo naudojimo. Nuo 2017 m. **„Steaua“** vardą ėmė naudoti mėgėjišku lygmeniu žaidžianti komanda. Taip nutiko dėl teisinių kazusų.

## Istorija
„Steaua“ vardas oficialiai priklausė Gynybos ministerijai. Komunistiniu periodu pats klubas priklausė nuo šios struktūros. Tačiau 2014 m. pabaigoje įvykiai klostėsi taip, kad Gynybos ministerija elito divizione rungtyniaujančiai komandai uždraudė naudoti istorinį vardą.

Nuo 2017 m. „kariškių“ komanda žaidė mėgėjišku lygmeniu, o aukščiausioje lygoje rungtyniaujanti komanda buvo priversta pasikeisti pavadinimą ir dabar vadinasi FCSB București. Pastaraisiais metais Steaua ekipa rungtyniavo Liga II.

## Sezonai

## Taip pat žiūrėti
* FCSB București.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* Globalsportsarchive
The Moody Blues

**„The Moody Blues“** – britų roko grupė, įkurta Birmingame (Anglija) 1964 m. Pačioje pradžioje grupė susidėjo iš klavišininko Mike Pinder, keliais instrumentais grojančio Ray Thomas, gitaristo Denny Laine, būgnininko Graeme Edge bei bosisto Clint Warwick. Grupė išpopuliarėjo grodama ritmenbliuzą. Nors grupės sudėtis iš pradžių šiek tiek keitėsi, išliko pagrindiniai jos nariai per visus geriausius jų metus, iki pat XX a. aštuntojo dešimtmečio pradžios.

1967 m. išleido savo antrąjį albumą, „Days of Future Passed“, dėl kurio yra laikomi vieni iš art roko ir progresyviojo roko pradininkų, padėjusių šiems muzikos žanrams vystytis. Aštuntojo dešimtmečio pradžioje jie intensyviai koncertavo, tačiau padarė pertrauką nuo 1974 iki pat 1977 m. Paskutinis grupės albumas buvo „December“, išleistas 2003 m. – tai kalėdinių dainų rinkinys. Jie iki pat šiol koncertuoja, kartais pasirodydami mažesniuose ar trumpesniuose renginiuose.

„The Moody Blues“ garsi tokiais kūriniais kaip „Go Now“, „Nights in White Satin“, „Tuesday Afternoon“ bei „Question“. Visame pasaulyje yra pardavusi daugiau kaip 70 milijonų savo albumų kopijų, į tai įeina 18 platininių ir auksinių. 2018 m. buvo įtraukti į Rokenrolo šlovės muziejų.

## Grupės nariai

### Dabartiniai nariai

* Graeme Edge – būgnai, perkusiniai, vokalai (1964–dabar)
* Justin Hayward – gitara, vokalai (1966–dabar)
* John Lodge – bosinė gitara, gitara, vokalai (1966–dabar)

### Buvę nariai

* Denny Laine – gitara, vokalai (1964–1966)
* Mike Pinder – klavišiniai, vokalai (1964–1978)
* Ray Thomas – fleita, perkusiniai, armonikėlė, vokalai (1964–2002: mirė 2018)
* Clint Warwick – bosinė gitara, vokalai (1964–1966: mirė 2004)
* Rodney Clark – bosinė gitara, vokalai (1966)
* Patrick Moraz – klavišiniai (1978–1990)

## Diskografija

* *The Magnificent Moodies* (1965, Jungtinė Karalystė) / *Go Now: The Moody Blues #1* (1965, JAV)
* *[[Days of Future Passed]]* (1967)
* *In Search of the Lost Chord* (1968)
* *On the Threshold of a Dream* (1969)
* *To Our Children’s Children’s Children* (1969)
* *[[A Question of Balance]]* (1970)
* *Every Good Boy Deserves Favour* (1971)
* *Seventh Sojourn* (1972)
* *Octave* (1978)
* *Long Distance Voyager* (1981)
* *The Present* (1983)
* *[[The Other Side of Life]]* (1986)
* *Sur la Mer* (1988)
* *Keys of the Kingdom* (1991)
* *Strange Times* (1999)
* *December* (2003)
Rusijos moterų ledo ritulio rinktinė

**Rusijos moterų ledo ritulio rinktinė** – nacionalinė moterų komanda atstovaujanti Rusijai tarptautinėse varžybose. Daugkartinė pasaulio čempionatų prizininkė.

## Dalyvavimas čempionatuose
### Olimpinės žaidynės

### Pasaulio čempionatas

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Natalija Arsenjeva

**Natalija Arsenjeva** (; , 1903 m. rugsėjo 2 d. Baku, Rusijos imperija – 1997 m. birželio 25 d. Ročesteryje) – Baltarusijos poetė, vertėja.

## Biografija
Gimė Baku, o 1920 m. gyveno Vilniuje ir čia 1921 m. pabaigė gudišką gimnaziją. Studijavo Vilniaus universiteto Meno skyriuje. 1922 m. ištekėjo už Francišako Kušalos.

Antrojo pasaulinio karo metu dirbo Baltarusijos laikraštyje.

1944 m. apsigyveno Vokietijoje, o 1950 m. persikėlė į JAV, kur dirbo laikraštyje „Biełarus“ ir „Radio Free Europe / Radio Liberty“.

Mirė 1997 m. liepos 25 d. Ročesteryje, Niujorke.

## Bibliografija
Poezija:
* „Po mėlynu dangumi“ (*Пад сінім небам*, 1927 m.)
* „Geltonas ruduo“ (*Жёлтая осень*, dėl karo neišėjo)
* „Šiandien“ (*Сягоньня*, 1944 m.)
* „Tarp krantų“ (*Між берагамі*, rinkinys, 1979 m.)
* „Dar vienas pavasaris“ (*Яшчэ адна вясна*, rinkinys, 1996 m.)
* „Rinktiniai kūriniai“ (*Выбраныя творы*, 2002 m.)
Pjesės:
* *Сваты* (1955 m.)

Išvertė G. Hauptmano, V. Šekspyro, A. Mickevičiaus, J. Gėtės kūrinių, evangelikų giesmyną.

## Šaltiniai
Tiranos Motinos Teresės tarptautinis oro uostas

**Motinos Teresės tarptautinis oro uostas** (IATA – **TIA**, ICAO – **LATI**) – didžiausias Albanijos oro uostas, įsikūręs 11 km į šiaurės vakarus nuo Tiranos. 3 mln. keleivių (2018), 12-as pagal keleivių skaičių Balkanų regione. Įsikūrusios Adria Airways, Blue Panorama Airlines ir Ernest Airlines oro linijų būstinės. Oro uostas pavadintas Albanijoje gimusios katalikų vienuolės ir misionierės Motinos Teresės vardu.

Populiariausi skrydžių maršrutai veda į Milaną, Romą ir Stambulą.
Led Zeppelin (albumas)

**Led Zeppelin** (dar vadinamas **Led Zeppelin I**) – anglų roko grupės Led Zeppelin debiutinis albumas. Jis buvo išleistas 1969 m. sausio 12 d. JAV ir kovo 31 d. JK  įrašų kompanijos „Atlantic Records“.

