open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Partija (reikšmės)

Žodis **partija** gali reikšti:

* partija – politinė partija
* partija – žaidimas nuo pradžios iki galo, kartais – žaidimo etapas. Pvz., *šachmatų partija*. Taip pat – tam tikru būdu sužaistas žaidimas, pvz.:
** ispaniškoji partija
** itališkoji partija
* partija – tam tikra gaminių ar prekių visuma
* partija – daugiabalsio veikalo dalis vienam balsui ar instrumentui
* partija – grupė kareivių, specialistų ar kitokių, atliekanti specialią užduotį. Pvz., žvalgų partija, geologų partija.
** partija – kartu veikiančių veikėjų grupė vaidmenų žaidime
* partija – esamas ar galimas santuokos partneris, dažnai svarstomas naudingumo požiūriu
* partija – vieną pusę atstovaujanti asmenų (šalininkų) grupė turnyre, politiniame ar kitokiame interesų konflikte. Iš šios prasmės kilęs ir terminas *[[partizanas]]*, reiškianti tokios partijos narį.

Taip pat:
* Partija – šalis, kurioje gyveno partai.
1924 m. vasaros olimpinės žaidynės

**1924 m. vasaros olimpinės žaidynės**, oficialiai **VIII olimpinės žaidynės** – tarptautinės sporto varžybos, vykusios 1924 m. gegužės 4 – liepos 27 d. Paryžiuje, Prancūzijoje. Pagrindinis žaidynių stadionas – Yves du Manoir olimpinis stadionas. Tai buvo jau antrosios žaidynės, įvykusios moderniųjų olimpinių žaidynių steigėjo Pierre de Coubertin gimtajame mieste. Dėl teisės surengti žaidynes Paryžius taip pat varžėsi su Amsterdamu, Los Andželu, Rio de Žaneiru ir Roma. 1924 m. vasaros olimpinės žaidynės tapo pirmosios Lietuvos sportininkams.

## Sporto šakos

Žaidynių metu taip pat vyko šešios demonstracinės sporto šakos: baskų pelota, baidarių ir kanojų irklavimas, jau de paume, savatė, tinklinis ir beisbolas.

## Šalys dalyvės

VIII olimpinėse žaidynėse pasirodė atstovai iš 44 šalių. Ekvadoras, Haitis, Airija, Lietuva, Filipinai, Meksika ir Urugvajus pasirodė primą kartą olimpinėse žaidynėse. Latvija ir Lenkija dalyvavo savo pirmose vasaros žaidynėse, nes prieš tai pasirodė 1924 m. žiemos olimpinėse žaidynėse.

## Medalių lentelė

## Lietuva žaidynėse

* Dviračių sportas
** Isakas Anolikas *(nebaigė)*
** Juozas Vilpišauskas *(nebaigė)*
* Futbolas

## Nuorodos

* svetainė
Beržėnų seniūnija

**Beržėnų seniūnija** – administracinis teritorinis vienetas Gruzdžių valsčiuje, 1897–1915 m. ir 1918–1945 m. turėjęs ribotos savivaldos teises.

## Istorija
Beržėnų seniūnija įsteigta 1897 m. 

|-
| 1897|| ||  || 
Akmenynės viensėdis (prie Lepšių), Aleksandrovkos palivarkas, Bartkūnų palivarkas, Beržėnų palivarkas, Bemeliai, Buvainiai, Dargiai, Draskai (prie Lepšių), Dubovkos palivarkas, Džiugiai, Gulbinai, Gurbų palivarkas, Jauniūnai, Juodžių palivarkas, Kančiūnai, Lepšiai, Linkaičiai, Margas (viensėdis prie Trumpaičių), Marvynos palivarkas, Mastiškiai, Mažieji Sliekiai (palivarkas), Pajuodžiai (Baddvario palivarkas), Povilaičiai, Rakiškiai, Rimšelių palivarkas, Rubežninkai, Rudiškiai, Siverso palivarkas, Sliekių palivarkas, Staneliai, Šilmikiai, Šimkūnai, Trumpaičiai, Trumpaitėliai, Vaišnoriai, Vidginiai, Vyganis (prie Šimkūnų), Virsnis, Žmirkliai.
|-
|-
| 1920|| || 762  *([[1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas|1923 m.]])* || 
Bartkūnai, Beržėnai, Buvainiai, Gulbinai, Laumakiai, Lepšiai, Pamūšis, Trumpaitėliai, Vaišnoriai
|-
| 1932 || 24,31 || 1247 || 
Bargavonės, Bartkūnai, Beržėnai, Buvainiai, Gulbinai, Gurbai, Lepšiai, Pamūšis, Staneliai, Šilmikiai, Trumpaitėliai, Vaišnoriai
|}

1947 m. beveik visa Beržėnų seniūnija prijungta prie Joniškio valsčiaus, Gruzdžių valsčiui liko dalis Bartkūnų ir Gurbai.

## Seniūnai
* 1920–1929 m. – Rokas Pirantas,
* 1929–1940 m. – Mykolas Šliažas 

## Šaltiniai
Junijai

**Junijai** () – viena seniausių ir įtakingiausių patricijų giminių senovės Romoje. Ši giminė buvo svarbi ir įtakinga dar Romos karalystės periodo pabaigoje. Lucijus Junijus Brutas buvo karaliaus Tarkvinijaus Išdidžiojo sūnėnas, o po karaliaus išvijimo 509 m. pr. m. e. – vienas iš pirmųjų Romos respublikos konsulų.

Plati Junijų giminė buvo susiskaidžiusi į kelias atšakas: Brutus, Bubulkus, Silanus ir kitas.

## Žymesni nariai

* Lucijus Junijus Brutas
* Gajus Junijus Bubulkas Brutas, trissyk Romos konsulas ir Romos diktatorius (302 m. pr. m. e.)
* Markas Junijus Pera, diktatorius 216 m. pr. m. e. (Antrojo Pūnų karo metu).
* Markas Junijus Brutas jaunesnysis, liberatorius, vienas iš sąmokslo prieš Cezarį lyderių
* Junija Silana, Lepido žmona
* Junija Klaudila, dar žinoma kaip Junija Klaudija – Kaligulos žmona
* Lucijus Junijus Moderatas Kolumela, I a. Romos rašytojas, kurio *De Re Rustica* šiuo metu yra svarbiausias istorinis šaltinis apie sen. Romos žemdirbystę.
Verbūnų seniūnija

**Verbūnų seniūnija** – administracinis teritorinis vienetas Gruzdžių valsčiuje, 1897–1915 m. ir 1918–1945 m. turėjęs ribotos savivaldos teises.

