open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilniaus Vilties specialioji mokykla-daugiafunkcis centras

**Vilniaus „Vilties“ specialioji mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, I. Šimulionio g. 6, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba judesio ir padėties sutrikimų, kalbos ir kitų komunikacijos sutrikimų bei intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190034188. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba. 

## Istorija

1991 m. rugsėjį buvo priimtas Vilniaus Savivaldybės tarybos sprendimas įkurti Vilniaus vaikų invalidų ugdymo centrą „Viltis“, paskiriant šiai veiklai vykdyti buvusio vaikų darželio pastatą Karoliniškių g. 46. 1992 m. priimti pirmieji 20 mokinių, kurių skaičius nuolat didėjo, ir nuo 1995 m. svyruoja nuo 65 iki 78. Pradėta dirbti neįgaliems vaikams nepritaikytose vaikų darželio patalpose, be to, buvęs darželis neveikė apie dvejus metus, pastato stovis buvo apgailėtinas, todėl jį prikelti prireikė nemažai pastangų.

2007 m. mokykla vadinosi Vilniaus vaikų invalidų ugdymo centras „Viltis“.

## Direktoriai
*Augienė Vilūnienė

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Vilniaus Žemynos progimnazija

**Vilniaus „Žemynos“ progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Žemynos g. 14, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 295472120. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
Duris moksleiviams atvėrė 1987 m. rugsėjo 1 d., kaip Vilniaus 59-oji vidurinė mokykla. 1997 m. mokyklai suteiktas gimnazijos statusas. 2002 m. išgryninta „Žemynos“ gimnazija persikėlė iš Pašilaičių į Šeškinę (buvusios Vilniaus 52-osios („Verdenės“) vidurinės mokyklos patalpas), o Pašilaičiuose likusi mokykla pavadinta „Žemynos“ pagrindine mokykla.

## Direktoriai
* 1987 m. Algimantas Šventickas
* 2003 m. Eugenija Surmilavičienė
* 2023 m. Laura Armanavičė-Geffen

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
1980–1981 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1980–1981 m.** – 26-asis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1980 m. rudenį. Turnyrą laimėjo  klubas, 1981 m. gegužės 28 d. finale laimėjęs prieš .

## Atrankos etapas (1/32 finalo)

## Šešioliktfinalis

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
*
Vilniaus krikščionių gimnazija

**Vilniaus krikščionių gimnazija** – nevalstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Bitėnų g. 2C, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba, ugdanti moksleivius krikščioniškų vertybių pagrindu. Įstaigos kodas 191709877. Steigėjas Vilniaus bažnyčia „Tikėjimo žodis“.

## Istorija
Mokyklą 1993 m. įsteigė Vilniaus bažnyčia „Tikėjimo žodis“. Dvejus metus mokykla buvo tik pradinė, o nuo 1995 m. įgijo pagrindinės mokyklos statusą. Mokykla šešerius metus dirbo Vilniaus mieste, Naujininkuose, o nuo 1999 m. dar šešerius metus veikė Vilniaus rajone, Skaidiškėse. Nuo 2005–2006 mokslo metų mokykla vėl pakvietė vaikus mokytis Vilniaus mieste, Pilaitės rajone.

Mokykla dirba pagal LR Švietimo ir mokslo ministerijos licenciją, savarankiškai realizuoja valstybės švietimo politiką, savo veiklą derina su Švietimo skyriumi. Mokykla išduoda Valstybės pripažintus, Švietimo ir mokslo ministerijoje įregistruotus išsilavinimo pažymėjimus.

Krikščionių gimnazijoje mokiniai mokomi pagal valstybines programas ir vadovėlius. Mokinių skaičius klasėse nedidelis, sudaromos puikios sąlygos stebėti kiekvieną vaiką ir individualiai padėti išsiskleisti jo gabumams. Todėl pastebimi aukšti mokinių mokymosi rezultatai.

Nuo 2001 m. Mokykla yra Tarptautinės krikščioniškų mokyklų asociacijos ACSI narė. 2013 m. mokykla veikė adresu Gilužio g. 15. Nuo 2018 m. Mokykla pradėjo mainų programą su Šveicarijos krikščioniška Cvinglio mokykla.

## Direktoriai
* Virginija Didžiapetrytė
* Deimantas Karvelis
* Valdas Statulevičius
* Ričardas Pagojus
* Jūratė Bernotienė

## Nuorodos
*Mokyklos svetainė
Vilniaus Žygimanto Augusto progimnazija

**Vilniaus Žygimanto Augusto progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniuje, Šeškinės g. 25, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290003090. Steigėjas Vilniaus miesto savivaldybės taryba.

## Istorija
Vilniaus 53-oji vidurinė mokykla įkurta 1982 m. Iš rusiškos į lietuvišką reorganizuota 1998 m. rugsėjo 1 d. Didžioji dalis mokinių ir mokytojų perkelta iš S. Stanevičiaus vidurinės mokyklos, kita dalis moksleivių atėjo mokytis iš įvairių Šeškinės ir Fabijoniškių mokyklų.

1999 m. kovo 17 d. mokyklai suteiktas Vilniaus Žygimanto Augusto vidurinės mokyklos pavadinimas. 2002 m. balandžio 10 d. mokyklai suteiktas pagrindinės mokyklos statusas. Tais pačiais metais Vilniaus Žygimanto Augusto pagrindinė mokykla persikėlė į Vilniaus Radvilų gimnazijos patalpas. 2007–2008 m. pastatytas priestatas – sporto salė.

2022 m. gegužės 18 d. Vilniaus miesto savivaldybės taryba reorganizavo mokyklą į Vilniaus Žygimanto Augusto progimnaziją.

Mokykloje veikia įvairūs būreliai, mokytojų, mokinių ansambliai.

## Direktoriai
* Stanislovas Kaulius (1981-2019)
* Dalia Paunksnė (2021-dabar)

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Visagino Žiburio pagrindinė mokykla

**Visagino „Žiburio“ pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Visagine, Energetikų g. 56, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 193170510. Steigėjas Visagino savivaldybės taryba.

## Istorija
Mokykla įkurta 1996 m. liepos 1 d. Likus laisvoms vaikų lopšelio – darželio patalpoms 1995 m. buvo įkurtas Visagino lietuvių mokyklos filialas 3-čiojo mikrorajono vaikams. 1996 m. Visagino miesto Taryba nusprendė įsteigti atskirą lietuvišką mokyklą. Ši mokykla buvo pavadinta „Žiburio“ pradine mokykla, jai nuo įkūrimo vadovavo direktorė Rimutė Karpiejienė.

Vėliau augant mokinių skaičiui pradinėje „Žiburio“ mokykloje 1997 m. mokykla buvo reorganizuota į pagrindinę mokyklą. Pradinės klasės buvo iškeltos į kito šalia buvusio vaikų lopšelio – darželio atsilaisvinusias patalpas, o šiame korpuse liko 5-10 kl. mokiniai. Mokykla sudaryta iš dviejų korpusų.

