open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kazanės universitetas

**Kazanės universitetas** () – vienas seniausių ir didžiausių Rusijos universitetų Kazanėje, Tatarstane. 16 000 studentų, 1137 dėstytojai, iš jų 208 profesoriai ir mokslo daktarai, 585 docentai.

## Istorija

Įkurtas 1804 m. lapkričio 17 d. imperatoriaus Aleksandro I įsaku kaip Kazanės imperatoriškasis universitetas. Pirmieji studentai buvo Kazanės gimnazijos abiturientai. Iki Tomsko universiteto atidarymo Kazanės universitetas buvo ryčiausias Rusijoje. 1833 m. buvo atidaryta pirmoji Europoje mongolų kalbos katedra. 1844 m. universiteto profesorius Karlas Klausas atrado rutenį. 1863 m. imperatoriaus Aleksandro II statutu buvo įsteigti Istorijos–filologijos, Fizikos–matematikos, Teisės ir Medicinos fakultetai. 1925–1992 m. Kazanės valstybinis V. Uljanovo-Lenino universitetas, nuo 1992 m. dabartinis pavadinimas. Nuo 1821 m. leidžia mokslo darbus.

## Struktūra
* Biologijos ir dirvožemio fakultetas
* Chemijos fakultetas
* Ekologijos fakultetas
* Ekonomikos fakultetas
* Filologijos fakultetas
* Fizikos fakultetas
* Geografijos ir geoekologijos fakultetas
* Geologijos fakultetas
* Informatikos ir kibernetikos fakultetas
* Istorijos fakultetas
* Kvalifikacijos kėlimo fakultetas
* Mechanikos ir matematikos fakultetas
* Psichologijos fakultetas
* Tarptautinių santykių ir politologijos fakultetas
* Teisės fakultetas
* Totorių filologijos ir istorijos fakultetas
* Žurnalistikos ir sociologijos fakultetas
* Kalbų institutas
* Orientalistikos institutas
* Atvirasis institutas
* Naberežnyje Čelnų filialas  
* Zelenodolsko filialas 
* M. Čebotariovo matematikos ir mechanikos institutas
* Biologijos mokslo tyrimų institutas
* A. Butlerovo chemijos institutas
* Informacinių technologijų ir kompiuterių
* Kultūros sociologijos centras
* Botanikos sodas
* V. Engelgardto astronomijos observatorija, įkurta 1837 m.
* Archeologijos, etnografijos, zoologijos, botanikos, geologijos muziejai
* Spaustuvė, leidykla
* Nikolajaus Lobačevskio mokslinė biblioteka, įkurta 1804 m., viena seniausių ir didžiausių Rusijos mokslinių bibliotekų, jos fondą sudaro apie 5 mln. tomų, iš jų 14 inkunabulų, 200 paleotipų, 1500 rankraščių, 3000 kitų retų knygų. 

## Žmonės
;Universitete dirbo: 
Nikolajus Lobačevskis, 

;Universitete studijavo: 
Valteris Andersonas, Nikolajus Beketovas, Aleksandras Butlerovas, Vladimiras Uljanovas, Levas Tolstojus,

## Lietuviai
XIX a. antroje pusėje universitete studijavo lietuvių, dėstė Jonas Dogelis, Andrius Ugianskis, Jonas Šimkus. Spaustuvėje lietuvių spaudmenimis išspausdinta A. Juškos „Lietuviškos dainos“ (3 t. 1880–1882 m.) ir lietuvių vestuvių aprašas „Svodbinė rėda veliuoniečių lietuvių“ (1880 m.). K. Jauniui 1904 m. suteiktas universiteto garbės daktaro vardas. 
;Universitete studijavo: Antanas Pranas Daniliauskas, Aleksandras Dogelis, Pranas Gražys, Vaclovas Griganavičius, Alfonsas Moravskis, Simonas Zalkindas.

## Šaltiniai
Kalifornijos universitetas

**Kalifornijos universitetas** () – viena didžiausių valstybinių JAV ir viena prestižiškiausių pasaulyje universitetų sistemų, kurią sudaro 10 universitetų ir bendrosios institucijos.

## Istorija
Įkurtas 1868 m. vietoje 1855 m. Oklende įkurto Kalifornijos koledžo, pradėjo veikti 1869 m. 1873 m. perkeltas į Berklį. Iki 2009 m. 37 universiteto mokslininkai yra gavę Nobelio premiją. 

## Struktūra
Kalifornijos universitetui priklauso:
* Berklio nacionalinė laboratorija 
* Livermoro nacionalinė laboratorija 
* Los Alamoso nacionalinė laboratorija 
* Hastingso teisės koledžas
* San Francisco meno institutas
* J. Lieko ir V. M. Keko observatorijos Santa Kruze
* 5 medicinos mokyklos: Daviso, Irvaino, Los Andželo, San Diego ir San Francisko
* Universiteto ligoninė, įvairios klinikos
* Tyrimo institutai
* Žemės ūkio bandymų stotys
* Meno, gamtos, paleontologijos, zoologijos, antropologijos, istorijos, jūrų muziejai
* Herbariumas
* Zoologijos sodas
* Botanikos sodas
* Meno galerijos
* 100 bibliotekų (pirmoji įkurta 1868 m.), jose saugoma apie 32 mln. tomų 

;Universitetai:

## Šaltiniai
Inkaras kryžius

**Inkaras kryžius**, kitaip *jūrininkų kryžius* bei *šv. Klemenso kryžius* - stilizuotas kryžius, primenantis kryžiaus ir inkaro hibridą. *Šv. Klemenso kryžiumi* vadinamas todėl, kad pasakojama, kad šventas Klementas buvo pririštas prie inkaro ir kartu su juo nuskandintas. 

Panašus simbolis yra *inkarinis kryžius* - pliuso formos kryžius, kurio galai primeno inkarus. 


File:Anchored cross.jpg|Raudonas inkaras kryžius
File:Pyhäranta vaakuna.svg|Inkaras trilapis kryžius Pyherantos () savivaldybės (Suomija) herbe
File:Barkåkra vapen.svg|Inkaras patriarcho kryžius Barkakros municipaliteto (Skonė, Švedija) herbe
File:Wappen Wollmatingen.png|Inkaras patriarcho kryžius Volmatingeno (Vokietija) herbe
File:Odolena Voda znak.jpg|Į inkarą kryžių panašus simbolis yra Čekijos miesto *Odolena Voda* herbe.
Vaizdas:Kryzius 26 Inkarinis.png|Inkarinis kryžius
Kejo universitetas

**Kejo universitetas** (, sutrumpintai *Keidai* (慶大)) – seniausias ir vienas garsiausių Japonijos privačių universitetų Tokijuje.

## Istorija
Įkurtas 1858 m. Tokijuje kaip Vokiečių kalbos ir literatūros studijų mokykla, steigėjas – japonų švietėjas, publicistas Jukičis Fukudzava, nuo 1890 m. Kejo universitetas.

## Struktūra
* Aplinkosaugos informacijos fakultetas
* Ekonomikos fakultetas
* Filologijos fakultetas
* Politikos valdymo fakultetas
* Mokslų ir technologijų fakultetas
* Slaugos ir medicinos globos fakultetas
* Teisės fakultetas
* Verslo ir prekybos fakultetas
* Medicinos mokykla

Universitete yra neakivaizdinis skyrius (11 660 studentų), 10 antrosios (magistrantūros) ir trečiosios (doktorantūros) studijų pakopos mokyklų (Ekonomikos, Filologijos, Medicinos, Mokslų ir technologijų, Sveikatos valdymo, Teisės, Verslo ir prekybos, Verslo administravimo, Žiniasklaidos ir valdymo, Žmogiškųjų santykių, 4030 studentų, 490 dėstytojų). 

