open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gianna Michaels

**Džijana Maikls** (; g. 1983 m. birželio 6 d. Sietlas, JAV) – pornografinių filmų aktorė.

## Biografija

Džijana gimė Sietle, Vašingtono valstija. 2001 m. baigusi mokyklą įsidarbino padavėja greito maisto užkandinėje „Dick‘s Drive-In.“ Po kurio laiko, susipažinusi su vaikinu iš Pietų Kalifornijos, persikėlė pas jį ir gavo darbą viešbučio registratūroje.

Džijana jau mokykloje išsiskyrė įspūdinga išvaizda, todėl netruko sulaukti dėmesio ir naujojoje vietoje.

Kadangi pinigų nuolat trūko, ji nutarė išmėginti foto modelio darbą. Nevaržoma kompleksų, ji ėmė pozuoti apsinuoginusi įvairiems leidiniams ir sulaukė dėmesio iš pornografijos atstovų. Apie pačią pradžią ji pasakojo taip: „-Iš tiesų pornografijos industrija mane pati pakvietė. Mane keletą kartų kalbino skirtingi agentai, sutikti atsitiktinai, einant pakeliui į namus ar tiesiog gatvėje. Ir kartą aš pamaniau : „- Žinai ką? Imsiu ir pamėginsiu“. Nebuvo jokių sąlygų, galinčių mane suvaržyti. Jei būtų nepatikę, galėjau tiesiog išeiti po pirmojo filmavimo.“

Debiutas prieš kamerą įvyko 2004 m. Pačią pirmą dieną Džijana  nusifilmavo 2 scenose skirtingiems filmams: „Goo Girls 17“ ir „Young Ripe Melons 7“.  Kadangi uždarbis buvo didelis, o aplinkiniai žmonės pasirodė malonūs, ji nutarė ir toliau filmuotis. Priešingai nei daugelis pasirinkusių pornografiją, Džijana nepakeitė savo tikrojo vardo.

Dėl savo didelės natūralios krūtinės su garsia praeityje aktore Kristi Kanjon lyginama  Džijana dirbo su studijomis „Reality Kings“, „Platinium X“ ir „Digital Playground“ bei savo interneto svetainėje mokamai platina atskirai nufilmuotų scenų vaizdus.
 
2010 m. ji atliko epizodinį vaidmenį siaubo filme „Piranijos 3D“.

## Apdovanojimai

### [[AVN apdovanojimas]]

### [[XRCO apdovanojimas]]

### Kiti apdovanojimai

## Šaltiniai

## Nuorodos

* IMDb profilis
* Oficiali svetainė
Sibirinė lašiša

**Sibirinė lašiša** (*Hucho taimen*) arba ***taimenis*** – lašišinių (*Salmonidae*) šeimos žuvų rūšis. Paplitusi Rusijos upėse ir gėlavandeniuose pratakiuose ežeruose: nuo Pečioros ir Kamos baseinų vakaruose iki rytų Jakutijos ir Tolimųjų Rytų (Amūro, Janos, Aldano baseinai). Taip pat gausi Mongolijoje.

Kūno ilgis iki 2 m, sveria iki 80 kg. Neršia nedideliuose kalnų upeliuose. Neršto metu išleidžia 10–34 tūkst. ikrų. Iš jų žuvytės išsirita per mėnesį.

Sibirinė lašiša yra nykstanti, įtraukta į Rusijos raudonąją knygą.

## Šaltiniai
Juliana Pasha

**Juliana Paša** (; g. 1980 m. gegužės 20 d.) – albanų dainininkė, 2010 m. Eurovizijos dalyvė.

2009 metais laimėjo pirmąją vietą konkurse „Festivali i Këngës“ su daina „Nuk mundem pa ty“. 2010 m. Eurovizijoje šią dainą atliko anglų kalba.

Juliana Pasha buvo pirmojo sezono Albanijos šou *X Factor* komisijos narė.

## Nuorodos

* Daina „It's All About You“

|-
Tanel Padar

**Tanel Padar** (g. 1980 m. spalio 27 d.) – Estijos dainininkas.

2001 metais Padar kartu su grupe 2XL ir Dave Benton laimėjo 2001 m. Eurovizijos dainų konkursą su daina „Everybody“.

Nuo 2003 m. yra grupės „The Sun“ narys.

## Diskografija

### Albumai
* 2005 – *The Greatest Hits*
* 2005 – *Veidi valjem kui vaikus*
* 2006 – *100% Rock’n'roll*
* 2007 – *The Sun Live*
* 2007 – *Veidi valjem kui vaikus II*
* 2008 – *Here Comes The Sun*
* 2008 – *Unisex*
* 2010 – *RING*

## Nuorodos

* Grupės „The Sun“ oficiali svetainė
Blainai Gventas

**Blainai Gventas** () – sritis pietų Velse. Ribojasi su unitarinėmis sritimis: Monmutšyru ir Torfainu rytuose, Karfiliu vakaruose bei su Poviu šiaurėje. Blainai Gvento pagrindinės gyvenvietės: Abertileris, Brinmavras, administracinis centras Ebu Veilis ir Tredegaras.

## Istorija
Sritis buvo suformuota 1974 m. kaip Gvento *(buvusios grafystės)* vietinės valdžios rajonas. Sujungti Monmutšyro rajoną Abertilerį, Ebu Veilį, Nantiglą, Blainą ir Tredegarą, kartu su Brinnmavro urbanistiniu rajonu ir Briknokšyro *(buvusi grafystė)* Lanelio parapiją. 1996 m. reformuota kaip sritis be Lanelio, kuris buvo prijungtas prie Monmutšyro srities.
Ellie Goulding

**Eli Golding** (; tikr. *Elena Jane Goulding*; 1986 m. gruodžio 30 d.) – Anglijos popmuzikos atlikėja.

## Biografija
Ellie Goulding gimė 1986 m. gruodžio 30 d. Hereforde Anglijoje. Studijavo dramą Kento universitete. Universiteto metais pradėjo kurti muziką vienydama folk ir elektroninės muzikos žanrus. Po 2 metų universitete ji paliko Kentą ir persikėlė į Londoną, kur pradėjo karjerą kaip nepriklausoma dainų autorė ir atlikėja. 2009 m. jos dainos pradėjo susilaukti dėmesio internete ir patraukė įrašų kompanijų dėmesį. Su Ellie Goulding leidybinę sutartį pasirašė „Polydor Records“. 2009 m. pabaigoje BBC surengtoje Britanijos muzikos profesionalų ir kritikų apklausoje „Sound of 2010“ Ellie Goulding įvertinta perspektyviausiu jaunuoju talentu. 2010 m. Ellie Goulding laimėjo „Brit Awards“ apdovanojimą kritikų pasirinkimo kategorijoje.

2010 m. pasirodė debiutinis Ellie Goulding albumas „Lights“ (JK – 1 vieta, JAV – 29, parduotas daugiau nei 1,5 mln. kopijų tiražų) ir JK top 5 singlai „Starry Eyed“ ir „Your Song“. Tais pačiais metais paruoštas papildytas ir perdirbtas debiutinio albumo leidimas pavadinimu „Bright Lights“. 2011 m. singlas „Lights“ pasiekė JAV topų 2-ą vietą. 2011 m. Ellie Goulding dainavo D. Britanijos sosto įpėdinio vestuvėse. 2012 m. pasirodė antrasis albumas „Halcyon“ (JK – 2 vieta, JAV – 9). 2013 m. balandžio 18 d. Ellie Goulding koncertavo Vilniuje. 2013 m. Ellie Goulding daina „Burn“ debiutavo iškart JK topų 1-oje vietoje. „Halcyon“ papildytas leidimas „Halcyon Days“ buvo išleistas 2013 m. Su jo pardavimais „Halcyon“ pasiekė Nr. 1. poziciją JK topuose 2014 m. sausio pirmą savaitę po daugiau nei 1 metų nuo originaliojo albumo išleidimo. Tuo metu albumas buvo išplatintas 665 000 kopijų tiražu vien JK. 2014 m. Ellie apdovanota „Brit Awards“ apdovanojimuose metų britų solo atlikėjos kategorijoje.

