Chinalugas

**Chinalugas**, arba **Chinaligas** () – senovinis kaimas Kaukazo kalnuose, Azerbaidžano šiaurės rytinėje dalyje. Vietinių gyventojų chinalugų kalba vadinamas **Ketšu** (*Kətş*). Jame gyvena apie 2000 gyventojų. Priklauso Kubos rajonui, ir kartu su Kalaichudato (*Qalayxudat*) kaimu sudaro Chinalugo savivaldybę. 

Tai aukščiausiai kalnuose esantis Azerbaidžano kaimas, įsikūręs ant Šahdago kalno, Kudialio upės slėnyje, nuo Kubos miesto, su kuriuo jungia asfaltuotas kelias, nutolęs į pietvakarius. Čia prasideda Šahdago nacionalinis parkas. 

Atokus kaimas kalnų slėnyje dėl savo išskirtinio kraštovaizdžio ir kultūros 2023 m. UNESCO buvo įtrauktas į pasaulio paveldo sąrašą kaip **Chinalugo kultūrinis kraštovaizdis ir ''Köç Yolu'' migracijos kelias**.

## Istorija
Prieš tūkstančius metų į Chinalugo teritoriją migravo Šiaurės rytų Kaukazo kalbomis kalbėję gyventojai, kurie ilgainiui dėl izoliacijos išvystė atskirą kalbą ir savimonę. Jie yra žinomi kaip chinalugai (*кеттитурдур*). Archeologiniai duomenys parodė, kad kaimas įkurtas prieš 2 tūkstančius metų. Legenda teigia, kad šio kaimo pirmtakas buvo aukštai, ant šventojo Tufandago kalno, tačiau jį sugriovus žemės drebėjimui, gyventojai persikėlė į dabartinę vietą.

Gyvenvietė egzistavo Kaukazo Albanijoje. Viena iš hipotezių chinalugų protėvius tapatina su senoviniuose šaltiniuose minima Kaukazo Albanijos gentimi *ket*. Tuo metu gyvenvietėje buvo išpažįstamas zoroastrizmas, ir pagrindinė ugnies garbinimo šventykla Atašgahas statyta VII a. Joje reziduodavo šventikas, atsakingas už ugnies priežiūrą, tituluojamas *piajomard*.

Vėliau atokus kaimas priklausė skirtingoms valstybėms: Arabų kalifatui, Širvanšachų chanatui, Safavidų valstybei, Kubos chanatui ir kitoms. Nuo XII a. į atokų kaimą prasiskverbė islamas, kuris tapo pagrindine religija.

2001 m. Chinalugas buvo įtrauktas į svarbiausių Azerbaidžano paveldo objektų sąrašą, o 2007 m. paskelbtas istoriniu, kultūriniu ir etnografiniu draustiniu. Azerbaidžano valdžia teikia didelį dėmesį šiai gyvenvietei, iš vienos pusės modernizuodama ją, iš kitos – siekdama išsaugoti unikalią aplinką, kultūrą, gyvenseną. Rekonstruojami ar atstatomi senoviniai pastatai, perdengiami stogai, tiesiamas kelias, sujungęs su Kubos miesteliu, pastatyta moderni mokykla, vystomas turizmas

## Architektūra ir erdvė

Chinalugo statybai naudojamas vietinis kalnų akmuo. Pastatai išsidėstę ant šalito, todėl kiekvienas aukštesnio namo stogas dengia ir dalį žemesnio namo. Interjero konstrukcijos daromos iš medienos, naudojami centriniai stulpai, skirti paremti stogą. Nenaudojami baldai, tačiau interjeruose gausu kilimų, demblių, čiužinių, pagalvėlių. Gyvenimas vyksta sėdint ar gulint ant grindų

Kaime yra septynios mečetės, kurių didžiausia – Džumos mečetė, esanti gyvenvietės aukščiausioje vietoje, laikoma visų vietos mečečių pirmtake. Centre yra ir 2001 m. įkurtas Chinalugo istorijos bei archeologijos muziejus.

Gyvenvietę supa 6 senovinės kapinės, kuriose yra gausu senovinių palaidojimų, kartais keliais sluoksniais. Ant jų – antkapiai su skirtingų kalbų užrašais. Apylinkėse taip pat gausu šventviečių (*pir*), kurios sirtos vietos šventųjų (*yevliya*) garbinimui. 5 km. nuo kaimo yra 2016 m. atstatyta zoroastristinė ugnies garbinimo šventykla su amžinąja ugnimi (atešgahas). Ji laikoma aukščiausiai esančia zoroastristų šventykla pasaulyje.

Vaizdas:Atashgah_of_Khinalig.jpg|Zoroastrizmo šventykla Atašgahas
Vaizdas:Khinaliqhouse1.jpg|Gyvenamieji namai
Vaizdas:Xınalıq_(9).jpg|Gyvenamieji namai
Vaizdas:PXL_20230318_113351127.jpg|Mečetės vidus
Vaizdas:Khinaliqmuseum.jpg|Muziejus


## Kultūra

Chinalugo gyventojai chinalugai kalba atskira kalba, ir savo gyvensena yra giminingi kitoms Šachdago tautelėms: buduchams, džekams, kritsams ir jergudžams. Chinalugai yra pusiau klajokliai, praktikuojantys piemenų migracijas. Jų vasaros ganyklos įrengtos aukštai Kaukazo kalnuose, o žiemos ganyklos - lygumose. Jas visas su Chinalugu sujungia senoviniai migracijos keliai **Köç Yolu**, kurių elementai yra ir šventyklos, mauzoliejai, laikinos stovyklos. Chinalugai daugiausia užsiima avių auginimu, bet augina ir ožkas, karves, dirba žemės sklypus, renka medų, vaistingasias žoles.

Iš avių vilnos audžiami specialūs šaliai *chukha*, kuriais kaimas garsėja visame regione. Taip pat mezgamos gausiai ornamentuotos kojinės, padedančios gintis nuo šalčio atšiauriomis žiemomis.

Vaizdas:Cows with Child Herders - Village of Xinaliq - Caucasus Mountains - Azerbaijan (17460426463).jpg|Vaikai gena karves
Vaizdas:PXL 20230318 111851638.jpg|Džiovinto mėšlo plytelės, naudojamos kaip kuras
Vaizdas:Village of Xinaliq - Caucasus Mountains - Azerbaijan - 12 (18079206531).jpg|Daržas
Vaizdas:Xınalıqlıların qoyun sürüsü 15.05.2006-2.jpg|Avių banda
Vaizdas:Xınalıq kəndinin atlı sakinləri.jpg|Chinalugai ant arklių

## Dar skaityti
Kiti kaimai, įrašyti į pasaulio paveldo sąrašą:
* Širakava ()
* Jangdongas ()
* Meimandas ()
* Holokė ()

## Nuorodos