Universitetui priklauso 25 mokslo tyrimų institutai ir mokslo centrai, 5 Žiniasklaidos centrai, su bibliotekomis, daugiau, kaip 4 mln. dokumentų, 2006 m.), universitetinė ligoninė (įkurta 1920 m.), Kejo akademija (vidurinė mokykla, įkurta 1990 m. Niujorke, skirta JAV gyvenantiems japonams), pradžios mokykla, 6 aukštesniosios vidurinės mokyklos.

## Žymūs absolventai
* Šigeru Išiba – politikas, Japonijos ministras pirmininkas
* Tadamoris Ošima – politikas, Japonijos Atstovų rūmų pirmininkas

## Šaltiniai
Parma (skydas)

**Parma**, *parmula* – apvalus Senovės Romos kariuomenės skydas, paplitęs vėlyvojoje Romos imperijoje.

Parmos būdavo iki 90 cm skersmens, karkasas būdavo geležinis. Turėdavo rankeną ir antskydį.

Parmas daugiausia naudodavo auksiliarijai pėstininkai ir kavaleristai. Legionieriai naudodavo sunkesnius ir labiau dengiančius skutumus (). Legionieriai signiferiai irgi naudodavo parmas.

## Nuorodos
* Parma (Smith’s Dictionary of Greek and Roman Antiquities at LacusCurtius)
SKLIS

**SKLIS** arba **Suvalkų Krašto Išeivijos Sambūris** – lietuvių išeivių iš šiaurės rytų Lenkijos organizacija Kanadoje, kurios tikslai:
* parama lietuvybės išlaikymui Punsko-Seinų-Suvalkų krašte, kultūrinių ryšių su juo skatinimas;
* materialinė pagalba Lenkijoje gyvenantiems tautiečiams ir jų organizacijoms;
* bendro laisvalaikio organizavimas, Lenkijos lietuvių kultūrinių tradicijų tęsimas.

Lėšos šių tikslų įgyvendinimui renkamos iš asmeninių aukų, taip pat panaudojamos parama iš Kanados Lietuvių Fondo, Toronto lietuvių Prisikėlimo parapijos ir „Paramos“ kredito kooperatyvo. Organizacija susikūrė 1991 m., jos pirmininkais yra buvę: Jurgis Kuliešius, Vitas Vilkelis, Danielė Didžbalienė, Violeta Jonušonienė, Bronius Degutis ir Pranas Vilkelis. SKLIS globojo į Kanadą įvairiu laiku koncertuoti atvykusius punskiečių saviveiklininkus: kaimo kapelą „Klumpė“, choreografinį ansamblį „Jotva“ ir kvartetą „Šešupė“. Finansinė parama teikta žurnalui „Aušra“, Lenkijos lietuvių moksleiviams ir studentams, neįgalių vaikų klubui „Viltelė“. Išeiviai iš Suvalkų krašto kasmet kartu švenčia Užgavėnes, dalyvauja gegužinėje Toronto *Erendalio parke*, šeimų stovykloje ir kt. Renginių metu susirinkusius linksmina sambūrio nariai, siusiburę į humoro grupę „Bulvė“ ir mėgėjišką kaimo kapelą.

## Šaltiniai
* SKLIS internetinė svetainė
Ivanas Pyrjevas

**Ivanas Pyrjevas** (, 1901 m. lapkričio 17 d. Altajaus krašte – 1968 m. vasario 7 d. Maskvoje) – tarybinis kino režisierius, TSRS liaudies artistas (1948), šešiskart Stalino premijos laureatas (1941, 1942, 1946, 1946, 1948 ir 1951 m.).

## Biografija
Nuo 1921 m. dirbo Maskvos „Proletkulto“ teatro aktoriumi, vaidino S. Eizenšteino ir V. Mejerholdo režisuotuose spektakliuose.
1925 m. pradėjęs dirbti scenaristu ir režisieriumi kino studijose „Goskino“, „Proletkino“, „Sojuzkino“ (dab. „Mosfilm“), I. Pyrjevas tapo vienu žymiausiu tarybinio kino veikėjų.

Ypatingo populiarumo susilaukė jo muzikinės komedijos „Turtinga nuotaka“ («Богатая невеста»), „Traktoristai“ («Трактористы»), „Kiaulių šėrėja ir piemuo“ («Свинарка и пастух»), „Kubanės kazokai“ («Кубанские казаки»), romantiniai muzikiniai filmai „Šeštą valandą vakare po karo“ («В шесть часов вечера после войны»), „Sakmė apie Sibiro žemę“ («Сказание о земле Сибирской»). Visuose šiuose filmuose pagrindinius vaidmenis atliko jo žmona- aktorė Marina Ladynina. Ekranizavo F. Dostojevskio kūrinius „Idiotas“ (1958) ir „Broliai Karamazovai“ (1969 m., filmą po I. Pyrjevo mirties užbaigė Kirilas Lavrovas ir Michailas Uljanovas).

1954–1957 m. kino studijos „Mosfilm“ direktorius. TSRS kinematografininkų sąjungos kūrėjas, TSRS Aukščiausiosios Tarybos deputatas.
Narkozės aparatas

**Narkozės aparatas** – medicininis įtaisas arba įrenginys, skirtas narkozei sukelti inhaliaciniu būdu (per kvėpavimo organus).

Paprasčiausias narkozės aparatas – kaukė iš marlės sluoksniais apdengto vielos karkaso. Ligoniui ant veido uždėjus kaukę ir lašinant ant jos eterį ar kitą narkotinę medžiagą, sukeliama narkozė.

Šiuolaikinį narkozės aparatą sudaro dozimetrai deguonies ir narkotinių medžiagų tėkmei reguliuoti, garintuvai lakioms narkotinėms medžiagoms garinti, adsorberis iškvepiamo anglies dioksido pertekliui sugerti, vožtuvai, rankiniai ir automatiniai dirbtinės plaučių ventiliacijos prietaisai. Narkozės aparatu ligoniui tiksliai dozuojamas deguonis, narkotinės dujos ir lakių narkotinių skysčių garai; esant reikalui, daroma dirbtinė plaučių ventiliacija.

Narkozė sukeliama atviruoju (dujų mišinys, sukėlęs narkozę, iškvepiamas į aplinką ir daugiau nebenaudojamas) ir uždaruoju būdu (iš dalies iškvėpto oro adsorberyje išvalomas anglies dioksidas; dar papildytas deguonimi, toks oras vėl vartojamas kvėpavimui). Uždarasis būdas taikomas dažniausiai; jis ekonomiškesnis, mažiau kenksmingas darantiems operaciją.

## Šaltiniai
Kijevo Mohylos akademija

**Nacionalinis universitetas „Kijevo Mohylos akademija“** () – pirmoji aukštoji Ukrainos mokykla, veikusi 1632–1817. Jos veikla atkurta 1992 m.

## Istorija
Kijevo Mohylos kolegija įkurta 1632 m. sujungus 1615 m. įkurtą Kijevo brolijų ir 1631 m. įkurtą Kijevo stačiatikių vienuolyno mokyklas, steigėjas – Kijevo metropolitas Petro Mohyla (1596–1647 m.). 1701 m. suteiktas aukštosios mokyklos statusas. Kijevo Mohylos kolegija rengė senovės slavų, graikų ir lotynų kalbų mokytojus, dėstytojus stačiatikių dvasinėms seminarijoms, dvasininkus. XVII a. dar dėstyta lenkų kalba, gramatika, retorika, poezija, filosofija, aritmetika, geometrija, astronomija, muzika, tikyba, XVIII a. įvestos vokiečių, prancūzų ir hebrajų kalbos, istorija, geografija, architektūra, ekonomika ir medicina. 

