open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lomių Kristaus Atsimainymo bažnyčia

**Lomių Kristaus Atsimainymo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Tauragės rajono savivaldybėje, Lomių kaime, 11 km į pietvakarius nuo Skaudvilės, prie kelio , kairiajame Šunijos (kairysis Jūros intakas) krante. Liaudies architektūros formų.

## Istorija

Lomių dvare 1766 m. pastatyta medinė koplyčia. Pirmoji koplyčia pastatyta vien kirviu, sutvirtinta medinėmis vinimis. Statybą finansavo kaimyninio Janavo dvaro savininkai Šabliauskai. 1830 m. Lomių medinė koplyčia buvo remontuota. 1850 m. šio krašto katalikai koplyčią padidino, išplėtė. Seniausias bažnyčios archyvo dokumentas rastas lotynų kalba, ant jo juodu rašalu įspaustas antspaudas su 1895 m. data.

Lomių koplyčia rūpinosi Batakių parapijos kunigai, buvo šios parapijos filija. Batakių šv. Onos bažnyčios vizitacijų knygoje išlikęs Tauragės dekano 1926 m. spalio 16 d. įrašas apie lomiškių pastangas įkurti parapiją. 1934 m. į Lomius paskirtas pirmasis kunigas Jonas Eičas ėmėsi koplyčios perstatymo darbų, pastatė kleboniją, praplėtė ir aptvėrė kapines, įsigijo liturginių reikmenų. Už surinktus pinigus Tilžėje buvo nuliedintas aštuonių centnerių varpas ir parvežtas į Lomius. Varpo šventinimo proga jam suteiktas šv. Antano vardas. Po kunigo paskyrimo prabėgus keleriems metams, Lomiuose pirmą kartą apsilankęs vyskupas. Susirinkusios minios žmonių pamatė iki tol neregėtą stebuklą – mašiną, kurioje sėdėjo Telšių vyskupas Justinas Staugaitis.

Kunigui Juozui Šukiui Lomiuose teko patirti 1940 m. sovietinę okupaciją, karo baisumus. Lomių bažnyčia, kokia stovi šiandien, J. Šukio iniciatyva ir parapijiečių pastangomis buvo išplėsta, padidinta. Langai buvo papuošti kukliais vitražais, įsigyta fisharmonija. Klebonas kun. Vladas Radveikis Lomių parapijoje ganytojo darbą atliko 1964–1974 m. Jis tuomet rado bendrą kalbą su tuomečio Lomių tarybinio ūkio valdžia, ir į bažnyčią buvo įvesta elektra. Jei kaimo žmogus už vieną kilovatvalandę mokėjo 2 kapeikas, bažnyčiai ji kainavo 20 kapeikų. Kun. V. Radveikis suremontavo bažnyčios išorę ir vidų, sutvarkė prakiurusį stogą. Pirmą kartą šio kunigo rūpesčiu prieš šv. Kalėdas bažnyčioje pradėta rengti prakartėlė.

Nuo 1985 m. Lomių bažnyčią ir parapiją aptarnauja Batakių parapijos kunigai.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su 2 bokšteliais. Joje įrengti 4 altoriai. Šventoriaus tvora medinių statinių. Jame stovi medinė varpinė.

## Galerija

Lomiai, bažnyčia su varpine.JPG|Bažnyčia su varpine
Lomiai, bažnyčia, varpas.JPG|Varpinės varpai
Lomiai, bažnyčia. Altorius.JPG|Altorius
Lomiai, bažnyčia. Klausykla.JPG|Klausykla
Lomiai, bažnyčia. Vargonai.JPG|Vargonų choras
Lomiai, bažnyčios vargonai.JPG|Vargonai
Lomiai, bažnyčia. Stogo kryžius.JPG|Stogo kryžius


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Lomių Kristaus Atsimainymo parapija (dekanato inf.)
* Lomių Kristaus Atsimainymo parapija (*taurageskatalikai.lt*)
Lukštų šv. apaštalo evangelisto Jono bažnyčia

**Lukštų šv. apaštalo evangelisto Jono bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Lukštų kaime, 11 km į šiaurės rytus nuo Rokiškio, prie Juodupės–Obelių kelio. Istoristinė, turi neoromaninio ir neobizantinio stiliaus bruožų.

## Istorija

Rokiškio grafas Jonas Pšezdeckis 1908 m. prašė leidimo mūriniame Lukštų palivarko spirito varyklos pastate įrengti koplyčią ir skirti kunigą. Rengiant projektą paaiškėjo, kad sienos per silpnos ir netinkamos koplyčiai. Parengtas naujas koplyčios projektas, 1911 m. ji pradėta statyti. J. Pšezdeckis 1910 m. bažnyčiai skyrė 15 ha žemės, gyvenamąjį namą (klebonijai), klojimą (jame įrengta laikina bažnyčia). 1911 m. į Lukštus atvyko Rokiškio bažnyčios vikaras Pranas Vainauskas.

1912 m. valdžia bažnyčios statybą sustabdė, kadangi statyta ne visai pagal projektą. Per Pirmąjį pasaulinį karą vokiečiai išvogė statybines medžiagas. Akmenų mūro bažnyčia baigta statyti tik 1925 m. Jai 1927 m. birželio 13 d. suteiktos parapijos teises, paskirtas klebonas (iki tol kuratas) Bronius Strumyla.

1928 m. rugpjūčio 18 d. bažnyčią konsekravo vyskupas Kazimieras Paltarokas. Kunigo Liudviko Povilonio pastangomis 1937 m. nupirktas varpas. Per Antrąjį pasaulinį karą bažnyčia apgriauta, po karo suremontuota. Nuo 1969 m. klebonaujantis Lukštuose Leonardas Tamašauskas 1949–1956 m. buvo kalintas.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, turi neoromaninio ir neobizantinio stiliaus bruožų, stačiakampio plano (36×13 m), su apside, 2 bokšteliais. Prie šonų priglaustos mažos ir žemos zakristijos. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Lukstu.jpg|Bendras vaizdas
Lukštų bažnyčia.JPG|Bažnyčia 2014 m.
Lukštų bažnyčia, viduje.JPG|Viduje
Lukštų bažnyčia (2) - panoramio.jpg|Galinis fasadas


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Parapijos puslapis 
* Lukštų šv. apaštalo evangelisto Jono bažnyčia
* Bažnytiniai dokumentai
* http://rokiskis.w3.lt/kiti/lukstai.html
Luokės Visų Šventųjų bažnyčia

**Luokės Visų Šventųjų bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Luokės miestelyje. Kultūros paveldo objektas Nr. 1678. Liaudies architektūros formų. Netoli, ant kapinių kalnelio stovi Luokės koplyčia (XIX a. pradžia).

## Istorija

Luokės miestelis pirmąkart istoriniuose šaltiniuose paminėtas pradėjus krikštyti žemaičius. Žemaičių krikšto ir Vytauto Didžiojo įsakyme nurodyta pastatyti Žemaitijoje 8 bažnyčias, iš kurių viena iškilo ir Luokėje. Nors per 6 amžius bažnyčia ne kartą remontuota ir perstatyta, ji iki šiol išlaiko liaudies architektūros formas.

1413 m. žemaičiai pakrikštyti, o netrukus po to, manoma, 1416 m., pastatyta ir Luokės bažnyčia. Tai buvo viena iš 8 bažnyčių, pastatytų per Žemaičių krikštą. Pirmasis Žemaičių vyskupas gyveno būtent Luokėje, 1421–1842 m. Luokė priklausė Žemaičių vyskupams. Istoriniai šaltiniai rodo, kad kelis kartus (XVI a. antroje pusėje ir 1774 m.) bažnyčia buvo atstatyta. 1766 m. sudegė, 1774 m., vadovaujant vyskupui Jonui Lopacinskiui, buvo atstatyta. Nors tikslios priežastys ir datos išlieka nežinomos, užfiksuota tai, kad visus kartus padedant Žemaičių vyskupams, kuriems bažnyčia buvo pavaldi, ir parapijiečiams atstatyti pastatą pavykdavo.  