## Istorija
Verbūnų seniūnija įsteigta 1897 m., panaikinta 1945 m. 

|-
| 1897|| ||  ||Augučiai, Auksučiai, Biržiai, Biržiai-Mūrai, Berizovkos palivarkas, Dabruolė (viensėdis), Egėliškės dvaras, Egėliškės, Gailiūnai (viensėdis), Georgijevkos palivarkas, Gruzdžiai (viensėdis), Gruzdžių dvaras, Gruzdžiai, Jaciūniškės (viensėdis prie Rakandžių), Jauneikiškės (viensėdis), Jauneliai, Jurgaičiai, Kapočiai-Rimšupis (viensėdis prie Lygudų), Lygudai, Lygudiškė (viensėdis), Lukošaičiai, Lukštas (viensėdis prie Mažeikių), Luponiai, Maldenių palivarkas, Maldeniškės (viensėdis), Maniūšiai, Maniūšių palivarkas, Margai (viensėdis prie Lukošaičių), Matūzmargis (viensėdis, Gulbinų miškas), Mažeikiai, Medsėdų palivarkas, Minkštakiai I ir II, Monstaičiai (viensėdis prie Nuomininkų), Normančiai, Norutaičiai, Norvaišiai, Nuomininkai, Ober-Luponiai (viensėdis), Osinovkos palivarkas, Pakarniai, Pakarniukai, Pidvalakis (viensėdis prie Biržių), Povariškės (viensėdis prie Jaunelių), Povariškės (viensėdis, Gulbinų miškas), Priedai (viensėdis prie Ober-Luponių), Radimai (viensėdis prie Maniūšių), Radimai-Srutis (viensėdis prie Maniūšių), Radviliai, Rakandžiai, Raudiškės palivarkas, Raudiškės viensėdis, Sauginiai, Sneigiai, Šepkaičiai (palivarkas, I ir II bajorkaimiai), Šiupyliai, Varčiuliai (I ir II viensėdžiai prie Pakarniukų), Verbūnų palivarkas, Vygonas (viensėdis prie Minkštakių I), Vygonas (viensėdis prie Normančių), Vileikių palivarkas, Vileikiškės desintinai (prie Šiupylių), Vosyliškės (viensėdis prie Norvaišių), Žiogai.
|-
| 1920|| || 838  *([[1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas|1923 m.]])* ||Apušėliai, Aukštuoliai, Berželiai, Jauneliai, Jurgaičiai, Maniūšiai, Pakarniai, Pakarniukai, Radimai, Varčiuliai, Verbūnai.
|-
| 1932 || 390 || 1558 ||Apušėliai, Aukštuoliai, Berželiai, Jauneliai, Jurgaičiai, Lygudai, Maniūšiai, Nuomininkai, Pakarniai, Pakarniukai, Radimai, Varčiuliai, Verbūnai, Žiogai.
|}

## Seniūnai
* Pranas Paražinskas
* Jonas Trumpulis

## Šaltiniai
Lygudų seniūnija

**Lygudų seniūnija** – administracinis teritorinis vienetas Gruzdžių valsčiuje, 1918–1932 m. turėjęs ribotos savivaldos teises. Centras – Gruzdžių dvaras.

## Istorija
Lygudų seniūnija įsteigta 1918 m., panaikinta 1932 m. 

|-
| 1920|| || 688  *([[1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas|1923 m.]])* ||Gruzdžių dvaras, Lygudai, Sauginiai, Žiogai.
|}

## Šaltiniai
Sergejus Draščiukas

**Sergejus Draščiukas** (g. 1959 m. rugsėjo 13 d. Rusijoje) – Lietuvos karininkas (pulkininkas), Sausumos pajėgų štabo viršininkas.

## Išsilavinimas
* 1976–1980 m. – Priešlėktuvinės gynybos aukštoji karo mokykla
* 1997 m. – Karališkosios Danijos karo akademijos kursai
* 2006–2007 m. – JAV kariuomenės vadovybės ir generalinio štabo koledžas

## Kariniai laipsniai
* 1994 m. – majoras
* 1999 m. – pulkininkas leitenantas
* 2008 m. – pulkininkas (laikinas)
* 2009 m. – pulkininkas

## Profesinė patirtis
* 1993 m. – LKB Marijampolės motodesantinio bataliono (MDB) štabo viršininko pavaduotojas
* 1994 m. – LKB Marijampolės MDB štabo viršininkas-vado pavaduotojas
* 1995 m. – MPB „Geležinis Vilkas“ žvalgybos tarnybos viršininkas
* 1997 m. – MPB „Geležinis Vilkas“ Ruklos 2-ojo pėstininkų pulko LDK Algirdo vardo motodesantinio bataliono vadas
* 2001 m. – MPB „Žemaitija“ vado pavaduotojas
* 2002 m. – Vakarų karinės apygardos štabo viršininkas-vado pavaduotojas
* 2002 m. – Vakarų karinės apygardos vado pavaduotojas
* 2004 m. – Lenkijos daugianacionalinės divizijos štabas Irake, Tarptautinė taikos įvedimo operacija Persijos įlankos rajone
* 2005 m. – LK mokymo ir doktrinų valdybos vado pavaduotojas
* 2007 m. – Sausumos pajėgų štabo viršininkas

## Apdovanojimai
* Marijampolės MPB garbės ženklas „DLK Vytenis“
* Vardinis ginklas už nuopelnus krašto apsaugai
* KAS garbės ženklas „Už nuopelnus krašto apsaugai“,
* Lietuvos-Lenkijos bataliono ženklas,
* Pasižymėjimo tarnyboje ženklas už tarnybą Baltijos batalione,
* Medalis „Už pasižymėjimą“,
* Atminimo ženklas už asmeninį indėlį plėtojant Lietuvos transatlantinius ryšius bei LR pakvietimo į NATO proga,
* MPB „Geležinis vilkas“ garbės ženklas,
* KAS proginis įstojimo į NATO medalis,
* Lenkijos daugianacionalinės divizijos (Centro-pietų) medalis,
* KAS medalis „Už tarptautines misijas“,
* Medalis „Už pasižymėjimą“ ir kt.

## Nuorodos
* Sausumos pajėgų štabo viršininkas pulkininkas Sergejus Draščiukas. Biografija
Račių seniūnija

**Račių seniūnija** – administracinis teritorinis vienetas Gruzdžių valsčiuje, 1918–1932 m. turėjęs ribotos savivaldos teises. Centras – Račiai (Šiauliai).

## Istorija
Račių seniūnija įsteigta 1918 m., panaikinta 1932 m. 

|-
| 1920|| || ||Aukštrakiai, Dabruolė, Daujočiai, Jauneikiškės, Kudgaliai, Meštaičiai, Nuomininkai, Paupariai, Račiai, Strazdai
|-
| 1923 || || 573 || ||
|}

## Šaltiniai
Augustas Tamaliūnas

**Augustas Tamaliūnas** (1943 m. gegužės 28 d. Kaune – 2012 m. kovo 26 d.) – Lietuvos poetas, prozininkas, žurnalistas.

## Biografija
1970 m. Vilniaus universitete baigė žurnalistiką. Nuo 1991 m. Lietuvos rašytojų sąjungos narys. Dirbo Kauno spaudoje – laikraščiuose „Banga“, „Vakarinis Kaunas“, „Akistata“.

Palaidotas Karmėlavos kapinėse.

## Bibliografija
* Pasimatymai su savimi (humoreskos) – Vilnius, 1981.
* Smagūs rūpesčiai (humoreskos) – Vilnius: Vyturys, 1985.
* Laurų skonis (humoreskos) – Vilnius: Vaga, 1986.

## Šaltiniai
Piktuižių seniūnija

**Piktuižių seniūnija** – administracinis teritorinis vienetas Gruzdžių valsčiuje, 1897–1915 m. ir 1918–1945 m. turėjęs ribotos savivaldos teises.

## Istorija
Piktuižių  seniūnija įsteigta 1897 m., panaikinta 1945 m. 

|-
| 1897|| ||  ||Bargavonės, Bučiūnai, Bungiai desintiniai, Dargaičiai, Daugmaudžiai, Diržiai, Gedvydžiai, Jokūbaičiai, Kantminiai, Karveliai, Kiauklaukis, Kiaukliai, Kybarčiai, Laumakiai, Lauryniškės (viensėdis prie Poviliškių), Lazdinis (viensėdis prie Velviečių), Maldeniškės (viensėdis), Margas (viensėdis prie Ratkūnų), Mažuoliškės (viensėdis prie Dargaičių), Mikaičiai, Mimaičių palivarkas, Naujasis palivarkas, Piktuižiai, Poviliškiai, Raubaičiai, Raubaičių desintiniai, Ražai, Raskinis (viensėdis prie Raubaičių), Ratkūnai, Romutaičiai (viensėdis), Saveikiai, Velviečiai, Viesgirdžiai, Viesgirdžių viesėdis, Žagarinis (viesėdis prie Diržių).
|-
| 1920|| || 557  *([[1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas|1923 m.]])* ||Bungiai, Daugmaudžiai, Jokūbaičiai, Piktuižiai, Poviliškiai, Ratkūnai, Viesgirdžiai, Vosyliškės (viensėdis)
|-
| 1932 || 173,1 || 1751 ||Daugmaudžiai, Gedvydžiai, Medvalakė, Mikolaičiai, Norvaišiai, Piktuižiai, Ratkūnai, Viesgirdžiai, Vosyliškės.
|}

## Seniūnai
* Stepas Bušas, pavaduotojas Vladas Jonaitis

## Šaltiniai
Vilmantas Tamošaitis

**Vilmantas Tamošaitis** (g. 1966 m. balandžio 20 d., Salaperaugyje) – Lietuvos karininkas.

## Biografija
1992 m. pradėjo tarnauti Lietuvos kariuomenėje, paskirtas į Lauko kariuomenės brigados Alytaus motodesantinio bataliono Marijampolės būrio vado pareigas. 1992 m., įgijus bakalaurą, suteiktas leitenanto laipsnis.