Albumas buvo įrašytas 1968 m. rugsėjį–spalį studijoje „Olympic Studios“, Londone. Albumas yra sudarytas iš medžiagos, parengtos pirmuosiuose šiuolaikinių bliuzo ir liaudies dainų perstatymų bandymuose. Prodiuseris buvo grupės gitaristas Jimmy Page, kartu su juo buvo kiti grupės nariai: Robert Plant, John Bonham, John Paul Jones. Viename garso takelyje buvo ir perkusionistas Viramas Džasanis. Albumas buvo sudarytas Glyn Johns, legendinį albumo viršelį, vaizduojantį Hindenburgo katastrofą, sukūrė  George Hardie.

Albumas sulaukė sėkmės tiek Europoje, tiek Amerikoje, pasiekdamas reitingų viršūnes. Buvo išleistas ir vienas singlas „Good Times Bad Times“.

## Dainų sąrašas

# „Good Times Bad Times“ (John Bonham / John Paul Jones / Jimmy Page) – 2:46
# „Babe I'm Gonna Leave You“ (Anne Bredon / Jimmy Page / Robert Plant) – 6:41
# „You Shook Me“ (Willie Dixon / J.B. Lenoir) – 6:28
# „Dazed and Confused“ (Page) – 6:25
# „Your Time Is Gonna Come“ (Jones/Page) – 4:34
# „Black Mountain Side“ (Page) – 2:12
# „Communication Breakdown“ (Bonham/Jones/Page) – 2:30
# „I Can't Quit You Baby“ (Dixon) – 4:42
# „How Many More Times“ (Bonham/Jones/Page) – 8:27
Zvartnoco tarptautinis oro uostas

**Zvartnoco tarptautinis oro uostas** (IATA – **EVN**, ICAO – **UDYZ**) – didžiausias Armėnijos oro uostas, įsikūręs 15 km į vakarus nuo Jerevano, netoli Zvartnoco. Atidarytas 1961 m. Šis uostas yra pagrindinis Armėnijos tarptautinis oro uostas ir didžiausias pagal keleivių skaičių Armėnijoje, 2,7 mln. keleivių (2018). Yra įsikūrusios Armenia Aircompany, Atlantis Armenian Airlines oro kompanijų būstinės.

## Oro linijos

* Aeroflot
* Aeromist-Kharkiv
* Air Arabia
* Air Armenia
* Air France
* Atlantis European Airways
* Austrian Airlines
* Belavia
* British Airways
* BMED
* Caspian Airlines
* Constanta Airline
* Czech Airlines
* Karat
* Lufthansa
* LOT Polish Airlines
* Meridiana
* Moskovia Airlines
* Polet Airlines
* Rossiya
* S7 Airlines
* Saratov Airlines
* Scat Air
* Syrian Arab Airlines
* Tbilaviamsheni
* Ural Airlines
* UTair
* Volga-Aviaexpress
* Yamal Airlines
Hold the Line

**„Hold the Line“** – roko grupės Toto daina, išleista 1978 m. jų debiutiniame albume „Toto“. Daina buvo parašyta grupės klavišininko David Paich'o, o atlikta Bobby Kimball'o. Taipogi, išleista kaip debiutinis grupės singlas, kuris susilaukė didelės sėkmės JAV – Billboard Hot 100 sąraše užkopė į 5-ją vietą (tarp 1978–1979-ųjų žiemos). O Jungtinėje Karalystėje 14-tą vietą. Toto grupės koncertuose ši daina buvo grojama kone visados, įskaitant ir vokalisto Bobby Kimball'o solinės karjeros pasirodymuose. 

Davidas Paichas pakomentavo, kad dainos kūrimas prasidėjo nuo pianino rifo, girdimo dainos pradžioje. Jis teigia, kad kai užsikabino už tos melodijos, jis diena po dienos negalėjo nustoti jos groti, iki kol pradėjo dainuoti priedainio žodžius „*Hold the line, love isn't always on time*“. Pasak jo, daina buvo sukurta gan greitai. 

## Atlikėjai

* Bobby Kimball – pagrindiniai ir pritariamieji vokalai;
* Steve Lukather – elektrinė gitara, pritariamieji vokalai;
* Steve Porcaro – klavišiniai;
* David Paich – pianinas, pritariamieji vokalai;
* David Hungate – bosinė gitara;
* Jeff Porcaro – būgnai;
* Lenny Castro – perkusiniai.

## Išnašos

## Nuorodos
* „Hold The Line“ dainos oficialus muzikinis vaizdo klipas YouTube.
Mirdza Ķempe

**Mirdza Kempė** (; 1907 m. vasario 9 d. Liepojoje, Rusijos imperija – 1974 m. balandžio 12 d. Rygoje) – Latvijos poetė, vertėja, mokytoja.

## Biografija
Gimė Mirdza Ķempe gimė Liepojoje (dab. Latvija). 1915–1919 m. Mokėsi I-oje Liepojos pradinėje mokykloje. 1925 m. baigė pirmąją Liepojos vidurinę mokyklą.

Pirmasis eilėraštis „Ne jums!“ 1923 m. paskelbtas laikraštyje „Kurzemes vārds“. Tais pačiais metais ji išvertė Puškino „Mocartą ir Salierį“ į latvių kalbą.

1927 m. įstojo į Latvijos universitetą Rygoje, bet dėl pinigų stygiaus turėjo palikti universitetą. 1928 m. Ķempė pradėjo dirbti „Rīgas radiofons“ pranešėja.

1931 m. susituokė su rašytoju Eriku Adamsonu.

Ji vertė kūrinius iš rusų, anglų, vokiečių, ispanų ir prancūzų kalbų.

Antrojo pasaulinio karo metu ji buvo evakuota į Maskvą, Astrachanę ir Ivanovą. Ji rašė pjeses, lyrines miniatiūras ir eilėraščius.

Palaidota Liepos kapinėse, Rygoje.

## Įvertinimas
Ji buvo apdovanota Latvijos TSR valstybine premija (1958 m.), TSRS valstybine premija (1967 m.) ir Raudonosios darbo juostos ordinu.

1971 m. suteiktas Višva-Bharati universiteto garbės daktaro diplomas už darbus urdų kalba. 1989 m. vasario 9 d. Liepojoje (architektas Ligita Ulmanė), bei Rygoje, pastatyti paminklai Mirdzai Ķempei. Jos vardu pavadinta gatvė Liepojos Ezerkrasto rajone.

## Poezija

Mirdza Kempė išleido 15 poezijos rinkinių: „Rīta vejš“ (1946), „Gaisma akmenī“, „Ērkšķuroze“ (1972), „Mīlestības krāšņais“, „Dzintara spogulis“ (1968), „Mirkļu mužiba“ ir kitus.

