open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ukrainos futbolas 2018–2019 m.

**[[Ukraina|Ukrainos]] futbolo varžybos [[2018]]–[[2019]] m.**
*  prasidėjo 2018 m. rudenį, baigėsi 2019 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 2018 m. rudenį, finalas įvyko 2019 m. gegužės 15 d.

## 2018–2019 m. Premjer liha
* **Premjer liha** – pirmos pakopos, elito divizionas, aukščiausioji futbolo lyga.
* Dalyvavo 12 komandų.
* Prasidėjo 2018 m. liepos 22 d., kai buvo sužaisti I (1) turo mačai.

Pokyčiai:

**Pakilo iš Pirmos lygos:**

**Iškrito iš Premjer lygos:**

Pastabos:
* FC Poltava 2017/2018 m. Pirmoje lygoje užėmė antrą vietą ir išsikovojo vietą elito divizione, bet klubo vadovybė nusprendė išformuoti komandą, o klubas buvo likviduotas. 
* Tokiu būdu Odesos „Čornomorecʹ“ išsaugojo vietą elito divizione. (Pereinamosiose rungtynėse, kovoje dėl išlikimo, buvo pralaimėję FC Poltavai.).

### I etapas

### Geriausiųjų grupė (dėl 1-6 vietų)
* Čempionais tapo Donecko „Šahtar“. Jie gavo vietą ir UEFA Čempionų lygoje. 
* Kijevo „Dinamo“ tenkinosi antra vieta, tačiau iškovojo teisę žaisti UEFA Čempionų lygos atrankos turnyre. 
* Oleksandria liko trečioje vietoje, bet gavo teisę žaisti UEFA Europos lygoje, nuo grupių etapo. 
* „Mariupol" ir Zoria liko be medalių, bet gavo teisę žaisti UEFA Europos lygos atkrintamosiose varžybose.

### Silpnųjų grupė (dėl išlikimo lygoje)
*  Lvovo „Karpati“ ir Odesos „Čornomorecʹ“ dėl išlikimo elite kovojo pereinamosiose rungtynėse.
* Kijevo "Arsenal" neteko vietų elito lygoje, nes liko paskutinėje vietoje.

## 2018–2019 m. Pirma lyga
* **Pirma lyga** – antros pakopos futbolo pirmenybės. 
* Sezoną pradėjo 16 klubų, tačiau du pasitraukė iš pirmenybių.

### Pirmos lygos lentelė

## 2018–2019 m. [[Ukrainos futbolo taurė]]
* **[[Ukrainos futbolo sistema|Ukrainos futbolo]] taurė** – pagrindinis futbolo taurės turnyras Ukrainoje.
* Turnyrai kasmet vyksta nuo 1992 m.
### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalo rungtynės
----

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė;
: RSSSF: čempionų sąrašas
: RSSSF: Ukrainos futbolo taurės finalai
: RSSSF; Supertaurės rungtynės
* Oficiali svetainė Ukrainos Premjer lyga.
* informacija  iš campeones.ua.
Kazys Patalavičius

**Kazys Patalavičius** SDB,  (1912 m. gruodžio 14 d. Sarginės kaime (Marijampolės apskrities Šilavoto valsčius) – 1983 m. sausio 17 d. Madride) –  Romos katalikų vienuolis salezietis Ispanijoje, Madrido nacionalinio radijo laidų Lietuvai organizatorius ir vedėjas.

## Biografija
1925–1930 m. mokėsi Prienų „Žiburio“ gimnazijoje. Įstojo į Saleziečių ordino vienuolyną Italijoje, 1935 m. persikėlė į Portugaliją – studijavo Lisabonos universiteto Teologijos ir filosofijos fakultete. Kartu mokėsi A.Senkevičius, M.Gaidys, J.Juras ir P.Paulaitis. 1941 m. apsigyveno Ispanijos sostinėje Madride, ten 1945 m. buvo įšventintas kunigu. Kurį laiką studijavo Salamankos universitete ( (?)), nuo 1949 m. dirbo Mergaičių gimnazijos mokytoju ir kapelionu Madride. 

Dar studijų Portugalijoje laikais ėmė bendradarbiauti katalikiškos krypties savaitraštyje Šaltinis. Rašė ir į portugalų kalba leidžiamą *A Voz de Fátima*, ispanų *Ekklesía*, *Ya* bei *Arriba*. Organizavo ir nuo 1955 m. sausio 2 d. vedė lietuviškas laidas per Madrido nacionalinį radiją; jos buvo skirtos Lietuvos TSR gyvenusiems tautiečiams. Eteryje girdėjosi kasdien, o nuo 1958 m. – su pakartojimais kitos dienos rytą. Medžiagą laidoms atsiųsdavo VLIK'o įgalioti korespondentai. 1962 m. jis ispaniškai išleido knygą apie lietuvių tremtį į Sibirą. Madrido konferencijos metu 1980 m. lapkričio 11 d.  kun.K.Patalavičius kartu su Baltijos valstybių politiniais išeiviais surengė bemaž 200 dalyvių demonstracija. Tai buvo dar vienas priminimas pasauliui apie po Molotovo-Ribentropo pakto Nepriklausomybes praradusias Estiją, Latviją ir Lietuvą.

Kunigas Kazys Patalavičius palaidotas Madrido miesto Karabančelio rajono Alto kapinėse. ()

## Bibliografija
* *Maria, !ayudanos!: libro de oraciones de jovenes Lituanas desterradas a Siberia* / traducido por el Kazys Patalavičius. – Mendoza: El Tiempo, 1962

## Šaltiniai

* *Patalavičius, Kazys* // Lietuvių enciklopedija T. 22 (Pareiškimas-Pinay), 1960 psl. 150

## Nuorodos
* ''VLIK laidos per Tautinį Ispanijos radiją''
Kotryna Potockytė

**Kotryna Potockytė** (; g. (?) - m. 1642 m. vasario 10 d., Slucke) – Piliavos herbo didikė, Lietuvos didžiojo etmono Jonušo Radvilos žmona.

## Biografija
Tėvas Steponas Potockis – Braclavo vaivada, Felino ir Kameneco seniūnas, Karūnos didysis raštininkas, Podolės generolas. 
Motina Marija Amalija Mohilaitė – Moldavijos gospodario Jeremijaus Mohilos duktė. 
Brolis Petras – Lenkijos kariuomenės rotmistras, Sniatyno seniūnas.
Brolis Povilas – diplomatas ir istorikas, Podolės Kameneco kaštelionas.
Brolis Jonas – diplomatas, Braclavo vaivada, Lenkijos kariuomenės pulkininkas.

1638 m. Kotryna Potockytė ištekėjo už Lietuvos didžiojo etmono, Žemaitijos seniūno, Vilniaus vaivados, Lietuvos didžiojo pakamario, Kameneco, Kazimiero ir Seivų seniūno Jonušo Radvilos.
Šeimoje gimė du vaikai: berniukas Kristupas ir mergaitė Ona Marija. Kai pastarajai buvo dveji metai, jos motina mirė. Našlys Jonušas Radvila 1646 m. vedė Moldavijos kunigaikštytę Mariją Lupu.

Kotryna Potockytė-Radvilienė buvo katalikiškų pažiūrų, jos garbei Vilniaus arkikatedroje įrengta marmurinė epitafija su lotynišku užrašu.

## Šaltiniai
Jovianas

**Jovianas** (lot. *Flavius Jovianus Augustus*; gr.: Ἰοβιανός; 331 m. – 364 m. vasario 17 d.) buvo Romos imperatorius 363-364 m. Mirus Julianui kare su Sasanidais, Jovianas buvo skubiai paskelbtas imperatoriumi. Jis siekė taikos su persais gėdingomis sąlygomis ir atkūrė krikščionybės, kaip valstybinės religijos, statusą. Jo valdymas truko 8 mėnesius.
## Iškilimas
Jovianas gimė 331 m. Jo tėvas Varonianas buvo Konstancijaus II imperatoriškosios sargybos vadas (*Domesticus*). Jis prisijungė prie sargybos ir pasiekė tėvo rangą. Jovianas lydėjo Julianą į Mesopotamiją kare su sasanidų karaliumi Šapuru II. Po Samaros mūšio romėnai turėjo bėgti nuo didesnių persų pajėgų. Per atsitraukimą imperatorius Julianas buvo mirtinai sužeistas ir mirė 363 m. birželio 26 d. Kitą dieną garbaus amžiaus Rytų pretorijų prefektas Saturninijus Sekundas Salucijus atsisakė sosto ir armija išrinko Jovianą. Šis pasirinkimas sukėlė šoką: Amianas Marcelinas teigia, kad jis buvo sumaišytas su kitu Jovianu, kuris irgi dalyvavo rinkimuose ar kariai sumaišė jo vardą su mirusio imperatoriaus ir pamanė, kad šis atsigavo. L<inksmumas ir nuolaidžiavimas savo įdoms buvo pagrindinė naujojo imperatoriaus rekomendacija.