1993–1999 m. tarnavo Marijampolės motodesantiniame batalione. Pradėjo kuopos vado pavaduotoju, vėliau tapo ginklų tarnybos viršininku, bataliono vado štabo viršininku. Baigė LKA bakalaurą.

2001 m., Bundesvero vadovybės akademijoje baigė tarptautinius Gynybos štabo-Admirolų štabo tarnybos kursus. Paskirtas vyresniuoju specialistu į LR KAM Gynybos štabo J3 gynybos planavimo skyrių.

2003–2005 m. vadovavo Didžiosios kunigaikštienės Birutės batalionui. 2005 m. paskirtas „Geležinio vilko“ štabo viršininku.

2008 m. mokėsi JAV Oro pajėgų koledže, apsigynė strateginių tyrimų magistro mokslinį laipsnį. 2008–2011 m. buvo „Geležinio vilko“ vadu.

2011–2016 m. LK Jungtinio štabo viršininkas.

Nuo 2016 m. LR KAM generalinis inspektorius.

## Išsilavinimas
* 1995 m. Lietuvos karo akademija, I pakopa
* 2000 m. Vokietijos Bundesvero vadovavimo akademija
* 2008 m. JAV Oro pajėgų universitetas, magistrantūros studijos

## Karjera
* Būrio vadas;
* Kuopos vado pavaduotojas;
* Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytenio MPB štabo karininkas;
* LDK Vytenio MPB štabo viršininkas;
* Gynybos štabo planavimo vyr. specialistas;
* Didžiosios kunigaikštienės Birutės motorizuotųjų pėstininkų bataliono vadas;
* Motorizuotosios pėstininkų brigados "Geležinis Vilkas" štabo viršininkas;
* MPB "Geležinis Vilkas" vadas;
* Lietuvos kariuomenės Jungtinio štabo viršininkas.

### Laipsniai
* 1992 m. lapkričio 20 d. – leitenantas
* 1994 m. lapkričio 21 d. – vyresnysis leitenantas
* 1996 m. gruodžio 30 d. – kapitonas
* 2001 m. lapkričio 22 d. – majoras
* 2005 m. birželio 28 d. – pulkininkas leitenantas
* 2008 m. birželio 27 d. – laikinasis pulkininkas
* 2009 m. rugsėjo 7 d. – pulkininkas
* 2012 m. – brigados generolas

## Įvertinimas
* 1997 m. – vardinis ginklas nuo Krašto apsaugos ministro;
* 1998 m. – Marijampolės MPB garbės ženklas "Didysis Lietuvos kunigaikštis Vytenis";
* 2004 m. – Krašto apsaugos sistemos proginis įstojimo į NATO medalis;
* 2004 m. – Motorizuotosios pėstininkų brigados „Geležinis Vilkas” garbės ženklas;
* 2005 m. – Pajėgų lygmens medalis "už pasižymėjimą";
* 2007 m. – Kariuomenės lygmens medalis "Už nuopelnus";
* 2010 m. - Kariuomenės lygmens medalis "Už nuopelnus";
* 2011 m. - Dvi kariuomenės vado vardinės dovanos.

## Šaltiniai
Saveikių seniūnija

**Saveikių seniūnija** – administracinis teritorinis vienetas Gruzdžių valsčiuje, 1918–1945 m. turėjęs ribotos savivaldos teises.

## Istorija
Saveikių seniūnija įsteigta 1918 m., panaikinta 1945 m. 

|-
| 1920|| || 672  *([[1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas|1923 m.]])* ||Bučiūnai (I ir II), Dargaičiai, Gurbai, Kantminiai, Kybarčiai, Raubaičiai, Ražai, 
|-
| 1932 || 220,3 || 1066 ||Bučiūnai, Dargaičiai, Diržiai, Jokūbaičiai, Kantminiai, Kybarčiai, Laumakiai, Poviliškiai, Raubaičiai, Ražai, Saveikiai.
|}

## Seniūnai
* Bazylis Odminis, pavaduotojas Felicijonas Lideikis.

## Šaltiniai
Baltapilvis alpinis čiurlys

: perimviečių regionai
: gyvena sėsliai
: Žiemaviečių, klajonių regionai, čia neperi
: atsitiktinai užklystantis
: tikėtini migracijų maršrutai

* *Apus melba* Linnaeus, 1758
* *Hirundo melba* Linnaeus, 1758

**Baltapilvis alpinis čiurlys** (*Tachymarptis melba*) – čiurlinių paukščių (*Apodiformes*) būrio, čiurlinių (*Apodidae*) šeimos, alpinių čiurlių (*Tachymarptis*) genties paukštis. 

Didesnis už juodąjį čiurlį ir stambesnio sudėjimo. Apdaras daugiausia tamsiai rudas. Kūno apačia ir pagurklis balti, aiškiai atskirti ruda krūtinės juosta. Kūno ilgis 20-23 cm, atstumas tarp abiejų išskleistų sprnų galų apie 57 (51-58) cm, sveria apie 100 (76-125) g. 

Deda 1-3, retai 4 kiaušinius. Kiaušiniai balti, ovalūs - 30,5 x 19,2 mm. Peri abu poros nariai nuo 17 iki 23, vidutiniškai apie 20 dienų.

Gyvena apie 21—26 metus.

Nenusileisdami, ore gali išbūti daugiau kaip 200 dienų. Per dieną nuskrenda apie 600-1000 kilometrų. 

Gyvena ir peri nuo Viduržemio jūros pakrančių, stepių iki vidurinių juostų kalnuotų zonų. Perimviečių rytinis arealas tęsiasi nuo Mažosios Azijos, Arabijos pusiasalio iki pietvakarinių Himalajų kalnų. Taip pat perimvietės PAR. 

Šiaurės pusrutulio populiacjos žiemoja Užsachario Afrikoje, pietų pusrutulio populiacijos Zimbabvėje ir gretimuose regionuose. 

Sėsliai gyvena vakarų, pietvakarių, pietų Indostano, Rytų Afrikos, Madagaskaro, Pietvakarių Afrikos populiacijos.

Šiuo metu arealas plečiasi, plinta vis šiauriau. 

Į Lietuvą užklysta retai ir šalyje perinčių šios rūšies paukščių iki šiol neaptikta.

## Galerija

Vaizdas:Avo_apumel11a.jpg|Baltapilvio alpinio čiurlio portretas
Vaizdas:Alpi1.jpg|Baltapilvis alpinis čiurlys
Vaizdas:Alpine_Swift.jpg|Baltapilvis alpinis čiurlys
Vaizdas:Alpineswift25.jpg|Baltapilvio alpinio čiurlio morfologinis piešinys
Vaizdas:Tachymarptis_melba_MHNT_ZOO_2010_11_159_RdN_Mekn%C3%A8s.jpg|Baltapilvio alpinio čiurlio kiaušiniai


## Šaltiniai

## Nuorodos
* youtube.com / Alpine Swift - Alpensegler - Apus melba (vaizdo medžiaga filmuota 2017 m. rugpjūčio mėn, Bazelyje, (Šveicarija))
Kampai (Balninkai)

**Kampai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 7 km nuo Balninkų.

## Istorija

1910 m. minimas juodraštinėje Balninkų bažnyčios priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pabarai

**Pabarai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 6 km į rytus nuo Balninkų, prie kelio . Šalia plyti raistas.