: **Ne jums!**

: „Ne jums es vaicāšu: kas grēks, kas kauns?
: Par velti draudiet man ar tumsas baismu!
: Es pati savu dzīvi celšu –
: Vienalga man, kur ceļam reiz būs gals…“

: **Manai Liepājai**

: „Jūras meita, Zemes māsa.
: Mana Liepāja, ko mīlu.
: Tavām acīm dzelmes krāsa,
: Kurā atspīd debess dzīle.“

## Šaltiniai
Ivanas Kamenovas Ivanovas

**Ivanas Kamenovas Ivanovas** (; g. 1988 m. vasario 28 d.) – Bulgarijos futbolininkas, gynėjas.

## Karjera
Žaidėjas profesionalo karjerą pradėjo Bulgarijoje. Atstovavo įvairiems klubams Šveicarijoje, Graikijoje, Turkijoje ir Rusijoje.

2019 m. laimę bandė Sūduvoje, bet su šiuo klubu pasiekti susitarimo nepavyko.

2019 m. balandį tapo FK Palanga nariu. Apie šį žaidėją pranešė oficiali klubo svetainė, bet taip ir nesužaidė nei vieno mačo. Po kurio laiko buvo užregistruotas bulgarų Vihren klubo.

## Išnašos

## Nuorodos
* national-football-teams.com
Zlatica

**Zlatica** () – miestas pietvakarių Bulgarijoje, įsikūręs Zlaticos-Pirdopo slėnyje, tarp Stara Planina ir Sredna Gora kalnų grandinių. Įsikūręs 680 metrų virš jūros lygio. Miestas kūrėsi į pietus nuo Zlatica-Teteveno kalno. Zlatica yra 75 km į rytus nuo Sofijos, 27 km į pietus nuo Etropolės, 32 km į šiaurę nuo Panagiurištės, 2 km į vakarus nuo Pirdopo. 2007 m. gyventojų skaičius siekė 5 286.

Netoli miesto eina plentas Sofija–Karlovas–Burgasas, taip pat pagrindinė geležinkelio linija Sofija–Karlovas–Burgasas. Be to, netoliese stovi *Spasovo Kladenče* bažnyčios kompleksas. 9 km į pietus nuo Zlaticos yra senasis Kemeras – tiltas per Topolnito upę, kuris žinomas nuo Romos imperijos laikų. 

## Istorija
1443 m. gruodžio 12 d. prie Zlaticos įvyko mūšis tarp Osmanų ir jų priešininkų serbų bei vengrų jungtinės kariuomenės. 

Nuo 1978 m. balandžio 1 d. iki 1991 m. rugpjūčio 31 d. Zlatica ir Pirdopas sudarė vieną miestą, tuo metu vadintą Srednogorije.

## Žymūs žmonės
* Ivanas Kamenovas Ivanovas, futbolininkas;
* Valko Červenkovas, Bulgarijos politikas.

## Galerija

File:View_of_Zlatitsa.jpg|Miesto panorama
 Image:Zlatitsa-municipality.jpg | Savivaldybė
 Image:Zlatitsa-library.jpg | Biblioteka
 Image:Zlatitsa-post-office.jpg | paštas
 Image:Zlatitsa-police.jpg | Policijos nuovada
 File:Zlatitsa-Liberation-monument.jpg|1878 m. atminimui


## Šaltiniai
Vokietijos moterų ledo ritulio rinktinė

**Vokietijos moterų ledo ritulio rinktinė** – nacionalinė moterų komanda atstovaujanti Vokietijai tarptautinėse varžybose. 

## Dalyvavimas čempionatuose
### Olimpinės žaidynės

### Pasaulio čempionatas

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Pirdopas

**Pirdopas** () – miestas pietvakarių Bulgarijoje, įsikūręs Zlaticos-Pirdopo slėnyje, tarp Stara Planina ir Sredna Gora kalnų grandinių. Įsikūręs 696 metrų virš jūros lygio. Miestas įsikurtas į pietus nuo Zlatica-Teteveno kalno. Zlatica yra 80 km į rytus nuo Sofijos.

2010 m. gyventojų skaičius siekė 7 835.

Netoli miesto eina plentas Sofija–Karlovas–Burgasas, taip pat pagrindinė geležinkelio linija Sofija–Karlovas–Burgasas.

Nuo 1978 m. balandžio 1 d. iki 1991 m. rugpjūčio 31 d. Pirdopas ir Zlatica sudarė vieną miestą, tuo metu vadintą Srednogorie.

## Galerija

File:Elenska_bazilika.JPG|Elenskij vienuolyno griuvėsiai
File:Pirdop-Bank_building.jpg|Banko pastatas
Image:Todor_Genchov_Vlaikov,_Bulgarian_writer.jpg|T. Vlaikovo paminklas miesto centre
Image:Church of the Assumption in Pirdop.jpg|Šventosios mergelės bažnyčia
Image:Railway station in Pirdop.jpg | Geležinkelio stotis
Image:Sequoias on Pirdop railway platform.jpg|Sekvojos prie geležinkelio stoties
File:Pirdop below Stara Planina.jpg|Žvilgsnis į Stara Planina


## Žymūs žmonės
* Veselinas Andrejevas (1918–1991) – bulgarų prozininkas, poetas ir publicistas.

## Šaltiniai
Viktoras Karmonas

**Viktoras Karmonas** (1945 m. balandžio 20 d. Dvilonyse, Švenčionių valsčiuje – 2025 m. lapkričio 5 d.) – Lietuvos pedagogas, ilgametis Radviliškio Vaižganto gimnazijos fizikos mokytojas ekspertas, kosminio modeliavimo treneris. 

## Biografija
1953–1957 m. mokėsi Dvilonių pradinėje mokykloje, 1957–1960 m. – Strūnaičio 7-metėje mokykloje, 1960–1963 m. – Švenčionėlių 1-ojoje vidurinėje mokykloje, 1963–1968 m. studijavo Vilniaus pedagoginio instituto Fizikos fakultete.

Baigęs pedagoginį institutą, išvyko dirbti mokytoju į Radviliškį, kur nuo 1968 m. dėstė fiziką ir astronomiją. Nuo 1972 m. vadovavo Radviliškio rajono fizikos mokytojų metodiniam būreliui. Buvo moksleivių raketų modeliavimo būrelio vadovas. Su moksleiviais – raketų modeliuotojais – daugelį metų buvo respublikinių ir užsienio varžybų nugalėtojas, prizininkas. Pedagogo auklėtiniai sudarė Lietuvos rinktinės, atstovavusios buvusios Tarybų Sąjungos, vėliau kitų užsienio šalių čempionatuose, branduolį.

Radviliškio Vaižganto progimnazijos patalpose 2017 m. buvo įkurtas Viktoro Karmono kosminio modeliavimo muziejus, kuriame sukaupta ekspozicija nuo 1995 m., kai pradėta dalyvauti Europos ir pasaulio čempionatuose. 

## Šeima
Žmona – Nijolė, biologijos mokytoja; sūnus – Audrius, fizikos mokytojas.

## Įvertinimas
* Kūno kultūros ir sporto departamento atminimo medalis „Už nuopelnus Lietuvos sportui“ (2017).
* Radviliškio Garbės piliečio vardas (2007).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Biografija (''radviliskiobiblioteka.lt'') 
* 41 metus - paskui mokinio svajonę
* „Gyvenimo laimėjimas - 46-erius metus mane supęs gabus jaunimas“
Koprivštica

**Koprivštica** () – miestas centrinėje Bulgarijoje, prie Topolnicos upės. Įsikūręs 1030 metrų virš jūros lygio, Syštinskos-Sredna Guros kalnuose. Žinomas dėl savo autentiškos bulgarų architektūros ir liaudies muzikos festivalių. Turizmas. Kalnų kurortas.