## Diskografija

### Albumai

### Singlai

Eli Golding atliko vokalo partijas Calvin Harris dainose: 2013 m. „I Need Your Love“ (JK − 4 vieta, JAV − 16), 2014 m. „Outside“ (JK − 6 vieta, JAV − 37).

## Apdovanojimai
* 2010 m. „Brit Awards“. Kritikų pasirinkimas;
* 2014 m. „Brit Awards“. Britų solo atlikėja.

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* Ellie Goulding allmusic.com tinklalapyje 
* Ellie Goulding videointerviu delfi.lt tinklalapiui
*
Juodkrantės civilinės kapinės

**Juodkrantės civilinės kapinės** – veikiančios kapinės Juodkrantėje, Neringos savivaldybėje, įsikūrusios gyvenvietės šiaurinėje dalyje, Miško ir L. Rėzos gatvių kampe. Užima 0,8022 ha plotą.

Šių kapinių vakarinėje dalyje,  5-6 m į šiaurės rytus nuo Miško g. esanti Juodkrantės evangelikų liuteronų senųjų kapinių dalis 1996 m. įtraukta į LR Kultūros paveldo registrą (kodas 22440).

## Kapinėse palaidoti

* Vytautas Pareigis (1955–2013) – ornitologas
* Arūnas Balna (1960–2021) – pedagogas, gidas
* Virginija Kelmelytė (1963–2022) – kino ir teatro aktorė

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Atminimo knyga
Genderizmas

**Genderizmas** – požiūris, jog lytis yra binarė, arba, kad yra tik dvi lytys – vyriška ir moteriška – ir kad kiekvieno asmens lyties išraiškos aspektai yra neatsiejamai priklausomi nuo lyties, jam priskirtos nuo gimimo. Jis sukelia nepritarimą elgesiui žmonių, kurie elgiasi ar bando elgtis, vertintojo požiūriu ne pagal savo lytį.

Kai kurių rašytojų nuomone, panašiai kaip homofobija yra paraleliškas reiškinys transfobijai, genderizmas yra paraleliškas heteroseksizmui.

## Šaltiniai
Siaminė pangasija

**Siaminė pangasija** (*Pangasianodon hypophthalmus*) – žuvų rūšis, priskiriama ryklinių šamų (*Siluriformes*) būriui. Natūraliai paplitusi Pietryčių Azijos upėse, ypač Mekongo ir Menam Čao Prajos baseinuose. Dabar dažnai auginama žuvininkystės reikmėms.

Angliškai žuvis vadinama *iridescent shark, Siamese shark*, tačiau rykliams ji negimininga.

Žuvis yra tamsiai pilka arba juoda, gali siekti 130 cm ilgį ir 44 kg svorį. Jaunos žuvytės būna žaižaruojančios spalvos. Gyvena gėlame vandenyje, kurio rūgštingumas 6,5–7,5 pH, temperatūra 22–26 °C. Neršto metu migruoja į nedidelius upelius, išleidžia ikrus ir baigiantis potvyniui grįžta atgal į didžiąsias upes. Mekongo baseine pangasijų migracija aukštyn upėmis vyksta nuo gegužės iki liepos, o atgal grįžta nuo rugsėjo iki gruodžio. Žuvis visaėdė – maitinasi vėžiagyviais, kitomis žuvimis, augalais.

Siaminė pangasija yra svarbi pramoninė žuvis. Pangasijų mėsa šviesi, minkšta, švelnios tekstūros. 2005 m. pangasijų produkcija sudarė 527 tūkst. tonų. Pagrindinis tiekėjas – Vietnamas.

Siaminė pangasija auginama ir kaip akvariuminė žuvis, tačiau jai reikalinga didelė erdvė.
Plikagalvės nototenijos

**Plikagalvės nototenijos** (*Notothenia*) – ešeržuvių (*Perciformes*) būrio žuvų gentis. Paplitusi Pietų vandenyno srityse aplink Antarktidą. Jų kūnuose yra antifrizinių baltymų, leidžiančių išgyventi neigiamoje temperatūroje, taip pat neturi plaukiojimo pūslės.

Užauga iki 70–100 cm ilgio, gali sverti iki 3–5 kg. Maitinasi vėžiagyviais, jūros augalais, kitomis žuvimis.

Svarbios pramoninėje žvejyboje. Pagrindinis tiekėjas – Argentina.

## Rūšys

* *Notothenia angustata*
* *Notothenia coriiceps*
* *Notothenia cyanobrancha*
* *Notothenia microlepidota*
* *Notothenia neglecta*
* *Notothenia rossii*
* *Notothenia trigramma*
Elektrinis ungurys

* *Gymnotus tremulus* Houttuyn, 1764
* *Gymnotus electricus* Linnaeus, 1766
* *Gymnotus regius* Chiaje, 1847
* *Electrophorus multivalvulus* Nakashima, 1941

: **Elektrinis ungurys** (*Electrophorus electricus*)
: *[[Electrophorus varii]]*
: *[[Electrophorus voltai]]*

**Elektrinis ungurys** (*Electrophorus electricus*) – elektražuvių (*Gymnotiformes*) būrio gėlavandenių žuvų rūšis.

## Paplitimas
Paplitę Pietų Amerikos Gvianos plokščiakalnio regione Gyvena Orinoko upės baseine ir čia esančiose salpose, pelkėse, šlapynėse, mažuose stovinčio vandens upeliuose, užutėkiuose. Slepiasi dumblinguose vandens telkinių dugnuose.

## Išvaizda
Kūnas gyvatiškas (cilindriškas, ilgas), siekia iki 2 m ilgį ir 20 kg svorį. Tamsiai pilkos arba rudos spalvos su gelsva ar oranžine papilve. Neturi žvynų, pelekų. Patinai daug mažesni už pateles. Nepaisant pavadinimo, elektrinis ungurys labiau giminingas šamams, o ne unguriams. 

## Elektra
Turi elektrocitais užpildytus elektrinius organus, kurie geba generuoti aukšto ir žemo dažnio elektros signalus. Žuviai aptikus maisto smegenų signalai atveria jonų kanalus, kurie leidžia tekėti natriui ir akimirksniu pakeičia poliariškumą. Dėl staigios elektros potencialų kaitos susidaro elektros srovė. Apie 5000–6000 ungurio organizme esančių elektrinių ląstelių gali sukelti elektros smūgį, kurio maksimali įtampa iki 650 V., o stipris 1 A. Elektrinį ungurį sugauti sudėtinga, nes gindamasis jis nuolat leidžia elektros srovę ir tampa nepavojingas tik išsikrovus elektros organams. Dėl labai trumpos iškrovos trukmės (<2 ms), labai mažai tikėtina, kad elektrinis ungurys galėtų mirtinai sužaloti suaugusį žmogų.

## Mityba
Maitinasi vėžiagyviais, smulkiomis žuvimis ir mažais žinduoliais. Sausuoju laikotarpiu patinai iš savo seilių sukuria lizdą, į kurį patelė padeda ~3000 ikrų.

## Sistematika
Elektrinį ungurį pirmą kartą apibūdino Karlas Linėjus kaip *Gymnotus electricus*. 1865 m. Theodore Gill perkėlė rūšį į atskirą gentį *Electrophorus* ir nuo tada tradiciškai buvo laikoma, kad gentyje ir yra tik ta vienintelė *Electrophorus electricus* rūšis. Tačiau 2019 m. atliktas tyrimas parodė, kad egzistuoja nemažai skirtumų tarp šios populiacijos, ir remiantis skirtumais tarp gyvenamos vietos, DNR, anatomijos ir fiziologijos, ekologijos - buvo pasiūlyta šią populiaciją išskaidyti į tris *[[Electrophorus]]* genties rūšis.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* youtube.com / Eel Kills The Huge Crocodile Voltage 600 volt Electric Eel Vs Crocodile (*video siužete, elektrinis ungurys elektros iškrova nužūdo [[Kaimanai|kaimaną]]*)
Šema

**Šema**, **Šma** arba **Šema Jisrael** () – pagrindinė malda judaizme. Ji kalbama du kartus per dieną – ryte ir vakare. Ši malda yra sudaryta iš trijų Toros ištraukų: Įst 6,4-9; Įst 11,13-21; Sk 15,37-41.