## Istorija

Palivarkas *Poborcy* pažymėtas 1812 m. Balninkų parapijos topografiniame žemėlapyje. 1910 m. minimas juodraštinėje Balninkų priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuliniai (Videniškiai)

**Kuliniai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės vakaruose, 6 km nuo Videniškių.

## Istorija

1790 m. Alantos bažnyčios metrikų knygos vietą *Kuliszki* galima tapatinti su dab. Kuliniais. 1910 m. juodraštinėje Balninkų bažnyčios priešvedybinės apklausos knygoje minima *Kulino* viensėdija.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mečislovas Žalakevičius

**Mečislovas Žalakevičius** (g. 1949 m. gegužės 19 d. Dotnuvoje, Kėdainių apskrityje) – Lietuvos mokslininkas, biomedicinos mokslų ekologijos habilituotas daktaras. Lietuvos MA tikrasis narys akademikas. Lietuvos mokslų akademijos Biologijos, medicinos ir geomokslų skyriaus biuro narys, šio skyriaus Bendrosios biologijos sekcijos pirmininkas.

## Biografija
1967–1972 m. studijavo Vilniaus universitete, 1973–1977 m. tuometiniame Zoologijos ir parazitologijos institute aspirantūroje.

1972–1973 m. dirbu Zoologijos ir parazitologijos institute inžinieriumi, 1977–1979 m. – vyriausiuoju inžinieriumi. Iki 1984 m. buvo grupės vadovas, vėliau Ornitologijos laboratorijos vedėjas. Nuo 1989 m. – Ekologijos instituto direktoriaus pavaduotojas mokslui ir studijoms, nuo 1992 m. – Sausumos ekosistemų skyriaus vadovas, 2003–2010 m. – Ekologijos instituto direktorius, 2010–2013 m. Gamtos tyrimų centro direktorius. Yra parašęs apie 200 mokslinių straipsnių ir 60 mokslinių monografijų, žodynų ir knygų (vienas ir su bendraautoriais), sukūręs naują paukščių migracijos reguliavimo teoriją, pasiūlęs naują mokslui biologijos mokslo šaką - Klimato kaitos ornitologiją (monografija 2017 m.).

1996 m. suteikta Lietuvos mokslo premija. 2007 m. įteikta Lietuvos MA Tado Ivanausko premija už nuopelnus gamtosaugos srityje. 2019 m. kartu su Irena Žalakevičiene apdovanoti Valstybinės lietuvių kalbos komisijos diplomais ir skulptūrėlėmis "Sraigė" už lietuvių kalbos terminijos kūrimą ir kalbos puoselėjimą (žodynas Paukščių pavadinimų žodynas, 2009 m.).
Upeliškis (Molėtai)

**Upeliškis** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 6 km nuo Laičių. 

## Istorija

Kaimas minimas 1795 m. Alantos bažnyčios mirusiųjų metrikų knygoje, 1911 m. – juodraštinėje Balninkų bažnyčios priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vengriai (Molėtai)

**Vengriai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 11 km nuo Balninkų. Šalia telkšo Libertavos ežeras.

## Istorija

Kaimas *Vengriški* pažymėtas 1812 m. Balninkų parapijos topografiniame žemėlapyje. 1905 m. minimas juodraštinėje Balninkų priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiupylių seniūnija

**Šiupylių seniūnija** – administracinis teritorinis vienetas Gruzdžių valsčiuje, 1918–1945 m. turėjęs ribotos savivaldos teises. Centras – Šiupyliai.

## Istorija
Šiupylių seniūnija įsteigta 1918 m., panaikinta 1945 m. 

|-
| 1920|| || 890  *([[1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas|1923 m.]])* ||Augučiai, Lukošaičiai, Norvaišiai, Rakandžiai, Šepkaičiai (kaimas ir dvaras), Šiupyliai, Vileišiškės. 
|-
| 1932 || 385,6 || 1558 ||Augučiai, Biržiai, Dargaudžiai, Lukošaičiai, Maldeniai, Mažeikiai, Rakandžiai, Sauginiai, Šėkščiai–Šiūrai, Šepkaičiai (kaimas ir dvaras), Šiupyliai, Vileišiškės.
|}

## Seniūnai
* Kazys Stankaitis, pavaduotojas Antanas Raubickas.

## Šaltiniai
Šelvenų seniūnija

**Šelvenų seniūnija** – administracinis teritorinis vienetas Gruzdžių valsčiuje, 1918–1945 m. turėjęs ribotos savivaldos teises. Centras – Šelvenai.

## Istorija
Šelvenų seniūnija įsteigta 1918 m., panaikinta 1945 m. 

|-
| 1920|| || 603  *([[1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas|1923 m.]])* ||Aušgiriai, Burbinai, Čeponiai, Dargaudžiai, Gaižiškės, Griežiškės, Miliškės, Piktaičiai, Puodiškės, Šelvenai, Šemetiškiai, Tulminai, Žvirbliškės.
|-
| 1932 || 338,3 || 1029 ||Aušgiriai, Burbinai, Čeponiai, Gaižiškės, Griežiškės, Mikutaičiai, Miliškės, Piktaičiai, Puodiškės, Rausiškės, Skobiškės, Šelvenai, Šemetiškiai, Tulminai, Žvirbliškės. 
|}

## Seniūnai
* Jonas Greitjanis, pavaduotojas Zigmas Girdvainis.

## Šaltiniai
Skritakalnis

**Skritakalnis** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 6 km nuo Alantos.

## Istorija

1914 m. *Skrituolkalnio* vienasėdis minimas juodraštinėje Balninkų bažnyčios priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zdoniškiai (Molėtai)

**Zdoniškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Giedraičių.

## Istorija

1775 m. Zdoniškių dvaras minimas Giedraičių bažnyčios mirusiųjų metrikų knygoje. 1838 m. minimas palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paraudinė

**Paraudinė** (arba ***Parudinė***) – viensėdis Molėtų rajono savivaldybės šiaurės rytuose, 3 km nuo Laičių. Išlikęs Paraudinės dvaras, stūkso Paraudinės piliakalnis. Šalia eina kelias .

## Istorija

1913 m. Paraudinės dvaras minimas juodraštinėje Balninkų bažnyčios priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Valdomų seniūnija

**Valdomų seniūnija** – administracinis teritorinis vienetas Gruzdžių valsčiuje, 1918–1945 m. turėjęs ribotos savivaldos teises. Centras – Valdomai.

## Istorija
Valdomų seniūnija įsteigta 1918 m., panaikinta 1945 m. 

|-
| 1920|| || 827  *([[1923 m. Lietuvos gyventojų surašymas|1923 m.]])* ||Dimšiai, Povilaičiai, Šilmikiai, Taurakiai, Valdomai (kaimas ir dvaras).
|-
| 1932 || 290 || 1127 ||Aukštrakiai, Dabruolė, Daujočiai, Dimšiai, Jauneikiškės, Maldeniškės, Monstaičiai, Paupariai, Račiai, Taurakiai, Valdomai (kaimas ir dvaras). 
|}

## Seniūnai
* Kazys Lementauskas, pavaduotojas Vladas Čekanauskas.

## Šaltiniai
Papiškiai (Balninkai)

**Papiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 7 km į pietryčius nuo Balninkų. 

## Istorija

1739 m. minimas Balninkų krikšto metrikų knygoje. Pavadinimas rodo, kad tai galėjo būti Balninkų bažnyčiai priklausantis kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Smėlinka (Alanta)

**Smėlinka** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės šiaurės vakaruose, 8 km nuo Laičių.

## Istorija

1919 m. minimas juodraštinėje Balninkų bažnyčios priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Krupeliai

**Krupeliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės vakaruose, 7 km į vakarus nuo Videniškių, prie kelio .

## Istorija

1920 m. minimas juodraštinėje Balninkų bažnyčios priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Surgėnai

**Surgėnai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės pietryčiuose, 6 km nuo Arnionių I.

## Istorija

Kaimas užrašytas 1851 m. Joniškio bažnyčios brolijos išlaidų knygoje, 1922 m. – juodraštinėje Balninkų bažnyčios priešvedybinės apklausos knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vaškonys

**Vaškonys** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Dūkšto, 2 km į rytus nuo Dūkštelių. 0,6 km į šiaurės vakarus nuo kaimo, 300 metrų į rytus nuo geležinkelio „Vilnius – Turmantas“ ir 300 m į vakarus nuo geležinkelio Dūkštas-Visaginas stūkso Vaškonių piliakalnis. Kaimo rytuose teka Parsvytė. Kaimo vakariniame krašte eina krašto kelias  ir geležinkelis Dūkštas-Visaginas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė habilituotas biomedicinos mokslų daktaras, VU Medicinos fakulteto profesorius Algirdas Baubinas (1943–).