## Istorija
1876 m. miestas tapo vienu iš sukilimo centrų prieš Osmanų valdymą. Būtent čia nuaidėjo pirmasis šūvis prieš svetimųjų jungą.

Nuo 1965 m. mieste vyksta Bulgarijos nacionalinis folkloro festivalis. Maždaug kas penkerius metus čia susirenka muzikantai, menininkai ir amatininkai iš visos Bulgarijos.

## Žymūs žmonės
* Stojanas Čomakovas (1819–1893), politikas
* Najdenas Gerovas (1823–1900), rašytojas
* Liubenas Karavelovas (1834–1879), rašytojas

## Galerija

Копривщица, България, 2014.JPG
Koprivshtitsa 063.jpg
File:Koprivshtitsa 6.JPG
Чешма в Свети Николай.jpg|Šv. Mykolo šaltinis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto svetainė
* Informacinė svetainė 
* Nuotraukos
Klabuotas

**Klabuotas** – ežeras Lietuvoje, Utenos rajone, 4 km į pietus nuo Vyžuonų, Šiaudinių kaime. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,29 km, plotis – iki 0,1 km. Altitudė 97 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti pievos, dirbami laukai, auga sodai, vakarinėje pakrantėje stovi ūkinės paskirties pastatai. Šiaurėje išteka upelis link Šventosios upės intako Vyžuonos. Į pietus įsikūręs Kaliekių kaimas. Rytine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Chačiapuris

**Chačiapuris** () – tradicinis nacionalinis gruzinų patiekalas, sūriu įdaryta kepta bandelė. Dažniausiai naudojamas sulugunio sūris, tačiau dedami ir kiti sūriai ar jų mišiniai. Kaip tradicinis patiekalas ir svarbi gruzinų kultūros dalis, chačiapuris yra įtrauktas į nematerialaus Gruzijos kultūros paveldo sąrašą. Kadangi tai yra dažnas ir visur Gruzijoje sutinkamas valgis, Tbilisio universiteto tarptautinės ekonomikos mokyklos sukurtu „chačiapurio indeksu“ pagal chačiapurio kainas matuojamas infliacijos lygis įvairiuose Gruzijos miestuose.

Neskaitant Gruzijos, chačiapuriai yra gana populiarūs daugumoje buvusių Tarybų sąjungos valstybių. Tai yra populiarus gatvės maistas Armėnijoje, taip pat populiarėja Izraelyje.

## Rūšys

Egzistuoja įvairios chačiapurių rūšys. Labiausiai Gruzijoje paplitusios šios:
* *Imeruli* – apskritos formos bandelėje, vienas labiausiai paplitusių chačiapurių.
* *Acharuli* – laivelio formos bandelė, kurios kraštai įdaryti sūriu, taip pat sūris dedamas ant dugno, ir ant viršaus dedamas kiaušinis su sviestu. Taip pat labai populiari rūšis, ypač užsienyje
* *Megruli* – panašus į *imeruli*, tik viršus padengiamas sūriu
* *Osetijos* – įdarytas bulvėmis kartu su sūriu

Egzistuoja ir daugiau rūšių ir atmainų.

## Nuorodos
* Receptas recipesource.com portale

### Išnašos
Horstas Skodlerakas

**Horstas Skodlerakas** (; 1920 m. sausio 18 d. Rytprūsiuose: Šilutės apskr. Juknaičių kaime – 2001 m. spalio 13 d. Liubeke, VFR) – iš Klaipėdos krašto kilęs vokiečių tapytojas.

## Biografija
Gimė Okslindžių liaudies mokyklos mokytojo ir namų šeimininkės šeimoje. Apie 1924 m. Skodlerakai iš Juknaičių pervažiavo į Šilutę, kur tėvas gavo mokytojo darbą.

Horstas Skodlerakas baigė Šilutės liaudies mokyklą ir toliau mokėsi Herderio gimnazijoje. 1937 m. pradėjo studijas Karaliaučiaus meno akademijoje pas profesorius Alfredą Partikelį ir Eduardą Bišofą. Nuo 1939 m. dirbo mokytojo padėjėju Šilutės ir Kintų liaudies mokyklose. 1940 m. buvo pašauktas į Vermachtą ir Halės mieste mokėsi lakūnų mokykloje. Dalyvavo Antrajame pasauliniame kare, kurio pabaigoje pateko į amerikiečių kariuomenės nelaisvę.

Pokaryje su šeima (1944 m. buvo vedęs klaipėdietę Lizelotę Kvas ()) gyveno Bad Švartau miestelyje prie Baltijos jūros. 1947 m. susilaukė dukters Petros. 1950 m. pervažiavo į Berlyną, kur jo kūryba patyrė figūratyvizmo ir abstrakcionizmo įtaką. 1957–1984 m. priklausė dailininkų susivienijimui Darmštato secesija. Gavęs Villa Romana premiją, 1962–1963 m. ją išleido su šeima gyvendamas ir tapydamas Italijoje, Toskanos Florencijoje. Nuo 1964 m. docento pareigose dėstė Hermano Muthesijaus aukštojoje meno mokykloje Kylyje. Paskutinius savo gyvenimo metus praleido Travemiundėje.

## Kūryba
Horstas Skodlerakas buvo socialinio realizmo srovės atstovas. Jo kūryba lengvai atpažįstama, daugelyje grafikos, tapybos ir akvarelės darbų jaučiamas buvusios tėvynės – Rytų Prūsijos – ilgesys. Dailininkas buvo surengęs parodas Tilžėje (1939 m.),  Liubeke (1950 m.), Diuseldorfe (1964 m.), Travemiundėje (2000 m.), Šilutės muziejuje (2008 m.).

## Įvertinimas
* Šlėzvigo-Holšteino jaunųjų menininkų konkurso prizas (1954 m.)  
* Bremeno Böttcherstraße premija (1958 m.)
* Villa Romana premija (1962 m.)     
* Norvegijos valstybinė stipendija (1966 m.) 
* Lovis Corinth premija (1975 m.)
* Villa Romana namų (Florencija) svečias (1980 m.)
* Villa Massimo namų (Roma) svečias (1985 m.)
* Kylio Hermano Muthesijaus aukštosios meno mokyklos garbės profesoriaus vardas (1986 m.) 

## Literatūra apie Horstą Skodleraką
* *Über den Maler Horst Skodlerrak. Biografie.* – Lübeck: Verein der Freunde des Museums für Kunst und Kulturgeschichte, 1990

## Šaltiniai
* Andromeda Milinienė. ''Horstas Skodlerakas. Klaipėdos krašto peizažai'' // Vakarų ekspresas, 2018-01-06
* ''Skodlerrak und die Liebe zur Ostsee'' // Memeler Dampfboot Nr. 3, 20. März 2010, S. 33–34
* Kunstmarkt: ''Daten und ausführliche Liste der Ausstellungen''
* ''Lübeck erinnert an den Maler Horst Skodlerrak'' // Artikel von Claudia Ehrenstein, veröffentlicht am 23. März 2010 in Die Welt anlässlich der Lübecker Ausstellung zum 90. Geburtstag
Fritz (Pritte) Laschat

**Fricas Lašaitis** (*Lašat*, ; slapyvardis „Pritte“; 1904 m. lapkričio 4 d. Rytprūsiuose: Įsruties apskr. Patimberno k. – 2002 m. Rozenhaime, VFR) – iš lietuvininkų kilęs vokiečių dailininkas.