Jovianas buvo krikščionis, tad panaikino jo pirmtako įvestą pagonybę. Atvykęs į Antiochiją jis atšaukė Juliano ediktus nukreiptus prieš krikščionis. Konstantino I labaras vėl tapo romėnų armijos simboliu. Jis išleido tolerancijos ediktą: magiškos apeigos uždraustos, bet žmonės patys galėjo pasirinkti religiją. 
## Valdymas
Kitą rytą po karūnavimo Jovianas pratęsė atsitraukimą. Nors persekiota persų romėnų armija pasiekė Durą ant Tigro kranto. Čia ji sustojo tikėdamasi grįžti į imperiją kitoje upės pusėje. Kai bandymas nutiesti tiltą nepavyko, Jovianas buvo priverstas priimti žeminančias persų taikos sutarties sąlygas. Gibonas teigia, kad romėnai turėjo pakankamai maisto atsargų nusigauti iki savo miesto Korduenos 100 mylių į šiaurę, jei Jovianas būtų veikęs greitai. Tačiau jis delsė, atsargos išseko ir teko nusileisti Šapūrui II. Už galimybę netrukdomai atsitraukti romėnai atidavė penkias provincijas į rytus nuo Tigro, kurias užėmė Galerijus 298 m., Diokletiano užimtas sritis, Nisibio Castra Maurorum ir Singaros tvirtoves. Romėnai atsisakė savo interesų Armėnijos karalystėje persų naudai. Armėnijos karalius Aršakas II turėjo ateity likti neutralus ir atiduoti tam tikras teritorijas persams. Taikos sutartis buvo laikoma labai gėdinga ir Jovianas greitai prarado populiarumą. Antiochijos, kuri atsidūrė pasienyje su Persija, piliečių nepasitenkinimas ir įžeidinėjimai, privertė imperatorių apleisti miestą.

Jovianas išvyko į Konstantinopolį sustiprinti valdžią ir sustojo tik Tarse palaidoti Julianą. Kelyje jis priėmė vakarinių provincijų atstovų paramą ir ryte buvo rastas negyvas savo palapinėje Dadastanoje pusiaukelyje tarp Ankyros ir Nikėjos. Oficiali jo mirties priežastis buvo grybų ir vyno perteklius arba smalkės nuo šildytuvo. Jovianas buvo palaidotas Šv. apaįtalų bažnyčioje Konstantinopolyje.

## Išnašos
Šmulžiogis

**Šmulžiogis** – ežeras Lietuvoje, Šilutės rajone, 3 km į vakarus nuo Rusnės, Nemuno deltoje. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 1,08 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 0 m. Kranto linija labai vingiuota, daug smulkių įlankėlių, į šiaurę ir į pietus yra nutįsusios po vieną kelių šimtų metrų ilgio įlanką. Ežeras gausiai užžėlęs vandens augalija. Krantai žemi, šiaurvakarinis krantas užpelkėjęs. Aplinkui plyti pievos. Kanalu jungiasi su piečiau telkšančiu Katulės Žiogio ežeru, vakaruose – nuteka į Skatulę.

## Šaltiniai
Kosovo futbolas 2018–2019 m.

**[[Kosovas|Kosovo]] futbolo varžybos [[2018]]–[[2019]] m.**
*  prasidėjo 2018 m. rugpjūčio 18 d., baigėsi 2019 m. gegužės 19 d.
* s turnyras prasidėjo 2018 m. rudenį, finalas įvyko 2019 m. gegužės 24 d.

## 2018–2019 m. Kosovo Superliga
* **Superliga** – aukščiausia futbolo lyga. Dalyvavo 12 komandų.

Komandos:

### Galutinė lentelė
*  Čempionais tapo KF Feronikeli.

### Pereinamosios rungtynės
* Dėl išlikimo elito divizione kovojo komandos, kurios užėmė 9 ir 10 vietas Superlygoje. 
* Pirmoje lygoje 3 ir 4 vietas užėmusios komandos kovojo dėl patekimo į Superlygą.

* *[[KF Trepça'89|Trepça'89]] nugalėjo varžovus 4-2 ir išliko Superlygoje.*
----

* *[[KF Gjilani|Gjilani]] nugalėjo varžovus 1-0 ir išliko Superlygoje.*

## 2018–2019 m. [[Kosovo futbolo taurė]] ''(Kupa e Kosovës)''
* **Kosovo futbolo taurė** () – kasmet Kosove vykstantis atkrintamųjų varžybų turnyras, kuriame dalyvauja didžioji dalis Kosovo klubų.
* Finalo rungtynės įvyko 2019 m. gegužės 24 d.
* Feronikeli rezultatu 5-1 nugalėjo varžovus ir iškovojo šalies futbolo taurę.
### Finalo ir pusfinalio rungtynės

### Finalo rungtynės
----

## Išnašos

## Nuorodos
* 2018–2019 m. (RSSSF)
* SuperLiga Soccerway
* SuperLiga Flashscore
Kilminė

**Kilminė** – upelis Lietuvoje, Alytaus rajone; Paežerėlės kairysis intakas (Peršėkės baseinas). Prasideda pelkaitėje šalia Likiškėlių, prie Alytaus vakarinių pakraščių. Pradžioje teka pelkėtu slėniu į šiaurės vakarus, prateka Pluvijos ir Gudelių ežerus, toliau ta pačia kryptimi teka laukais, kol suteka su Paežerėle ties Daugirdais.

Intakas: Santaika (kairysis).

Beveik visa upelio vaga ištiesinta. Prie Kilminės yra Likiškėliai, Kaniūkai, Luksnėnai, Aniškis, Daugirdai.
GKS Olimpia Grudziądz

**Grudziondzo „Olimpia“** arba **GKS Olimpia Grudziądz** – Lenkijos futbolo klubas iš Grudziondzo. 

## Istorija
Įkurtas 1923 metais. Nuo 2011–2012 m. sezono žaidė Pirmoje lygoje (antra pakopa).

2021–2022 m. rungtyniavo Trečioje lygoje (ketvirta pakopa).

## Sezonai

|}
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Lietuviai
*  Donatas Kazlauskas, puolėjas, (2015 m.)
*  Donatas Nakrošius, gynėjas, (2018–2019 m.)

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
MKP Pogoń Siedlce

**Sedlcės „Pogoń“** arba kitaip **MKP Pogoń Siedlce** – Lenkijos futbolo klubas iš Sedlcų. 

## Istorija
Įkurtas 1945 metais.

## Sezonai

|}
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Lietuviai
*  Titas Milašius, 2024-2025 m.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė (arch.)
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
Būdviečiai (Geldapė)

**Būdvaičiai** arba **Būdviečiai** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose: Varmijos Mozūrų vaivadijos Geldapės apskrities Dubininkų valsčiuje.

## Geografija
Būdviečiai pasiekiami vaivadijos keliu Nr. . Susisiekiemo geležinkeliu nebeliko, kai linija Galdapė–Žydkiemis su artimiausia stotele *Meškerupiuose* () pokaryje buvo uždaryta. Kaimas išsidėstęs keli kilometrai piečiau nuo tarpvalstybinės Lenkijos–Rusijos sienos, tarp jos ir Būdviečių plyti Romintos giria. Ryčiau yra pokaryje išsistatęs Bočkų kaimas. Į Girią veda senas miško takas, kuris prieš pat sieną pasiekia 218 m aukščio *Karališkąjį kalną* (, }. Iki Antrojo pasaulinio karo pabaigos tuo taku eidami tolyn miško gyventojai pasiekdavo Didžiąją Romintą. XX a. pr. ant kalvos buvo pastatytas apžvalgos bokštas, dabar objekto lankymas ribojamas dėl pasienio režimo.