## Šaltiniai
Vilmingtonas

**Vilmingtonas** yra didžiausias miestas Delavero valstijoje Jungtinėse Amerikos Valstijose ir jis yra Christina River ir Brandywine Creek upių santakoje. 2010 m. Vilmingtone gyveno 70,851 gyventojų.

## Miestų partnerystė
*  Aradas, Izraelis
*  Fulda, Vokietija
*  Kalmaras, Švedija
*  Ningbo, Kinija
*  Olevano sul Tuskjanas, Italija
*  Ošogbas, Nigerija
*  Votfordas, Anglija, JK
Joma

**Jóma** – pramoninė Ispanijos kompanija, besispecializuojanti sportinės aprangos ir avalynės gamyboje. Kompanijos būstinė yra įsikūrusi Porltiljo de Tolede, nedideliame miestelyje netoli nuo Toledo (Ispanija) miesto.

## Istorija

### 1965–2000
Kompaniją 1965 m. įkūrė Fructuoso Lopez. „Joma“ pradėjo savo produkcijos gamybą turėdama vos 8 žmonių kolektyvą. Palaipsniui „Joma“ išsikovojo patikimo aukštos kokybės futbolo avalynės, futbolo aprangos, sportinės avalynės ir kasdienės aprangos gamintojo reputaciją.

1992 m. kompanija tapo pirmaujančia Ispanijoje pagal futbolo avalynės pardavimus. 1997 m. „Joma“ tapo salės futbolui skirtos avalynės ir aprangos pardavimų lyderiu. 2000 m. mažytė Porltiljo de Tolede įkurta gamykla išsivystė į šiuolaikišką 70 000 m² ploto patalpas užimančią įmonę. „Joma“ įkūrė savo mokslinių tyrimų centrą, kuris užsiima naujų sportinės avalynės rūšių kūrimu bendradarbiaujant su Toledo avalynės tyrimų asociacija ir Valensijos biomechanikos institutu.

### 2001–2009
Dabartinė „Joma“ – tarptautinė kompanija turinti savo dukterines įmones JAV, Vokietijoje, Kinijoje, Italijoje, Meksikoje, Honkonge, Panamoje bei platinanti savo prekes daugiau kaip 70 šalių. Kompanija vysto gamybą Ispanijoje, Kinijoje ir Meksikoje bei aprūpina darbu daugiau kaip 1000 darbuotojų. 2007 m. „Joma“ buvo priimta į Ispanijos pripažintų prekinių ženklų forumą kaip vienas iš 70 šalies prekės ženklų, labiausiai paplitusių pasaulyje bei lyderiaujančių savo srityje. 2007 m. kompanija teikė paramą daugiau kaip 40 profesionalių komandų ir daugiau kaip 500 sportininkų visame pasaulyje. 2009 m. kompanija sudarė rėmimo sutartį su Ispanijos lengvosios atletikos federacija, pagal kurią šios šalies lengvaatlečiai keturis ateinančius metus rungtyniavo vilkėdami „Joma“ sportinę aprangą.

## Produkcija
Kompanija gamina vyrišką, moterišką ir vaikišką sportinę aprangą bei avalynę tokioms sporto šakoms kaip futbolas, tenisas, fitnesas, lengvoji atletika, salės futbolas.

## Vadovybė
Prezidentas Fructuoso Lopez, kompanijos valdybos pirmininkas – Jose Manuel Lopez.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus Joma internetinis puslapis
Asjutas

**Asjutas** (, ) – miestas vidurio Egipte, prie Nilo upės. Gubernijos centras. ~400 tūkst. gyventojų. Yra universitetas, mieste gyvena gausi koptų bendruomenė.
## Istorija

Apie 3100 m. pr. m. e. Asjutas, tuomet žinomas kaip **Sauti** (*zAjwtj*) buvo 13-ojo Aukštutinio Egipto nomo sostinė. Čia klestėjo Vepvaveto ir Anubio kultas. Kadangi Vepvavetas buvo vaizduojamas kaip vilkas, graikai miestą pavadino **Likopoliu** ( t. y. "vilkų miestu").
Leo Gross

**Leo Gross** (1903 m. balandžio 6 d. Krosno, Galicija – 1990 m. lapkričio 8 d. Kembridže (Masačiusetse), JAV) – austrų-amerikiečių žydų kilmės teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, Tufts universiteto Flečerio teisės ir diplomatijos mokyklos profesorius (1944–1980 m.).

## Biografija
Vienos universitete baigė valstybės, tarptautinės teisės ir ekonomikos mokslus. 1927 m. apgynė politikos mokslų disertaciją, daktaras. Vadovas teisės teoretikas Hans Kelsen. Gavęs Rockefeller fondo stipendiją, 1929–1931 m. *[[London School of Economics and Political Science|London School of Economics]]* (LSE), Kolumbijos bei Harvardo universitetuose studijavo teisę ir teisės filosofiją. 1931 m. apgynė disertaciją, teisės mokslų daktaras. Grįžęs į Europą, buvo Hans Kelsen asistentas Kelno universitete.

1958 m. Fulbright profesorius Kopenhagos universitete, 1966 m. – Tokijo ir Hitocubaši universitetuose.

## Bibliografija
* *The International Court of Justice and the United Nations.* Reihe: *Collected Courses of the Hague Academy of International Law.* Band 120. Den Haag 1967
* *The Future of the International Court of Justice.* 2 tomai. Dobbs Ferry 1976
* *Essays on International Law and Organization.* 2 tomai. Dobbs Ferry 1984

## Šaltiniai
Arnold Duncan McNair

**Arnoldas Dankanas Makneiras** CBE, KC, FBA (; 1885 m. kovo 4 d. Londone 1975 m. gegužės 22 d. Kembridže) – britų teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, Kembridžo universiteto (UK) Whewell tarptautinės teisės katedros profesorius (1935–1937), Tarptautinio Teisingumo Teismo (ICJ) teisėjas (1946–1955), teismo pirmininkas (1952–1955), EŽTT pirmininkas (1959–1965).

## Biografija
Iki 1909 m. studijavo teisę Kembridžo universiteto Gonville and Caius koledže, kuriame vėliau pats dėstė. 1925 m. Kembridžo universitete apgynė disertaciją, teisės mokslų daktaras.

Laikinai buvo solisitorius Londone, Londono ekonomikos mokyklos (LSE) tarptautinės teisės dėstytojas. 1912 m. tyrėjas (Fellow) ir vėliau vyresnysis tutorius (Gonville and Caius College). 1937 m. Liverpulio universiteto vicekancleris.

1912 m. vedė. Užaugo sūnus ir 3 dukros.