Nuo 2001 m. mokyklos vairą perėmė direktorius Alikas Milko. 2003 m. mokykla išleido pirmąją dešimtokų laidą.

Dabar mokyklai vadovauja direktorė Asta Bauraitė.

## Direktoriai
* Pirmoji mokyklos direktorė – Rimutė Karpiejienė
* nuo 2001 m. – Alikas Milko
* Dabar mokyklai vadovauja Asta Bauraitė

## Mokyklos himnas

Muzika Vytauto Juodagalvio

Žodžiai Vinco Lukšos

Mums žiburiu nušvitus

Žalių pušų glėby,

Ir vasarą, ir rytą

Labai savai žibi.

Šviečia lyg žvaigžės tavo akys.

Žėri viltis šilta, skaidri.

Ir mums daugiausia tepasako

Talpiausias žodis žiburys.

Mes vertinam ir saugom,-

Ką duodi, ką imi.

Dešimtmečiu paaugom

Kartu su tavimi.

Šviečia lyg žvaigžės tavo akys.

Žėri viltis šilta, skaidri.

Ir mums daugiausia tepasako

Talpiausias žodis žiburys.

Kai liksi apkabinta

Ne mūsų, o kitų

Žaliais pušų žibintais

Pamok iš tolo tu.

Šviečia lyg žvaigžės tavo akys.

Žėri viltis šilta, skaidri.

Ir mums daugiausia tepasako

Talpiausias žodis žiburys.

## Švietimo programos
Mokykloje vykdomos šios formaliojo ir neformaliojo švietimo programos:
* pradinio ugdymo;
* pagrindinio ugdymo;
* papildomojo ugdymo.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Svetainė
1983–1984 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1983-1984 m.** – 29-asis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1983 m. rudenį. Turnyrą laimėjo  klubas, 1984 m. gegužės 30 d. finale laimėjęs prieš . Pirmą kartą turnyro istorijoje nugalėtojas paaiškėjo tik po 11 m baudinių serijos.

## Šešioliktfinalis

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
*
Visagino specialiojo ugdymo ir socializacijos centras Vilties šaltinis

**Visagino specialiojo ugdymo ir socializacijos centras „Vilties šaltinis“** – SUS centras yra mišri (stacionari ir nestacionari) socialinių paslaugų bei ugdymo įstaiga, skirta vaikams, likusiems be tėvų priežiūros (netekusiems tėvų globos), bei vaikams ir asmenims (iki 21 metų), turintiems negalią.
Visaginas, Statybininkų g. 7, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio specialiojo ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba ir rusų kalba akliesiems ir silpnaregiams, judesio ir padėties sutrikimų bei intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190230824. Steigėjas Visagino savivaldybės taryba.

SUS centro struktūra:
* Specialiojo ugdymo skyrius;
* Socializacijos skyrius.
SUS centro Specialiojo ugdymo skyriaus mokymo forma – dieninė.

Centro įsteigimo data 1986 m. liepos 1 d. Įstaiga – lopšelis-darželis Nr. 8 įsteigta 1986 metais Ignalinos atominės elektrinės. 2000 m. rugsėjo 1 d. lopšelis-darželis reorganizuotas į Visagino specialiojo ugdymo ir socializacijos centrą „Vilties šaltinis“. Nuo 2008 m. gegužės 1 d. pakeistas pavadinimas į Visagino paramos vaikui centrą.
 

## Direktorė
* Natalija Burčenko.

## Išnašos
Vilniaus Žalgirio stadionas

**Žalgirio stadionas** (iki II pasaulinio karo ***Piromonto stadionas***, 1948–1961 m. ***Respublikinis stadionas, Centrinis stadionas, Spartako stadionas***, nuo 1962 m. ***Vilniaus centrinis Žalgirio stadionas, LTSR Valstybinis stadionas***) – buvęs didžiausias Lietuvos stadionas, daugiafunkcis stadionas Vilniaus Šnipiškių mikrorajone. Atidarytas XX a. tarpukariu, nugriautas XXI a. pradžioje, dabar išlikęs vienas stadiono stulpas.

Beveik pusę amžiaus iki 2011 m. stadionas buvo Vilniaus „Žalgirio“ klubo namų arena; kurį laiką iki 2008 m. FC Vilnius, 2007 m. Visagino „Intero“, 2011 m. REO Vilnius komandų namų aikštė. Stadione vyko 16 Lietuvos futbolo taurės finalų (1947, 1948, 1950, 1953, 1963, 1965, 1966, 1971, 1975, 1977, 1977, 1982, 1983, 1996, 1998, 2008 m.).

## Istorija

Iki 1831 m. dabartinio „Žalgirio“ stadiono vietoje buvo žydų kapinės (veikusios XVI–XIX a.), kuriose buvo palaidotas Vilniaus Gaonas (1720–1797).

1921 m. pradėtos stadiono statybos Piromonte, 1922 m. dar nebaigus statybų jis buvo atidarytas. Atidarymo iškilmėse dalyvavo maršalas Juzefas Pilsudskis, atidarymo rungtynes žaidė dvi karių sporto komandos. Stadione vykdavo futbolo ir lengvosios atletikos varžybos, 1936 m. čia vyko visos Lenkijos lengvosios atletikos čempionatas.

1941 m. pradėti Vilniaus stadiono statybos projektavimo darbai, nors Vilniaus centrinis (Piromonto) stadionas minimas dar 1941 m. gegužės 25 d. Per II pasaulinį karą stadionas nukentėjo į jį nukritus bomboms. Stadionas pradėtas statyti iš karto po II pasaulinio karo vokiečių belaisvių ir pastatytas 1948 m. Iš pradžių jis vadinosi „Spartako“ (respublikinis, vėliau – centrinis), nuo 1962 m. – „Žalgirio“ vardu. Stadionas buvo didžiausias Pabaltijo respublikose.

1950 m. liepos 21 d. stadionas atidarytas kaip Vilniaus centrinis stadionas, kuriame buvo 15 000 sėdimųjų vietų. Tą dieną I lygos varžybose Vilniaus „Spartakas“ įveikė Dzeržinec Čeliabinsk komandą 10-2. Sovietmečiu stadione taip pat vykdavo dainų šventės, muzikos pasirodymai, automobilių rodeo, kiti kultūros ir sporto renginiai. 1958 m. stadione pradėtos rengti daiktinės loterijos pagal į rungtynes nupirktus žiūrovų bilietus.

1990 m. Lietuvai atkūrus Nepriklausomybę stadione žaisdavo Lietuvos vyrų futbolo rinktinė, tačiau vėliau stadionas prarado nacionalinio stadiono statusą ir tarptautinės futbolo rungtynės pradėtos rengti S. Dariaus ir S. Girėno stadione Kaune, „Vėtros“ stadione Vilniuje, Marijampolės miesto stadione.

