open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skaidulinė kremzlė

**Skaidulinė kremzlė** - kremzlė, organizme paplitusi tose vietose, kur būtina tvirta atrama ir atsparumas tempimui - slanksteliniuose diskuose, šlaunikaulio meniskuose, smilkininiame apatinio žandikaulio sąnario diske, gaktinėje sąvaržoje, taip pat kur raiščiai ar sausgyslės pereina į hialininę kremzlę. Šioje kremzlėje vyrauja I tipo kolagenas.

Skaidulinės kremzlės struktūra atitinka glaudžiojo taisyklingo jungiamojo audinio: sausgyslių skaidulų pluošteliai pereina į šios kremzlės kolageninių skaidulų pluoštelius, o endotendineumas, peritendineumas, epitendineumas (jungiamojo audinio pertvarėlės atskiriančios skirtingos eilės pluoštelius) pereina į endochondriumą, perichondriumą ir epichondriumą. Skaidulinės kremzlės tarpląstelinė medžiaga sudaryta iš nedidelio kiekio pagrindinės medžiagos ir daug visomis kryptimis išplitusių kolageninių skaidulų. Tokia struktūra jos dariniams suteikia tvirtumo, atsparumo tempiant ir spaudžiant.

Skaidulinė kremzlė neturi specialaus antkremzlio, ją vietomis dengia tik kolageninių skaidulų pluoštas.

### Tarpslankstelinių diskų skaidulinė kremzlė
Čia skaidulinė kremzlė turi kiek kitokią struktūrą - disko centre yra minkštas klampus audinys (*nucleus pulposus*), kuriame yra šiek tiek ląstelių, o matrica pusiau skysta, joje gausu hialurono rūgšties. Branduolys apsuptas storu kolageninių skaidulų žiedu (*anulus fibrosus*). Tarpslanksteliniai diskai yra chordos liekana.
Antkremzlis

**Antkremzlis** () – visas kremzles, išskyrus skaidulinę ir sąnarinę, dengiantis netaisyklingo glaudžiojo kolageninio jungiamojo audinio sluoksnis. Jame yra daug ląstelių, kolageninių ir elastinių skaidulų, kraujagyslių ir nervų.

Antkremzlį sudaro du sunkiai atskiriami sluoksniai:
* glaudesnis išorinis skaidulinis sluoksnis, kuriame vyrauja skaidulos, o ląstelių mažai, jis palaipsniui pereina į aplinkinius audinius;
* puresnis vidinis chondrogeninis sluoksnis, kuriame yra fibroblastų ir mažų kraujagyslių tinklas. Šiame sluoksnyje taip pat gausu chondroblastų – jie yra kamieninės kremzlės ląstelės ir gamina tarpląstelinę kremzlės medžiagą, dėl šių savybių kremzlė gali augti apoziciniu būdu, bei regeneruoti.
Raištis

**Raištis** () – organizmo dariniai sudaryti iš elastinių ar kolageninių skaidulų bei fibrocitų.

Raiščio sąvoka vartojama apibūdinti šias struktūras:
* Skaidulinį audinį jungiantį du kaulus;
* Pilvaplėvės ar kitos plėvės raukšlę;
* Vamzdinės struktūros liekaną vaisiaus periodu.

## Pilvaplėvės raiščiai
# Arterinis raištis (juo vaisiaus laikotarpiu ėjo arterinis latakas);
# Apvalusis kepenų raištis (ėjo kairioji bambinė vena už kepenų vidaus);
# Veninis raištis (ėjo kairioji bambinė vena kepenyse);
# Vidinis bambinis raištis (ėjo kairioji ir dešinioji bambinės arterijos).
Fascija

**Fascija** – jungiamojo audinio plėvė sudaryta iš kolageninių skaidulų ir fibrocitų. Ji įsiskverbia ir apsupa kaulus, raumenis, organus, kraujagysles ir kita.

## Išnašos
Tinklinės skaidulos

**Tinklinės skaidulos** () - organizmo skaidulos paplitusios vietose, kur jungiamasis audinys ribojasi su smulkiomis kraujagyslėmis, raumeninėmis ir nervinėmis skaidulomis, vienalašėmis riebalinėmis ląstelėmis, įeina į kaulų čiulpų, blužnies, limfmazgių, kepenų stromos ir pamatinių membranų sudėtį.

Skaidulos yra plonos, šakotos, jungiasi tarpusavyje, struktūra tokia pat kaip ir kolageninių skaidulų, nes sudarytos iš III tipo kolageno. Tinklinės skaidulos yra argentofilinės - impregnuotos sidabro junginiais dažosi juodai.
Skaidula

**Skaidula** - įvairaus ilgio, formos, banguotumo pluoštai, sudaryti iš smulkesnių darinių: skaidulėlių, siūlelių, filamentų ir labai ilgų molekulių.

Gyvuosiuose organizmuose yra trys pagrindinės skaidulų rūšys:
* Kolageninės skaidulos;
* Elastinės skaidulos;
* Tinklinės skaidulos.
Elastinė kremzlė

**Elastinė kremzlė** – kremzlė pasižymi elastingumu ir gelsva spalva. Šias savybes lemia tarpląstelinėje medžiagoje esančios elastinės skaidulos. Organizme paplitusi tose vietose, kur reikalinga ne tik mechaninė atrama bet ir lankstumas. Jos yra antgerklyje, ausies kaušelyje, išorinėje ausies landoje, gerklų kremzlėse. Sandara panaši į hialinės kremzlės, tačiau vyrauja elastinės skaidulos.

Kremzlės pakraštyje elastinės skaidulos pereina į antkremzlį. Izogeninės chondrocitų grupės mažesnės ir retesnės nei hialinės kremzlės. Senstanti kremzlė tampa mažiau elastinga, tačiau niekada nesikalcifikuoja.

## Šaltiniai
Smerdai

**Smerdai** () – XI - XIV a. Kijevo Rusijos ir kitų rusų kunigaikštysčių gyventojų sluoksnis, valstiečiai, nepriklausę bendruomenėms ir priklausę tiesiogiai nuo kunigaikščio. Novgorodo respublikoje smerdai priklausė nuo valstybės. Vėliau *smerdais* vadino visus valstiečius, žemiausią socialinį sluoksnį.

Smerdai turėjo nuosavos žemės, kurioje ir ūkininkavo. Jie turėjo mokėti kunigaikščiui mokesčius ir atidirbti natūrines prievoles. Kunigaikštis galėjo dovanoti smerdus bažnyčiai, perkeldinti juos. Smerdų gyvenvietės vadinosi *selo* (*село*), o ne *ves* (*весь*), kaip vadinosi bendruomeninių valstiečių kaimai.
Smerdams buvo privaloma ir karinė prievolė. Pagal įvairius šaltinius - dalyvavimas karo veiksmuose pėstininku, arklių tiekimas raiteliams, o kartais ir dalyvavimas raitu kariu.

Teisiškai smerdai neturėjo visų teisių. Už smerdo nužudymą bausdavo tokia pačia bauda kaip ir už cholopo nužudymą. Nužudytojo turtą paveldėdavo kunigaikštis. Teisynas *Rusų tiesa* (*Русская правда*) draudė kankinti smerdus teismo tardymų metu be kunigaikščio sutikimo.