## Bibliografija
* *The Law of the Air.* London 1932, 1953, 1964
* *Roman Law & Common Law: a Comparison in outline.* Cambridge 1952
* *The Development of International Justice.* New York 1954
* *The Law of Treaties.* Oxford 1961
* *Lord McNair, Selected Papers and Bibliography.* Leiden und New York 1974

## Literatūra
* *McNair, Arnold Duncan, first Baron McNair.* In: Henry Colin Gray Matthew, Brian Howard Harrison: *Oxford Dictionary of National Biography.* Band 35. Oxford University Press, Oxford 2004, ISBN 0-19-861385-7, S. 930
* Robert A. Friedlander: *McNair, Arnold Duncan.* In: Warren F. Kuehl (Hrsg.): *Biographical Dictionary of Internationalists.* Greenwood Press, Westport 1983, ISBN 0-31-322129-4, S. 492/493
* Manfred Lachs: *The Teacher in International Law: Teachings and Teaching.* Martinus Nijhoff Publishers, Den Haag 1982, ISBN 90-247-2566-6, S. 104–106
Richard Reeve Baxter

**Richard Reeve Baxter** (1921 m. vasario 14 d. Niujorke 1980 m. rugsėjo 25 d. Bostone) – amerikiečių teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, humanitarinės teisės specialistas, Harvardo universiteto (1959–1979) profesorius, Tarptautinio Teisingumo Teismo (ICJ) teisėjas.
 
## Biografija
Brown universitete, Harvardo, Kembridžo ir Džordžtauno universitetuose studijavo teisę. 1942 m. Brown universiteto teisės bakalauras, 1948 m. – Harvardo u. teisės bakalauras.

Nuo 1959 m. profesorius, JAV URM, JAV gynybos ministerijos teisės patarėjas.
Nuo 1978 m. ICJ teisėjas. Vietoj jo vėliau išrinktas Stephen Myron Schwebel.

Nuo 1977 m. Tarptautinės teisės instituto (Institut de Droit international) narys.
 
## Bibliografija
* *Documents on the St. Lawrence Seaway. A Selection of Documents.* London 1960 und New York 1961
* *The Law of International Waterways. With Particular Regard to Interoceanic Canals.* Cambridge, Mass. und London 1964
* *The Panama Canal: Background Papers and Proceedings.* New York 1965 (bendraautoris)
* *The Law of International Drainage Basins.* New York 1967 (bendraautoris)

## Nuorodos
* ASIL Presidents: Richard Reeve Baxter  (anglų k.)
Čatnis

**Čatnis** (, ) – garnyras, plačiai naudojamas Indiškose virtuvėse, paduodamas kaip papildomas maistas prie kitų patiekalų arba kaip savarankiškas tarpinis valgis pabaigus pagrindinius patiekalus, prieš desertą.

## Tipai
Visi čatniai skirstomi į saldžiuosius ir aštriuosius. Daugumoje jų naudojami aštrūs prieskoniai, ir jiems gali būti naudojami įvairūs vaisiai ir daržovės: mangai, pomidorai, ananasai, tamarindas, papaja, mėta, svogūnas, kokosas ir pan. Jie troškinami ir paskaninami cukrumi, druska, imbieru, taip pat prieskoniais, tokiais kaip kalendra, kuminas, asfoetida.

Tradiciškai čatniai būdavo grūdami akmeninėje piestoje, bet moderniaisiais laikais naudojami mikseriai ir smulkintuvai.

Čatnių produktai labai įvairuoja priklausomai nuo Indijos regiono virtuvės:
* Pandžabo virtuvėje – mėta, svogūnas, tamarindas, mangas ir kt.
* Šiaurės Indijos virtuvėje – tamarindai, kalendra, česnakas, mėta, mangas, čili ir kt.
* Bengalijos virtuvėje – mangų, pomidorų, ananasų, tamarindų, papajų čatniai.
* Asamo virtuvėje – kalendra, špinatas, pomidoras, čili, ridikas, morka, agurkas, lęšiai ir t. t.
* Orisos virtuvėje – mėta, kokosas, mangas, apelsinas, pomidoras, džiovintos žuvys ir kt.
* Gudžarato virtuvėje – aštrūs laimo čatniai.
* Kanadų virtuvėje – kokosas, žemės riešutai, pomidoras, tamarindas, mangas, uradas, mėta, moliūgas, okra, imbieras ir t. t.
* Keralos virtuvėje – kokosas, mėta, mangas, džiovinta žuvis, krevetės, svogūnas ir kt.
* Maratų virtuvėje – mango, guramba, pančamritas, mirachicha thecha, žemės riešutai ir t. t.
* Telugu virtuvėje – kokosas, kalendra, čili, pomidoras, svogūnas, žemės riešutai, citrinos, tamarindai, mangas ir t. t.
* Tamilų virtuvėje – kokosas, kalendra, čili, pomidoras, svogūnas, imbieras, mangas, lęšiai ir kt.
Grėjaus namai

**Gray’s Inn** () – vieni iš keturių Anglijos (JK) advokatų rūmų (*[[Inns of Court]]*), vienijančių baristerius Anglijoje. Kiti rūmai atitinkamai yra *Honorable Society of* Middle Temple, *[[Inner Temple]]* bei *[[Lincoln’s Inn]]*. *Gray’s Inn* taip pat vad. Pastatų kompleksas, kuriame rūmai įsikūrę nuo XIV a. Jie yra šalia Karališkųjų Teisingumo rūmų (*[[Royal Courts of Justice]]*).

Rūmų šūkis – „Nešališkas teisingumas, lygybės, įstatymo viešpatavimo priežiūra, be baimės ar polinkių reguliuoja žmonių reikalus į geriausia“ (). 

## Istorija
*Inn* (arba *hospitium*) šiame kontekste reiškia miesto rūmus arba pensioną (ypač istoriniais laikais, turint omenyje studentų, studijavusių teisę, pesioną). Nuo XIX a. vidurio čia studentai jau nebėra rengiami.
    
## Nuorodos
* Gray’s Inn tinklavietė (anglų k.)
* Istorija, nariai
Londono ekonomikos ir politikos mokslų mokykla

**Londono ekonomikos ir politikos mokslų mokykla** (, **LSE**) – vienas žymiausių pasaulio universitetų ekonomikos, socialinių mokslų srityse. Vieta - Londonas. Britų universitetų G-5 grupės, Russell grupės, Association of Commonwealth Universities, European University Association, Community of European Management Schools, Association of Professional Schools of International Affairs bei Universities UK narys. Šūkis – “Atpažinti dalykų priežastis (). Įkurtas 1895 m.

8 700 studentų (*full-time*, 2009); 2/3 - ne Jungtinės Karalystės piliečiai, pusę – atvykėliai iš ne ES valstybių. 1 460 darbuotojų (vad. *full-time*, 2009 m.). Per 90 000 alumnų. 

## Draugijos
Per 150 draugijų. Baltijos šalių draugija vienija 21 studentą (1/2 narių – lietuviai, 1/3 – latviai, likusieji – estai). Baltijos šalių draugijos prezidente išrinkta ekonomikos pirmakursė Laura Narbutaitė. Sekretorė estė, o finansininkas latvis.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali LSE universiteto tinklavietė (anglų k.)
Martti Koskenniemi

**Martis Koskeniemis** (; g. 1953 m. kovo 18 d. Turku, Suomija) – suomių teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, diplomatas, Helsinkio universiteto profesorius, Eriko Castrén tarptautinės teisės ir žmogaus teisių instituto direktorius.

## Biografija
1977 m.  Turku universitete baigė teisę, teisės bakalauras. 1982 m. baigė podiplomines teisės studijas, teisės magistras (LL.M.). 1989 m. apgynė disertaciją, teisės mokslų daktaras.

1978-1994 m. įvairių Suomijos deleracijų tarptautinėse konferencijose bei organizacijose teisės patarėjas. Nuo 1994 m. tarptautinės teisės profesorius. Mokslinių interesų sritys – tarptautinių santykių, tarptautinės teisės istorija ir teorija.

Nuo 2003 m. Institut de Droit international, nuo 2005 m. Suomijos Akademijos narys.