1821 m. pakeisti visi bažnyčios sienojai. 1841 m. parapiją aptarnavo 4 kunigai. Jai priklausė 7 valakai žemės, 15 baudžiauninkų. 1888 m. pristatyta zakristija. XIX a. Luokės parapija buvo viena turtingiausių Žemaitijoje, jai priklausė beveik 8000 žmonių, o amžiaus pradžioje bažnyčia dar kartą remontuota, pastatyta nauja medinė koplyčia. 1863 m. birželio 12 d. kunigas Justinas Siesickis bažnyčioje lietuviškai perskaitė sukilėlių atsišaukimą ir už tai buvo ištremtas į Sibirą. 1888 m. pristatyta zakristija.

## Architektūra

Bažnyčia liaudies architektūros formų, kryžminio plano, su bokšteliu. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame palaidotas Luokės klebonas Leonas Šapoka (1909–1980) 1980 m. spalio 10 d. naktį nužudytas piktadarių.

## Galerija

Luokės Visų Šventųjų bažnyčios statinių kompleksas.jpg|Luokės Visų Šventųjų bažnyčios statinių kompleksas
Luokės Visų Šventųjų bažnyčia.jpg|Luokės Visų Šventųjų bažnyčios teritorija
Luokės bažnyčia 1.JPG|2015 m. kovo mėn.
Luokės bažnyčia 2.JPG|Galinis fasadas
Luokės bažnyčia, stogo kryžius.JPG|Smailės kryžius su data


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Dekanato informacija
Užugiris

:: *[[Užugirio dvaras]] yra [[Užulėnis|Užulėnio]] kaime, Ukmergės raj.*

**Užugiris** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 0,5 km į šiaurės rytus nuo Bražuolės, prie Žako ir Vėžiuko ežerėlių. Stūkso Krakovskio akmuo.

## Istorija

Iki XX a. vidurio vadinta Zaleščyzna.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Uoginiai

**Uoginiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Antašavos (prie kelio į Subačių), į šiaurės vakarus nuo Palėvenės. Seniūnaitijos centras. Yra Uoginių Šv. Marijos Magdalietės koplyčia, Adomo Petrausko muziejus. Žvyro telkinys.

## Istorija

Sovietmečiu kaime buvo įrengtas Antašavos kolūkio muziejus (etnografiniuose svirnuose).

## Gyventojai

Uoginių šnektą, priklausančią aukštaičiams kupiškėnams, nagrinėjo J. Pavilonytė 1954 metais.

## Šaltiniai
Gikonys (Kupiškis)

**Gikonys** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Antašavos, prie kelio . Yra Gikonių Šv. Lauryno koplyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rudiliai

:: *Apie kaimą Molėtų rajone žr. [[Rudiliai (Molėtai)]]*.

**Rudiliai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Noriūnų. Seniūnaitijos centras. Yra Rudilių Jono Laužiko pagrindinė mokykla (dabar daugiafunkcis centras), biblioteka, koplyčia.

## Etimologija

Kaimo vardas – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Rudilio upelio (Suosos intakas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naiviai

**Naiviai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Kupiškio, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Yra koplyčia, paštas (indeksas LT-40302), kultūros centras, biblioteka. Kaimo jaunimas yra susibūręs į jaunimo klubą „Ratas“. Šiauriniu pakraščiu prateka Kupa.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Naiviuose gimė karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas Konstantinas Dulksnys (1901–1941).

## Šaltiniai
Karl Albrecht

**Karlas Albrechtas** (*Karl Albrecht*; 1920 m. vasario 20 d. Esene – 2014 m. liepos 16 d. ten pat) – Vokietijos verslininkas, kartu su broliu Theo Albrecht buvo „Aldi-Gruppe“ savininkas.

Karl ir Theo Albrechtai užaugo neturtingoje šeimoje. Tėvas buvo kalnakasys, vėliau kepėjo pagalbininkas; motina turėjo mažą maisto prekių parduotuvę Esene, *Schonnebeck*.

Theo baigė prof. mokymą motinos parduotuvėje, Karlas gurmanų parduotuvėje.

Po Antrojo pasaulinio karo pabaigos abu broliai 1946 m. perėmė verslą iš tėvų. 1961 m. atidarytas pirmasis „Aldi“ (**Al**brecht-**Di**scount).

Karlas Albrechtas viešuomenėje nesirodė, apie jį mažai yra žinoma.

Albrechtas buvo vedęs, turėjo vieną vaiką. Jo tiksli gyvenamoji vieta nėra žinoma. Paskutiniu metu gyveno Šveicarijoje.

Albrechtas mėgo žaisti golfą, turėjo nuosavus aikštynus su viešbučiu (*Öschberghof*, kurį dar 1976 m. – dar prieš golfo bumą – įrengė prašmatniai. Albrechtas taip pat augino orchidėjas.

Iš operatyviojo *ALDI Süd* verslo Albrechtas pasitraukė 1994 m. ir vadovavo stebėtojų tarybai, 2002 m. baigė eiti pareigas. Koncerną valdo su šeima nesusiję asmenys.

Abu broliai savo turtą įnešė į *Markus-Stiftung* ir *Siepmann-Stiftung* fondus.

Kaip ir jo brolis Theo Karlas JAV žurnalo „Forbes“ vertinimais valdė apie 18,5 mlrd. USD turtą (2006 m. kovo mėn.) ir buvo aštuntas turtingiausių pasaulio žmonių sąraše.

## Nuorodos (anglų, vokiečių k.)
* Forbes, Karlo Albrechto portretas 
* Aldi broliai – turtingi, turtingesni, nematomi 
* “Karl und Theo Albrecht“, ''zdf.de''
Terpeikiai

**Terpeikiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Palėvenės, dešiniajame Lėvens krante. Kaime yra buvęs gamtos paminklas – 2 m skersmens sunykęs Terpeikių ąžuolas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė žymiausias disko metikas Virgilijus Alekna (1972), poetas Kajetonas Aleknavičius (1804–1874).

## Šaltiniai
Vadaktėliai

**Vadaktėliai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, Nevėžio kairiajame krante, prie jo intako Tarulio. Išsidėstę prie kelio . Stovi medinė Vadaktėlių Šv. Jono Nepomuko bažnyčia (pastatyta 1910 m.). Per Nevėžį nutiestas 37 m ilgio kabantis pėsčiųjų tiltas, jungiantis dvi seniūnijas – Krekenavos ir Naujamiesčio.

## Istorija

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Vadaktėliuose 1902–1905 m. kunigavo J. Tumas-Vaižgantas (1869–1933). Senosiose Vadaktėlių kapinaitėse palaidoti knygnešiai Kazys Ūdra ir Augustė Ūdraitė.

## Šaltiniai

*
Ekscesas (statistika)

**Ekscesas** – statistinė duomenų aibės charakteristika, lyginanti skirstinio dažnių kreivės viršūnės aštrumo laipsnį su normaliojo skirstinio kreivės viršūnės aštrumu. Kai E>0, nagrinėjama kreivė turi aštresnę viršūnę, negu galima tikėtis esant normaliajam skirstiniui. Kai E E = {1 \over n D^2} \sum_{i=1}^n{ (x_i - \bar{x})^4} - 3 ,

čia n – matavimų skaičius,  \bar{x}  – matavimų aritmetinis vidurkis, D – matavimų dispersija. Jei trejetas nebūtų atimamas, Gauso skirstinio viršūnės aštrumas būtų lygus trims.

Skirstinys, kurio ekscesas mažesnis nei normaliojo, vadinamas *platikurtiniu*. Jei jis didesnis, skirstinys vadinamas *leptokurtiniu*. Skirstinys, kurio ekscesas nesiskiria nuo normaliojo skirstinio eksceso, vadinamas *mezokurtiniu*.

Panašiai skaičiuojama charakteristika, rodanti duomenų skirstinio asimetriškumą, yra Asimetrijos koeficientas. 