Akademijoje mokėsi įvairių socialinių sluoksnių jaunuoliai, prie jos steigti internatai, bursos. Turėjo biblioteką su daugiau, kaip 12 000 knygų ir rankraščių. 1742 m. buvo 1234 studentai. XVII -XVIII a. Kijevo Mohylos akademija buvo svarbus mokslo centras, joje mokėsi arba dėstė žymūs bažnyčios veikėjai, mokslininkai, poetai, pedagogai, gydytojai, menininkai. 1817 m. rugpjūčio 14 d. Sinodo nutarimu akademija buvo uždaryta, 1819 m. jos pagrindu įsteigta Kijevo dvasinė akademija. Po 1917 m. Spalio perversmo dvasinė akademija buvo uždaryta, jos pastatai perduoti Dnepro karinei flotilei. TSRS metais juose veikė Karinio jūrų laivyno politinė mokykla. 

1992 m. akademijos pagrindu atkurtas Nacionalinis universitetas „Kijevo Mohylos akademija“. 1994 m. jis akredituotas, jo padaliniai tapo Nacionaliniais universitetais: Ostroge – Nacionalinis universitetas „Ostrogo akademija“, Mikolajive – Juodosios jūros Petro Mohilos vardo valstybinis universitetas.

## Struktūra
* Ekonomikos fakultetas
* Gamtos mokslų fakultetas
* Humanitarinių mokslų fakultetas
* Informatikos fakultetas
* Socialinių mokslų ir socialinių technologijų fakultetas
* Teisės fakultetas
* 11 mokslinio tyrimo institutų ir mokslinių centrų, mokslinė, fakultetų bibliotekos.

## Literatūra
* Києво-Могилянська академія в іменах. XVII-XVIII ст., К.: Вид. дім "КМ Академія", 2001.
* З.І. Хижняк, В. К. Маньківський, Історія Києво-Могилянської академії - К.: Вид. дім "КМ Академія" 2003.
* В. Микитась, Давньо-українські студенти і професори – К., 1994.
* В. Аскоченский, Киев с древнейшим его училищем Академией – К., 1856.
* В.М. Нічик, З.І. Хижняк, Києво-Могилянська академія та українсько-німецькі культурні зв’язки, К.: Вид. дім "КМ Академія", 2000.
* Ф. Корчмарик, Духовні впливи Києва на Московщину в добу Гетьманської України - Нью-Йорк, 1964.

## Šaltiniai
Agesilajas

**Agesilajas** (; 444 m. pr. m. e. – 360 m. pr. m. e.) – 400 m. pr. m. e. – 360 m. pr. m. e. Spartos karalius.

## Valdymas

Tęsė ekstremistinę spartietišką Lisando politiką. 396 – 394 m. pr. m. e. kariavo su Persija, 394 – 387 m. pr. m. e. su Bojotija, Korintu ir Argu, siekiančiais varžytis su didėjančia Spartos galia. Antalikdės taikos sutartimi privertė paleisti visas Spartai priešiškas gr. sąjungas, tuo susilpnindamas Graikijos pasipriešinimą persams; M. Azijos gr. Miestai atiteko Persijai.
Agesilajas – smarkiausias kylančių Tėbų priešas, pradėjęs atsigauti spartiečiams po Leuktrų mūšio. Su Agesilajumi draugavęs Ksenfontas veikale „Agesilajas“ aprašo jį kaip paprastą, kuklų ir pavyzdingą valdovą.
BIMSTEC

**BIMSTEC** – ekonominė tarptautinė organizacija Pietų Azijoje ir Pietryčių Azijoje. Įkurta 1997 m. birželio 6 d. Bankoke.

## Nariai
Organizaciją sudaro septynios šalys:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## BIMSTEC prioritetai
13 BIMSTEC prioritetų galutinai buvo patvirtinti 1998 m. lapkričio 19 d. antrajame organizacijos susirinkime. Kiekvienam sektoriui vadovauja skirtingos šalys narės.
* Prekyba ir investavimas, vadovauja Bangladešas.
* Transportas ir komunikacijos, vadovauja Indija.
* Energetika, vadovauja Mianmaras.
* Turizmas, vadovauja Indija.
* Technologijos, vadovauja Šri Lanka.
* Žvejyba, vadovauja Tailandas.
* Agrikultūra, vadovauja Mianmaras.
* Visuotinė sveikata, vadovauja Tailandas.
* Skurdo naikinimas, vadovauja Nepalas.
* Terorizmo ir tarptautinių nusikaltimų naikinimas, vadovauja Indija.
* Aplinkosauga ir gamtos katastrofų valdymas, vadovauja Indija.
* Kultūra, vadovauja Butanas.
* Gyventojai ir gyventojų santykiai, vadovauja Tailandas.

## Vadovavimas
Organizacijai vadovaują šalys pagal abėcėlinę tvarką: 
* Bangladešas (1997 - 1999)
* Indija (2000) 
* Mianmaras (2001 - 2002)
* Šri Lanka (2002 - 2003)
* Tailandas (2003 – 2005)
* Bangladešas (2005 – 2006)
* *Butanas atsisakė vadovavimo*
* Indija (2006 – 2009)
* Mianmaras (2009 – dabar)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Nartų epas

**Nartų epas** (arba ***nartiada***) – Kaukazo tautų, tokių kaip kabardinai, čerkesai, adygai, osetinai, epas. Nartų epo siužeto sakmių taip pat esama abchazų, balkarų, karačiajų, abazų, ingušų, čečėnų tautosakoje.

Epo herojai nartai – legendiniai karžygiai, vadovaujami galingos burtininkės Satanos. Epas kilęs iš skitų epochoje (VII–IV a. pr. m. e.) sukurto epinių kūrinių ciklo. Nartų epe atsispindi matriarchatas ir patriarchalinė gimininė santvarka.

Nacionaliniai epo variantai papildyti vietinės tautosakos motyvais.

Osetinų ir adygų sakmes apie nartus imta užrašinėti XIX a. viduryje. Tarybiniais laikais išleisti tekstų sąvadai.

## Šaltiniai
Nefritas (liga)

**Nefritas** ( – inkstas), **glomerulonefritas** – inkstų uždegimas, kurį dažniausiai sukelia stafilokokai, streptokokai, rečiau maliarijos, vidurių arba dėmėtosios šiltinės mikrobai, sutrikus organizmo imuniniams procesams.

Nefritas gali būti ūminis ir lėtinis. Ūminiu gali susirgti jauni žmonės, kurie sveiksta po streptokokų sukeltos anginos, rožės, skarlatinos. Neretai jis prasideda peršalus. Sutrikus kraujo apytakai inkstų kamuolėliuose, sumažėjus filtracijai ir organizme susikaupus vandens ir natrio druskų, ligoniui patinsta veidas, ypač paakiai, kojos. Jam silpna, skauda galvą, kartais ir juosmenį, ligonis dūsta. Pakyla arterinis kraujospūdis, sumažėja paros šlapimo kiekis. Šlapime aptinkama baltymų, kraujo elementų, inkstų ląstelių ir cilindrinių darinių. Ūminio nefrito trukmė – 1–3 mėn.; laiku pradėjus gydyti, ligonis visiškai pasveiksta.

