open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Matematinė analizė

**Matematinė [[analizė]]** – bendras pavadinimas matematikos srities, susijusios su matematinėmis ribos ir konvergavimo sąvokomis bei iš jų išvestomis diferencijavimo ir integravimo operacijomis, taikant jas daugiausiai realių ir kompleksinių skaičių bei funkcijų kontekste. Matematinė analizė nagrinėja funkcijų „elgesį riboje“ („be galo mažoje“ arba „be galo didelėje“ begalybėje) bei tokias su tuo susijusias fundamentalias savybes kaip tolydumas, diferencijuojamumas, integruojamumas.

Matematinė analizė kilo griežtai suformulavus „be galo mažų dydžių skaičiavimo“ sąvokas.
Šių laikų matematikos pedagogikoje matematinė analizė yra laikoma aukštojo matematinio išsilavinimo pagrindu.

Diferencialinių lygčių teorijai, kompleksinio kintamojo funkcijų teorijai, variaciniam skaičiavimui, funkcinei analizei, diferencialinei geometrijai ilgainiui tapus atskiromis matematikos šakomis, matematinei analizei priskiriama tik realiųjų skaičių, ribų, eilučių teorija, diferencialinis ir integralinis skaičiavimas.

## Istorija
Istoriškai laikoma, kad matematinė analizė atsirado XVII amžiuje, kai Izaokas Niutonas ir Gotfrydas Leibnicas išrado integralinį ir differencialinį skaičiavimą.

XVII-XVIII amžiais tirti praktiškai panaudojami analizės skyriai – pokyčių skaičiavimas, diferencialinės lygtys, Furjė analizė, aproksimacinės eilutės. Skaičiavimo metodai sėkmingai taikyti aproksimuojant diskrečias problemas, naudojant tolygias funkcijas.

XVIII amžiuje matematinės funkcijos apibrėžimas dar buvo labai miglotas, bet XIX amžiuje Koši pirmasis sukūrė loginį integralinių ir diferencialinių skaičiavimų pagrindą, suformuluodamas Koši kriterijų. Jis taip pat pradėjo formalizuoti kompleksinės analizės sritį. Kiti matematikai (Puasonas, Liuvilis, Furjė) tyrė diferencialines lygtis dalinėmis išvestinėmis, taip pat harmoninės analizės problemas.

XIX amžiaus viduryje Rymanas suformulavo integravimo teoriją. Vėliau Karlas Vejerštrasas (*Karl Weierstrass*) tyrė analizės aritmetizavimą, taip pat įvedė šiuolaikinius matematinės analizės žymėjimus ε-δ, taip pat ribos apibrėžimą.
Vėlesni matematikai pradėjo tirti tolygumą ir realiuosius skaičius, kurių egzistavimas iki šiol buvo priimamas be įrodymo.

## Šaltiniai
Rusijos revoliucija

**Rusijos revoliucija** vadinami du vienas po kito sekę įvykiai Rusijos istorijoje. Pirma (Vasario Revoliucija) buvo nuversta caro autokratinė valdžia ir paskelbta respublika. Po to (Spalio Revoliucija) Lenino vadovaujami bolševikai nuvertė Laikinąją vyriausybę.

## Vasario revoliucija

Šios revoliucijos metu buvo nuversta caro valdžia, kurią susilpnino ilgas Pirmasis pasaulinis karas.

Revoliucija prasidėjo be aiškių lyderių ir formalių planų, o tai rodo, kad Rusijos liaudis buvo pribrendusi valdžios nuvertimui. Pagrindiniai įvykiai rutuliojosi šalies sostinėje Petrograde, kur 1917 m. vasario 23 d. eilėse prie maisto stovintys žmonės pradėjo demonstraciją. 1917 m. kovo mėnesį (pagal Julijaus kalendorių tai buvo vasaris) prasidėjo darbininkų streikai ir kareivių maištai, buvo pradėtos kurti Tarybos. Kovo 15 d. (kovo 2 d. pagal Julijaus kalendorių) imperatorius Nikolajus II atsisakė sosto ir valdžią perdavė laikinajai vyriausybei, vadovaujamai kunigaikščio G. Lvovo.

## Spalio revoliucija

Spalio revoliucija vadinamas rusų komunistų bolševikų sukilimas 1917 metais prieš pereinamąją A. Kerenskio menševikų vyriausybę. Po šios revoliucijos Rusijoje pradėta kurti socialistinė valstybė (RTFSR, Tarybų Sąjunga).

### Priežastys

1917 m. vasario revoliucija užbaigė carų valdymą Rusijoje, tačiau neišsprendė jokių esminių socialinių ir politinių problemų. Svarbiausias tuo metu buvo karo klausimas. Nuo 1914 m. Rusija viena iš pagrindinių Pirmojo pasaulinio karo dalyvių. Šis „modernus“ karas, reikalavęs aukšto pramoninio išsivystymo agrarinei Rusijai buvo per sunkus ir lėmė esančių socialinių problemų užaštrėjimą.

Po vasario revoliucijos Rusijoje valdė tiek parlamentas (Dūma) su pereinamąja Kerenskio vyriausybe, tiek darbininkų ir kareivių tarybos su savo Vykdomaisiais komitetais. Dėl nuolatinės konstitucijos turėjo nuspręsti Steigiamasis Susirinkimas, kuris (pagal pirmuosius planus) turėjo susirinkti lapkričio 25 d. Dėl to Laikinoji Kerenskio Vyriausybė negalėjo pradėti taikos derybų su Vokietija ir jos sąjungininkėmis.

### Eiga

Bolševikų vadovybė nesutarė, ar jie turėtų dalyvauti Konstitucinio Susirinkimo rinkimuose, ar vietoje to turėtų sukilti. Po karštų debatų Leninas su Trockiu sutarė, kad spalio 10 d. turi įvykti sukilimas.

## Pasekmės
Po revoliucijos kilusiame pilietiniame kare žuvo ar nukentėjo milijonai žmonių.
Integralinis ir diferencialinis skaičiavimas

**Integralinis ir diferencialinis skaičiavimas** – viena svarbesnių matematikos sričių, atsiradusi algebroje ir geometrijoje, o vėliau pradėta naudoti daugumoje matematikos sričių.

## Diferencialinis skaičiavimas

Pirmoji iš dviejų sąvokų – diferencialinis skaičiavimas**, tai matematikos šaka, tirianti [[Funkcija (matematika)|funkcijų]] [[Išvestinė|išvestines]], [[Diferencialas|diferencialus]], jų taikymą ir funkcijų savybes, susijusias su išvestinės ir diferencialo sąvokomis. Pagrindinė diferencialinio skaičiavimo tiriama problema – vieno dydžio akimirksnio pokytį palyginti su kitu dydžiu. Pavyzdžiai:
* Laisvai krintančio kūno greičio didėjimas (pagreitis) tam tikru laiko momentu.
* Iššauto sviedinio ar kulkos greičio ir trajektorijos praradimas.
* Augančio verslo pelningumo pokytis tam tikru laiko momentu.
* Mikroorganizmų tankio mitybinėje terpėje kitimas jiems nykstant ar besidauginant.

== Integralinis skaičiavimas ==
**Integralinis skaičiavimas''', tai matematikos sritis, tirianti įvairių integralų (neapibrėžtinio integralo, apibrėžtinio integralo, netiesioginio integralo, dvilypio integralo, trilypio integralo, daugialypio integralo, kreivinių integralų, paviršinio integralo, kompleksinio kintamojo funkcijos integralo) savybes, jų skaičiavimo metodus ir taikymą. Integralinis skaičiavimas yra atvirkščias skaičiavimas diferencialinio skaičiavimo atžvilgiu. Integralinio skaičiavimo sprendžiamų problemų pavyzdžiai:
* Tam tikro galingumo siurblio išsiurbto vandens kiekis, kintant siurbimo nuostoliams ir spaudimui.
* Įvairių sąlygų veikiamo verslo sukauptas pinigų kiekis.
* Tam tikro galingumo sniego valytuvo nukasamas plotas, esant skirtingam kritulių kiekiui.

