open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1790 m.

**1790** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

**Nedatuoti**
* vyko LDK (Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė) gyventojų surašymas.

### Gimtadieniai
* **[[Birželio 15]]** d. – Adomas Antanas Pliateris, dvarininkas, zoologas, kilęs iš garsios Pliaterių giminės (m. 1862 m.).
* **[[Lapkričio 7]]** d. – Karolis Podčašinskis, architektas, vėlyvojo klasicizmo atstovas, romantizmo architektūros pradininkas Lietuvoje (m. 1860 m.).

**Nedatuota**

* Sofija Tyzenhauzaitė de Šuazel-Gufjė, Lietuvos rašytoja (m. 1878 m.).

##### Neaprašyti

* **[[Sausio 6]]** d. – Aleksandras Rapolas Močiulskis Švobiškio k. Pasvalio r., reformatų leidinių rengėjas spaudai (m. 1866 rugsėjo 9  d., Biržuose, palaidotas Kubiliuose (Biržų r.)).

### Mirtys
* **[[Lapkričio 21]]** d. – Karolis Stanislovas Anupras Radvila „Pone mielasis“, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1734 m.).
* **[[Gruodžio 20]]** d. – Juozapas Kazimieras Skuminas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1716 m.).

**Nedatuota**

* Albertas Radvila III, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1712 m.).
* Steponas Laurynas Bizijas-Bizio, italas, Lietuvos anatomas ir gydytojas (g. 1724 m.).
## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 29]]** d. – Džonas Taileris, 10-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas, ėjęs pareigas nuo 1841 iki 1845 metų. Taileris tapo pirmuoju JAV prezidentu, perėmusiu prezidento pareigas (pagal viceprezidento teisę) (m. 1862 m.).
* **[[Spalio 21]]** d. – Alphonse de Lamartine, prancūzų poetas (m. 1869 m.).
* **[[Spalio 29]]** d. – Frydrichas Vilhelmas Adolfas Distervegas, vokiečių pedagogas, filosofas (m. 1866 m.).
* **[[Gruodžio 16]]** d. – Leopoldas I, 1831-1865 m. Belgijos karalius (m. 1865 m.).
* **[[Gruodžio 23]]** d. – Žanas Fransua Šampoljonas, egiptologijos tėvu vadinamas prancūzų kalbininkas, iššifravęs  egiptiečių hieroglifus (m. 1832 m.).
### Mirtys
* **[[Vasario 20]]** d. – Juozapas II, Šventosios Romos imperijos imperatorius nuo 1765 m. ir Habsburgų monarchijos valdovas nuo 1780 m (g. 1741 m.).
* **[[Balandžio 17]]** d. – Bendžaminas Franklinas, žymus JAV politikas, rašytojas, išradėjas, mokslininkas, verslininkas (g. 1706 m.).
* **[[Liepos 17]]** d. – Adamas Smitas, škotų ekonomistas ir filosofas, klasikinės politinės ekonomijos pradininkas bei moralės filosofas (g. 1723 m.).

## Nuorodos
1740 m.

**1740** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Įvykiai

* **[[Balandžio 19]]** d. – Vilniuje pradėtas leisti laikraštis „Kurjer Litewski“.
### Gimtadieniai

**Nedatuota**

* Tadas Juozapas Bukota, religinių raštų rengėjas (m. 1795 m.).

## Pasaulyje
### Ilgalaikiai įvykiai

* 1740-1741 – Rusijoje pradeda valdyti Romanovų dinastijos caras Ivanas VI.

### Įvykiai

* **[[Rugpjūčio 17]]** d. – Popiežiumi išrinktas Benediktas XIV (g. 1675 m. - m. 1758 m. gegužės 3 d.), popiežiaus pareigas ėjo iki 1758 m. gegužės 3 d.;
* **[[Spalio 20]]** d. – prasidėjo Austrijos įpėdinystės karas;
* **[[Gruodžio 16]]** d. – Prūsijos valdovui Frydrichui II įsiveržus į Austrijos valdomą Sileziją prasideda Austrijos įpėdinystės karas.
### Gimtadieniai
* **[[Birželio 2]]** d. – Markizas de Sadas, prancūzų aristokratas ir rašytojas. Savo romanuose vaizduodavo agresyvias, prievartines lytinės elgsenos formas, kurios vėliau pavadintos sadizmu. Daugelį metų praleido kalėjime, kur buvo pasodintas už amoralų elgesį ir lytinius nusikaltimus. Lytinių santykių metu plakdavo ir kitaip kankindavo savo partneres, organizuodavo orgijas. Suklasifikavo tuo metu žinotus lytinius nukrypimus, aprašė daug mechaninių dirginimo priemonių (m. 1814 m.).
* **[[Rugpjūčio 14]]** d. – Pijus VII, 251-asis Romos katalikų (m. 1823 m.).
* **[[Rugsėjo 23]]** d. – Imperatorius Go-Sakuramachi, 117-asis Japonijos imperatorius pagal tradicinę paveldėjimo tvarką 
(m. 1813 m.).

### Mirtys
* **[[Vasario 6]]** d. – Klemensas XII, 246-asis Popiežius (g. 1652 m.).
* **[[Gegužės 31]]** d. – Frydrichas Vilhelmas I, Šventosios Romos imperijos kurfiurstas, Brandenburgo markgrafas ir karalius Prūsijoje (g. 1688 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Spalio 20]]** d. – Karolis VI, Austrijos imperatorius.

## Nuorodos
1754 m.

**1754** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Gimtadieniai
* **[[Birželio 29]]** d. – Juozapas Arnulfas Giedraitis, Lietuvos vyskupas, raštijos veikėjas, kanonistas (m. 1838 m.).

**Nedatuota**

* Petras Rapolas Aleknavičius, OP, poetas (m. 1827 m.).

### Mirtys
* **[[Lapkričio 19]]** d. – Frydrichas Vilhelmas Hakas, Mažosios Lietuvos žodynininkas, vertėjas, kunigas (g. 1706 m.).
* **[[Gruodžio 13]]** d. – Jurgis Radvila, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės ir karinis veikėjas (g. 1721 m.).

**Nedatuota**

* Juozapas Skuminas Tiškevičius, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Abiejų Tautų Respublikos valstybės veikėjas (g. 1694 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 2]]** d. – Šarlis Morisas Taleiranas, žymus ir garsus Prancūzijos diplomatas, Napoleono Bonaparto (bei daugelio kitų valdovų po jo) užsienio reikalų ministras, Prancūzijos diplomatijos vadovas, nulėmęs daugelį taktinių Prancūzijos užsienio politikos ir strategijos įgyvendinimo sprendimų (m. 1838 m.).
* **[[Rugpjūčio 23]]** d. – Liudvikas XVI, Prancūzijos ir Navaros karalius, valdęs 1774-1791 m; nuo 1791 iki 1792 vadinosi Prancūzų karaliumi. 1792 m. rugpjūčio 10 d. suimtas ir tardytas Nacionalinio Konvento, nuteistas už Tėvynės išdavystę, giljotinuotas 1793 m. sausio 21 d. Jis buvo vienintelis Prancūzijos karalius per visą istoriją nuteistas mirti (m. 1793 m.).
* **[[Spalio 1]]** d. – Pavelas I Petrovičius, Rusijos imperatorius (nuo 1796 m.) (m. 1801 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Gegužės 17]]** d. – Charles Maurice de Talleyrand, Prancūzijos diplomatas (m. 1838).

## Nuorodos
1755 m.

**1755** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Įvykiai

* **[[Rugpjūčio 10]]** d. – didelis gasras nusiaubė Kėdainius.

### Gimtadieniai
* **[[Gegužės 16]]** d. – Jonas Nepomukas Kosakovskis, LDK XVIII a. pabaigos veikėjas, Vilniaus vyskupas, vienuolių trinitorių veiklos rėmėjas Lietuvoje (pritarė vienuolių įkurdinimui Jonavoje 1802 m., juos rėmė). Vilniaus vyskupas ordinaras (1798 rugpjūčio 9 d. – 1808 rugpjūčio 26 d.) (m. 1808 m.).