Artimiausiame Romintos girios plote dunkso penki rieduliai ir keli paminkliniai akmenys. Ryčiausiai gulintis (jo aukštis 1,7 m; o apimtis 8 m) yra vadinamas „Jotvingiu“; pasak legendos, ant jo jotvingiai dėdavo aukas savo dievams. Einant senuoju taku *Karališkojo kalno* link, kairėje pusėje galima aplankyti kelių šimtamečių senumo eglyną (vieno iš medžių, dabar vadinamu „Bogdanu“, amžius siekia 300 metų). Miško aikštelėse išlikę keli akmenys su iškaltais užrašais primena, kad Vokietijos imperatorius Vilhelmas II tose vietose nušaudavo įspūdingų dydžių elnius. Dar vienas akmuo su užrašu *Dora (1913–1926)* skirtas anksti mirusiai eigulio dukrai. Per Girią nutiestas 95 km ilgio vingiuotas dviračių takas „Romintos elnių pėdsakais“, eina jis ir per Būdviečių apylinkes.

## Istorija
Vokiečių šaltiniuose kaimo vardas žinomas nuo XVIII a.: 1734 m. , iki 1785 m. , o iki 1938 m. vadinamas , pridedant prie pavadinimo  (). 1938 m. pervadintas į , o pokaryje įgavo dabartinį pavadinimą. Atkuriant pirminį lietuvišką vardą lituanistas Algis Uzdila siūlė jį vadinti *Būdviečiais* (*Vietos*, kur buvo *Būdos*). Mažosios Lietuvos enciklopedija teiktinu variantu įvardijo *Būdvaičius*.

Būdviečiai visą laiką priklausė Geldapės apskričiai ir nuo 1874 m. iki 1945 m. įėjo į Rogainių valsčių, vėliau – į Dubininkų valsčių. Iki Antrojo pasaulinio karo pabaigos tikintieji evangelikai liuteronai priklausė Dubininkų parapijai, o katalikai – bažnyčiai Geldapėje. Pokaryje kaimo gyventojų daugumą sudarantys katalikai priskirti Dubininkų bažnyčiai, o evangelikai liuteronai – Geldapės bažnyčiai. Išliko dvejos evangelikų liuteronų kapinės. 1910 m. surašymo duomenimis kaime gyveno 298 žmonės, 1933 m. suskaičiuoti 324 gyventojai. Prieš prasidedant Antrajam pasauliniam karui buvo likę 279 kaimiečiai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Padėtis šiuolaikiniame žemėlapyje
Brožuvka

**Brožuvka** (, ) – kaimas šiaurės Lenkijoje, administraciškai priklauso Varmijos Mozūrų vaivadijos Lėciaus apskrities Krukliankų valsčiui.

Kaimas išsidėstęs ant rytinio Brožuvkos ežero kranto. Rytprūsių laikais buvęs apskrities centras Ungura išsidėstęs 20 km į šiaurės vakarus, o dabartinis (Lėcius) nutolęs 14 km į pietryčius. 1908–1945 m. buvo įrengta geležinkelio stotelė, čia stodavo tarp Krukliankų ir Alėckos kursavę traukiniai. Po Antrojo pasaulinio karo linija uždaryta.

## Istorija
Apylinkėse nuo seno gyveno senprūsiai. 1562 m. gruodžio 9 d. Prūsijos kunigaikštis Albrechtas Brandenburgietis šioje vietoje savo sekretoriui Baltazarui Gansui padovanojo 60 valakų miško. Buvo įkurtas dvaras, iškilo gyvenamieji ir ūkiniai pastatai. Gansai ūkį valdė iki 1710 m., kai paskutinis giminės atstovas mirė nuo tuo metu siautusio maro ir buvo palaidotas gretimoje Krukliankų bažnyčioje. 1716 m. domėną (Brožuvkos ir Reguluvkos kaimus) perėmė Vihelmas von der Griobenas. Vėliau valda, 1785 m. pavadinta Ganzenštainu, ėjo iš rankų į rankas. Antrojo pasaulinio karo metais sodyboje mėgdavo ilsėtis nacistinės Vokietijos gestapo viršininkas Heinrichas Himleris (šios užslaptintos poilsiavietės kodinis pavadinimas buvo „Hochwald“). 1943 m. dvare buvo kalinamas Armijos Krajovos vadas Stefanas Roveckis-Grot.

1945 m. Ganzenštaino dvaras kaip kartu su visa pietinė Rytprūsių dalimi perėjo į Lenkijos nuosavybę ir buvo pervadintas į Brožuvką. Susikūrė PGR (kolūkio analogas). XX a. pab. dvaras privatizuotas, dabar jame įsteigtas turistų aptarnavimo kompleksas.

Ponų rūmai išsaugojo XIX a. antrosios pusės neoromaninės architektūros elementus. Dėmesį traukia originalios arkinės sudvejintos įėjimo durys. Išliko ir iš lauko akmenų–plytų išmūryti ūkiniai pastatai bei išpuoselėtas parkas.

## Kultinis akmuo

Vokiškas vietovės pavadinimas susideda iš dviejų žodžių: *Gans* (dvarą valdžiusi giminė) + *Stein* (). Matomai vietovardžio sumanytojus inspiravo riedulys ant Brožuvkos ežero kranto, taip pat vadinamas *Ganzenštainu*.

Riedulys gulėjo nedidelių kapinaičių pakraštyje, buvo 1,50 m ilgio ir 1,42 m pločio. Jo apatinė dalis 46 cm buvo įgilinta grunte. Akmenį ir aplinką 1907 m. tyrė Karlas Štadė, po juo buvo rasta degėsių, keramikos fragmentų ir kaulų likučių. Tai – spėjama galindų kultinė vieta.
 
Mūsų dienomis akmens nebesurandama. Gali būti, kad jį Antrojo pasaulinio karo metais panaudojo apylinkėje skaitlingų bunkerių statyboms.

## Žymūs žmonės
* Johann Ludwig von Grünberg (1726–1799) – Prūsijos kariuomenės generolas majoras, gimęs Brožuvkoje

## Išnašos

## Literatūra
* Małgorzata Jackiewicz-Garniec, Mirosław Garniec. *Pałace i dwory dawnych Prus Wschodnich* (Wydanie III poszerzone i uzupełnione) – Studio ARTA: Olsztyn, 2001 ISBN 83-912840-2-6

## Šaltiniai
* Brozówka – Gansenstein
* Klimek Robert. ''Katalog kamieni kultowych na obszarze ziem pruskich.'' // ''Kamienie w historii, kulturze i religii'', pod red. Roberta Klimka i Seweryna Szczepańskiego. Olsztyn, 2010 psl. 91
Jurkiškės (Geldapė)

**Jurkiškės** () – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose: Varmijos Mozūrų vaivadijos Geldapės apskrities Geldapės valsčiuje. Gyventojai užimti žemės ūkio ir miško darbuose. Per kaimą eina vaivadijos kelias .

## Istorija
Kaimas išsidėtęs Romintos girios pietiniame pakraštyje, į jį subėga keliolika miško kelių ir takų. Nuo seno jame buvo eiguva, o eiguliai kontroliavo miško priskirtą plotą. Tai buvo sunki ir atsakinga tarnyba, 1919 m. rugpjūčio 16 d. nežinomi asmenys kartu su tarnybiniu šunimi nušovė eigulio padėjėją Osvaldą Kuhnertą. Principingo miškininko žūties vietoje pastatytas paminklas. Prie eiguvos išlikę  saugomi valstybės seni ąžuolai ir klevas.

Kaimas žinomas nuo 1539 m. *Gerkiškių* vardu, jame gyveno 2–3 šeimos. 1734 m. buvo šeši valakai žemės ir aštuoni baudžiauninkai bei vienas persikėlėlis zalcburgietis. 1753 m. minimas *Jorkiškių* vardu, 1780 m. veikė mokykla. 1895 m. buvo 322 gyventojai, beveik visi evangelikai protestantai. 1939 m. suskaičiuoti 335 gyventojai ir 41 ūkis (tame tarpe pusė smulkių – po  0,5–5 ha dirbamos žemės). 1938 m. kaimas pervadintas į *Jarkental* (), pagal šalia tekančios Geldapės, šioje atkarpoje šaukiamos *Jarka*, pavadinimą. Po Antrojo pasaulinio karo atkurtas *Jurkiškių* vietovardis. Lituanisto Algio Uzdilos nuomone Jurkiškių vietovardis yra lietuviškos kilmės, atsiradęs nuo Jurkaus pavardės.      

