open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petronėlė Orintaitė

**Petronėlė Orintaitė-Janutienė** (1905 m. vasario 18 d. Liepalotuose, Lukšių valsčius – 1999 m. gruodžio 16 d. Los Andžele, JAV) – Lietuvos pedagogė, poetė, prozininkė, visuomenės veikėja.

## Biografija
Lankė Keturnaujienos pradžios mokyklą. 1925 m. baigė Vilkaviškio gimnaziją. 1929 m. baigė Lietuvos universiteto Humanitarinių mokslų fakultetą.

1929 m. mokytojavo Tauragės mokytojų seminarijoje, 1930 m. Mažeikių gimnazijoje, 1931 m. Vilkaviškio gimnazijoje. 1932–1937 m. Šiaulių gimnazijos lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja, vadovavo gimnazijos literatų būreliui, organizavo mieste švietėjiškus renginius.

1936 m. buvo vienintelė Salomėjos Nėries sutuoktuvių Paryžiuje su skulptoriumi Bernardu Buču liudininkė. 1937–1939 m. dirbo Kaune, 1939–1943 m. Vilniuje, 1943 m. vėl Vilkaviškyje.

1939 m. susituokė su teisininku Kaziu Januta (1912-2006), sūnus Donatas Januta (g. 1941 m.).

1944 m. pasitraukė į Vokietiją, 1945–1949 m. dėstė lietuvių kalbą ir literatūrą Augsburgo lietuvių gimnazijoje. 1949 m. persikėlė į Čikagą (JAV), 1959 m. – į Los Andželą.

Palaidota Meištų kapinėse (Kudirkos Naumiestis). 2005 m. Keturnaujienos kaime pastatytas skulptoriaus Juliaus Narušio sukurtas paminklas rašytojai, pradinėje mokykloje – jai skirtas muziejus.

## Kūryba
Pirmuosius ėilėraščius paskelbė 1926 m., kūrė knygeles vaikams. Slapyvardžiai: *Zanavykų Ašara*, *Petro Nella*, *Balė Vaivorytė*, *Balė Voveraitė*. Eilėraščius ir apsakymus spausdino „Naujojoje vaidilutėje“, „Naujojoje Romuvoje“, „Lietuvos aide“, „Dienovidyje“, „Eglutėje“ ir kt. 1965 m. išleido atsiminimus apie Salomėją Nėrį „Ką laumės lėmė“. Nuo 1992 m. Lietuvos rašytojų sąjungos narė. Realistinėje lietuvių prozoje brėžė feministinę kryptį.

Poezijos rinkiniai:
* Vingių vingiai, 1930 m.
* Dirvonų dukterims, 1939 m.
* Šulinys sodyboje, 1951 m.
* Legendų liepsnos, 1986 m.

Apsakymų rinkiniai:
* Iš sostinės, 1932 m.
* Jurgučio pieva, 1938 m.
* Marti iš miesto, 1948 m.

Romanai:
* Paslėpta žaizda, 1934 m.
* Daubiškės inteligentai, 1937 m.
* Ką laumės lėmė Liepalotų medynuose, Biografija, 2006 m.

## Šaltiniai

## Literatūra
* J. Kundrotas. Gyvenimas kaip legenda, 2000 m.
* V. Čeplinskas. Pokalbiai, 2000 m.
* Petronėlė Orintaitė: bibliografinė rodyklė, 1925-2000 (sud. Dalia Striogaitė). - Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2002 - 107 p.
* Petronėlė Orintaitė – rašytoja ir rašytojų mokytoja: prisiminimai, straipsniai, eilėraščiai (sud. Birutė Juškienė, Asta Velioniškienė). - Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 2005. - 54 p. - ISBN 9986-39-391-4

## Nuorodos
* Petronėlė Orintaitė. „...koks trumpalaikis laimės vainiko žydėjimas!“
* Mano mokytoja // XXI amžius, Nr. 17 (1318), 2005-03-02
Teofilis Petraitis

**Teofilis Petraitis** (1896 m. lapkričio 7 d. Adomiškėse, Marijampolės valsč. – 1978 m. gruodžio 18 d. Čikagoje, JAV) – dailininkas tapytojas, pedagogas.

## Biografija

Mokėsi Marijampolės gimnazijoje, 1922–1925 m. Kauno meno mokykloje.

1925–1944 m. dėstė piešimą Šiaulių berniukų ir mergaičių gimnazijose, 1942–1944 m. Šiauliuose vedė piešimo kursus. 1942–1943 m. Šiaulių miesto dailininkų sąjungos pirmininkas.

Nuo 1949 m. gyveno JAV.

Nuo 1927 m. dalyvavo beveik visose Lietuvoje rengtose dailės parodose. Tapė aliejinės tapybos kompozicijas, liejo akvareles. 1984 m. Čikagoje surengta pomirtinė personalinė paroda.

## Išnašos
Aon Center (Čikaga)

**Aon Center**  (Aon Centras) – dangoraižis Čikagoje, Ilinojuje, 83 aukštų, trečias pagal aukštį pastatas Čikagoje po Willis Tower. 1972–1973 m. pastatas buvo aukščiausias Čikagoje.

Aon Center buvo pradėtas statyti 1970 m., baigtas 1972 m. Pastato aukštis siekia 346,3 metrus, yra 83 aukštai. 2003 m. pradžioje Aon Centras buvo parduotas už 465 mln. JAV dolerių.

Pastato adresas: *200 East Randolph Street, Chicago, Illinois 60601*.

## Taip pat skaitykite
* Aukščiausių pastatų Čikagoje sąrašas
Glaciologija

**Glaciologija** ( – ledas, šaltis) – mokslas apie ledynus, bendrąja prasme apie ledą ir su juo susijusius fizinius procesus.

Glaciologija yra tarpdisciplininis mokslas, jungiantis kai kuriuos geofizikos, geologijos, fizinės geografijos, geomorfologijos, klimatologijos, meteorologijos, hidrologijos, biologijos bei ekologijos aspektus. Dėl ledynų įtakos žmonėms yra taip pat susijęs su žmonių geografija bei antropologija. Įtraukia ir kitų planetų ledynų tyrinėjimą (Marso, Jupiterio palydovo Europos).

Pagrindinės tyrinėjimo sritys – ledynų istorija bei praeities apledėjimų modeliavimas, ledynų įtaka klimatui, klimato įtaka ledynams, ledo judėjimo dinamika, ledynų įtaka erozijai bei geomorfologijai, gyvybės formos ledynuose. Glaciologija yra poliarinių tyrimų pagrindas.
Viktoras Katilius

**Viktoras Katilius** (1910 m. lapkričio 24 d. Igliaukoje, Marijampolės valsčius – 1993 m. liepos 4 d. Kaune) – Lietuvos rašytojas, vertėjas, intelektualinio tipo prozininkas.

## Biografija
1928 m. pradėjęs Lietuvos universitete studijuoti mediciną, 1937 m. baigė Humanitarinių mokslų fakultetą. 1937–1939 m. dėstė lietuvių kalbą ir literatūrą Šiaulių gimnazijoje, vėliau – Kybartų, Marijampolės, Kėdainių, Kauno mokyklose. 1945 m. išleido pirmąjį pokario metais vadovėlį „Literatūra mokyklai“. 1946–1947 m. Grožinės literatūros leidyklos redaktorius.

Už Lietuvos partizanų spaudos skaitymą ir platinimą 1947 m. nuteistas 5 metams. 1950 m. paleistas iš Jakutijos lagerio, dirbo matininko padėjėju, žuvų įmonės raštininku, statybos sandėlio darbininku, 1955–1962 m., 1964–1968 m. vakarinės mokyklos mokytoju, bibliotekininku, 1964–1970 ir sandėlio darbininku, nuolat stebimas sovietų saugumo. Neparašęs atgailaujančio pareiškimo ar įsiteikiamo kūrinio, nebuvo įsileistas į viešą literatūrinį gyvenimą iki pat Atgimimo metų. Palaidotas Vilniuje.