## Maldos tekstas
: Klausykis, Izraeli! VIEŠPATS yra mūsų Dievas, vien tik VIEŠPATS. Mylėsi Viešpatį, savo Dievą, visa širdimi, visa siela ir visomis jėgomis.
: Paimk į širdį šiuos žodžius, kuriuos tau šiandien įsakau. Įdiek juos savo vaikams. Kartok juos, kai esi namie ir kai keliauji, kai guliesi ir kai keliesi. Prisirišk juos kaip ženklą ant rankos. Tebūna jie kaip žymė tau ant kaktos. Užsirašyk juos ant durų staktos savo namuose ir ant vartų. (Įst 6,4-9)
: Tad jei tikrai paklusite jo įsakymams, kuriuos jums duodu šiandien, mylėdami VIEŠPATĮ, savo Dievą, ir tarnaudami jam visa širdimi ir visa siela, tai jis laiku duos tavo žemei lietaus  ir ankstyvuosius, ir vėlyvuosius lietus; tada jūs nuimsite savo derlių: grūdų, vyno ir aliejaus; jis duos žolės laukuose jūsų galvijams, ir jūs būsite pavalgę iki soties. 16 Bet saugokitės, kad jūsų širdis nesusiviliotų tarnauti kitiems dievams ir juos garbinti, nes tuomet VIEŠPATS įnirš ant jūsų ir uždarys dangaus skliautą, kad nebelytų lietus ir žemė nebeduotų derliaus. Tada jūs veikiai pražūsite puikiajame krašte, kurį VIEŠPATS jums duoda.
: Įsidėkite šiuos mano žodžius į savo širdis ir sielas, prisiriškite kaip ženklą prie rankos ir prisitvirtinkite kaip žymę ant kaktos. Mokykite jų savo vaikus, kalbėdami apie juos, kai esi namie ir kai keliauji, kai guliesi ir kai keliesi. Užrašyk juos ant savo namų durų staktos ir ant savo vartų, kad jūsų ir jūsų vaikų dienos būtų padaugintos krašte, kurį VIEŠPATS prisiekė jūsų protėviams duoti, kolei dangaus skliautas yra viršum žemės. (Įst 11,13-21)
: VIEŠPATS tarė Mozei: „Kalbėk izraelitams ir liepk pasidaryti kutus drabužių kampuose per visas kartas. Teprisiriša mėlyną virvelę prie kuto kiekviename kampe. Jūs turėsite kutą, kad, žvelgdami į jį, atsimintumėte visus mano įsakymus ir vykdytumėte juos, nenuklysdami paskui savo širdies ir akių užgaidas. Taigi jūs atsiminsite ir vykdysite visus mano įsakymus, būsite šventi savo Dievui. Aš esu VIEŠPATS, jūsų Dievas, kuris išvedžiau iš Egipto žemės, kad būčiau jūsų Dievas. Aš esu VIEŠPATS, jūsų Dievas!“

### Žodžio ''VIEŠPATS'' reikšmė
Čia žodis visom didžiosiom raidėm *VIEŠPATS* yra rašomas vietoj tikrinio dievo vardo *[[Jahvė]]*, tačiau pagal žodinę tradiciją šis vardas iš pagarbos nėra tariamas, vietoj vardo *Jahvė* yra tariamas žodis *Adonai* () arba *HaŠem*.
Helmutas Šabasevičius

**Helmutas Šabasevičius** (g. 1964 m. spalio 3 d. Ežerėlyje, Kauno rajone) – lietuvių menotyrininkas, šokio istorikas ir kritikas.

## Biografija
1982–1989 m. studijavo dailės istoriją Lietuvos valstybiname dailės institute. Nuo 1989 m. dirbo Istorijos institute, vėliau – Kultūros ir meno institute. Nuo 1989 m. buvo žurnalo „Krantai“ redaktorius, nuo 1995 m. iki dabar yra jo vyriausiasis redaktorius. 1993 m. apgynė humanitarinių mokslų srities menotyros krypties daktaro disertaciją. Nuo 2002 m. – Kultūros, filosofijos ir meno instituto (dabar – Lietuvos kultūros tyrimų instituto) vyresnysis mokslo darbuotojas. Nuo 1993 m. dėsto Vilniaus dailės, nuo 2008 m. – Lietuvos muzikos ir teatro akademijose, nuo 2008 m. – docentas. Nuo 1995 m. meno kultūros žurnalo „Krantai“ vyriausiasis redaktorius. Tarptautinės dailės kritikų asociacijos (AICA) ir Lietuvos dailės istorikų draugijos narys.

Moksliniai interesai: Lietuvos baleto istorija, Lietuvos scenografijos istorija, dailės ir teatro ryšiai.

## Bibliografija
* *Šokiu išsakytas gyvenimas: balerinos Leokadijos Aškelovičiūtės kūrybos bruožai* (2008 m.)
* *A concise history of Lithuanian ballet* (2009 m.)

## Apdovanojimai
* 2017 m. Vyriausybės kultūros ir meno premija
* 2019 m. Lenkijos Respublikos Auksinis kryžius už nuopelnus

## Šaltiniai
LSMU Slaugos fakultetas

**Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Slaugos fakultetas** – vienas LSMU Medicinos akademijos fakultetų, kuriame ruošiami slaugos, akušerijos, ergoterapijos, kineziterapijos, dailės terapijos specialistai.
## Istorija

1990 m. KMA, atsižvelgdama į Gailestingųjų seserų draugijos prašymą ir vykdydama Lietuvos, Latvijos ir Estijos regioninio specialistų pasitarimo rekomendacijas, kreipėsi į Lietuvos sveikatos apsaugos ministeriją prašydami pradėti ruošti medicinos seseris su aukštuoju išsilavinimu. 

1990 m. KMA rektorius prof. Antanas Praškevičius išleido įsakymą pradėti rengti medicinos seseris su aukštuoju išsilavinimu. Tų pačių metų rugsėjo 1 d. buvo priimti pirmieji studentai – 50 medicinos seserų.

Medicinos seserų skyriaus ir studijų programos vadovu buvo paskirtas doc. Stasys Gendvilis. Mokymo programą parengė pagal Lenkijos universitetinių ir medicinos akademijų Slaugos fakultetų patirtį.

1992 m. rektoriaus prof. Viliaus Grabausko įsakymu skyriaus prodekanu paskirtas doc. A. Šeškevičius, kurio iniciatyva sukurtas naujas Slaugos fakultetas. Dekanu tapo doc. Arvydas Šeškevičius.

Mokymo programa buvo pakeista ir pradėta ruošti pagal PSO medicinos seserų, akušerių ir socialinių darbuotojų departamento ir Lietuvos Aukštojo mokslo įstatymų reikalavimus, keliamus diplomuotos (bakalauro) slaugytojos specialybei. 

1999 m. buvo pradėtos Klinikinės slaugos magistrantūros ir Slaugos doktorantūros studijos. 2001 m. pradėtos Ergoterapijos ir Socialinio darbo medicinoje studijos, 2002 m. – Kineziterapijos, o 2007 m. – Socialinio darbo.

2003 m. Studijų kokybės vertinimo departamentas (SKVC) prie Švietimo ir mokslo ministerijos patvirtino Kineziterapijos ir Ergoterapijos magistrantūros programas. 

1992-2007 m. Slaugos fakultetui vadovavo prof. Arvydas Šeškevičius.
2007 m. birželio mėn. Slaugos fakulteto dekane išrinkta prof. dr. Jūratė Macijauskienė.