Lėtinis nefritas dažnai išsivysto po neišgydyto ūminio nefrito arba prasideda kaip pirminė liga. Svarbiausi požymiai: hipertonija, kūno patinimai ir šlapimo pokyčiai. Pasitaiko, kad lėtinis nefritas dešimtmečius reiškiasi tik padidėjusiu arteriniu kraujospūdžiu arba nedideliais šlapimo pokyčiais. Kartais išsivysto nefrozinis sindromas. Jeigu lėtinis nefritas greitai progresuoja, po 1–2 m. atsiranda inkstų funkcijos nepakankamumas.

Nefritas gydomas dieta, vaistais, tokiais kaip antibiotikai, kortikosteroidiniai hormonai, imunodepresantai, diuretikai; iš organizmo šalinami infekcijos židiniai. Kai kuriais atvejais transplantuojamas inkstas. Praėjus paūmėjimui, gerai veikia gydymas šilto ir sauso klimato kurorte.

Pirmasis nefritą aprašė R. Braitas 1827 m. (D. Britanija).

## Šaltiniai
Akantidė

**Akantidė** (Akantis) graikų mitologijoje - Hipodamijos ir Autonojo duktė, Akanto sesuo. Kai tėvo žirgai suplėšė Akantą, ji taip verkė dėl brolio mirties, kad dievai ją pavertę usnimi.
Kolumbijos universitetas

**Kolumbijos universitetas**, oficialiai **Kolumbijos universitetas Niujorko mieste** (, *Columbia University in the City of New York*) – privatus JAV universitetas Niujorke. Vienas seniausių JAV ir prestižiškiausių pasaulyje universitetų. 

## Istorija
Įkurtas 1754 m. kaip Karališkasis koledžas. 1776 m. per Amerikos revoliuciją uždarytas. 1784 m. vėl atidarytas, pavadintas Kolumbijos koledžu. Nuo 1896 m. Kolumbijos universitetas. Universitete studijavo ar dėstė 92 Nobelio premijos laureatai. 

## Struktūra
* Architektūros, planavimo ir apsaugos mokykla
* Menų mokykla
* Menų ir mokslų mokykla
* Verslo mokykla
* Tęstinio švietimo mokykla
* Chirurginės odontologijos mokykla
* Inžinerijos ir taikomųjų mokslų mokykla
* Bendrųjų studijų mokykla
* Tarptautinių ir viešųjų ryšių mokykla
* Žurnalistikos mokykla
* Teisės mokykla
* Slaugymo mokykla
* J. V. Mailmano viešosios sveikatos mokykla
* Socialinio darbo mokykla
* Barnardo koledžas
* Kolumbijos koledžas
* Terapeutų ir chirurgų koledžas
* Mokytojų koledžas
* Žydų teologinė seminarija
* Santarvės teologinė seminarija
* Žemutinė biblioteka, įkurta 1966 m.
* Kolumbijos universiteto laboratorija, įkurta 1947 m.
* Kolumbijos universiteto observatorija, įkurta 1949 m.

## Universiteto žmonės
;Universitete dirbo: Heinrichas Cimeris, 

;Universitete studijavo:
* Aizekas Azimovas, rašytojas fantastas
* Tomas Hendrikas Ilvesas, Estijos prezidentas,
* Edvardas Kalvinas Kendalas, biochemikas, Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas
* Alfredas Kroeberis, antropologas
* Leonas Neilas Kuperis, fizikas teoretikas, Nobelio fizikos premijos laureatas
* Andrė Frederikas Kurnanas, gydytojas, fiziologas, Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas
* Barakas Obama, JAV prezidentas
* Madlina Olbrait, JAV politikė
* Karlas Rodžersas, psichologas, apdovanotas Nobelio taikos premija

## Lietuviai
;Universitete studijavo: Ugnė Karvelis, Algirdas Landsbergis, Elena Urbaitytė, Izraelis Davidsonas, Caspar Levias, Hannes Adomeit, Rimantas Daujotas, Linas Nasvytis

## Šaltiniai
Akantas (mitologija)

**Akantas** graikų mitologijoje - Autonojo ir Hipodamijos sūnus, kurį suplėšę Autonojo žirgai. Turėjo seserį Akantidę.
Acherusija

**Acherusija** graikų mitologijoje - pavadinimas, kuriuo vadinti ežerai ar pelkės, kurios kaip Acherono pavadinimą turėjusios upės, tikėta, kad jungėsi su požeminiu pasauliu. Kol galiausiai Acherusija, pati tapo laikoma Požemio pasaulio dalimi.

Acherusijų ežerų lokacijos: 
* Pirmasis ežeras jungėsi su Acherono upe, Tesprotijoje;
* Antrasis ežeras buvo netoli Hermionės Argolyje.;
* Trečiasis ežeras buvo netoli Heraklėjoje Bitinijoje,;
* Ketvirtas ežeras buvo tarp Kumajės ir Misenumo iškyšulio Kampanijoje;
* Pektas ežeras buvo Egipte, netoli Memfio

Taip pat šiuo vardu vadinta požeminė ola per kurią Heraklis tempė Cerberį atlikdamas savo žygdarbius.
Erimanto šernas

**Erimanto šernas** graikų mitologijoje - būtybė, milžiniškas laukinis ugnimi alsuojantis šernas. Šernas gyveno ant Erimanto kalno, kuris buvo šventas jo šeimininkei Artemidei. Deivė pasiųsdavusi šerną niokoti šalies, ūkininkų laukų. Kartą Apolonas šerną pasiuntė užmušti Afroditės favoritą jaunuolį Adonį, keršydamas už tai, kad Artemidė apakino mirtingą Apolono sūnų, Erimantą, kuris deivę užtiko besimaudančią. Pagal Robertą Graves, vėliau Afroditę šioje istorijoje perpasakojant pakeitusi Artemidė. Šerną nukovė Heraklis vykdydamas ketvirtą žygdarbį (plačiau žiūrėkite dvylikoje Heraklio žygdarbių).
Kopenhagos universitetas

**Kopenhagos universitetas** () – seniausia ir didžiausia Danijos aukštoji mokykla bei mokslo institucija Kopenhagoje. 37 000 studentų, 3400 dėstytojų (2006 m.). 

## Istorija
Įkurtas 1479 m. Kopenhagoje pagal Vokietijos universitetų modelį. Steigėjas - karalius Kristijonas I. Veikė Filosofijos, Medicinos, Teisės ir Teologijos fakultetai. 

## Struktūra
* Gamtos ir matematikos fakultetas
* Humanitarinių mokslų fakultetas
* Medicinos fakultetas
* Socialinių mokslų fakultetas
* Teisės fakultetas
* Teologijos fakultetas
* Daugiau, kaip 100 mokslinio tyrimo institutų ir mokslo centrų
* Astronomijos observatorija, įkurta 1642 m.
* Danijos valstybinis gamtos istorijos muziejus, įkurtas 2004 m., kurį sudaro botanikos sodas, įkurtas 1600 m., Botanikos muziejus, įkurtas 1752 m., Geologijos muziejus, įkurtas 1772 m., Zoologijos muziejus, įkurtas 1770 m.), Jūros muziejus, įkurtas 1999 m., Medicinos muziejai
* Biblioteka, įkurta 1482 m., fakultetų ir muziejų bibliotekos. 

Leidžia mokslinius leidinius: Om Kebenhavns Universitets arbeger (nuo 1793 m.), „Boger“, „Religion i det 21. arhundrede“, „Nord I Syd“. 