## Kūryba
Romanuose „Katastrofa“ (1937 m.), „Prieblanda“ (parašytas 1937 m., išleistas 1998 m.), apysakoje „Naktis alyvų krūme“ (1939 m., 2 leid. 1991 m.) vaizduojamas prieškario miestiečių gyvenimas, nagrinėjamos meilės, šeimos problemos. Periodikoje paskelbė dalį romano „Akvariumas patrankos koserėje“ (parašytas 1963 m., išleistas 1998 m., nebaigtas), kuriame pasakojama apie pirmąsias TSRS-Vokietijos karo dienas Kybartuose, ryškus racionalus istorijos vertinimas, humanistinė pozicija. Parašė nemažai novelių, kritikos straipsnių. Po autoriaus mirties išleistas apysakų ir apsakymų rinkinys „Dykumos karalius“ (1996 m.), romanas „Langai į prekyvietę“ (1998 m.), atsiminimų knyga „Židiniai ir žmonės“ (1997 m.).

Parašė literatūrologinę studiją „Vinco Pietario akiračiai“ (1992 m.) Iš rusų kalbos išvertė Maksimo Gorkio, Ivano Turgenevo kūrinių, iš vokiečių – Liono Foichtvangerio, Liudviko Rėzos vokiškų eilėraščių.

## Šaltiniai

## Literatūra
Leonas Peleckis-Kaktavičius. BALTAS LAPAS - LYG ALTORIUS: Esė. - Klaipėda: Rytas (almanacho "Varpai" b-ka; Nr. 1), 1995, p. 76-87. - ISBN 9986-499-25-9
Žvilgantieji varnėnai

**Žvilgantieji varnėnai** (*Lamprotornis*) – varnėninių (*Sturnidae*) šeimos paukščių gentis.

## Rūšys
* Gaubtuvinis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis nitens*)
* Didysis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis chalybaeus*)
* Mažasis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis chloropterus*)
* Pietinis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis elisabeth*)
* Bronzinis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis chalcurus*)
* Blizgantysis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis splendidus*)
* *[[Lamprotornis ornatus]]*
* Violetinis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis purpureus*)
* *[[Lamprotornis purpuroptera]]*
* Ilgauodegis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis caudatus*)
* Meveso žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis mevesii*)
* *[[Lamprotornis australis]]*
* Smailiauodegis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis acuticaudus*)
* Juodasnapis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis corruscus*)
* Gražusis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis superbus*)
* Hildebranto žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis hildebrandti*)
* *[[Lamprotornis shelleyi]]*
* Rudasnapis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis pulcher*)
* Purpurinis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis purpureiceps*)
* Variaspalvis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis cupreocauda*)


Image:2006 09 09 153328 Lamprotornis purpureus ubt.jpeg| Violetinis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis purpureus*) 
Image:Lamprotornis superbus1.jpg| Gražusis žvilgantysis varnėnas (*Lamprotornis superbus*)
Tikrieji varnėnai

**Tikrieji varnėnai** (*Sturnus*) – varnėninių (*Sturnidae*) šeimos paukščių gentis.

* Baltaskruostis varnėnas (*Sturnus albofrontatus*) (kartais vadinamas *S. senex*)
* *[[Sturnus pagodarum]]*
* *[[Sturnus burmannicus]]* (kartais priskiriamas *Gracupica* genčiai)
* Juodaspalvis varnėnas (*Sturnus nigricollis*) (kartais priskiriamas *Gracupica* genčiai)
* Azijinis margasis varnėnas (*Sturnus contra*) (kartais priskiriamas *Acridotheres* genčiai)
* Juodasparnis varnėnas (*Sturnus melanopterus*) (kartais priskiriamas *Acridotheres* genčiai)
* Rožinis varnėnas (*Sturnus roseus*)
* Raudonsnapis varnėnas (*Sturnus sericeus*)
* Pilkasis varnėnas (*Sturnus cineraceus*)
* Varnėnas (*Sturnus vulgaris*)
* Vienaspalvis varnėnas (*Sturnus unicolor*)
* Rudauodegis varnėnas (*Sturnus malabaricus*) (kartais priskiriamas *Sturnia* genčiai)


Image:Brahminy-mynah.jpg| *[[Sturnus pagodarum]]* 
Image:Asian Pied Starling I IMG 5520.jpg| Azijinis margasis varnėnas (*Sturnus contra*) 
Image:Sturnus roseus.jpg|Rožinis varnėnas (*Sturnus roseus*) 
Image:Mukudori 05z4384cs.jpg| Pilkasis varnėnas (*Sturnus cineraceus*) 
Image:Chestnut-tailed Starling Chikmagalur.JPG|Rudauodegis varnėnas (*Sturnus malabaricus*)
Mainos

**Mainos** (*Acridotheres*) – varnėninių (*Sturnidae*) šeimos paukščių gentis.

## Rūšys
* Didžioji maina (*Acridotheres grandis*)
* Skiauterėtoji maina (*Acridotheres cristatellus*)
* Javinė maina (*Acridotheres javanicus*)
* Šviesiapilvė maina (*Acridotheres cinereus*)
* Džiunglinė maina (*Acridotheres fuscus*)
* Apykaklėtoji maina (*Acridotheres albocinctus*)
* Pakrantinė maina (*Acridotheres ginginianus*)
* Paprastoji maina (*Acridotheres tristis*)


Image:Acridotheres fuscus south.jpg|Džiunglinė maina (*Acridotheres fuscus*) 
Image:Acridotheres javanicus.jpg|Javinė maina (*Acridotheres javanicus*)
AG

**AG** – kodas gali reikšti:
* Antigvos ir Barbudos – ISO 3166-1 standartu apibrėžtas šalies dviejų raidžių kodas;
* Arklio galia – yra ne SI sistemos galios matavimo vienetas;
* ISO 3166-2:AG – ISO 3166-2 standarto sudėtinė dalis apibrėžianti Antigvos ir Barbudos padalijimą į regionus;
* UAB () – vokiškos įmonės tipo kodas, beveik atitinkantis lietuviškąjį sutrumpinimą UAB.

**Ag** – kodas gali reikšti:
* Sidabro kodas.
Mėlynieji strazdai

**Mėlynieji strazdai** (*Sialia*) – strazdinių (*Turdidae*) šeimos paukščių gentis.

## Rūšys
* Rytinis mėlynasis strazdas (*Sialia sialis*) 
* Vakarinis mėlynasis strazdas (*Sialia mexicana*) 
* Kalninis mėlynasis strazdas (*Sialia currucoides*) 


Image:WesternBluebird23.jpg|Vakarinis mėlynasis strazdas (*Sialia mexicana*) 
Image:Sialia sialisPCCA20070128-0764B.jpg| Rytinis mėlynasis strazdas (*Sialia sialis*)
Akmeniniai strazdai

* *Pseudocossyphus*

**Akmeniniai strazdai** (*Monticola*) – musinukinių (*Muscicapidae*) šeimos paukščių gentis.

## Rūšys
* Afrikinis akmeninis strazdas (*Monticola rupestris*)
* Angolinis akmeninis strazdas (*Monticola angolensis*)
* Baltagurklis akmeninis strazdas (*Monticola gularis*)
* Bensono akmeninis strazdas (*Monticola bensoni*)
* Krantinis akmeninis strazdas (*Monticola imerinus*)
* Madagaskarinis akmeninis strazdas (*Monticola erythronotus*)
* Margasis akmeninis strazdas (*Monticola saxatilis*)
* Mažasis akmeninis strazdas (*Monticola rufocinereus*)
* Mėlynasis akmeninis strazdas (*Monticola solitarius*)
* Mėlynkepuris akmeninis strazdas (*Monticola cinclorhynchus*)
* Miškinis akmeninis strazdas (*Monticola sharpei*)
* Rudapilvis akmeninis strazdas (*Monticola rufiventris*)
* Slaptingasis akmeninis strazdas (*Monticola explorator*)
* Trumpapirštis akmeninis strazdas (*Monticola brevipes*)


Monticola saxatilis NAUMANN.jpg|Margasis akmeninis strazdas (*Monticola saxatilis*) 
Monticola cinclorhynchus.jpg| Mėlynkepuris akmeninis strazdas (*Monticola cinclorhynchus*)
Chestnut Bellied Rock Thrush by Anne Thingnam.jpg| Rudapilvis akmeninis strazdas (*Monticola rufiventris*)
Monticola gularis male non-breeding - Khao Yai.jpg|Baltagurklis akmeninis strazdas (*Monticola gularis*)
Monticola rufocinereus.jpg|Mažasis akmeninis strazdas (*Monticola rufocinereus*)
Eiriogala

**Eiriogala** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybės rytuose, 1 km į pietus nuo Mikalaučiškių, prie kelio .