2007 m. tai buvo didžiausias šalies stadionas. 2010 m. stadiono savininkai (ŪBIG) planavo jį griauti ir statyti toje vientoje naują rajoną. Tačiau šiuo sprendimu pastaruoju metu abejojama. Buvo svarstoma įtraukti stadioną į Kultūros vertybių registrą, tačiau visų tam keliamų reikalavimų jis neatitiko. Be to, toks įtraukimas būtų apsunkinęs jo rekonstrukciją.<

2011 m. stadionas uždarytas. 2015 m. „Žalgirio“ stadionas ir jį supančios teritorijos (iš viso 8 ha) už daugiau nei 40 milijonų eurų buvo parduoti nekilnojamo turto bendrovei „Hanner“, kuri stadiono vietoje planuoja gyvenamųjų butų ir ofisų statybą. 2016 m. liepos 5 d. pradėti stadiono griovimo darbai.

## Finalai

## Šaltiniai
1984–1985 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1984-1985 m.** – 30-asis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1984 m. rudenį. Turnyrą laimėjo  klubas, 1985 m. gegužės 29 d. finale laimėjęs prieš . Finalą aptemdė britų sirgalių sukeltos muštynės, kurių metu įgriuvo dalis stadiono ir žuvo 39 žiūrovai. Po šio incidento UEFA nusprendė neribotam laikui uždrausti visiems Anglijos klubams dalyvauti klubiniuose turnyruose,  uždraudžiant dalyvavimą dar 3 metams po draudimo panaikinimo. Apribojimai Anglijos klubams panaikinti tik po 5 metų,  klubui – po 6 metų.

## Šešioliktfinalis

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
*
11 m.

**11** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys šeštadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai

* Artabanas II tapo Partų valdovu.

### Gimtadieniai

## Nuorodos
12 m.

**12** m. buvo keliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje

### Gimtadieniai
* **[[Rugpjūčio 31]]** d. – Kaligula, Romos imperatorius (nuo 37 m.), iš Julijų – Klaudijų dinastijos (m. 41 m.).

## Nuorodos
* [Romos imperatoriai [anglų kalba|angl]].

## Nuorodos
Buivydiškių pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Buivydiškių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Buivydiškėse, Beržų g. 2A, vykdanti ikimokyklinio, priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195001854. Steigėjas Vilniaus apskrities viršininko administracija.

Filialai:
* Buivydiškių pagrindinės mokyklos Čekoniškių skyrius.
* Buivydiškių pagrindinės mokyklos Sudervės skyrius.
* Buivydiškių pagrindinės mokyklos Karvio skyrius.

## Istorija

XX a. tarpukariu jau buvo pagrindinė mokykla, vėliau uždaryta. 1996 m. rugsėjo 1 d. buvusi Vilniaus apskrities viršininko administracija vėl įsteigė Buivydiškių pagrindinę mokyklą. 2004 m. rugsėjo 1 d. prijungtos Glitiškių pagrindinė mokykla, Karvio pagrindinė mokykla ir Čekoniškių pradinė mokykla, tapusios skyriais. Mažėjant mokinių skaičiui, liko tik Karvio ir Čekoniškių pradinio ugdymo skyriai. 2018 m. prijungta ir Čekoniškių pagrindinė mokykla.

## Direktoriai
* Daiva Žemgulienė

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
13 m.

**13** m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys antradienį pagal Grigaliaus kalendorių.

## Pasaulyje
### Įvykiai
### Muzika
* Trylika (grupė)
### Gimtadieniai

## Nuorodos
Lavoriškių gimnazija

**Vilniaus rajono Lavoriškių gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lavoriškėse (Vilniaus raj.), Miškų g. 8, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 195005347. Steigėjas LR švietimo ir mokslo ministerija.

Mokykloje vykdomas ankstyvasis anglų kalbos mokymas: anglų kalbos pradedama mokytis nuo antros klasės. Veikia dailės, anglų kalbos, lenkų kalbos, muzikos, kūno kultūros, choreografijos, informatikos, jaunųjų miško bičiulių, darbščiųjų rankų bei raiškiojo skaitymo būreliai, veikia Dienos centras.

## Istorija
1998 m. rugsėjo 1 d. Vilniaus apskrities viršininko administracijos sprendimu netoli Baltarusijos sienos atidaryta lietuviška pradinė mokykla. Mokykla įkurta išnuomotame mediniame name netoli miestelio centro. Pirmosios dvi mokytojos: mokytoja Ramunė Katinauskienė, mokytoja Marytė Tališauskienė .Antrus mokslo metus pradėjo 17 mokinių, pagausėjo ir mokytojų kolektyvas. Trečiaisiais mokyklos gyvavimo metais, mokinių skaičiui dar labiau išaugus, mokykla reorganizuota į pagrindinę mokyklą.

2001 m. sausio 9 d. iškilmingai atidarytas naujas lietuviškos Lavoriškių pagrindinės mokyklos pastatas. 2004 m. prie mokyklos prijungti keturi skyriai: pagrindinės Šumsko, Medininkų ir Buivydžių mokyklos bei pradinė Galgių mokykla. Mokinių skaičiui nuolat augant mokyklos patalpose tapo ankšta, todėl mokykla vėl buvo priversta nuomoti patalpas ir ten perkelti priešmokyklinio ugdymo grupę bei dvi pradinės mokyklos klases.

2012 m. mokykla tapo vidurine, o 2015 m. – gimnazija.

## Pavadinimų kaita

## Direktoriai
* Ramunė Katinauskienė

## Filialai
* Lavoriškių mokyklos Buivydžių skyrius
* Lavoriškių mokyklos Šumsko skyrius
* Lavoriškių mokyklos Medininkų skyrius
* Lavoriškių mokyklos Galgių skyrius

## Literatūra
* Lavoriškių pagrindinei mokyklai 10 metų / Vaidotas Pakalniškis. – Vilnius: Bitutės, 2008. – 31 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-439-37-0

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Sent Lusijos istorija

Pirmieji gyventojai Sent Lusijoje buvo Aravakų indėnai, kuriuos iki apytiksliai 800 metų iš salos išvijo Karibų gentis. Pirmieji europiečiai atkeliavo 16 amžiuje. Europiečiai įnirtingai kovėsi dėl salos su Karibų gentimi, ir 1660 -1814 m. laikotarpiu Sent Lusija buvo užkariauta net 14 kartų.  

1814 m. Sent Lusija tapo Didžiosios Britanijos kolonija: nuo 1833 m. buvo valdoma kaip Britų Priešvėjinės salos, nuo 1958 - kaip Vakarų Indijų Federacija, nuo 1962 - kaip atskira kolonija. 

1979 m. Vasario 22 d. gavo nepriklausomybę. Kenis Antonis tapo ministru pirmininku 1997 m., kai jo Sent Lusijos darbo partija laimėjo 16 iš 17 vietų parlamente.

1999 m. Europos Sąjunga baigė teikti pirmenybę iš kolonijų importuotiems bananams privertė Sent Lusiją paįvairinti savo žemės ūkį.

2002 m. tropinė audra "Lili" nuniokojo bananų derlių.