## Biografija
Baigė Elbingo Aukštąją mokytojų seminariją. Valstybinėje vaizduojamojo meno ateljė Karaliaučiuje pas profesorių Alfredą Partikelį mokėsi tapybos. Karaliaučiaus Albertinos universitete pas prof. Vilhelmą Worringerį studijavo meno istoriją, vėliau toje pačioje aukštojoje mokykloje – zoologiją ir psichologiją. Apgynus disertaciją, tapo gamtos mokslų daktaru. Lankėsi Kuršių nerijoje, priklausė Nidos dailininkų kolonijai.

Po Antrojo pasaulinio karo gyveno Vakarų Vokietijoje – Bavarijoje. 1949–1954 m. dirbo chemijos pramonėje. 1954–1972 m. mokytojavo mokykloje-internate Noibojerne ir kt. aukštesnėse mokyklose, o laisvalaikiu tapė ir kūrė skulptūras. Nuo 1973 m. – laisvas menininkas Rozenhaime, dalyvavo parodose.      

## Bibliografija
* *Pritte Laschat – Bilder – Retrospektive 1958–1988* – Rosenheim: Dorer, 1988

## Šaltiniai
* ''Laschat, Pritte (Fritz), Dr.'' // Kunstakademie Königsberg 1845–1945. Biographien der Direktoren und Lehrer. (Bearbeitet von Ingeborg Nolde.)
* Laschat, Fritz, Dr. // Ilona Motiejauskienė. ''Kelionė į prūsiškąjį „Barbizoną“ ''/ Draugija „Nidden“. – Klaipėda: Druka, 2013, psl. 121; ISBN 978-609-404-144-0 
* Miterbeiter im LEH Neubeuern
Kogilis

**Kogilis** – ežerėlis Lietuvoje, Utenos rajone, 8 km į pietryčius nuo Tauragnų. Ežero ilgis iš vakarų į pietryčius – 0,11 km, plotis – iki 0,055 km. Altitudė 183,8 m. Krantai žemi, šiaurėje pelkėti. Aplinkui plyti pievos, auga miškeliai, šiaurinėje pakrantėje yra tvenkinys. Šalia įsikūręs Petkūniškio viensėdis. Ežerėlis nenutekantis, priklauso Pakaso ežero intako Namaitiškio baseinui.

## Šaltiniai
Toto (albumas)

**„Toto“** – debiutinis studijinis amerikiečių roko grupės „Toto“ albumas, išleistas 1978 m. spalio 10 d. Albume skamba tokios dainos kaip „Hold the Line“, „I'll Supply the Love“ bei „Georgy Porgy“, kurios susilaukė didelės sėkmės JAV ir išgarsino grupę. „Hold the Line“ išsilaikė šešias savaites top dešimtuke. Albumas sulaukė ne itin gerų vertinimų iš kritikų, tačiau vis tiek sugebėjo išpopuliarėti ir išsilaikyti dėka fanų. Toto buvo vertinama už tai, kad sugebėjo puikiai supinti lengvąjį roką su sunkiojo roko elementais. Tačiau kitame albume grupė pereina į kiek kitokį muzikos stilių, kuriame vyrauja daugiau sunkusis rokas.

## Dainų sąrašas
Visas dainas parašė David Paich, išskyrus kur pažymėta.

#### Pirmoji pusė

# „Child's Anthem“ – 2:46
# „I'll Supply the Love“ – 3:46
# „Georgy Porgy“ – 4:09
# „Manuela Run“ – 3:54
# „You Are the Flower“ (Bobby Kimball) – 4:11

#### Antroji pusė

# „Girl Goodbye“ – 6:13
# „Takin' It Back“ (Steve Porcaro) – 3:47
# „Rockmaker“ – 3:19
# „Hold the Line“ – 3:56
# „Angela“ – 4:45
Krakežeris (Daglėjus)

**Krakežeris** arba **Daglėjus** – ežeras Lietuvoje, Utenos rajone, 9 km į šiaurės rytus nuo Tauragnų, Minčios miške. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,39 km, plotis – iki 0,25 km. Altitudė 159,3 m. Krantai aukšti, ištisai apaugę medžiais. Ežeras nenutekantis, priklauso Uteno ežero intako Minčios baseinui. Pietine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Krakežeris (12131885)

**Krakežeris** – ežeras Lietuvoje, Utenos rajone, 9,5 km į rytus nuo Tauragnų, Daunorių miške. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,17 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 157,4 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję, apaugę medžiais ir krūmais. Ežeras telkšo ~ 33 ha dydžio Krakežerio pelkės vakarinėje dalyje. Ežeras nenutekantis, priklauso Almajo ežero intako Pliaušės baseinui. Rytinėje pelkės dalyje telkšo mažesnis dar vienas Krakežerio ežerėlis.

## Šaltiniai
Knytys

**Knytys** - ežeras Lietuvoje, Utenos rajone, 9,5 km į rytus nuo Tauragnų, Daunorių miške. Ežero ilgis iš vakarų į rytus - 0,21 km, plotis - iki 0,15 km. Altitudė 150,6 m. Krantai žemi, tik pietinis krantas aukštokas. Krantai ištisai apaugę medžiais. Rytuose išteka Knytelės upelis link Baluošo ežero intako Būkos.

## Šaltiniai
Hansas Simolaitis

**Hansas Simolaitis** (; 1908 m. vasario 29 d. Rytprūsiuose: Įsruties apskr. Norkyčių k.– 1975 m. rugsėjo 16 d. Brėmerhafene, VFR) – iš lietuvininkų kilęs vokiečių tapytojas.

## Biografija
Būdamas paaugliu mokėsi sodininko amato. Nuo 1920 m. lankydavosi Kuršių nerijoje ir Nidos dailininkų kolonijoje. Nuo 1929 m. studijavo Karaliaučiaus meno akademijoje pas profesorius: peizažistą Alfredą Partikelį ir grafiką Heinrichą Volfą. Vėliau patirties sėmėsi dailininko Oto Evelio dirbtuvėse–studijoje. 1931 m. įgijo diplomą ir tapo laisvuoju menininku. Keliavo po Šiaurės šalis. 
 
1939 m. buvo pašauktas į Vermachtą. Dalyvavo Antrajame pasauliniame kare, kurio pabaigoje buvo sunkiai sužeistas ir pateko į nelaisvę. Pokaryje apsigyveno Brėmerhafene, kurį laiką prie Brėmeno buvo prisijungęs prie Vorpsvedės dailininkų kolonijos ().

Pirmąją parodą surengė Karaliaučiaus Taihterto meno galerijoje–krautuvėje, vėliau ir kitose šio miesto salėse. Pokaryje savo darbus eksponavo Hanoveryje ir Brėmerhafeno laivininkystės muziejuje.