## Istorija

Minimas 1567 m. (*з Ойракголы*). Pasak padavimo, čia kažkada gyvenęs kunigaikštis Eirys, o dabartinė Eiriogala buvusi jo lauko galas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daukšiogala

**Daukšiogala** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Norių, prie Kamario upelio. Šiaurės vakaruose – nedidelis Daukšiogalos miškas.

## Etimologija

Manoma, kad kaimo pavadinimas yra asmenvardinės kilmės (nuo *Daukša*, *Daukšys* arba *Daukšys*), pridėjus galūnę *-gala* („kraštas, sritis, galas“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Venecija (reikšmės)

**Venecija:**

* Venecija – miestas šiaurės rytų Italijoje;
* Venecija (Jonava) – kaimas Lietuvoje;
* Venecijos respublika – istorinė Europos valstybė, egzistavusi nuo VIII iki XVIII a;
* Mažoji Venecija (Vokietijos kolonija) – vokiečių kolonija Venesueloje XVI a.
Gerdžiogala

**Gerdžiogala** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Paramočio. Išlikusi neveikianti Gerdžiogalos koplyčia.

## Etimologija

Manoma, kad kaimo pavadinimas yra asmenvardinis vietovardis (nuo pavardės *Gerdžius*), pridėjus galūnę *-gala* („kraštas, sritis, galas“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Leobeno sutartis

**Leobeno sutartis** – slapta taikos sutartis tarp austrų ir prancūzų (Napoleono Bonaparto) pasirašyta 1797 balandžio 17 d. Pagal ją Austrija neteko Belgijos ir Lombardijos, tačiau jai atiteko Venecijos respublikos teritorijos, Istrija ir Dalmatija.
Nimitz klasės lėktuvnešis

**Nimitz klasės lėktuvnešiai** – Jungtinių Valstijų karinio jūrų laivyno atominių lėktuvnešių linija. Tai vieni didžiausių karinių laivų pasaulyje. Laivai numeruojami nuosekliai, pradedant CVN-68. Tai tam tikra JAV laivyno numeracijos sistema, kur „CVN“ rodo laivo tipą: „CV“ yra lėktuvnešių klasifikacijos simbolis, o „N“ nurodo laivus, varomus branduoline jėga. Skaičius rodo lėktuvnešio eilės numerį (pvz., CVN-68 – 68-as lėktuvnešis).

Pirmasis ir pagrindinis šios klasės lėktuvnešis, „USS Nimitz (CVN-68)“, plaukioja nuo 1975 m. Visi dešimt laivų pastatyti „Northrop Grumman Newport News“ laivų statykloje Niuport Niuze, Virdžinijoje. „USS George H. W. Bush“ – paskutinis „Nimitz“ klasės lėktuvnešis. 2007 m. pradėtas statyti pirmasis naujos Gerald R. Ford klasės lėktuvnešis.

Dėl konstrukcinių skirtumų tarp pirmų trijų ir likusių septynių lėktuvnešių, paskutinieji kartais neoficialiai vadinami „Theodore Roosevelt“ klasės lėktuvnešiais, tačiau pirmiesiems dviem jau pritaikyta ir trečiam yra taikoma Service Life Extension Program programa, praktiškai panaikinanti skirtumus tarp šių ir vėlesnių laivų.

„Nimitz“ klasės lėktuvnešiai pagal tonažą – didžiausi lėktuvnešiai pasaulyje. Gali apsisukti per maždaug 1–2 minutes.

## Pagrindinės charakteristikos
* Statytojas: Newport News Shipbuilding Company, Niuport Niuzas, Virdžinija.
* Jėgainė: du A4W atominiai reaktoriai, keturi sraigtai.
* Ilgis: 333 m (visas).
* Pakilimo denio ilgis: 76,8–78,4 m.
* Plotis: 41 m.
* Tonažas: 98 235–104 112 tonų visiškai pakrautas.
* Greitis: virš 30 mazgų (56 km/h).
* Lėktuvų skaičius: iki 90.
** Gali eksploatuoti lėktuvus F/A-18 Hornet, EA-6B Prowler, E-2 Hawkeye, C-2 Greyhound, SH/HH-60 Seahawk ir S-3 Viking, naudojamus žemės ir jūrų mūšiams bei paties gynybai.
* Kaina: apie 4,5 milijardo JAV dolerių (vienas).
* Kasmetinės eksploatacijos išlaidos: 160 milijonų JAV dolerių.
* Tarnybos laikas: virš 50 metų.
* Įgula: 3 200 žmonių.
* Ginkluotė:
** NATO RIM-7 Sea Sparrow paleidimo įrenginiai: trys arba keturi (priklauso nuo modifikacijos).
** 20 mm Phalanx CIWS stovai: trys Nimitz ir Eisenhower, keturi Vinson ir vėlesniuose klasės laivuose, išskyrus Washington, kuris turi tris.
** RIM-116 Rolling Airframe Missile: du Nimitz, Washington ir Reagan. Likę klasės lavai bus jais aprūpinti vėliau.
* Dislokacijos data: 1975 m. gegužės 3 d. (USS Nimitz).

## Laivų sąrašas

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Apie „Nimitz“ tinklalapyje www.naval-technology.com (anglų k.)
Hiperbolės diskografija

**[[Hiperbolė (roko grupė)|Hiperbolės]] diskografiją** sudaro 6 albumai (CD).

Prieš Lietuvos nepriklausomybę ir kompaktinio disko įsitvirtinimą, grupė turėjo išleidę ir keletą vinilinių plokštelių (LP), tačiau tai buvo ne tiek vientisi albumai, kiek dainų rinkiniai.
 
## Visų laikų topai I
**Visų laikų topai I** – 1994 metų grupės albumas.
* 

Dainų sąrašas:
* 1. Vandens ženklai
* 2. Himnas gyvenimui
* 3. Daktarai
* 4. Ieškosiu tavęs
* 5. Rugiuose
* 6. Kelio pradžia
* 7. Sugrįžk
* 8. Tu grok
* 9. Pamiršk mane
* 10. Kaip gera turėti namus
* 11. Žingsniai
* 12. Kodėl
* 13. Medžių giesmė
* 14. Į tave
* 15. Nepažįstamai draugei
* 16. Aš tikiu

## Visų laikų topai II
**Visų laikų topai II** – 1995 metų grupės albumas.
* 

Dainų sąrašas:
* 1. Laimei
* 2. Pažinimas
* 3. Ateinu
* 4. Lapų likimas
* 5. Porcelianas
* 6. Balsas atminčiai
* 7. Kai numiršta žvaigždė
* 8. Pakeleiviai
* 9. Išgalvotas gyvenimas
* 10. Fėja
* 11. Laužai
* 12. Kelionė
* 13. Kai nieko neturi
* 14. Romansas
* 15. Vasara buvo
* 16. Ilgesys

## Aš dar dainuosiu
**Aš dar dainuosiu** – 1996 metų Hiperbolės albumas.
* 

Dainų sąrašas:
* 1.Aš dar dainuosiu
* 2.Laimės paukštis
* 3.Baltoji pasaka
* 4.Ugnis
* 5.Himnas žemei
* 6.Leiski sapnuot
* 7.Baigėsi šokis
* 8.Ten kur mes sėdėjom
* 9.Be kraičio
* 10.Laiškai
* 11.Duok man šulinį neišgertą
* 12.Ugnie žalioji

## Tarp dviejų vandenų
**Tarp dviejų vandenų** – 1997 metų Hiperbolės albumas.
* 

Dainų sąrašas:
* 1.Bičių miegas
* 2.Ei, žmogau
* 3.Keturi keliai
* 4.Mūsų jausmai
* 5.Stiklo kalnas
* 6.Su gimtadieniu
* 7.Tarp dviejų vandenų
* 8.Tu atėjai
* 9.Vasara
* 10.Vėjo baladė

## Vizija
**Vizija** – 1998 išleistas Hiperbolės albumas.
* 

Dainų sąrašas:
* 1. Mūsų mažam kalne
* 2. Gitara
* 3. Sodžiaus mergaitė
* 4. Ilgesys
* 5. Tik neklauskit meilės vardu
* 6. Mylinčios rankos
* 7. Uždekim žvakes
* 8. Rožei reikia mėnulio
* 9. Raganiukė
* 10. Tu ir aš (skautai pirmyn)

## Baltas albumas
**Baltas albumas** – 1999 išleistas Hiperbolės albumas.
*  

Dainų sąrašas:
* 1. Su žmonėm
* 2. Paskui bus aušra
* 3. Pavasario vėjas
* 4. Vakar buvo šventė
* 5. Spindėk ilgai
* 6. Šviesk
* 7. Kalėdų paukštė
* 8. Mergyte mano
* 9. Baltoji alyva
* 10. Mergelės pažadai
Kvadratas (algebra)

**Skaičiaus kvadratas** – skaičiaus sandauga iš jo paties. Skaičiaus *a* kvadratas žymimas *a*².
Skaičiaus kvadratas geometrine prasme reiškia kvadrato plotą.

