Darkiemis

:: *Apie miestą Čeliabinsko srityje žr. [[Oziorskas (Čeliabinskas)]]*.

**Darkiemis** (, nuo 1938 m. birželio 2 d. *Angerapp*, nuo 1946 m. ***Oziorskas***, ) – miestas Rusijoje, Kalininrado srities pietrytinėje dalyje, 33 km į pietryčius nuo Įsruties, prie sienos su Lenkija, geležinkelio ir plentų sankryžoje. Oziorsko rajono ir Oziorsko miesto gyvenvietės centras. Per miestą teka viena Priegliaus ištakų Angrapė.

## Etimologija

Liaudies etimologija aiškina, kad karalius Frydrichas Vilhelmas I, pasiteiravęs gyvenvietės vardo, išgirdo atsakymą „Dar kiemas“ (t. y. vis dar kaimas), tad suteikė jam miesto teises ir herbą. Užėjus sovietams, 1946 m. rugsėjo 7 d. miestui suteiktas rusiškas *Oziorsko* vardas.

## Istorija

Darkiemio apylinkėse rasta seniausių vakarų baltų žmonių būstų: Menturio durpyne (2 km į šiaurės vakarus nuo Darkiemio) iš mezolito, Žiedmario gyvenvietės (Cedmaro gyvenvietės) – iš neolito laikotarpio. Nadruvių gyvenvietė kūrėsi prie jų pilies. Jas abi kryžiuočiams sunaikinus, nuo 1338 m. netoliese kūrėsi vokiečių kolonistų gyvenvietė.

Pirmą kartą Mažosios Lietuvos gyvenvietė Darkiemis (*Dargekeym*) minimas 1539 m., 1557 m. minimas *Darkiem*. Miestas plėtėsi 1724 m. pastačius tiltą per Ungurą ir vandens malūną. Per didžiąją vokiečių kolonizaciją 1725 m. Prūsijos karalius Frydrichas Vilhelmas I suteikė Kulmo teisę ir herbą. Nuo tada šalia atstatyto Senojo Darkiemio, kuriame gyveno beveik vieni lietuvninkai, suplanuotas Naujasis Darkiemis – čia kūrėsi daugiausia kolonistai vokiečiai. 1615 m. pastatyta evangelikų liuteronų bažnyčia. Ji perstatyta 1752 m. ir 1842 m., sovietinės okupacijos metais suniokota. 1886 m. pirmąkart Vokietijoje miesto gatves Darkiemyje apšvietė elektra.

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Darkiemio apskrities Vėdarų valsčiaus, nuo 1818 m. Darkiemio apskrities administracinis centras. Priklausė Darkiemio parapijai.

1938 m. naciai miestą pervadino *Angerapp*. Per Antrąjį pasaulinį karą apie 1/3 miesto sugriauta, 1945 m. užimtas TSRS kariuomenės. Nuo 1946 m. priklauso Rusijos Kaliningrado sričiai, 1946 m. balandžio 7–rugsėjo 6 d. Darkiemio rajono (), vėliau Oziorsko rajono centras.

|}

## Ekonomika

Nuo XIX a. vidurio mieste veikė 3 spaustuvės, geležies liejykla, mašinų dirbtuvės, dideli vandens malūnai, elektros lentpjūvė. 1880 m. prie malūno užtvankos pastatyta nedidelė hidroelektrinė, o miestelis tapo pirmuoju Rytų Prūsijos miestu, kurio gatves 1886 m. apšvietė elektra. 2000 m. hidroelektrinė vėl pradėjo veikti.

Mieste išvystyta spausdintinių plokščių, automobilių žvakių gamyba, maisto (sviestas, sūris) pramonė.

## Gyventojai

### Lietuviai

Oficialios statistikos duomenimis, 1825 m. tik 15 proc. Darkiemio apylinkių gyventojų priskirti lietuviams. Paskutinės pamaldos lietuvių kalba laikytos 1890 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Norbertas Stankevičius. Trys miestai: Darkiemis, Girdava, Frydlandas. Fotoalbumas. – Vilnius, IN VIA, 2008. 80 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-9984-2-6
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.