## Taip pat skaitykite
* Matematinė analizė

## Šaltiniai
Funkcija (matematika)

Matematikoje **funkcija** – taisyklė, kuri vienam, arba keliems apibrėžimo srities aibės elementams priskiria vienintelį elementą kitoje – funkcijos reikšmių – aibėje. **Funkcijos apibrėžimo sritis** – aibė reikšmių, kurias įgyja nepriklausomas kintamasis, o **funkcijos reikšmių sritis** – aibė reikšmių, kurias įgyja priklausomas kintamasis.
Dviejų kintamųjų funkcijos kartais vadinamos **operacijomis**. Tuo tarpu funkcijos, kurių apibrėžimo aibėje yra kitos funkcijos, vadinamos **operatoriais**, arba „funkcionalais“.

Funkcija gali būti užrašoma formule, sąryšių simboliais (pavyzdžiui, f: A → B), ar lentele, kurioje surašyti visi apibrėžimo srities nariai ir juos atitinkančios funkcijos reikšmės. Labai dažnos tokios funkcijos, kurių argumentas ir reikšmė yra skaičiai, o sąryšis užrašomas formule, pavyzdžiui, f(x)=x^{2}, kur funkcija *f* priskiria kiekvienam skaičui jo kvadratą.

Funkcijų apibendrinimas – galimybė turėti kelis funkcijos argumentus. Pavyzdžiui:
: g(x,y) = xy
yra funkcija, kuri bet kuriems skaičiams *x* ir *y* paskaičiuoja jų sandaugą. Nors atrodo, kad tokia funkcija neatitinka apibrėžimo, nes turi daugiau nei vieną argumentą, galima nesunkiai įsivaizduoti, kad tai funkcija, kurios argumentas yra pora (*x*, *y*) iš aibės *R×R*.

## Istorija
Matematinį terminą „funkcija“ pirmasis 1694 m. panaudojo Gotfridas Leibnicas, apibūdindamas dydį, susietą su kreivės tam tikru tašku ar liestine. Tokios funkcijos dabar vadinamos diferencijuojamomis funkcijomis. Tokios funkcijos turi ribą ir išvestinę, kas yra diferencialinio ir integralinio skaičiavimų pagrindas.

XIX amžiuje funkcijos sąvoka formalizuota bei praplėsta. XIX amžiaus pabaigoje nepriklausomai vienas nuo kito beveik tuo pat metu šiuolaikinį funkcijos formalų apibrėžimą pateikė prancūzas Peteris Dirichlė ir rusas Nikolajus Lobačevskis.

## Funkcijos grafikas
Funkcijos y = f(x) grafikas yra aibė visų koordinačių plokštumos taškų (x; y), kurių abscisės yra argumento reikšmės, o ordinatės – funkcijos f(x) atitinkamos reikšmės.

## Taip pat skaitykite
* Lyginės ir nelyginės funkcijos

## Šaltiniai
Sparnas

Apie **sparną** skaitykite:
* Apie paukščių porinius skrendamuosius organus – straipsnyje Paukštis;
* Apie vabzdžių porinius skrendamuosius organus – straipsnyje Vabzdys;
* Apie lėktuvo porinę plokštumą skersai liemens – straipsniuose Lėktuvas ir Sparnas (aviacija);
* Apie malūnsparnio ar sraigtasparnio sraigto mentę – straipsniuose Malūnsparnis ir Sraigtasparnis;
* Apie vėjinio malūno sukamosios dalies plokštę – straipsnyje Vėjo malūnas;
* Apie pastato priestatą – straipsnyje Architektūra;
* Apie aviacijos dalinio tipą - straipsnyje Sparnas (dalinys).
Skaistažiedė

**Skaistažiedė** (*Chrysanthemum*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Dar kitaip vadinama **chrizantema** ( – „auksas“, *anthemos* – „žiedas“; daugelio šios genties rūšių žiedai geltoni kaip auksas). Augalai vienmečiai, pliki arba apaugę retais plaukeliais. Stiebas stačias ir nedaug šakotas. Lapai plunksniškai skiautėti, išsidėstę pražangiai. Graižai po vieną arba 2-10 išaugę stiebo ir šakų viršūnėse, gana stambūs. Žiedai geltoni (kultūrinių formų ir balti).

Gentyje 5 rūšys, paplitusios Viduržemio pajūrio šalyse, iš jų 4 rūšys įvairiose pasaulio šalyse dažnai auginamos kultūroje. Lietuvoje 1 užneštinė rūšis ir 2 auginamos:
* Margažiedė skaistažiedė (*Chrysanthemum carinatum*)
* Vainikinė skaistažiedė (*Chrysanthemum coronarium*). **Pav.**
* Dirvinė skaistažiedė (*Chrysanthemum segetum*)
Konyza

**Konyza** (*Conyza*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Tai vienmetės žolės, apaugusios į viršų palinkusiais plaukeliais. Graižai smulkūs, susitelkę į gana tankias šluoteles.

Lietuvoje auga viena rūšis – kanadinė konyza (*Conyza canadensis*).
Gludas

: *Tai straipsnis apie augalų gentį. Apie ežerą Kelmės rajone skaitykite straipsnyje [[Gludas (ežeras)]]*

**Gludas** (*Coreopsis*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinimas iš graikų k. *koris* – blakė, *opsis* – pavidalas; vaisiai panašūs į blakes. Gentyje apie 70 rūšių, paplitusių daugiausia Amerikoje, Afrikos tropikuose. Lietuvoje kaip dekoratyviniai augalai auginamos dvi rūšys:
* Stambiažiedis gludas (*Coreopsis grandiflora*)
* Darželinis gludas (*Coreopsis tinctoria*)

Tai nereiklūs augalai, jų žiedai tinka puokštėms.
Kreisvė

**Kreisvė** (*Crepis*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinimas iš graikų k. *krepis* – batas; augalo lapai primeną padą. Žoliniai augalai su stačiu stiebu, kurio viršutinė dalis šakota. Lapai išsidėstę pražangiai, dantyti, plunksniškai suskaldyti. Graižai vidutinio dydžio, gausiažiedžiai, sutelkti skėtiškoje arba pailgoje šluotelėje. Žiedai geltoni.

Gentyje daugiau kaip 200 rūšių. Lietuvoje auga 6:
*Dvimetė kreisvė (*Crepis biennis*)
*Žalioji kreisvė (*Crepis capillaris*)
*Švelnioji kreisvė (*Crepis mollis*)
*Pelkinė kreisvė (*Crepis paludosa*)
*Pievinė kreisvė (*Crepis praemorsa*)
*Šelmeninė kreisvė (*Crepis tectorum*). **Pav.**
Paskutinės Vilties provincija

**Paskutinės Vilties provincija** – Čilės provincija (Magelano ir Čilės Antarktidos regionas). Pavadinta pagal Paskutinės Vilties įlanką, kurią vienas kapitonas, ilgai nerasdamas įplaukimo į Magelano sąsiaurį, taip pavadino dėl to, kad tai buvo jo paskutinė viltis, kad tai – tas įplaukimas. Provincija svarbi turizmo atžvilgiu, čia yra Paino Bokštų nacionalinis parkas, kursuoja laivai į Puerto Montą, artimiausias oro uostas – Punta Arenase.

## Administracinis suskirstymas

Provinciją sudaro 2 komunos:
* Puerto Nataleso komuna. Centras – Puerto Natalesas
* Tores del Painės komuna. Centras – Vilja Sero Kastiljas.

## Šaltiniai
Kosmėja

: *Apie latvių muzikos grupę žr. [[Cosmos (grupė)]]*.

**Kosmėja** (*Cosmos*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinimas iš graikų k. *kosmos* – papuošalas; augalo gražūs žiedai. Vienmetės arba daugiametės žolės. Lapai keliskart siauromis skiltimis plunksniškai suskaldyti. Graižai ant ilgų plonų žiedynkočių. Gentyje 29 rūšys, augančios tropinėje ir subtropinėje Amerikoje. 