Dauguma ploto matavimo vienetų yra kvadratai. Pavyzdžiui, kvadratinis metras yra stačiakampio plotas, kurio ilgis ir plotis yra vienas metras.

## Kvadratiniai skaičiai
*Kvadratinis skaičius* yra skaičius, kuris yra kito natūraliojo skaičiaus kvadratas, pvz., pirmieji penki kvadratiniai skaičiai yra:

: 1^2=1; \; 2^2=4; \; 3^2=9; \; 4^2=16; \; 5^2=25;

Kvadratinius skaičius taip pat galima sudaryti iš bet kokių realiųjų ar net kompleksinių skaičių. Apskritai kvadrato sąvoka gali būti taikoma visoms vidinėms dviejų skaitmenų operacijoms, parašytoms daugybos būdu, pavyzdžiui, matricų daugyboje.

## Savybės
* realiojo skaičiaus kvadratas visada yra didesnis arba lygus nuliui, nes reikšmių sandauga su tuo pačiu ženklu visada yra teigiama:
:x^2\ge0 \qquad \forall x \in \mathbb{R}.

* dėl tos pačios priežasties galioja:
:x^2 = \left(-x\right)^2 .

* menamojo skaičiaus kvadratas yra visada yra mažesnis už nulį, nes menamąjį vienetą keliant kvadratu gaunamas neigiamas skaičius, kuris tada padauginamas iš koeficiento kvadrato (kuris yra teigiamas).
* nelyginių skaičių suma eilės tvarka sudaro tobulą lyginio arba nelyginio skaičiaus kvadratą (šią ypatybę žinojo graikų matematikas Euklidas):
: 1 = 1^2
: 1 + 3 = 2^2
: 1 + 3 + 5 = 3^2
: 1 + 3 + 5 + 7= 4^2
: 1 + 3 + 5 + 7 + 9 = 5^2

* Kvadratų sumą 1^2 + 2^2 + \ldots + n^2 galima apskaičiuoti formule \frac{n(n+1)(2n+1)}{6}.

## Kvadratų lentelė

## Šaltiniai
Sputnik programa

**„Sputnik“ kosminė programa** – Tarybų Sąjungos nepilotuojamų kosminių skrydžių programa, pradėta XX amžiaus 6-ojo dešimtmečio pabaigoje. Rusiškas žodis *спутник* lietuvių kalba reiškia 'pakeleivis, palydovas'.

„Sputnik 1“ – pirmasis dirbtinis žemės palydovas, paleistas 1957 m. spalio 4 d., šiek tiek didesnis už krepšinio kamuolį, svėręs šiek tiek mažiau nei 84 kg, per 98 minutes apskriejo žemę elipsės formos orbita.

1957 m. lapkričio 3 d. paleistas „Sputnik 2“ su pirmuoju gyvu padaru – šunimi Laika. Misijos organizatoriai nesugebėjo saugiai grąžinti kosminio aparato į žemę, o Laika tapo pirmąja auka kosmose.

1958 m. vasario 3 d. bandymas paleisti „Sputnik 3“ nepavyko, tačiau antrasis – gegužės 15 d. buvo sėkmingas. „Sputnik 3“ buvo sumontuota nemažai instrumentų Žemės geofiziniams tyrimams, tačiau sugedus magnetinės juostos įrašymo įrenginiui buvo neįmanoma įrašyti Van Aleno radiacijos žiedų matavimo rezultatų.

Dar po dvejų metų, 1960 m. gegužės 15 d. buvo paleistas „Sputnik 4“.

„Sputnik 5“, paleistas 1960 m. rugpjūčio 19 d., turėjo keleivių – šunis Belką ir Strelką, 40 pelių, 2 žiurkes ir keletą augalų rūšių. Sekančią dieną kosminis aparatas nusileido Žemėje, visi gyvūnai grįžo saugiai.

Visi „Sputnik“ serijos aparatai į orbitą buvo išvedami naudojant R-7 paleidimo įrenginį, sukurtą nešti branduolines kovines galvutes.

Netikėtas sėkmingas „Sputnik 1“ paleidimas, beveik sutapęs su dviem nesėkmingais amerikiečių „Vanguard“ projekto kosminių aparatų paleidimais, šokiravo Jungtines Amerikos valstijas, tačiau šios greit atsakė sėkmingomis misijomis, įskaitant „Explorer I“, SCORE ir DARPA projektus. „Sputnik 1“ sėkmė taip pat paspartino NASA įkūrimą ir valstybinių JAV lėšų padidinimą moksliniams tyrimams ir švietimui („Sputnik“ krizė).

## Sputnik 4–25

Amerikiečių stebėtojai tarybinius „Veneros“, „Vostok“, „Kosmos“ ir kitų klasių kosminius aparatus vadino „Sputnik’ais“, nors TSRS iš tikrųjų jų nebevadino „Sputnik“. Pavyzdžiui, „Sputnik 7“ iš tiesų TSRS buvo vadinamas „Venera 1“.
Bregerio kaurė

**Bregerio kaurė** (*Cypraea bregeriana*) – kaurinių (*Cypraeidae*) šeimos moliuskas. Dydis 20-25 mm. Randamos nuo 10 iki 45 metrų gylyje.
Gyvatgalvė kaurė

**Gyvatgalvė kaurė** (*Cypraea caputserpentis*) – kaurinių (*Cypraeidae*) šeimos moliuskas. Dydis 2-4 cm.

Paplitusi Indijos ir Ramiojo vandenynų pakrantėse ties Afrika, Azija, Australija ir Naująją Zelandija
Hod el Garbio vilaja

**Hod el Garbio vilaja** () – vilaja pietų Mauritanijoje. Regiono centras yra Ajun el Atrusas. Šiaurėje ribojasi su Tagantu, rytuose – su Hod eš Šargiu, pietuose – su Maliu, vakaruose – Asaba.

## Geografija

Šiaurinę krašto dalį užima dykumos ir sudūlėję kalnų masyvai (El Haudas). Pietuose vyrauja sausringos savanos, o pietine riba teka Kolinbinės upė.

## Administracinis suskirstymas

Hod el Garbio vilaja yra padalinta į 4 departamentus:
* Ajun el Atruso departamentas
* Kobenio departamentas
* Tamšeketo departamentas
* Tintano departamentas

## Šaltiniai
Taganto vilaja

**Taganto vilaja** () – vilaja centrinėje Mauritanijoje. Regiono centras yra Tidžikdža. Kiti dideli miestai yra Tišitas, Rašidas, Nbeika.

Šiaurėje ribojasi su Adraru, rytuose – su Hod eš Šargiu, pietuose – su Hod el Garbiu ir Asaba, vakaruose – su Brakna.

## Geografija

Praktiškai visą regioną užima dykumos ar pusdykumės. Centrine dalimi driekiasi kalnagūbris.

## Administracinis suskirstymas

Tagantas yra padalintas į 3 departamentus:
* Mudžerijos departamentas
* Tišio departamentas
* Tidžikdžos departamentas

## Šaltiniai
Tidžikdža

**Tidžikdža** (, ) – miestas centrinėje Mauritanijoje, Taganto regiono centras. Įkurtas 1680 metais.

Netoli miesto yra oro uostas.

## Šaltiniai
John Hancock Center

**John Hancock Center** – dangoraižis Čikagoje, Ilinojuje. Ketvirtas pagal aukštį pastatas Čikagoje po Willis Tower ir Aon Center. Dangoraižis pavadintas JAV Nepriklausomybės deklaracijos signataro John Hancock vardu.

Dangoraižis su 50 liftų pradėtas statyti 1965 m. ir pabaigtas 1969 m. Šimto aukštų pastatas nuo žemės iki stogo siekia 344 metrus, iki antenos viršaus – 457 metrai. 44-ame aukšte įrengtas baseinas yra aukščiausiai esantis visoje Amerikoje. 96-ame aukšte veikia baras, iš kurio galima grožėtis Mičigano ežeru ir miesto panorama, aukštu žemiau dirba restoranas „Signature Room“.