## Šaltiniai
Stirniškiai (Kupiškis)

**Stirniškiai** (arba ***Stirniškis***) – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, piečiau nuo Terpeikių, dešiniajame Lėvens krante, prie kelio . Stūkso Stirniškių piliakalnis. Kaimo dalis vadinama Paulianka, joje yra buvusio Pauliankos dvaro ūkiniai pastatai, žvyro telkinys, atsiveria Pauliankos atodanga (arba Stirniškių atodanga).

## Gyventojai

## Galerija

Stirniškiai.JPG|Priekyje tiltas per Lėvenį
Stirniškiai, Lėvuo.JPG|Lėvuo


## Šaltiniai
Viešbutis

**Viešbutis** () – nakvynės bei trumpalaikio apgyvendinimo ir su tuo susijusias paslaugas teikianti įstaiga.

Priklausomai nuo suteikiamo komforto bei siūlomų paslaugų spektro viešbučiams suteikiama nuo 1 iki 5 žvaigždučių kategorijos.

Viešbučiuose veikia priėmimo ar registratūros bei poilsio patalpa (), gali būti jungiami su restoranu, baru. Priklausomai nuo kategorijos, gali teikti sporto, vandens pramogų bei Spa procedūrų, drabužių valymo paslaugas, turėti įrengtą garažą svečių transporto priemonėms, ir kitų patogumų bei komforto paslaugų.
Viešbučiai teikia ir svečių maitinimo paslaugas: gali bendradarbiauti su gretimomis maitinimo įstaigomis arba patalpose turėti savo restoraną; viešbučių nuo 4 žvaigždučių patalpose restoranas privalomas, registratūra dirba 24/7 režimu.

## Taip pat skaitykite
* Botelis
* Hostelis
* Motelis


Image:Lindenhof_Ilmenau.JPG|Tipiškas mažo miestelio Vokietijoje viešbutis – „Lindenhof“, Ilmenau
Image:0908 PAZIM Szczecin SZN 1.jpg|Radisson Blu Hotel, Ščecinas, Lenkija
Image:CapsuleHotelCapsule.jpg|Nakvynės kabina, Osaka
Image:Hotel Llao Llao, Bariloche, Argentina.jpg|Llao llao hotel, Argentina
Skverbai

**Skverbai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Subačiaus, prie kelio . Į Paulianką iš Skverbų eina šimtamečių beržų alėja. Kaimas išsidėstęs prie Viešintos žiočių, jai įtekant į Lėvenį. Yra kaimo turizmo sodyba „Pakalnės sodyba“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Dispersija

**Dispersija** () – statistinė imties charakteristika, atspindinti labiausiai tikėtiną eilinio matavimo vertės nukrypimą nuo aritmetinio vidurkio.

Dispersija remiamasi skaičiuojant matavimo rezultatų kokybę bei patikimumą, taip pat ji atspindi ir paties tiriamo objekto ar reiškinio ypatybes ir (kaip ir vidurkis) gali būti laikoma tyrimų rezultatu.

Dispersija apskaičiuojama pagal formulę 

 D(x) = {1 \over n} \sum_{i=1}^n{ (x_i - \bar{x})^2} .

 D(x) = {1 \over n-1} \sum_{i=1}^n{ (x_i - \bar{x})^2} . (Patikslinta dispersija)

Duomenų statistiniame apdorojime generalinės aibės dispersija paprastai žymima \sigma^2 , o imties – S^2 .

Dispersijos savybės:
* D(C)=0\, 
* D(C\cdot X)=C^{2}D(X)
: kur C – konstanta
* D(X+Y)=DX+DY\,,
: kur X ir Y yra nepriklausomi atsitiktiniai dydžiai.

Dispersija charakterizuoja sklaidą kvadratiniais vienetais. Norint, kad sklaida būtų charakterizuojama tokiais pat vienetais kaip ir matuojamas atsitiktinis dydis, naudojama kita charakteristika – standartinis nuokrypis.

## Šaltiniai
Vidgirė

**Vidgirė** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Tenenių. Ėmė kurtis XV–XVI a. Kaime išlikusi šimtametė Vidgirės obelis, jos apimtis 2,4 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Tenenių apylinkės
Adomavas

**Adomavas** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Tenenių, dešiniajame Velnupio krante. Pakalniškių seniūnaitijos centras. Išlikusios Adomavo dvaro liekanos. Šalia kaimo auga Pakalniškių ąžuolas.

## Dvaras

Dvarą iki 1850 metų valdė Bilevičiai. Buvusioje dvarvietėje auga 4,5 m apimties klevas. Nuo 1892 m. keletą metų šiame dvare gyveno Juozapas Pilsudskis, 1918 metais tapęs Lenkijos vadovu.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Marija Bilevičiūtė–Pilsudska (1842–1884) – Juzefo Pilsudskio motina

## Nuorodos
* Tenenių apylinkės 

## Šaltiniai
Asimetrijos koeficientas

**Asimetrijos koeficientas** () – statistinė duomenų aibės charakteristika, charakterizuojanti skirstinio grafinės funkcijos asimetriškumą. Kai A=0, duomenų dažnių kreivė simetriška. Jei A>0, labiau „ištemptas“ dešinysis, jei AA=\frac{1}{n D^{\frac{3}{2}}} \sum_{i=1}^n (x_i - \overline{x})^3

čia n – matavimų skaičius,  \bar{x}  – matavimų aritmetinis vidurkis, D – matavimų dispersija.

Dažnai tiriamosios visumos asimetrijos koeficientas žymimas γ1, o imties – g1.

Labiausiai paplitusio (normaliojo) skirstinio asimetrijos koeficientas lygus nuliui (kreivė simetriška). 

Panašiai skaičiuojama charakteristika, rodanti duomenų skirstinio smailumą ar bukumą, yra ekscesas. 

## Šaltiniai
Šiaudėnai I

**Šiaudėnai I** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Tenenių. Yra 4,6 m aukščio vientiso akmens kryžius (pastatytas 1886 metais; akmentašys – Bonifacas Norvaiša). XIX a. pro kaimą ėjo knygnešių kelias.

## Gyventojai

## Nuorodos
* Tenenių apylinkės 

## Šaltiniai
Jurga (miestas)

**Jurga** () – miestas Rusijoje, Kemerovo srities šiaurės vakaruose, Tomės kairiajame krante.

Miestas išsidėstęs prie Novosibirsko-Krasnojarsko kelio; apie 100 km nuo Kemerovo. Geležinkelių mazgas.

Gyvenvietė įkurta 1886 m., o miesto teises gavo 1949 m. Svarbus mašinų pramonės centras. Yra Tomsko politechnikos instituto filialas.

Rajono centras su 84,1 tūkst. gyventojų (2005 m.).

## Nuorodos

* Miesto administracijos svetainė 
* Jurgos mašinų gamyklos neoficiali svetainė
* Herbo istorija
BRICS

**BRICS** – vienų didžiausių pasaulio valstybių grupė, kurią sudaro Brazilija, Rusija, Indija, Kinija, Pietų Afrika, Egiptas, Etiopija, Iranas, JAE ir Indonezija. Pavadinta pagal pirmųjų penkių valstybių narių pavadinimų anglų kalba (**''B**razil, **R**ussia, **I**ndia, **C**hina, **S**outh Africa*) pirmąsias raides.