## Išnašos
Trentonas

**Trentonas** gali reikšti:

## JAV gyvenvietės
*Trentonas (Naujasis Džersis) - miestas, turintis daugiau nei 80 tūkstančių gyventojų.

### Mažesni miestai
*Trentonas (Džordžija);
*Trentonas (Florida);
*Trentonas (Ilinojus);
*Trentonas (Juta);
*Trentonas (Kentukis);
*Trentonas (Meinas);
*Trentonas (Mičiganas);
*Trentonas (Misūris);
*Trentonas (Nebraska);
*Trentonas (Niujorkas);
*Trentonas (Ohajas);
*Trentonas (Pietų Karolina);
*Trentonas (Šiaurės Karolina);
*Trentonas (Tenesis);
*Trentonas (Teksasas).

### Miesteliai Viskonsine
*Trentonas (Dodžo apygarda, Viskonsinas);
*Trentonas (Pyrso apygarda, Viskonsinas);
*Trentonas (Vašingtono apygarda, Viskonsinas).

## Kanados gyvenvietės
* Trentonas (Naujoji Škotija);
* Trentonas (Ontarijas).
Barbadoso istorija

**Barbadoso istorija** – Barbadoso salos istorija nuo seniausių laikų iki dabar. Kiti žinomi Barbadoso istoriniai pavadinimai buvo **Portugalijos Vakarų Indijos** ir Britų Vakarų Indijos.

Archeologiniai duomenys rodo, kad sala galėjo būti apgyvendinta apie 1600 m. pr. m. e. Aravakai į salą atvyko apie 400-350 m. pr. m. e. Juos užkariavo karibai kas matoma pagal ženklų gyventojų skaičiaus sumažėjimą apie 1200 m. Aravakai salą vadino **Ichirouganaim**.

Salą 1513 m. lankė portugalai (Pedro a Campos), 1519 m. ispanai, 1605 m. anglai, tačiau tik 1625 m. buvo įsteigta pirmoji kolonija. Pirmieji Anglijos kolonistai salą rado neapgyvendintą. Gegužės 14 d. pirmo į salą atvykusio laivo kapitonas buvo John Powell. Pirma gyvenvietė įkurta 1627 m. vasario 17 d. netoli Houltauno (anksčiau vadinosi Džeimstaunu). Miestą įkūrė kapitonas John Powell su 80 kolonistų ir 10 juodaodžių vergų. Prie Anglijos galutinai prijungta 1652 m. Sala stipriai nukentėjo nuo audrų ir žemės drebėjimų 1675 m., 1694 m., 1780 m., 1831 m., taip pat nuo 1816 m. vergų sukilimo.

1885 m. sala tapo atskira kolonija. 1927 m. čia gyveno 170 000 gyventojų, iš jų 90 proc. sudarė negrai ir mulatai.

1958-62 m. ji tapo Vest Indijos nare. Iki 1966 m., kai gavo nepriklausomybę Barbadoso sala liko Anglijos kolonija su parlamentine vyriausybe. 1986–1994 m. ją valdė Demokratinė darbo partija, kai 1994 m. Barbadoso darbo partija, kurios vadovas buvo Ovenas Arturas, laimėjo įstatyminę daugumą. Jo partija laimėjo 1999 ir 2003 m. rinkimus.

## Nuorodos
Vėliučionių pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Vėliučionių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Vėliučionyse, Vėliučionių g. 6, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba ir lenkų kalba. Įstaigos kodas 191321725. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Kai 1949 m. Vėliučionių dvaro rūmuose įsikūrė nepilnamečių kolonija (dabar Vėliučionių vaikų socializacijos centras), kaimelyje gyveno apie 400 gyventojų. Mokyklos nebuvo, todėl darbuotojų ir kaimo vaikai mokėsi kartu su nepilnamečių kolonijos auklėtiniais. Tik 1954 m. Vėliučionių kaime atidaryta pradinė mokykla lietuvių ir rusų kalbomis. Mokyklai buvo skirti du kambarėliai mediniame name. Jos vedėju ir mokytoju rusiškoms klasėms paskirtas Leonid Ivanovič Udovenko. Lietuviškas klases iki 1961 m. mokė mokytoja Aldona. 1963 m. vėl atidarytos lietuviškos klasės. 1969 m. mokykla persikelė į nebaigtą statyti mūrinį pastatą, kuris užbaigtas tik 1972 m.

1989 m. vedėjas–mokytojas L. Udovenko išleistas į užtarnautą poilsį. Jį pakeitė Valentina Dgil, pradžioje kaip vedėja – mokytoja, o vėliau mokytoja rusiškoms klasėms. Mokykla 1993 m. pavadinta Vėliučionių pagrindine mokykla. Mokykla dirba dviem pamainom. Kadangi visiems vietos neužtenka, lietuviškos klasės mokosi globos namų patalpose. Naudojasi jų fizikos, chemijos, darbų bei muzikos kabinetais, sporto sale.

Mokykloje veikia choro, šokių, dramos, darbščiųjų rankų būreliai.

## Direktoriai

* 1989 m. Valentina Dagil;
* 1990 m. Marija Vitruk;
* 2006 m. Christina Masalska.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Airėnų pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Airėnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Geisiškėse, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba ir lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191317456. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Mokykla įkurta 1923 m. Geisiškėse. Pono Zavadzkio valdose stovėjo vietinio dvasininko Jackevičiaus gyvenamasis pastatas, kur po jo mirties ir įsikūrė mokykla. Tai buvo medinis krosnimis apkūrenamas pastatas, gana erdvus ir tiko to laikmečio mokyklai. Vėliau pastatytas mūrinis priestatas, kuriame įrengti lietuvių ir lenkų kalbų kabinetai, pradinės klasės, technologijų dirbtuvė, kompiuterinė, biblioteka. Šalia mokyklos įrengtos futbolo, krepšinio, tinklinio aikštelės, lengvos atletikos takai. 2003/2004 m. mokyklą lankė 70 moksleivių.

## Direktoriai

*Veronika Božena Mlynskaja;
*Greta Pilieckienė.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Akirunas

**Akirunas** () – miestas Tokijo prefektūroje, Japonijoje. Čia gyvena apie 81 tūkst. gyventojų.

## Istorija

Miestas įkurtas 1995 m. rugsėjo 1 d. sujungus Akigavą ir Icukaišį.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – skaistažiedė, medis – kvepenė.

## Nuorodos
* Oficiali Akiruno svetainė
Ažulaukės pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Ažulaukės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Ažulaukėje (Vilniaus raj.), vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191317641. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

2011 m. mokykla išregistruota.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Akišima

**Akišima** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. 113 tūkst. žmonių (2008 m.).

Įkurtas 1954 m. gegužės 1 d.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  (japonų k.)
Čiofu

**Čiofu** () – miestas Tokijo prefektūroje, Japonijoje. Įkurtas 1955 m. balandžio 1 d., gyventojų skaičius 2010 m. duomenimis, siekė beveik 225 000.