Artimiausia traukinių stotis yra už kelių kilometrų esančiuose Butkūnuose (). Geležinkelis Geldapė-Tolminkiemis–Gumbinė ėjo ir Jurkiškių laukais, jis buvo vadinamas *Kaizerio geležinkeliu*, mat Vokietijos kaizeris Vilhelmas II juo keliaudavo į Romintos girią medžiotis elnių. Šiandieną bėgiai nuardyti, Jurkiškėse išliko 1910 m. statytas įspūdingas gelžbetonio tiltas per Jarkos upės slėnį. Apaugęs medžiais ir krūmais jis tapo turistams sunkiai pasiekiamas. Norint tiltą apžiūrėti, geriausia keliauti išlikusia geležinkelio sankasa nuo senosios stoties Butkūnuose. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Padėtis šiuolaikiniame žemėlapyje
MKS Bytovia Bytów

**MKS Bytovia Bytów** – Lenkijos futbolo klubas iš Bytuvo. 

Ankstesniais metais dėl rėmimo sutarčių dar žinoma **Drutex-Bytovia** pavadinimu.

## Istorija
Įkurtas 1946 metais. Nuo 2003 m. klubą rėmė „Drutex“ bendrovė, todėl komanda vadinta **Drutex-Bytovia**.

2018 m. klubas neteko šio rėmėjo, tad grįžo prie **MKS „Bytovia“** pavadinimo.

2020–2021 m. Antroje lygoje atsidūrė tarp blogiausių komandų. Po sezono ekipa pašalinta į Ketvirtą lygą.

## Pavadinimų kaita

## Sezonai

|}
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Lietuviai
* Edgaras Žarskis, gynėjas, 2018 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (taurės finalai)
2018–2019 m. Ekstraklasa

**[[2018]]–[[2019]] m. [[Ekstraklasa]]** sezonas prasidėjo 2018 m. liepos 20 d., baigėsi 2019 m. gegužės 19 d.

## 2018–2019 m. [[Ekstraklasa]]
* **[[Ekstraklasa]]** – aukščiausia futbolo lyga. Dalyvavo 16 komandų.

Pokyčiai lygoje:
**Vietas prarado:**
* **[[Bruk-Bet Termalica Nieciecza|Nieciecza]]** 
* **[[Sandecja Nowy Sacz]]** 

**Lygos naujokai:**
* **[[KS Miedź Legnica]]** 
* **[[Zagłębie Sosnowiec SA]]** 

### I etapas

### Galutinė lentelė
;Stipriųjų grupė
* GKS Piast Gliwice tapo šalies čempionais.

;Silpnųjų grupė

## 2018–2019 m. Pirma lyga
* **Pirma lyga** – antros pakopos pirmenybės;
* 2018/19 m. sezone jose dalyvavo 18 klubų.

Komandos:

# **[[Chojniczanka Chojnice|Chojniczanka Chojnice]]**
# **[[GKS 71 Tychy|GKS Tychy]]**
# **[[GKS Katowice|GKS Katowice]]**
# **[[SKS Wigry Suwałki|Wigry Suwałki]]**
# **[[KS Raków Częstochowa|Raków Częstochowa]]**
# **[[FKS Stal Mielec|Stal Mielec]]**
# **[[TS Podbeskidzie Bielsko-Biała|Podbeskidzie Bielsko-Biała]]**
# **[[MKS Chrobry Głogów|Chrobry Głogów]]**
# **[[OKS Odra Opole|Odra Opole]]**
# **[[MKS Puszcza Niepołomice|Puszcza Niepołomice]]**
# **[[MKS Bytovia Bytów|Drutex-Bytovia Bytów]]**
# **[[OKS 1945 Olsztyn|Stomil Olsztyn]]**
# **[[Bruk-Bet Termalica Nieciecza|Nieciecza]]**  Iškrito iš elito diviziono
# **[[Sandecja Nowy Sacz]]**   Iškrito iš elito diviziono
# **[[GKS 1962 Jastrzębie]]**  Pakilo iš Antrojo diviziono (1 vieta).
# **[[ŁKS Łódź]]**  Pakilo iš Antrojo diviziono (2 vieta).
# **[[KS Warta Poznań|Poznanės „Warta“]]**  Pakilo iš Antrojo diviziono (3 vieta).
# **[[RKS Garbarnia Kraków|Garbarnia Kraków]]**  Kovojo pereinamosiose rungtynėse (4 vieta), laimėjo perinamąsias rungtynes.

### Galutinė komandų rikiuotė:
;**[[KS Raków Częstochowa|Raków Częstochowa]]**: tapo nugalėtojais ir iškopė į Ekstraklasa pirmenybes;
;**[[ŁKS Łódź]]**: liko antroje vietoje, bet iškopė į Ekstraklasa;

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė:
: Čempionų sąrašas
: taurės turnyro finalai
: Lygos taurės finalai
: Supertaurės finalai
* Ekstraklasa rezultatai pagal flashscore
* Taurės turnyro rezultatai pagal flashscore
Lichtenšteino futbolas 2018–2019 m.

**[[Lichtenšteinas|Lichtenšteino]] futbolo varžybos [[2018]]–[[2019]] m.**
*  nevyko;
* s turnyras prasidėjo 2018 m. rudenį, finalas įvyko 2019 m. gegužės 1 d.

## Čempionatas

Lichtenšteino komandos žaidė Šveicarijos sistemoje.

## 2018–2019 m. [[Lichtenšteino futbolo taurė]]
* **[[Lichtenšteino futbolo sistema|Lichtenšteino futbolo]] taurė** – svarbiausias futbolo turnyras Lichtenšteine.
* Turnyras vyksta kasmet nuo 1945 metų.
* **Liechtensteiner Cup 2018/19** (oficialiai: **FL1 Aktiv-Cup**) buvo 74-asis Lichtenšteino futbolo taurės turnyras. 
* Taurės savininkai įgijo teisę žaisti UEFA Europos lyga 2019–2020 m. turnyre.
* FC Vaduz finale nugalėjo rezultatu 3-2 ir iškovojo šalies futbolo taurę.
### Finalo ir pusfinalio rungtynės

#### Pusfinalio rungtynės

#### Finalo rungtynės
----

* **[[FC Vaduz]] nugalėjo varžovus 3-2 ir iškovojo šalies futbolo taurę.**
----------------

## Išnašos

## Nuorodos
* Rsssf.com
* taurės turnyro rezultatai
MKS Puszcza Niepołomice

**Niepolomicės „Puszcza“** arba **MKS Puszcza Niepołomice** - Lenkijos futbolo klubas iš Niepolomicės.

## Istorija
Įkurtas 1923 metais. 2016–2017 m. sezone iškopė į Lenkijos futbolo taurės ketvirtfinalį bei tapo Antros lygos nugalėtojais.

2017–2018 m. debiutavo Pirmoje lygoje ir užėmė 12 vietą.

2022–2023 m. sezone  užėmė 5 vietą Pirmoje lygoje''. Pereinamųjų rungtynių cikle tapo nugalėtojais ir pateko į Ekstraklasa.

## Sezonai

|}
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia balta apranga. 

## Lietuviai
* Edgaras Žarskis, gynėjas, 2021 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebokk paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
* 90minut.pl (lenkų k.)
MKS Chojniczanka Chojnice

**MKS Chojniczanka Chojnice** - Lenkijos futbolo klubas iš Choinicių.

## Istorija
Įkurtas 1930 metais. Nuo 2013–2014 m. žaidė Pirmoje lygoje (antra pakopa). 

Po nesėkmingo 2019–2020 m. sezono perkelti į Antrą lygą (trečia pakopa).

## Sezonai

|}
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia raudona geltona apranga. 

## Lietuviai
* , saugas, 2017 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt 
* Globalsportsarchive
MKS Chrobry Głogów

**MKS Chrobry Głogów** - Lenkijos futbolo klubas iš Gloguvo.

## Istorija
Įkurtas 1946 metais. Nuo 2014–2015 m. žaidė Pirmoje lygoje (antra apakopa).

2017–2018 m. sezone pasiekė Lenkijos futbolo taurės ketvirtfinalį.