Žodis *susmerdinti* (*осмердить*) reiškė 'užgrobtus kaimyninių kunigaikšysčių gyventojus paversti smerdais'.
XV a. smerdai tapo valstiečiais. XVI-XVII a. žodis *smerdas* ėmė reikšti 'tarnaujantis žmogus', jį oficialiuose raštuose naudojo carui rašantys, jį caras naudojo kreipdamasis į gyventojus. Dar vėliau *smerdas* tapo paniekinamu valstiečio baudžiauninko pavadinimu (kurį naudodavo dvarininkai, valdžios atstovai), reiškė 'prasčiokas, netituluotas žmogus'.
Anfildas

**Anfildas** – Liverpulio priemiestis, kuris ribojasi su Valtono, Klubmuro, Tuebruko ir Evertono priemiesčiais. Namai pastatyti XIX amžiaus pabaigoje, dvidešimto pradžioje, yra tankiai apgyvendinti. Sudaro sujungtų namų eiles. Šis namų išdėstymas yra aplink Anfield stadioną.

## Sportas

„Anfield“ stadione namų rungtines žaidžia Liverpool FC. Šiame stadione žaidė kita miesto komanda: *[[Everton FC]]*, kuri išsikėlė į *[[Goodison Park]]ą* 1892 m. Dabartiniame stadione telpa daugiau kaip 45 000 žmonių. Visos vietos yra sėdimos.

Liverpulio klubas planuoja 2010 m. persikelti į statomą *[[Stenley Park Stadium|Stanley Park stadioną]]*, kuris yra Anfildo Stenlio parke.

## Nuorodos
* Nuotraukų galerija 
* Informacija
Colchester United FC

**Colchester United FC** – Anglijos futbolo klubas, įkurtas 1937 m. Kolčesteryje, Esekse. 

## Istorija

2009-2010 m. sezone rungtyniavo Anglijos Pirmojoje futbolo lygoje.

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
Lietuvos dirvožemininkų draugija

**Lietuvos dirvožemininkų draugija prie Lietuvos mokslų akademijos Žemės ūkio ir miškų mokslų skyriaus** yra savanoriška dirvotyros ir agrochemijos srityje dirbančių šalies piliečių visuomeninė organizacija. Ji vienija daugiau kaip 100 narių iš šalies universitetų, mokslo institutų, valstybinės žemėtvarkos tarnybos. Draugija yra Tarptautinės ir Europos dirvožemininkų sąjungų asocijuotoji narė. Draugijos internetinis puslapis pasiekiamas adresu www.lzuu.lt/ldd

## Istorija
Draugija įkurta 1958 m., draugijos steigėjo ir ilgamečio pirmininko (1958-1970), Lietuvos mokslų akademijos nario korespondento, Lietuvos žemės ūkio akademijos profesoriaus Viktoro Ruokio (1885-1971). Viktoras Danilevičius pirmininkavo draugijai 1970–1990 m. 2005 m. Lietuvos dirvožemininkų draugija įregistruota prie Lietuvos mokslų akademijos Žemės ūkio ir miškų mokslų skyriaus.
2008 m. draugija pažymėjo veiklos 50 metų sukaktį specialia tarptautine konferencija-ekspedicija "Dirvožemis tvarioje aplinkoje" ir keliais leidiniais.

## Veikla
Draugija rūpinasi Lietuvos dirvožemio danga ir jos apsauga, koordinuoja dirvožemių tyrimus, organizuoja mokslines konferencijas, seminarus ir ekspedicijas, teikia konsultacijas, padeda Lietuvos dirvožemininkams ir agrochemikams keistis moksline informacija, palaiko ryšius su užsienio dirvožemininkų draugijomis ir sąjungomis. Išleido dvi knygas Lietuviškosios bibliografijos dirvotyros, agrochemijos, dirvožemių tręšimo ir kartografavimo klausimais.
Pirmoji (1975) talpino mokslinio ir gamybinio pobūdžio spausdintus ir rankraštinius šių sričių darbus Lietuvoje nuo seniausių laikų iki 1970 m. imtinai, antroji (2005) – nuo 1971 iki 2000 m. imtinai. Taip pat penkių kalbų Sisteminį dirvotyros terminų žodynėlį (dvi laidos) (1997), Dirvotyros vadovėlį (1996, 2008), 12 monografijų, mokslo darbų rinkinių, konferencijų pranešimų. 1999 m. parengė naująją Lietuvos dirvožemių klasifikaciją, suderintą su FAO-UNESCO pasaulio dirvožemių legenda, kurią paskelbė dviejose fundamentaliose monografijose – Lietuvos dirvožemiai (2001) ir Lietuvos dirvožemių klasifikacija (2001). Ja remiantis išleido įvairaus mastelio naujus dirvožemių žemėlapius, dalyvavo rengiant Europos dirvožemių atlasą (Soil Atlas of Europe, 2005), kurį išleido Europos komisijos Jungtinis mokslo centras.

Draugijos pirmininkas prof. A. J. Motuzas, sekretorius – doc. R. Vaisvalavičius. Garbės pirmininkas – prof. habil. dr. M. Vaičys (LMI), užsienio Garbės narys – Lenkijos dirvožemininkų sąjungos prezidentas prof. habil. dr. P. Sklodovskis (Piotr Skłodowski).

## Šaltiniai
A. Motuzas. Lietuvos dirvožemininkų draugijai prie Lietuvos mokslų akademijos Žemės ūkio ir miškų mokslų skyriaus – 50. EKologija. 2008. vol. 54. No. 3. P. i
Maidanas

**Maidanas** (pers. میدان, meydan) – aikštė, atvira aikštelė, parkas. Tiurkų kalbose maidanas – pagrindinė miesto prekybinė aikštė.

Kazokų gyvenvietėse maidanas buvo aikštė gyvenvietės viduryje, prie kurios stovėdavo cerkvė, vietinė valdyba ir buvo turgus. Senovėje kazokų gyvenviečių maidanuose rinkdavosi liaudies susirinkimai ( 'ratas'), spręsdavę bendrus reikalus.
Maidanas (reikšmės)

Žodis ***maidanas*** reiškia:

* Maidanas (Kijevas) – centrinė aikštė Kijeve (Ukraina)
* maidanas – aikštė kazokų ar tiurkų gyvenvietėje;
* Maidanas (*Maidan*) – miesto parkas Kolkatos mieste (buvusi Kalkuta, Indija);
* Maidanas (*Maidan*), kitaip *Bayalu Seeme* – regionas Karnatakos valstijoje Indijoje;
* Maidanas (*Maidan*) – nedidelis miestas Nepale;
* Maidanas – miestas Kirgizijoje.

Taip pat:
* maidanas ():
** (kalėjimo žargonas) didelis krepšys, primenantis kelioninį krepšį, kuriame kalinys perneša savo daiktus, kai yra perkeliamas iš vienos kalinimo vietos į kitą;
** didelis, dažnai languotas kelioninis krepšys, kokiuose smulkūs Rusijos prekeiviai veždavo iš užsienio prekes perpardavimui.
* Gyvenvietės Lenkijoje ():
** Maidanas (Balstogės apskritis);
** Maidanas (Hainuvkos apskritis);
** Maidanas (Suvalkų apskritis);
** Maidanas (Stočeko valsčius);
** Maidanas (Palenkės Sokoluvo apskritis).
Džagoldajus

**Džagoldajus** () – nedidelė totorių valda, buvusi Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kunigaikščių vasalinė valda, egzistavusi iki XVI a. 