Čiofu yra beveik geografiniame Tokijo prefektūros centre, per jį teka Tama upė. Mieste įsikūrusi centrinė Japonijos kosmoso tyrimų agentūros būstinė, Čiofu oro uostas, Džindai botanikos sodas, Džindaidži šventykla.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – *[[Lagerstroemia indica]]*, medis – kamparmedis (*Cinnamomum camphora*), paukštis – *[[Zosterops japonica]]*.

## Nuorodos

* 
* Oficiali Čiofu svetainė (japonų k.)
* Oficiali Čiofu svetainė  (anglų k.)
Fučiū

Žodžio **Fučiū** reikšmės:
* Fučiū (Tokijas);
* Fučiū miestas (Hirošimos prefektūra);
* Fučiū miestelis (Hirošimos prefektūra).
Fučiū (Tokijas)

**Fučiū** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 248,8 tūkst. gyventojų.

Įkurtas 1954 m. balandžio 1 d.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – japoninis abrikosas, medis – japoninis skirpstulas, paukštis – dirvinis vieversys.

## Nuorodos
* Fučiū oficiali svetainė
Vėliučionių vaikų socializacijos centras

**Vėliučionių vaikų socializacijos centras** – vaikų socializacijos centras Lietuvoje. Centras yra bendrojo lavinimo mokykla, vykdanti vaiko vidutinę priežiūrą, pagrindinio, vidurinio ugdymo, neformaliojo švietimo programas, sudaro galimybę mokytis pagal pirminio profesinio mokymo programas. 

Nurodoma, kad vaikai į šį centrą patenka teismo sprendimu, paprastai dėl mokyklos nelankymo ir nusikalstamos veikos (didžiumai jų būna iškelta ne viena baudžiamoji byla). Atvežti į centrą nusikaltę nepilnamečiai jame praleidžia bent 3 mėnesius, o ilgiausiai – 1 metus (iki 2011 m. priimto įstatymo buvo numatytas ilgesnis 3 metų terminas).

## Istorija

Vyriausybė 2006 m. gegužės 25 d. nutarimu Nr. 467 Vėliučionių specialiųjų vaikų auklėjimo ir globos namų steigėjo funkcijas iš Švietimo ir mokslo ministerijos perdavė Vilniaus apskrities viršininkui.

Pagal Ugdytinių veiklos ir gyvenimo individualumo (privatumo) plėtros programą globos namų administracija ugdytinių gyvenamąsias patalpas pritaikė gyventi po vieną ugdomąją grupę atskirame aukšte. Viena ugdomoji grupė apgyvendinta administraciniame pastate. Viename kambaryje gyvena po 1–2 ugdytinius.

Anksčiau apie pusė įstaigos globotinių būdavo globos namų auklėtiniai, vėliau čia pakliuvo vis daugiau šeimose (paprastai asocialiose) augusių vaikų.

## Direktoriai
* Justinas Šorys;
* Julijona Mažuolytė – nuo 2007 m.
* Marius Labanauskas – nuo 2010 m. gruodžio 14 d.
* Vitalija Grigaitienė  – nuo 2015 m.

## Išnašos
Trentonas (Naujasis Džersis)

**Trentonas** – JAV miestas ir Naujojo Džersio sostinė.

## Istorija

Gyvenvietė buvo įkurta 1679 m., kvakerių bendruomenės. 1719 m. gyvenvietė vadinosi *Trent-towne*, kai Viljamas Trentas nusipirko didelę dalį žemės iš Anglijos naujakurių. Vėliau pakeitė pavadinimą į dabartinį. 1776 m. gruodžio 26 d. įvyko garsus Trentono mūšis. 1784 m. lapkritį ir gruodį miestas buvo JAV sostinė. 1790 m. lapkričio 25 d. tapo Naujojo Džersio sostine.

## Nuorodos
 
* Oficiali Trentono miesto svetainė
Čado transportas

**[[Čadas|Čado]] transportas**.

## Keliai
2002 m. Čade buvo 33 440 km kelių, iš kurių 450 km buvo skirti vaikščioti. 1992 m. lengvųjų automobilių buvo 8720, o sunkvežimių 12 350. Čade nėra geležinkelių.

## Upių transportas
Dauguma upių yra naudojamos laivybai, bet ne visus metus. Visi upių keliai sudaro 4800 km, o visus metus naudojamos laivybai 2000 km.

## Oro transportas
Čadas turi 49 oro uostus iš kurių 7 yra su asfaltuotais takais. 1966 m. įsteigta „Air Chad“ oro linijų bendrovė, vykdžiusi vietinius skrydžius į 12 miestų, tačiau dėl kuro bei įrangos trūkumo savo veiklą nutraukė 1986 m. Tarptautinis oro uostas Ndžamenos mieste buvo apgadintas 1981 m. mūšiuose, bet dabar jame skrydžius vykdo kelios tarptautinių skrydžių oro linijų kompanijos. Dar vienas oro uostas, kuris yra Sarho mieste, naudojamas kariuomenės telkimui. 1997 m. Čado oro linijos aptarnavo 93 000 keleivių tarptautiniais ir vietiniais skrydžiais.

## Nuorodos
Fusa (Tokijas)

**Fusa** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 60,5 tūkst. gyventojų. Mieste įsikūrusi Jokotos oro bazė.

Miestas įkurtas 1970 m. liepos 1 d.

## Simboliai
Oficiali gėlė – azalija, medis – kvepenė, paukštis – didžioji zylė (*Parus major*).

## Nuorodos

* Fusos oficiali svetainė (japonų k.)
* Fusos oficiali svetainė  (anglų k.)
Hačiodžis

**Hačiodžis** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 566,6 tūkst. žmonių.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – auksuotoji leleija, medis – dviskiautis ginkmedis, paukštis – mėlynbaltė musinukė.

## Nuorodos

* 
* Oficiali svetainė (japonų k.)
* Oficiali svetainė  (anglų k.)
Higašikurumė

**Higašikurumė** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 115,2 tūkst. gyventojų.

Miestas įkurtas 1970 m. spalio 1 d.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – azalija, medis – dviskiautis ginkmedis (*Ginkgo biloba*), paukštis – *[[Cyanopica cyana]]*.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (japonų k.)
Hamura

**Hamura** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 57 tūkst. gyventojų.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – sakura, medis – dviskiautis ginkmedis, paukštis – sakalinė pelėdikė (*Ninox scutulata*).

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (japonų k.)
Inagis

**Inagis** () – miestas Tokijuje, Japonijoje.

Miestas įkurtas 1971 m. lapkričio 1 d.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – Azijinė kriaušė (*Pyrus pyrifolia*), medis – dviskiautis ginkmedis

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (japonų k.)
Kijosė

**Kijosė** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 73,8 tūkst. gyventojų.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – kalninė kamelija, medis – japoninis skirpstulas, paukštis – *Cyanopica cyana*.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė  (japonų k.)
Higašijamatas

**Higašijamatas** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 81,6 tūkst. gyventojų.

Gyvenvietė įkurta 1919 m., 1970 m. suteiktas miesto statusas.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – azalija, medis – japoninis skirpstulas.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (japonų k.)
Hinas (Tokijas)

**Hinas** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 179,2 tūkst. gyventojų.

Miestas įkurtas 1963 m. lapkričio 3 d.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – skaistažiedė, medis – melsvasis ąžuolas, paukštis – tulžys (*Alcedo atthis*).