## Bibliografija
* *International Law Aspects of the European Union.* Martinus Nijhoff Publishers, Den Haag 1998, ISBN 9-04-110488-7
* *Sources of International Law.* Ashgate Publishing, Burlington 2000, ISBN 1-84-014097-6
* *The Gentle Civilizer of Nations. The Rise and Fall of International law 1870–1960.* Cambridge University Press, Cambridge 2004, ISBN 0-52-154809-8
*   *From Apology to Utopia. The Structure of International Legal Argument.* Neuauflage (Originalausgabe 1989). Cambridge University Press, Cambridge 2005, ISBN 0-52-183806-1
* *La politique du droit international.* Pedone, Paris 2007, ISBN 2-23-300504-X

## Nuorodos
* Erik Castrén Institute of International Law and Human Rights - Martti Koskenniemi (suomių, švedų, anglų k.)
* Thomas Assheuer: *[http://www.zeit.de/2004/51/Interv__2fKoskenniemi?page=1 Tarptautinė teisė - ne Biblija]* Interviu su Martti Koskenniemi in: *[[Die Zeit]].* 2004
Britų akademija

**Britų akademija** (), oficialiai **Britų akademija istorijos, filosofijos ir filologijos studijoms skatinti** () – mokslo organizacija Jungtinėje Karalystėje, mokslų akademija. Turi 13 humanitarinių ir 8 socialinių mokslų sekcijas. Įkurta 1902 m. Kartu su Karališkąja draugija yra viena žinomiausių Jungtinės karalystės mokslo organizacijų.

Teikia premijas: *Derek Allen Prize*, *Burkitt Medal* (Fransiui Krofordui Berkitui atminti), *Grahame Clark Medal*, *Rose Mary Crawshay Prize*, *Sir Israel Gollancz Prize*, *Kenyon Medal for Classical Studies*', *Leverhulme Medal*, *Serena Medal*.

Žymūs nariai: Arturas Balforas (1848–1930), Isaja Berlinas (1909–1997); Džeimsas Braisas, pirmasis Braiso vikontas (1838–1922); Erikas Hobshomas (g. 1917 m.); Emilis Malis (1862–1954), prancūzų meno istorikas; Karlas Poperis (1902–1994).

## Sekcijos
2023 m. duomenimis, akademija turėjo 21 sekciją Humanitarinių ir Socialinių mokslų skyriuose:
;Humanitariniai mokslai
* Antika
* Teologija ir religijos studijos
* Afrikos ir Rytų studijos
* Lingvistika ir filologija
* Ankstyvųjų naujųjų laikų kalbos ir literatūros
* Šiuolaikinės kalbos, literatūros ir kitos medijos
* Archeologija
* Viduramžių studijos
* Ankstyvųjų naujųjų laikų istorija iki ~1800 m.
* Naujausiųjų laikų istorija nuo ~1800 m.
* Dailės ir muzikos istorija
* Filosofija
* Kultūra, medijos ir scenos menas

;Socialiniai mokslai
* Teisė
* Ekonomika ir ekonomikos istorija
* Antropologija ir geografija
* Sociologija, demografija ir socialinė statistika
* Politikos studijos: politikos teorija, valdžia ir tarptautiniai santykiai
* Psichologija
* Vadyba ir verslo studijos
* Švietimas

## Prezidentai
* Lordas Reay, 1902–1907
* Seras Edward Maunde Thompson, 1907–1909
* Samuel Butcher, 1909–1910
* Seras  Adolphus Ward, 1911–1913
* Vikontas Bryce, 1913–1917
* Frederic Kenyon, 1917–1921
* Erlas Balfour, 1921–1928
* H. A. L. Fisher, 1928–1932
* John William Mackail, 1932–1936
* Seras David Ross, 1936–1940
* J. H. Clapham, 1940–1946
* Seras Idris Bell, 1946–1950
* Seras Charles Kingsley Webster, 1950–1954
* Seras George Norman Clark, 1954–1958
* Seras Maurice Bowra, 1958–1962
* Lionel Robbins, 1962–1967
* Seras Kenneth Clinton Wheare, 1967–1971
* Seras Denys Lionel Page, 1971–1974
* Seras Isaiah Berlin, 1974–1978
* Seras Kenneth James Dover, 1978–1981
* Kun. Owen Chadwick, 1981–1985
* Seras Randolph Quirk, 1985–1989
* Seras Anthony Kenny, 1989–1993
* Seras Keith Thomas, 1993–1997
* Seras Tony Wrigley, 1997–2001
* Vikontas Runciman Doxford, 2001–2004
* Baronienė O'Neill Bengarvem, nuo 2005 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Britų akademijos tinklavietė (anglų k.)
Josef Laurenz Kunz

**Josef Laurenz Kunz** (1890 m. balandžio 1 d. Vienoje (Austrija) – 1970 m. rugpjūčio 5 d. Toledo, Ohio, JAV) – austrų ir amerikiečių teisininkas. teisėtyrininkas tarptautininkas, Toledo universiteto profesorius.

## Biografija
Studijavo teisę Londone, Paryžiuje ir Vienos universitete. Šiame buvo vienas iš mėgstamiausių Hans Kelseno mokinių. 1913 m. baigė studijas bei 1921 m. apgynė disertaciją, politikos mokslų daktaras. 1908–1909, 1914–1919 m. atliko karinę tarnybą Jungtinėje Austrijos-Vengrijos armijoje. 1927–1932 m. Vienos universiteto tarptautinės teisės privatdocentas.

1932 m. emigravo į JAV. 1932–1934 m. Rockefeller fondo tyrėjas (). Nuo 1934 m. iki pat tapimo emeritu Toledo universiteto tarptautinės teisės profesorius. Kitos interesų sritys – Lotynų Amerikos valstybių teisės filosofija. Paskelbė šios srities darbų ispanų kalba. Kviestini profesorius užsienio universitetuose. 1930, 1932 ir 1955 m. Hagos tarptautinės teisės akademijoje. Vienas iš dalykinio teisės žurnalo *[[American Journal of International Law]]* bei *Österreichische Zeitschrift für öffentliches Recht* leidėjų. 1957 m. Institut de Droit international narys. 1958 m. dėl ligos pasitraukė.

Apdovanojimai:
* Garbės daktaras, Universidad Nacional Autónoma de México, 1953 m.
* Austrijos mokslo ir meno garbės ženklas (), 1964 m.

## Bibliografija
* *Die völkerrechtliche Option.* Breslau 1925 (Band 1), 1928 (Band 2)
* *Die Anerkennung von Staaten und Regierungen im Völkerrecht.* Stuttgart 1928
* *Die Staatenverbindungen.* Stuttgart 1929
* *La filosofía del derecho latinoamericana en el siglo XX.* Buenos Aires 1951
* *The Changing Law of Nations - Essays on International Law.* Columbus 1968

## Šaltiniai
Ji Yun-Nam

**Či Jun Namas** (; 1976 m. lapkričio 20 d.) – Šiaurės Korėjos futbolininkas, rungtyniavęs saugo arba kairiojo gynėjo pozicijoje. 

## Karjera
Visą karjerą rungtyniavo Šiaurės Korėjos klube „4.25 Sports“.

## Rinktinė
Korėjos nacionalinėje rinktinėje rungtyniavo nuo 2006 m. 

Dalyvavo 2010 m. pasaulio futbolo čempionate, kur įmušė istorinį įvartį į Brazilijos rinktinės vartus.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Philip Jessup

**Filipas Džesapas** (; 1897 m. sausio 5 d. Niujorke, JAV – 1986 m. sausio 31 d. Niujorke) – amerikiečių teisininkas, teisėtyrininkas tarptautininkas, Kolumbijos universiteto profesorius, diplomatas, Tarptautinio Teisingumo Teismo (ICJ) teisėjas (1961–1970).
 
## Biografija
Hamiltono koledžo teisės bakalauras. 1924 m. Jeilio universiteto teisės magistras. 1927 m. Kolumbijos universitete apgynė disertaciją, teisės daktaras.

1925–1946 m. Kolumbijos universiteto dėstytojas, vėliau tarptautinės teisės profesorius, nuo 1946 iki 1961 m. Hamiltono Fish tarptautinės teisės ir diplomatijos katedros vedėjas. Nuo 1948 m. Institut de Droit international narys. Jo vardu pavadintas tarptautinės teisės teismo inscenizacijų konkursas ().
 