## Istorija
Džagoldajų 1438 m. įkūrė išeiviai iš Aukso Ordos. Ankstesniais metais totorių vienybė buvo pašlijusi, ir kūrėsi nepriklausomos chanystės, kurios kovojo tarpusavyje dėl viršenybės. Kiekvienas Batijaus palikuonis galėjo reikšti savo teises į valdžią, dėl to vykdavo perversmai, kovajama dėl valdžios. Maža to, kilo maro epidemija, nusinešusi daug gyvybių. Šioje suirutėje dalis totorių persikėlė į kaimyninės Lietuvos kontruoliuojamas teritorijas ir stojo į didžiojo kunigaikščio karinę tarnybą. Rilskas, Kurskas ir kiti miestai buvo pasienyje, todėl džagoldajiečiai gindavo kraštą nuo rusėnų ir kitų totorių ordų išpuolių.

Manoma, kad Džagoldajaus teritorija buvo dabartinėse Kursko ir Belgorodo srityse, vadinamoje Severų žemėje.

## Nuorodos
* Татарский энциклопедический словарь. – Казань, 1999.
FK Volna Pinsk

**Pinsko futbolo klubas „Banga“**, o slaviškai **FK „Hvalâ“** arba **FK „Volna“** – Baltarusijos futbolo klubas iš Pinsko.

## Istorija
Sovietmečiu mieste veikė klubas, kuris buvo žinomas tiek Dinamo, tiek Volna vardais.

Dabartinio klubo ištakos sieka 1989 m. Komulinalininko bei kitais pavadinimais klubas dalyvaudavo žemesniųjų divizionų pirmenybėse.

## Emblema

Vaizdas:VolnaP.gif|
Vaizdas:FK Volna (Pinskas).png|


## Pasiekimai
* Baltarusijos TSR čempionas (1961 m.)

## Sezonai

|}
Šaltinis:

## Išnašos

## Nuorodos
* KLUBO SVETAINĖ
* RSSSF duomenų bazė
Jurijus Dolgorukis

**Jurijus Vladimirovičius Dolgorukis** (1099–1157 m.) – Kijevo (1149–1151, 1155–1157) bei Rostovo-Suzdalės (1096/1113-1157) kunigaikštis, Maskvos miesto įkūrėjas. Vladimiro Monomacho sūnus.

## Biografija

1113 arba 1096 m. tapo Rostovo-Suzdalės kunigaikščiu, siekė prijungti pietines žemes, tarp jų Kijevą ir Perejaslavlį (dėl to matyt ir gavo Dolgorukio [ilgarankio] pravardę). Įkūrė tvirtovių eilę Dubnoje, Konstantine (dab. Skniatinas), Pereslavlyje Zaleskyje ir kitur. Jam valdant rašytiniuose šaltinuose pirmą kartą paminėta Maskva (1147 m.). Ten Jurijus vaišino savo sąjungininką, Naugardo kunigaikštį Sviatoslavą Olegaitį. 1156 m. jis sustiprino Maskvos sienas, iškasė gynybinį kanalą (greičiausiai darbais rūpinosi sūnus Andrejus Boguliubskis, nes Jurijus Dolgorukis tuo metu valdė Kijeve). 1154 m. įkūrė Dmitrovo miestą, kurį pavadino savo naujagimio sūnaus Vsevolodo Didžiojo Lizdo (jo krikšto vardas buvo Dmitrijus) garbei.

1132 m. kuomet mirė Jurijaus vyresnysis brolis, Kijevo kunigaikštis Mstislavas, jis siekė užimti šį sostą. Sudaręs sąjungą su Naugardu, kovojo prieš Mstislavo sūnų Iziaslavą, sumušė Rostislavo kunigaikštį, užėmė Kurską. 1149 m. Dolgorukis užėmė Kijevą, tačiau Iziaslavas sudarė sąjungą su lenkais ir vengrais ir susigrąžino Kijevo sostą. 1154 m. Jurijus užėmė Riazanę ir į jos sostą užleido sūnų Andrejų Bogoliubskį. Mirus Iziaslavui, Dolgorukis vėl patraukė į pietus, sudarė sąjungą su Iziaslavo sūnumi Mstislavu ir drauge su senais sąjungininkais iš Naugardo ir užėmė Kijevą. Dolgorukis mirė 1157 m., kaip manoma nužudytas Kijevo bojarinų.

## Vaikai
* Rostislavas Jurijevičius (-1151)
* Andrejus Bogoliubskis (1112–1174)
* Ivanas Jurijevičius (-1147)
* Glebas (-1171)
* Borisas Jurijevičius (-1159)
* Mstislavas Jurijevičius (-1162)
* Jaroslavas Jurijevičius (-1166)
* Sviatoslavas Jurijevičius (-1174)
* Vasilijus Jurijevičius (-1162)
* Michailas (-1176)
* Vsevolodas Didysis Lizdas (1154–1212)
* Dvi dukterys
## Nuorodos

## Genealogija
Techno

**Techno** – elektroninės muzikos forma, atsiradusi JAV, Detroite, XX a. aštuntame dešimtmetyje iš house muzikos. Būdingas bosinio būgno pulsavimas 4/4 ritmu.

Techno muzikos ritmas siekia nuo 120 iki 150 dūžių per minutę. Ši muzika bando atkurti fabrikų mechanizmų darbą – kala monotoniški industriniai ritmai. Iš jos išsivystė daugelis kitų elektroninės muzikos formų. Populiari daugelyje šalių.

## Žymiausi atlikėjai
* Angerfist
* Brutalismus 3000
* 808 State
* Chris Liebing
* Jeff Mills
* Orbital
* Sven Väth
* Dave Clarke
* Richie Hawtin
* Vladislav Delay
Baltarusijos futbolas 1992 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[1992]] m.**
*  prasidėjo 1992 m. balandžio 18 d., baigėsi 1992 m. birželio 20 d. Turnyras vyko vienu ratu (pereinant link sistemos ruduo–pavasaris).
* s turnyras prasidėjo 1992 m. pavasarį, finalas vyko 1992 m. birželio 24 d.

## 1992 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo pirmasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 1992 m. balandžio 18 d., baigėsi 1992 m. birželio 20 d.
* Turnyras vyko vienu ratu (pereinant link sistemos ruduo–pavasaris).
* Dalyvavo 16 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Dinamo Minsk tapo šalies čempionais.

## 1992 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]]
* **[[Baltarusijos futbolo taurė]]** () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo pirmasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Dinamo Minsk nugalėjo finale ir iškovojo taurę.

#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Kuria

**Kuria** () – pečenegų chanas, kuris buvo sudaręs sąjungą su Kijevo kunigaikščiu Sviatoslavu Igorevičiumi žygiui į Balkanus. Vėliau, po nesėkmingo Sviatoslavo žygio į Bizantiją, Kuria surengė pasalą Sviatoslavui prie Dnepro slenksčių, išžudė kunigaikščio družiną ir nukovė patį kunigaikštį.

Pagal *Повести временных лет* Kuria iš Sviatoslavo kaukolės pasidarė taurę, iš kurios gerdavo. Eurazijos klajoklių kultūroje tai buvo pagarbos priešui, kuris narsiai kovėsi, ženklas.
Filippo Taglioni

**Filippo Taglioni** (, , 1777 m. lapkričio 5 d. – 1871 m. vasario 11 d.) – italų šokėjas, baletmeisteris ir savo dukters, garsios romantizmo epochos balerinos Marie Taglioni asmeninis pedagogas.