**Nedatuota**

* Antanas Milvydas, Lietuvių kilmės Lenkijos kompozitorius, vargonininkas (m. 1837 m.).
* Jonas Nagurskis, Žemaitijos ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos politinis, karinis ir visuomenės veikėjas (m. 1796 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Pranciškus Karpis, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir katalikų bažnyčios veikėjas. (g. 1693 m.).
## Pasaulyje
### Įvykiai

* **[[Sausio 25]]** d. – įkurtas Maskvos universitetas;
* **[[Lapkričio 1]]** d. – Lisabonos žemės drebėjimas.

### Gimtadieniai
* **[[Balandžio 10]]** d. – Samuelis Kristianas Frederikas Hanemanas, homeopatijos pradininkas (m. 1843 m.).
* **[[Lapkričio 2]]** d. – Marija Antuanetė, Prancūzijos karalienė. Prieštaringai vertinama tragiško likimo moteris, į pasaulinę istoriją įėjusi ne tiek dėl savo pasiekimų, kiek dėl nesėkmių. Ji buvo pirmoji mirties bausme nubausta karalienė (m. 1793 m.).
* **[[Lapkričio 17]]** d. – Liudvikas XVIII, Prancūzijos karalius (1814-1815 ir 1815-1824 m.) (m. 1824 m.).

**Nedatuota**

* Aleksandras Hamiltonas, pirmasis Jungtinių Amerikos Valstijų iždo sekretorius, vienas JAV Tėvų-įkūrėjų, ekonomistas, politikos filosofas. JAV nepriklausomybės kare buvo generolo Džordžo Vašingtono adjutantas. Hamiltonas, nacionalistų, reikalavusių naujos Konstitucijos, lyderis, buvo vienas iš pirmųjų Amerikoje konstitucinės teisės specialistų. Hamiltonas parašė didžiąją dalį Federalisto užrašų - pagrindinio Konstitucijos interpretavimo šaltinio. Hamiltonas buvo pagrindinis daugelio Federalistų partijos palaikomų politinių principų autorius (m. 1804 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Balandžio 11]]** d. – Džeimsas Parkinsonas (*James Parkinson*), britų gydytojas, aprašęs Parkinsono ligą.

### Mirtys
* **[[Vasario 10]]** d. – Šarlis Monteskjė, prancūzų filosofas, rašytojas, teisininkas, geografinės sociologijos mokyklos pradininkas (g. 1689 m.).
## Nuorodos
Rentgenis

**Rentgenis** – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas **Rg**, eilės numeris 111. Tai dirbtinis, natūraliai Žemėje nerandamas elementas, stabiliausio izotopo masė – 283, pusėjimo trukmė yra dešimt minučių.
1773 m.

**1773** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje
### Atradimai
* **[[Rugpjūčio 9]]** d. Vilniaus astronomai paskelbia atradę Jautuko žvaigždyną. Žvaigždynas šiuo metu nebėra oficialus, bet praeityje tarptautinės astronomų bendruomenės buvo pripažįstamas.

### Įvykiai
* Įkuriama LDK edukacine komisija, ji pasisakė prieš vienuolių mokymą, pradedama mokyti lenkų kalbos.

### Gimtadieniai
* **[[Kovo 6]]** d. – Juozas Godlevskis, 1831 m. sukilėlių kariuomenės brigados generolas, teisininkas, politikas, Varšuvos kunigaikštystės ir Lenkijos karalystės seimų narys, Garliavos įkūrėjas (m. 1867 m.).
* **[[Spalio 28]]** d. – Konstantinas Adomas Čartoriskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Čartoriskių herbo kunigaikštis, Abiejų Tautų Respublikos ir Lenkijos karalystės valstybės ir karinis veikėjas (m. 1860 m.).

### Mirtys

**Nedatuota**

* Mykolas Tiškevičius Logoiskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas, Abiejų Tautų Respublikos karinis veikėjas (g. 1728 m.).

### Šaltiniai

## Pasaulyje
* Bostono arbatėlė

### Gimtadieniai
* **[[Vasario 9]]** d. – Viljamas Henris Harisonas, 9-asis Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentas, ėjęs pareigas nuo 1841 metų kovo 4 dienos iki 1841 metų balandžio 4 dienos. Prezidento pareigas jis ėjo vos 32 dienas. Viljamas Henris Harisonas tapo trumpiausiai pareigas ėjusiu JAV prezidentu (m. 1841 m.).
* **[[Gegužės 15]]** d. – Klemensas Vencelis Lotaras fon Meternichas, Austrijos diplomatas ir politikas (m. 1859 m.).
* **[[Birželio 13]]** d. – Tomas Jungas, žymus anglų fizikas, pasižymėjęs įvairiapusiais gabumais (m. 1829 m.).
* **[[Gruodžio 21]]** d. – Robertas Braunas, vėliau Aberdeeno koledžą, bet 1790 metais, šeimai išsikėlus į Edinburgą, turėjo jį palikti. Kitais metais mirė jo tėvas.
### Mirtys
* **[[Liepos 12]]** d. – Johanas Joachimas Kvancas, vokiečių kompozitorius ir fleitininkas (g. 1697 m.).

**Nedatuota**

* John Glas, škotų ministras (g. 1695 m.).
##### Neaprašyti

* **[[Liepos 23]] d.** – Džordžas Edvardsas, anglų gamtininkas (g. 1693).

## Nuorodos
1709 m.

**1709** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Lietuvoje

### Mirtys
* **[[Spalio 17]]** d. – Grigalius Antanas Oginskis, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir Abiejų Tautų Respublikos karinis ir politinis veikėjas (g. 1654 m.).

**Nedatuota**

* Jurgis Oginskis, kunigaikštis, Žemaičių seniūnas, LDK didysis etmonas (g. 1665 m.).
* Vilhelmas Eustachijus Grotuzas, LDK karinis ir politinis veikėjas, Žemaičių kaštelionas. 
## Pasaulyje
### Įvykiai
* **[[Vasario 2]]** d. – išgelbėtas britų jūreivis Aleksandras Selkerkas (*Alexander Selkirk*), negyvenamoje saloje praleidęs penkerius metus. Jo istorija įkvėpė rašytoją Danielį Defo (*Daniel Defoe*) parašyti romaną „Robinzonas Kruzas“;
* **[[Birželio 28]]** d. – įvyko Poltavos mūšis tarp Švedijos karaliaus Karolio XII ir Rusijos caro Petro I armijų;
* **[[Liepos 8]]** d. – Poltavos mūšyje Rusijos caras Petras I nugali Švedijos karalių Karolį XII.
* **[[Liepos 27]]** d. – Japoniją pradėjo valdyti imperatorius Nakamikado ir valdė iki 1735 m.
**Nedatuoti**
* Ispanai Meksikoje įkuria Čihuahua miestą.

### Gimtadieniai
* **[[Gruodžio 29]]** d. – Jelizaveta Romanova, Rusijos imperatorė 1741–1762 m (m. 1761 m.).
##### Neaprašyti

* G. J. Valerijus (*Wallerius*), dirvotyros pradininkas (m. 1785).

### Mirtys
* **[[Balandžio 22]]** d. – Ivan Mazepa, Ukrainos etmonas, nuo 1687 iki 1709 valdęs šalį (g. 1639 m.).

## Nuorodos
XSLT

**XSLT** () – kalba, sukurta transformuoti XML dokumentą į kitokios struktūros XML dokumentą, pavyzdžiui, HTML. XSLT naudoja XML sintaksę. Transformacijos galimybės į JSON ir grynąjį tekstą buvo pridėtos XSLT 1.0 specifikacijos atnaujinimuose.