## Šaltiniai
* Vaiva Vadilaitė. ''Hansas Simolaitis iš Narkyčių'' // Vakarų ekspresas, 2018-02-18
* ''Simoleit, Hans''  // Kunstakademie Königsberg 1845–1945. Biographien der Direktoren und Lehrer. (Bearbeitet von Ingeborg Nolde.)
* ''Simoleit, Hans'' // Ilona Motiejauskienė. ''Kelionė į prūsiškąjį „Barbizoną“ ''/ Draugija „Nidden“. – Klaipėda: Druka, 2013, psl. 146; ISBN 978-609-404-144-0 
* Todesanzeigen // Preussische Allgemeine, 1975–10–18, S. 19
Kremblys

**Kremblys** – ežeras Lietuvoje, Utenos rajone, 8,5 km į vakarus nuo Antalieptės. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,12 km, plotis – iki 0,09 km. Altitudė 121,9 m. Krantai žemi, pelkėti, vietomis apaugę krūmais. Pakrantėse plyti pievos ir dirbami laukai. Pietuose iš pelkės išteka Kremblio upelis link Šventosios upės intako Alaušos.

## Šaltiniai
Upytė (Vainikai)

**Upytė** – upelis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone; Nevėžio dešinysis intakas. Prasideda laukuose prie Galulaukių kaimo, 3,5 km į rytus nuo Josvainių. Teka dirbamais laukais į pietus, po santakos su Gilasiu pasuka į rytus. Įteka į Nevėžį 45,6 km nuo jo žiočių, tarp Karūnavos ir Vainikų kaimų.

Intakas – Gilasys (dešinysis).

Aukštupio vaga ištiesinta. Žemupyje sudarytas nedidelis Karūnavos II tvenkinys. Prie Upytės įsikūrę Galulaukių, Karūnavos ir Vainikų kaimai.

Upėvardis *Upytė* reiškia „mažas upelis“.

## Šaltiniai
Kriogžlys

**Kriogžlys** – ežeras Lietuvoje, Utenos rajone, 2 km į pietryčius nuo Pakalnių, Pakalnių geomorfologiniame draustinyje. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,2 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 166,6 m. Krantai aukštoki, ištisai apaugę medžiais. Ežerą supa Margavonių miškas, tik vakarinėje pakrantėje plyti pievos. Pietuose išteka upelis link netoliese telkšančio Anglinio ežero (Vastapo ežero intako Gulbės baseinas).

## Šaltiniai
Danijos moterų ledo ritulio rinktinė

**Danijos moterų ledo ritulio rinktinė** – nacionalinė moterų komanda, atstovaujanti Danijai tarptautinėse varžybose. 

## Dalyvavimas čempionatuose
### Olimpinės žaidynės

### Pasaulio čempionatas

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Kukis

**Kukis** – ežeras Lietuvoje, Utenos rajone, 5,5 km į šiaurę nuo Leliūnų, paribyje su Anykščių rajonu. Ežero ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,18 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 165,1 m. Pietinis ir rytinis krantai aukšti, vakarinis krantas žemas ir pelkėtas. Pakrantės vietomis apaugę medžiais, krūmais, kai kur plyti pievos. Iš pietryčių į šiaurės vakarus ežerą prateka Šventosios upės intakas Aknysta.

## Šaltiniai
Ruzajevka

**Ruzajevka** (, , ) – miestas Rusijoje, pietų Mordvijoje, 25 km į pietvakarius nuo Saransko, prie Insaro upės; rajono centras. Plentas į Saranską, geležinkelių mazgas (linijos Riazanėn, Samaron, Penzon). Svarbus pramonės centras – gaminami geležinkelio vagonai, cisternos, konteineriai; taip pat vystoma maisto, tekstilės, siuvimo pramonė. Veikia krašto muziejus, Švč. Trejybės soboras.

Ruzajevkoje gyvena rusai, mokšai, erziai, totoriai.

## Istorija
Gyvenvietė rašytiniuose šaltiniuose minima nuo 1631 m. Išaugo 1783 m. pastačius cerkvę, ėmus kurtis dvarininkams.

1905 m., revoliucijos metais, vietos proletarai paskelbė Ruzajevkos respubliką. 1937 m. suteiktas miesto statusas.

## Šaltiniai
2019 m. pasaulio ledo ritulio čempionatas

**2019 m. pasaulio moterų ledo ritulio čempionatas** – 83-asis pasaulio ledo ritulio čempionatas, kuris vyko 2019 m. gegužės 10 - gegužės 26 dienomis Bratislavos ir Košicės miestuose Slovakijoje. Pasaulio čempionais tapo Suomijos rinktinė, kuri finale įveikė Kanadą rezultatu 3-1.

## Arenos

## Grupinės varžybos
### A grupė

### B grupė

## Atkrentamosios varžybos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Pietų Korėjos vyrų ledo ritulio rinktinė

**Pietų Korėjos vyrų ledo ritulio rinktinė** – nacionalinė komanda, atstovaujanti Pietų Korėjai tarptautinėse ledo ritulio varžybose. 

## Dalyvavimas čempionatuose
### Olimpinės žaidynės

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Kuojinis (Utenos r., Saldutiškio sen.)

**Kuojinis** arba **Dėlinis** – ežerėlis Lietuvoje, Utenos rajone, 5,5 km į pietryčius nuo Kuktiškių, Pavyžinčio miške. Ežerėlio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,1 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 153,4 m. Krantai žemi, pelkėti, apaugę medžiais ir krūmais. Pietvakariuose išteka upelis link Vyžintos intako Gulbės (Laukinės). Į šiaurę įsikūręs Buitūnų kaimas.

## Šaltiniai
Tomyra

**Tomyra** (išvertus iš rytų iraniečių reiškiasi „Drąsioji“) – buvo Masagetijos valdovė, kurios valdos buvo Vidurinės Azijos rytuose nuo Kaspijos jūros, šiuolaikinių Turkmėnistano, Afganistano, vakarų Uzbekistano ir pietų Kazachstano dalių. Pasak Herodoto, Tomyra vedė savo kariuomenę ginti savo kraštą nuo Didžiojo Kyro, Achemenidų imperijos valdovo puolimo.

## Gyvenimas
Tomyra ir jos sūnus Spargapis, kuris buvo jos kariuomenės vadovas, vardai yra iranietiškos kilmės.

Daugelio graikų istorikų veikaluose užfiksuota, kad ji „nugalėjo ir nužudė“ Kyrą, Achemenidų imperijos įkūrėją, kuris surengė žygį į Tomyros valdas.

Pasak Graikijos istorikų, Kyras pradžioje karo prieš masagetus turėjo pranašumą. Jo patarėjai pasiūlė gudrius spąstus skitams: persai paliko stovyklą, kurioje buvo daug vyno. Skitai nebuvo pratę gerti vyną. Persai užpuolė, kai jų priešininkai buvo girtutėliai ir nugalėjo Masagetijos pajėgas.