## Sezonai

|}
* Šaltiniai: RSSSF duomenų bazė.

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia x apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
Pašilingė (upė)

**Pašilingė** – nedidelis upelis pietų Lietuvoje, Varėnos rajone, Merkinės seniūnijoje; Nemuno dešinysis intakas. Prasideda tarpumiškių progumoje tarp Rodukos ir Norulių kaimų. Pradžioje teka į vakarus per progumą, už kelio  teka į šiaurės vakarus per Maksimų mišką. Įteka į Nemuną 421 km nuo jo žiočių, ties Pašilingės kaimu.

Upelio vaga daugiausia ištiesinta, žemupyje sudarytas mažas tvenkinėlis (priešgaisrinis telkinys).

Upėvardis *Pašilingė̃* kilęs nuo ankstesnio upės vardo *Šiliñgė*. Šis pavadinimas kilęs nuo žodžio *[[šilas|šìlas]]* („šviesus pušynas“).

## Šaltiniai
Cristoforo Buondelmonti

**Kristoforas Buondelmontis** (; 1386 m. – apie 1430 m.) – italų vienuolis, geografas ir kartografas.

Savo gimtąjį Florencijos miestą paliko 1414 m., keliavo po Graikijos salas Kiprą, Kretą, ir Rodą. Pastarojoje išmoko graikų kalbą. Apie 1420 m. aplankė Konstintanopolį. Po kelionių išleido du veikalus, kuriuose pateikė geografinės informacijos apie šiuos kraštus bei žemėlapių, jūrlapių:

* *Descriptio insulae Cretae* (išleistas 1417 m., remiant mecenatui Niccolo Niccoli);
* *Liber insularum Archipelagi* (išleistas 1422 m.) ir dedikuotas kardinolui Giordano Orsini).

Pastarajame išspausdintas Konstantinopolio žemėlapis yra seniausias žinomas miesto kartografinis vaizdas iki užimant jį turkams 1453 m. Italų tyrinėtojo Giuseppe Ragone nuomone, *Liber insularum Archipelagi* galėjo būti sukurtas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto užsakymu.

Kristoforas Buondelmontis mokslo pasaulyje išgarsėjo ir dėl vieno savo pirkinio. 1419 m. Andro saloje jis įsigijo rankraštį *Hieroglyphica* (vertimą į graikų kalbą). Tai unikalus senovinis traktatas apie egiptietiškų hieroglifų prigimtį. Išspausdintas Florencijoje 1505 m., jis sukėlė didžiulį susidomėjimą tarp to meto humanistų ir turėjo įtakos egiptietiškų rašmenų tyrimams.

## Išnašos

## Literatūra
* Massimo Donattini. *Spazio e modernità: libri, carte, isolari nell’età delle scoperte* – Clueb, 2000
* R. Weiss. *Un umanista antiquario: Cristoforo Buondelmonti* in *Lettere Italiane* vol. 16, 1964
* Cristoforo Buondelmonti. *Descriptio insule Crete et Liber insularum, cap. XI*, traduzione di Marie Anne Van Spitael – Creta, 1981.
Christian Schwartz

**Kristijonas Švarcas** (, 1652 m. Noihauzene (dab. Gurjevskas Kalininingrado srityje, Rusija) – 1709 m. balandžio 25 d.) – Klaipėdos valdytojas, poetas.

## Biografija
Gimė Rytprūsiuose, studijavo teisę Vokietijoje. 1694 m. buvo paskirtas Brandenburgo kurfiursto Frydricho I vietininku () Klaipėdoje. Dainų tekstų autorius, išleido religinių giesmių rinktinę.

## Bibliografija
* *Christian Schwartzen. Christian Schwartzen Musae Teutonicae, Oder der Geistlichen Lieden, als des Ersten Theils seiner Poetischen Wercke, Erstes Buch: Von gewissen Preisswürdigen Musicis dieser Zeit. In Melodeyen gebracht* – Göttingen, Königsberg: 1705

## Šaltiniai
* ''D. Daniel Heinrich Arnoldts ausführliche und mit Urkunden versehene Historie der Königsbergischen Universität.'' – Königsberg in Preußen: Hartung, 1746 S. 553
* *Beiträge zur Kunde Preußens*; T. 3. – Königsberg: Hartung, 1820 S. 161
Fridrikas Jogailaitis

**Fridrikas Jogailaitis** (, 1468 m. balandžio 27 d. Krokuvoje – 1503 m. kovo 14 d. Krokuvoje) – Lietuvos kunigaikštis ir Lenkijos karalaitis. Romos katalikų bažnyčios dvasininkas, Lenkijos ir Lietuvos primas.

## Biografija
Gimė Lenkijos karaliaus ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio Kazimiero Jogailaičio ir Elžbietos Habsburgaitės šeimoje. Augo tarp kitų dešimties brolių ir seserų, vėliau tapusiais žinomomis asmenybėmis: Kazimieras – katalikų šventasis; Aleksandras, Jonas Albrechtas ir Zigmantas – Lietuvos ir Lenkijos valdovai; Vladislovas – Čekijos ir Vengrijos karalius; Jadvyga – Bavarijos kunigaikštienė; Sofija – Brandenburgo–Kulmbacho ir Brandenburgo–Ansbacho markgrafienė; Ona – Pomeranijos ir Kašubijos hercogienė; Barbora– Saksonijos kunigaikštienė; Elžbieta – Legnicos ir Bžego kunigaikštienė.

Fridriką pakrikštijo Olomouco vyskupas Protasius, vardas buvo suteiktas Šventosios Romos imperijos imperatoriaus Frydricho III garbei.
1488 m. Krokuvos kapitula išrinko jį vyskupu. Veikė prieš savo brolį Joną Albrechtą, kartu padėdamas kitam broliui Aleksandrui tapti Lietuvos–Lenkijos valdovu. Tai sustiprino Lietuvos ir Lenkijos unijinius ryšius. Nesėkmingai kandidatavo Varmijos vyskupo rinkimuose. 1493 m. išrinktas Gniezno arkivyskupu, tuo pačiu tapdamas Lenkijos ir Lietuvos primu. Vėliau paskirtas kardinolu, popiežius Aleksandras VI suteikė jam ir garbingą *Sanctae Luciae in septem soliis* titulą.

## Literatūra
* Hubert Kaczmarski. *Poczet Prymasów Polski* – Warszawa, 1988
* Marceli Kosman. *Między tronem a ołtarzem* – Poznań, 2000 ISBN 83-7272–017–7
* Piotr Nitecki. *Biskupi Kościoła w Polsce w latach 965–1999* – Warszawa, 2000 ISBN 83-211-1311-7
* Polski Słownik Biograficzny (PSB) t. VII
Florijonas Neviera

**Florijonas Neviera** (, 1896 m. gegužės 4 d. Lydos apskrityje, Žirmūnų valsčiaus Magūnų kaime – 1976 m. birželio 16 d. Kentšyne (?)) – Romos katalikų kunigas ir pedagogas Lenkijos bei Lietuvos, Katalikų bažnyčios istorikas.

## Biografija
Baigė Vilniaus kunigų seminariją, kunigu įšventintas 1920 m. gegužės 30 d. Trumpai kunigavo Kalesninkuose, vėliau tarnavo vikaru Eišiškėse ir Švenčionyse. Pastarajame mieste dirbo ir Lietuvių gimnazijos direktoriumi. 1924 m. perkeltas vikaru į Dolginavą (Vileikos apskritis), po to vėl grąžintas toms pačioms pareigoms į Švenčionis.

1924 m. rudenį išvyko į Fribūro universitetą Šveicarijoje studijuoti teologijos ir filosofijos. Dėl lėšų trūkumo šių studijų nebaigė, toliau mokėsi Vilniaus universitete. Už prolietuviškų nuotaikų skleidimą per pamokslą Kaltanėnų bažnyčioje jam buvo paskirta speciali policijos priežiūra. Dirbo Ašmenos pradinių mokyklų katechetu, 1933 m. paskirtas Miežėnų Angeliškos Švč. Mergelės Marijos bažnyčios klebonu. 1935–1936 m. Vidiškių Švč. Trejybės bažnyčios klebonas, nuo 1936 m. Riešės Švč. Mergelės Marijos Vardo, vėliau Parudaminio Kristaus Atsimainymo bažnyčių klebonas. 1937 m. už lietuviškų pavardžių rašymą metrikų knygose Vilniaus apygardos teismas jį nubaudė. 1943 m. perkeltas į Trakus, paskirtas bažnyčios klebonu ir dekanu.
 