### „Sveikas pasauli“ pavyzdys
Transformuojant XML dokumentą

 
   
     Mike
     Kebenis
   
   
     Morka
     Ismincius
   
 

XSLT transformacija, aprašyta šia kalba kaip
 
 
 
  
  
     
        
     
  
  
      
         
            
         
         
            
         
       
   
 

Gaunamas naujas kitokios struktūros dokumentas:

 
 
    
       MP123456
       Mike
    
    
       PK123456
       Morka
      
 

XSLT plačiai naudojami XPath elementai. Nėra iki galo sutarta, ar šią kalbą galima laikyti pilnaverte programavimo kalba, tačiau ja įmanoma realizuoti kai kada ir visai sudėtingus algoritmus (pavyzdžiui, šachmatų lentos apėjimą žirgu, kiekviename langelyje apsilankant tik vieną kartą).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* XSLT standartas
* XSLT Tutorial (vokiečių kalba)
* XSLT 2.0 nuoroda (vokiečių kalba)
* XSLT, XPath ir nuoroda  (vokiečių kalba)

### XSLT procesoriai
* Microsoft XML Parser
* Xalan-Java
* Xalan-C++
* SAXON
* XT
* Google AJAXSLT
Markovo grandinė

**Markovo grandinė** –  Markovo procesas X = {X(t), t \in T}, kurio būsenų aibė \chi yra baigtinė arba skaičioji; čia T = {0,1, ...} (diskrečiojo laiko Markovo grandinė) arba T = [0, \infty) (tolydžiojo laiko Markovo grandinė). Šis procesas remiasi principu, jog praeitis yra nereikšminga numatant ateitį, svarbi tiktai esamojo laiko informacija. Pavadinta pagal Andrejų Markovą.

Yra ir tolydaus laiko Markovo grandinės.

Markovo grandinė yra seka *X*1, *X*2, *X*3, … atsitiktinių kintamųjų. Šių kintamųjų įgaunamų reikšmių sritis vadinama *būsenų intervalu* (), *X**n* reikšmė yra proceso būsena laiko momentu n.
Jeigu *X**n*+1 sąlyginės tikimybės pasiskirstymas praeities būsenų intervale yra funkcija tiktai nuo *X**n*, tuomet:

:  P(X_{n+1}=x|X_0, X_1, X_2, \ldots, X_n) = P(X_{n+1}=x|X_n), \, 

kur *x* yra kažkuri proceso būsena. Aprašyta savybė nusako Markovo savybę.

## Šaltiniai
Baltoji jūra

**Baltoji jūra** () – beveik iš visų pusių sausumos apsuptas vandens telkinys (apribotas Kolos ir Kanino pusiasalių) su vidutiniu 60 m gyliu (didžiausias gylis 350 m). Jos plotas 90 000 km². Jos dugnas, kurį sudaro šelfas, suskaidytas įvairių įdubų ir gūbrių. Siauras Gorlo sąsiauris jungia Baltąją jūrą su Barenco jūra, o kanalai ir Onegos ežeras – su Baltijos jūra pietvakariuose. Šiaurės vakariniai krantai statūs, uolingi, pietrytiniai – lėkšti ir žemi. Vidurinė vandens temperatūra vasarą yra nuo 6 iki 15 °C, žiemą – žemiau 1 °C. Vandens druskingumas – nuo 24 iki 34,5 ‰. Potvynio ir atoslūgio ciklas trunka pusę paros, potvynio aukštis siekia iki 10 m (Mezenės įlankoje). Įteka Šiaurinė Dvina, Mezenė, Onega, Varzuga, Umba, Ponojus ir kt.

Jūra gali būti laivuojama ištisus metus, tačiau žiemą tik su ledlaužiais. Ji yra pagrindiniame kelyje, kuris jungia ekonomiškai aktyvias šiaurės vakarų Rusijos dalis su likusiu pasauliu.

## Įlankos
* Kandalakšos įlanka
* Onegos įlanka
* Dvinos įlanka
* Mezenės įlanka

## Salos
* Solovkų salos, Onegos įlankoje
* Kijaus sala, Onegos įlankoje
* Moržovisos sala, Mezenės įlankoje

## Ekonomika
Pagrindinis Baltosios jūros uostas yra Archangelskas, nors uostas užšąlantis, bet veikia visus metus, nes žiemą uostą pasiekia ledlaužiai. Kiti uostai: Onega, Belomorskas, Kemė, Kandalakša. Baltoji jūra Baltosios–Baltijos jūrų kanalu sujungta su Baltijos jūros baseinu.

Pramoninė žvejyba (silkės, sykai, menkės), gaudomi ruoniai.

## Šaltiniai
Ledynas

**Ledynas** – didelė ledo sankaupa, dengianti didelius žemės plotus. Ledynas sudarytas iš daugiamečio ledo ir juda, veikiamas gravitacinės jėgos. Ledynų yra visuose žemynuose, išskyrus Australiją. Šiuo metu ledynai talpina tiek vandens, kiek užtektų pasaulio jūros lygį pakelti apie 75 metrus.

Su ledynais susijusios šios reljefo formos: galinės, šoninės, vidinės morenos, U formos slėniai, ozai, keimai, drumlinai ir kt.

## Ledynų tipai

Ledynai gali būti dviejų pagrindinių tipų:
* kalnų – dengia kalnuotas vietoves;
* kontinentiniai – dengia didelius žemės plotus (žemynus, salas ir pan.).
Per ledynmečius susiformuodavo dideli ledynų plotai, kartais uždengdami visą Žemės paviršių.

## Ledynų formavimasis
Ledynai formuojasi palaipsniui. Pirmiausiai pasninga, vėliau nugulęs sniegas dėl savo svorio virsta granuliuotu sniegu, kuris dar labiau suslėgtas virsta firnu. Firnas ilgiau paveiktas naujais sniego sluoksniais virsta ledyno ledu. Dėl tokio formavimosi eiliškumo, lede išlieka oro tarpų. Dėl šių oro intarpų ledyno ledas įgauna melsvą atspalvį. Jei iškrenta pakankamas sniego kiekis, ledynas pradeda slinkti, pakeliui užgriebdamas po ledu esantį gruntą.

## Ledynų judėjimas
Ledynų ledas, būdamas iki 50 m storio, elgiasi kaip lengvai skylanti kieta medžiaga. Kai pasiekia didesnį storį, šis ledas dėl slėgio pasidaro plastiškas ir pradeda tekėti. Ledynas yra sudarytas iš sluoksnių, kurių kontaktas – silpnesnio ledo sluoksniukas. Kai įtempis viršija laikomąjį sluoksniuko stiprį, sluoksniai pradeda judėti vienas kito atžvilgiu.
Kitas judėjimo būdas atsiranda dėl ledyno trinties į padą ir geoterminės Žemės energijos. Toks judėjimas gali būti labai lėtas, bet kai kur greitis pasiekia iki 800 m/metus.

Pagal JTO 2008 m. kovo 16 d. ataskaitą, ledynai tirpsta greičiau nei per praėjusius 5000 metų. Vidutinis tirpimo greitis 1980–1999 m. laikotarpyje buvęs apie 0,3 m per metus, iki 2006 m. pabaigos beveik dvigubai padidėjo. Skaičiuojant dešimtmečiais, daug ledynų gali visiškai pranykti.
Nasatja

**Nasatja** – epitetas, priskiriamas hinduizmo mitologijoje abiem dvyniams Ašvinams (Nasatja ir Dasra) arba pirmajam iš jų. Pats žodis galbūt reiškia „gydantis“, „išlaisvinantis“ ir pan., nors liaudies etimologinėje tradicijoje išskiriamas *nāsa* elementas („nosis“, plg. ašvinų gimimo iš „kumelės nosies“ motyvą). „Nasatja“ vardas sutinkamas jau XIV a. pr. m. e. Artimuosiuose Rytuose – *Našattiia - (nna)*.

## Taip pat skaitykite
* Ašvinai
Gėjus (reikšmės)

**Gėjus** gali reikšti:

* Gėjus – ežeras Trakų rajone;
* Gėjus – homoseksualios orientacijos vyras.
Gerviniai

**Gervės** arba **gerviniai** (*Gruidae*) – gervinių paukščių (*Gruiformes*) šeima, kuriai priklauso dideli ir stambūs paukščiai.