## Biografija

Filippo Taglioni gimė Milane, Italijoje. Septyniolikos metų debiutavo Pizos mieste, atlikdamas moterų vaidmenis. Iki darbo Paryžiaus operoje (iki 22 metų) Filippo Taglioni šoko daugelyje kitų Italijos miestų. Šoko Karališkajame Švedijos baleto teatre. Ten 1803 m. susipažino ir vedė Sophie Karsten, garsaus švedų operos dainininko Christoffer Christian Karsten ir lenkų aktorės Sophie Stebnowska dukrą. Jie susilaukė dviejų vaikų, Marie Taglioni ir Paul Taglioni, kurie abu tapo šokėjais. Kelerius metus Filippo Taglioni su šeima gyveno Vienoje bei Vokietijoje. Norėdamas išvengti Napoleono karų pavojaus Filippo Taglioni su šeima persikėlė į Paryžių. Nuo persikėlimo į Prancūziją Filippo Taglioni šoko ir dirbo choreografu visoje Europoje, daugiausiai Italijoje, Austrijoje, Švedijoje, Danijoje ir Vokietijoje. Galiausiai buvo pakviestas apsigyventi ir dirbti Theater am Kärntnertor, Vienoje. Įsikūręs parsivežė ir dukrą Marie Taglioni, kuri Paryžiuje mokėsi baleto. Tapo jos mokytoju. Su pasirodymais abu apkeliavo Europą ir Rusiją. Sulaukęs vyresnio amžiaus Filippo Taglioni tapo ekscentrišku ir nenuspėjamu, bei ilgainiui, dėl neprotingų spekuliacijų, prarado visą turtą. Filippo Taglioni mirė Komo mieste, Italijoje.

### Svarbiausi spektakliai

* Le Dieu et la bayadère (1830)
* Robert le diable (1831)
* Gustave III (1833)
* Les Huguenots (1836)
* La Sylphide (1832)
* La Fille du Danube (1836)
Baltarusijos futbolas 1995 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[1995]] m.**
*  vyko dviem sezonais, kadangi buvo grąžinama sistema iš rudens–pavasaris į pavasaris–ruduo (kaip buvo iki 1991 m.):
** rudens–pavasario prasidėjo 1994 m. liepos 13 d., baigėsi 1995 m. birželio 23 d.;
** vasaros–rudens prasidėjo 1995 m. liepos 10 d., baigėsi 1995 m. lapkričio 6 d. ir vyko vienu ratu, kadangi buvo keičiama sistema;
* s turnyras prasidėjo 1994 m. rudenį, finalas vyko 1995 m. birželio 28 d.

## 1994–1995 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo ketvirtasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 1994 m. liepos 13 d., baigėsi 1995 m. birželio 23 d.
* Dalyvavo 16 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Dinamo Minsk tapo šalies čempionais.

* Dvina Vitebsk (buv. KIM Vitebsk)  
* FK Bobrujsk (buv. Fandok Bobrujsk)

## 1995 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo penktasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 1995 m. liepos 10 d., baigėsi 1995 m. lapkričio 6 d.
* Vyko vienu ratu, kadangi buvo pereinama link sistemos pavasaris–ruduo.
* Dalyvavo 16 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Dinamo Minsk tapo šalies čempionais.

### Pereinamosios rungtynės

| Sinnik Bobrujsk || Kommunalnik Pinsk || 0-2 || 3-0
|}

## 1994–1995 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]]
* **[[Baltarusijos futbolo taurė]]** () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo ketvirtasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Dinamo-93 Minsk nugalėjo finale ir iškovojo taurę.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## Supertaurė

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* RSSSF duomenų bazė
Baltarusijos futbolas 1996 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[1996]] m.**
*  prasidėjo 1996 m. balandžio 16 d., baigėsi 1996 m. lapkričio 10 d.
* s turnyras prasidėjo 1995 m. rudenį, finalas vyko 1996 m. gegužės 17 d.

## 1996 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo šeštasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Dalyvavo 16 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* MPKC Mozyr tapo šalies čempionais.

* Belsina Bobrujsk (buv. Sinnik Bobrujsk) 
* Lokomotiv-96 Vitebsk (buv. Dvina Vitebsk)

## 1995–1996 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]]
* **[[Baltarusijos futbolo taurė]]** () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo penktasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* MPKC Mozyr nugalėjo finale ir iškovojo taurę.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
Baltarusijos futbolas 1997 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[1997]] m.**
*  prasidėjo 1997 m. balandžio 11 d., baigėsi 1997 m. lapkričio 11 d.
* s turnyras prasidėjo 1996 m. liepos 20 d., finalas vyko 1997 m. gegužės 25 d.

## 1997 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo septintasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 1997 m. balandžio 11 d., baigėsi 1997 m. lapkričio 11 d.
* Dalyvavo 16 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Dinamo Minsk tapo šalies čempionais.

## 1996–1997 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]]
* **[[Baltarusijos futbolo taurė]]** () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo šeštasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* FK Belšina Bobrujsk nugalėjo finale ir iškovojo taurę.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
Baltarusijos futbolas 1998 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[1998]] m.**
*  prasidėjo 1998 m. balandžio 12 d., baigėsi 1998 m. spalio 31 d.
* s turnyras prasidėjo 1997 m. rugpjūčio 2 d., finalas vyko 1998 m. gegužės 26 d.

## 1998 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo aštuntasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 1998 m. balandžio 12 d., baigėsi 1998 m. spalio 31 d.
* Dalyvavvo 16 komandų:

### Turnyrinė lentelė
* Dnepr Mogilev tapo šalies čempionais.

; Pastabos
* Slavia Mozyr (buv. MPKC Mozyr) 
* Dinamo-93 Minsk pašalintas iš turnyro po pirmojo rato.

## 1997–1998 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]]
* **[[Baltarusijos futbolo taurė]]** () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo septintasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Lokomotiv Vitebsk nugalėjo finale ir iškovojo taurę.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
Hartlepool United FC

**Hartlepool United FC** – Anglijos futbolo klubas iš Hartlepulo.

## Istorija

## Sezonai

|}

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Baltarusijos futbolas 2000 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[2000]] m.**
*  prasidėjo 2000 m. balandžio 15 d., baigėsi 2000 m. lapkričio 4 d.
* s turnyras prasidėjo 1999 m. rudenį, finalas vyko 2000 m. gegužės 28 d.

## 2000 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo dešimtasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 2000 m. balandžio 15 d., baigėsi 2000 m. lapkričio 4 d.
* Dalyvavo 16 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Slavia Mozyr tapo šalies čempionais.

## 1999–2000 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]]
* **[[Baltarusijos futbolo taurė]]** () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo devintasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Slavia Mozyr nugalėjo finale ir iškovojo taurę.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalo rungtynės
----

* **[[FK Slaviâ Mozyrʹ|Mozyriaus „Slavija“]] nugalėjo finale rezultatu 2:1 ir iškovojo taurę.**
-------------------------------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
Baltarusijos futbolas 2002 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[2002]] m.**
*  prasidėjo 2002 m. balandžio 12 d., baigėsi 2002 m. lapkričio 8 d.
* s turnyras prasidėjo 2001 m. rugpjūčio 15 d., finalas vyko 2002 m. gegužės 26 d.

