Čilės jūrų pajėgos

**Čilės jūrų pajėgos** ( 'Čilės karinis laivynas') – Čilės ginkluotųjų pajėgų dalis, apimanti laivyną ir jūrų pėstininkus. Įsteigtos 1817 m., dabar jose tarnauja apie 25 tūkst. žmonių. Dabartinis vadas – *Edmundo González Robles*.

## Istorija
1816 m., po Čakabukoi mūšio, generolas *Bernardo O’Higgins* pareiškė „Ši pergalė ir šimtas kitų bus bereikšmės, jei mes neužvaldysime jūros“.

Čilės jūrų pajėgos įsteigtos 1817 m. Buvo sukurti Pirmasis Nacionalinis laivynas, Jaunųjų mičmanų akademija (dabartinės Jūrų pajėgų akademijos pirmtakė), Jūrų pėstininkų korpusas ir Tiekimo intendantūra. O’Higinsas nusamdė britą jūrininką lordą *Thomas Cochrane* ir paskyrė pirmuoju Jūrų pajėgų vadu. Naujasis vadas sukomplektavo laivyno įgulas nuo karininkų ir mičmanų iki jūrininkų iš angliakalbių – britų, airių, amerikiečių. Pirmasis laivyno vadas suvaidino svarbų vaidmenį kare prieš lojalistus Peru teritorijoje. Vėliau jis užėmė Valdivijos tvirtovę, tačiau jam nepasisekė užimti Čilojės salą.

1874 m. buvo įkurta Jūrų pajėgų Hidrografinis biuras, kurios pirmasis direktorius buvo *Francisco Vidal Gormaz*.

Artūras Pratas (*Arturo Prat*) yra Čilės jūrų pajėgų didvyris, laikomas pasišventimo savo šaliai pavyzdžiu. Jis žuvo 1879 m. gegužės 21 d. Ikikės jūrų mūšyje (karas su Peru ir Bolivija), vadovaudamas abordažo partijai, įsiveržusiai į priešo šarvuotį „Huáscar“. Šio mūšio metinės tapo kasmetine nacionaline švente *Día de las Glorias Navales* ('Laivyno šlovės diena').

1891 m. Čilės pilietinio karo metu didelė laivyno dalis sukilo prieš tuometinį prezidentą *José Manuel Balmaceda*, kas buvo svarbu pašalinant jį iš valdžios.

### Karai
Čilės jūrų pajėgos kovojo šiuose karuose:
* Čilės nepriklausomybės karas (1810–1826 m.) – prieš ispanus, vadas – *Thomas Cochrane*
* Konfederacijos karas (1836–1839 m.) – prieš Peru ir Bolivijos konfederaciją
* Činčos salų karas (1864–1866 m.) – karas prieš Ispaniją dėl Činčos salų. Sąjungininkai – Bolivija, Ekvadoras ir Peru).
* Ramiojo vandenyno karas (1879–1883 m.) – prieš Boliviją ir Peru.
* Čilės pilietinis karas (1891 m.)

## Dabartis
Dabar Čilės jūrų pajėgose tarnauja 25 tūkst. žmonių (5200 iš jų – jūrų pėstininkai). Laivynas turi 68 laivus (planuojama jų skaičių padidinti iki 74), 21 iš jų yra didieji koviniai laivai (bazė – Valparaisas). Laivynas turi ir 4 povandeninius laivus ir povandeninių laivų tenderį, kurių bazė yra *Talcahuano*.
Laivynas turi savo transportinę ir patrulinę aviaciją.

Jūrų pajėgų vadas – admirolas *[[Edmundo Gonzalez]]*.

Laivynas atlieka ir Čilės Ramiojo vandenyno ir Pietinių salų jungimo su žemynine Čile funkciją – užtikrina keleivių pervežimą (ypač mokslo metais ar ypatingų situacijų metu), gabena maistą ir kurą, kas svarbu šių salų gyventojams. Laivyno profesionalai civiliams gyventojams tiekia kai kurias paslaugas (pvz., sveikatos apsaugos), atlieka gelbėjimo darbus gamtinių katastrofų atveju.
Jūrų pajėgos užsiima ir šviečiamąja veikla – moko saugiai elgtis jūros pakrantėse, jūros kurortuose ir artėjant cunamiams.
 
Čilės jūrų pajėgos laikomos vienomis galingiausių Pietų Amerikoje. Jos bendradarbiauja su JAV ir su D. Britanijos laivynais.

## Bazės
Svarbiausios jūrų pajėgų bazės ir tiekimo depai (iš šiaurės į pietus):
* Ramusis vandenynas:
** *Iquique*,
** Velykų sala
** Valparaisas
** *Talcahuano*,
** *Puerto Montas*;
* Atlanto zona:
** Magelano sąsiauris: Punta Arenasas
** Byglio sąsiauris: *Puerto Williams*
** Antarktika: *Captain Arturo Prat* bazė.

## Jūrų pajėgų technika

### Laivai

2009 m. vasario mėnesį Čilės jūrų pajėgos turėjo 68 laivus:
* 4 dyzeliniai povandeniniai laivai
* 8 fregatos
* 7 raketiniai kateriai
* 6 desantiniai laivai
* 1 povandeninių laivų tenderis
* 1 laivyno tanklaivis
* 15 patrulinių laivų
* 2 tyrimų laivai
* 1 laivas ligoninė
* 1 ledlaužis
* 18 bendros paskirties katerių
* 2 laivyno vilkikai
* 1 mokomasis laivas
Be šių laivų laivynas dar turi laivų rezerve.

### Orlaiviai

## Čilės jūrų pajėgų laipsniai

Čilės jūrų pajėgų jūrininkų, kareivių ir puskarininkių laipsniai tokie pat kaip armijoje, tačiau antpečiai skiriasi.

Karininkų laipsniai atitinka klasikinę jūrų karininkų laipsnių sistemą.

## Čilės jūrų pajėgų šakos
Čilės jūrų pajėgoms be laivyno priklauso:
* Čilės jūrų pėstininkų korpusas () – sausumos ir amfibinės pajėgos, priklausančios Čilės jūros pajėgoms. Turi 5200 karių, apmokytų specialiems amfibinio karo veiksmams atlikti.
* Čilės laivyno hidrogeografinė ir okeanografinė tarnyba (; *SHOA*) – Čilės laivyno padalinys, laivyno interesais tiriantis hidrografines ir okeanografines problemas, taip pat užsiimantis cunamių problemomis.

## Galerija

Image:Sinking of the Esmeralda during the battle of Iquique.jpg|*Iquique* jūrų mūšis. „Esmeralda“ prieš „Huascar“
Image:HMS_Canada.jpg|32 tūkst. tonų linijinis laivas „Almirante Latorre“
Image:Chilean submarine Simpson (SS-21) at Pearl Harbor on 21 June 2004 (040621-N-5539C-001).jpg|Čilės povandeninis laivas „Simpson“ (SS-21) įplaukia į Perl Harborą 2004 m.
Image:Capitan Prat.jpg|Fregata „Capitan Prat“ Šiaurės jūroje
Image:Cougar chile unitas 47-06.jpg|Čilės laivyno sraigtasparnis *Cougar*
Image:Almirante Blanco Encalada (FF-15).jpg|Čilės fregata „Almirante Blanco Encalada“ (FF-15) Perl Harbore 2006 m.


## Nuorodos