Pastato adresas: 875 N. Michigan Avenue, Chicago, Illinois 60611.

## Taip pat skaitykite
* Aukščiausių pastatų Čikagoje sąrašas
ZX Microdrive

**ZX Microdrive** buvo ciklinės magnetinės juostos duomenų saugojimo įrenginys, išleistas Sinclair Research kompanijos 1983 metų liepos mėnesį Sinclair ZX Spectrum kompiuteriui. *Microdrive* technologija vėliau buvo naudojama Sinclair QL ir *ICL* One Per Desk asmeniniuose kompiuteriuose. Pagrindinis projekto inžinierius buvo *Ben Cheese*.

Tipiškai Sinclair Research kompanijai, *ZX Microdrive* rinkinys kainavo gana pigiai (49,95£) ir naudojo naujovišką, tačiau šiek tiek ribotą technologiją. *ZX Microdrive* buvo prijungiamas prie Spectrum kompiuterio per *[[ZX Interface 1]]* įrenginį, kuris už papildomą kainą buvo parduodamas atskirai arba kartu su *Microdrive* įrenginiu. Vėliau, 1985 metų kovą, *Microdrive* rinkinys kartu su *Interface 1* buvo parduodamas už 99,95£. Į rinkinį įėjo trys kasetės su programine įranga ir viena tuščia kasete. Iš viso prie *Interface 1* buvo įmanoma nuosekliai sujungtais kabeliais prijungti iki aštuonių *ZX Microdrive* įrenginių.

*Microdrive* įrenginiai naudojo mažas (kartu su apsauginiu dangalu 44 × 34 × 8 mm dydžio) kasetes, turėjusias 5 m begalinio ciklo 1,9 mm pločio video juostos, varomos 76 cm/s greičiu. Šiuo greičiu visą juostą persukdavo per 8 sekundes. Suformatuotos kasėtės talpino mažiausiai 85 kB duomenų (tikslus dydis priklausė nuo blogų sektorių skaičiaus ir tikslaus *Microdrive* motoro greičio formatuojant). Duomenų skaitymas vyko 15 kB/s greičiu. Deja, įrenginys pasižymėjo nestabilumu, o kasetės kainavo gana brangiai (4,95£ kiekviena, vėliau kaina nukrito iki 1,99£).

Du *Microdrive* įrenginiai buvo integruoti į Sinclair QL kompiuterį. Nors technologija buvo panaši, tačiau buvo naudojamas kitoks loginis formatas, kuris leido talpinti kasetėse bent 100 kB duomenų. QL taip pat turėjo praplėtimo jungtis, teoriškai leidusias prijungti iki šešių išorinių QL *Microdrive* įrenginių. Tačiau tokie įrenginiai niekada nebuvo pagaminti, tikriausiai dėl paklausos trūkumo.

Du vidiniai *Microdrive* įrenginiai buvo integruoti ir į su QL susijusį ICL kompanijos *One Per Desk* kompiuterį (taip pat *British Telecom* ir *Telecom Australia* kompanijų atitinkamai *Merlin Tonto* ir *Computerphone* vardais rinktuose kompiuteriuose). Šie įrenginiai buvo perprojektuoti ICL, siekiant didesnio stabilumo. Naudojamas formatas nebuvo suderinamas nei su ZX Spectrum, nei su QL *Microdrive* įrenginiais.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* ZX Microdrive informacija ''Planet Sinclair'' tinklalapyje
Antanas Klupšas

**Antanas Klupšas** (1882 m. Aleknaičiuose, dab. Pakruojo rajonas – 1940 m. liepos 25 d. Šiauliuose) – pedagogas, visuomenės veikėjas.

## Biografija
1902 m. baigė Šiaulių vyrų gimnaziją. 1907 m. baigė Peterburgo universitetą. 1907–1917 m. mokytojavo Lodzėje.

1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis. 1918 m. su Šiaulių visuomenininkais įkūrė mišrią Šiaulių gimnaziją, 1918–1922 m. buvo jos direktorius, vėliau mokytojas. 1938 m. perkeltas į Joniškį, kur dirbo iki mirties.
Antanas Kučinskas (1900)

**Antanas Kučinskas-Kučas-Gervydas** (1900 m. spalio 14 d. Juškuose, Lekėčių valsčius, Šakių apskr. – 1988 m. balandžio 28 d. Putnamo vienuolyno prieglaudoje) – mokslininkas, pedagogas, visuomenės veikėjas.

## Biografija

Buvo šeštasis vaikas šeimoje. Baigęs Marijampolės Rygiškių Jono gimnaziją, studijavo Vytauto Didžiojo universiteto Teologijos – filosofijos fakultete. Jį 1927 m. baigęs, gavo daktaro laipsnį už monografiją „Kęstutis“. Gavęs *Alliance Française* stipendiją studijavo Prancūzijoje, 1928 m. Grenoblio ir 1938 m. Nansi universitetuose, įgijo teisę dėstyti prancūzų kalba.

1927–1928 m. Marijampolės marijonų gimnazijos, 1929–1939 m. Marijampolės mokytojų seminarijos istorijos mokytojas. 1939–1940 m. Šiaulių berniukų gimnazijos direktorius, 1940–1943 m. Kauno 5-osios gimnazijos mokytojas, 4-sios gimnazijos direktorius.

1943 m. kovo 16 d. su grupe Lietuvos inteligentų gestapo suimtas ir išvežtas į Štuthofo koncentracijos stovyklą, palikęs namuose žmoną Albiną Žilinskaitę, sūnų ir dukrą. Baigiantis Antrajam pasauliniam karui 1945 m. Pucką (į šiaurės vakarus nuo Gdansko) užėmė TSRS kariai. Nors ir ištvėręs konclagerio kančias bei sunkumus (dar konclageryje jis gyveno su širdies stimuliatoriumi) liko Lenkijoje. Gyveno Varšuvoje. Vėliau kurį laiką gyveno Paryžiuje. 1946 m. atvyko į JAV, 1947 m. Skrantono universiteto profesorius, dėstė Rytų Europos istoriją bei naująsias kalbas. 1967 m. suteiktas profesoriaus emerito vardas.

## Veikla
Nagrinėjo XIV a. Lietuvos politinę, karų su kryžiuočiais, gyvendamas išeivijoje – ir lietuvių emigrantų istoriją. Pirmasis kompleksiškai tyrė XIV a. antrosios pusės įvykius Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, įvertino Kęstučio, kaip asmenybės, vietą Lietuvos istorijoje. Spaudai parengė J. Totoraičio vidurinių (1938 m.) ir naujųjų (1939 m.) amžių istorijos vadovėlių.

## Bibliografija
* Kęstutis. (1938 m. 1988 m.)
* Prancūzų kalbos gramatika. (1939 m.)
* Amerikos lietuvių istorija. (1971 m.) ,
* Lithuanians in America anglų kalba, 1975 m. (vertėjas Joseph Boley)
* Vytautas Didysis. (kolektyvinė monografija 1930 m., 1989 m.)
* Krikščionybė Lietuvoje. (kolektyvinė monografija 1938 m.)
* Šv. Petro lietuvių parapija. Bostone (1956 m.)
* Lietuvių Romos katalikų susivienijimas Amerikoje 1886–1956. (1956 m.)
* Kun. Antanas Staniukynas. (1965 m.)
* Shenandoah lietuvių Šv. Jurgio parapija. (1968 m.)
* Arkivyskupas Jurgis Matulaitis-Matulevičius. (1979 m., anglų kalba 1981 m.)
* Už spygliuotų vielų. (Atsiminimai, A. Gervydo slapyvardžiu, 1950 m.)

## Šaltiniai
Rimas Budraitis

**Rimas Budraitis** (g. 1956 m. birželio 8 d. Dainuose) – pedagogas, Šiaulių miesto visuomenės veikėjas.

Antroji vadybinė kategorija. Fizikos vyresnysis mokytojas.

## Biografija
1979 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą, įgijo fizikos mokytojo specialybę. 2004 m. baigė Šiaulių universiteto Kvalifikacijos instituto švietimo vadybos magistrantūrą.

1979–1983 m. mokytojas Mažeikiuose ir Mažeikių rajone. 1983–1984 m. Šiaulių XI vidurinės mokyklos mokytojas.