## Padaliniai
Šiuo metu Slaugos laugos fakultetui priklauso:

* **Geriatriijos klinika**
** Klinikos vadovė - prof. habil. dr. Vita Lesauskaitė

* **Reabilitacijos klinika**
** Klinikos vadovas - prof. habil dr. Aleksandras Kriščiūnas

* **Slaugos ir rūpybos katedra**
** Katedros vedėja – doc. dr. Aurelija Blaževičienė

* **Sporto Institutas**
** Instituto vadovas - prof. dr. Rimtautas Gudas
* **Vaikų reabilitacijos klinika**
** Klinikos vadovė - doc. dr. Audronė Prasauskienė
* **Elgesio medicinos klinika**

## Studijų programos
***Pirmosios pakopos:***
* Akušerija
* Ergoterapija
* Kineziterapija
* Slauga
***Antrosios pakopos:***
* Dailės terapija
* Fizinė medicina ir reabilitacija
* Klinikinė slauga
* Sveikatinimas ir reabilitacija fiziniais pratimais

## Nuorodos
* Oficiali fakulteto svetainė
Madre de Dioso departamentas

**Madre de Dioso departamentas** (, ) – departamentas Peru pietrytinėje dalyje. Ribojasi su Brazilija šiaurėje, su Bolivija rytuose, su Puno departamentu pietuose, Kusko departamentu pietvakariuose ir Ukajalio departamentu šiaurės vakaruose. Administracinis centras – Puerto Maldonadas.

## Istorija
Pušaro petroglifai prie Palatoa upės rodo teritoriją buvus apgyvendintą prieš kelis tūkstančius metų. Vėliau sudarė rytinę Inkų imperijos ribą (Antisujus). Kolonijiniais laikais Madre de Diose europiečiai lankėsi retai, tik 1861 m. generolas Faustino Maldonado ištyrinėjo visą kraštą. Vėliau čia pradėjo keliauti kaučiuko rinkėjai, aukso ieškotojai, misionieriai. Madre de Dioso departamentas sudarytas 1912 m.

## Geografija

Madre de Dioso departamentas įsikūręs daugiausia Amazonės žemumoje, apaugusioje džiunglėmis ir tankiai išvagotoje upių. Paviršius aukštesnis vakaruose, kur iškyla iki 540 m (*Señor de los Milagros* k.).

Svarbiausia upė – Madre de Diosas, priklausantis Madeiros baseinui. Kitos didelės upės yra Takuatimanu, Manu, Tambopata, Hytas, Inambaris ir kt. Gausu lagūnų, šlapynių, senvagių (Valensijos lagūna, Sandovalio ežeras ir kt.).

Klimatas ekvatorinis, karštas ir drėgnas. Vidutinė oro temperatūra per metus laikosi ~26 °C, bet vyraujant pietų vėjams kartais gali nukristi net iki 8 °C. Per metus iškrenta ~1300 mm kritulių, aukštas vidutinis oro drėgnumas.

Departamente įkurta nemažai saugomų teritorijų, tame tarpe į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą įtrauktas Manu nacionalinis parkas. Taip pat yra Aukštutinio Puraus nacionalinis parkas, Tambopatos nacionalinis draustinis, Amarakaeri bendruomenės draustinis ir kt.

## Ekonomika

Verčiamasi naftos gavyba, rasta gamtinių dujų telkinių, kertami miškai, plaunamas auksas. Taip pat verčiamasi gyvulininkyste, auginami manijokai, ryžiai, kavamedžiai, hevėjos, kukurūzai, kokospalmės, bananai ir kiti vaisiai. Yra naftos perdirbimo, maisto, chemijos pramonės įmonių. Vystomas turizmas.

## Gyventojai

Madre de Dioso departamentas gyvenamas labai retai. Dauguma gyventojų susitelkę prie didžiųjų upių. Be metisų ir baltųjų, departamente gyvena daug indėnų, dalis jų tebesilaiko labai izoliuotai. Svarbesnės indėnų tautos: amahuakai, amarakaeriai, lygumų kečujai, pirai, šipibai-konibai, jaminavai, mačigengai.

## Administracinis skirstymas
Madre de Dioso departamentas administraciškai padalintas į 3 provincijas (skliaustuose – administracinis centras).
* Tambopatos provincija (Puerto Maldonadas)
* Manu provincija (Salvasjonas)
* Tahuamanu provincija (Injaparis)
Puerto Maldonadas

**Puerto Maldonadas** () – miestas Peru pietryčiuose, prie Madre de Dioso upės ir jos intako Tambopatos, vienas svarbiausių vakarų Amazonijos miestų; departamento ir provincijos centras. Yra upinis uostas, Padre Aldamiz tarptautinis oro uostas, tiltas per Madre de Diosą, atidarytas 2012 m. (Tarpokeaninio greitkelio dalis). Verčiamasi medienos kirtimu ir apdirbimu, prekyba vaisiais, maisto pramone. Vystomas turizmas.

## Istorija

1901 m. Peru vyriausybės nurodymu iš Sandijos į Madre de Dioso regioną išvyko Juan Villalta. Jo ekspedicija tyrinėjo kraštą, o 1902 m. įkūrė gyvenvietę, kurią pavadino ankstesnio šio krašto tyrinėtojo Faustino Maldonado garbei. 1912 m. Puerto Maldonadas tapo naujo Madre de Dioso departamento administraciniu centru. Ilgą laiką buvo svarbus kaučiuko pramonės centras. Miesto statusas suteiktas 1985 m.


File:PuertoMaldonado Plaza de Armas.jpg|Ginklų aikštė
File:Puerto Maldonado from air 02.JPG|Panorama iš lėktuvo
File:Pmferry.jpg|Laivų prieplauka
File:PuertoMaldonado Aeropuerto.jpg|Oro uostas


## Šaltiniai
Roberto Bellarosa

**Roberto Bellarosa** (g. 1994 m. rugpjūčio 23 d.) – Belgijos dainininkas. Bellarosa tapo žinomas dėl sėkmės muzikiniame šou *The Voice Belgique*, kuriame jis užėmė pirmąją vietą. Dainininkas taip pat atstovavo Belgijai 2013 m. Eurovizijoje. Finale jis užėmė 12 vietą su 71 tašku.

## Diskografija

### Albumai
* 2012 – Ma voie

### Singlai
* 2012 – Jealous Guy
* 2012 – Je Crois
* 2012 – Apprends-Moi
* 2013 – Love Kills

## Nuorodos

* Roberto Bellarosa — „Love Kills“ (vaizdo klipas)
Dominikos Respublikos herbas

**Dominikos Respublikos herbas** – Dominikos Respublikos valstybinis simbolis. Sukurtas 1844 m., nuo to laiko keistas bent 20 kartų. Yra Dominikos Respublikos vėliavos dalis.

Herbo centrą sudaro skydas, kurio spalvos ir raštas sutampa su šalies vėliava. Priešais skydą pavaizduota atversta Biblija (pasakojama, kad atversta Jono Evangelija 8:32 su užrašu „ir tiesa jus išlaisvins“), už jos – dar keturios sukryžiuotos vėliavos ir auksinis kryžius viršuje. Skydą supa palmės šakelė (iš dešinės) ir laurų šakelė (iš kairės). Virš skydo pavaizduotoje mėlynoje juostoje yra šalies motto – *Dios, Patria, Libertad* („Dievas, Tėvynė, Laisvė“), o po skydu esančioje raudonoje juostoje – šalies pavadinimas *República Dominicana*.

Pirmasis šalies herbas turėjo daugiau panašumų su Haičio herbu – vaizduotos į šonus nukreiptos patrankos, vietoje skydo buvo sukryžiuotos vėliavos, virš jų – Frygų kepurė, abi šakelės buvo laurų. Laikui bėgant herbas keistas – panaikintos patrankos, kiti ginklai, Frygų kepurė, viena šakelė pakeista į palmės šakelę, 1853 m. įvestas kryžius. Iki 1913 m. šalyje buvo naudojami įvairūs herbai. 1913 m. patvirtintas dabartinis herbo dizainas.
Paradise Oskar

**Akselis Enstriomas** (; g. 1990 m. spalio 23 d. Suomijoje), geriau žinomas savo sceniniu vardu **Paradise Oskar** – suomių-švedų dainininkas ir dainų autorius. Jis atstovavo Suomijai 2011 m. „Eurovizijos“ dainų konkurse Diuseldorfe su daina „Da Da Dam“.