## Universiteto žmonės
Universitete studijavo: Kristjanas Eldjaurnas, Sofas Otas Miuleris, Rasmusas Raskas, Holgeris Pedersenas

## Šaltiniai
Nefrologija

**Nefrologija** ( – inkstas ir *logos* – mokslas) – medicinos šaka, kuri tiria inkstų struktūrą, funkcijas, ligų etiologiją, patogenezę, kliniką, profilaktiką ir gydymą. Greta fizikinių, biocheminių, imuninių, radioizotopinių tyrimo metodų taikoma inkstų angiografija, biopsija, urografija. Nefrologija susijusi su urologija.

## Istorija

Ši medicinos šaka atsirado XIX a. viduryje, R. Braitui (1788–1858 m., Didžioji Britanija) aprašius nefrito požymius ir kliniką. A. Šumlianskis (1848–1895 m., Rusija) ir V. Boumenas (1816–1892 m., Didžioji Britanija) atrado inkstų kamuolėlio kapsulę, vėliau pavadintą jo vardu. Buvo ištirta ir aprašyta daugelio inkstų ligų simptomika, inkstų nepakankamumo vystymosi dėsningumai. XX a. pirmojoje pusėje L. Ambaras ir Ž. Albaranas (Prancūzija) sukūrė inkstų funkcijos tyrimo metodų. A. Marionas (Prancūzija) patobulino daugelį inkstų operacijų. Ypač sparčiai nefrologija pradėjo vystytis, kai buvo sukurti inkstų angiografijos ir urografijos metodai. Atlikti pirmieji inkstų persodinimo bandymai. E. Ulmanas (Austrija) 1902 m., ligoniui prijungdamas kiaulės inkstą, nesėkmingai mėgino gydyti inkstų nepakankamumą. 1912 m. D. Abelis, L. Rauntris ir B. Terneris (JAV) sukonstravo pirmąjį dirbtinį inkstą. V. Kolfas (Nyderlandai) 1943 m. padarė pirmąją hemodializę. 1954 m. Bostone pirmąkart sėkmingai persodintas inkstas. 1960 m. buvo įkurta Tarptautinė nefrologų draugija.

TSRS 1921 m. S. Zimnickis sukūrė inkstų funkcijos tyrimo metodą, 1924 m. originaliai suklasifikavo nefritus. 1934 m. V. Voronojus pirmasis pasaulyje transplantacijai pradėjo naudoti lavono inkstą. 1958 m. pradėtas naudoti dirbtinis inkstas. 1963 m. B. Petrovskis pirmą kartą sėkmingai persodino inkstą.

Lietuvoje nefrologijos klausimus, tokius kaip inkstų tuberkuliozė, plastinės inkstų operacijos, 1922–1940 m. tyrė V. Kuzma ir V. Kanauka. Dirbtinis inkstas pradėtas naudoti 1962 m. Vilniaus, 1969 m. Kauno ligoninėse. 1970 m. A. Marcinkevičius atliko pirmąją inksto persodinimo operaciją.

## Šaltiniai
Lidso universitetas

**Lidso universitetas** () – Lidse veikiantis, vienas didžiausių Didžiosios Britanijos universitetų, daugiau kaip 33 000 studentų, 2800 dėstytojų (2006 m.).

## Istorija
1904 m. Viktorijos universitetas, įkurtas 1887 m. sujungus Lidso medicinos mokyklą, įkurtą 1831 m., Jorkšyro mokslų koledžą, įkurtą 1874 m., Mančesterio Ovenso koledžą, įkurtą 1851 m. ir Liverpulio universitetinį koledžą, įkurtą 1881 m., padalytas į Liverpulio universitetą, Mančesterio universitetą ir Lidso universitetą. 

## Struktūra
* Aplinkos fakultetas
* Biologijos fakultetas
* Edukologijos, socialinių mokslų ir teisės fakultetas
* Humanitarinių mokslų fakultetas
* Inžinerijos fakultetas
* Matematikos ir fizikos fakultetas
* Medicinos ir sveikatos fakultetas
* Vaidybos, vaizduojamojo meno ir komunikacijos fakultetas
* Verslo fakultetas
* Lidso universiteto biblioteka, viena didžiausių Didžiojoje Britanijoje, ją sudaro 6 specializuotos bibliotekos, 2006 m. fonduose buvo daugiau kaip 2,7 mln. spaudinių
* Lidso universiteto meno galerija. 

## Universiteto žmonės
Universitete dėstė: Elijas di Rupas, 

Universitete studijavo: Nambarynas Enkbajaras, Mongolijos prezidentas

## Šaltiniai
Ačehai

**Ačehai** – Azijos tauta, gyvenanti Indonezijoje, Sumatros salos šiaurinėje dalyje, daugiausia Ačeho autonominėje provincijoje, emigrantų diaspora gyvena Malaizijoje, Skandinavijoje, Singapūre. Populiacija – ~3 mln. žmonių (1995 m.). Kalba malajų-polineziečių kalbų grupei priklausančia ačehų kalba.

Dauguma tikinčiųjų – musulmonai sunitai (nuo XIII a.). Išliko matriarchato liekanų, ikiislaminės gyvenimo sanklodos bruožų: giminystę veda pagal tėvo ir motinos giminę, paplitusi matrilokacija (po vestuvių pora keliasi į jaunosios namus), moterys nedėvi čadrų. Tradiciškai gyvena mediniuose namuose ant polių, sudarytuose iš 3 kambarių. Vakarų įtaka žymi visuomeniniams ir pasiturinčiųjų statiniams.

## Istorija

Ačehai nuo V a. turėjo sukūrę savarankišką valstybę, tačiau po 1873–1904 m. karo juos užvaldė olandai. Vėliau ačehai buvo prijungti prie Indonezijos. Separatistinės grupuotės kovoja už regiono nepriklausomybę.

## Šaltiniai
Ačioliai

**Ačioliai** (*acoli, acholi*) – Afrikos tauta, gyvenanti žemyno vidurio rytuose, Ugandos šiaurėje ir Pietų Sudano pietuose. Populiacija – apie 800 000 žmonių (1998 m.). Kalba nilotų kalbų šeimai priklausančia ačiolių kalba.

Ačoliai gyvena taip vadinamame Ačiolilende, kultūriniame regione, kuris apima tris šiaurinius dabartinės Ugandos regionus: Gulu, Kitgumą ir Paderį, ir yra traktuojamas kaip Ugandos administracinis vienetas – subregionas. Taip pat ačiolių gyvenamos žemės apima Magvės apskritį Pietų Sudane.

## Istorija
Manoma, kad ačiolių protėviai prieš 300–400 metų atsikėlė iš Pietų Sudano teritorijų, ir čia įsitvirtindami daug kovojo su pietiniais kaimynais langais. Jie priklauso luo etnolingvistinei grupei. Skirtingai nei gandai ar ankoliai pietuose, ačioliai niekuomet nesukūrė vieningos valstybės, o XVII–XIX a. gyveno susiskaidę į smulkius gentinius junginius, vadovaujamus vadų *rwot*.

XIX a. pabaigoje ačiolių žemes nominaliai valdė Egipto chedivatas, ir jos buvo prijungtos prie Ekvatorijos provincijos. 1920–1962 m. ačiolių žemės priklausė Britų valdomam Ugandos protektoriatui. Skirtingai nei pietinėje Ugandos dalyje, britai neskatino politinio ar ekonominio vystymo ačiolių krašte. Ačioliai buvo naudojami kaip darbo jėga ir sudarė didelę dalį Ugandos armijos. Tai nulėmė, kad po Ugandos nepriklausomybės jie įgijo didelę karinę galią šalyje, ir dalyvavo vyriausybiniuose perversmuose. Vienas žymiausių buvo Tito Okelo perversmas 1985 m.