Nuo 1984 m. Šiaulių Juliaus Janonio vidurinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas. 1988–2021 m. Šiaulių Juliaus Janonio gimnazijos direktorius.

## Šaltiniai
Juozas Orlauskis

**Juozas Orlauskis** (1887 m. spalio 17 d. Šiauliuose – 1970 m. liepos 7 d. ten pat, palaidotas Donelaičio kapinėse) – pedagogas, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
Sesuo Zuzana Arlauskaitė-Mikšienė. 1908 m. baigė Šiaulių berniukų gimnaziją, 1913 m. – Peterburgo universitetą.

Nuo 1918 m. pradėjo mokytojauti Šiaulių gimnazijoje. 1919–1920 m. Šiaulių miesto savivaldybės burmistras. Prisidėjo ruošiant naują miesto planą, jo pastangomis atgaivinta Šiaulių ugniagesių draugija, pradėta naujų namų statyba.

1919 m. Šiaulių mokytojų seminarijos steigėjas, iki 1940 m. seminarijos mokytojas ir direktorius. Lietuvai pagražinti draugijos Šiaulių skyriaus pirmininkas. Jo rūpesčiu 1935 m. pastatytas paminklas 1863 m. sukilimo aukoms ir dalyviams pagerbti.

1940 m. dirbo Kaišiadoryse, 1941–1946 m. Šiaulių gimnazijoje dėstė fiziką ir matematiką.

## Įvertinimas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas.
Mikalojus Katkus

**Mikalojus Katkus** (1852 m. gruodžio 17 d. Ažytėnuose, Kėdainių apskritis – 1944 m. birželio 26 d. ten pat) – prozininkas, etnografas, liaudies švietėjas, draudžiamos spaudos platintojas, visuomenės veikėjas, pirmasis diplomuotas Lietuvos agronomas.

## Biografija
Gimė laisvųjų ūkininkų šeimoje. 1864 m. baigė Dotnuvos pradžios mokyklą, įstojo į Raseinių miesto dviklasę mokyklą. 1866–1873 m. mokėsi Šiaulių berniukų gimnazijoje. Jo bendramoksliais buvo Petras Vileišis, Gabrielius Landsbergis-Žemkalnis, Antanas Biržiška. Nuo 1873 m. Maskvos universitete studijavo matematiką. Čia bendravo su Jonu Basanavičiumi, Vincu Pietariu ir kai kuriais kitais lietuviais, tuo metu taip pat studijavusiais Maskvoje. 1874 m. perėjo ir 1878 m. baigė Petrovsko Žemdirbystės ir miškininkystės akademiją (dab. Timiriazevo žemės ūkio akademija).

1879–1885 m. tarnavo dvaruose. Grįžęs į Ažytėnus visą gyvenimą ūkininkavo tėvo ūkyje. Spaudos draudimo metais platino „Aušrą“ ir kitą draudžiamąją lietuvių spaudą, buvo įrengęs slaptą sandėlį knygnešiams, rinko tautosaką, mokė apylinkės vaikus. Susirašinėjo su Martynu Jankumi, Jurgiu Bieliniu, Juozu Miliausku-Miglovara ir kitais lietuvybės platintojais. Dalyvavo 1905 m. revoliucijoje, buvo nubaustas 14 metų kalėjimo. 1906 m. Kauno kalėjime sėdėjo kaip politinis kalinys.

1918–1919 m. kūrė lietuviškas savivaldybes apylinkėse, rinko tautosaką, etnografinę medžiagą. 1919–1922 m. Ažytėnų pradžios mokyklos vedėjas ir mokytojas, vėliau trumpai mokytojavo Plungės pranciškonų gimnazijoje, už demokratinių idėjų propagavimą iš šių pareigų atleistas.  1921 m. išrinktas Krakių valsčiaus Tarybos pirmininku. Nepriklausomoje Lietuvoje kovojo su biurokratų ir policijos savivaliavimu, reiškėsi kaip nuoseklus demokratas.

Parašė pasakėčių, apsakymų, atsiminimų apie 1863 m. sukilimą. Svarbiausias M. Katkaus kūrinys – etnografinė apybraiža „Balanos gadynė“, išspausdinta 1931 m. Nors šis veikalas parašytas, kai autoriui buvo per septyniasdešimt metų, knygoje iškyla XIX a. vidurio Lietuvos kaimo paveikslai, kadaise įsirėžę į pastabaus vaiko sąmonę, išdėstyti nuostabiai gražia, sodria ir gyva kalba.

## Atminimo įamžinimas

* 1965 m. Ažytėnuose įsteigtas memorialinis muziejus.
* 1974 m. Krakių vidurinei mokyklai suteiktas Mikalojaus Katkaus vardas, dab. Krakių Mikalojaus Katkaus gimnazija.

## Bibliografija
* Mikalojus Katkus. Balanos gadynė, etnografinė apybraiža – 1931 m., 1949 m., 1989 m.
* Raštai, 1965 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* M.Katkaus memorialinis muziejus 
* Atsiminimai apie spaudos draudimo laikus
* Knygnešių paminklai
Šiaurės Sumatra

**Šiaurės Sumatra** () – provincija Indonezijoje, Sumatros salos šiaurės vakarinėje dalyje. Sostinė – Medanas.

## Geografija
Provincija išsidėsčiusi Sumatros salos šiaurės vakaruose, tarp Indijos vandenyno ir Malakos sąsiaurio. Rytuose ribojasi su Riau ir Vakarų Sumatros provincijomis, šiaurės vakaruose – su Ačeho specialiuoju regionu. Palei Malakos sąsiaurį driekiasi pajūrio lygumos, tačiau centrinėje dalyje iškilę Barisano kalnų masyvai. Kalnuose yra Tobos ežeras. Indijos vandenyne Šiaurės Sumatrai priklauso daug salų. Didžiausios: Niasas, Tanah Bala, Tanah Masa ir Pinis.

## Gyventojai
* Tautos: batakai (42 %; *Batak Toba, Mandailing, Dairi, Karo*), javiečiai (32 %), niasiečiai, kinai;
* Religijos: islamas (65,5 %), krikščionybė (31,5 %), budizmas (2,8 %), hinduizmas (0,2 %);
* Kalbos: malajų, batakų, ankola-mandailingų, indoneziečių.

## Administracinis suskirstymas
Ačehas padalintas į 18 regencijų ir 7 miestus. Skliaustuose pateistas administracinis centras.
;Regencijos
* Asahanas (Kisaranas)
* Dairis (Sidikalangas)
* Deli Serdangas (Lubukpakamas)
* Humbang Hasundutanas (Dolok Sangulas)
* Karo (Kabandžahė)
* Labuhan Batu (Rantauprapatas)
* Lankatas (Stabatas)
* Mandailing Natalas (Panjabunganas)
* Niasas (Gunung Sitolis)
* Pietų Niasas (Teluk Dalamas)
* Pakpak Bharatas (Salakas)
* Samosiras (Pangururanas)
* Serdang Bedagajus (Sei Rampahas)
* Simalungunas (Pematang Siantaras)
* Pietų Tapanulis (Padang Sidempuanas)
* Centrinis Tapanulis (Sibolga)
* Šiaurės Tapanulis (Tarutungas)
* Toba Samosiras (Baligė)
;Miestai
* Bindžajas
* Medanas
* Padang Sidempuanas
* Pematangsiantaras
* Sibolga
* Tandžung Balajus
* Tebing Tingis

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Žemėlapis
Brihadrathų dinastija

Magadhą pagal tradiciją legendiniais laikais įkūrė Puru genties palikuonys. Džarasandha, vienas genties palikuonių, Mahabharatoje pristatomas kaip „Magadhos imperatorius valdantis visą Indiją“. Jo įpėdiniai, pagal Vaju Puraną valdė Magadhą dar tūkstantį metų, kol jų nepakeitė Pradjotų dinastija. Nėra jokių istorinių įrodymų, patvirtinančių šį teiginį, tačiau šie valdovai yra paminėti hinduistiniuose, budistiniuose ir džainų tekstuose.