## 2011 m. Eurovizijos dainų konkursas

Oskar dalyvavo Suomijos nacionalinėje atrankoje *Euroviisut 2011* su daina „Da Da Dam“. Daina pasakoja apie berniuką, kuris nusprendžia priešintis – bandyti išgelbėti planetą, bet jis yra visuotinai ignoruojamas visuomenės, tačiau ir toliau atkakliai siekia tikslo. Dainos žodžius ir muziką sukūrė pats dainininkas.

Jis laimėjo Marcel Bezençon spaudos apdovanojimą.

## Diskografija

### Albumai
* 2011 – *Sunday Songs*

### Singlai
* 2011 – *Da Da Dam**
* 2011 – *Sunday Everyday''

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 

|-
Anastasija Prichodko

**Anastasija Konstantinivna Prichodko** (; g. 1987 m. balandžio 21 d. Kijeve) – Ukrainos pop dainininkė. Išgarsėjo po pergalės šou „Фабрика Звёзд 7“, tada pradėjo dirbti su prodiuseriu Konstantinu Meladze.

Ji atstovavo Rusijai muzikos dainų konkurse „Eurovizija 2009“ su daina „Mamo“. Finale užėmė 11 vietą.

## Diskografija

### Singlai
* 2008 – *Безответно*
* 2009 – *Мамо*
* 2011 – *Action*

## Nuorodos

* Anastasija Prichodko — „Mamo“ (video)
World of Warplanes

**World of Warplanes** – daugelio žaidėjų žaidimas (MMO), dedikuotas XX a. vidurio kariniams lėktuvams. Pirmąkart žaidimas anonsuotas 2011 m. birželio 7 d. E3 parodoje.

2015 m. išleista OBT versija.

## Nuorodos
* ''World of Warplanes'' Eu serverio svetainė 
* ''World of Warplanes'' Ru serverio svetainė
Soluna Samay

**Soluna Samay Kettel** (g. 1990 m. rugpjūčio 27 d. Gvatemaloje) – Gvatemalos ir Danijos dainininkė. Atstovavo Danijai 2012 m. Eurovizijos dainų konkurse Baku, Azerbaidžane su daina „Should’ve Known Better“.

## Nacionalinis finalas ir Eurovizija
DR1 suteikė antrą šansą dalyvauti *Dansk Melodi Grand Prix* (Danijos Eurovizijoje), dainą „Should’ve Known Better“ parašė Remee, Isam B ir Chief1. 2012 m. sausio 21 d. ji laimėjo *Dansk Melodi Grand Prix* ir iškovojo teisę atstovauti Danijai 2012 m. Eurovizijos dainų konkurse.

**Dansk Melodi Grand Prix konkurso balsavimo rezultatai:**

Eurovizijoje dainą „Should’ve Known Better“ atliko pirmajame konkurso pusfinalyje, užėmė 9 vietą ir pateko į finalą, o jame užėmė 23 vietą.

## Diskografija

### Albumai
* 2012 – *Sing Out Loud*
* 2013 – *Soluna Samay*

### Singlai
* 2003 – *I Wish I Was a Seagull*
* 2011 – *Two Seconds Ago*
* 2011 – *Should’ve Known Better*
* 2012 – *Come Again (The Quetzal)*
* 2012 – *Humble*
* 2013 – *L.O.V.E (If Women Ruled the World)*

## Nuorodos

* Oficiali svetainė 

|-
Dominikos Respublikos himnas

**Dominikos Respublikos valstybinis himnas** () – Dominikos Respublikos valstybinis simbolis, dažnai pagal pirmąsias eilutes įvardijamas kaip ***Quisqueyanos Valientes*** („narsieji kiskejiečiai“). Himnui muziką sukūrė Chosė Rufinas Rejesas, o eiles parašė teisininkas, rašytojas Emilijus Priudhomas.

Pirmą kartą himnas viešai atliktas 1883 m. rugpjūčio 17 d. Himno eilės buvo kvestionuojamos, todėl Priudhomas jas kiek pakeitė. Dabartinė jų versija yra nuo 1897 m. Šalies parlamente 1897 m. birželio 7 d. nubalsuota šį Rejeso ir Priudhomo kūrinį pripažinti oficialiu šalies himnu, tačiau prezidentas Ulisas Hiuro, kuris buvo Priudhomo politiniu priešininku, šį sprendimą vetavo. Vėliau šalyje tęsėsi politinė suirutė, todėl himnas buvo patvirtintas tik 1934 m. gegužės 30 d.

Himne šalies gyventojai vadinami ne *dominicanos* („dominikiečiai“), bet *quisqueyanos* („kiskejiečiai“). Kiskėja (*Quisqueya*) buvo indėniškas Espanjolos pavadinimas.

## Eilės

Originalus himnas yra sudarytas iš 12 posmų, tačiau tradiciškai atliekami tik 4 pirmieji.

## Nuorodos
* Visas himno tekstas
* Viso himno vokalinis atlikimas
Bajoriškių palivarkas

**Bajoriškių palivarkas** – palivarkas Utenos rajone, Bajoriškių kaime.

## Istorija
Tarpukariu palivarkas priklausęs Ušackų (buvusio URM ministro) giminei. Tarybiniais metais rūmai buvo perdaryti į poilsio namus, šiuo metu pastatai yra sudegę.

## Nuorodos
* Palivarko sodybos fragmentai
*
Tracey Adams

**Treisė Adams** (, tikrasis vardas – *Deborah Blaisdell*; g. 1958 m. birželio 6 d. Merilendas, JAV) – buvusi pornografinių filmų aktorė.

## Biografija
Treisė Adams gimė Severna Park, Merilende. Vėliau Baltimore ji lankė bendruomenės koledžą bei dirbo vietinėje radijo stotyje. Nors ir buvo auklėjama liberalioje aplinkoje, Treisė pernelyg nesidomėjo vaikinais ir nekaltybę prarado jau sulaukusi 20.

1981 m. ji persikėlė į Kaliforniją, kur mokėsi muzikos bei dirbo įvairiose nedidelėse radijo stotyse, taip pat ir San Diego universiteto radijuje, naktinėje pamainoje nuo vidurnakčio iki 6 valandos ryto. Nepaisant to, nuolatinis pinigų stygius privertė ją imtis pačių įvairiausių darbų: maketuoti skelbimus, pardavinėti namelius ant ratų ir netgi vairuoti limuziną.

1983 m., negalėdama susimokėti už semestrą, Treisė apsisprendė imtis modelio darbo. Dvejus metus ji pozavo įvairiems vyrų žurnalams ir tuo pačiu tęsė mokslus. Keletą kartų ji pasirodė „B“ kategorijos filmuose, kuriuose reikėjo apsinuoginusių merginų, tačiau didelių pajamų tai neatnešė. Jos nuotraukos atsidūrė ir Europoje platinamuose leidiniuose, kol vienas fotografų pasiūlė jai nusifilmuoti pornografinėje juostoje. Treisė kurį laiką dvejojo, nes pornografija jai atrodė „nešvarus darbas“, tačiau reikėjo toliau mokėti už studijas ir galiausiai ji pasiryžo.

1985 m. pasirodė pirmasis jos filmas „Make My Night.“ Dėka savo išvaizdos bei gebėjimų įkūnyti įvairiausius personažus, Treisė greitai išpopuliarėjo. Ji visada buvo laikoma viena protingiausių ir inteligentiškiausių pornografijos aktorių. Kalbėdama apie pinigų poveikį apsisprendžiant tapti aktoriumi, ji sakė „- Mergina, sakanti, kad ją pirmiausia motyvuoja kiti dalykai, meluoja. Visi kiti veiksniai nėra svarbūs.“

Po keleto metų ji kuriam laikui persikėlė į Europą, kur Vakarų Vokietijoje vaidino Terezos Orlovski, o Prancūzijoje – Marc Dorcel kuriamuose filmuose. Bandymai gauti didesnius vaidmenis plačiajai auditorijai skirtuose filmuose nebuvo sėkmingi, tuo tarpu pornografijoje ji buvo laikoma tikra „žvaigžde.“

Iki savo karjeros pabaigos 1999 m. Treisė atliko vaidmenis daugiau kaip 200 filmų.