Kaip prieškarinės Lenkijos pilietis nusprendė persikelti į Lenkijos Liaudies Respubliką, norėjo vykti į JAV gydytis. 1947–1948 m. tarnavo klebonu Šv. Jono Marijos Vianney’aus parapijoje Polichne, 1948–1958 m. – Dievo Motinos Škaplierinės parapijoje Ostrove prie Gnievkovo. Paskutiniaisiais gyvenimo metais – kunigas emeritas prie Šv. Jurgio bažnyčios Kentšyne, šiame mieste mirė ir buvo palaidotas.

Laisvą laiką nuo ganytojiškos veiklos F.Neviera skyrė bažnyčios istorijos tyrimams. Priklausė Vilniaus lietuvių švietimo draugijai „Rytas“, buvo išrinktas į Lietuvių mokslo draugijos valdybą. Be kitų darbų parengė spaudai vysk. Antano Domininko Tiškevičiaus veikalą „Žemaičių vyskupija“, Lietuvos pranciškonų observantų ir kt. dokumentus.

## Bibliografija
* Lietuvos pranciškonai observantai iki pirmosios provincijos įsikūrimo (1468–1530) („Lietuvių tauta“. Lietuvių mokslo draugijos raštai. V knyga. – Vilnius, 1935)
* Historia kościoła parafialnego w Źyrmunach (1522–1624–1788–1938). Nakładem wydawn. Ziemi Lidzkiej, 1939
* Dzieje kultu św. Kazimierza w kraju i za granicą“ // „Nasza Przeszłość“, Nr. 33, 1970

## Šaltiniai
* Vytautas Česnulis. ''Trakų klebonas ir dekanas Florijonas Neviera'' // „Voruta“ 2010 m. spalio-lapkričio mėn., Nr. 19–22 (709–712)
* Vytautas Česnulis. ''Florijonas Neviera Lenkijoje'' // „Voruta“ 2011, sausio 7 d., Nr. 1 (715)
* ''Kościół p.w. Matki Boskiej Szkaplerznej''
Juozas Paškevičius (1906)

**Juozas Paškevičius** (g. 1906 m. Kaune – ?) – Lietuvos šaltkalvis ir verslininkas.

## Biografija
Gimė Kauno Tilmanso fabriko darbininko šeimoje. Baigęs pradinę mokyklą, žinias gilino bendrojo vidurinio išsilavinimo kursuose. Nuo keturiolikos metų buvo šaltkalvių dirbtuvių mokinys. Pašauktas į Lietuvos kariuomenę, būtinąją tarnybą atliko Pirmajame pėstininkų pulke. Už gerą pareigų vykdymą apdovanotas medaliu.

Po demobilizacijos Kaune, Višinskio gatvėje, įkūrė savo dirbtuves ir jose įdarbino penkiolika šaltkalvių. Ši įmonė atliko metalo darbus įrengiant Kaune Kūno kultūros rūmus, Karininkų ramovę, Klaipėdoje Uosto elevatorių ir kt. 1938 m. pabaigoje J. Paškevičiaus šaltkalvių dirbtuvės laimėjo itin atsakingą užsakymą – statomai Kauno sporto halei pagaminti metalines stogo konstrukcijas, pastarųjų elementai buvo jungiami tarpusavyje kniedijant. Reikėjo perdirbti 220 t metalo ir darbams įvykdyti buvo pasamdyti papildomi darbininkai – iš viso statybvietėje dirbo apie 150 šaltkalvių. Juozas Paškevičius vėliau prisiminė, kad šio darbo ėmėsi, nes *...to iš manęs reikalavo lietuvio meistro pareiga*. Nepaisant trukdymų, užduotis buvo atlikta laiku ir už kelių savaičių Halėje prasidėjo 1939 m. Europos krepšinio čempionatas. J. Paškevičius buvo apdovanotas Lietuvos Prekybos, pramonės ir amatų rūmų Darbo žvaigždės ordino medaliu.

## Įvertinimas
* Lietuvos nepriklausomybės medalis (1928 m.)
* Darbo žvaigždės ordino Aukso medalis (1939 m.)   

## Šaltiniai
* ''Šaltkalvis J. Paškevičius apdovanotas Darbo Žvaigždės aukso medaliu'' // „Darbas“, 1939-05-28, Nr. 22
* Virginija Skučaitė. ''Halė kilo ant patriotizmo pamatų'' // „Kauno diena“, 2011-07-11
* Morta Baužienė. ''Apie Kauno sporto halės - „sporto ir kultūrinės tvirtovės“ – statybą'' // „Archiforma“, 2011
* Valdas Pryšmantas. ''Arenų statybos: dabar ir prieškariu'' // „Vakarų ekspresas“, 2011-02-05
Bytuvas

**Bytuvas** (, , ) – miestas šiaurinėje Lenkijos dalyje.

## Istorija
1113 m. vietovė pirmą kartą paminėta *Bitom* pavadinimu. Kai kryžeiviai užėmė prūsų gyventas teritorijas, jie pradėjo užiminėti Pamario kraštą, kurį valdė lenkai.

Mieste yra išlikusi viduramžių pilis, kurią statė kryžiuočiai nuo 1399 iki 1405 m. Po Žalgirio mūšio 1410 m. pilies reikšmė sumenko. Aplinkines teritorijas po Melno taikos užvaldė lenkai.

1773 m. po Pirmojo Žečpospolitos padalinimo miestas buvo prijungtas prie Prūsijos karalystės. Apylinkių gyventojai, buvo vadinami kašubais. Daug jų išvyko iš gimtųjų kraštų į Ameriką.

1945 m. miestas atiteko Lenkijai. 2006 m. duomenimis, gyventojų skaičius buvo 16 715.

## Sportas
* MKS Bytovia Bytów (futbolas)
* Miesto stadionas. Talpina 1 500 žiūrovų.

## Galerija

Old_bridge_in_Bytów.JPG|Senas tiltas
Bütow-Pomm.jpg|Pilis apie 1900 m.
Bytow-castle02.jpg|Pilies siena
Poland Bytow - castle.jpg|Pilies vaizdas
Bytow_zamek_panorama.jpg|Pilies kiemas
Bytow_js.jpg|Bytuvo pilis
Saints_Catherine_and_John_the_Baptist_church_in_Bytów.jpg|Bažnyčia


## Miestų patnerystė
Bytuvas yra užmezgęs partnerystės ryšius su šiais miestais:
*  Markaridas, Švedija
*  Zaleščykai, Ukraina
*  Frankenbergas, Hesenas, Vokietija
*  Vinona, Minesota, JAV
*  Gdanskas, Lenkija
*  Tauragė, Lietuva

## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė (lenkų k.)

## Šaltiniai
Alchemija (albumas)

**„Alchemija“** – grupės G&G Sindikatas albumas, išleistas 2004 m.

## Dainos

## Žmonės

* Svaras - mic
* Kastetas - mic
* Pushaz - programavimas, muzika, mic
* Donciavas - programavimas, muzika, instrumentai
* DJ Mamania - skrach&mix
* Justas Čekuolis - bosinė gitara
* Daiva Starinskaitė - vokalas
* Taraila - gitara (Skitas #2)
* Andrius Daugirdas - bosas (Rytojui reikia nedaug)
* Jurgis (Inculto) - perkusija (Pasaulis būti gali)
* Laurynas - trimitas
Nepolomicės

**Nepolomicės** (, ) – miestas pietinėje Lenkijos dalyje. Netoli Krokuvos.

## Istorija

Mieste yra išlikusi viduramžių pilis, kurią statė kaip karaliaus Stepono Batoro medžioklės rezidenciją.

1773 m. po Pirmojo Žečpospolitos padalinimo miestas buvo prijungtas prie Austrijos imperijos.

Po Pirmojo pasaulinio karo (1919 m.) miestas atiteko Lenkijai. 2015 m. duomenimis, gyventojų skaičius buvo 14 700.