Lietuvoje darželiuose, kapinėse, sodybose auginama paprastoji kosmėja (*Cosmos bipinnatus*). 


Image:Cosmos bipinnatus0.jpg
Image:Cosmos bipinnatus1.jpg
Image:Cosmos bipinnatus2.jpg
Image:Cosmos bipinnatus4.jpg
Image:Cosmos bipinnatus5.jpg
Image:Cosmos bipinnatus6.jpg
1789 m.

**1789** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Liepos 11]]** d. – Silvestras Teofilis Valiūnas, poetas, žuvo 1831 m. sukilime (m. 1831 m.).

**Nedatuota**

* Juozapas Ignotas Lukaševičius, Lietuvos ir Lenkijos tapytojas (m. 1850 m.);
*Kaune pradėti numeruoti namai;
##### Neaprašyti

* **[[Sausio 4]] d. ** – Juozapas Rupeika, kanauninkas, raštijos darbuotojas, vertėjas (m. 1854);
* **[[Liepos 11]] d.** – Silvestras Teofilis Valiūnas, poetas, žuvo 1831 metų sukilime.

## Pasaulyje
### Įvykiai
* **[[Sausio 29]] d.** – Ngọc Hồi-Đống Đa mūšis: Vietnamo imperatorius Quang Trung nugalėjo kinų Cin (Qing) dinastijos pajėgas; viena didžiausių Vietnamo karinių pergalių;
***[[Vasario 4]] d**. – išrinktas pirmasis JAV prezidentas;
***[[Kovo 10]]** **d.** – Menashi–Kunashiro sukilimas Japonijoje - ainų tautos kova su japonais;
***[[Liepos 4]]** **d.** – JAV Kongresas išleido pirmą įstatymą (mokesčių tarifų klausimais);
***[[Liepos 14]] d.** – Paryžiuje miestelėnai įsiveržė į Bastiliją, tai laikoma Prancūzijos revoliucijos pradžia;
***[[Rugpjūčio 28]] d.** – Viljamas Heršelis atrado Saturno palydovą Enceledą;
* **[[Rugsėjo 22]] d.** – įvyko Rimnikų mūšis, vienas pagrindinių 1787–1792 m. Rusijos-Turkijos karo mūšių, kurio metu buvo sutriuškinta Turkijos kariuomenė.

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 16]]** d. – Georg Simon Ohm, vokiečių fizikas, Berlyno Mokslo Akademijos narys (m. 1854 m.).
* **[[Rugpjūčio 21]]** d. – Augustin Louis Cauchy, prancūzų matematikas, vienas matematinės analizės pradininkų, taip pat suformulavęs kelias svarbias kompleksinės analizės teoremas (m. 1857 m.).
* **[[Rugsėjo 15]]** d. – Džeimsas Fenimoras Kuperis, amerikiečių rašytojas romanistas, romantinės literatūros atstovas (m. 1851 m.).

## Nuorodos
1791 m.

**1791** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai
* **[[Gegužės 3]] d.** – priimta pirmoji ATR (Lenkijos Karalystės ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės) konstitucija.

### Gimtadieniai
* **[[Lapkričio 22]]** d. – Michalas Homolickis, Lietuvos medikas, istorikas, daktaras (m. 1861 m.).
* **[[Gruodžio 11]]** d. – Adomas Benediktas Jocheris, Lietuvos bibliotekininkas, bibliografas, filologas (m. 1860 m.).

**Nedatuota**

* Dominykas Kulakovskis, Lietuvos architektas (m. 1847 m.).

## Pasaulyje

### Įvykiai

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 21]]** d. – Karlas Černis, austrų pianistas, kompozitorius, fortepijono mokytojas. Geriausiai žinomi jo parašyti etiudai (m. 1857 m.).
* **[[Balandžio 23]]** d. – Džeimsas Bukananas, 15-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas, dirbęs šiose pareigose nuo 1857 iki 1861 metų. Jis buvo paskutinis JAV prezidentas gimęs 18-ajame amžiuje (m. 1868 m.).
* **[[Rugsėjo 22]]** d. – Maiklas Faradėjus, anglų mokslininkas, daug prisidėjęs kuriant elektromagnetinių reiškinių teoriją (m. 1867 m.).
* **[[Lapkričio 11]]** d. – Jozefas Muncingeris, šveicarų politikas, vienas pirmųjų Šveicarijos Federalinės Tarybos narių (m. 1855 m.).

**Nedatuota**

* Čarlzas Babidžas, anglų matematikas ir išradėjas. Suprojektavo Skirtumų mašiną, kurią galima laikyti pirmuoju šiuolaikinių kompiuterių prototipu (m. 1871 m.).

### Mirtys
* **[[Kovo 2]]** d. – John Wesley, tai krikščionių teologas, protestantų lyderis ir metodistų judėjimo įkūrėjas. Jis laikomas vienu iš garsiausių Anglijos teologų. John Wesley būnant penkerių metų, jį išgelbėjo iš gaisro. Šis gyvenimo įvykis neva pakeitęs visą John Wesley gyvenimą. (g. 1703 m.).
* **[[Gruodžio 5]]** d. – Volfgangas Amadėjus Mocartas, austrų kompozitorius, vienas žymiausių ir įtakingiausių klasicistinės muzikos kompozitorių (g. 1756 m.).

## Šaltiniai
1847 m.

**1847** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Balandžio 13]]** d. – Henrikas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas (m. 1917 m.).

**Nedatuota**

* Marija Magdalena Eitavičiūtė-Nagevičienė, Lietuvos visuomenės švietėja, spaudos platintoja, pirmojo lietuviško knygyno Kretingoje įkūrėja (m. 1927 m.).

### Mirtys
* **[[Kovo 18]]** d. – Dominykas Kulakovskis, Lietuvos architektas (g. 1791 m.).
* **[[Balandžio 27]]** d. – Stanislovas Bonifacas Jundzilas, Lietuvos mokslininkas filosofas, publicistas, botanikas, geologas (g. 1761 m.).
* **[[Rugpjūčio 1]]** d. – Jonas Čečiotas, Lietuvos visuomenės veikėjas, poetas, tautosakos rinkėjas (g. 1796 m.).
* **[[Gruodžio 28]]** d. – Ignacas Jakovickis, Lietuvos geologas, filosofijos kandidatas (g. 1794 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 11]]** d. – Tomas Alva Edisonas, amerikiečių išradėjas ir verslininkas, vienas produktyviausių išradėjų, savo vardu užpatentavęs net 1093 išradimus, nors kai kurie šių išradimų buvo tik senų patentų patobulinimai, o dalį išradimų padarė jo samdiniai (m. 1931 m.).
* **[[Kovo 3]]** d. – Aleksandras Grehamas Belas, škotų mokslininkas, telefono išradėjas, Bello telefonų kompanijos įkūrėjas. Daug prisidėjo prie telekomunikacijų tobulinimo, taip pat prie aviacijos bei vandens pagalvės technologijų pažangos. 1872 m. Bostone įsteigė mokyklą kurčnebylių mokytojams rengti (m. 1922 m.).
* **[[Kovo 27]]** d. – Otto Wallach, 1910 m. Nobelio chemijos premijos laureatas (m. 1931 m.).
* **[[Balandžio 10]]** d. – Joseph Pulitzer, vengrų - amerikiečių leidėjas ir redaktorius, geriausiai žinomas kaip Pulitzerio premijos įkūrėjas ir geltonosios žurnalistikos pradininkas. Jis sukūrė modernųjį laikraštį ir savo metu buvo vienas svarbiausių JAV žurnalistų (m. 1911 m.).
* **[[Liepos 20]]** d. – Jekabas Lautenbachas, latvių etnologas, rašytojas, literatūros kritikas, kalbininkas (m. 1928 m.).
* **[[Spalio 2]]** d. – Paul Ludwig Hans Anton von Beneckendorff und von Hindenburg, vokiečių karininkas, generolas feldmaršalas, politikas, antrasis Veimaro Respublikos (Vokietijos) Reichsprezidentas; politikas, 1933 m. paskyręs Hitlerį Reichskancleriu (m. 1934 m.).
* **[[Gruodžio 29]]** d. – Sergejus Andrejevskis, rusų teisininkas, poetas, literatūros kritikas (m. 1918 m.).
### Mirtys
* **[[Sausio 6]]** d. – Tjagaradža, Pietų Indijos muzikas, dainininkas, kompozitorius, pedagogas. Vienas žymiausių Karnatakos stiliaus muzikos kūrėjų. Gerbiamas kaip vienas iš trijų Pietų Indijos šventųjų dainininkų, Karnatakos „trejybės“ (*trimūrti*) narių (kartu su Muttusvāmi Dīkśitar ir Śyama Śāstri) (g. 1767 m.).
* **[[Lapkričio 4]]** d. – Feliksas Mendelsonas, vokiečių kompozitorius, pianistas, vargonininkas, dirigentas, 3 operų, 5 simfonijų, uvertiūros „Vasarvydžio nakties sapnas“ autorius (g. 1809 m.).