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (japonų k.)
Kodaira

**Kodaira** () – miestas Japonijoje, Honšiū salos rytuose, į vakarus nuo Tokijo centro, jo aglomeracijoje. Mašinų, elektronikos ir elektrotechnikos, gumos (automobilių padangų) pramonė. Hitocubaši universiteto (1875 m.) fakultetas, Cudos koledžas (1900 m.), meno universitetas (1929 m.). Japonijos karinių pajėgų bazė.

## Istorija
Įkurtas 1889 m., miestas nuo 1962 m. spalio 1 d.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – azalija, medis – japoninis skirpstulas, paukštis – *Dendrocopos kizuki*.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (japonų k.)
Kokubundžis (Tokijas)

**Kokubundžis** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 118,8 tūkst. gyventojų.

Miestas įkurtas 1964 m. lapkričio 3 d.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – indinis rododendras, medis – japoninis skirpstulas.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (japonų k.)
* Oficiali svetainė  (anglų k.)
Kokubundžis

Žodžio **Kokubundžis** (*Kokubunji*) reikšmės:
* Kokubundžis (Tokijas);
* Kokubundžis (Kagava);
* Kokubundžis (Točigis).
Kunitačis

**Kunitačis** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 73,4 tūkst. gyventojų.

Kunitačis buvo įkurtas 1967 m. sausio 1 d.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – japoninis abrikosas, medis – dviskiautis ginkmedis (*Ginkgo biloba*), paukštis – didžioji zylė (*Parus major*).

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (japonų k.)
* Oficiali svetainė  (anglų k.)
Mačida

**Mačida** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. 2007 m. balandžio mėn. čia gyveno 413 398 žmonės.

## Istorija

Miestas įkurtas 1958 m. vasario 1 d.

## Vyriausybė ir politika

### Merų sąrašas

# Tokičiras Aojama (1958–1970 m.)
# Kacumasa Ošita (1970–1990 m.)
# Kazuo Terada (1990–2006 m.)
# Džioičis Išizaka (2006–2010 m.)

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – raudonžiedis šalavijas (*Salvia splendens*), medis – japoninis skirpstulas (*Zelkova serrata*), paukštis – tulžys.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė (japonų k.)
Mitaka

**Mitaka** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 186,5 tūkst. gyventojų. Mieste įsikūrusi Japonijos nacionalinė astronominė observatorija ir Ghibli muziejus.

## Istorija

Miestas įkurtas 1950 m. lapkričio 3 d., žmonių gyvenvietės čia būta dar 1590 m.

## Geografija
Mitaka įsikūrusi Kanto lygumoje, prie pat centrinių Tokijo metropolinio regiono seniūnijų. Ribojasi su Musašinu šiaurėje, Čiofu pietuose ir Koganėjumi rytuose.　Tolimiausi taškai iš rytų į vakarus – 6,4 km, iš šiaurės į pietus – 5,2 km.

## Politika
2011–2015 m. kadencijos merė – nepartinė Keiko Kiyohara, remiama LDP, Komeito ir palaikoma JDP.
Miesto tarybą sudaro 28 deputatai.

2011–2015 m. tarybos sudėtis pagal frakcijas tokia: LDP – 11 mandatų, Komeito – 5 mandatai, Demokratų partija – 4 mandatai, JKP – 4 mandatai, Vaivorykštės spalvų sparnai (にじ色のつばさ) – 3 mandatai, Minna no to – 1 mandatas.

## Švietimas
Mieste įsikūrę Pažangių studijų magistrantūros studijų universiteto astronomijos departamentas ir fizinių mokslų padalinys, Tarptautinis krikščioniškas universitetas, Japonijos liuteronų kolegija, Kiorin universiteto medicinos ir slaugos mokykla, Tokijo unijos seminarija, Tokijo universiteto astronomijos institutas, gamtos mokslų fakultetas.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – Puikioji obelis (*Malus halliana*), medis – dviskiautis ginkmedis (*Ginkgo biloba*).

## Žymūs žmonės
* Kei Tani, japonų komikas ir aktorius
* Akira Yoshimura, japonų rašytojas
* Osamu Dazai, garsus japonų rašytojas, čia 1948 m. pasitraukė iš gyvenimo

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  (japonų k.)
*  Oficiali svetainė  (anglų k.)
Nišitokijas

**Nišitokijas** arba **Vakarų Tokijas** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 193,3 tūkst. gyventojų.

## Istorija

Miestas įkurtas 2001 m. sausio 21 d., sujungus Hojos ir Tanašio miestus.

## Geografija

Nišitokijas ribojasi su Nerima rytuose, Kodaira vakaruose, Koganėjumi ir Musašinu pietuose, Niidza šiaurėje ir Higašikurume šiaurės vakaruose.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – azalija, saulėgrąža, kosmėja ir narcizas, medis – japoninis skirpstulas ir gausiažiedė sedula.

## Nuorodos

* Oficiali Nišitokijo svetainė
Omė (Tokijas)

**Omė** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 141,7 tūkst. gyventojų.

## Istorija

Miestas įkurtas 1951 m. balandžio 1 d., sujungus tris kaimus.

## Geografija

Omė šiaurėje ribojasi su Hanu, pietuose – su Hinode ir Akirunu, pietryčiuose – su Hamura, rytuose – su Iruma bei vakaruose – su Okutama.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – japoninis abrikosas, medis – japoninė kriptomerija (*Cryptomeria japonica*), paukštis – japoninė četija (*Cettia diphone*).

## Nuorodos

* Oficiali Omės svetainė  (japonų k.)
Tačikava

**Tačikava** () – miestas Tokijo prefektūroje, į vakarus nuo Tokijo. Čia gyvena apie 175,3 tūkst. gyventojų.

## Istorija

Miestas įkurtas 1940 m. gruodžio 1 d.

## Geografija

Tačikava ribojasi su Kunitačiu, Kokubundžiu, Kodaira, Higašijamatu, Musašimurajama, Fusa, Akišima, Hinu.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – japoninė magnolija (*Magnolia kobus*), medis – japoninis skirpstulas (*Zelkova serrata*).

## Miestai partneriai

*  San Bernardinas, Kalifornija, JAV

## Nuorodos

* Oficiali Tačikavos svetainė (japonų k.)
Tama (Tokijas)

**Tama** () – miestas Tokijo prefektūroje, Japonijoje. Čia gyvena apie 149,2 tūkst. gyventojų.

## Istorija

Tama kaip kaimas buvo įkurta 1889 m. balandžio 1 d. 1964 m. balandžio 1 d. Tamai buvo suteiktos miestelio, o 1971 m. lapkričio 1 d. – miesto statusas.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – smailiadantė vyšnia (*Prunus serrulata*), medis – dviskiautis ginkmedis (*Ginkgo biloba*), paukštis – didysis purplelis (*Streptopelia orientalis*).