## Asmeninis gyvenimas
Baigusi filmuotis, ji baigė Kalifornijos universiteto Filmų ir Televizijos studijas bei Los Andžele mokėsi komedijos improvizacijų meno.

Nors kaip aktorė Treisė dažniausiai filmavosi heteroseksualiose scenose, asmeniniame gyvenime jos partnerėmis beveik visada buvo moterys. Ji ilgus metus draugavo su aktore Amber Lyn, kartu rengdamos pasirodymus naktiniuose klubuose. Jų santykiai nutrūko dėl Amber priklausomybės nuo narkotikų ir alkoholio, kurių ji tada nepajėgė įveikti.

Taip pat sklido gandai apie jos artimą ryšį su kita garsia aktore Ona Zy, tačiau nei viena jų šių gandų niekada nei patvirtino, nei paneigė.

## Apdovanojimai

## Šaltiniai

## Nuorodos

* IMDb profilis
Filipas Kirkorovas

**Filipas Bedrosovičius Kirkorovas** (; g. 
1967 m. balandžio 30 d. Varnoje, Bulgarijoje) – Sovietų Sąjungos ir Rusijos dainininkas, dainų autorius ir įrašų prodiuseris.

Aštuonis kartus premijos „Ovation“ nugalėtojas, penkis kartus apdovanojimų „World Music Awards“ nugalėtojas už populiariausio Rusijos dainininko nominaciją, konkursų „Золотой граммофон“, „Стопудовый хит“, „Серебряная калоша“ laureatas, metinio festivalio „Песня года“ laureatas.

Dėl viešo pritarimo Krymo okupacijai nuo 2021 m. sausio 19 d. įtrauktas į Lietuvoje nepageidaujamų asmenų sąrašą. Šis draudimas atlikėjui galios 5 metus.

## Diskografija

### Studijiniai albumai

* 1990 – Filipp (Филипп)
* 1991 – Ty, ty, ty (Ты, ты, ты)
* 1991 – Nebo i zemlia (Небо и земля)
* 1992 – Takoj-siakoj (Такой-сякой)
* 1994 – Ja ne Rafael (Я не Рафаэль)
* 1995 – Skaži Solncu: "Da! " (Скажи Солнцу: „Да!“)
* 1996 – Sindbad-Morehod (Синдбад-Мореход)
* 1998 – S liubovju k Jedinstvennoj (С любовью к Единственной)
* 2000 – ČeloFilija (ЧелоФилия)
* 2001 – Magico Amor (albumas ispanų kalba)
* 2001 – Vliublionnyj i bezumno odinokij (Влюблённый и безумно одинокий)
* 2003 – Neznakomka (Незнакомка)
* 2004 – Duety (Дуэты)
* 2007 – For You
* 2010 – DruGOY (ДруGOY)

### Singlai

* 2000 – Ogon i voda (Огонь и вода)
* 2000 – Kilimandžaro (Килиманджаро)
* 2001 – Diva
* 2001 – Ty poveriš? (Ты поверишь?)
* 2001 – Ja za tebia umru (Я за тебя умру)
* 2001 – Marija (Мария)
* 2002 – Žestokaja liubov (Жестокая любовь)
* 2005 – Kak sumasšedšij ja (Как сумасшедший я, su Sakis Rouvas)
* 2009 – Žara (Жара)

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Antanas Gorskis (1800)

**Antanas Gorskis** (, apie 1790 m. – 1848 m. sausio 25 d.) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) ir Abiejų Tautų Respublikos didikas.

## Giminė
Kilęs iš Lenkijos karalystės didikų Gorskių giminės. Tėvas Fortūnatas Gorskis, motina – Brigita Zabielaitė. Brolis Mykolas Gorskis.

;Santuoka
Apie 1830 m. susituokė su pussesere, dėdės Stanislovo Augusto Gorskio dukra Kazimiera Gorskyte (g. apie 1790 m.). Jai tai buvo trečioji santuoka: 1812 m. sausio 1 d. Žaiginyje ištekėjo už Antano Žukovskio, o apie 1815 m.  –  už grafo Stanislovo Tiškevičiaus.
 
;Vaikai
* Ignotas Gorskis (, gimė apie 1830 m.)

## Veikla
Šiaulių pavieto bajorų teismo pirmininkas. Šiaulių pavieto pakamaris.

## Valdos
Šaukėnų dvarininkas.
## Nuorodos
* Antoni Gorski z Góry h. Nałęcz: Potomkowie Sejmu Wielkiego
Mykolas Gorskis (1800)

**Mykolas Gorskis** (, apie 1800 m. – 1843 m. Šaukėnuose) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) ir Abiejų Tautų Respublikos didikas.

## Giminė
Kilęs iš Lenkijos karalystės didikų Gorskių giminės. Tėvas Fortūnatas Gorskis, motina – Brigita Zabielaitė. Brolis Antanas Gorskis.

;Santuoka
* I santuoka su nežinomo vardo Koženiovska Milkovičiuose, Slucko krašte.
* Yra žinių, kad II kartą susituokė su Ema Burhardi (g. ~ 1810 m.).

;Vaikai
Iš I santuokos:
* Jonas Gorskis (apie 1830 m. – ?). Jo giminės linija tęsiasi iki šių dienų.
* Mykolas Antanas Gorskis (, 1834–1858 m.)

## Veikla
Šiaulių pavieto žemės raštininkas.

## Valdos
Padubysio dvaras.

## Nuorodos
* Michał Gorski z Góry h. Nałęcz: Potomkowie Sejmu Wielkiego
Dirck van Baburen

**Dirkas van Babiurenas** (Baburenas, ol. **Dirck van Baburen**,  apie 1595 m. – 1624 m. vasario 21 d.) – olandų XVII a. baroko tapytojas, priskiriamas Utrechto karavadžistams. M. K. Čiurlionio muziejaus rinkiniuose yra jo paveikslas „Herakleitas ir Demokritas“ (Mykolo Žilinsko dailės galerija).

## Biografija
Dirkas Jasperszonas van Babiurenas (tikras vardas – Teodoras) gimė apie 1595 m. Veik bei Diurstedės miestelyje netoli Utrechto. Apie 1599 m. jo tėvai persikraustė į Utrechtą, kur 1611 m. Van Babiurenas dokumentuotas dailininko ir architekto Paulus Moreelse dirbtuvėse. Tais pačiais metais įstojo į vietos dailininkų gildiją. Po to, 1612 m. dailininkas keliavo į Italiją. Paminėtas Parmoje, po to – Romoje. 1617 m. kartu su kitu olandu Davis de Haen dekoravo San Pietro in Montorio bažnyčios koplyčią Romoje, kur nutapė „Kristaus palaidojimą“ (tebėra bažnyčioje). Panašu, kad Romoje Dirkas van Babiurenas greitai susilaukė pripažinimo. Jam paveikslus užsakinėjo įtakingi mecenatai markizas Vicenzo Giustiniani ir kardinolas Scipione Borghese. Pastarajam Van Babiurenas nutapė vienus žymesnių savo paveikslų: „Kristus, plaunantis mokinių kojas“ ir „Kristaus suėmimas“. 

Romoje Van Babiureno stilius buvo lemiamai paveiktas Karavadžo dailės. Būdingu darbu laikomas paveikslas „Dyglių vainiko uždėjimas“, sukurtas, spėjama, pagal neišlikusį Karavadžo darbą. Apie 1621 m. Van Babiurenas grįžo į Utrechtą ir, kartu su Gerrit van Honthorst ir Hendrick Terbrugghen, suformavo vietos karavadžistų mokyklą. 1622-23 m. Van Babiurenas dirbo bendrose dirbtuvėse su Hendrick Terbrugghen. Dailininkas mirė ankstyva mirtimi Utrechte 1624 m. vasario 21 d. Palaidotas *Buurkerk* bažnyčioje. Jo kūrybos didesniąją dalį sudaro religinės tematikos paveikslai.