**Nedatuota**

* Aleksandras Dešapelis, pasaulio šachmatų čempionas (1800–1821 m.) (g. 1780 m.).
* Nikolajus Dolgorukovas, Rusijos imperijos valstybinis ir karinis veikėjas (g. 1792 m.).

## Nuorodos
1801 m.

**1801** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 16]]** d. – Motiejus Valančius, lietuvių grožinės prozos pradininkas, Žemaičių vyskupas (1849-1875 m.). M. Valančius padėjo pagrindus aukštesnio meninio lygio lietuvių realistinei prozai, kuri paskutiniame XIX a. dešimtmetyje užėmė pirmaujančią vietą lietuvių literatūroje (m. 1875 m.).
* **[[Balandžio 5]]** d. – Vincentas Matusevičius, Lietuvos 1830-1831 m. sukilimo veikėjas, Trakų apskrities sukilėlių būrio vadas (m. 1862 m.).
* **[[Birželio 8]]** d. – Mauricijus Maurikis Griškevičius-Hriškevičius, teisininkas, istorikas, publicistas, žurnalistas, spaudos darbuotojas (m. 1864 m.).
* **[[Birželio 10]]** d. – Johanas Ferdinandas Kelkis, Mažosios Lietuvos pedagogas, spaudos ir raštijos darbuotojas (m. 1877 m.).
* **[[Rugsėjo 15]]** d. – Mauricijus Prozoras, 1831 m. sukilimo dalyvis, rezistentas, visuomenės veikėjas (m. 1886 m.). 

**Nedatuota**

* Benediktas Dobroslavas Kalinauskas, Lietuvos bajoras, 1831 m. sukilimo veikėjas.
* Benediktas Tiškevičius, Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas (m. 1866 m.).
* Nikolajus, grafas, Rusijos imperijos tikrasis valstybės patarėjas, imperatorius rūmų hofmeisteris, liberalas (m. 1871 m.).

### Mirtys
* **[[Gruodžio 29]]** d. – Stanislovas Antanas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1727 m.).

**Nedatuota**

* Jurgis Pranas Grabovskis, vienas 1794 m. sukilimo vadų (g. 1756 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Spalio 18]]** d. – Chustas Chosė de Urkiza, Argentinos generolas ir politikas. 1854–1860 m. buvo Argentinos Konfederacijos prezidentu (m. 1870 m.).
* **[[Lapkričio 3]]** d. – Vincenzo Bellini, italų kompozitorius (m. 1835 m.).

**Nedatuota**

* Aleksandras Varlamovas, rusų kompozitorius (m. 1848 m.).
### Mirtys
* **[[Kovo 23]]** d. – Pavelas I Petrovičius, Rusijos imperatorius (nuo 1796 m.) (g. 1754 m.).
* **[[Lapkričio 28]]** d. – Déodat Gratet de Dolomieu, prancūzų geologas (g. 1750 m.).

## Nuorodos
1818 m.

**1818** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 21]]** d. – Adomas Honoris Kirkoras, lietuvių kultūros ir mokslo veikėjas, spaustuvininkas, leidėjas, publicistas, archeologas, etnografas bei istorikas (m. 1886 m.).
* **[[Gegužės 21]]** d. – Konstantinas Benediktas Antanas Kukevičius, Lietuvos tapytojas, grafikas (m. 1840 m.).

**Nedatuota**

* Juzefas Čechavičius, Lietuvos fotografas (m. 1888 m.).
* Stepas Jurevičius, Lietuvos tautodailininkas grafikas, medžio drožėjas (m. 1893 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Mateušas Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos ir Rusijos imperijos karinis veikėjas (g. 1768 m.).

## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Kovo 22]]** d. – Velykos pasiekė anksčiausią galimą datą. Kitą karta taip anksti Velykos bus tik 2285 m.
### Gimtadieniai
* **[[Kovo 11]]** d. – Marius Petipa, XIX a. prancūzų kilmės Rusijoje išgarsėjęs šokėjas, baletmeisteris ir pedagogas (m. 1910 m.).
* **[[Balandžio 8]]** d. – Kristijonas IX, 1863-1906 m. Danijos karalius (m. 1906 m.).
* **[[Balandžio 29]]** d. – Aleksandras II, Rusijos imperatorius, Lenkijos karalius ir Suomijos didydis kunigaikštis 1855–1881 m (m. 1881 m.).
* **[[Gegužės 5]]** d. – Karlas Marksas, filosofas, politikos ekonomistas, politikos žurnalistas. Jo publikacijos suformavo socialistinio ir komunistinio judėjimo pagrindą - marksizmą (m. 1883 m.).
* **[[Gegužės 27]]** d. – Amelija Blumer, kovotoja už Amerikos moterų teises (m. 1894 m.).
* **[[Birželio 17]]** d. – Šarlis Guno, prancūzų kompozitorius, sukūręs operas „Faustas“ ir „Romeo ir Džiuljeta“ (m. 1893 m.).
* **[[Liepos 30]]** d. – Emily Bronte, britų rašytoja. Ją labiausiai išgarsino romanas „Vėtrų kalnas“ („Wuthering Heights“), pasirodęs 1847 m (m. 1848 m.).
* **[[Rugsėjo 12]]** d. – Ričardas Gatlingas, JAV išradėjas, labiausiai žinomas kaip *[[gatlingas|gatlingo]]*, pirmojo efektyvaus sparčiašaudžio ginklo, kūrėjas (m. 1903 m.).
* **[[Lapkričio 9]]** d. – Ivanas Segejevičius Turgenevas, rusų romanistas ir dramaturgas. Vienas geriausių realizmo atstovų ir rusų literatūros klasikas. Jo romanas "Tėvai ir Vaikai" laikomas vienu geriausių devyniolikto amžiaus darbų (m. 1883 m.).
* **[[Gruodžio 12]]** d. – Mary Todd Lincoln, JAV prezidento Abraomo Linkolno žmona (m. 1882 m.).
* **[[Gruodžio 24]]** d. – Džeimsas Preskotas Džaulis, anglų fizikas, Londono karališkosios draugijos narys (m. 1889 m.).

**Nedatuota**

* Lewis Henry Morgan, amerikiečių etnologas, antropologas ir rašytojas. Pagal profesiją teisininkas. Kaip mokslininkas labiausiai žinomas dėl savo darbų apie kultūrinę evoliuciją bei indėnus (m. 1881 m.).

## Nuorodos
1839 m.

**1839** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Spalio 11]]** d. – Jonas Mykolas Burkus, liaudies poetas (m. 1919 m.).

**Nedatuota**

* Karolis Radvila, lenkų didikas, Vokietijos valstybės veikėjas (m. 1907 m.).