Tomyra nusiuntė laišką Kyrui, kuriame ji pakvietė dar kartą susikauti tikrame mūšyje. Antrajame mūšyje persai buvo nugalėti. Pasak Herodoto, Kyras buvo nužudytas ir Tomyra įsakė lavoną nukirpti ir nukryžiuoti. Ksenofonas, kita vertus, sako, kad Kyras mirė taikiai savo lovoje. Kelete kitų šaltinių minima apie įvairias kitas mirties priežastis.

## Nuorodos
* Herodotus: Queen Tomyris of the Massagetai and the Defeat of the Persians under Cyrus  at Internet History Sourcebooks Project (Fordham University)
* ''Cyrus Maketh war Against the Massagetæ, and Dieth'' from „Stories of the East From Herodotus“ by Alfred J. Church
Kuojinis (Utenos r., Kuktiškių sen.)

**Kuojinis** arba **Žvingys** – ežeras Lietuvoje, Utenos rajone, 1,5 km į pietus nuo Kuktiškių, Kuktiškių miške. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,25 km, plotis – iki 0,1 km. Altitudė 157,8 m. Krantai žemi, vakaruose ir pietuose pelkėti, ištisai apaugę medžiais. Pietryčiuose išteka upelis link Dumblio ežero (Dumblės upelio baseinas, Žeimenos upės baseinas). Į rytus įsikūręs Padumblės kaimas.

## Šaltiniai
Masagetija

**Masagetija** () – istorinė valstybė, kuri jungė įvairias gentis, gyvenusias Vidurinės Azijos stepėse, į šiaurės rytus nuo Kaspijos jūros šių laikų Turkmėnistane, vakarų Uzbekistane ir pietų Kazachstane.

Šalis yra žinoma visų pirma iš Herodoto veikalo, kuriame Masagetija apibūdinama kaip kraštas, esantis rytuose nuo Kaspijos jūros. Veikale Herodotas kelis kartus nurodo, kad masagetai gyvena „už Araksės upės“, kuri teka per Kaukazą ir į Vakarų Kaspiją. Mokslininkai pasiūlė įvairius šios anomalijos paaiškinimus. Pavyzdžiui, Herodotas galėjo supainioti dvi ar daugiau upių, nes jis turėjo ribotas ir netiesiogines žinias apie geografiją.

Tas pats Herodotas mini šalies karalienę Tomyrą ir kariuomenės generolą, Tomyros sūnų Spargapį. 

Kitų autorių nuomone, tai galėjo būti Kaukazo valstybė, tariamai Kaukazo Albanija ir gretimos teritorijos dabartiniame Azerbaidžane ir Dagestane.

## Nuorodos
*Herodotus Histories
*Ammianus Marcellinus
FK Dniapro

**Magiliavo futbolo klubas „Dniapro“** – buvęs Baltarusijos futbolo klubas iš Mogiliavo.

## Istorija
Kai Dniapro 2018 m. Baltarusijos Aukščiausiosios lygos sezone liko paskutiniai, turėjo iškristi iš elito diviziono. 

2019 m. Mogiliavo komanda susijungė su „Luč“ komanda iš Minsko.

Naujas klubas pavadintas **FK „Dniapro“**, tačiau dauguma žaidėjų buvo iš „Luč“. 2019 m. sezonas susiklostė nesėkmingai, komanda liko tarp prasčiausiųjų ir turėjo iškristi iš Aukščiausios lygos. Miesto valdžia nebenorėjo remti šio klubo ir jis oficialiai buvo likviduotas..

## Pasiekimai

## Sezonai

|}Šaltinis:

## Taip pat skaitykite
* FK Dnepr Mogilëv
* FK Luč Minsk (2012)
* FK Dnepr-Mogilëv

## Išnašos

## Nuorodos
*
Vilhelmas Dumpis

**Vilhelmas Dumpis** (; 1905 m. rugpjūčio 5 d. Rytprūsiuose: Klaipėdos apskrities Nibrų kaime – (?)) – iš lietuvininkų kilęs vokiečių skulptorius.

## Biografija
Gimė ir augo geležinkelininko šeimoje. Gimtajame kaime gyveno ir daugiau Dumpių: evangelikų liuteronų vyskupas Hansas Jurgis Dumpys (g. 1933 m.), Klaipėdos krašto sukilimo dalyvis Jurgis Dumpis (1889–1964) bei kt.

Jaunystėje Vilhemas Dumpis mokėsi medžio ir akmens meniško apdirbimo amato, po to studijavo Karaliaučiaus dailės akademijoje pas profesorius Stanislovą Cauerį (1867–1943) ir Hansą Wisselį (1897–1948). Prasidėjus Antrajam pasauliniam karui, buvo pašauktas į Vermachtą ir kariavo šešerius metus. Karo pabaigoje iš tarnybos pasitraukė, gyveno Tiuringijoje, vėliau persikėlė į Vestfalijos Coesfeldo miestą. 

Gyvendamas Karaliaučiuje iškalė keliolika portretinių biustų, taip pat  sukūrė Kryžiuočių ordino riterio paminklą Prabutuose ir dekoratyvinę skulptūrą ant automobilinio tilto Elbinge. Pokaryje dalyvavo atkuriant XIII a. krikšto indą Kelno priemiesčio *Lövenicho* Šv. Severino bažnyčioje ir šventųjų skulptūras kartūzų vienuolyne „Maria Hain“ Diuseldorfo priemiestyje *Unterrath*.

## Išnašos

## Šaltiniai
* ''Dumpis, Wilhelm'' // Kunstakademie Königsberg 1845–1945. Biographien der Direktoren und Lehrer. (Bearbeitet von Ingeborg Nolde.)
* Herbert Meinhard Mühlpfordt. *Königsberger Skulpturen und ihre Meister 1255–1945* – Würzburg: Holzner Verlag, 1970, S. 65–67]
Veike Marja

**Veike Marja** () – miestelis (*alevik*), administracinis Veike Marjos valsčiaus centras Vakarų Viru apskrityje, šiaurės rytų Estijoje.  1775 gyventojai (2011-12-31).

Veikia bendruomenės centras, yra gimnazija, muzikos mokykla, globos ir sveikatos įstaiga, gelbėtojų koledžas. Gyvulininkystės atliekų perdirbimo įmonė. Kultūros paminklai: Nepriklausomybės karo aukų paminklas, paminklas poetui Jakob Liivi.

## Istorija
 
1346 m. pastatyta liuteronų bažnyčia (tvirtovės bažnyčia). Nuo XIV a. Veike Marja yra parapijos centras. 1873 m. įkurta parapinė mokykla, 1896 m. įsteigta vietos ūkininkų sąjunga (atkurta 1995 m.).

## Nuorodos

* Veike Marja tinklalapis
Viru Nigulos valsčius

**Viru Nigulos valsčius** () – valsčius šiaurės rytų Estijoje, Vakarų Viru apskrityje. 1,3 tūkst. gyventojų (2009 m. sausio 1 d.), teritorija užima 234,05 km². 