## 2002 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo dvyliktasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 2002 m. balandžio 12 d., baigėsi 2002 m. lapkričio 8 d.
* Dalyvavo 14 komandų.
* Dvi komandos buvo surinkusios vienodai taškų, tad buvo žaidžiamos papildomos rungtynės dėl čempionų vardo.
### Turnyrinė lentelė
* Po XXVI (26) turų dvi komandos buvo surinkusios vienodai taškų, todėl buvo sužaistos papildomos rungtynės.
* „Auksinėse“ rungtynėse nugalėjo BATE Borisov ir tapo šalies čempionais.

;Papildomos rungtynės dėl 1-osios vietos:

| BATE Borisov || Neman Grodno || 1-0 (prat.) || Minskas
|}

## 2001–2002 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]]
* **[[Baltarusijos futbolo taurė]]** () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo vienuoliktasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* FK Gomel nugalėjo finale ir iškovojo taurę.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalo rungtynės
----

* **[[FK Gomelʹ|Homelio FK]] nugalėjo rezultatu 2:0 ir iškovojo taurę.**
--------------------------------------------------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
Baltarusijos futbolas 2003 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[2003]] m.**
*  prasidėjo 2003 m. balandžio 18 d., baigėsi 2003 m. lapkričio 9 d.
* s turnyras prasidėjo 2002 m. rugpjūčio 7 d., finalas vyko 2003 m. gegužės 24 d.

## 2003 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo 13–asis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 2003 m. balandžio 18 d., baigėsi 2003 m. lapkričio 9 d.
* Dalyvavo 16 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* FC Gomel tapo šalies čempionais.

## 2002–2003 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]]
* **[[Baltarusijos futbolo taurė]]** () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo dvyliktasis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Dinamo Minsk nugalėjo finale ir iškovojo taurę.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalo rungtynės
----

* **[[FK Dinamo Minsk|Minsko „Dinamo“]] nugalėjo finale rezultatu 2:0 ir iškovojo šalies futbolo taurę.**
-------------------------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
Baltarusijos futbolas 2005 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[2005]] m.**
*  prasidėjo 2005 m. balandžio 16 d., baigėsi 2005 m. lapkričio 5 d.
* s turnyras prasidėjo 2004 m. liepos 14 d., finalas vyko 2005 m. gegužės 22 d.

## 2005 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo 15–asis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 2005 m. balandžio 16 d., baigėsi 2005 m. lapkričio 5 d.
* Dalyvavo 14 komandų.
* Vedric Recica atsisakė dalyvauti varžybose dėl nepakankamos infrastruktūros ir dėl to liko Pirmoje lygoje.

### Turnyrinė lentelė
* **[[FK Šahtër Solihorsk|Salihorsko „Šahtër“]] tapo šalies čempionais.


== 2004–2005 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]] ==
* **Baltarusijos futbolo taurė''' () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo 14–asis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* MTZ-RIPA Minsk nugalėjo finale ir iškovojo taurę.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalo rungtynės
----

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
Baltarusijos futbolas 2006 m.

**[[Baltarusija|Baltarusijos]] futbolo varžybos [[2006]] m.**
*  prasidėjo 2006 m. balandžio 18 d., baigėsi 2006 m. lapkričio 4 d.
* s turnyras prasidėjo 2005 m. birželio 15 d., finalas vyko 2006 m. gegužės 27 d.

## 2006 m. Aukščiausioji lyga
* **Aukščiausioji lyga** arba **Vyša liha** – pirmos pakopos, elito divizionas.
* Tai buvo 16–asis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* Prasidėjo 2006 m. balandžio 18 d., baigėsi 2006 m. lapkričio 4 d.
* Dalyvavo 14 komandų.

### Turnyrinė lentelė
* Barysavo „BATÈ“ tapo šalies čempionais.

## 2005–2006 m. [[Baltarusijos futbolo taurė]]
* **[[Baltarusijos futbolo taurė]]** () – pagrindinis futbolo taurės turnyras Baltarusijoje. Vyksta nuo 1992 m.
* Tai buvo 15–asis turnyras nepriklausomoje šalyje.
* BATE Borisov nugalėjo finale ir iškovojo taurę.
#### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalo rungtynės
----

* **[[FK BATÈ Borisov|Barysavo „BATÈ“]] nugalėjo varžovus rezultatu 3:1 pratęsimo metu ir iškovojo taurę.**
--------------------------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
Armonika

**Armonika** – dumplinis liežuvėlinis aerofoninis muzikos instrumentas. 1822 m. sukurta Berlyne F. Bušmano. 

Labiausiai paplitusios dviejų eilių Vienos, dar vadinamos konstantinka (diatoninė, būna 1-3 eilių, turi paruoštus mažoro ir minoro akordus) ir trijų eilių Peterburgo armonika (diatoninė, būna 2-4 eilių). Ištempiant ir suglaudžiant abiejų šių tipų armonikų dumples, garsų aukštis kinta. Griežiama solo, kaimo kapelose, ansambliuose. Peterburgo armonikos pradėtos gaminti XX a. pradžioje. Rusijos caro nurodymu Sankt Peterburge buvo įkurtas muzikos instrumentų fabrikas. Jame buvo gaminamos puošnios, reprezentacinės armonikos.

## Lietuvoje
Lietuvoje paplito jau XIX a. viduryje: 1853 m. armoniką mini Antanas Baranauskas, kuria pats ir mokėsi groti.

Nuo maždaug 1920 m. Lietuvoje pasirodė Peterburgo armonikos. Jų tradiciją iš Rusijos atsinešė Peterburgo fabrike dirbę lietuviai. Po karo sudegus gamyklai, jie sugrįžo namo ir savarankiškai pradėjo gaminti naujas armonikas, kurios liaudyje žinomos kaip „peterburskos“, „piterskos“, „pataburskos“, „petrogradskos“. Jie tobulino instrumentą, perdavė gamybos žinias ir įgūdžius jauniems meistrams. Taip susiformavo lietuviška armonikos gamybos mokykla, lietuviškoji treilė (*trieila*) armonika. Ji paplito šiaurės rytinėje Aukštaitijos dalyje (Zarasų, Utenos, Molėtų, Ignalinos, Švenčionių, Anykščių, Ukmergės, Širvintų, kiek mažiau Rokiškio, Kupiškio rajonai).

Peterburgo armonika yra vienas iš nedaugelio dumplinių aerofonų, kurie tinkami groti populiariausias lietuvių liaudies šokių melodijas (kitas yra Bandonija paplitusi Mažojoje Lietuvoje). Kartais ją gali pakeisti akordeonas arba bajanas, bet grojant šiais instrumentais prarandamas sidabrinis garso tembras. Peterburgo armonika labai tiko groti su kitais tradiciniais lietuvių tautinės muzikos instrumentais (tokiais kaip smuikas, klarnetas ir būgnelis), todėl darniai integravosi į muzikinę kultūrą. Ja grodavo ir vienas muzikantas, bet dažniausiai ji skambėjo  ansamblyje.

Tarpukariu atsirado muzikantų virtuozų, tarp kurių buvo Petras Akiras-Biržys („Pupų dėdė“), Leonas Berniūnas, sukūręs armonikos akordinę baritonų ir bosų sistemą, Mykolas Sipavičius ir kiti. Tuo metu Peterburgo armonika buvo pagrindinis Šiaurės rytų aukštaičių jaunimo gegužinių, vakaruškų, vestuvių, krikštynų, kalendorinių švenčių papročių instrumentas. 