## Darbų galerija

Vaizdas:Dirck van Baburen - Christ Washing the Apostles Feet - WGA1090.jpg | „Kristus, plaunantis mokinių kojas“ (1616, Berlyno paveikslų galerija)
Vaizdas:Baburen, Dirck van - Gefangennahme Christi - 1619.jpg| „Kristaus suėmimas“ (1619, Borgezių galerija, Roma)
Vaizdas:Dirck van Baburen.jpg| „Kristaus apraudojimas“ („Nuėmimas nuo kryžiaus“ ?, 1617-24, Centrinis Utrechto muziejus)
Vaizdas:Dirck van Baburen - The Lute Player - Google Art Project.jpg | „Muzikantas su liutnia“ (1622, Centrinis Utrechto muziejus)
Vaizdas:Dirck van Baburen - The Procuress - Google Art Project.jpg| „Sąvadautoja“ (1622, Vaizduojamojo meno muziejus, Bostonas)
Vaizdas:Dirk van Baburen - Kroning met de doornenkroon.jpg| „Dyglių vainiko uždėjimas“ (1623, Augustiniečių muziejus, Tulūza)

## Išnašos

## Nuorodos

* Dirck van Baburen Encyclopaedia Britannica tinklalapyje
* Dirck van Baburen WGA tinklalapyje
* Dirck van Baburen Rijksmuseum Amsterdam tinklalapyje
Mokegvos departamentas

**Mokegvos departamentas** (, ) – departamentas Peru pietinėje dalyje, Ramiojo vandenyno pakrantėje. Ribojasi su Arekipos departamentu šiaurėje, su Puno departamentu rytuose, su Taknos departamentu pietuose. Administracinis centras – Mokegva.

## Istorija
Senovėje teritorijoje vystėsi Pukaros kultūra, vėliau ją pakeitė Tihuanako kultūra, aimarai, galiausiai – inkai. 1540 m. Mokegvoje pasirodė pirmieji ispanai ir įkūrė Mokegvos miestą. Peru pasiekus nepriklausomybę, teritorija priklausė Arekipos departamentui. Vėliau teritorijos ne kartą perskirstytos. Mokegvos departamentas sukurtas 1857 m. su sostine Taknoje. 1875 m. Taknos ir Mokegvos departamentai atsiskyrė.

## Geografija

Pietinė departamento dalis yra sausringoje pakrantės lygumoje (Kostoje). Šiaurės rytuose paviršius kyla į Andus – Baroso ir Vulkaninę Kordiljeras. Krašte iškilę 3 ugnikalniai: Ubinasas (5672 m), Tiksanis (5408 m), Huainaputina (4850 m). Taip pat yra iškilusios aukštos Keljos (4800 m), Jaretanės (4700 m), Sučeso (4650 m) viršūnės. Pakrantėje yra maža Koleso salelė.

Upės nedidelės, nusekančios, teka iš Andų į vandenyną: Mokegva, Ilas, Osmorė, Asana. Svarbiausi ežerai – Viskača, Chukumarinis.

Klimatas daugiausia tropinis, sausringas. Pakrantėje temperatūra visus metus laikosi apie 18–24 °C, kritulių praktiškai nebūna. Kalnuose kiek vėsiau ir drėgniau.

## Ekonomika

Verčiamasi daugiausia drėkinamąja žemdirbyste – auginami alyvmedžiai, vaismedžiai (citrinos, rūgščiosios citrinos, abrikosai), vynmedžiai. Veisiami galvijai, avys. Vystoma tekstilės, maisto pramonė, žvejyba.

## Gyventojai

Didžioji dauguma Mokegvos departamento gyventojų yra metisai, kalbantys ispaniškai. Aimarų kalba yra gimtoji 10 % krašto gyventojų, kečujų kalba – 9,5 %.

## Administracinis skirstymas
Mokegvos departamentas administraciškai padalintas į 3 provincijas (skliaustuose – administracinis centras).
* Mariskal Nieto provincija (Mokegva)
* Cheneral Sančes Sero provincija (Omatė)
* Ilo provincija (Ilas)
Ignotas Gorskis (1830)

**Ignotas Gorskis** (, apie 1830 m. – ?) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) ir Abiejų Tautų Respublikos didikas.

## Giminė
Kilęs iš Lenkijos karalystės didikų Gorskių giminės. Tėvas Antanas Gorskis, motina – Kazimiera Gorskaitė (g. apie 1790 m.). Vienturtis sūnus.

;Santuoka
Apie 1860 m. susituokė su Elžbieta Radzivonavičiūte (g. apie 1830 m.)
 
;Vaikai
* Antanas Gorskis (, 1862 m. Knišine – ?)

## Nuorodos
* Ignacy Gorski z Góry h. Nałęcz: Potomkowie Sejmu Wielkiego
Juozapas Gorskis (1800)

**Juozapas Gorskis** (, apie 1800 m. – ?) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) ir Abiejų Tautų Respublikos didikas, Lenkijos karaliaus rūmų kamerheras, Vilniaus gubernijos bajorų maršalka."Uoliojo lietuvio" masonų ložės narys (laipsnis - oratorius).

## Giminė
Kilęs iš Lenkijos karalystės didikų Gorskių giminės. Tėvas Adomas Gorskis (), motina – Viktorija Šuškauskaitė (, g. ~1760 m.). Seserys – Teklė Gorskaitė-Neselrodė-Ereshofen (, 1793–1851 m.), Liudvika Janina Gorskaitė-Halka-Leduchovskienė (, 1797–1833 m.).

### Santuoka
1833-02-04 Paberžėje susituokė su Kotryna Valentinavičiūtė-Bobiatinskienė (, g. ~1800 m.). Palikuonių nesusilaukė.

## Veikla
Lenkijos karaliaus rūmų kamerheras, Vilniaus gubernijos bajorų maršalka.

## Šaltiniai

* Józef Gorski z Góry h. Nałęcz: Potomkowie Sejmu Wielkiego
Albanija vaikų Eurovizijos dainų konkurse

**[[Albanija]]** **[[Vaikų Eurovizijos dainų konkursas|vaikų Eurovizijos dainų konkurse]]** debiutavo 2012 metais.

## Istorija

2012 m. rugpjūčio 14 d. Albanijos nacionalinis transliuotojas Radio Televizioni Shqiptar (RTSH) paskelbė, kad šalis debiutuos 2012 m. vaikų „Eurovizijos“ dainų konkurse Amsterdame, Nyderlanduose. Tais metais RTSH surengė atranką „Junior Fest 2012“, kurią laimėjo Igzidora Gjeta su daina „Kam një këngë vetëm për ju“. Debiutas vaikų „Eurovizijoje“ nebuvo sėkmingas – jame užėmė 12-ą vietą, surinkusi 35 taškus. Tai blogiausias Albanijos rezultatas konkurso istorijoje.

2013 m. rugsėjo 27 d. RTSH paskelbė, kad šalis pasitraukia iš 2013 m. konkurso, pasitraukimą lėmė finansinės ir organizacinės problemos. Vėliau Albanija praleido 2014 m. konkursą Maltoje, o 2015 m. kovo mėn. RTSH paskelbė apie savo sugrįžimą į konkursą. Šalies atstove tapo Mishela Rapo su daina „Dambaje“, laimėjusi nacionalinę atranką „Festivali i Këngës për Femije“. 2015 m. vaikų „Eurovizijoje“ Mishela Rapo su 93 taškais užėmė penktąją vietą, o tai geriausias šalies pasirodymas iki šiol.

2016 m. šaliai atstovavo Klesta Qehaja. Jos daina „Besoj“ (), užėmė 13-ą vietą. Po metų Ana Kodra su daina „Don't Touch My Tree“ () užėmė tokį patį rezultatą.