## Brihadharatų dinastija pagal tradicinius tekstus

## Pagal istorikus
* Brihadratha;
* Džarasandha;
* Sahadeva;
* Somapi (1678-1618 m. pr. m. e.);
* Srutasravas (1618-1551 m. pr. m. e.);
* Ajutajus (1551-1515 m. pr. m. e.);
* Niramitra (1515-1415 m. pr. m. e.);
* Sukšatra (1415-1407 m. pr. m. e.);
* Brihatkarman (1407-1384 m. pr. m. e.);
* Senadžit (1384-1361 m. pr. m. e.);
* Srutanjaja (1361-1321 m. pr. m. e.);
* Vipra (1321-1296 m. pr. m. e.);
* Suči (1296-1238 m. pr. m. e.);
* Kšemja (1238-1210 m. pr. m. e.);
* Subrata (1210-1150 m. pr. m. e.);
* Dharma (1150-1145 m. pr. m. e.);
* Susuma (1145-1107 m. pr. m. e.);
* Dridhasena (1107-1059 m. pr. m. e.);
* Sumati (1059-1026 m. pr. m. e.);
* Subhala (1026-1004 m. pr. m. e.);
* Sunita (1004-964 m. pr. m. e.);
* Satjadžit (964-884 m. pr. m. e.);
* Bisvadžit (884-849 m. pr. m. e.);
* Ripundžaja (849-799 m. pr. m. e.).
Kerinčis

**Kerinčis** () – ugnikalnis Indonezijoje, Sumatros saloje, aukščiausias Barisano kalnuose, 130 km į pietus nuo Padango. Aukštis 3805 m. Kraterio plotis 600 m. Pirmas žinomas išsiveržimas įvyko 1838 m., paskutinį kartą išsiveržė 2004 m. Priklauso Kerinčio–Seblato nacionaliniam parkui.

## Šaltiniai
* Ugnikalnių duomenų bazė
Dempo

**Dempo** () – ugnikalnis Indonezijoje, Sumatros saloje, Barisano kalnuose, netoli Pagar Alamo miesto. Aukštis 3159 m (kitais duomenimis – 3173 m). Yra 4 krateriai. Šiaurės vakaruose yra 400 m pločio kraterio ežeras.

Pirmą kartą išsiveržimas pastebėtas 1817 m., paskutinis išsiveržimas – 2009 m.

## Nuorodos
* Ugnikalnių duomenų bazė
Talakmau

**Talakmau** () – užgesęs ugnikalnis Indonezijoje, Sumatros saloje, Barisano kalnuose, aukščiausias Vakarų Sumatroje. Aukštis 2919 m. Ugnikalnio šlaituose išteka Rokano upė.

Nors jokių duomenų apie ugnikalnio išsiveržimus nėra, yra žinoma, kad jis buvo aktyvus holoceno epochoje.

## Nuorodos
* Ugnikalnių duomenų bazė
Marapis

**Marapis** () – aktyvus ugnikalnis Indonezijoje, Sumatros saloje, Barisano kalnuose, Vakarų Sumatroje. Aukštis 2891 m. Priklauso kompleksinių vulkanų tipui.

Nuo XVIII a. pab. Marapis išsiveržė apie 40 kartų. Paskutinį kartą išsiveržė 2023 m.

## Nuorodos
* Ugnikalnių duomenų bazė
Singalangas

**Singalangas** () – ugnikalnis Indonezijoje, vakarinėje Sumatros salos dalyje, Barisano kalnuose, Vakarų Sumatroje, netoli Tandikato ugnikalnio. Papėdėje įsikūręs Bukitingio miestas. Aukštis 2877 m. Priklauso stratovulkanų tipui.

Išsiveržimų neužfiksuota.
Barisano kalnai

**Barisano kalnai** () – kalnų grandinė, besidriekianti pietine Indonezijos Sumatros salos dalimi. Ilgis apie 1700 km, plotis apie 100 km. Sudaryti iš skalūnų, kvarcitų, klinčių. Suskaidyti gilių upių slėnių. Apaugę tropinėmis džiunglėmis. Yra veikiančių ugnikalnių.

Aukščiausi kalnai:
* Kerinčis 3805 m
* Leuseris 3381 m
* Dempo 3159 m
* Talakmau 2912 m
* Marapis 2891 m
* Singalangas 2877 m
* Talangas 2597 m
* Sinabungas 2460 m
* Tandikatas 2438 m
* Sibajakas 2212 m
Stanislovas Raila

**Stanislovas Raila** (1844 m. birželio 26 d. Plaučiškiuose, Rozalimo valsčius, Panevėžio apskritis – 1918 m. Baltoje, Ukraina) – Lietuvos advokatas, „Aušros“ bendradarbis, visuomenės veikėjas.

## Biografija
1865 m. baigė Šiaulių berniukų gimnaziją. Baigęs teisės mokslus Peterburgo universitete, dirbo Rusijoje, Belooziorske.

1875 m. grįžo į Lietuvą, buvo vienas pirmųjų lietuvių advokatų Kaune. Dalyvavo slaptuose lietuvių susibūrimuose, rėmė „Aušros“ leidimą, joje bendradarbiavo. Straipsniuose kėlė tautinio sąmoningumo ugdymo klausimus. Nuo 1894 m. rašė į laikraščius „Varpas“, „Lietuvių laikraštis“, „Vilniaus žinios“. 1905 m. dalyvavo Didžiajame Vilniaus seime. Vėliau išvyko į Krymą, dirbo tardytoju. 

## Šaltiniai
Talangas

**Talangas** () – aktyvus ugnikalnis Indonezijoje, Sumatros saloje, Barisano kalnuose, Vakarų Sumatroje. Aukštis 2597 m. Priklauso stratovulkanų tipui.

Yra 2 kraterių ežerai. Išsiveržimai žinomi nuo XIX a., paskutinis išsiveržimas – 2005 m. balandį. Evakuota 25 tūkst. apylinkių gyventojų, tačiau išsiveržimas nebuvo stiprus ir didelės žalos nepadarė.

## Nuorodos
* Ugnikalnių duomenų bazė
Sinabungas

**Sinabungas** () – aktyvus ugnikalnis Indonezijoje, Sumatros saloje, Barisano kalnuose, aukščiausiasSumatros šiaurėje. Aukštis 2460 m. Priklauso stratovulkanų tipui.

Populiarus laipiojimo uolomis objektas. Šlaituose veikia solfataros.

Išsiveržimai – 1600 m., 2010, 2013–2014 m.

2010 m. rugpjūčio 29 d. išsiveržė, išmetė pelenus į 1,5 km aukštį, lava tekėjo per kraterį. Vienas žmogus žuvo, 12 000 evakuota.

Dėl 2014 m. vasario 1 d. išsiveržimo, anot pirminio pranešimo, žuvo 14 žmonių.

## Nuorodos
* Ugnikalnių duomenų bazė
Tandikatas

**Tandikatas** () – snaudžiantis ugnikalnis Indonezijoje, Sumatros saloje, Barisano kalnuose, Vakarų Sumatroje, šalia Singalango ugnikalnio. Papėdėje įsikūręs Padang Padžango miestas. Aukštis 2438 m. Priklauso stratovulkanų tipui.

Žinomi trys Tandikato išsiveržimai. Paskutinis įvyko 1924 m.

## Nuorodos
* Ugnikalnių duomenų bazė
Sibajakas

**Sibajakas** () – snaudžiantis ugnikalnis Indonezijoje, šiaurinėje Sumatros salos dalyje, Barisano kalnuose. Papėdėje įsikūręs Berastagio miestas. Aukštis 2212 m. Kraterio plotis 900 m. Priklauso stratovulkanų tipui. Išsidėstęs 50 km į šiaurės vakarus nuo Tobos ežero.

Paskutinis išsiveržimas įvyko 1881 m.

## Nuorodos
* Ugnikalnių duomenų bazė
Gasparas Cirtautas

**Gasparas Feliksas Cirtautas** (1841 m. birželio 21 d. Raseinių pavieto Veiviržėnų parapijos Aisėnų kaimo dalyje Padumblyje – 1913 m. rugsėjo 4 d. Berlyne) – Žemaičių vyskupas.

## Biografija

Gimė Gasparo Cirtauto ir Marcijonos Skomantaitės dešimties vaikų šeimoje. Nors tėvai buvo pasiturintys, tačiau į mokslą išleisti du sūnus – kunigą ir gydytoją, irgi Žemaičių krašto šviesuolį Petrą Cirtautą, padėjo Rietavo kunigaikštis Irenėjus Kleopas Oginskis.

1862 m. baigė Šiaulių berniukų gimnaziją. 1862–1864 m. mokėsi Žemaičių kunigų seminarijoje Varniuose, 1864–1868 m. – Peterburgo dvasinėje akademijoje, ją baigė teologijos magistro laipsniu.