Šiuo metu šiaurės Rytų Aukštaitijoje armonika nuolat groja apie 50 muzikantų (išimtinai vyrai). Nuo 2010 m. kas dvejus metus rengiamas respublikinis Peterburgo armonikos festivalis. Muzikantų gretos didėja ir atgaivinta tradicija stiprėja. Dėl savo svarbos Lietuvos kultūroje 2019 m. Šiaurės rytų aukštaičių muzikavimas Peterburgo armonika buvo įtrauktas į Nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąvadą.

## Šaltiniai

## Taip pat skaitykite
* Akordeonas
* Bajanas
* Bandonija
* Lūpinė armonika
Srebrenikas

**Srebrenikas** (, *серебряник*) – pirmoji sidabro moneta, kaldinta Kijevo Rusioje X a. pab. – XI a. pr.

Manoma, kad sidabro monetas ėmė kaldinti, nes:
* X a. antroje pusėje Rusios apyvartoje ėmė stigti sidabrinių monetų, kurių srautas iš užsienio sumažėjo (mažiau ėmė atkeliauti arabiškų dirhamų).
* taip buvo patvirtintas Kijevo Rusios suverenitetas, monetos turėjo veikti kaip savotiška valstybės reklama.

Srebrenikus kaldino iš arabiškų monetų sidabro. Juos leido Vladimiras Sviatoslavovičius (978–1015 m.) Kijeve ir Sviatopolkas apie 1015 m. bei Jaroslavas iki 1015 m. Novgorode.

Pagal kompoziciją srebrenikai buvo kelių tipų. Pirmųjų laidų srebrenikai buvo daugiausia nukopijuoti iš Bizantijos monetų (averse – kunigaikščio atvaizdas, reverse – Kristaus atvaizdas). XI a. Kristaus atvaizdas buvo pakeistas didelių Riurikaičių giminės ženklu, naudotu vietoj valstybės herbo. Apie kunigaikščio portretą būdavo užrašas „Vladimiras soste, o tai jo sidabras“ arba „Sviatopolkas soste, o tai jo sidabras“.

Jaroslavo Išmintingojo srebrenikai atrodė kitaip. Vienoje pusėje vietoj Kristaus buvo šv. Georgijaus (Jaroslavo krikščioniškas globėjas) atvaizdas, o kitoje – Riurikaičių giminės ženklas ir užrašas *Ярославле серебро* 'Jaroslavo sidabras'. Žodžio „soste“ nebuvo, todėl reikėtų manyti, kad jas kaldino Jaroslavui kunigaikščiaujant Novgorode, kai Vladimiras Sviatoslavovičius dar buvo gyvas.

Jaroslavo srebrenikai buvo unikalūs XI a. Europoje savo techniniu monetos štampų pagaminimo tobulumu.

Visai kitaip atrodo Tmutarakanės srebrenikai. Vienoje pusėje atvaizduotas archangelas Michailas, o kitoje – užrašas *Господи, помози Михаилу* 'Viešpatie, padėk Michailui'.

Srebrenikų ruošinius ne iškirsdavo iš plokštelės, kaip darydavo gamindami Bizantijos ir arabų monetas, o liedavo. Srebrenikus leido nedideliais kiekiais ir neilgai, todėl jie neturėjo didelės įtakos Kijevo Rusios pinigų apyvartoje.


Image:Coin of Vladimir the Great (drawing).gif|Vladimiro srebrenikas. Averse - kunigaikštis Vladimiras, reverse - Riurikaičių trišakis
Image:Srebrenik 3.gif|Jaroslavo srebrenikas. Averse - šv. Georgijus, reverse - Riurikaičių trišakis
Aršinas

**Aršinas** arba **aršina** – Rusios senasis ilgio matavimo vienetas, naudotas nuo XVI a. Lietuvoje vartotas 1835–1920 m. Aršiną sudaro 16 verškų, arba 28 coliai (71,12&nbsp;cm).

Aršinas šaltiniuose minimas nuo XVI a. Pavadinimas kilo iš tiurkų kalbų. Petro I laikais aršinas buvo prilygintas 28 angliškiems coliams.

## Šaltiniai
Asavėlis

**Asavėlis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajono pietvakariuose, 5,5 km į šiaurės rytus nuo Salako. Ilgis rytų-vakarų kryptimi 1 km, plotis iki 0,4 km. Altitudė 148,7 m. Giliausia vieta siekia 7 m. Krantai žemi, lėkšti, smėlėti. Šiaurėje prieina Tumiškės miškas. Rytuose protaka jungiasi su Asavo ežeru. Pagal Lietuvos Respublikos upių, ežerų ir tvenkinių kadastrą (2019 m.), Asavėlis laikomas Asavo ežero dalimi (abiejų kodas 12230015). Pro Asavėlį teka Šventoji.

Prie ežero įsikūrę Grybiškių ir Gaideliškių kaimai. Veikia kaimo turizmo sodyba.

## Šaltiniai
Poliudjė

**Poliudjė** () – duoklės iš rytų slavų genčių (dregovičių, krivičių, drevlianų, severianų ir kt.) rinkimas, vykdytas pirmųjų Kijevo kunigaikščių.

Tuo metu genčių sąjungos dar išlaikė savo organizaciją, o jų kunigaikščiai turėdavo pristatyti duoklę, daugiausia kailius, į centrines gyvenvietes (*становища*). Toks pristatymas vadintas *povoz* (). Ten duoklę paimdavo vieną kartą per metus žiemą savo valdas su družina apvažiuojantis Kijevo kunigaikštis. Balandžio mėnesį kunigaikštis su družina ir surinkta duokle grįždavo į Kijevą.

Duoklės dydis būdavo apskaičiuojamas pagal kiemų skaičių, nepriklausomai nuo jų savininkų turtingumo. Vasarą poliudjės metu surinktus kailius ir kitas tinkamas gėrybes gabendavo parduoti, dažniausiai į Bizantiją.

Poliudjės sistemos apimtos gentys neturėjo dalyvauti Kijevo kunigaikščių karinėse operacijose, nors kartais dalyvaudavo kaip sąjungininkai.

Vėliau duoklę ėmė rinkti kunigaikščio įgaliotiniai tijūnai tam skirtuose punktuose, vadintuose *[[Pogostas|pogostais]]*.
Henrikas Geršinskis

**Henrikas Geršinskis** (, 1848 m. sausio 11 d. Sandomieras – 1930 m. rugsėjo mėn. Kvarvilis prie Šartro) – gydytojas, visuomenės veikėjas, publicistas.

## Biografija
1863-1864 m. sukilimo Lietuvoje dalyvis. Emigravo į Prancūziją, baigė Paryžiaus universitetą. 1873 m. daktaras. 1870-1871 m. kaip gydytojas dalyvavo Prancūzijos–Prūsijos kare, 1871 – Paryžiaus komunoje. Lietuvių draugijos „Želmuo“ Paryžiuje vadovas. 1900 m. padėjo rengti Paryžiaus pasaulinės parodos lietuvių skyrių. Nuo 1907 m. Lenkijos socialistų partijos revoliucinės frakcijos lyderis Prancūzijoje. Globojo lietuvių ir lenkų emigrantus. Parašė istorinių ir politinių veikalų. Paliko didelį istorinį archyvą.

## Šaltiniai
Uličiai

**Uličiai** () – rytų slavų gentis, VIII–X a. gyvenusi žemėse Dniepro žemupyje, prie Pietinio Bugo ir Juodosios jūros pakrantėje.