## Nuorodos

* Oficiali Tamos svetainė  (japonų k.)
Musašimurajama

**Musašimurajama** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 68 tūkst. gyventojų.

## Istorija

Miestas įkurtas 1970 m. lapkričio 3 d.

## Simboliai
Oficialus miesto medis – kininis celtis (*Celtis sinensis*), paukštis – *Zosterops japonicus*.

## Nuorodos

* Oficiali Musašimurajamos svetainė  (japonų k.)
* Oficiali Musašimurajamos svetainė  (anglų k.)
* Oficiali Diamond Sičio svetainė  (japonų k.)
Musašinas

**Musašinas** () – miestas Tokijuje, Japonijoje. Čia gyvena apie 138,6 tūkst. gyventojų.

Miestas įkurtas 1947 m. lapkričio 3 d.

## Simboliai
Oficiali miesto gėlė – dobilūnė, raudonasis kietagrūdis, paprastasis ridikūnas, azalija, kvapusis žalčialunkis, narcizas, kaičioji kinrožė, puošnusis sukutis ir skaistažiedė, medis – japoninė magnolija, japoninis skirpstulas ir *[[Benthamidia florida]]*.

## Nuorodos
* Oficiali Musašino svetainė (japonų k.)
* Musašino dailės universitetas
Bezdonių Saulėtekio pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Bezdonių „Saulėtekio“ pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Bezdonyse, Geležinkelio g. 40, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 291317980. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1937 m. Bezdonyse Juzefo Pilsudskio fondo lėšomis pastatytas šiandieninės mokyklos medinis pastatas ir įkurta pradinė mokykla. Tai buvo 100–oji lenkiška mokykla iš projekto „100–tas lenkiškų mokyklų Vilniaus krašte“. 1939 m. Lietuvai atgavus Vilniaus kraštą, šioje mokykloje vaikus ir suaugusius pradėta mokyti lietuvių kalbos.

Po antrojo pasaulinio karo Bezdonyse veikė mokykla, kurioje buvo mokoma lenkų ir rusų kalbomis. Septintame dešimtmetyje vietos lietuvių iniciatyva mišrioje mokykloje buvo įsteigtos lietuviškos klasės. 1990 m. kovo 11 d., Lietuvai paskelbus valstybės atkūrimą, susidarė sąlygos steigti savarankišką mokyklą dėstomąja lietuvių kalba. 1992 m. sausio 1 d. senose pradinės mokyklos patalpose įsikūrė nuo mišrios mokyklos atsiskyrusi „Saulėtekio“ pagrindinė mokykla. Joje tada mokėsi 36 moksleiviai. 1997 m. tėvų pageidavimu Vilniaus apskrities viršininko administracija įsteigė Bezdonių vidurinės mokyklos klases (veikė iki 2015 m. rugsėjo mėn.).. 

Mokykla turi savo himną, ženklą, vėliavą, kurios pagaminimą finansavo JAV gyvenanti Eugenija Bulotienė.

## Direktoriai

*Algimantas Baranauskas.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Dūkštų pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Dūkštų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Dūkštose, Mokyklos g. 10, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 291318210. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Dūkštose 1781 metais atidaryta pirmoji lenkiška mokykla. Ją įkūrė vienuoliai pijorai, kurie buvo tų žemių savininkai nuo 1743 m. Tuo metu mokyklą lankė 4 valstiečių vaikai. 1806 m.  mokėsi jau 10 vaikų. Pralaimėjus 1863 m. sukilimui, carinė valdžia panaikino Dūkštose lenkišką mokyklą ir atidarė rusišką pradinę mokyklą. 1910 m. mokykloje dirbo vienas mokytojas, mokyklą lankė 70–80 mokinių. Per mokslo metus šis skaičius svyruodavo, nes valstiečių vaikai pavasarį ir rudenį turėjo dirbti savo tėvų ūkiuose. 1918 m. Dūkštose atidaryta 4 klasių lenkiška mokykla. 1920 m. joje mokėsi 80 moksleivių. Mokykla buvo mediniame pastate, kuris išliko iki mūsų laikų. Ilgus metus čia dirbo seserys Ana ir Konstancija Zachaževskos.

1951 m. mokykla tapo septynmetė. 1969 m. ji persikėlė į naują mūrinį pastatą su šviesiomis jaukiomis klasėmis, kurį supa gražus kiemas, kurį suprojektavo dailininkas Bronius Grušas. 1977-1978 m. Dūkštų aštuonmetėje mokykloje mokėsi 115 moksleivių. 1984 m. lenkiškoje mokykloje atidaryta lietuviška klasė. Ji veikė tik 4 metus ir dėl vaikų stokos buvo uždaryta. 1991 m. vėl buvo atidaryta lietuviška klasė, nors joje mokėsi tik 2 mokiniai. 1992 m. įsteigta savarankiška pradinė mokykla dėstomąja lietuvių kalba, kuri įsikūrė darželio-lopšelio patalpose.  

1998 m. Dūkštų mokykla tapo dešimtmete pagrindine. 2003-2004 m. Dūkštų pagrindinėje mokykloje mokėsi 65 moksleiviai, 32 mergaitės ir 33 berniukai. Pradinėse klasėse 24, 5-10 klasėse – 41 mokinys.

## Direktoriai
*Česlava Bartoševič

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Sudervės Mariano Zdziechovskio pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Sudervės Mariano Zdziechovskio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Sudervėje, M. Zdziechovskio g. 1, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191320242. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba. Filialas: Vilniaus r. Sudervės Mariano Zdziechovskio pagrindinės mokyklos Putiniškių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

Vaikų mokymas Sudervės apylinkėse pradėtas dar 1910 m., kai iš Vilniaus m. atvykdavo mokytoja Jadvyga Sventecka, kuri pradėjo mokyti aplinkinius vaikus skaitymo bei rašymo pradmenų. Mokytoja neturėdama pastovios gyvenamosios vietos gyveno pas savo mokinius. Po kelerių metų Lukoševičių šeima iš Vidautiškių kaimo mokyklai atidavė dalį savo namo. 1930 m. mokykla perkelta į Sudervės kaimą. kur ilgą laiką mokytojavo J. Klemaševski, o paskui Vanda Lebiežinska.

1947 m. septynmetė mokykla įkurta klebonijos patalpose. 1958 m. mokykla įsikūrė buvusiame, žinomo filologo ir profesoriaus Vilniaus universiteto rektoriaus Mariano Zdziechovskio motinos dvare. Iki šiol Sudervės pagrindinė mokykla yra šiame pastate. 2002-2003 m. išplėstas naujas mokyklos pastatas, o 2004 m. sausio mėn. dalis mokinių persikraustė į naują priestatą. Čia įsikūrė pradinukų klasės, informacinių technologijų kabinetas, sporto salė, valgykla.