### Mirtys
* **[[Vasario 27]]** d. – Simonas Konarskis, 1830-1831 m. Lenkijos ir Lietuvos sukilimo veikėjas (g. 1808 m.).
* **[[Birželio 18]]** d. – Jurgis Radzinskas, Romos katalikų kunigas, Augustavo vyskupijos kanceliarijos notaras (g. 1802 m.).
* **[[Rugsėjo 4]]** d. – Mykolas Juozapas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, LDK karinis veikėjas (g. 1761 m.).

**Nedatuota**

* Konstantinas Herubavičius, 1831 m. sukilimo Lietuvoje veikėjas, papulkininkis (g. 1796 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai
* **[[Kovo 10]]** d. britų-indų pajėgos Bolano perėja įsiveržė į Afganistaną. Prasidėjo Pirmasis anglų-afganų karas.
* **[[Balandžio 9]]** d. – pradeda veikti pirmas pasaulyje komercinis elektrinis telegrafas;
* **[[Liepos 1]]** d. – vergų sukilimas *Amistade*.

### Gimtadieniai
* **[[Sausio 19]]** d. – Polis Sezanas, prancūzų tapytojas, kuris nutiesė tiltą nuo impresionizmo į kubizmą. Dažnai laikomas modernaus meno "tėvu" (m. 1906 m.).
* **[[Kovo 16]]** d. – René François Armand Prudhomme, prancūzų poetas ir eseistas, pirmosios Nobelio literatūros premijos laureatas 1901 m (m. 1907 m.).
* **[[Kovo 21]]** d. – Modestas Musorgskis, rusų kompozitorius, romantikas, "Galingojo sambūrio" narys (m. 1881 m.).
* **[[Balandžio 20]]** d. – Karolis I, 1866-1881 m. Rumunijos domnitorius (kunigaikštis) ir 1881-1914 m. pirmasis Rumunijos karalius (m. 1914 m.).
* **[[Gegužės 12]]** d. – Reinis Kaudzytė, latvių rašytojas, slapyvardis *Kalninieks*. Matyso Kaudzytės brolis (m. 1920 m.).
* **[[Liepos 8]]** d. – John Davison Rockefeller, JAV verslininkas, pramonininkas, filantropas, mecenatas (m. 1937 m.).
* **[[Rugsėjo 10]]** d. – Čarlzas Pirsas, amerikiečių logikas, filosofas, mokslinininkas ir matematikas (m. 1914 m.).
### Mirtys
* **[[Gegužės 13]]** d. – Hugues-Bernard Maret, pirmasis de Bassano hercogas, Prancūzijos valstybės veikėjas, 14 ministras pirmininkas ir žurnalistas (g. 1763 m.).
* **[[Gruodžio 3]]** d. – Frederikas VI, 1808-1839 m. Danijos karalius ir 1808-1814 m. Norvegijos karalius (g. 1768 m.).

## Nuorodos
1783 m.

**1783** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Lapkričio 30]]** d. – Gabrielius Juozapas Oginskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) karinis ir politinis veikėjas (m. 1842 m.).

**Nedatuota**

* Endrikis Budrius, poetas, lietuvių tautosakos rinkėjas (m. 1852 m.).
* Mikalojus Mianovskis, Lietuvos gydytojas akušeris, fiziologas, filosofijos (1802 m.) ir medicinos (1807 m.) daktaras (m. 1843 m.).

### Mirtys
* **[[Spalio 10]]** d. – Liudvikas Grincevičius, OP, Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos architektas, vienuolis (g. 1717 m.).
* **[[Gruodžio 31]]** d. – Tadas Pranciškus Oginskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) karinis ir politinis veikėjas (g. 1712 m.).

**Nedatuota**

* Honorijus Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos karinis veikėjas (g. 1766 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Birželio 4]]** d. – pirmą kartą stebint žiūrovams Mongolfje pakilo į orą oro balionu;
* **[[Liepos 20]]** d. – išsiveržus Laki ugnikalniui Islandijoje žuvo apie 10 000 žmonių;
* **[[Rugsėjo 3]]** d.:
** Pasirašius Paryžiaus taikos sutartį pasibaigė Amerikos nepriklausomybės karas;
** Prancūzija perleidžia Dominiką D. Britanijai.
**Nedatuoti**
* Rusija užėmė Krymo chanatą ir prijungė jį prie Rusijos.
### Gimtadieniai
* **[[Sausio 23]]** d. – Stendalis, prancūzų rašytojas, vienas iš pirmųjų pradėjęs rašyti realistine forma (m. 1842 m.).
* **[[Liepos 24]]** d. – Simonas Bolivaras, viena ryškiausių Pietų Amerikos istorinių asmenybių, žymus karvedys ir Politikas (m. 1830 m.).
* **[[Rugsėjo 17]]** d. – Nadežda Durova, rusų rašytoja, pirmoji moteris Rusijos imperijos kariuomenės karininkė (m. 1866 m.).
* **[[Rugsėjo 27]]** d. – Agustín Cosme Damián de Iturbide y Arámburu, Meksikos karvedys, diktatorius, politikas, Meksikos imperatorius. Po laimėto karo su Ispanija pasiskelbė imperatoriumi, valdė nuo 1822 m. gegužės 19 d. iki 1823 m. kovo 19 d (m. 1824 m.).
### Mirtys
* **[[Rugsėjo 18]]** d. – Leonardas Oileris, šveicarų matematikas bei fizikas (g. 1707 m.).

## Nuorodos
Bandrenis

**Bandrenis** (*Echinops*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas iš graikų k. *echinos* – ežys, *ops* – panašumas; žiedynas primena susirietusį ežį. Daugiametės žolės su plunksniškai suskaldytais arba skiautėtais lapais, kurių apatinė pusė apaugusi pasišiaušusiais plaukeliais ir atrodo lyg veltiniu padengta. 

Gentyje apie 100 rūšių, paplitusių Eurazijos stepių ir pusdykumių zonoje, ypač kalnuotose srityse. Kilmės centras – Viduržemio pajūris ir Pietvakarių Azija. 

Lietuvoje viena rūšis – apskritagalvis bandrenis (*Echinops sphaerocephalus*).
Šiušelė

**Šiušelė** (*Erigeron*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Šiušelė paplitusi Europoje, Azijoje, Šiaurės Amerikoje, kelios rūšys – Šiaurės Afrikoje ir Australijoje.

Tai daugiametė, kartais vienametė arba dvimetė žolė, retai puskrūmis. Lapai pražanginiai, lygiakraščiai, dantyti ar skiautėti. Graižai susitelkę į įvairių formų sudėtinius žiedynus, kartais pavieniai. Liežuviškieji žiedai vaisingi (kartais jų nėra), rausvi, violetiniai, balti arba gelsvi, vamzdiškieji – geltoni, gelsvi ar rausvi, dvilyčiai. Vaisius – lukštavaisis su skristuku.

## Rūšys
Pasaulyje auga apie 460 rūšių, Lietuvoje auga arba auginamos:
* karčioji šiušelė (*Erigeron acris*)
* vienametė šiušelė (*Erigeron annuus*)
* alpinė šiušelė (*Erigeron alpinus*)
* kupstinė šiušelė (*Erigeron caespitosus*)
* puošnioji šiušelė (*Erigeron speciosus*)
* filadelfinė šiušelė (*Erigeron philadelphicus*)
* saulutinė šiušelė (*Erigeron bellioides*)
* šeriuotoji šiušelė (*Erigeron strigosus*)

## Etimologija
Žodis *šiušẽlė* – botaninis naujadaras, padarytas iš *šiùšti* (‘šiauštis, šiurpti’), *šiùšena* (‘kas nušiušusiais, nušiurusiais plaukais’). Taip pavadinta dėl tarsi pasišiaušusių liežuviškųjų žiedų.

## Šaltiniai
Kemeras

:: *Apie kurortą Turkijoje žr. [[Kemeras (Turkija)]]*.