Iki šiol veikia separatistiniai ačiolių judėjimai prieš centrinę Ugandos valdžią (Alice Auma Šventosios dvasios judėjimas).

## Kultūra
Kiekvienas kaimas susideda iš kelių patrilinijinių giminių. Vienas didelis ar keli mažesni kaimai iš tradicinės giminės renka vadą. Verčiasi gyvulininkyste (avių, galvijų auginimu) ir žemdirbyste (auginami kukurūzai, sorgas, pupos, žemės riešutai). Prekiauja tabaku, medžioja ir žvejoja.

Nors dauguma ačiolių priėmę krikščionybę ar islamą, senieji tikėjimai tebėra gajūs. Turi išvystytą literatūrinę tradiciją (Okot p’Bitek epinė poema „Lavino daina“).

## Galerija

File:Richard Buchta - Acholi chief.jpg|Ačiolių vadas, apie 1870 m.
File:Richard Buchta - Acholi musicians.jpg|Ačiolių muzikantai


## Šaltiniai
Juzefas Jurgelevičius

**Juzefas Jurgelevičius** (1947 m. balandžio 15 d. Vilniuje – 2009 m. lapkričio 23 d. ten pat) – Lietuvos futbolininkas, 1969 ir 1980 m. išrinktas geriausiu Lietuvos futbolininku, vienas techniškiausių „Žalgirio“ futbolininkų per visą komandos istoriją.

1967–1970 ir 1973–1980 m. su „Žalgiriu“ žaidė TSRS pirmenybėse, 1971–1972 m. – Minsko „Dinamo“ ekipoje.

## Šaltiniai
Ajatara

**Ajatara** (, ) – suomų mitologinė būtybė, piktoji dvasia, gyvenanti miškuose. Tai moteriška dvasia, turinti slibino, gyvatės formą. Pasakojama, kad ji yra visų demonų motina, nešanti ligas ir epidemijas, maitinanti gyvates. Kiekvienas, ją pamatęs suserga.

Kaarle Krohnin vardą kildino iš lietuvių k. *aitvaras*. Pavadinimas matyt kilęs iš suomių kalbos žodžio *ajattaa* (sekti, vykdyti).

## Išnašos
Džabal al Nabi Šuaibas

**Džabal al Nabi Šuaibas** () – kalnas Sanos gubernijoje, Jemene. Aukščiausia Jemeno ir viso Arabijos pusiasalio viršūnė.
Viršūnės aukštis – 3760 m. Koordinatės –
Nuometas

**Nuometas** – senovinis ištekėjusių moterų galvos apdangalas. Rankšluosčio formos. Buvo dėvimas daugelio Europos tautų. 

## Lietuvoje
Lietuvoje dėvėtas jau XI–XII a. Nuometas buvo iš dvinyčio audinio, papuoštas stikliniais karoliukais, žalvarinėmis įvijomis. XVIII–XIX a. nuometui naudotas ploniausias ir gražiausias, dažniausiai daugianytis audinys (3–4 m ilgio, 0,5–0,7 m pločio). XIX a. nuometas buvo ir iš pirktinio medvilninio audinio. Kartais turėjo beržo tošies, linų pluošto ar kieto audinio lankelį. Būta kelių nuometo užrišimo būdų, dažniausiai dėvėtas surištas dešinėje smilkinio pusėje. Ilgiausiai (iki XX a. pradžios) nuometą, kaip šventinį galvos apdangalą, išlaikė šiaurės rytų aukštaitės (ypač kupiškėnės).

## Šaltiniai
Džabal al Tairas

**Džabal al Tairas** () – ovalo formos vulkaninė sala Raudonojoje jūroje, vienodu atstumu atitolusi nuo Jemeno ir Eritrėjos. Nuo 1996 m. Jemenas saloje įrengė du stebėjimo bokštus ir mažą karinę bazę saloje.

124 metus miegojęs 2007 m. rugsėjį ugnikalnis vėl išsiveržė.

## Geografija
Sala yra raukšlėto paviršiaus, apie 3 km ilgio ir 3,9 kvadratinių km ploto. Nuo Jemeno ją skiria 115 km, nuo Eritrėjos – 150 km.

## Istorija
Anksčiau sala buvo žinoma ***Saibano*** vardu ir buvo svarbia nuoroda laivams. Iš pradžių visas Raudonosios jūros salas kontroliavo Osmanų Imperija, vėliau šios valdos perėjo Prancūzijai. 1915 m. salą okupavo britų pajėgos. Pasitraukus Didžiajai Britanijai sala atiteko Jemenui.

## 2007 m. išsiveržimas
2007 m. rugsėjo 30 d. 19 val. vietos laiku ugnikalnis išsiveržė po 124 metų pertraukos. Buvo pranešta, kad pastebėta bent viena didelė lavos banga. Prieš išsiveržimą iš salos buvo evakuoti 29 Jemeno kariai, tačiau vėliau vandenyje buvo pastebėti keli kūnai. Po išsiveržimo atlikus tyrimą išaiškėjo, kad vakarinė salos dalis, kurioje buvo Jemeno karinė bazė, yra įgriuvusi. Žmonių gelbėjimo ir pagalbos operacijose ugnikalnio išsiveržimo metu Jemenui padėjo NATO ir Portugalijos laivai.

Ankstesni dokumentuoti ugnikalnio išsiveržimai vyko XVIII ir XIX (1883 m.) amžiuose. Manoma, kad dar vienas išsiveržimas įvyko 1332 m. Jemeno mokslininkai apskaičiavo, kad prireiks laiko, kol ugnikalnis nusiramins po paskutinio savo išsiveržimo, tad žvejams patartina vengti šios vietos.

## Šaltiniai
Malovas

**Malovas** ( – Gulbių lyguma) – miestas pietvakarių Airijoje, Mansterio provincijoje, Korko grafystėje.

## Istorija
Įrodymai, jog čia būta senovės gyvenvietės, atrasti netoli Benalagto (13,6 km į pietvakarius nuo Malovo).

Airijos nepriklausomybės karo metu mieste veikė Šiaurės Korko regiono karinis štabas. Britų armijos barakai buvo vienintelis karinis priešininkų objektas, atitekęs Airijos išsivadavimo kariuomenei. Atsakydama į tai, Britų armija padegė kelias centre įsikūrusias įstaigas, namus.

Ponia King, britų armijos kapitono W. H. Kingo žmona, žuvo mūšių su Airių kariuomene metu. Už tai, britų karinės pajėgos nužudė tris geležinkelio darbuotojus: Patrick Devitt, Daniel Mullane and Bennett. Šios žmogžudystės paskatino Nacionalinės geležinkelininkų sąjungos įsitraukimą į karą prieš Didžiąją Britaniją.

## Ekonomika
1980 metais sutvarkytas susisiekimas keliu ir geležinkeliu leido geriau plėtoti ryšius su Korku – antru pagal dydį miestu Airijoje.
Malovas išsivystė, kaip gynybinis miestas, saugantis svarbų perėjimą per Blekvoterio upę. XVI amžiuje Malove buvo išsivysta žemdirbystė. Per amžius miestas garsėjo savo turgumi.

Nors XX amžiaus pradžioje mieste pradėta vystyti pramonė, jo ekonomika iki šių dienų paremta žemės ūkio produkcija. 2006 metais buvo uždarytas cukraus fabrikas, veikęs 75 metus.