* Gervė gražuolėlė (*Anthropoides virgo*) – smulkiausia gervių rūšis, kūno ilgis 85–100 cm, aukštis 76 cm, svoris 2–3 kg.
* Indinė gervė (*Antigone antigone*) – aukščiausia gervė, bei aukščiausias skraidantis paukštis, jos ūgis iki 176 cm.
* Japoninė gervė (*Grus japonensis*) – stambiausia gervių rūšis, viena tarp stambiausių pasaulyje paukščių rūšių. Laisvėje gyvenančių paukščių didžiausias svoris siekia 15 kg.

Gervių kojos ir kaklas labai ilgi. Sparnai ilgi ir apavalūs, didžiųjų plasnojamųjų plunksnų yra 11. Uodega trumpa, joje 12 vairuojamųjų plunksnų. Gerai vaikšto ir bėgioja, bet į medžius netupia. Galva kartais iš dalies plika, apaugusi šereliais arba puošniomis plunksnomis.

Gervės monogamai paukščiai – porą sudarančios visam gyvenimui. Lytinio dimorfizmo nėra. Lizdą krauna ant žemės. Dėtyje būna 1-2 kiaušiniai.

Gervės minta augaliniu ir gyvuliniu maistu – uogomis, sėklomis, gilėmis, vaisiais, įvairiomis kirmėlėmis, vabalais, nedideliais smulkiais graužikais ir kitais nedideliais žinduoliais, varliagyviais ir žuvimis, moliuskais.

Gervės savaime paplitusios visuose žemynuose, išskyrus Antarktidą ir Pietų Ameriką. Absoliučiai dauguma rūšių gyvena pelkėse, rečiau stepėse. Kai kurioms rūšims gresia išnykimas, todėl suteiktas ypatingas apsaugos statusas.

Lietuvoje gyvena viena rūšis – pilkoji gervė (*Grus grus*), arba tiesiog vadinama gervė, kuri 2019 m. buvo išbraukta iš Lietuvos raudonosios knygos sąrašų.

## Klasifikacija
Išskiriama 2 pošeimiai, 6 gentys (dalis autorių išskiria keturias gentis) ir 15 rūšių:
**Pošeimis**: *Balearicinae* – Kuoduotosios gervės
**Gentis**: *Balearica* – Kuoduotosios gervės
* *Balearica pavonina* – Karūnuotoji gervė;
* *Balearica regulorum* – Pilkakuodė gervė;

**Pošeimis**: *Gruinae* – Bekuodės gervės
**Gentis**: *Anthropoides* – Dailiosios gervės
* *Anthropoides paradisea* sin. *Grus paradisea* – Melsvoji gervė; dalis autorių šią rūšį priskiria *Grus* genčiai.
* *Anthropoides virgo* sin. *Grus virgo* – Gervė gražuolėlė; dalis autorių šią rūšį priskiria *Grus* genčiai.
**Gentis**: *[[Antigone]]*
* *Antigone antigone* sin. *Grus antigone* – Indinė gervė;
* *Antigone canadensis* sin. *Grus canadensis* – Kanadinė gervė;
* *Antigone rubicunda* sin. *Grus rubicunda* – Australinė gervė, arba brolga;
* *Antigone vipio* sin. *Grus vipio* – Baltasprandė gervė;
**Gentis**: *Bugeranus*
* *Bugeranus carunculatus* sin. *Grus carunculata* – Kutuotoji gervė; dalis autorių šią rūšį priskiria *Grus* genčiai.
**Gentis**: *Grus* – Paprastosios gervės
* *Grus americana* – Amerikinė gervė;
* *Grus grus* – Pilkoji gervė;
* *Grus japonensis* – Japoninė gervė;
* *Grus monacha* – Juodoji gervė;
* *Grus nigricollis* – Juodakaklė gervė;
**Gentis**: *Leucogeranus*
* *Leucogeranus leucogeranus* sin. *Grus leucogeranus* – Sibirinė gervė;

## Šaltiniai

## Nuorodos
* itis.gov / Gruidae | *[[Anglų kalba|anglų k.]]*
Karos jūra

**Karos jūra** () – pakraštinė Arkties vandenyno jūra Rusijos šiaurinėje pakrantėje. Iš vakarų juosia Naujoji Žemė, iš pietų – Sibiras (su Gydano, Jamalo ir Taimyro pusiasaliais), iš rytų – Šiaurinė Žemė, iš šiaurės – Prano Juozapo Žemė. Karos Vartų, Jugros sąsiauris ir Matočkin Šaro sąsiauriai jungia Karos jūrą su Barenco jūra, Šokalskio sąsiauris ir Vilkickio sąsiauris – su Laptevų jūra.

Jūros pakraščiuose gausu salų – Nordenšeldo salynas, Arkties Instituto salos, CVK Izvestijų salos, Kirovo salos, Baltoji, Diksono sala, Taimyras, Akmeninės salos, Elnių sala, Ušakovo sala. Pietinė pakrantė smarkiai išraižyta įlankų ir gilių užutėkių (Obės užutėkis, Jenisiejaus įlanka, Gydano įlanka, Piasinos įlanka, Baidaratos užutėkis).

Karos jūra susidarė po paskutinio ledynmečio ištirpus ledynui. Diduma jūros dengia šelfą, o jos gylis mažiau nei 200 m, plotas 880 000 km², didžiausias gylis 620 m. Dugno nuosėdos: šiaurėje karbonatinės ir terigeninės, pietuose akumuliacinės.

Jūros dugne yra daug plačių terasų, kurios leidžiasi iš pietvakarių (kur jūra labai sekli) į šiaurę ir vakarus. Šelfą kerta dvi gilios įdubos. Vasarą į Karos jūrą iš upių Sibiro pakrantėje įteka gausybė gėlo vandens. Dėl to paviršiaus druskingumas svyruoja, nuo maždaug 33 ‰ beveik visoje jūroje žiemą iki 10–12 ‰ netoli Obės ir Jenisiejaus upių žiočių vasaros pradžioje. Nuo gruodžio iki birželio dauguma jūros būna sukaustyta ledo. Liepos–rugpjūčio mėnesiais priešingai, daugiau kaip 90 % jūros būna neužšalusi, tačiau paviršiaus temperatūra niekada nepakyla aukščiau 4–5&nbsp;°C. Virš jūros dažnai tvyro rūkas, dažnos audros. Potvyniai vyksta kas pusė paros, jų aukštis iki 1 m.

Vasarą Karos jūra yra svarbus prekių gabenimo kelias į Vakarų Sibirą ir iš jo, įskaitant naftą ir gamtines dujas, kurių dideli telkiniai buvo aptikti Obės-Jenisiejaus regione. Pramoninė žvejyba (sykai, plekšnės, palijos, menkės). Pagrindinis uostas – Diksonas. Jūriniai laivai pasiekia Jenisiejaus žemupyje esančius Dudinkos ir Igarkos uostus.

Karos jūra pavadinta pagal į ją Jugros pusiasalyje įtekančią Karos upę. Pradžioje pakrantėmis plaukioję pomorai Karos jūra vadino tik vakarinę šios jūros dalį.

## Šaltiniai
Mikalojus Daukša

**Mikalojus Daukša** (g. apie 1527  m. Babėnuose – 1615 m. vasario mėn. Varniuose) – kunigas, humanistas, kontrreformacijos veikėjas, vienas lietuvių raštijos kūrėjų. Švietėjas, humanistinių idėjų reiškėjas, didžiausias kovotojas dėl gimtosios kalbos teisių XVI a.

2024 m. asteroidui 633225 (2009 HB59) suteiktas vardas „Daukša“.

## Biografija
Spėjama, kad mokėsi viename iš V. Europos universitetų. Buvo Krakių klebonas (1570–1572 m.), Žemaičių kapitulos kanauninkas (1572–1585 m.) bei oficiolas (1585–1592 m.). Nuo 1592 m. kunigavo Betygaloje. Žemaičių vyskupijos administratorius (1609–1610 m.). Mokėjo kelias kalbas, turėjo biblioteką, skelbė kontrreformacijos ir renesansinio humanizmo idėjas. Kovojo dėl Lietuvos valstybinio savarankiškumo po Liublino unijos pasirašymo.