**Kemeras** (*Eupatorium*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Daugiamečiai žoliniai augalai su nedideliais graižais. Žiedų būna 3-7, kurie susitelkę į skėtiškas šluoteles stiebo ir šakų viršūnėse. Vainikėlis rausvas, kartais baltas. 

Gentyje yra apie 600 rūšių, paplitusių Amerikoje. Daugelis šių augalų yra dekoratyvūs. 

Lietuvoje auga kanapinis kemeras (*Eupatorium cannabinum*).
Jurginas

**Jurginas** (*Dahlia*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis.

Tai daugiametės žolės su stambiais šakniagumbiais. Stiebas status, šakotas, tvirtas. Lapai priešiniai, plunksniškai suskaldyti. Graižai stambūs, ilgakočiai, dažnai nulinkę, įvairiaspalviai. Jurginai skirstomi į dekoratyvinius (graižai iki 30 cm skersmens, augalo aukštis 100–200&nbsp;cm), rutulinius (graižai apvalūs, 10–20 cm skersmens, augalo aukštis iki 200&nbsp;cm), paprastuosius tuščiavidurius (graižai tik su viena eile liežuviškų žiedų, augalo aukštis 50–100&nbsp;cm) ir pomponinius (graižai apvalūs, 2–5 cm skersmens, augalo aukštis 50–150&nbsp;cm).

Dauginami šakniagumbių dalijimu, auginiais ir sėklomis (vienmečiai). Žiemai šakniagumbiai iškasami ir laikomi tamsioje, sausoje ir vėsioje vietoje.

Gentyje 15 rūšių, paplitusių Centrinėje Amerikoje. Lietuvoje auginama viena rūšis – didžiagraižis jurginas (*Dahlia pinnata*), kuris populiarus dekoratyvinis augalas. Sodinamas vejose ir lysvėse. Išvesta daug veislių.

## Pavadinimo kilmė
Lotyniškai jurginų gentis pavadinta švedų botaniko Andreas Dahl, XVIII a. pabaigoje keliavusio Amerikoje ir Meksikoje rinkusio jurginus, garbei. Vieną iš 15 augalo rūšių, kurią XVIII a. išvedė vokiečių kilmės rusų akademikas Johanas Gotlybas Georgis, rusai pavadino *georginu* (), o sulietuvinus (pagal analogiją: rusų *Georgijus* = lietuvių *Jurgis*) gėlė tapo *jurginu*.

## Šaltiniai

## Nuorodos

## Galerija

image:Darzelinis jurginas.JPG
Image:Dahlia-3-KayEss-2.jpeg
Image:Dahlia-2-KayEss-1.jpeg
Image:Dahlia 1.jpg
File:RIMG0079be dahlie.jpg|Hybride
File:Dahlia nain FR 2012.jpg
Mėnulio fazė

**Mėnulio fazė** – periodiškai kintantis Mėnulio apšviestumas, jam skriejant apie Žemę.

## Matomumas

Saulės apšviestos Mėnulio dalies kontūrai yra matomi iš Žemės. Jie susidaro dėl Mėnulio skriejimo aplink Žemę ir jo padėties Saulės atžvilgiu kitimo.

## Dydis

Mėnulio fazių dydį nusako plačiausios matomos Mėnulio pjautuvo dalies ir Mėnulio skritulio skersmens santykis; jis kinta nuo 0 iki 1.

## Pagrindinės fazės

Skiriamos 4 pagrindinės Mėnulio fazės:
# **[[Jaunatis]]** (Mėnulis yra tarp Žemės ir Saulės. Jis kulminuoja vidurdienį, nematomas, o fazė lygi nuliui),
# **[[priešpilnis]]** (Mėnulis yra 90 laipsnių į r. nuo Saulės, kulminuoja 18 h vietiniu laiku. Matomas jo dešinysis (pietų pusrutulyje – kairysis) pusskritulis – fazė lygi 0.5),
# **[[pilnatis]]** (Mėnulis yra priešingoje Žemės pusėje negu Saulė, kulminuoja vidurnaktį. Matomas visas jo skritulys – fazė lygi 1),
# **[[delčia]]** (Mėnulis yra 90 laipsnių į v. nuo Saulės, kulminuoja 6 h vietiniu laiku. Matyti jo kairysis (pietų pusrutulyje – dešinysis) pusskritulis – fazė lygi 0.5).
Pūkūnė

**Pūkūnė** (*Filago*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinimas iš lotynų k. *filum* – siūlas; visas augalas gausiai plaukuotas. Tai nedidelės, pilkai arba baltai pūkuotos ir apaugusios paprastais plaukeliais žolės. Lapai pražanginiai, smulkūs, lygiakraščiai. Graižai smulkūs, susitelkę krūvelėmis šakelių galuose ar lapų pažastyse.

Gentyje apie 20 rūšių, paplitusių Europoje, Mažojoje ir Vidurinėje Azijoje, Šiaurės Afrikoje, Kaukaze, Irane. Lietuvoje auga dvi rūšys:
* Dirvinė pūkūnė (*Filago arvensis*)
* Mažoji pūkūnė (*Filago minima*)
Gailiardija

**Gailiardija** (*Gaillardia*) – sausrai atsparių astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Gentis pavadinta prancūzų botaniko Gailiardo, dirbusio Paryžiaus apylinkėse, vardu. Vienmetės ir daugiametės žolės su pražanginiais lapais. Žiedai geltoni, rudi arba dvispalviai. 

Gentyje yra apie 20 rūšių, paplitusių Amerikoje. 

Lietuvoje auginama kaip dekoratyvinis augalas. 

* Akuotuotoji gailiardija (*Gaillardia aristata*). 
* Puošnioji gailiardija (*Gaillardia pulchella*)
* Stambiagraižė gailiardija (*Gaillardia × grandiflora*)
**Sinonimai**
**Guentheria* Spreng.
**Galordia* Raeusch.
**Polypteris* Less.
**Calonnea* Buc'hoz
**Cercostylos* Less.
**Othake* Raf.
**Agassizia* A.Gray & Engelm.


Image:Gaillardia aristata1.jpg|Akuotuoji gailiardija
Image:Gaillardia-aestivalis01.jpg|*[[Gaillardia aestivalis]]*
Image:Gaillardia-pulchella01.jpg|Puošnioji gailiardija (*Gaillardia pulchella*)
Image:Gaillardia x hybrida Kobold.JPG|*Gaillardia* × *hybrida* „Kobold“
File:Gaillardia x grandiflora 'Oranges and Lemons' in NH.jpg|Stambiagraižė gailiardija (*Gaillardia × grandiflora*) „Oranges and Lemons“ 


## Šaltiniai
Michael Faraday

**Maiklas Faradėjus** (; 1791 m. rugsėjo 22 d. – 1867 m. rugpjūčio 25 d.) – anglų mokslininkas, daug prisidėjęs kuriant elektromagnetinių reiškinių teoriją. Laikomas vienu iš įtakingiausių mokslininkų istorijoje.

## Biografija
M. Faradėjus gimė Newington Butts vietovėje prie Londono (šiuo metu – Londono dalis) gausioje kalvio šeimoje. Jau paauglystėje nuo 1805 m. pradėjo dirbti knygrišio pameistriu. 1812 m. pradėjo lankyti žinomo anglų chemiko, profesoriaus H. Davy paskaitas, kurias savarankiškai užrašinėjo. 1813 m. tapo H. Davy asistentu ir tais pat metais jie kartu išvyko į dvejus metus trukusią kelionę po Europos mokslo centrus. 1821 m. sausio 12 d. M. Faradėjus vedė Sarą Barnard. Nors buvo susituokęs, tačiau vaikų neturėjo. Nuo 1835 m. su pertraukomis sunkiai sirgdavo, kaip manoma, dėl gyvsidabrio garų, naudotų eksperimentų metu, poveikio. 1858 m. dėl sveikatos problemų atsistatydino iš daugumos pareigų.