## Šaltiniai

* Airijos vietovardžių rodyklė
Karl Unterkircher

**Karlas Unterkircheris** (*Karl Unterkircher*, 1970 m. rugpjūčio 27 – 2008 m. liepos 15) – italų alpinistas. 2004 m. Jis tapo pirmuoju žmogumi, tais pačiais metais be papildomo deguonies įkopusiu į dvi aukščiausias pasaulio viršūnes – Everestą ir K2, o 2007 m. iki tol neįveiktu maršrutu šiaurine siena įkopė į Gašerbrumo II viršūnę. Unterkircheris žuvo 2008 m. kopdamas į Nanga Parbato viršūnę Pakistane.
Luveno katalikiškasis universitetas

**Luveno katalikiškasis universitetas** (), **UCLouvain** – vienas žymiausių Belgijos universitetų Naujajame Luvene dėstomąja prancūzų kalba, tęsiantis seniausio pasaulyje katalikiškojo Leuveno universiteto veiklą. Koimbros grupės narys. 2009 m. buvo 22 000 studentų, 5139 dėstytojai. 

## Istorija
Luveno universitetas įsteigtas Brabanto kunigaikščio Žano Burgundiečio (1403-1427 m.) prašymu popiežiaus Martyno V 1425 m. gruodžio 9 d. suteikta bule. Po 1797 m. Kampo-Formijo taikos, kuria Austrijos imperijos valdos atiteko Prancūzijai, senasis universitetas Direktorijos įsaku buvo uždarytas. 1815-1832 m. veikė Luveno valstybinis universitetas. 1834 m. lapkričio 8 d. Maline įsteigtas universitetas dėstomąja prancūzų kalba, kuris netrukus buvo perkeltas į senojo universiteto rūmus. Nuo 1890 m. universitete galėjo studijuoti ir moterys. Nuo 1930 m. jame dėstyta ir olandų kalba. Per Pirmąjį ir Antrąjį pasaulinį karą sudegė universiteto biblioteka. Po 1968 m. studentų riaušių Leuveno universitetas skilo į flamandiškąjį ir prancūziškąjį. Flamandiškasis Leuveno katalikiškasis universitetas liko senosiose patalpose, prancūzakalbis Luveno katalikiškasis universitetas (UCLouvain) įsikūrė 1971 m. pradėtame ir 1979 m. baigtame statyti studentų miestelyje Naujajame Luvene.

2004 m. birželio 29 d. sudaryta *Luveno akademija*, apjungusi prancūzakalbius Belgijos universitetus, 2007 m. parengė planą nuo 2010 m. spalio 1 d. sujungti visas Belgijos katalikiškas aukštąsias mokyklas į vieną. Jungiami:
* Monso katalikų universitetiniai fakultetai, FUCaM, įsteigti 1965 m. Monse
* Notre-Dame de la Paix universitetiniai fakultetai, įsteigti 1831 m. Namiure
* Sent Luiso universitetiniai fakultetai, įsteigti 1858 m. Briuselyje kaip Filosofijos mokykla
* Luveno katalikiškasis universitetas

## Struktūra
* Architektūros, inžinerijos, urbanistikos ir aplinkotvarkos fakultetas
* Ekonomikos, socialinių ir politinių mokslų fakultetas
* Filosofijos ir literatūros fakultetas
* Medicinos fakultetas
* Psichologijos ir edukologijos fakultetas
* Taikomųjų mokslų fakultetas
* Teisės fakultetas
* Teologijos fakultetas
* Tiksliųjų ir gamtos mokslų fakultetas
* Inžinerinės biologijos, agronomijos ir aplinkosaugos fakultetas
* Biblioteka, įkurta 1971 m.
* 4 mokslinės laboratorijos  

## Universiteto žmonės
## Šaltiniai
Balniai

:: *Netoliese yra ir kaimas [[Balniai II]]*.

**Balniai** (iki 2017 m. ***Balniai I***) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Žindaičių, tarp Vidaujos ir Trumpės upių – kairiajame Vidaujos ir dešiniajame Trumpės krantuose, prie krašto kelio .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Balašaitis (1931–2023), kalbininkas;
* Juozas Kazys Beleckas (1905–1942), žurnalistas, literatas.

## Šaltiniai
Daugailių valsčius

**Daugailių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Daugailiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1919 m., panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Dusetų rajonui (4 apylinkės) ir Utenos rajonui (4 apylinkės).

|-
| 1923 m.  || 159 || 5504 || 1125 || || 89 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 121 || 5500 || || 8 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 143 || || || 8 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Antanas Mičelis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1898 || Juknėnai || Motiejus Miškinis, literatūrologas, vertėjas || 1974
|-
| 1902 || Šavašai || Mečislovas Kviklys, pedagogas || 1942
|-
| 1906 || Garniai || Jonas Kova-Kovalskis, architektas || 1977
|-
| 1908 || Šavašai || Vladas Kviklys, gydytojas || 1985
|-
| 1913 || Zastronas || Bronius Kviklys, žurnalistas || 1990
|-
| 1920 || Krūminiai || Leonas Gineitis, literatūrologas, filosofas || 2004
|-
| 1928 || Gutaučiai || Vladas Kazlauskas, sportininkas || 2013
|-
| 1931 || Daržiniai || Regina Petkevičienė, kalbininkė || 2023
|-
| 1936 || Duobiai || Algirdas Antanas Baliulis, istorikas || 2024
|-
| 1937 || Pikčiūnai || Algimantas Jonas Bikelis, matematikas ||
|-
| 1937 || Bajoriškiai || Jonas Galvydis, agronomas || 2016
|-
| 1941 || Kirkliai || Romas Pakalnis, miškininkas ekologas || 2020
|}

## Šaltiniai
Eržvilko valsčius

**Eržvilko valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės vidurio vakarų Lietuvos teritorijoje. Centras – Eržvilkas.

## Istorija

Valsčius minimas nuo 1745 m., priklausė Žemaičių vyskupijai. Carmečiu įkurtas 1861 m. Kauno gubernijoje. 1948–1949 m. valsčiuje veikė Lietuvos partizanų Kęstučio apygardos štabas, ėjo laikraštėlis „Laisvės varpas“. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Jurbarko rajonui (4 apylinkės) ir Skaudvilės rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 6281 || 894 kiemai  || 4 seniūnijos || 69
|-
| 1923 m.  || 263 || 7491 || 1472 || || 86 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 229 || 7989 || || 11 seniūnijų  ||
|-
| 1949-01-01  || 265 || || || 11 apylinkių 
|}

## Vadovai
* Juozas Gudavičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 7491 žmogus:
* Lietuviai – 95,6% (7162);
* Žydai – 2,96% (222);
* Vokiečiai – 0,68% (51);
* Lenkai – 0,51% (38);
* Kiti – 0,24% (18).

### Žymūs žmonės

|-
| 1885 || Kulvertiškiai || Mikas Gedgaudas, karininkas || 1942
|-
| 1890 || Daugėliai || Kazys Sleževičius, mokslininkas, pedagogas || 1953
|-
| 1905 || Balniai || Juozas Kazys Beleckas, žurnalistas || 1942
|-
| 1911 || Naujininkai || Vladas Statkevičius, kraštotyrininkas || 1999
|-
| 1921 || Fermos || Jonas Kubilius, matematikas || 2011
|-
| 1926 || Taučeliai || Antanas Juozas Gendrolis, farmakologas ||
|-
| 1931 || Balniai || Antanas Balašaitis, kalbininkas || 2023
|-
| 1932 || Naujininkai || Edmundas Juškys, pedagogas || 2020
|-
| 1932 || Rimšai || Jonas Pranas Banys, matematikas || 2016
|-
| 1935 || Naujininkai || Algirdas Antanas Lauraitis, karininkas ||
|-
| 1937 || Butkiškiai || Stanislovas Algimantas Martišius, ekonomistas || 2022
|-
| 1938 || Pašaltuonys || Edmundas Gendrolis, filosofas, antropologas || 1994
|-
| 1942 || Buitkiškiai || Danutė Dirginčiūtė-Tamulienė, solistė || 2024
|-
| 1946 || Balandžiai || Juozas Bertašius, politikas || 2021
|}

## Šaltiniai
Bendras Jemeno gyventojų kongresas

**Bendras Jemeno gyventojų kongresas** (ar. *المؤتمر الشعبي العام*) – valdančioji politinė partija Jemene. 

Per paskutinius šalies parlamento rinkimus 2003 m. balandžio 27 d. partija gavo 58 % rinkėjų balsų ir užsitikrino 238 iš 301 parlamento vietų. 
 