2009 m. [[Rusija]], [[Brazilija]], [[Indija]] ir [[Kinijos Liaudies Respublika|Kinija]] sukūrė organizaciją *'BRIC**. 2010 m. prie šių šalių grupės prisijungė [[Pietų Afrikos Respublika|PAR]]. BRICS valstybėse – per 40% pasaulio gyventojų. [[BVP]] sudaro apie 10%, kasmet auga 5–10%. Prognozuojama, kad BRICS valstybės pasauline BVP dalimi 2050 m. aplenks [[Didysis septynetas|G7]] valstybes. Siekdamos didinti įtaką, BRICS valstybės 2014 m. įkūrė BRICS Vystymosi banką. Naujasis bankas įkurtas kaip alternatyva vakarietiškiems [[Pasaulio Bankas|Pasaulio bankui]] ir [[Tarptautinis valiutos fondas|Tarptautiniam valiutos fondui]]. Naujasis bankas operuos pinigais infrastruktūros ir vystymo projektams BRICS priklausančioms šalims. Kiekviena šių šalių turės lygią dalį banko valdyme, nesvarbu, koks jos BVP dydis. Kiekviena BRICS narė pažadėjo įnešti vienodą 50 mlrd. dolerių pradinį kapitalą. Bankas įkurtas [[Šanchajus|Šanchajuje]], jo pagrindinis tikslas panaikinti [[Jungtinių Valstijų doleris|JAV dolerio]] dominavimą tarptautinėje prekyboje.

BRICS narės rengia kasmetinius susitikimus. 2023 m. rugpjūčio 22–24 d. susitikimas vyko [[Johanesburgas|Johanesburge]] (PAR). Jame buvo pranešta, kad prie grupės pakviestos prisijungti [[Argentina]], [[Egiptas]], [[Etiopija]], [[Iranas]], [[Saudo Arabija]] ir [[Jungtiniai Arabų Emyratai|JAE]]. Narystė įsigaliojo 2024 m. sausio 1 d.

== Narystė ==
=== Valstybės narės ===


== Ypatumai ==
BRICS valstybėse išleidžiama vis daugiau lėšų, investuojama, kuriami finansų produktai kaip [[investiciniai fondai]], sertifikatai ir t. t. 

* **Brazilija**: žaliavų tiekimas
* **Rusija**: išteklių atsargos, [[nafta]] ir [[gamtinės dujos]]
* **Indija**: didžiausias [[Generiniai vaistai|generinių vaistų]] gamintojas pasaulyje
* **Kinija''': žemas darbo užmokestis, darbuotojų darbštumas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Goldman Sachs-Report: http://www.gs.com/hkchina/insight/research/pdf/BRIC_Layers_03-01-05.pdf 
* BRICS+G: http://www.bricsg.net
Jurga (reikšmės)

**Jurga**:
* Jurga () – Rusijos miestas;
* Jurga – moteriškas vardas.

## Žymios Jurgos
* Jurga Ivanauskaitė – rašytoja, grafikė, keliautoja;
* Jurga Šeduikytė – dainininkė;
* Jurga Švedienė - pribuvėja, gimdymų vandenyje ir namuose pradininkė Lietuvoje.

## Panašu
* Jugra – istorinė sritis dabartinėje Rusijoje;
Ištęsto sinuso dėsnis

**Ištęsto sinuso dėsnis** – biologinės sistemos orientavimosi erdvėje dėsnis, kuomet pasipriešinimo reakcija toliau didėja nukrypimui nuo reikiamos padėties viršijus statų kampą. Pavyzdžiui, jei augalą paversime 45 laipsnius, jo linkimo link įprastos statmenos padėties reakcija bus daug silpnesnė nei pavertus „žemyn galva“ 135 laipsnius.

Ištęsto sinuso dėsnis daugiausia buvo nagrinėjamas gravitropinei reakcijai. Buvo teorijų, teigiančių, jog augalas Žemės traukoje orientuojasi pagal normaliai horizontalią (stiebui statmeną) gravitacijos jėgos vektoriaus komponentę. Ši komponentė lygi gravitacijos jėgai, padaugintai iš nukrypimo nuo horizontalios padėties kampo sinuso. 45 ir 135 laipsnių kampų sinusai lygūs, todėl augalo reakcija (linkimo link vertikalios padėties greitis) abiem atvejais irgi turėtų būti vienoda, tačiau iš tiesų gamtoje taip nėra.

Modeliuojant matematiškai, ištęsto sinuso dėsnis paprastai aproksimuojamas Poul Larsen 1961 m pasiūlyta   formule
:G = g \times a\sin\alpha \times (1-b\cos\alpha)

čia:
::G – reakcijos stiprumas (linkimo greitis), 
::g – laisvojo kritimo pagreitis (centrifugoje ar kosminio skridimo metu buvo tirtos ir nuo 1 g besiskiriančios reikšmės), 
::α – reorientacijos nuo įprastos padėties kampas. 
::a, b – eksperimentiškai nustatomos modelio konstantos, skirtingos įvairiems biologiniams objektams.

Ištęsto sinuso dėsnis yra viena seniai žinomų, tačiau neįmintų biologijos mokslo mįslių.

## Šaltiniai
Taiga (miestas)

**Taiga** (, t. y. „taiga“) – miestas Rusijoje, Kemerovo srities šiaurėje, Kuznecko dubumoje, 119 km į šiaurę nuo Kemerovo. 24,7 tūkst. gyventojų (2005 m.). Pro miestą praeina Transsibiro geležinkelis ir jo atšaka į Belyj Jarą. Mašinų, lengvoji, maisto pramonė. Omsko valstybinės akademijos filialas.

## Istorija

Gyvenvietė įkurta 1896 m. Miesto teises gavo 1925 m.

## Nuorodos
* Miesto informacinis portalas
Jaja

**Jaja** () – upė Rusijoje (Kemerovo ir Tomsko sr.), Čiulymo (Obės intakas) kairysis intakas. Prasideda Kuznecko Alatau kalnuose; teka daugiausia į šiaurę.

Didžiausias intakas – Zolotoj Kitatas (dešinysis).

Užšąlusi gruodžio–balandžio mėnesiais. Laivyba prasideda 114 km nuo žiočių. Prie upės įsikūrusi Jajos gyvenvietė.

## Šaltiniai
Samsung

**„Samsung Group“** () – tarptautinis elektronikos konglomeratas. Būstinė – Seule, Pietų Korėja. Koncerną sudaro keletas įmonių ir padalinių, kuriuos vienija „Samsung“ prekinis ženklas. 1938 m. „Samsung“ įkūrė korėjiečių verslininkas Li Bjon Col. Tuomet tai buvo prekybos įmonė.

## Sporto rėmimas
„Samsung“ yra tarptautinis olimpinių žaidynių partneris nuo 1997.

### Azija
„Samsung“ priklauso Pietų Korėjos futbolo komanda „Suwon Samsung Bluewings“.

### Europa
Remia:
* Anglijoje – Londono futbolo klubą „Chelsea“. (50 mln. JAV dol.),
* Ukrainos futbolo lygą,
* Baltijos krepšinio lygą,
* Latvijos ledo ritulio lygą,
* Estijos jachtų taurę.

„Samsung“ – vienas iš pagrindinių Lietuvos krepšinio federacijos ir nacionalinės krepšinio rinktinės rėmėjų (2006–2008).

### Amerika
Remia JAV nacionalinę amerikietiško futbolo lygą ir Brazilijos „Corinthians Paulista“ sporto klubą.

### Australija
Remia Australijos regbio komandą „Sidnio Roosters“ (1995–1997, 2004–dabar) ir futbolo klubą „Melbourno Victory“. „Samsung“ yra oficialus Rio 2007 „Pan American Games“ partneris.

## Nuorodos
* Oficialus Samsung tinklalapis
Pietų Korėjos ekonomika

**[[Pietų Korėja]]** dėl dinamiškai besivystančios ekonomikos yra laikoma vienu iš Azijos tigrų: dar prieš 50 m. ji buvo izoliuota agrarinė valstybė su Afrikos bei Azijos valstybėms būdinga neišvystyta ekonomika.

## Istorija

Nuo 1960 m. Pietų Korėjos ekonomika ėmė vystytis itin sparčiais tempais ir tapo viena stipriausių pasaulio ekonomikų. Vadinta ekonomikos stebuklu.

1997 m. įvykusi Azijos finansų krizė atvėrė Pietų Korėjos ekonomikos žaizdas: aukštą skolų ir nuosavo kapitalo santykio lygį, didelius įsiskolinimus ir finansų sektoriaus nepriežiūrą.