## Sportas
* MKS Puszcza Niepołomice (futbolo klubas),
* Miesto stadionas. Talpina 2 118 žiūrovų.

## Galerija

Zamek_niepolomice_tomasz2706-2.JPG|Karališkoji pilis
Zamek-niepolomice.jpg|Pilies kiemelyje
Niepolomice-zam.jpg|Pilis
Staniatki_dzwonnica.JPG|Varpinės bokštas
Ratusz_Niepolomice_tomasz2706.JPG|Rotušė
Niepołomnice_-_Kościół_pw._pw._Dziesięciu_Tysięcy_Męczenników_01.jpg|Bažnyčia


## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė (lenkų k.)

## Šaltiniai
Derežna

**Derežna**  – upelis pietų Lietuvoje, Varėnos rajone, Varėnos seniūnijoje; Merkio kairysis intakas. Prasideda tuoj į pietvakarius nuo Varėnos, šalia Vilniaus–Marcinkonių geležinkelio. Teka daugiausia į vakarus pro Dainavos miškus, prateka Mergežerio kaimą. Įteka į Merkį 31,9 km nuo jo žiočių, tuojau į pietus nuo Perlojos.

Visa upelio vaga patenka į Merkio ichtiologinį draustinį. Derežna nemaišytina su kiek aukščiau į Merkį įtekančiu kitu upeliu, vadinamu Derėžnyčia.

Upėvardis laikomas slavizmu iš  „vieta, kur apdorojama mediena, karnos, žievės“.

## Šaltiniai
Juodkalnijos futbolas 2018–2019 m.

**[[Juodkalnija|Juodkalnijos]] futbolo varžybos [[2018]]–[[2019]] m.**
*  prasidėjo 2018 m. rugpjūčio mėn., baigėsi 2019 m. pavasarį;
* s turnyras prasidėjo 2018 m. vasarą, o finalas įvyko 2019 m. pavasarį.

## 2018–2019 m. [[Juodkalnijos pirmoji lyga|Pirma lyga]]
* **[[Juodkalnijos pirmoji lyga|Pirma lyga]]** () – aukščiausioji futbolo lyga.
* Tryliktasis futbolo čempionatas šalyje, atkūrus šalies Nepriklausomybę.

Komandos:
# **[[FK Iskra Danilovgrad|Danilovgrado „Iskra“]]**
# **[[FK Zeta Golubovci|Golubovcų „Zeta“]]**
# **[[OFK Grbalj|Kotoro „Grbalj“]]**
# **[[Sutjeska Nikšić|Nikšičiaus „Sutjeska“]]**  (Ginantis čempionų vardus.)
# **[[OFK Petrovac|Petrovaco „Petrovac“ ]]**  (Išliko, kai nugalėjo pereinamosiose rungtynėse.)
# **[[Rudar Pljevlja|Pljevljos „Rudar“]]**
# **[[FK Budućnost Podgorica|Podgoricos „Budućnost“]]**
# **[[Mladost Podgorica|Podgoricos „Mladost“]]** pasikeitė pavadinimą ir tapo **OFK Titograd**.
# **[[FK Mornar Bar|Baro „Mornar“]]**  (Pateko kaip 2017/2018 m. Antros lygos nugalėtojai.)
# **[[FK Lovćen Cetinje|Cetinės „Lovćen“]]**  (Pateko, kai nugalėjo pereinamosiose rungtynėse.)

### Galutinė lentelė
*  Čempionais tapo Nikšičiaus „Sutjeska“.

## 2018–2019 m. [[Juodkalnijos futbolo taurė]]
* **[[Juodkalnijos futbolo taurė]]** – pagrindinis atkrintamųjų varžybų futbolo turnyras Juodkalnijoje. Vyksta nuo 2006 metų.
* Tryliktasis taurės turnyras, atkūrus šalies Nepriklausomybę.
* Finalo rungtynės įvyko 2019 m. gegužės 30 d. Podgoricos miesto stadione, Podgoricoje.
### Finalo ir pusfinalio rungtynės

#### Finalo rungtynės
--------

* **[[FK Budućnost Podgorica]] nugalėjo varžovus 4-0 ir iškovojo šalies futbolo taurę.**
----------------------------------------------------------------

## Išnašos

## Nuorodos
* RSSSF duomenų bazė
* SOCCERWAY
MailerLite

**MailerLite** – pirmoji lietuviška elektroninio pašto rinkodaros platforma – programinė įranga kaip paslauga (), veikianti internetinės programos principu, leidžianti kurti ir siųsti naujienlaiškius bei gauti išsamias ataskaitas apie prenumeratorių aktyvumą ir bendrą elektroninio pašto rinkodaros efektyvumą.

„MailerLite“ centrinė būstinė – Kalifornijoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose, tačiau visi įmonės darbuotojai dirba nuotoliniu būdu iš 35 skirtingų valstybių. Pačios įmonės teigimu, 2022 m. sausio mėn. „MailerLite“ turėjo daugiau nei 1 240 000 klientų visame pasaulyje.

## Istorija
2005 m. įmonė pradėjo veiklą kaip internetinių puslapių kūrybos ir dizaino agentūra – „Itema“.

2009 m. įmonės įkūrėjai sukūrė ir pristatė pirmąjį lietuvišką naujienlaiškių valdymo įrankį – „Mailer.lt“, kuris veikė kaip atskiras įmonės projektas. 2009 m. lapkričio mėn. buvo pradėta „Mailer.lt“ plėtra užsienio rinkoje „MailerSoft“ pavadinimu.

2010 m. įmonės pavadinimas buvo suvienodintas visose šalyse ir pakeistas į „MailerLite“, o elektroninio pašto rinkodaros paslaugos tapo pagrindine įmonės veiklos kryptimi. 2010 m. rugsėjo mėn. „MailerLite“ įkūrėjai siekdami pritraukti investicijų dalyvavo rizikos kapitalo fondo – Seedcamp konkurse Europoje, kuriame pateko į finalą, tačiau privataus kapitalo įmonė nusprendė veiklą tęsti be investuotojų lėšų.

2020 m. įmonė plėtė savo veiklą bei pradėjo teikti tinklalapių talpinimo, tinklaraštijos, elektroninės komercijos paslaugas.

2021 m. įmonė tęsė pasaulinę plėtrą ir pagrindinės verslo operacijos buvo perkeltos į Jungtines Amerikos Valsijas bei Airiją.

2022 m. „MailerLite“ už 400 milijonus zlotų (84 milijonus eurų pagal tuometinį valiutų kursą) parduotas Lenkijos debesų kompiuterijos įmonei „Vercom“.

## Pasiekimai

2012 m. suteiktas „Lietuvos interneto apdovanojimas“ už geriausią web programėlę.

2017 m. amerikiečių leidybos ir žiniasklaidos bendrovės „Forbes“ paviešintame tiriamajame straipsnyje „MailerLite“ įvertinta kaip geriausia naujienlaiškių rinkodaros platforma pasaulyje pagal vartotojų pasitenkinimą naudojantis šia platforma.

2018 m. tarptautinė verslo apžvalgų platforma „G2 Crowd“ pripažino „MailerLite“ geriausiu produktu verslui, pagamintu Lietuvoje, ir vienu labiausiai vertinamu įrankiu verslams Europoje. 

2020 m. tarptautinio žurnalo „SaaS Mag“ duomenimis, tarp sparčiausiai augančių programinės įrangos kaip paslaugų teikėjų visame pasaulyje „MailerLite“ užėmė 57 vietą iš 1 000.

2021 m. tarptautinė elektroninio pašto rinkodaros apžvalgų platforma „Email Tool Tester“ atlikusi naujienlaiškių pristatomumo kokybės tyrimą „MailerLite“ platformai skyrė pirmąją vietą.

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali MailerLite svetainė
Gryvos kalėjimas

**Gryvos kalėjimas** () – uždaro tipo kalėjimas Latvijos Daugpilio mieste, kairiajame Dauguvos krante esančiame Gryvos rajone. Kali už sunkius nusikaltimus Latvijos Respublikoje nuteisti asmenys.