Kai Tarkvinijus Pekulas, įgaliotas popiežiaus Grigaliaus XIII, 1579 m. vizitavo Žemaitijos vyskupiją, Krakėse esančioje M. Daukšos bibliotekoje rado tris knygas, kurios katalikams buvo nepriimtinos, – tai buvo dvi graikų kalbos gramatikos, populiarios liuteroniškuose kraštuose, ir „Adagia“ – Europos humanisto Erazmo Roterdamiečio Antikos autorių kūrybos ištraukų rinktinė.

Vilniuje iš lenkų kalbos išvertė J. Ledesmos katekizmą, parašė jo pratarmę. Tai – pirmoji LDK parengta ir 1595 m. išleista lietuviška knyga – „Katekizmas“. Jos egzempliorius saugomas VU bibliotekoje.

M. Daukšos kūriniai pasižymi savitu stiliumi, turtinga kalba, juose pradėti vartoti lietuviški naujadarai (*mokytojas*, *valia*, *įkvėpimas*, *išmintis* ir kiti). Dar iki Katekizmo parengė ir 1599 m. išleido J. Wujeko postilės vertimą. „Postilėje“ parašė lenkišką pratarmę, kurioje kreipėsi į Lietuvos visuomenę, skatindamas kurti raštiją lietuvių kalbai. Pratarmėje reiškiama naujųjų laikų tautos suverenumo samprata, aukštinama gimtoji kalba, pabrėžiama jos svarba tautai ir valstybei.

## Kūriniai
* Katekizmas, arba Mokslas, kiekvienam krikščioniui privalus, 1595, Vilnius. (Išvertė į lietuvių kalbą)
* Postilla Catholica (Postilė), 1599, Vilnius. (Išvertė į lietuvių kalbą). 

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Apie M. Daukšą  (Žemaičių vyskupystės muziejus)
* Jurgis Lebedys: Mikalojus Daukša
Suratas

**Suratas** () – uostamiestis vakarų Indijoje, Gudžarato valstijoje, prie Khambhato (*Khambhat*) įlankos Arabijos jūroje ir Tapčio (*Tapi*) upės žiočių. 2,89 mln. gyventojų (2005). Gaminami kilimai, tekstilės gaminiai, muilas, popierius, perdirbamas auksas ir sidabras. Maisto pramonė, menų amatai.

## Istorija
XVI-XVII a. priklausė Mogolų imperijai, buvo vienas pagrindinių Indijos uostų ir verslo centrų. 1612 m. čia įkurta pirmoji anglų prekybos faktorija (Britų Ost Indijos kompanijos), iki 1687 m. buvo Britų Indijos kolonijos administracinis centras. Miestas tarpo iki XIX a., kai ėmė vyrauti Bombėjus, turėjęs geresnes uosto prieigas, paskui jo reikšmė kiek sumažėjo, tačiau XIX a. pab. jis vėl pradėjo sparčiai augti.
Laplandija

**Laplandija**, kitaip **Sapmi** (samių kalba – Sápmi, , švedų ir ) – istorinis regionas Europoje. Laplandija yra šiaurinėje Skandinavijos pusiasalio dalyje ir laikoma samių gimtine.

## Dabartinis administravimas
Šiuo metu Laplandija yra administruojama keturių valstybių, ir politiškai padalinta į keturias dalis:

* Rusijos Laplandija – Murmansko sritis
* Suomijos Laplandija,
* Norvegijos Laplandija – joje yra šie administraciniai vienetai (*fylke*): Finmarkas, Trumsa, Nordlandas
* Švedijos Laplandija – joje yra šie administraciniai vienetai: Nordbotnija, Verterbotnija, Jemtlandas, Dalarna

## Gamta
95 % teritorijos yra saugomi nacionalinių parkų ir gamtos draustinių.
Valgomasis ridikas

**Valgomasis ridikas** (*Raphanus sativus*) – bastutinių (*Brassicaceae*) šeimos kultūrinis augalas, auginamas dėl šaknų, kuriose yra daug vitaminių ir maistingų medžiagų. Išauga iki 20–80 cm, negausiai apaugęs šiurkščiais plaukais. Šaknys storos, mėsingos, juodos, raudonos, melsvos spalvos. Stiebas apatinėje dalyje tuščiaviduris.

Kultūroje auginama:
* **ridikėlis** (*Raphanus sativus var. radicula*) – vienmetis, su nedidelėmis baltomis, raudonomis arba melsvomis šaknimis;
* **ridikas** (*Raphanus sativus var. niger*) – dvimetis, gana stambus augalas, išauginantis baltas, violetines arba juodas šaknis.
Gervė

Žodis **gervė** reiškia:

* gervės – gervinių šeimos paukščiai. Lietuvoje gyvena pilkoji gervė.
* gervė – keltuvas, kėlimo įtaisas;
* gervė – svirties kartis, kuria kilnojamas kibiras, kuria iš šulinio semiamas vanduo;
* gervė – veikėjas, Užgavėnėse, vestuvėse, talkų pabaigtuvėse vaizduojantis gervę;
* Gervė – žvaigždynas;
* Gervė – upė Biržų rajone;
* Gervė – upė Akmenės rajone;
* Gervė – upelis Rietavo savivaldybėje;
* Gervė – upelis Šilalės rajone.
Vepvavetas

Egiptiečių mitologijoje **Vepvavetas** (**Upuaut**, **Ofois**) – karo dievas. Kulto centras Likopolis, esantis Aukštutiniame Egipte. Buvo įsivaizduojamas kaip žvalgas armijos priešakyje. Vardas reiškia „Kelių atverėjas“.

Pradžioje buvo dievas vilkas, nuo to ir kilo Likopolio miesto pavadinimas, kuris reikšia „Vilkų miestas“. Manoma, kad jis buvęs faraono simbolis, tačiau vėliau dievifikuotas. Buvo sakoma, kad Vepvavetas faraonus lydi medžioklėje.

Vėliau sąsaja su karu, tuo pačiu ir su mirtimi, pasikeitė, Vepvavetas tapo ne tik žvalgu, bet ir kelio atverėju mirusiųjų dvasioms. Panašumas tarp šakalo ir vilko bei panašios „pareigos“ mirusiųjų pasaulyje susiejo Anubį ir Vepvavetą. Vepvavetas pradėtas laikyti Anubio sūnumi.

Mene vaizduojamas vilku arba šakalu, kartais vilku šakalo galva. Buvo vaizduojamas pilkas arba baltas net jei ir šakalas, išlaikant vilkišką prigimtį. Taip pat vaizduojamas kariu, laikančiu vėzdą ar lanką.

Vepvatetas simbolizuoja Egipto susivienijimą ir buvo neatsiejama Aukštutinio Egipto (kai Anubis Žemutiniojo), o vėliau ir viso Egipto karališkų ritualų dalis. Po susivienijo Vepvateto identitetas susiliejo su Anubiu, mirusiųjų dievu pagal Ogdoad tikėjimo sistemą, kai Anubis buvo pakeistas Ozyriu, kuris pagal eneadą yra mirusiųjų dievas, Vepvatetas, o tiksliau Anubis, pradėtas laikyti Izidės įsūniu, Neftidės ir Ozyrio sūnumi.
Elektronvoltas

**Elektronvoltas** (žymuo **eV**) – energijos vienetas. Tai kinetinės energijos kiekis, kurį įgauna pavienis elektronas, vakuume praskriedamas elektrostatinių potencialų skirtumą, lygų vienam voltui. Ši energija lygi voltui (voltas = 1 džaulis kulonui), padaugintam iš elektrono krūvio (elementariojo krūvio).

Tai labai mažas energijos kiekis:
: 1 eV = 1,602 176 53(14)×10−19 J.

Pavyzdžiui, jei seno tipo televizoriuje įtampa tarp elektronus skleidžiančio kineskopo katodo ir ekrano paviršiaus lygi šešiems tūkstančiams voltų (6 KV), įveikdamas šį kelią elektronas įsibėgės iki šešių tūkstančio elektronvoltų (šešių kiloelektronvoltų) kinetinės energijos. Eksperimentinėje fizikoje naudojami įrenginiai gali daleles įgreitinti iki gigaelektronvoltų. Termobranduolinėje sintezėje išsiskiria 17 MeV (14 MeV neutrono ir 3 MeV Helio) kinetinė energija dviejų skeveldrų, tai yra 2.72\cdot 10^{-12} J energija.