Tarptautinio fondo dėka pavyko reformuoti ir sustiprinti Pietų Korėjos finansų sistemą.
BVP vidurkiu P. Korėja lenkia kai kurias ES senbuves, gali pasigirti dinamiškesniu augimu nei Europa arba JAV.

## Išnašos
Jaja (gyvenvietė)

**Jaja** () – miesto tipo gyvenvietė Rusijoje, Kemerovo srities šiaurėje, prie Jajos upės ir Transsibiro geležinkelio. Rajono centras. 12,8 tūkst. gyventojų (2005 m.).

Gyvenvietė įkurta 1897 m. Medienos apdirbimo pramonė.
Lukonys

**Lukonys** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurę nuo Subačiaus, prie Marnakos upelio. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, Lukonių koplyčia. Veikia Kupiškio rajono Subačiaus gimnazijos skyrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mama (gyvenvietė)

*Šis straipsnis yra apie gyvenvietę. Apie upę žiūrėkite: [[Mama (upė)]].*

**Mama** () – miesto tipo gyvenvietė Rusijoje, Irkutsko srities šiaurės rytuose, apie 850 km nuo Irkutsko, prie Mamos ir Vitimo upių santakos. 7 tūkst. gyventojų (1989 m.).

Netoliese – moskovito gavyba (eksploatacija nuo XVII a.). Upių prieplauka.
Juodpėnai

**Juodpėnai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Šimonių, 15 km į rytus nuo Kupiškio, 10 km į pietus nuo Skapiškio. Seniūnaitijos centras, veikia Juodpėnų koplyčia. Yra paštas (LT-40009).

## Etimologija

Iš pradžių vadintas ***Titulionimis***, o dabartinį vardą gavo nuo Juodupės upelio (XVIII a. pradžioje taip ir vadintas) – vandenvardinis vietovardis.

## Geografija

Per kaimą teka Kupos intakai Juodupė ir Didžiakarklis. Juodpėnuose per numelioruotą Juodupę pastatytas Uldukių tiltas. Į pietryčius nuo Juodpėnų yra Kepurinės pelkė, botaninis zoologinis draustinis.

## Istorija

Pasak archeologinių radinių, Juodpėnų teritorijoje jau XIV a. gyveno žmonės. Spėjama, jog kaimas susiformavo XVI a. Valakų reformos metu. XVII a. vadintas Titulionimis, priklausė Naruševičiams, vėliau – Tyzenhauzams, kuriems priklausė iki XIX a. pirmos pusės. Vėliau priklausė Mirabelio dvarui.

1861–1915 m. priklausė Puponių valsčiaus Juodpėnų seniūnijai. Juodpėnai minimi XIX a. viduryje. XIX a. pagal gyventojų skaičių buvo didžiausias Kupiškio rajono kaimas. 1918 m. Juodpėnai labai nukentėjo nuo gaisro. 1949 m. lapkričio 20 d. įkurtas Juodpėnų kolūkis, 1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

Spaudos draudimo metais lietuvišką spaudą gabeno Kazimieras Spaičys ir Pranas Pastarnokas, kurie buvo įkūrę ir slaptą mokyklą. Daraktoriumi buvo Jonas Dubindris, taip pat platinęs lietuvišką spaudą. 1903 m. atidaryta mokykla, kuri 1921 m. perkelta į Marcelio Gudo namus Butėnų kaime. 1935 m. įsteigta pradžios mokykla, 1950–1967 m. septynmetė, aštuonmetė, dab. Adomynės mokyklos skyrius. 1952 m. įsteigta biblioteka, 1963 m. medicinos punktas. 1997 m. pastatyta koplyčia.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Kazimieras Spaičys, knygnešys.
* Linas Valbasys (1909–2004) poetas.

## Šaltiniai
Tupikas

**Tupikas** () – gyvenvietė Rusijoje, Užbaikalės krašto rytuose, apie 100 km į šiaurę nuo Mogočios, prie Tungiro upės (Oliokmos intakas). Tungiro Oliokmos rajono centras. 1,0 tūkst. gyventojų (2005 m.). Keliu sujungtas su Mogočia ir Transsibiro geležinkeliu.
Kalviai (Skuodas)

**Kalviai** – kaimas vakarinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, kelio  dešinėje pusėje, 3 km į rytus nuo Lenkimų, 3 km Latvijos sienos, abipus Šventosios.

Per kaimą teka Baltijos jūros intakas Šventoji, o šiauriniu pakraščiu – dešinysis jos intakas Žioklanis. Pietryčiuose plyti Kalvių miškas.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

;Gimė
* Simonas Daukantas (1793–1864), istorikas, rašytojas ir švietėjas.

## Kultūros paveldas
* Kalvių piliakalnis.
* Simono Daukanto gimtinės sodyba. Joje gimė ir iš čia mokytis į Vilnių pėsčias išėjo lietuvių istorikas, rašytojas ir švietėjas Simonas Daukantas (1793–1864). Išlikusi atstatyta (restauruota) klėtelė (svirnas) ir kūdra, pastatytas paminklinis akmuo. Klėtyje įrengta ekspozicija apie S. Daukantą ir iš gretimo Večių kaimo kilusį J. Pabrėžą (1771–1849). 1984 m. Skuodo rajono savivaldybės liaudies meistrai kelią nuo Lenkimų pro Kalvius iki Daukantų sodybą papuošė dekoratyvinėmis rodyklėmis bei skulptūriniais stogastulpiais.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* Kalvių vaizdai
Lukštai

**Lukštai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 11 km į šiaurės rytus nuo Rokiškio, prie Šaltojos upelio. Seniūnaitijos centras. Stovi Lukštų šv. apaštalo evangelisto Jono bažnyčia (pastatyta 1925 m.), veikia Lukštų pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-42066), Lukštų kaimo etnografinis muziejus, įkurtas Laimos Garuolienės ir Gražinos Dapkuvienės.

Apylinkėse – nedideli miškai (Sniegių, Rubikių, Barkūriškio). Kaime kertasi keliai  ir . Į pietus nuo kaimo stūkso Lukštų piliakalnis su senovės gyvenviete. Kaime rastas pilkapis (Švedkapis).

## Istorija

Vietovė (ežeras, upė ir piliakalnis) *Luxten* pirmą kartą paminėta 1545 m. liepos 27 d. Livonijos ir Lietuvos sienų aprašyme.

Lukštuose rastas akmeninis gludintas kirvis keturkampe pentimi (saugomas Rokiškio muziejuje).

1860 m. Lukštų palivarkas priklausė Rokiškio dvarui. LTSR metais – kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė ryšių skyrius, felčerių ir akušerių punktas, aštuonmetė mokykla, biblioteka.

1972 m. prie Lukštų prijungtas Šilynės kaimas, Vincentavos ir Pramislavos viensėdžiai.

## Gyventojai

## Galerija

Lukštai, biblioteka.JPG|Biblioteka
Lukstu.jpg|Lukštų bažnyčia
Lukštai, Lithuania - panoramio (10).jpg|Lukštų sodybos


## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Pasikliautinasis intervalas

**Pasikliautinas intervalas** – statistinio eksperimento, aprašomo parametriniu modeliu, nežinomo skaliarinio parametro, pvz., aritmetinio vidurkio, θ intervalinis įvertinys. Tikimybė, jog vidurkis iš tiesų yra šiame intervale, vadinama reikšmingumo lygmeniu (moksle paprastai pakanka 0,95).

Pateikiamame pavyzdyje, kairiajame variante matavimai A ir B statistiškai patikimai skiriasi tarpusavyje. Dešiniajame variante, nors stulpelių aukščiai ir skirtingi, dydžiai tarpusavyje statistiškai **nesiskiria**, nes pasikliautini intervalai persikloja.