## Mokslinė veikla
1816 m. pradėjo publikuoti savo mokslo darbus. 1821 m. sukūrė pirmą laboratorinį elektros variklio modelį. Nuo 1825 m. Londono Karališkojo instituto laboratorijos vadovas. M. Faradėjus 1825 m. šviečiančiosiose dujose atrado benzeną C6H6 – paprasčiausią aromatinį angliavandenilį. 1831 m. atrado elektromagnetinę indukciją ir suformulavo Faradėjaus indukcijos dėsnį. 1832 m. Londono Karališkoji draugiją M. Faradėjų skyrė aukščiausią apdovanojimą – Koplio medalį. Jis pirmasis pavartojo elektrinio bei magnetinio lauko sąvokas, iškėlė mintį apie elektrinių, magnetinių ir šviesos reiškinių sąryšį. Jo atrastu elektromagnetinės indukcijos reiškiniu grindžiamas visas elektrotechnikos ir radiotechnikos mokslas. 1833–1834 m. tyrinėdamas druskų, bazių ir rūgščių elektrinį laidumą suformulavo du elektrolizės dėsnius, pavadintus Faradėjaus elektrolizės dėsniais. Nuo 1833 m. – Chemijos katedros profesorius. Išrado voltmetrą. Faradėjus studijavo magnetinį lauką gaubiantį laidininką, nešantį nuolatinę elektros srovę, ir nustatė pagrindinę magnetinio lauko sąvoką fizikoje. 1845 m. atrado, kad stiprus magnetinis laukas gali sukti šviesos poliarizacijos plokštumą ir suformulavo Faradėjaus reiškinį. 1862 m. iškėlė hipotezę, kad magnetinis laukas gali pašalinti spektrines linijas. Hipotezę 1897 m. patvirtino Nyderlandų fizikas P. Zeeman, už šį atradimą apdovanotas Nobelio fizikos premija. M. Faradėjus buvo puikus eksperimentatorius – jo moksliniuose dienoraščiuose aprašyta daugiau nei 16 000 bandymų.

## Šaltiniai
Galinsoga

**Galinsoga** (*Galinsoga*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Gentis pavadinta Madrido karališkojo botanikos sodo direktoriaus ir Ispanijos karalienės gydytojo Galinsongo (Mariano Martinez Galinsoga, gyveno apie 1800 m.)  garbei. Augalai žoliniai, vienmečiai. Lapai trigysliai. Graižai smulkūs, ant ilgų žiedynkočių. Žiedai graiže skirtingi: kraštiniai liežuviški balti,  viduriniai geltoni. Vaisiai plaukuoti, suploti ir su skriestukais.

Gentyje 9 rūšys. Lietuvoje auga dvi:
*Blakstienotoji galinsoga (*Galinsoga ciliata*)
*Smulkiažiedė galinsoga (*Galinsoga parviflora*). **Pav.**
Saulėgrąža

**Saulėgrąža** (*Helianthus*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Graikiškai *helios* – saulė, *anthos* – žiedas; dideli žiedynai atrodo kaip saulė; be to, jie dažniausiai būna pasisukę į saulės pusę. Tai vienmetės arba daugiametės žolės, kartais išauginančios požeminius stiebagumbius (topinambas). Stiebas stačias, lapai apaugę šiurkščiais plaukeliais. Graižai vidutinio dydžio arba labai stambūs. Kraštiniai žiedai liežuviški, nevaisingi, viduriniai vamzdiški, vaisingi. 

Gentyje daugiau kaip 60 rūšių. Paplitusios Šiaurės Amerikoje. Lietuvoje dvi rūšys:
* Paprastoji saulėgrąža (*Helianthus annuus*). **Pav.**
* Bulvinė saulėgrąža, arba topinambas (*Helianthus tuberosus*)
Šlamutis

**Šlamutis** (*Helichrysum*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Graikiškai *helios* – saulė, *chrysos* – auksas; žiedai geltoni kaip auksas. Augalai su nedideliais daugiažiedžiais graižais. 

Gentyje apie 600 rūšių, jų labai daug Afrikoje ir Madagaskare. Lietuvoje auga dvi rūšys:
*Darželinis šlamutis (*Helichrysum bracteatum*). Auginamas kaip dekoratyvinis augalas darželiuose, kapinėse. **Pav.**
*Smiltyninis šlamutis (*Helichrysum arenarium*). Dažnas visoje respublikos teritorijoje, ypač pietrytinėje dalyje.
Vanagė

**Vanagė** (*Hieracium*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Graikiškai *hierax* – vanagas, arba sakalas, nes daugelis genties rūšių auga stačiuose skardžiuose, kur tik plėšrieji paukščiai nutupia. Labai didelė gentis, rūšys sunkiai atskiriamos. Rūšinė įvairovė didelė dėl dauginimosi ypatumų. Augalai dauginasi normaliai susidarančiomis sėklomis ir vegetatyviniu būdu – palaipomis. Be to, daugelis rūšių išaugina sėklas be lytinio apvaisinimo, kryžminasi, ir vėl išaugina brandžias sėklas. Taip gamtoje susidarė nepaprasta įvairovė formų, kurias sunku susisteminti.

Manoma, kad gali būti iki 15 tūkst. rūšių. Lietuvoje auga apie 70 rūšių.

**Pateikiami keli Vanagės rūšių pavadinimai**

* (*Hieracium apatelium*) Gauruotoji vanagė
* (*Hieracium arvicola*) Dirvinė vanagė
* (*Hieracium auricula*) Ausytoji vanagė
* (*Hieracium bauhinii*) Standžialapė vanagė
* (*Hieracium bifurcum*) Dvišakė vanagė
* (*Hieracium blyttianum*) Blito vanagė
* (*Hieracium brachiantum*) Žemaūgė vanagė
* (*Hieracium calodon*) Smiltyninė vanagė
* (*Hieracium canum*) Pilkoji vanagė
* (*Hieracium cernuum*) Žalioji vanagė
* (*Hieracium cymosum*) Šimtagalvė vanagė
* (*Hieracium echioides*) Šiurkščioji vanagė
* (*Hieracium fallax*) Plaukuotoji vanagė
* (*Hieracium flagellare*) Ganyklinė vanagė
* (*Hieracium florentinum*) Smulkiagraižė vanagė
* (*Hieracium floribundum*) Gausiažiedė vanagė
* (*Hieracium glomeratum*) Tankiagraižė vanagė
* (*Hieracium laevigatum*) Gausialapė vanagė
* (*Hieracium leptophyton*) Laibastiebė vanagė
* (*Hieracium lithuanicum*) Lietuvinė vanagė
* (*Hieracium murorum*) Uolinė vanagė
* (*Hieracium obornyanum*) Gelsvalapė vanagė
* (*Hieracium pilosella*) Vienagraižė vanagė
* (*Hieracium piloselliflorum*) Mažagraižė vanagė
* (*Hieracium praealtum*) Aukštoji vanagė
* (*Hieracium pratenie*) Pievinė vanagė
* (*Hieracium prussicum*) Šlaitinė vanagė
* (*Hieracium ramosum*) Šakotoji vanagė
* (*Hieracium sabaudum*) Šiaurinė vanagė
* (*Hieracium schultesii*) Melsvoji vanagė
* (*Hieracium setigerum*) Šeriuotoji vanagė
* (*Hieracium spathophyllum*) Tamsiažiedė vanagė
* (*Hieracium stoloniflorum*) Raudonžiedė vanagė
* (*Hieracium subnigriceps*) Juosvoji vanagė
* (*Hieracium sulphureum*) Šviesiažiedė vanagė
* (*Hieracium umbellatum*) Skėtinė vanagė
* (*Hieracium umbelliferum*) Dirvoninė vanagė
* (*Hieracium virgultorum*) Miškinė vanagė
* (*Hieracium vulgatum*) Paprastoji vanagė
Visata

**Visata** – erdvės atžvilgiu beribis, o laiko – kintantis materialusis pasaulis, kartais vadinamas kosmosu. Visomis stebėjimo priemonėmis įmanomų aptikti kosminių objektų visuma dar vadinama metagalaktika, arba *stebimąja mūsų visatos dalimi*.

## Įžanga
Šiuo metu galima stebėti iki 13 mlrd. šviesmečių atstumu esančius kosminius objektus. Metagalaktika yra vienalytė ir izotropinė (visomis kryptimis vienodų savybių). Todėl spėjama, kad ji gali būti maža didesnių supersistemų dalelė. Ta įsivaizduojama supersistema vadinama *mūsų visata*. Nors visata savo prasme turėtų reikšti viską, kas egzistuoja, panašu, kad šį pavadinimą gali ištikti sąvokos atomas („nedalomas“) likimas. Mokslininkai vis dažniau vartoja multivisatos kategoriją norėdami pabrėžti, kad ir mūsų visata gali būti tik dar viena kitos supersistemos dalelė.

## Visatos sandara

Pagal WMAP gautus NASA duomenis, anot mokslininkų 68% visatos sudaro tamsioji energija, 27% tamsioji materija ir 5% atomai – įprasta, mums matoma, juntama normalioji materija. Likę 95% yra nematomoji materija.

Tie 5% atomų yra žvaigždžių ir planetų pamatinė medžiaga. Tamsioji medžiaga, arba nematomoji medžiaga, sudaranti 27%, skiriasi nuo atomų, neabsorbuoja ir neišskiria šviesos, atrasta netiesiogiai pagal įtaką visatos kūnų judėjimui, gravitaciją. 68% visatos sudaranti tamsioji energija veikia panašiai, kaip antigravitacija. Ši energija atsakinga už greitėjantį visatos plėtimąsi. Stebimoje visatoje, kaip manoma, yra 100-200 milijardų galaktikų, nors naujais paskaičiavimais manoma, kad iš tikrųjų jų turėtų būti dešimt kartų daugiau. Galaktikos skirstomos į keletą kategorijų ir yra skirtingų skaitinių dydžių.

## Visatos kitimas
Visatos plėtimasis per visą žinomo laiko istoriją buvo laipsniškas. WMAP stebėjimų duomenys patvirtino seniai gyvavusias visatos plėtimosi teorijas. Pagal WMAP teoriją, visata iš pat pradžių buvo mažesnė už atomą. Palaipsniui ji didėjo ir augo, vėliau įvyko sprogimas, kuris pradėjo visą visatos istoriją. Visata nuolat plečiasi ir didėja. Jos amžius, pagal Didžiojo sprogimo teoriją, yra apie 13,7 milijardų metų.

Visatos plėtimąsi nusako Hablo dėsnis, kuris teigia, kad galaktikų tolimo nuo mūsų galaktikos greičiai yra proporcingi atstumams iki jų:
v=Hr

## Taip pat skaitykite
* Didysis sprogimas
* Kosminė erdvė
* Stebimoji visata
* Kosmoso kolonizacija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* vle.lt / Visata
* nasa.gov / What is the universe?
* nasa.gov / WMAP PRODUCES NEW RESULTS
* eso.org / Unveiling the invisible Universe (Fulldome) | Release date: 20 July 2021
Debesylas

**Debesylas** (*Inula*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Graikiškai *inaein* – valyti; augalas turi gydomųjų savybių. Daugiamečiai žoliniai augalai, turintys paprastą arba šakotą stiebą ir pražangiai išsidėsčiusius lancetiškus lapus. Graižai daugiažiedžiai. 
Auginti geriausia derlinguose drėgnuose dirvožemiuose saulėtoje vietoje. Dauginamas pavasarį arba rudenį dalinant šaknis arba sėklomis, kurios deja dažnai labai ilgai dygsta. 

Medicinoje vartojamos šviežios arba džiovintos debesylo šaknys ir žiedai. Šiame augale aptinkama iki 40 proc. inulino, todėl retkarčiais jis yra rekomenduojamas, kaip saldiklis diabetikams. Tačiau kaip medicininę žolę, debesylą daugiausia naudoja astmos, kosulio, kataraktos, šienligės bei kvėpavimo infekcijoms gydyti. Išoriškai vartojamas įvairiems odos pažeidimams ir sudirginimams gydyti. 

Žinoma apie 120 rūšių, Lietuvoje – 3 rūšys:
* Paprastasis debesylas (*Inula britannica*)
* Didysis debesylas (*Inula helenium*). **Pav.**
* Gluosnialapis debesylas (*Inula salicina*)
Šaukštis

**Šaukštis** (*Petasites*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Graikiškai *petasos* – kepurė nuo saulės; augalas turi labai didelius lapus, kuriais galima prisidengti galvą. Daugiametės žolės. Šakniastiebis stambus, šakotas. Pamatiniai lapai stambūs, ilgakočai. Graižai susitelkę į šluoteles arba netikrus skėčius. 

Gentyje yra apie 20 rūšių. Lietuvoje auga dvi rūšys:
*Plačialapis šaukštis (*Petasites hybridus*). **Pav.**
*Pilkalapis šaukštis (*Petasites spurius*)
Kartylis

**Kartylis** (*Picris*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Graikiškai *picros* – kartus; augalo išskiriamos pieniškos sultys yra karčios.

Dauguma rūšių paplitę Viduržemio jūros regione, 2-4 rūšys aptinkamos ir centrinėje Europoje.

Gentyje yra apie 40-50 rūšių:
**[[Picris echioides]]*
*Paprastasis kartylis (*Picris hieracioides*). Auga Lietuvoje.
**[[Picris pauciflora]]*
**[[Picris sprengeriana]]*
*Vilkomo kartylis (*Picris willkommii*)
ir kt.
Muskrėslė

**Muskrėslė** (*Pulicaria*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis. Pavadinimas iš lotynų k. žodžio *pulex* – blusa; žolė naudojama parazitiniams vabzdžiams naikinti. Augalai gausiai plaukuoti, žoliniai, su pražangiai išsidėsčiusiais ištisiniais lapais. Graižai pusrutuliški, susitelkę šakučių galuose į sudėtinę šluotelę.

Gentyje apie 50 rūšių; auga Europoje, Afrikoje ir Azijoje, daugiausia Viduržemio pajūrio srityje.

Lietuvoje auga Paprastoji muskrėslė (*Pulicaria vulgaris*), įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Tikėtina, kad Lietuvoje auga ir Vaistinė muskrėslė (*Pulicaria dysenterica*), **pav.**.
Česnakė

**Česnakė**, **paprastoji česnakė** (*Pelobates fuscus*) – česnakių (*Pelobatidae*) šeimos varliagyvis. Apyretė rūšis. Aktyvios tik naktį.

Česnakės oda lygi. Viršutinė kūno dalis yra geltonai ruda arba šviesiai pilka su stambiomis ar smulkiomis rudomis bei juodomis dėmėmis ir raudonais taškais. Pilvelis murzinai baltas, kartais pilkai dėmėtas. Užauga iki 6 – 8 cm ilgio.

Ją galima sutikti pušynuose, parkuose, soduose, daržuose, laukuose, ten, kur lengvos dirvos.
Minta skruzdėlėm, žiogais, sliekais, moliuskais, drugių vikšrais, kirmėlėm, vorais bei kitais bestuburiais.

Česnakės žiemoja sausumoje. Rugsėjo arba spalio mėnesį jos įsirausia į dirvožemį arba įlenda į kurmių, graužikų ar kitų žvėrelių urvelius. Pabunda balandį arba gegužės pradžioje.

Paplitusios Centrinėje ir Rytų Europoje, vakarų Azijoje. Į rytus jos aptinkamos iki Vakarų Kazachijos, į šiaurę – iki Sankt Peterburgo.

## Galerija

Image:Pelobates_fuscus_1_(Marek_Szczepanek).jpg|Česnakė
Image:Pelobates_fuscus_2_(Marek_Szczepanek).jpg


## Šaltiniai