Įvairiuose metraščiuose uličius vadino įvairiai – *ulučiai* (*улучи*), *ugličiai* (*угличи*), *ulutičiai* (*улутичи*), *liutičiai* (*лютичи*), *lučianai* (*лучане*)

Uličių sostinė buvo miestas *Peresečenis* (*Пересечень*), buvęs netoli dabartinio Moldovos miesto *Orhei*.
X a. pirmoje pusėje uličiai kovojo už nepriklausomybę nuo kunigaikščių Olego, Igorio ir Sviatoslavo Igorevičiaus valdomos Kijevo Rusios, tačiau po Sveneldo vadovaujamos Kijevo kariuomenės pergalių buvo priversti pripažinti Kijevo valdžią ir tapti Kijevo Rusios dalimi. Vėliau uličius ir tivercus į šiaurę išstumė atklydusios klajoklių pečenegų gentys. Ten uličiai susiliejo su volynėnais.

Paskutinį kartą uličiai minimi metraštyje apie 970 m.

## Nuorodos
Asonas

**Asonas** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajono šiaurės vakaruose, 7 km į šiaurę nuo Aukštadvario, ties riba su Elektrėnų savivaldybe. Ilgis rytų-pietvakarių kryptimi 1,42 km, plotis iki 0,48 km. Altitudė 180,4 m. Giliausia vieta siekia 15,4 m. Krantai statūs, aukšti, sausi, nusėti rieduliais, rytinis krantas žemas ir pelkėtas. Iš vakarų prieina Mergiškių Kalvos miškas. Kranto linijos ilgis 3,96 km. Atabradas padengtas smėliu. Įteka Strėvos baseinui priklausantis bevardis upelis. Ežeras nenutekantis.

Prie Asono ežero įsikūrę Guronių, Liaukiškių (Trakų rajone) ir Liaukiškių (Elektrėnų savivaldybėje) kaimai. Veikia kaimo turizmo sodyba.

## Šaltiniai
Viktoras Gerulaitis

**Viktoras Gerulaitis** (g. 1950 m. vasario 12 d. Kaune) – Lietuvos muzikologas, muzikos švietėjas, pedagogas, radijo ir televizijos laidų, koncertų vedėjas.

## Biografija
Gimė lietuvių kalbos ir literatūros bei geografijos mokytojų šeimoje. Brolis dizaineris Jonas Gerulaitis. 

1950 m. su tėvais persikėlė į Klaipėdą, privačiai mokėsi skambinti pianinu. 1960 m. apsigyveno Palangoje, įstojo į muzikos mokyklą. Nuo 1964 m. gyvena Vilniuje. Nuo 1973 m. Vilniaus 3-osios muzikos mokyklos muzikos literatūros (istorijos) mokytojas. 1980 m. su pagyrimu baigė LSSR konservatorijos Juozo Gaudrimo klasę.

Nuo 1980 m. LSSR konservatorijos (nuo 2004 m. Lietuvos muzikos ir teatro akademija) visuotinės muzikos istorijos dėstytojas, nuo 2001 m. docentas. 1986 m. baigė aspirantūrą. 1988–1989 m. LSSR filharmonijos Vaikų ir jaunimo skyriaus vedėjas. 1991 m. Lietuvos televizijos Muzikos redakcijos vyr. redaktorius. Lietuvos kultūros instituto (nuo 1993 m. Lietuvos kultūros darbuotojų tobulinimosi centras) įkūrimo iniciatorius, 1991–1992 m. direktorius. Vėliau Muzikos švietimo centro ekspertas, savaitraščio „Literatūra ir menas“ vyriausiojo redaktoriaus pavaduotojas, Nacionalinio operos ir baleto teatro Reklamos ir informacijos skyriaus vedėjas.

1997–1999 m. Gedimino Vagnoriaus Vyriausybės kanceliarijos patarėjas kultūros klausimais. Nuo 2000 m. liepos 2 d. Nuosaikiųjų konservatorių sąjungos narys. 2000 m. nesėkmingai kandidatavo į LR Seimą, 2004 m. į Europos Parlamentą, 2011 m. į Vilniaus miesto savivaldybės tarybą.

Lietuvos radijo laidų 1989–1999 m. „Tautos gaida“, nuo 1999 m. „Likimai“ ir Lietuvos televizijos laidų 1995–2000 m. „Muzikos istorijos“, „Vakaro autografas“, „Klasikos garsai“ autorius ir vedėjas. 1995–1997 m. koncertų ciklo „Alma mater musicalis“ Šv. Jonų bažnyčioje Vilniuje vedėjas. Nuo 1998 m. Šiaurės Lietuvos muzikos festivalio Biržuose, nuo 2002 m. „Dainavos šalies“ muzikos festivalio Alytuje iniciatorius. Tiria muzikos stilių istoriją.

## Bibliografija
* Muzikos stilių raida: istorinė apybraiža. – Vilnius: Muzikos švietimo centras, 1994. – 143 p. – ISBN 9986-603-00-5, LR švietimo ministerijos premija
* Pavėsinėje su Richardu Wagneriu: neišgalvotos muzikos istorijos / dail. Edita Suchockytė. – Vilnius: Tyto alba, 2011. – 462 p.: portr. – ISBN 978-9986-16-860-7
* Noveletės. – Vilnius: Tyto alba, 2012. – 172 p. – ISBN 978-9986-16-892-8

## Filmografija
* 2005 m. Perspektyvi pora, rež. Kęstutis Gudavičius

## Šaltiniai
Code Geass

**Code Geass** () – kompanijos „Sunrise“ sukurtas anime. Režisierius – Gorō Taniguchi, scenarijaus autorius – Ichirō Ōkouchi. Pirmas šio serialo sezonas buvo pradėtas rodyti Japonijoje 2006 m. spalio 5 d. Antras serialo sezono serijos *„Code Geass: Lelouch of the rebellion R2“* buvo rodomos 2008 m. balandžio-rugsėjo mėn.

2018 m. buvo išleisti du  Code Geass serijos filmai.

Veiksmas vyksta Japonijoje, kurią okupavo Šventoji Britanijos Imperija. Pagrindinis protagonistas – septyniolikametis paauglys *Lelouch*, kuris trokšta sunaikinti Britanijos imperiją.

2007 m. 6-oje „Tokyo Anime Awards“ apdovanojimų teikimo ceremonijoje serialas pripažintas geriausiu televizijos anime-serialu .

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Ąsotis

**Ąsotis** – molinis glazūruotas indas, turintis ąsą ir snapelį. Naudojamas skysčiams (alui, vandeniui, girai, pienui, sultims ir kt.) laikyti bei pilstyti. Neretai dekoruojami reljefais, įspaudais, piešiniais. Lietuvoje ąsočiai žinomi nuo XVII a. Puošniausi, labai pūsti būdavo gaminami šalies šiaurės rytuose (dažniausiai skirti alui). Suvalkijoje buvo gaminami siauresni ąsočiai, o patys siauriausi ir nedaug pagražinti pietryčių ir rytų Lietuvoje.

## Šaltiniai
Ilgaplunksnis lėlys

**Ilgaplunksnis lėlys** (*Macrodipteryx longipennis*) - lėlinių (*Caprimulgidae*) šeimos paukštis. Paplitęs Afrikoje, nuo Senegalo iki Etiopijos vakarinės dalies. Kūno ilgis 28 cm. Gyvena atvirose miškingose vietose, savanose, pajūrio lygumose, smėlėtose arba akmenuotose dykynėse.