## Dinaburgo tvirtovės ''Prieštiltis''

1810 m. Rusijos caro įsakymu šiose vietose pradėta statyti didžiulė Dinaburgo tvirtovė. Kairiojo upės kranto kariniai įtvirtinimai, vadinami *Prieštilčiu*, privalėjo apsaugoti vienintelį įvažiavimą tiltu į tvirtovę. Iš Dinaburgo į Kauno tvirtovę numatyta tiesti žvyruotą vieškelį, kuris vėliau turėjo jungti Sankt Peterburgą su Varšuva. Iki Napoleono invazijos į Rusiją 1812 m. prie tilto suskubta užbaigti tik dalį inžinerinių statinių: du pusbastionius prie upės kranto ir du bastionus laukuose. Juos supo gilūs vandens grioviai ir pelkėti laukai. Išvijus prancūzų armiją iš šalies, tvirtovės statyba tęsėsi. *Prieštilčio* teritorijoje, tarp inžinerinių įtvirtinimų, iškilo didelis pasagos formos statinys – dabartinis kalėjimo pastatas. XIX a. septintame dešimtmetyje rytiniu pylimu nutiesta Sankt Peterburgo-Varšuvos geležinkelio linijos atkarpa.

## Kalėjimo storija
Dar nuo carinės Rusijos laikų Dinaburgo tvirtovėje buvo kalinami valdžiai priešiški asmenys. Antrojo pasaulinio karo metu Dauguvos kairiojo kranto *Prieštilčio* mūruose naciai įrengė žydų getą. 1961 m. įsteigtas dabartinis kalėjimas. Šiandien tai griežto režimo įstaiga, kalinių tarpe dėl savo originalios pastatų architektūros vadinama ir *Akmenine gėlele* (). Kitas liaudiškas pavadinimas – *Trijukė* () – byloja apie sugriežtintas kalinimo sąlygas (Trečio tipo režimas nuteistiesiems numato tik vienos valandos pasivaikščiojimą lauke). Vėliau, už gerą elgesį, galimas gyvenimo sąlygų palengvinimas.

Visos kameros kartu talpina apie tūkstantį kalinių. Nepaisant griežtos apsaugos, 1994 m. penkiolika nuteistųjų išlaužė sieną ir pabėgo iš Gryvos kalėjimo. Po kiek laiko visi buvo sugauti ir grąžinti į kameras. 2010 m. pavasarį patvinusi Dauguva iki kraštų pripildė apsauginius griovius ir grėsė užpilti kameras. Balandžio 8 d. vanduo pakilęs virš įprasto lygio net 7,70 m pamažu ėmė slūgti.

2008 m. Gryvos kalėjimas prijungtas prie Daugpilio kalėjimo (*Baltosios gulbės*) ir tapo jo filialu.

## Šaltiniai
* Динабургская крепость 
* Этот день в истории города: зэки Гривской тюрьмы отправили Кристовкиса в отставку
* Тюрьма окружена 
 

## Nuorodos
* Tvirtovė ir Daugpilio transporto mazgas (schema)
* Gryvos kalėjimas per 2010 m. potvynį
Bresto pilis

**Bresto pilis** () – gynybinė pilis Lietuvos Didžiojoje kunigaikštystėje, Bresto mieste (dab. Baltarusija).
 
## Istorija

Stovėjo Bugo ir Muchaveco upių santakoje. Buvo pastatyta X a., norint apsisaugoti nuo jotvingių antpuolių. Penki bokštai, tame tarpe vienas įvažos, per kurį patenkama į piliavietę. XIII a. antrojoje pusėje iškilo akmeninis bokštas, pasak kronikininkų, panašus į įtvirtinimą Kamenece. Ilgą laiką pilis buvo medinių rąstų, XVI a. pabaigoje modernizuota (įrengti bastionai) ir įkomponuota į miesto gynybinę sistemą.

1349 m. ją buvo užėmęs Lenkijos karalius Kazimieras III Didysis, 1379 m. – kryžiuočiai. 1409 m. gruodžio mėn. pradžioje čia susitiko Lenkijos karalius Jogaila, Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas, totorių vadas Dželaletdinas ir pakancleris arkivyskupas Mikalojus Traba. Susitikimo metu buvo aptariamas būsimas karas su kryžiuočiais. 1500 m. pilis atlaikė Krymo chano Menglio Girėjaus vadovaujamos 15 tūkst. totorių kariuomenės apgultį, bet 1648 m. ją užvaldė Bogdano Chmelnickio kazokai. 1657 m. gegužės 7 d. pilį užėmė  švedų kariuomenė, bet netrukus ją atkariavo Mikalojaus Radvilos vadovaujami kariai.   

Pilis nugriauta XIX a. pirmojoje pusėje Rusijos caro administracijos įsakymu, senos statybinės medžiagos panaudotos įrengiant Bresto tvirtovę.

## Bibliografijaa
* Вялікае княства Літоўскае: Энцыклапедыя. У 3 т. / рэд. Г. П. Пашкоў і інш. Т. 1: Абаленскі – Кадэнцыя. – Мінск: Беларуская Энцыклапедыя, 2005. – 684 с.: іл. ISBN 985-11-0314-4
2018 m. pasaulio BMX čempionatas

**2018 m. pasaulio BMX čempionatas** – 23-asis geriausių pasaulio BMX dviračių sporto čempionatas, kuris vyko birželio 5 d. – birželio 9 d. Azerbaidžano sostinėje Baku.

## Medalininkai
### Suaugusieji

### Jaunimas

## Medalių lentelė

## Lietuva čempionate
;Jaunimas

;Elitas

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Pasaulio BMX čempionatas

**Pasaulio BMX čempionatas** – kasmetinis geriausių BMX dviračių lenktynių atstovų varžybos, kurias organizuoja Tarptautinė dviračių sporto sąjunga (UCI).

## Čempionatai

## Medalių lentelė

;1996–2017

## Nuorodos
* UCI Oficiali svetainė
Tarptautinė dviračių sporto sąjunga

**Tarptautinė dviračių sporto sąjunga** arba **UCI** () – pagrindinė pasaulio dviračių sportą prižiūrinti organizacija, kuri rengia pasaulio čempionatus ir atstovaują dviračių sportą olimpinėse žaidynėse. Sąjungos būstinė yra įsikūrusi Eglyje, Šveicarijoje.

## Istorija
1900 m. balandžio 14 d. Paryžiuje Belgijos, JAV, Prancūzijos, Italijos ir Šveicarijos dviračių sporto atstovai oficialiai įkūrė Tarptautinę dviračių sporto sąjungą. Ji pakeitė prieš tai veikusią Tarptautinę dviračių sporto asociaciją. Skirtingai negu prieš tai veikusioje asociacijoje - UCI šalys įkūrėjos siekė neleisti Jungtinei Karalystei dalyvauti po keturiomis skirtingomis vėliavomis (Anglijos, Airijos, Škotijos ir Velso). 

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
2009 m. pasaulio BMX čempionatas

**2009 m. pasaulio BMX čempionatas** – 14-asis geriausių pasaulio BMX dviračių sporto dviratininkų čempionatas, kuris vyko liepos 23 d. – liepos 26 d. Australijos mieste Adelaidėje. Tai buvo trečias kartas kai čempionatas organizuotas Australijoje.

Vilma Rimšaitė laimėjo pirmąjį Lietuvos medalį pasaulio čempionatų istorijoje.

## Medalių lentelė

## Medalininkai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Organizacijos tarnautojai

**Organizacijos tarnautojai** () – organizacijos struktūros dalis, kuri padeda kitiems darbuotojams atlikti savo funkcijas.

Henrio Mintsbergo teigimu, tipiškoje gamybos įmonėje tarnautojams priskirtini darbuotojai dirbantys valgykloje, su paštu, išmokantys atlyginimus, teisės ir viešųjų ryšių skyriuose.

Tarnautojai, Mintsbergo teigimu, skirstytini į tuos, kurių darbui reikia aukštos kvalifikacijos, ir tuos, kurių darbui tokios kvalifikacijos nereikia. Žemos kvalifikacijos tarnautojai, jo nuomone, yra mažiausiai įtakinga organizacijos dalis, nes jie gali būti nesunkiai pakeisti, ir paskirstyti po skirtingas organizacijos dalis, dėl ko jiems sunkiau derinti savo veiksmus. Aukštos kvalifikacijos tarnautojų įtaka remiasi kompetencijos sistema. Dirbdami mažose grupėse, jie linkę skatinti bendradarbiavimą organizacijos viduje.

## Išnašos