## Skaičiavimas
Biologijoje ir giminingose srityse pasikliautini intervalai paprastai skaičiuojami pagal dvi formulės:

:  \sigma = \sqrt{\frac{1}{n - 1}\sum_{i=1}^n{ (x_i - \bar{x})^2}} ,

kur n yra matavimų skaičius,  \bar{x}  – matavimų aibės aritmetinis vidurkis ir xi – i - ojo matavimo reikšmė. Tada didžiausia reikšmė, kuria gali skirtis nustatytas vidurkis nuo realiai esančio (esant pasirinktajam pasikliovimo lygmeniui, yra:

:  a =  \frac{t(n, P) \sigma}{\sqrt{n}} ,

čia t(n, P) – Studento koeficientas esant n-1 laisvės laipsnių (mūsų atveju n yra matavimų skaičius) ir P pasikliovimo lygmeniui. Šis koeficientas skaičiuojamas gana sudėtingai, bet jis gali būti randamas iš įvairių lentelių. Jo reikšmė dažniausiai svyruoja tarp 2 ir 3.

Būna ir sudėtingesnių matematinių metodų rezultatų patikimumui įvertinti.

Rengiant mokslinį straipsnį spaudai, visada būtina apskaičiuoti išmatuotų rezultatų pasikliautinus intervalus. Darbai, kuriuose šitai nepadaryta, nelaikomi iš tiesų moksliniais ir bet kurių rimtesnių žurnalų yra atmetami.

## Šaltiniai
Miliūnai

**Miliūnai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Lukonių. Kaimo pakraščiais teka Marnaka ir jos intakas Marnaka, rytuose dunkso Girelės miškas. Keliai į Kupiškį, Gudgalį, Akmenius ir Varaniškius. Yra koplyčia.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Miliūnuose 1927 m. kovo 31 d. gimė žurnalistas, redaktorius, knygų leidėjas, humanitarinių mokslų daktaras Vilius Užtupas.

## Šaltiniai
Žiliškiai

**Žiliškiai** (iki 2025 m. ***Žiliškiai I***) – kaimas Panevėžio rajono savivaldybės šiaurės rytuose, apie 25 km nuo Panevėžio, 2 km nuo magistralės Panevėžys–Daugpilis. Per kaimą teka Marnakos upelis. Yra Žiliškių koplyčia, statyta 1899 m. Šalia koplyčios – kapinės, seniausi išlikę paminklų įrašai datuojami XIX a. 2007 m. kaime buvo 10 sodybų. Sovietmečiu Žiliškiuose buvo apie 30 sodybų, tačiau jos melioravimo metu nugriautos.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
     
Kaime vaikystėje gyveno kalbininkas Aleksandras Vanagas. Kaimo kapinėse palaidotas poetas Juozas Mėdžius.

## Šaltiniai
Lapkasiai (Akmenė)

**Lapkasiai** – kaimas vakarinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Ventos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Sablauskiai

**Sablauskiai** – kaimas centrinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 16 km į šiaurės rytus nuo Ventos, prie Šventupio. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias .

Veikia Sablauskių pagrindinė mokykla, biblioteka (nuo 1953 m.). Klinties telkinys, Sablauskių tvenkinys.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Alfonsas Jonas Navickas (1936–2025) – poetas, vertėjas, publicistas.

## Šaltiniai
Žerkščiai

**Žerkščiai** – kaimas vakarinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, į pietvakarius nuo Ventos miesto, kitapus Ventos upės. Stovi Ventos tiltas. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Užpelkiai (Akmenė)

**Užpelkiai** – kaimas vakarinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 4 km į pietvakarius nuo Ventos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šiurkiškės

**Šiurkiškės** – kaimas vakarinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, Ventos reg. parke, Purvių miške. Kaime yra saviti apžadų kapeliai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerėžiai

**Kerėžiais** vadinami kaimai:

* Akmenės rajone:
** Papilės seniūnijoje (Kerežiai),
** Naujosios Akmenės seniūnijoje;
* Kelmės rajone.
Skaitmeninis maoizmas

**Skaitmeninis maoizmas** (pažodžiui iš ) – teorija, pagal kurią žiniatinklio (pvz., *[[Web 2.0]]*) bendruomenė arba jame veikianti asmenų grupė kaip žinių internete skleidimo subjektas nulemia įvykius, prisideda prie viešosios nuomonės formavimo, ignoruojant tikrovę, iškreipiant jos faktus, kai kolektyvas apsprendžia individo „tikrąją“ gyvenimo istoriją ir pateikiant atitinkamus vertinimus.

## Istorija

Kompiuterių mokslo dėstytojas bei muzikas *[[Jaron Lanier]]* XX a. 9 dešimtmetyje sukūrė eksperimentinį filmą, kuris vieną vienintelį kartą buvo parodytas kino festivalyje. Laisvojoje enciklopedijoje atsidaro įrašas, priskiriantis informologą *Jaron Lanier* kino filmų režisieriams. *Jaron Lanier* bandė ištrinti klaidinantį įrašą koletyviai kuriamoje Vikipedijoje, bet nesėkmingai netgi po daugelio bandymų. *Lanier* vėliau aplankė žurnalistai, besidomintys naujojo kino režisieriaus karjera. Po šių įvykių buvo publikuotas esė ciklas,– taip pasirodė straipsnis „Digital Maoism“ (serijoje „Original Edge Essays“ interneto forume www.edge.org).

## Nuorodos
# www.edge.org tinklalapis
# Jaron Lanier. Das so genannte Web 2.0, Digitaler Maoismus  vokiečių k.
Erotinė fotografija

**Erotinė fotografija** – fotografijos žanras, kuriam būdingi erotikos motyvai. Erotinės fotografijos nuotrauka dažnai vadinama aktu.

## Istorija

Nuo pat savo atsiradimo fotografija vaizdavo žmogų ir jo kūną. 1841 m. Prancūzijoje buvo išleistas pirmasis vadovėlis aktų fotografams. Keletą dešimtmečių fotografiniai aktai buvo gana nedrąsūs, moterys ir vyrai jose būdavo prisidengę intymias vietas, fotoateljė modeliuojamos buduaro ar haremo scenos. Sueitis fotografijoje pasirodė apie 1900 metus. Tuo metu daugelyje Europos šalių erotika nebuvo skiriama nuo pornografijos, ją draudė įstatymai, tad kiekvienos erotinės nuotraukos demonstravimas tapdavo sensacija. Apie 1930 metus erotinė fotografija ėmė vystytis dviem kryptimis:

* dviejų žmonių intymų bendravimą vaizduojančios nuotraukos, kuriomis būdavo iliustruojamos įvairios šviečiamojo pobūdžio knygos arba puošnūs albumai; šios krypties fotografija svariai prisidėjo prie lytinio gyvenimo liberalizacijos;
* juodojoje rinkoje platinamos tiesioginį lytinį aktą vaizduojančios nuotraukos, palaipsniu itin suvulgarėjusios ir tapusios pornografijos žanru.

Šiuo metu erotinė fotografija naudojama puošniuose kalendoriuose, aktų albumuose, erotiniuose žurnaluose, kortose, internete ir kt.
Vaizdas:Chiaroscuro male nudity.jpg|Erotinis vyro nuogo tyrimas
Vaizdas:Violinist.png|Moters smuikininkės erotinis aktas.
Vaizdas:Nude recumbent woman by Jean-Christophe Destailleur.jpg
Vaizdas:Female nude by Charles Gilhousen.jpg|Erotinis atvirukas nuo 1919 m
Miroslavo Švč. Trejybės bažnyčia

**Miroslavo Švč. Trejybės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Miroslavo kaime, 12 km į pietvakarius nuo Alytaus. Istoristinė, turi neoklasicizmo ir neobaroko bruožų.

## Istorija

Miroslavo parapija įkurta 1719 m. pastačius medinę bažnyčią, jai skirti 8 kaimai. 1744 m. pastatyta nauja bažnyčia. Metrikų knygos rašytos nuo 1746 m. LDK iždininkas Antanas Važinskis su žmona Terese 1763 m. pastatė naują medinę bažnyčią ir įkurdino marijonų vienuolyną. Vienuoliai įsteigė mokyklą. Į bažnyčią 1835 m. trenkė žaibas, ji sudegė. Pastatyta laikina, 1847 m. – nauja mūrinė bažnyčia (valdžia skyrė 75 000 rublių pašalpą) ir vienuolyno rūmai.