## Dalyvavimas

## Balsavimų istorija 2012–2017 m.

### Taškai nuo Albanijos į…

### Taškai Albanijai nuo...

## Komentatoriai ir pranešėjai

## Taip pat skaitykite
* Albanija Eurovizijoje

## Nuorodos
* Vaikų Eurovizijos oficiali svetainė
Tereblia

**Tereblia** () – upė, dešinysis Tisos intakas, tekanti Užkarpatės srityje (Ukraina).

Ištakos – upelių Rostokas ir Sloboda santaka ties Sinevyro ežeru (Mežgorjės rajonas). Žiotys Tisoje, ties Buštyno miesteliu. Ilgis – 91 km, vidutinis gylis – 0,1,5 m. Upės baseinas – 750 km², nuolydis – 9,3 m/km. Teka Užkarpatės srities Mežgorjės, Chusto ir Tiačevo rajonų žemėmis. Upės slėnio skerspjūvis V pavidalo. Aukštupyje ir vidurupyje upės kerta Gorganus ir teka giliu, iki 350 m gylio, slėniu. Žemiau slėnis trapecinio skerspjūvio, įeina į Marmarošo dubumą.

Lankų plotis iki 60 metrų. Vaga vingiuota, slenkstėta, jos plotis aukštupyje ir vidurupyje 15-20 m. Į Tereblią įteka ir vandenys iš Sinevyro ežero.

## Intakai
Dešinieji: Minovica (*Млиновица*), Stanovecas (*Становец*), Dubrava (*Дубрава*), Zvorecas (*Зворец*), Goinka (*Голинка*), Rabačinka (*Рабачинка*), Bielas (*Белый*), Studionas (*Студеный*), Novoselica (*Новоселица*).

Kairieji: Didžioji Ugolka (*Большая Уголька*), Monastyras (*Монастыр*), Glisna (*Глисна*), (Bystras (*Быстрый*), Strenturskis (*Стрентурский*), Olšanka (*Ольшанка*), Sucharis (*Сухарь*), Gersovecas (*Герсовец*), Negrovecas (*Негровец*), Jasenovecas (*Ясеновец*), Ozerianka (*Озерянка*), Menčilovskis (*Менчиловский*).

## Panaudojimas
Upė naudojama kaip vandens šaltinis, žvejybai, elektros energijos gamybai. Vidurupyje, ties Olšankos (*Вiльшани*) gyvenviete upė pertverta užtvanka. Olšankos tvenkinio vanduo per kalnagūbrį 3,6 km ilgio tuneliu nukreiptas į Rikos upę, kur Tereblios-Rikos hidroelektrinė gamina elektros energiją.

## Gyvenvietės
Palei Tereblios upę išsidėsčiusios šios gyvenvietės (bažnytkaimiai, ): Sinevyro Poliana (*Синевирская Поляна*), Sinevyras (*Синевир*), Koločiava (*Колочава*), Olšanai (*Ольшаны*), Dragovas (*Драгово*), Uglia (*Угля*), Tereblia (*Теребля*), Ruskojė Polė (*Русское Поле*), Buštyna (*Буштына*).
Mykolas Antanas Jonas Gorskis

**Mykolas Antanas Gorskis** (, 1834 m. birželio 2 d. – 1858 m. gruodžio 3 d.) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės (LDK) ir Abiejų Tautų Respublikos didikas.

## Giminė
Kilęs iš Lenkijos karalystės didikų Gorskių giminės. Tėvas Mykolas Gorskis. Brolis Jonas Gorski (g. ~1830 m.). 

##### Žmona
Kazimiera Zamaiska. Vedė Milkovičiuose, prie Slucko.

##### Vaikai
Duktė Vanda Gorskytė. Ištekėjo už grafo Jono Rozvadovskio. Palaidota Varšuvos Povonzkų kapinėse.
## Nuorodos
* Michał Antoni Jan Gorski z Góry h. Nałęcz: Potomkowie Sejmu Wielkiego
Bridžendas (sritis)

**Bridžendas** (; ) – sritis istorinėje Glamorgano grafystėje, pietų Velse. 2011 m. duomenimis, srityje gyveno 139,2 tūkstančiai gyventojų. Administracinis centras bei didžiausias miestas – Bridžendas.

Bridžendo sritis suformuota 1996 m. balandžio 1 d. Jungtinės Karalystės Parlamento nutarimu. Vietinės valdžios įstatymu sritis buvo padalinta į 20 komunų.

## Nuorodos
* Savivaldybės svetainė
Mokegva

**Mokegva** (, ) – miestas Peru pietuose, Kostoje, netoli Andų pašlaičių, Mokegvos slėnyje, 1144 km nuo Limos. Mokegvos departamento administracinis centras. Pro miestą eina Panamerikos plentas, taip pat keliai į Puną, Arekipą, Ilą. Apylinkėse kasamas molibdenas, varis, sidabras, auksas. Yra vario metalurgijos gamykla. Mokegvos slėnyje auginami vaisiai, alyvuogės.

Yra Giustavo Eifelio suprojektuota ginklų aikštė, XVIII a. Šv. Dominyko katedra, Šv. Pranciškaus bažnyčios liekanos, XVIII a. miesto valdytojo rūmai. Apylinkėse į Vario, Tihuanako kultūrų archeologinių vietų.

## Istorija

Gyvenvietė įkurta 1541 m. kaip *Villa de Santa Catalina de Guadalcázar del Valle de Moquegua*. Pavadinimas kilo nuo upės ir galimai reiškia „drėgną vietą“. 1868 m. Mokegvą suniokojo žemės drebėjimas, 1880 m. – čiliečių antpuolis.


File:Moquegua Complejo Santo Domingo2.jpg|Mokegvos Šv. Dominyko katedra
File:Plazamoquegua.JPG|Ginklų aikštė
File:Ciudad de Moquegua - Barrio Belen.jpg|Beleno kvartalas
File:Ciudad de Moquegua - Complejo Beletmetico 1.jpg|Beletmetiko kompleksas


## Šaltiniai
Ilas

**Ilas** gali reikšti:
* Ilas – uostamiestis Peru;
* Ilas – Peru upė;
* Ilas – kelių graikų mitologijos veikėjų vardas.

## Taip pat skaitykite
* Ilis
* ILO
Ilas (Peru)

**Ilas** (, ) – miestas Peru pietuose, Mokegvos departamente (didžiausias jo miestas), uostas Ramiojo vandenyno pakrantėje. Įsikūręs tarp Ilo upės ir Koleso kyšulio. Keliai į Mokegvą, Takną, Moljendą. Ilas yra galutinis Interokeaninio plento, jungiančio Ramųjį vandenyną ir Amazoniją, taškas. Ile yra karinio Peru laivyno bazė. Ilo uosto reikmėmis naudojasi Bolivija. Veikia vario metalurgijos gamykla. Yra Šv. Jeronimo bažnyčia (1871 m.), XIX a. pirsas, Peru laivyno ir El Algarrobal muziejai.

## Istorija

Iki XX a. Ilas buvo nedidelis miestelis, kurio gyventojai vertėsi alyvuogių auginimu. Iškilo apylinkėse pradėjus vario gavybą. Buvo nutiestas geležinkelis į Mokegvą, Ile vykdytas vario rūdos apdirbimas ir eksportas.

## Šaltiniai
Janešai

**Janešai** (*Yanesha*) arba ***amuešai*** (*Amuesha*) – indėnų tauta, gyvenanti Peru rytuose, Amazonijoje. Įsikūrę daugiausia rytinėse Andų pašlaitėse, Ukajalio baseine (Čančamajaus, Oksapampos, Puerto Inkos provincijos). Populiacija siekia ~1000 žmonių. Vartoja janešų kalbą, priklausančią aravakų kalbų šeimai.

Tradiciškai janešai verčiasi medžiokle, žvejyba, tropine žemdirbyste. Dabar daug janešų dirba kavamedžių, dažinių urlijų plantacijose, augina vilkakoras, verčiasi gyvulininkyste, amatais.

Katalikų misionieriai janešų žemes pasiekė jau XVI a., tačiau pirmosios pranciškonų misijos įsteigtos XVIII a. Dėl europiečių atneštų ligų ir kolonializmo, janešų populiacija ženkliai sumažėjo.

## Nuorodos
* Janešų menas