Kuo masyvesnė dalelė, tuo mažesnio greičio jai pakanka įgauti tuo pačiu elektronvoltų kiekiu nusakomą energiją.
Pavyzdžiui, skriedamas elektronas 1/30 šviesos greičiu (elektrono greitis atomo orbitoje) turi kinetinę energija:
E_k={mv^2\over 2}={9.1\cdot 10^{-31}(kg)\cdot (10^{7})^2 (m^2/s^2)\over 2}=4.55\cdot 10^{-17}(J)=284(eV).

## Naudojimas masei skaičiuoti

Albertas Einšteinas formule *E* = *mc*² pagrindė, jog energija ir masė yra ekvivalenčios. Todėl dalelių fizikoje priimta masę reikšti energijos ir šviesos greičio kvadrato santykiu. Todėl masės dydžio dimensija ne kilogramas, o eV/c² ar net supaprastintai – eV.

: 1 eV/c² = 1,783 kg
:1 keV/c² = 1,783 kg
:1 MeV/c² = 1,783 kg
:1 GeV/c² = 1,783 kg
:1 TeV/c² = 1,783 kg
:1 PeV/c² = 1,783 kg

## Perskaičiavimai
ISO 3166-2

**ISO 3166-2** – tarptautinio standarto ISO 3166 antroji dalis, naudojamas nurodyti pasaulio šalį ir joje esantį konkretų miestą ar rajoną. Šio standarto kodas susideda iš dviejų ženklų šalies kodo, brūkšnelio ir po jo sekančio ne ilgesnio kaip trijų ženklų vietos kodo. Ši antroji dalis kai kada naudojama ir vietoms kelete šalių nurodyti. Šiuo atveju kiekvienoje šių šalių ji reiškia ne tą patį.

Ženklas gali būti raidė arba skaitmuo. Lietuvos miestų bei rajonų kodai turėtų prasidėti LT-. Šiuo metu Lietuvoje naudojami penkiaženkliai pašto indeksai nėra ISO 3166-2 kodai.

## Pavyzdžiai
GB-MAN (Anglija, Mančesteris), UZ-TK (Uzbekija, Taškentas), LT-VL (Vilniaus apskritis) ir pan.

### Oficialiai priskirti kodai
Čia yra pilnas oficialiai ISO 3166-1 standartu apibrėžtas šalių kodų sąrašas su nuorodomis į atitinkamų šalių regionų kodų sąrašus apibrėžtus ISO 3166-2 standartu.

Siauras lentelės variantas

## Nuorodos

* ISO 3166
* ISO 3166-1
* ISO 3166-2 tinklalapis
Nursultanas Nazarbajevas

**Nursultanas Nazarbajevas** (, g. 1940 m. liepos 6 d.) – Kazachstano prezidentas (1990–2019 m.).

## Valdymo stilius ir politika
N. Nazarbajevas laikomas autoritarinio režimo šalininku. Jo politika orientuota į Azijos Rytus, Rusiją. Jo valdymo metais (1997 m.) sostinė Almata dėl ekonominių sumetimų perkelta į Astaną.

2000 m. apdovanotas Vytauto Didžiojo 1-ojo laipsnio ordinu.

## Šaltiniai
Skalmantas (Gediminaičių protėvis)

**Skalmantas** (kiti galimi rekonstrukciniai variantai: *Komantas*, *Gomantas*, *Kalmantas*, *Galmantas* ir pan.;  g. apie 1210 m. – m. po 1285 m.) – Gediminaičių protėvis. Mokslinėje literatūroje pateikiami įvairūs vardo rekonstrukciniai variantai. Ši vardų įvairovė atsirado dėl skirtingų kalbinių tradicijų (vokiečių, rusų, lotynų) įtakos nurašant senuosius metraščius.

Gediminaičių kilmės tyrimuose svarbią vietą užima XIV a. pabaigos rusų poema „Zadonščina“ (liet. Uždonė). Joje Kulikovo mūšio (1380 m.) dalyviai Andrius ir Dmitrijus Algirdaičiai įvardijami kaip Skalmanto (rus. Skolomend) provaikaičiai. Poemoje broliai teigia: 

„Patys sau esame du broliai, Algirdo sūnūs, o anūkai mes – Gedimino, o provaikaičiai esame Skalmanto“.

Dėl Skalmanto tapatybės ir vietos genealogijoje istorikų nuomonės išsiskiria:
J. Ochmanskis Skalmantą siūlo laikyti Gedimino seneliu, žodį „pravnuki" (provaikaičiai) interpretuodamas plačiau – kaip „palikuonys“. Taip bandoma suderinti „Zadonščinos“ duomenis su tradiciniu Gediminaičių kildinimu iš Butvydo. Šiame veikale J. Ochmańskis atliko išsamią poemos „Zadonščina“ analizę. Jis argumentavo, kad senovės rusų kalbos terminas „pravnuki" (provaikaičiai) nebūtinai reiškia griežtą trijų kartų seką, o gali būti vartojamas kaip bendrinė sąvoka „palikuonys“ arba „proproanūkiai“. Taip jis bandė suderinti poemos duomenis su kitais šaltiniais, kurie Gedimino tėvu įvardija Butvydą, o Skalmantą pastumia viena karta atgal – į senelio poziciją.

Tomas Baranauskas prieštarauja tokiai interpretacijai ir teigia, kad poema nuosekliai vardija kartas (broliai → tėvas Algirdas → senelis Gediminas → prosenelis Skalmantas). Pagal šią logiką Skalmantas turėtų būti Gedimino tėvas ir tiesioginis Butvydo pirmtakas.

S. Rowellas (Stephen Christopher Rowell) kelia prielaidą, kad Skalmantas gali būti tapatus Sūduvos kunigaikščiui Komantui. Pagal šią versiją, po 1285 m. (Olešnios mūšio ir Daumanto žūties) būtent  Komanto (Skalmanto) palikuonys – Butigeidis ir Butvydas – įsitvirtino LDK soste, taip pradėdami Gediminaičių dinastiją. Istorikas J. Puzyna taip pat bandė Skalmantą tapatinti su jotvingių vadu Komantu (Skomantu), tačiau ši teorija išlieka diskusijų objektu.

## Šaltiniai
Kotletai

**Kotletai** (, iš  'šonkaulis') – mėsos ar maltos mėsos patiekalas. Formuojamas plokščias apvalios ar ovalo formos. Kotletais galima vadinti panašia technologija gaminamus patiekalus iš kitų produktų (žuvies, paukštienos, ryžių, grybų, bulvių ir kt.).

## Istorija
Iš pradžių kotletu buvo vadinamas tiesiog gabalas mėsos su šonkauliu (). Nuo XIX a. pabaigos Rusijoje kotletais vis dažniau imta vadinti faršo gaminius, o grynos mėsos patiekalus – muštiniais, eskalopais.

Europos virtuvėse kotletu vadinamas plonas mėsos ar paukštienos gabalėlis su kaulu, taip pat kepinys iš žuvies file. Vieni iš žinomiausių yra *Milano kotletai* (*Cotoletta alla milanese*) – gruzdintuvėje apskrudintas duonos džiūvėsėliuose apvoliotas veršienos gabalėlis. Šio patiekalo receptas labai panašus į *[[Vienos šnicelis|Vienos šnicelį]]* (Scaloppina alla viennese), skirtumas tik tas, kad milaniškas kotletas kepamas su kauliuku.

Kotletai kepami Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Turkijoje, Amerikoje.

## Gaminimo būdai
Lietuvoje kotletų supratimas ir gaminimas panašesnės į rusiškos virtuvės gaminius. Tradiciškai naudojamas mėsos faršas.

Į faršą dedami žali kiaušiniai, piene mirkytas batonas arba džiūvėsėliai, smulkinti svogūnai, kartais česnakas, bulvės, sūris, pagardinama prieskoniais, druska. Dėl patiekalo sultingumo į faršą galima įdėti nedidelį kiekį majonezo.