## Direktoriai
*1947 m. Viktoras Matonis;
*1957 m. Vladimir Melnikov;
*1975 m. Marija Vitruk;
*1987 m. Liudvik Mlynski;
*1998 m. Teresa Mlynska.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Eitminiškių pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Eitminiškių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Eitminiškėse, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 291314870. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Pirmosios mokyklos šaknys aptinkamos Sobolių kaime. Pradinė mokykla buvo įkurta pas ūkininką Ilevič, vėliau perkelta į **Puodžiūnų** kaimą pas kitą ūkininką Krasodomskį. Mokymas buvo mokamas, tad keturias klases, kurios buvo mokykloje, galėjo baigti tik turtingų valstiečių vaikai. Jau tuomet mokykloje buvo dėstoma lenkų kalba.

1937 m. mokykla vėl buvo perkelta į Jotainiškių kaimą, kuris dabar pakeitęs pavadinimą į Eitminiškės. Deja, fašistų okupacijos metu mokykla buvo uždaryta, tačiau po karo vėl pradėjo veikti tame pačiame pastate.

1953 m. mokyklai buvo suteiktas septynmetės mokyklos statusas. Direktoriumi buvo paskirtas A. Radzevič. Tuomet mokyklą lankė jau 130 mokinių.

Dar po 4 metų Jotainiškių septynmetė mokykla tapo vidurine, o mokyklą lankė didžiausias mokinių skaičius per visą mokyklos istoriją – 370. 

1992 m. Eitminiškių vidurinė mokykla buvo reorganizuota į pagrindinę, nes stipriai sumažėjo mokinių skaičius. 1999 m. mokykla atidarė dešimtą klasę ir 2000 m. jau išleista pirmoji dešimtokų laida.

## Direktoriai
*Regina Kutyš

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Riešės šv. Faustinos Kovalskos pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Riešės šv. Faustinos Kovalskos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Didžiojoje Riešėje, Mokyklos g. 19, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191319845. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Archyviniai duomenys rodo, kad mokykla Riešėje buvo įkurta 1864 m. Prieš Antrąjį pasaulinį karą mokykla buvo įsikūrusi tame pačiame pastate kur ir seniūnija. 1939 m. buvo pastatytas naujas pastatas su erdviomis klasėmis ir dideliais langais. Deja, vaikai neilgai džiaugėsi nauja mokykla. Prasidėjus karui, vokiečiai ją pavertė grūdų sandėliu, o 1944 m. traukdamiesi pastatą sudegino. Po karo mokykla buvo įkurta Sluščiznos palivarke, vėliau pavadintame Kalino kaimu. Buvo mokoma rusų kalba. 1952 m., kai Taraškevičių šeima buvo išvežta į Sibirą, mokyklą perkėlė į jų namą.

Vietiniai gyventojai siekė, kad vaikai būtų mokomi gimtąja kalba. Buvo įkurtos lietuviškos ir lenkiškos klasės, mokykla tapo trikalbe. 1960–1984 m. mokyklai vadovavusi Praskovja Ustinova siekė, kad būtų pastatyta nauja mokykla, tačiau buvo pastatytas tik priestatas. 1965 m. gruodžio 11 d. įvyko mokyklos atidarymas. Tik pradinės klasės glaudėsi sename mediniame pastate. 1998 m. mokyklai atiduotas darželio pastatas, kuriame dabar mokosi pradinių klasių mokiniai. 2003 m. prie mokyklos pastatytas priestatas.

2010 m. prijungta Karvio pagrindinė mokykla.

## Direktoriai
* 1960 m. Praskovja Ustinova-Kurakina;
* 1984 m.;
* 1992 m. Danutė Ralovec.
* Lilija Sadaiska

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Pakenės Česlovo Milošo pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Pakenės Česlovo Milošo pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Pakenėje, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191318896. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Mokykla įkurta 1919 m. Iš pradžių ji buvo pradinė mokykla, kurioje vaikai mokėsi rusų kalba. Nuo 1920 metų pradėta mokyti lenkų kalba. Mokykla savo pastato neturėjo, nuomojo patalpas pas Pakenės, Kenos, Ropėnų kaimų šeimininkus. 1952 m. mokykla išaugo į septynmetę. 1955-1959 m. mokykla persikėlė į Pakenės kaimą. 2000 m. mokykla tapo dešimtmetė. Kadangi trūko patalpų, mokykla dirbo dviem pamainom.  

Mokykloje yra dešimt klasių, priešmokyklinio ugdymo grupė ir prailgintos dienos grupė. Yra dėstomos trys užsienio kalbos: rusų, anglų, vokiečių. Veikia 19 įvairių būrelių. Mokiniai aktyviai dalyvauja užklasinėje veikloje, gražiai pasirodo įvairiuose festivaliuose, šventėse. 2002 m. renovuotas mokyklos pastatas, įrengta jauki valgykla, salė, tualetai.

## Direktoriai
*1964 m. Eleonora Kolesnik.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Karvio pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Karvio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj., Karvyje, A. Giedraičio g. 22, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191318743. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Buivydiškių pagrindinė mokyklos skyrius ir  Riešės šv. Faustinos Kovalskos pagrindinės mokyklos skyrius.

## Istorija

2004 m. Karvio mokykla prijungta prie Buivydiškių pagrindinės mokyklos. Karvio pagrindinė mokykla 2010 m. išregistruota, prijungiant prie Riešės šv. Faustinos Kovalskos pagrindinės mokyklos.

## Direktoriai
* Lilija Sadaiska

## Šaltiniai
Kyviškių pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Kyviškių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus rajone, Dobromislėje, Mokyklos g.5, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191318558. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Mokykla įkurta 1939 m. Joje iš pradžių mokėsi 58 mokinių, dirbo 2 mokytojos. Karo metu mokykla buvo uždaryta ir vėl pradėjo veikti 1944 m. Iki 1999 m. mokykla keletą kartų keitė savo statusą būdama septynmetė, aštuonmetė, dešimtmetė pagrindinė. 1990 m. didėjant mokinių skaičiui pastatytas priestatas. 2004-2007 m. mokinių skaičius mokykloje didėjo nuo 111 iki 117 mokinių. 

## Direktoriai
*Janina Soltanovičienė.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Mostiškių mokykla-daugiafunkcis centras

**Vilniaus rajono Mostiškių mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj, Mostiškėse, Mokyklos g. 36, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191319083. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2022 m. išregistruotas.

## Direktoriai
*Valdemar Klimaševski

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Platiniškių pagrindinė mokykla

**Vilniaus rajono Platiniškių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla, įsikūrusi Vilniuje (Pilaitės sen.), Platiniškėse, Kriaučiūnų g. 61, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191319311. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Mokykla išregistruota 2010 m.

## Direktoriai

*Bogdan Monkevič

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė