Partai

: *Šis straipsnis – apie istorinį senovės Irano regioną. Apie iš šio regiono kilusią imperiją žiūrėkite [[Partų imperija]]*

**Parta** (senovės persų kalba: 𐎱𐎼𐎰𐎺, *Parthava*) arba **Partija** – senovės Persijos regionas dabartiniame šiaurės rytų Irane ir pietų Turkmėnijoje. Jam pavadinimą davė vietoje gyvenusi pusiau klajoklė tauta **parnai** arba **partai**. Didžiausi regiono miestai buvo Nišapūras, Hekatomfilai ir kt.

Islamo laikais Parta buvo įjungta į didesnį Chorasano regioną ir suprantama kaip šiaurės vakarinė jo dalis. Pagal svarbiausią miestą dar buvo vadinama **[[Nišapūras|Nišapūro]] regionu**.

## Geografija
Parta apėmė didelį kalnuotą regioną dabartinio Irano šiaurėje. Šiaurėje ją ribojo Kopetdagas, kuris skyrė nuo dykumingų sričių, gyvenamų sakų. Pietuose jį supo Dešte Keviras. Vakaruose siekėsi su derlinga Medija, o šiaurės vakaruose perėjo į Hirkaniją. Šiaurės rytuose buvo Margiana, o pietryčiuose – Arija.

## Istorija

### Iki Aršakidų
Partos regiono gyventojai partai (parnai) buvo skitų kilmės klajokliai, kuriuos asirai vadino *Ashkuz*. Apie juos žinoma nedaug, mažai išliko jų pačių literatūros, netgi diskutuojama dėl to, koks buvo jų savivardis. Svarbiausias šaltinis – kitų šalių istorija, monetos ir įrašai. Išliko keletas partams skirtų fragmentų graikų istorikų raštuose (Apolodoro iš Artemitos, Izidoro iš Charakso).

Parta buvo nereikšmingas regionas iranėnų pasaulio pakraštyje. Vienas pirmųjų jo paminėjimų (kaip *Partakka*) buvo VII a. pr. m. e. asirų dokumentuose. Nėra tikrai žinoma, bet spėjama, kad regionas priklausė Medų imperijai. Nuo VI a. pr. m. e. jis prijungtas prie Achemenidų imperijos. Pirmasis tikras jo paminėjimas yra Behistūno įraše, datuojamame apie 520 m. pr. m. e., kaip vienas iš Achemenidų padalinių. Herodotas mini, kad jo mokama duoklė buvo labai maža.

Aleksandras Didysis pasiekė regioną savo žygių metu 330 m. pr. m. e. Tuo metu regiono vietininkas buvo *Phrataphernes*, kuris čia paliktas valdyti. Vėliau,
valdant Seleukidams, Parta buvo traktuojama kaip atskira satrapija, čia buvo skiriami graikų vietininkai. 247 m. pr. m. e. Seleukidų imperiją ištikus krizei, vietos satrapas Andragoras paskelbė nepriklausomybę (kaip tą padarė Baktrijos satrapija rytuose). Apie 238 m. pr. m. e. valdžią regione užėmė vietos parnų vadas Aršakas I. Taip įsitvirtino vietinės kilmės Aršakidų dinastija.

### Aršakidų valdymas ir po jo

Ankstyvaisiais Aršakidų viešpatavimo laikais regionas patyrė invazijas iš įvairių pusių: jį susigrąžinti siekė Seleukidai, bandė užkariauti Graikų-baktrų karalystė, be to veržėsi klajokliai sakai, mesagetai ir tocharai iš šiaurės. Aršakidų valdovui Mitridatui (171–138 m. pr. m. e.) pavyko atkurti stabilumą regione ir pradėti savo valstybės ekspansiją. Taip parnai sukūrė milžinišką imperiją, klestėjimo laikais apėmusią taip pat ir dabartinių Armėnijos, Irako, Gruzijos, Turkijos, Sirijos, Pakistano ir Afganistano regionus ir Persų įlankos pakrantes.

Aršakidams sukūrus imperiją, jos kultūrinis ir politinis centras buvo perkeltas į patogesnę vietą istoriniame Medijos regione. Tai lėmė Partos regiono reikšmės sumažėjimą. Žlugus imperijai, regioną nukariavo kita persiška dinastija – Sasanidai, kurie čia viešpatavo iki VII a. Sasanidų imperijoje Partos regionas dar labiau prarado reikšmę ir buvo administruojamas kaip Chorasano (Rytų ketvirčio) dalis. Nepaisant to, partų diduomenė išsaugojo savo reikšmę valstybės valdyme.

VII a. Sasanidų imperiją nukariavus Kalifatui, pradėta regiono islamizacija. Regionas pradėtas traktuoti kaip Chorasano dalis.

## Nuorodos
* Aršakidų dinastija