Iš faršo suformuoti kotletai apkepami keptuvėje didelėje ugnyje iš abiejų pusių, neuždengus. Vėliau pabaigiama gaminti uždengus dangčiu, ant silpnos ugnies. Galima troškinti užpilus juos padažu, grietine ar sultiniu. Dar vienas kotletų gaminimo būdas – troškinimas garuose orkaitėje arba garpuodyje.

## Kotletų rūšys
* Panašūs patiekalai iš mėsos gabalo:
** Bifšteksas
** Entrekotas (*Entrecôte*)
** Eskalopas
** Karbonadas
** Kijevo kotletas
** Muštinis
** Pjausnys
** Šnicelis

* Panašūs patiekalai iš mėsos faršo:
** Frikadelės
** Kroketai
** Liulia-kebabas
** Studentų kotletas
** Tefteliai
** Totoriškas bifšteksas

## Išnašos
Žemės mantija

*Terminas „mantija“ turi ir daugiau reikšmių, žr. [[Mantija (reikšmės)]]*

**Mantija** – sluoksnis planetos (šiuo atveju Žemės) sandaroje, kuris slūgso po Žemės pluta virš išorinio planetos branduolio. Pvz., Žemės, labiausiai ištirtos planetos, mantija slūgso apytikriai nuo 30 km iki 2900 km gylyje nuo Žemės paviršiaus.

Riba tarp planetos plutos ir mantijos vadinama Mohorovičičiaus paviršiumi (paprastai trumpinama – *Moho paviršius*). Tai menamas paviršius, išskirtas pagal seismines bangas. Pastarosios ties šiuo paviršiumi staigiai keičia sklidimo greitį.

Mantija nuo plutos skiriasi ir mechaninėmis savybėmis, ir mineraline sudėtimi. Mantija sudaryta iš olivinų, kitokių piroksenų, ir kitų mineralų. Tipinės mantijos uolienos turėtų būti peridotitas, eklogitas, dunitas.

Temperatūra siekia 100&nbsp;°C viršutinėje dalyje ir virš 3500&nbsp;°C apatinėje dalyje. Nors tokios temperatūros viršija uolienų lydymosi temperatūras, tačiau didelis slėgis laiko jas kietame būvyje.

Temperatūrų skirtumas tarp išorinio branduolio ir žemės plutos mantijoje sukelia konvekcinius srautus. O pastarieji sukelia litosferos plokščių judėjimą.
Joola

**Joola** – Senegalui priklausęs keleivinis laivas, 2002 metų rugsėjo 26 d. apvirtęs ir nuskendęs ties Gambijos krantais. Katastrofoje žuvo 1863 žmonės, daugiau nei nuskendus „Titanikui“. Tai didžiausia kada nors įvykusi nelaimė visoje laivininkystės istorijoje.

„Joola“ apvirto labai greitai, todėl dauguma žmonių neturėjo jokios galimybės išsigelbėti. Šis plokščiadugnis laivas netiko plaukioti atvira jūra, kuri katastrofos metu buvo labai audringa. Be to, mažiau nei 600 keleivių statytas laivas buvo neabejotinai perkrautas.

Įvykis sukėlė didelę politinę krize, turėjo atsistatydinti šalies prezidentas.

## Nuorodos
* Istorijos aptarimas 
* Kompanijos svetainė
Nebraskos žmogus

**Nebraskos Žmogus** buvo žiniasklaidos duotas vardas tariamai beždžionių rūšiai *Hesperopithecus haroldcookii*. Žodis *Hesperopithecus* reiškia „Vakarų Pasaulio beždžionė“, kadangi ši rūšis buvo laikoma pirmuoju atrastu aukštesniuoju primatu, gyvenusiu Amerikos žemyne.

Iš tiesų Amerikoje primatai niekada negyveno. Nebraskos Žmogus nebuvo tyčinė klastotė, tačiau klaida.

Pirmą kartą *Hesperopithecus haroldcookii* aprašyta 1922 metais paleontologo H. F. Osborno, kuris rėmėsi 1917 metais geologo ir fermerio Haroldo Kuko Nebraskoje rastu į beždžionės panašiu dantimi.

Amedee Forestier, remdamasis Pitekantropo proporcijomis, žurnalui „Illustrated London News“ nupiešė Nebraskos Žmogaus modelį. Piešinys nepatiko net pačiam Osburnui.

Tolimesni darbai 1925 metais atskleidė, kad dantis greičiausiai yra pekario. 1927 metais Viljamas Gregoris žurnale „Science“ išspausdino *Hesperopithecus haroldcookii* paneigimą.

Nors akademiniuose sluoksniuose Nebraskos Žmogaus hipotezė niekada nesusilaukė vieningo pripažinimo, o per penkerius metus buvo galutinai paneigta, kreacionistų judėjime šis pavyzdys dažnai naudojamas, kaip paleontologijos netobulumo įrodymas, preziumuojant, kad visi kiti paleontologijos atradimai, rodantys žymiai ilgesnį, nei 6000 metų žemės amžių, taip pat yra nepatikimi.

## Išnašos
Ledas

**Ledas** – kietos būsenos vanduo, mineralas. Žinoma 1 amorfinė ir 10 kristalinių (9 jų yra patvarios) ledo modifikacijų. Žemės sausumoje, vandenyse, atmosferoje <0&nbsp;°C ir 0,1 MPa slėgyje susidaro I modifikacijos arba gamtinis ledas.

Jei visą Žemėje esantį ledą paskirstytume vienodai, ją aptrauktų 120 m storio kiautas.

Sausumoje susidaręs ledas skirstomas į:
* kalnų ir žemynų ledą (Firnas, Ledynas),
* požeminį arba gruntinį ledą,
* sniego dangą,
* šerkšną,
* ledo apnašas,
* plikledį (lijundrą).
Vandenyse susidaręs ledas skirstomas į:
* upių,
* ežerų,
* dugninį,
* giluminį ledą.
Atmosferos ledas:
* ledo krituliai (snaigės, sniegas, kruša).

## Modifikacija
I modifikacijos ledas susideda iš heksagoninės sistemos kristalų. Kristalus sudaro vandens molekulės, susijungusios 4 vandeniliais ryšiais į trimatį sluoksninį karkasą: viena molekulė jungiasi su 3 to paties sluoksnio molekulėmis ir su gretima molekule iš gretimo sluoksnio. Ledo struktūroje yra tuštumų, didesnių už vandens molekulę. Ledui tirpstant, suyra tik dalis vandenilinių ryšių, dėl to 0&nbsp;°C temperatūroje skystas vanduo turi ledo struktūros liekanų ir nuo jos atitrūkusių vandens molekulių. Pastarosioms patekus į tuštumas, atstumas tarp molekulių sumažėja: dėl to didėja tirpstančio ledo tankis. Šis efektas vyrauja iki 4&nbsp;°C temperatūros. Plonas ledo sluoksnis yra bespalvis ir skaidrus, storas – žydras. Dėl mažesnio, negu vanduo, tankio (920 kg/m³) gamtinis ledas lieka vandens paviršiuje ir saugo gilesnius vandens telkinius nuo įšalimo iki dugno.

## Ledo susidarymas
Ledo susidarymas vandens telkiniuose priklauso nuo klimato, metų laiko, vandens apykaitos. Stovinčio gėlo vandens ledo danga pradeda formuotis, kai paviršiaus temperatūra pasiekia 0&nbsp;°C (ji yra žemesnė už apatinių vandens sluoksnių temperatūrą); sūraus vandens užšalimo temperatūra priklauso nuo druskų koncentracijos.
Upsala

**Upsala** – centrinės Švedijos miestas, esantis apie 70 km į šiaurę nuo Stokholmo. Tai ketvirtasis pagal dydį šalies miestas, Upsalos leno sostinė.