1868–1877 m. Žemaičių kunigų seminarijoje Kaune dėstė lotynų kalbą, Šventąjį Raštą ir teologijos dogmas. 1877 m. vėl išvyko į Peterburgą ir Dvasinėje akademijoje dėstė pagrindinę ir specialiąją dogmatiką iki 1888 m., kai vyskupas Mečislovas Leonardas Paliulionis parsikvietė jį į Kauną. 1888–1897 m. Žemaičių kunigų seminarijos rektorius.

1897 m. popiežiaus išrinktas, Peterburgo dvasinėje akademijoje įšventintas vyskupu Rusijos caro paskirtas Žemaičių pavyskupiu. Kartu vyskupais paskirti: Antanas Baranauskas – Seinų vyskupu, Steponas Zvierovičius – Vilniaus vyskupu.

Nuo 1908 m., mirus vyskupui M. Paliulioniui – Žemaičių vyskupijos valdytojas. 1910 m. popiežius Pijus X vyskupą G. Cirtautą paskyrė Žemaičių vyskupu. Vyskupo rūpesčiu ir pastangomis 1912 m. pradėta Šiluvos Švč. Mergelės Marijos koplyčios statyba. Deja, 1913 m. rugsėjo 4 d. po sunkios kepenų akmenligės operacijos Berlyne vyskupas mirė. Palaidotas Kauno arkikatedros bazilikos kriptoje.

## Šaltiniai
Kauriniai

**Kauriniai** (*Cypraeidae*) – pilvakojų moliuskų (Gastropoda) šeima.

## Gentys
* Kaurės (Cypraea)
* *[[Erosaria]]*
* *[[Macrocypraea]]*
* *[[Propustularia]]*
* *[[Talparia]]*
* *[[Zonaria]]*
Infragarsas

**Infragarsas** ( – po) – mažesnis negu 16-20 Hz dažnio garsas. Žmogus šio garso negirdi, nes jis gali suvokti nuo 16-20 iki 20 000, bet geriausiai girdi 500–2000 Hz dažnio garsus. Didesnis negu 20 000 Hz dažnio garsas vadinamas ultragarsu.

Infragarsą sukelia vėjas, jūros bangos, šūviai, sprogimai, perkūnija, žemės drebėjimai, vibruojantys varikliai. Taip pat yra duomenų, kad drambliai, raganosiai ir banginiai tarpusavyje bendrauja skleisdami infragarsą.

## Įtaka
Infragarso įtaka žmogui, kitiems organizmams nepakankamai ištirta, bet daugeliu atvejų ji yra neigiama. Dažniausiai dėl jos jaučiamas nerimas. Gyvūnai, jusdami infagarsą geriau, nei žmogus, ima nerimauti prieš žemės drebėjimą. Žinomas neigiamą poveikį turintis „jūros balso“ reiškinys – infragarsas, kurį sukelia dideliu greičiu pučiantis vėjas virš jūros bangų keterų. Šiuo reiškiniu aiškinama daugelio laivų jūrose žūtis, mat jie randami po kelių ar keliolikos metų su įgulos nariais, mirusiais dėl nežinomų priežasčių.

Dauguma gyvūnų artėjančią audrą pajunta gerokai anksčiau, negu priartėja pati audra, nes garso greitis kur kas didesnis už vėjo greitį.

Infragarsas biologiškai veikia, kai jo dažnis (7-8 Hz) sutampa su galvos smegenų alfa ritmais (tam tikro dažnio srovėmis). 18-19 Hz garsų dažnis sutampa su akių rezonansiniu dažniu, todėl jis gali sukelti optines iliuzijas. Nedidelio intensyvumo infragarsai veikia vidinę ausį, sukeldami taip vadinamą jūros ligą. Didesnio intensyvumo infragarsai priverčia vidaus organus vibruoti, taip kad net, pavyzdžiui, gali sutrikti širdies veikla. Infragarso intensyvumui esant virš 140–160 dB yra pažeidžiama vidurinė ausis, atsiranda galvos skausmas ir yra jaučiamas psichosomatinis poveikis.

## Šaltiniai

# Vladas Valentinavičius „Fizika“ 1999 (10 kl.)
Toba (Indonezija)

**Tobos ežeras** () – kalderinis ežeras Indonezijoje, Sumatros saloje, šiaurinėje Barisano kalnų dalyje, Šiaurės Sumatros provincijoje. Ilgis apie 100 km, plotis apie 34 km. Iškilęs į 911 m aukštį virš jūros lygio. Tai didžiausias vulkaninės kilmės ežeras pasaulyje.

Šis ežeras susiformavo milžiniško senovinio Tobos ugnikalnio kalderoje (išsiveržė prieš 75 tūkst. metų). Toba buvo labai galingas superugnikalnis, ir jo išsiveržimas smarkiai pakeitė Žemės klimatą. Išsiveržimas buvo pats galingiausias per paskutiniuosius 25 milijonus metų. Nors būdamas Indonezijoje, ugnikalnis visą dabartinę Indiją padengė apie 15 cm pelenų sluoksniu (kai kur šis sluoksnis siekia iki 6 metrų). Ugnikalnis turėjo išmesti daug sieros, kylant rūgščiojo lietaus liūtims. Iš viso buvo išmesta apie 2800 km³ medžiagos – tūkstančius kartų daugiau nei net ir galingo įprastinio ugnikalnio išsiveržimo metu. Iš jų 800 km³ buvo vėjo į vakarų pusę nupūsti pelenai.

Manoma, kad Toba galėjo sukelti klimato atšalimą ir ledynmečių pradžią. Išsiveržimas sutampa su archeogenetikų numanomu žymiu žmonių skaičiaus sumažėjimu maždaug tuo pačiu metu (pagal kai kurias teorijas visame pasaulyje bebuvo likę ne daugiau kaip tūkstantis žmonių).

Tobos ežere yra 640 km² ploto Samosiro sala. Aplink ežerą gyvena batakų tautos žmonės.

## Šaltiniai
Kūgeniai

**Kūgeniai**, arba **slovės** (*Conus*) – kūgeninių (*Conidae*) šeimos pilvakojų moliuskų gentis.

## Paplitimas

Iš viso yra virš 600 kūgenių rūšių. Šios šeimos atstovai paprastai randami šiltose ir tropinėse jūrose bei vandenynuose visame pasaulyje, didžiausią rūšių įvairovę pasiekia Indijos vandenyne.

## Rūšys
* *[[Conus abbas]]*
* *[[Conus abbreviatus]]*
* *[[Conus achatinus]]*
* *[[Conus aculeiformis]]*
* Aštrusis kūgenis (*Conus acutangulus*)
* *[[Conus adamsonii]]*
* *[[Conus aemulus]]*
* Afrikinis kūgenis (*Conus africanus*)
* *[[Conus alabaster]]*
* *[[Conus alainallaryi]]*
* *[[Conus albuquerquei]]*
* *[[Conus alconnelli]]*
* *[[Conus algoensis]]*
* *[[Conus jaspideus]]*
* ir kitos.

## Nuorodos
Kūgeniniai

**Kūgeniniai** (*Conidae*) – pilvakojų moliuskų (*Gastropoda*) šeima.

## Pošeimiai ir gentys
* *[[Clathurellinae]]*, H. Adams, A. Adams, 1858
* *[[Coninae]]*, Fleming, 1822
** Kūgeniai *Conus*
* *[[Conorbinae]]*, de Gregorio, 1880
* *[[Mangeliinae]]*, P. Fischer, 1883
* *[[Oenopotinae]]*, Bogdanov, 1987
* *[[Raphitominae]]*, Bellardi, 1875

## Nuorodos
* Bouchet, P.; Gofas, S. (2010). Conidae. In: Bouchet, P.; Gofas, S.; Rosenberg, G. (2010) World Marine Mollusca database. Accessed through: World Register of Marine Species at http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=14107 on 2011-01-04
* Vaught, K.C. (1989). A classification of the living Mollusca. American Malacologists: Melbourne, FL (USA). ISBN 0-915826-22-4. XII, 195 pp. Žr.
* Bouchet P. & Rocroi J.-P. (2005). Classification and nomenclator of gastropod families. Malacologia 47(1-2): 1-397. Žr.
* Tucker J.K. (2009). Recent cone species database. September 4th 2009 Edition. Žr.