Dieną afrikinis ilgaplunksnis lėlys ilsisi ir tupi lizde ant žemės, o naktį skrenda ieškoti maistui vabzdžių. Patinai turi labai ilgas sparnų plunksnas užaugančias iki 50 cm ilgio. Šiomis plunksnomis jie puikuojasi per tuoktuves, kurios vyksta sutemus. Pasibaigus perėjimo laikotarpiui, ilgosios plunksnos iškrenta. Deda 1-2 kiaušinius ant plikos žemės. Minta smulkiais skraidančiais vabzdžiais - vabalais, naktiniais drugiais.
Severianai

**Severianai**, *severai* (, *севера*) – rytų slavų genčių sąjunga, VIII–IX a. pradžioje gyvenusi dabartinių Černigovo ir Kursko sričių teritorijose. Archeologijoje siejami su Romnų-Borščevo kultūra (*Роменско-борщевская культура*).

## Kilmė ir pavadinimo etimologija
Pavadinimo *севера* kilmė nėra aiški. Daugelis autorių pavadinimą sieja su viena iš hunų susivienijimo narių sarmatų gentimi sabirais. Istorijoje žinoma nemažai atvejų, kai užkariautojai ištirpdavo vietiniuose gyventojuose, bet palikdavo savo etnonimą: frankai tarp galo – romėnų, bolgarai tarp slavų.

V. V. Sedovas teigia, kad pavadinimas yra skitų – sarmatų kilmės, giminingas persų kalbos žodžiui 'juodas', ką patvirtina ir severianų miesto Černigovo pavadinimas (rus. черный 'juodas'). Pagal kitą versiją pavadinimas siejamas su pamirštu senovės slavų žodžiu, reiškusiu 'giminaitis'. Sąsaja su slav. *север* 'šiaurė' laikoma labai ginčytina ir atsitiktine, nes severianai nebuvo šiauriausia slavų gentimi.

## Kaimynai
Severianų kaimynai rytuose buvo viatičiai, vakaruose drevlianai ir polianai. Pietuose pastovių kaimynų neturėjo. Buvo laikotarpis, kai severianų pietinis kraštas siekė Šiaurinį Donecą.

Iš šios genties pavadinimo kilo regiono pavadinimas Severščina (*Северщина*), *Severų Ukraina* (*Северская Украина*) ir dar XVII–XVIII a. naudotas etnonimas sevriukai (*севрюки*).

Seniausių severianų žemių miestu buvo Černigovas. Vėliau atsirado Putivlis, Kurskas, Novgorodas Severskis.

## Istorija
Severianų sąjunga kaip politinis vienetas pagal išlikusius šaltinius egzistavo nuo VIII iki XI a. VIII–IX a. jie mokėjo duoklę chazarams, o 882 m. juos užvaldė kunigaikštis Olegas, ir jie tapo viena pagrindinių genčių grupių, sudariusių Kijevo Rusią. 907 m. severianai dalyvavo Olego žygyje į Cargradą.

Vėliau jų žemėse susidarė Černigovo kunigaikštystė.

Paskutinį kartą severianai paminėti 1024 m. metraščio pranešime. Severianų palikuonys įsiliejo į būsimas rusų ir ukrainiečių tautas.

## Kultūra
Archeologinių kasinėjimų metu aptikta daug VIII–X a. kaimiškų gyvenviečių likučių. Severianai statė linijas iš įtvirtintų (apsuptų stačių rąstų tvoromis, grioviais ir pylimais) piliakalnių (*городища*), kurios dengė slavų žemes nuo klajoklių antpuolių. Severianai gyveno pusiau žeminėse, įkastose į žemę 0,5-1,6 m. Į tokius būstus vesdavo grunte iškastos pakopos, dažnai sutvirtintos medžiu. Viename kampe būdavo krosnis. Būsto aslą kruopščiai trambuodavo, išlygindavo moliu ar išklodavo lentomis.

Pagrindiniai verslai buvo artojystė, gyvulininkystė ir įvairūs amatai.

Mirusiuosius degindavo ir laiko pilkapiuose (kurganuose).

## Migracija
Dalis severianų migravo į pietvakarius ir apsigyveno pietinėje Panonijos lygumos dalyje (Banato regionas) ir pietų Karpatuose. Viduramžių Vengrijos karalystėje buvo Severino sritis, buvusi pietryčių Banate, kuri buvo pavadinta pagal sevarianus.

Kita severianų šaka apsigyveno dabartinės šiaurės rytų Bulgarijos teritorijoje.

## Nuorodos
Vytautas Gerulaitis (1915)

**Vytautas Gerulaitis** (1915 m. Galkiemis, Kaupiškių valsčius, Vilkaviškio apskritis – 1991 m. gegužės 2 d. Niujorkas) – Lietuvos tenisininkas.

## Biografija
Sūnus Vitas Gerulaitis, duktė Rūta Gerulaitytė. 1933 m. baigė Kybartų gimnaziją. Vytauto Didžiojo universitete studijavo ekonomiką. 1939–1941 m. sausio mėn. dirbo ūkvedžiu Lituanistikos institute, vėliau iki 1944 m. Lietuvos mokslų akademijoje. 1944 m. pasitraukė į Vieną. 1949 m. persikėlė į JAV, dirbo baldų pristatymo bendrovėje. Treniravo tenisininkus, taip pat ir sūnų Vitą. 1978 m. Niujorke buvo atidarytas Amerikos nacionalinis teniso centras, įvertinant nuopelnus išugdžius pasaulinio lygio teniso žaidėją Vitą Gerulaitį, paskirtas centro vyriausiuoju administratoriumi.

## Sportiniai pasiekimai
* Dalyvavo stalo teniso pasaulio pirmenybėse: 1935 m. Londonas, 1936 m. Praha, 1937 m. Badenas
* 1938 m. Lietuvos tautinės olimpiados Kaune lauko teniso aukso medalis
* 1938 m. Rygoje gavo Baltijos šalių meistro vardą.
* 1939 m., 1940 m. ir 1943 m. – Lietuvos teniso čempionas vyrų vienetų ir dvejetų varžybose
* 1947 m. Oberleningene (Vokietija) nugalėjo dešimties geriausių stalo tenisininkų varžybose

## Šaltiniai
Vytautas Gerulaitis (1930)

**Vytautas Gerulaitis** (1930 m. gegužės 29 d. Vilkijoje, Kauno apskritis – 1999 m. Kaune) – Lietuvos inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1955 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją. 1969 m. technikos mokslų kandidatas. 1955–1994 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos dėstytojas, nuo 1972 m. docentas.

## Bibliografija
* Melioracijos darbų mechanizacija, 1968 m.
* Žemės ūkio ekskavatoriai, su kitais, 1971 m.
* Žemės ūkio mašinos, su kitais, 1969 m.
* Rusų-lietuvių kalbų žemės ūkio mechanizacijos terminų žodynas, su Sauliu Lukėnu, 1983 m.
* Žemės ūkio mašinos, vadovėlio sudarytojas, 1994 m.

## Šaltiniai
Druskinis astruolis

**Druskinis astruolis** (*Tripolium pannonicum*), seniau **trispalvis astras** (*Aster tripolium*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų rūšis.

Augalas dvimetis. Stiebas status. Žiedai melsvai violetiniai, kartais balti, viduriniai vamzdiški, geltoni. Žydi birželio-rugsėjo mėnesiais. Auga drėgnuose, druskinguose smėlynuose.

Lietuvoje druskinis astruolis labai retas, aptinkamas Kuršių marių rytiniame krante, Smeltės pusiasalyje. Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

## Šaltiniai