## Istorija

Senasis Upsalos miesto centras buvo įsikūręs maždaug 5 km į šiaurę nuo dabartinio, vietovėje, šiuo metu vadinamoje Senąja Upsala (*Gamla Uppsala*). Maždaug XIII a. dėl patogesnės vietos prekybai dabartinės Upsalos centro vietoje įsikūrusi *Östra Aros* gyvenvietė savo reikšme pranoko Senąją Upsalą. Gaisrui sunaikinus Senosios Upsalos katedrą, buvo priimtas sprendimas naują statyti dabartinėje vietoje.

Nuo 1164 m. Upsala yra Švedijos arkivyskupijos centras. Miesto katedroje 1594 m. Švedijos karaliumi buvo vainikuotas Lietuvos-Lenkijos valdovas Zigmantas Vaza, Vazų dinastijos ATR pradininkas. Čia ilsisi ir jo motina Kotryna, kurios garbei katedros koplyčia vadinama *Jogailaičių* vardu, o sarkofagą puošia Lietuvos ir Švedijos herbai.

1477 m. įkurtas Upsalos universitetas, seniausioji aukštoji mokykla Skandinavijoje.

XVI a. Upsaloje pastatyta pilis.

## Geografija

Upsala įsikūrusi maždaug 70 km į šiaurės vakarus nuo Švedijos sostinės Stokholmo, istorinėje Uplando provincijoje, abipus Fyris upės. Pietiniai priemiesčiai prieina iki trečio pagal dydį Švedijoje Melareno ežero krantų. Vakariniame Fyris upės krante yra maždaug 30 m aukščio ledyninės kilmės ozas.

## Susisiekimas
Pro Upsalą eina pagrindinė Švediją šiaurės – pietų kryptimi jungianti magistralė – Europos kelias E4. Švedijos nacionaliniais keliais miestas taip pat sujungtas su Noršiopingu bei Sala. Geležinkeliu miestas sujungtas su sostine Stokholmu pietuose, taip pat šiaurinės ir centrinės Švedijos miestais.

Už 40 km į pietus nuo Upsalos įsikūręs didžiausias Švedijoje Stokholmo-Arlandos oro uostas.

## Žymūs žmonės
* Karlas Linėjus
* Andersas Celsijus
* Ingmaras Bergmanas
* Vilius Pėteraitis
* Dag Hammarskjöld

## Sportas
* IK Sirius
* IFK Uppsala
* Studenternas IP, futbolo ir bandžio stadionas, kurio talpa 6 500.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus miesto tinklalapis  (švedų k.)
Kolagenas

**Kolagenas** – siūlo pavidalo baltymas, vienas svarbiausių atraminių tarpląstelinės medžiagos baltymų jungiamuosiuose audiniuose ir epitelinio audinio pamatinėje membranoje. Sudaro kolagenines skaidulas.

Šiuo metu žinomi beveik 28 tipai kolagenų. Visų jų molekulės yra trimerai. Iš kitų baltymų kolagenai išsiskiria ypatingu atsparumu tempimui. Žmogaus organizme kolagenai sudaro 25 % visų kūno baltymų. Daugiausia kolagenų sintezuoja ir išskiria fibroblastai, kurių daug yra įvairaus tipo jungiamajame audinyje, bei epitelio ląstelės.

Kolageno trimeras yra kairiojo sukimo superspiralė, sudaryta iš trijų dešiniojo sukimo polipeptidinių grandinių. Kiekvienoje polipeptidinėje grandinėje kas trečia aminorūgštis yra glicinas ir jos šoninė grupė (-H) nukreipta į superspiralės vidų. Polipeptidinėse grandinėse dažnai pasikartoja prolinas, 4-hidroksiprolinas, 5-hidroksilizinas. Prolinas neleidžia grandinei sudaryti alfa ar beta struktūrų. 5-hidroksilizinas reaguoja tarp skirtingų kolageno molekulių, jungdamas atskiras kolageno molekules į skaidulas. 

Kolagenui susidaryti yra svarbi askorbo rūgštis (vitaminas C), kuri dalyvauja prolino ir lizino hidrokslinimo reakcijoje. 

## Literatūra
Kadziauskas J., *Biochemijos pagrindai*, V., 2008, p. 54-58
Poltavos mūšis

**Poltavos mūšis**, vykęs 1709 m. liepos 8 dieną tarp Švedijos karaliaus Karolio XII ir Rusijos caro Petro I armijų. Poltavos mūšis buvo svarbiausias Šiaurės karo mūšis, nulėmęs jėgų pusiausvyrą Šiaurės ir Rytų Europoje ir reiškęs Rusijos, kaip didžiosios valstybės iškilimą. Po mūšio į Jelgavą kaip nugalėtojas atvyko Petras I ir ištekino savo dukterėčią Aną Ivanovną už kunigaikščio Frydricho Vilhelmo.

Švedijos pajėgos – 26 000 karių, dar 1 300 buvo apsupę Poltavą. Rusų gretose buvo 42 000 karių, dar 4 000 gynė Poltavą. Mūšio eiga: 16 000 švedų su 4 patrankomis puolė 39 000 rusų su 102 patrankomis ginamas įtvirtintas pozicijas. Žuvo ir buvo sužeista 6 900 švedų, 2 800 iš jų buvo paimta į nelaisvę. Rusai neteko 1 345 karių, dar 3 200 buvo sužeista.

Tos pačios dienos vakare švedų pajėgos pradėjo trauktis iš mūšio lauko ir dar po dviejų dienų kapituliavo prie už 20 km esančios Perevoločnos (Vorsklos upės žiotyse). Karolis XII spėjo išsigelbėti ir pasitraukė į Osmanų imperiją. 

## Poltavos mūšis literatūroje
Poltavos mūšį poemoje *Poltava* 1828 m. aprašė rusų poetas Aleksandras Puškinas.
## Šaltiniai
Hereklis II

**Hereklis II** (; 1720 m. lapkričio 7 – 1798 m. sausio 1) – Gruzijos karalius, kurio prašymu XVIII a. pabaigoje Gruzijoje buvo dislokuotos Rusijos imperijos karinės pajėgos, kad apsaugotų šią šalį nuo Persijos ir Turkijos aneksijos.
## Šeima

Hereklis II buvo vedęs tris kartus: 
# 1738 metais jis vedė Katevan iš žymios aritokratų Orbeliani giminės, (mirė 1750 m.), bet netrukus išsiskyrė (1744).
# 1745 metais Hereklis vadė Aną Abašidzę (1730−1749).
# 1749 metais caras vedė Daredžan Dadiani 1738 m. liepos 20 d. − 8 ноября 1807 m. lapkričio 8 d.).

Hereklis II buvo šešiolikos sūnų ir dvylikos dukterų tėvu. 

**Sūnūs:**
* Vachtangas (1738−1756);
* Georgijus XII (1746−1800);
* Levanas (1756−1781);
* Ivanas (m. jaunystėje);
* Julonas (1760−1816);
* Vachtangas (1761−1814);
* Beri
* Teimurazas (1763−1827), katolikas Antonijus II (1788−1811);
* Solomonas (m. 1765);
* Mirianas (1767−1834);
* Soslan-Davidas (m. 1767);
* Aleksandras (1770−1844);
* Arčilas (m. 1771);
* Luarsabas (g. 1772, m. jaunystėje);
* Farnavazas (1777−1852);
* nežinomo vardo (g. 1782, m. jaunystėje).

**Dukterys:**
* Rusudan (g. po 1744, m. jaunystėje);
* Tamara (1747−1786);
* nežinomo vardo;
* Mariam (1750−1829);
* Elena (1753−1786);
* Sofija (1756, m. jaunystėje);
* Salome (1761, m. jaunystėje);
* Anastasija (1763−1838);
* Katevan (1764−1840);
* Chorešan (m. jaunystėje);
* Tekla (1775−1846);
* Katerina (1776−1818).
Fiuno apskritis

**Fiuno apskritis** apima Danijai priklausančias Fiuno, Langelando, Ærø bei dar keletą šalia esančių salų. Sostinė – Odensė.

Gyventojų kaita *([[sausio 1]] d.)*:

Plotas sudaro 3 486 km².

## Miestai ir bendruomenės (komunos)
(Gyventojai 2005 m. liepos 1 d.