1864 m. vienuolynas uždarytas. Marijonas kunigas Vincentas Grincevičius už išeinančiųjų į 1863 m. sukilimą prisaikdinimą 1864 m. ištremtas į Sibirą. 1895–1910 m. Miroslave klebonavęs Antanas Radzinskas 1897 m. atnaujino ir pailgino bažnyčią, pristatė dvi koplyčias. 1906 m. įsikūrė „Žiburio“ draugijos skyrius (pirmininkas kunigas K. Stankaitis). Jis 1907 m. įsteigė biblioteką-skaityklą, surengė Miroslave pirmą viešą vakarą.

Atsitraukdami Rusijos kareiviai 1914 m. bažnyčią susprogdino. 1917 m. parengtas jos atstatymo projektas. Pamaldos laikytos buvusioje prieglaudoje.

Kunigas Juozapas Lelešius su parapijiečiais bažnyčią atstatė 1918–1929 m. 1944 m. bažnyčia apniokota, po karo klebonas Antanas Šilingas ją suremontavo.

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, turi neoklasicizmo ir neobaroko bruožų, dvibokštė, su trisiene apside, prieangiu. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

## Galerija

Miroslavas church2.jpg|
Miroslavas church3.jpg|
Miroslavas church4.jpg|


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* 
* Vyskupijos informacija
Avižliai

**Avižliai** – kaimas vakarinėje Akmenės rajono savivaldybės dalyje, 2 km į pietvakarius nuo Ventos.

## Istorija

1923 m. čia buvo 49 ūkiai, veikė Avižlių pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Diegamakštė

**Diegamakštė** (arba koleoptilė) – vienskilčių augalų daigo organas, padedantis jam tankioje žemėje prasiskverbti į paviršių. Diegamakštes turi kviečiai, kukurūzai ir kiti panašūs augalai.

Diegamakštė yra cilindro formos vamzdelis, kurio uždaras ir šiek tiek nusmailėjęs viršutinis galas skverbiasi aukštyn. Ji gerai orientuojasi pagal šviesą (fototropizmas) ir žemės trauką (neigiamas geotropizmas), prireikus keisdama augimo kryptį link šviesos ir nuo Žemės centro. Koleoptilės viduje yra jos saugomas pirminis lapelis, kuris irgi auga, tačiau iš pradžių lėčiau. Lapelis prie koleoptilės nėra priaugęs, juos galima nelabai sunkiai atskirti vieną nuo kito. Koleoptilė susideda iš gana vienodų ląstelių, kurios visos prisitaikę labai greitai augti tįstamuoju augimu. Išilgai vamzdelio šonų eina du augimui reikalingą vandenį teikiantys vandens indai.

Kviečio koleoptilė geriausiai išsivysčiusi ir greičiausiai auga maždaug trečiąją daigo dygimo dieną.

Koleoptilei pasiekus dirvožemio paviršių, jos augimas sustoja, ir lapelis, praaugęs visą jos ilgį ir prapėšęs viršų, toliau auga vienas.

Koleoptilė yra svarbus augalų biocheminių tyrimų mokslo objektas.
Aldi

**Aldi grupė** (, visas pavadinimas **AL**brecht **DI**scount) – tarptautinių holdingo bendrovių, veikiančių mažmeninės prekybos srityje, tarptautinių bei Vokietijos koncernų tinklas ir įmonių grupė.
Aldi grupę sudaro „Aldi Nord“ ir „ALDI SÜD“.

## Istorija

Karlo ir Theo Albrechtų motina 1913 metais Eseno priemiestyje atidarė nedidelę parduotuvę. 1945 m. Broliai perėmė motinos verslą ir netrukus netoliese atidarė dar vieną prekybos centrą. Iki 1950 m. Broliams Albrechtams priklausė 13 parduotuvių Rūro slėnyje.1960 m. Broliai pasidalino įmonę dėl ginčo, ar jie turėtų pardavinėti cigaretes. 1962 m. jie įvedė pavadinimą „Aldi“ - sutrumpintai nuo „Albrecht-Diskont“. „Aldi Nord“ ir „Aldi Süd“ buvo finansiškai ir teisiškai atskirti nuo 1966 m.

„Aldi“ pradėjo plėstis tarptautiniu mastu 1967 m., kai „Aldi Süd“ Austrijoje įsigijo maisto prekių tinklą „Hofer“. „Aldi Nord“ savo pirmąsias parduotuves Olandijoje atidarė 1973 m., o paskui sekė ir kitos šalys. 1976 m. „Aldi Süd“ Ajovoje atidarė savo pirmąją parduotuvę JAV. Po Vokietijos suvienijimo ir griuvus geležinei uždangai, Aldi sparčiai plėtėsi.

## Dukterinės įmonės

### Hofer

Mažų kainų prekybos tinklas „Hofer“ buvo įkurtas 1962 m. Helmuto Hoferio Austrijoje. Po penkerių metų tinklo valdymą perėmė „Aldi Süd“.

### Trader Joe’s

Pirmoji parduotuvė pavadinta „Trader Joe“ duris atvėrė 1967 metais. Parduotuvės buvo pavadintos įkurėjo Joe Coulombe, vardu. 1979 metais parduotuves nusipirko Aldi Nord savininkas Theo Albrecht.

## Parduotuvių tinklas

### Vokietijoje

Vienintelė šalis, kur yra „Aldi Nord“ ir „Aldi SÜD“ kartu. Ši siena tarp „Aldi Nord“ ir „Aldi Süd“ Vokietijoje yra vadinama Aldi pusiauju. Ši riba eina ties Vestmiunsterlandu, Miulheimu prie Rūro, Vermelskirchenu, Gumersbachu (Gumersbache yra „ALDI Süd“ ir „ALDI Nord“ filialai), Zygenu (Zygene yra ir „ALDI Süd“ ir „ALDI Nord“ parduotuvės), Marburgu, į rytus iki „ALDI Süd“ Fuldoje. Buvusioje Rytų Vokietijoje yra „Aldi Nord“, išskyrus vieną „ALDI Süd“ Zoneberge, Tiuringijoje, kurios flialas yra Bavarijoje.

Witten-Bommern Aldi.jpg|Moderni „Aldi Nord“ parduotuvė Vitene
Aldi Freren.jpg|„Aldi Nord“ parduotuvė Frerene
15-05-26-Aldi-Nord-Innenansicht-RalfR-DSCF5923.jpg|„Aldi Nord“ 2015
15-05-26-Aldi-Nord-Innenansicht-RalfR-DSCF5925.jpg|„Aldi Nord“ parduotuvėje prie kepinių
15-05-26-Aldi-Nord-Innenansicht-RalfR-DSCF5926.jpg|„Aldi Nord“ parduotuvėje prie šaldytuvų
ALDI - Conder ACT.jpg|„Aldi SÜD“ parduotuvė Kanberoje
Aldi Zentrale MH.PNG|„Aldi Süd“ būstinė Miulheime prie Rūro
Weissenstein Weissenbach HOFER-Logistik-Center 11122010 533.jpg|„Hofer“ būstinė Veisentšteine
Aldi-Pfandrückgabeautomat.JPG|„Aldi Süd“ taromatas
Aldi backshop.jpg|„Aldi Süd“ kepinių aparatas


### Lietuvoje
2021 m. „Aldi“ tinklas buvo nusprendęs plėstis Lietuvoje, tačiau po to sustabdė nekilnojamo turto paieškas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
Mitkaičių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia

**Mitkaičių Švč. Mergelės Marijos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Mitkaičių kaime, 5 km į šiaurės rytus nuo Nevarėnų, dešiniajame Starkupio (dešinysis Pievio intakas) slėnio krante.