## Gyvenvietės

* Miesteliai (*Alevik*):
Viru Nigula

* Kaimai (*Külad*):
Aasukalda - Iila - Kabeli - Kaliküla - Kanguristi - Kiviküla - Koila - Kunda - Kurna - Kutsala - Kuura - Letipea - Linnuse - Mahu - Malla - Marinu - Metsavälja - Nugeri - Ojaküla - Paasküla - Pada - Pada-Aruküla - Pärna - Pikaristi - Samma - Selja - Siberi - Simunamäe - Toomika - Tüükri - Unukse - Varudi - Vasta - Villavere - Võrkla.

## Galerija

Ehalkivi Rock - panoramio - Aulo Aasmaa (1).jpg|Akmuo Ehalkivi
Letipea coast - panoramio.jpg|Letipea įlankos pakrantė 
Maarja kabeli varemed Viru-Nigulas, 21. juuli 2011.jpg|Marijos koplyčios griuvėsiai
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas.jpg|Nepriklausomybės karo paminklas
File:Kunda Nordic Tsement, tsemenditehas.jpg|Kundos cemento fabrikas


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Valsčiaus internetinė svetainė
Viru Nigula

**Viru Nigula** () – miestelis (*alevik*), administracinis Viru Nigulos valsčiaus centras Vakarų Viru apskrityje, šiaurės rytų Estijoje. 336 gyventojai (2010-01-01).

Yra Nigulos aerodromas, kraštotyros muziejus, Virumos kultūros tyrimų institutas. Architektūros paminklai: liuteronų bažnyčia (1658) ir Marijos koplyčios (1268) griuvėsiai – seniausias mūro statinys Virumos regione.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Viru Nigulos tinklalapis
Vinio valsčius

**Vinio valsčius** () – valsčius šiaurės rytų Estijoje, Vakarų Viru apskrityje. 5,63 tūkst. gyventojų (2009 m. sausio 1 d.), teritorija užima 486,65 km². 

## Gyvenvietės

* Miesteliai (*Alevikud*):
Pajustis, Roela, Tudu, Vinis, Viru Jagupis

* Kaimai (*Külad*):
Alavere, Allika, Anguse, Aravuse, Aruküla, Aruvälja, Inju, Kadila, Kakumäe, Kannastiku, Karkuse, Kaukvere, Kehala, Koeravere, Kulina, Küti, Lähtse, Lepiku, Mäetaguse, Mõdriku, Nurmetu, Obja, Palasi, Piira, Puka, Rasivere, Ristiküla, Rünga, Saara, Soonuka, Suigu, Tammiku, Vana-Vinni, Veadla, Vetiku, Võhu, Voore.

## Galerija

Aleksander I ja Napoleoni sõdade mälestusmärk2 (Mõdriku).jpg|XIX a. paminklas
Mõdriku mõisa peahoone.jpg|*Mõdriku* dvaras
Inju mõisa peahoone.jpg|*Inju* dvaras
Viru-Jaagupi kirik.jpg|Viru Jagupio bažnyčia
Kulina mõisa peahoone.jpg|Kulinos dvaras


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Valsčiaus internetinė svetainė
Pajustis

**Pajustis** () – miestelis (*alevik*), įsikūręs Vakarų Viru apskrityje, šiaurės rytų Estijoje. Pajustis yra administracinis Vinio valsčiaus centras.

## Istorija

1951–1991 Pajustis buvo stambaus kolūkio centras. Jam buvo suteiktas rašytojo Eduardo Vildės (1865-1933) vardas. E. Vildės gimimo metinių proga, 1965 m. kolūkyje buvo atidengta skulptūra.

Pirmoji mokykla atidaryta 1842 m. Iki 1988 m. veikė pagrindinė mokykla, vėliau sujungta su gimnazija Vinyje. 

## Demografija

2008 m. Pajustyje gyveno 734 žmonės. 2011 m. gruodžio 3 d. duomenimis, gyveno 658 žmonės.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Pajustis žemėlapyje (''maplandia.com'')
Tapos valsčius

**Tapos valsčius** () – valsčius šiaurės rytų Estijoje, Vakarų Viru apskrityje. Gyvena 11 tūkst. gyventojų (2018 m.), teritorija užima 480 km².

## Administracinė reforma

Vykdant vietos savivaldos administracinę reformą, 2017 m. prie Tapos valsčiaus buvo prijungtas Tamsalu valsčius. 2014 m. valsčiaus plotas buvo 262,8 km², gyventojų – 7849 žm. Po atlikto teritorijų sujungimo, 2018 m. valsčiaus plotas tapo lygus 480 km², gyventojų padaugėjo iki 11049 žm.

## Gyvenvietės

* Miestai:
Tapa, Tamsalu

* Miesteliai (*Alevikud*):
Lehtsė, Sesė

* Kaimai (*Külad*):
Aavere, Alupere, Araski, Assamalla, Imastu, Jootme, Jäneda, Järsi, Järvajõe, Kadapiku, Kaeva, Karkuse, Kerguta, Koiduküla, Koplitaguse, Kuie, Kullenga, Kursi, Kuru, Kõrveküla, Lemmküla, Linnape, Loksa, Loksu, Lokuta, Läpi, Läste, Metskaevu, Moe, Naistevälja, Nõmmküla, Näo, Patika, Piilu, Piisupi, Porkuni, Pruuna, Põdrangu, Rabasaare, Raudla, Rägavere, Räsna, Saiakopli, Saksi, Sauvälja, Savalduma, Tõõrakõrve, Türje, Uudeküla, Vadiküla, Vahakulmu, Vajangu, Vistla, Võhmetu, Võhmuta.

## Galerija

II maailmasõjas hukkunute matmispaik (Porkuni lahing).jpg|II pasaulinio karo kareivių kapinės
Jootme mõisa peahoone.jpg|*Jootme* dvaras
Eesti jämedaim pihlakas.jpg|Saugomas šermukšnio medis
Savalduma karstijärvik.jpg|Savaldumos karstinis ežeras
Моэ памятник.jpg|1977 m. aviakatastrofos atminimo paminklas


## Nuorodos

* Valsčiaus internetinė svetainė
Kadrina

**Kadrina** () – miestelis (*alevik*), administracinis Kadrinos valsčiaus centras Vakarų Viru apskrityje, šiaurės Estijoje. Miestelis įsikūręs geležinkelio Talinas–Narva ir kelio Pernu–Rakverė kryžkelėje, prie Lobu upės. Artimiausi miestai yra Rakverė (12 km į rytus) ir Tapa (12 km į pietvakarius). Gyvena 2269 žmonės (2011 m.).

## Istorija

Kadrinos pavadinimas siejamas su Šv. Katerinos bažnyčia ir parapija, kuri buvo įkurta 1231 m. Anksčiau gyvenvietė vadinta *Tõrvestevere* (). Gyvenvietė pradėjo plėstis, kai buvo pastatytas geležinkelis ir Kadrinos stotis. Mokykla atsidarė 1902 m.
 

Kadrina kirik paremalt.jpg|Bažnyčia
Kadrina, sügis raudteejaama ümbruses 04.JPG|Takas prie geležinkelio
Kadrina kaartide paigaldamine.jpg|Informacinis stendas
Kadrina valla raamatukogu.jpg|Biblioteka
Kadrina, Kalevipoeg's hand - panoramio - Aulo Aasmaa.jpg|„Kalevo ranka“


## Šaltiniai