Buvęs šalies prezidentas Ali Abdullah Saleh priklausė šiai partijai.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Paežeris (Vadokliai)

**Paežeris** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Vadoklių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dromedarijai

**Dromedarijai** () – Senovės Romos kariuomenės kupranugarių kavaleristai auksiliarijai, verbuoti rytinių žemių dykumingose provincijose.

Dromedarijų daliniai buvo sukurti regionams, kur arkliai buvo reti, pvz., imperatoriaus Trajano paliepimu Sirijoje suformuota *ala I Ulpia dromedariorum milliaria* 'tūkstantinė dromedarijų ala'. Mišriose auksiliarijų kohortose rytų provincijose dažnai būdavo dromedarijų (pvz., III a. mieste *Dura-Europos* besibazavusioje *Cohors XX palmyrenorum equitata* (20-oji dalinai raitoji Palmyros kohorta) būdavo apie tris tuzinus dromedarijų.
Klebonai (Panevėžys)

**Klebonai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Vadoklių, prie Obels upelio. Ties kaimu kertasi keliai  ir . Veikia kooperatyvas „Agrosandas“, anksčiau veikė bendrovė „Bioinvesta“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Limos universitetas

**Limos universitetas** () – vienas didžiausių Peru privačių universitetų, įkurtas 1962 m. balandžio 25 d. 2009 m. buvo 13 600 studentų, 1300 dėstytojų. 

## Struktūra
* Humanitarinių mokslų universitetinė mokykla
** Komunikacijos fakultetas
** Teisės fakultetas
** Psichologijos fakultetas
* Inžinerijos universitetinė mokykla
** Pramoninės inžinerijos fakultetas
** Sistemų inžinerijos fakultetas
** Architektūros ir projektavimo fakultetas
* Verslo universitetinė mokykla
** Administravimo fakultetas
** Apskaitos ir finansų fakultetas
** Ekonomikos fakultetas
** Tarptautinių santykių fakultetas
** Prekybos fakultetas
* Antrosios studijų pakopos mokykla
** Verslo administravimo fakultetas
** Verslo teisės fakultetas
** Verslo administravimo ir informacinių technologijų fakultetas
** Mokesčių ir iždo politikos fakultetas
* Mokslo tyrimų institutas
* Aplinkosaugos mokslo centras
* Tęstinių studijų mokslo centras
* JAV studijų mokslo centras  
* Biblioteka (apie 100 000 egz.)

Yra ir bendrųjų studijų programa.

## Šaltiniai
Lisabonos universitetas

**Lisabonos universitetas** () – vienas seniausių pasaulyje ir žymiausias Portugalijos universitetas Lisabonoje. Apie 20 000 studentų, 1800 dėstytojų.

## Istorija
1290 m. universitetą įkūrė karalius Dionisijas I. Kelis kartus, pirmąkart 1308 m., buvo keliamas iš Lisabonos į Koimbrą ir atgal, 1537 m. perkeltas į Koimbrą ir pavadintas Koimbros universitetu. Lisabonoje universitetas atkurtas 1911 m. kovo 9 d. sujungus jau veikiančius Politechnikos, Lisabonos karališkąjį medicinos ir Aukštesniįjį literatūros institutus. Egašas Monišas 1949 m. apdovanotas Nobelio fiziologijos ir medicinos premija.

## Struktūra
* Farmacijos fakultetas
* Literatūros fakultetas
* Medicinos fakultetas
* Psichologijos ir edukologijos fakultetas
* Odontologijos fakultetas
* Teisės fakultetas
* Tiksliųjų mokslų fakultetas
* Vaizduojamojo meno fakultetas
* Bakteriologijos institutas
* Biofizikos ir biomedicininės inžinerijos institutas
* Geofizikos institutas
* Profesinio mokymo institutas
* Prevencinės medicinos ir socialinių mokslų institutas
* Biblioteka (apie 430 000 egz.)
* Observatorija, įkurta 1861 m.
* Medicinos muziejus 
* Nacionalinis gamtos istorijos muziejus 
* Mokslo muziejus
* 235 tiriamosios laboratorijos
* 225 mokymo laboratorijos.

## Šaltiniai
Liublino universitetas

**Liublino katalikiškasis Jono Pauliaus II universitetas** () – nevalstybinė katalikiška aukštoji mokykla Liubline. Apie 20 000 studentų.
Pagal Lenkijos aukštųjų mokyklų reitingą užima 8 vietą, o tarp ekonominių ir pedagoginių mokyklų užima 6 vietą. 

## Istorija
Liublino universitetas įkurtas 1918 m., iki 1928 m. Liublino universitetas, iki 2005 m. Liublino katalikiškasis universitetas. Nuo 1938 m. teikia mokslinius laipsnius ir vardus. Vokietijos okupacijos metais (1939–1944 m. universitetas veikė pogrindyje, slaptos studentų grupės buvo Liubline, Varšuvoje ir Kelcuose. Universitete dėstė Karolis Voityla. Nuo 1993 m. iš dalies finansuojamas valstybės. Universitete susikūrė Liublino neotomistinė krikščioniškosios filosofijos mokykla.

## Struktūra
* Teologijos fakultetas
* Filosofijos fakultetas
* Teisės, kanonų teisės ir administravimo fakultetas
* Humanitarinių mokslų fakultetas
* Visuomenės mokslų fakultetas
* Matematikos ir gamtos mokslų fakultetas
* 13 tarpfakultetinių padalinių 
* 12 mokslinių institutų (Jono Pauliaus II, nuo 1982 m., Ekumeninis, nuo 1983 m. ir kt.), kuriuose atliekami Biblijos archeologijos, krikščionybės archeologijos, religinės literatūros, muzikos, meno ir kitų sričių tiriamieji darbai. 
* Leidykla, įkurta 2005 m. vietoj *KUL leidinių redakcijos*, veikusios nuo 1957 m., leidžia mokslinį leidinį „Zeszyty Naukowe KUL“ (nuo 1958 m., ketvirtinis, skelbia monografijas, teologijos, filosofijos, humanistinės visuomenės ir teisės bei matematikos ir gamtos mokslų disertacijas), periodinį leidinį Przegląd Uniwersytecki (nuo 1989 m., kas 2 mėn.) ir kita. 

Prie universiteto veikia *Liublino katalikų universiteto mokslinė draugija*, leidžianti universiteto profesorių veikalus, mokslinių darbų rinkinius, Katalikų enciklopediją (*Encyklopedia katolicka*, iki 2006 m. 11 t.), draugijos skyrių kasmetinius teminius tęstinius leidinius ir kt. Iš viso išleido daugiau kaip 2000 leidinių. 

Nuo 2001 m. Liublino universitetas turi mokslinio, pedagoginio, kultūrinio ir dvasinio bendradarbiavimo su Vytauto Didžiojo universitetu sutartį, pagal ją vykdo dėstytojų ir studentų mainų programą. 
 
## Šaltiniai