## Bibliografija
* *American Neutrality and International Police.* Boston 1928
* *A Modern Law of Nations.* 1948
* *Transnational Law* New Haven 1956
* *The Birth of Nations.* New York 1974

## Nuorodos
* ASIL prezidentai: Philip Caryl Jessup  (anglų k.)
Tarptautinės teisės institutas

**Tarptautinės teisės institutas** (, IDI) – teisininkus vienijanti organizacija. Veikla – stebėjimas, kaip vystosi teisė (srityse kaip tarptautinė teisė, tarptautinė privatinė teisė), jos plėtra. Institutą sudaro ne daugiau kaip 132 teisės ekspertai. Nauji asocijuoti, tikrieji bei garbės nariai priimami kooptacija. Pagal narių veikla laikomas mokslininkų draugija.
 
## Istorija
1873 m. rugsėjo 8 d. įkurta Gente (Belgija). Ceremonija vyko rotušėje.

Steigėjai – teisininkai tarptautininkai Carlos Calvo (Argentina), Gustave Rolin-Jaequemyns ir Émile Louis Victor de Laveleye (Belgija), Pasquale Stanislao Mancini ir Augusto Pierantoni (Italija), Tobias Asser (Nyderlandai), Gustave Moynier ir Johann Caspar Bluntschli (Šveicarija), David Dudley Field (JAV), James Lorimer (Jungtinė Karalystė, Vladimiras Pavlovičius Bezobrazovas (Rusija) ir vokiečių bei rusų teisininkas August von Bulmerincq, negalėjęs dalyvauti Steigiamajame susirinkime, nors ir buvo kviestas.
 
Iniciatoriai – Gustave Rolin-Jaequemyns ir Gustave Moynier. Pirmasis pirmininkas – Pasquale Stanislao Mancini. Kiti teisininkai, paveikę Instituto veiklą – rusų diplomatas Friedrich Fromhold Martens, ypač plėtojęs humanitarinę teisę bei iš Vokietijos kilęs Felix Stoerk, vicepirmininkas, austras Leopold Freiherr von Neumann. Garbės pirmininkai Gustave Rolin-Jaequemyns (1892), Gustave Moynier (1894), John Westlake (1911), Albéric Rolin (1923) ir Charles de Visscher (1954 m.).

1904 m. apdovanotas Nobelio taikos premija.
 
## Literatūra
* Edvard Hambro: *The Centenary of the Institut De Droit International.* In: *Nordic Journal of International Law.* 43/1973. Martinus Nijhoff Publishers, S. 9−17, 

## Nuorodos
* Tarptautinės teisės instituto tinklavietė (anglų, prancūzų k.)
Čoapos provincija

**Čoapos provincija** () – Kokimbo regiono (Čilė) provincija, kurios administracinis centras – Iljapelis.

## Geografija
Provincija yra Kokimbo regiono pietuose. Ji ribojasi:
* šiaurėje – su Limario provincija (Kokimbo regionas)
* rytuose – su San Chuano provincija (Argentina)
* pietuose – su Petorkos provincija (Valparaiso regionas)
* vakaruose – su Ramiuoju vandenynu.

Provinciją sudaro 4 komunos:
* Iljapelio komuna. Centras – Iljapelis.
* Salamankos komuna. Centras – Salamanka.
* Los Viloso komuna. Centras – Los Vilosas.
* Kanelos komuna. Centras – Kanela.

## Stambiausi gyvenamieji punktai

## Demografija
2002 m. Nacionalinio statistikos instituto (INE) atlikto gyventojų surašymo duomenimis provincijos gyventojų sudėtis tokia:

## Šaltiniai
Iljapelis

**Iljapelis** () – miestas Kokimbo regione (Čilė), Čoapos provincijos ir Iljapelio komunos centras.

## Iljapelio komuna

2006 m. komunoje (plotas 2629 km²) gyveno 30 355 gyv. (gyventojų tankis – 11,91 žm./km²).

Valjenaro komuna ribojasi:
* šiaurėje – su Kombarbalos komuna (Limario provincija Kokimbo regione)
* rytuose – su San Chuano provincija (Argentina)
* pietryčiuose – su Salamankos komuna (Čoapos provincija)
* pietuose – su Los Viloso komuna (Čoapos provincija)
* vakaruose – su Kanelos komuna (Čoapos provincija).

### Stambiausi gyvenamieji punktai

### Komunos administracinis suskirstymas
Komuną sudaro 12 rajonų:

## Šaltiniai
Vakarinis Kaunas

**„Vakarinis Kaunas“** – *vakarinis miesto laikraštis Kauno kraštui ir visai Lietuvai*, ėjęs nuo 1991 m. kovo 25 d. iki 1994 m. Kaune. 

## Istorija
Įsteigė ir leido UAB „Atžala“. Leistas 5 kartus, 1994 m. – 3 kartus per savaitę. Tiražas 1991 m. – 11 000 egz., 1993 m. – 8000 egz. Nuo 1992 m. leido atskirą priedą „Pop asorti“ (redaktorė D. Bendikaitė, (tiražas 11 300 egz.), kuris vėliau tapo savarankišku leidiniu. Vietoj „Vakarinio Kauno“ nuo 1994 m. leistas „Kauno kraštas“. 

Laikraštyje buvo rašoma apie to laiko Kauno gyvenimo pulsą, kėlė atgimstančios Lietuvos problemas, bandė ieškoti problemų sprendimo būdus. 

Laikraštyje dirbo žurnalistai: Venantas Butkus, Augustas Tamaliūnas, Rima Lipšienė, Donatas Visockas, Petras Katinas, Jurga Lieponytė ir kt.

Vyriausias redaktorius Antanas Marčiulionis.

## Šaltiniai
Elkio provincija

**Elkio provincija** – provincija Čilėje, Kokimbo regione. Provincijos administracinis centras yra La Serena. Plotas 16 894,8 km² ir turi 576 tūkst. gyventojų.

## Komunos
* Andakoljas
* Kokimbas
* La Higera
* La Serena
* Paiguanas
* Vikunija

## Šaltiniai
Federico Marchetti

**Federikas Marketis** (g. 1983 m. vasario 7 d.) – Italijos futbolininkas.

## Karjera
Atstovavo SS Lazio klubui.

## Karjera
Nuo 2009 m. atstovavo nacionalinę šalies rinktinei.

2009 m. gegužės mėnesį debiutavo draugiškose rungtynėse prieš Šiaurės Airijos rinktinę.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Morgan De Sanctis

**Morganas de Sanktis** (g. 1977 m. kovo 26 d.) – buvęs Italijos futbolininkas (vartininkas).

## Karjera

Karjerą pradėjo 1994 m. Pescara klube. Nuo 2009 m. atstovavo SSC Napoli.

## Rinktinė
Nuo 2005 m. atstovavo Italijos nacionalinei rinktinei.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Giampaolo Pazzini

**Džiampaolas Pacinis** (g. 1984 m. rugpjūčio 2 d.) – Italijos futbolininkas, puolėjas.

## Karjera
Rungtyniavo AC Milan klubo ir nacionalinės šalies rinktinėje.

Profesionalaus futbolininko karjerą italas pradėjo 2003 m. Atalanta klube, o nacionalinėje rinktinėje debiutavo 2009 m.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Salamanka (Čilė)

**Salamanka** () – miestas Kokimbo regione (Čilė), Čoapos provincijos ir Salamankos komunos centras.

## Salamankos komuna
2002 m. komunoje, kurios plotas 3398 km², gyveno 24 311 gyv. (tankis – 10,96 gyv./km²)
Salamankos komuna ribojasi:
* šiaurėje ir vakaruose – su Iljapelio komuna (Čoapos provincija Kokimbo regione)
* rytuose – San Chuano provincija (Argentina)
* pietvakariuose – su Los Viloso komuna (Čoapos provincija)
* pietuose – su:
** Petorkos provincija (Valparaiso regionas):
*** Petorkos komuna
*** Kabildo komuna
** San Felipės de Akonkagvos provincija (Valparaiso regione):
*** Putaendo komuna

## Stambiausi gyvenamieji punktai

### Komunos administracinis suskirstymas
Komuną sudaro 17 rajonų:

## Šaltiniai