## Istorija

Mitkaičių kapinėse 1829 m. iškilusios koplyčios statybą parėmė vietos dvarininkai: Jurgis Daukantas (generolo leitenanto Teodoro Daukanto senelis) 1892 m. dovanojo 60 dešimtinių žemės. Po Antrojo pasaulinio karo koplyčia tapo bažnyčia.

## Architektūra

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su šonine zakristija.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vyskupijos informacija
Milašaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia

**Milašaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Milašaičių kaime, 4 km į šiaurę nuo senojo Žemaičių plento, prie kelio . Turi liaudies architektūros bruožų.

## Istorija

Januška-Januškevičius 1786 m. Milašaičiuose pastatė medinę koplyčią. Nauja medinė koplyčia pastatyta 1855 m. Jai 1867 m. paskirtas kunigas, koplyčia tapo Betygalos parapijos filija. 1903–1905 m. remontuota, suveržtos sienos.

## Architektūra

Bažnyčia turi liaudies architektūros bruožų, stačiakampio plano, su 2 bokšteliais. Šventoriuje yra kapinės.

## Galerija

Milašaičių bažnyčia (Raseiniai) (3).JPG|Priekis
Milašaičiai, bažnyčios apsidė.JPG|Galinė dalis – apsidė
Milašaičiai, bažnyčioje.JPG|Interjeras
Milašaičiai, bažnyčios balkonas.JPG|Vargonų choras
Milašaičiai, bažnyčia, dumplės.JPG|Vargonų dumplės
Milašaičiai, kryžius.JPG|Bokštelio kryžius


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Arkivyskupijos informacija
Mickūnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia

**Mickūnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Mickūnų miestelyje, 15 km į rytus nuo Vilniaus, prie kelio . Ankstyvojo klasicizmo stiliaus. Mišios laikomos lenkų kalba ir lietuvių kalba.

## Istorija

Vilniaus katedros kanauninkas Juozapas Puzinas (nuo 1740 m. Livonijos vyskupas) 1733 m. pastatė koplyčią. Ji priklausė Lavoriškių parapijai.

1826 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. 1869 m. uždaryta, 1871 m. paversta stačiatikių cerkve. Katalikai pastatą atgavo tik 1918 m. Bažnyčia 1922 m. suremontuota, 1923 m. įkurta parapija. 1935 m. bažnyčia restauruota.

Klebono Aleksandro Liachovičiaus rūpesčiu ir parapijiečių lėšomis 1969 m. suremontuota.

## Architektūra

Bažnyčia ankstyvojo klasicizmo stiliaus, stačiakampio plano, su bokšteliu. Priekyje stovi varpinės bokštas.

## Galerija

Mickūnai, bažnyčia.JPG|Bažnyčia 2016 m.
Mickūnai. Bažnyčia.JPG|Nuo kapinių pusės


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos

* Parapijos informacija
* Mickūnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija
Metelių Kristaus Atsimainymo bažnyčia

**Metelių Kristaus Atsimainymo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Metelių kaime, vakarinėje Metelio ežero pakrantėje. Klasicistinė, turi neobaroko architektūros bruožų.

## Istorija

Povilas Sapiega 1619 m. pastatė bažnyčią, jai dovanojo dešimtinę iš Metelių dvaro, Padusio kaimą (4 valakai su 6 šeimomis) ir dar 3 valakus; įkurta parapija. 1655 m. bažnyčią sudegino Rusijos kariuomenė. Vėliau pastatyta laikina maldykla. Ją retkarčiais aptarnaudavo Simno klebonas. Po 1711 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. Nuo 1750 m. rašytos metrikų knygos. 1784 m. paskirtas klebonas Motiejus Riškevičius bažnyčią rado be bokštų, kiauru stogu. 1785 m. gerokai remontuota, pastatyta nauja varpinė. 1807 m. rugpjūčio 12 d. į medinę bažnyčią trenkė žaibas ir ji sudegė.

Kunigas Ignas Žibanavičius 1807 m. pastatė koplyčią, 1819–1822 m. – dabartinę mūrinę bažnyčią. Ją 1825 m. konsekravo pavyskupis Augustinas Polikarpas Marcejevskis. 1885 m. bažnyčiai pristatyti bokštai, iš naujo išmūryti pamatai, pažemintas stogas. Po 1890 m. kunigas Vincentas Jurgilas pamokslus pradėjo sakyti ir giedoti lietuviškai. 1905 m. pastatyta mūrinė klebonija ir prieglauda. 1914 m. Rusijos kareiviai išsivežė 3 bažnyčios varpus. 1906 m. įsteigtas „Žiburio“ draugijos skyrius, 1907 m. įkurta biblioteka-skaitykla. Bažnyčioje 1909 m. įrengti J. Garalevičiaus pagaminti vargonai. 1914 m. pradėti statyti „Žiburio" namai. 

## Architektūra

Bažnyčia klasicistinė, turi neobaroko architektūros bruožų, stačiakampio plano, dvibokštė, su siauresne ir žemesne apside. Šventoriaus tvora mūrinė. Jame stovi mūrinė varpinė, vienaaukštė klebonija.

## Galerija

Meteliai3.JPG|Varpinė
Meteliai4.JPG|Klebonija
Meteliai, šventorius.JPG|Šventorius
Meteliai, bažnyčia.JPG|Galinė dalis


## Šaltiniai
* 

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Meškuičių šv. Stanislovo bažnyčia

**Meškuičių šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Meškuičių miestelyje, 1,4 km į pietryčius nuo magistralinio kelio , tarp dešiniųjų Mūšos intakų Tautinio ir Voverkio. Istoristinė, turi neogotikos bruožų.

## Istorija

Šiaulių klebono Liauksmino rūpesčiu 1677 m. Meškuičiuose pastatyta medinė bažnyčia. Ji buvo Šiaulių parapijos filija. Bažnyčiai 1681 m. dovanoti 4 valakai žemės, vyskupas ją perdavė Šiaulių klebonui. Sunykusi bažnyčia 1792 m. atstatyta. XIX a. iki 1863 m. veikė parapinė mokykla. 1844 m. įsteigta parapija. Bažnyčia 1857 m. gerokai remontuota ir dekoruota.

Gyventojai 1893 m. prašė Vilniaus generalgubernatoriaus leidimo pasistatyti mūrinę bažnyčią. Valdžia leido statyti tik medinę. Tokios parapijiečiai nenorėjo. Kai 1896–1899 m. bažnyčių atstatymui nereikėjo valdžios leidimo, Meškuičiuose per 1897 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia (darbais rūpinosi klebonas Kazimieras Gaudešius). Ją 1920 m. konsekravo vyskupas Pranciškus Karevičius. Kauno metropolijos kurijos iniciatyva 1934 m. įsteigta altarija.

Po Antrojo pasaulinio karo iš Meškuičių į Kryžių kalną (6 km) eidavo maldininkų procesijos. Meškuičiuose 1968–1986 m. klebonavo Jonas Aleksiūnas (1901–1987).

## Architektūra

Bažnyčia istoristinė, turi neogotikos bruožų, su trisiene apside, dvibokštė. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora akmenų mūro, su arkiniais vartais. Virš jų yra Kristaus, nešančio kryžių, statula.

## Galerija

2007 07 13 Meskuiciaibaznycia1.jpg|Bažnyčia 2007 m.
Meskuiciai1.jpg|Vakarinis fasadas
Meskuiciai2.JPG|Šv. Marijos statula vakarinio fasado viršūnėje
Meskuiciai3.JPG|Jėzaus Kristaus statula virš bažnyčios vartų
2010 07 10 1Meškuičiai04.JPG|Bažnyčios vargonai
2010 07 10 1Meškuičiai13.JPG|Bažnyčios altorius
2010 07 10 1Meškuičiai14.JPG|Bažnyčios altorius
2010 07 10 1Meškuičiai45.JPG|Bažnyčios lubų plafonas


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos

* Meškuičiai. Šv. Stanislovo parapija (Siauliuvyskupija.lt)
* Meškuičių šv. Stanislovo bažnyčia *panoramas.lt*