open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liudas Lizaveras

**Liudas Kęstutis Lizaveras** (1934 m. rugpjūčio 19 d. Gruzdžių miestelyje, Šiaulių raj. – 2005 m. gegužės 1 d. Šiauliuose) – agrarinių mokslų daktaras.

## Biografija

Agrarinių mokslų daktaras Liudas Kęstutis Lizaveras gimė 1934 m. rugpjūčio mėn. 19 d. Šiaulių rajone, Gruzdžių miestelyje. 1953 m. baigė Gruzdžių vidurinę mokyklą, 1958 m. – Lietuvos veterinarijos akademijos Veterinarijos fakultetą. Nuo 1958 m. iki pat išėjimo į užtarnautą poilsį 2000 m. L. Lizaveras dirbo Gyvulininkystės institute Baisogaloje, iš pradžių Paukštininkystės, Zoohigienos skyriuose, vėliau Galvijininkystės organizavimo sektoriuje vyresniuoju mokslo darbuotoju. 1966 metais apgynė žemės ūkio kandidato disertaciją „Viščiukų auginimas ir vištų laikymas ant gilaus ir keičiamo durpių kraiko Lietuvos TSR sąlygomis“. 2002 metais išsikėlė gyventi į Šiaulius.

Dirbo paukščių, galvijų laikymo, galvijininkystės organizavimo srityse.

## Nuorodos
* Lietuvos veterinarijos akademijos Gyvulininkystės institutas 
* In Memoriam
Palau vėliava

**[[Palau]] [[vėliava]]** – žydrame stačiakampio centre geltonas skritulys, kiek paslinktas link flagštoko.

Heraldinis blazonavimas (aprašymas): *Azur fone Or skritulys*.

## Istorija

Salos priklausė taip vad. JTO globojamoms teritorijoms. Vėliava buvo panaši į dabartinę Europos Sąjungos vėliavą. Skyrėsi žvaigždučių kiekis ir spalva, be to, pačios vėliavos fono spalva priminė JTO vėliavos žydrą spalvą.

Kuriant vėliavą, kaip pagrindas, buvo pasiskolinta Japonijos vėliava.

1979 m. buvo surengtas vėliavų konkursas ir 1980 m. spalio 22 d. Blau Skebongo sukurta vėliava buvo išrinkta tapti valstybės vėliava. Vėliava adaptuota 1981 m. sausio 1 d.

## Simbolika
Geltonas skritulys – mėnulio simbolis – reiškia tautos vienybę, taiką ir meilę. Mėlynas fonas simbolizuoja vandenyną, kuriame išsidėstęs salynas, ir nepriklausomybę.

## Sandara

### Proporcijos

Geltonas skritulys yra 3/5 vėliavos aukščio dydžio. Pagal horizontalę yra paslinktas link flagštoko ir nutolęs nuo jo per 2/3 savo dydžio.

### Konstrukcija
Spalvų reikšmės Pantone spalvų sistemoje:

*  Žydra – Pantone 279
*  Geltona – Pantone 101

Spalvų reikšmės RGB spalvų sistemoje:
* Žydra – 87, 138, 214
* Geltona – 245, 237, 89

## Panašios vėliavos

## Išnašos

## Nuorodos
* vexilla-mundi.com 
* vexillum.com 
* flags.net
Negalimas trejetas

**Negalimas trejetas** – ekonomikos hipotezė, kad negalima vienu kartu pasiekti fiksuoto valiutos kurso, laisvo kapitalo judėjimo ir nepriklausomos pinigų politikos.

Formalus šito modelio pagrindimas išdėstytas Mandelio-Flemingo (*Mundell-Fleming*) modelyje.

### Modelio pagrindimas
Neformalus modelio pagrindimas išplaukia iš svarstymų, kuriais parodoma, kad užsienyje vykstantys pokyčiai bet kokiu atveju įtakos valstybės vykdomą pinigų politiką. Jei nebus stengiamasi prisitaikyti prie užsienyje vykstančių pokyčių, valstybės ūkis gali turėti skaudžių pasekmių.

Neformalus modelio pagrindimo svarstymai:

а) Jei valstybė leidžia laisvą kapitalo judėjimą ir vykdo nepriklausomą pinigų politiką (nustatinėja palūkanas ir taip kontroliuoja infliaciją), laisvas kapitalo judėjimas leidžia laisvai prekiauti valiutu rinkoje ir koreguoja palūkanas pasaulinių palūkanų linkmėn (žinoma, atsižvelgiama į valstybėje esančią riziką). Pinigų politika, orientuota kontroliuoti infliaciją, nustatinėja vidines palūkanas. Centrinis bankas gali koreguoti palūkanas pardavinėdamas ar supirkdamas kitas valiutas. Jei Centrinis bankas kitas valiutas parduoda, tai jos gali baigtis, jei kitas valiutas supirkinėja, turi vykdyti emisiją (prispausdinti naujų pinigų).

b) Jei valstybėje fiksuotas keitimo kursas ir nepriklausoma pinigų politika, tuo pačiu kontroliuojama pinigų pasiūla ir sulaikoma infliacija. Galiausiai nustatomos vidinės palūkanos ir žinomas valiutos judėjimas. Jei leidžiamas laisvas kapitalo judėjimas, atsiranda kitos palūkanų normos. Centrinis bankas turi arba koreguoti valiutos kursą, arba keisti pinigų pasiūlą.

c) Jei valstybėje fiksuotas keitimo kursas ir laisvas kapitalo judėjimas, tokiu atveju užsienio investuotojai gali laisvai pagal nustatytą kursą pirkti ir parduoti įsipareigojimus vietine valiuta; tai yra nepriklausomos pinigų politikos pakaitalas. Pradedant vykdyti nepriklausomą pinigų politiką, Centrinis bankas susidurs su tuo, kad per valiutų rinką investuotojai pradės įtakoti palūkanas, mažindami Centrinio banko veiklos efektyvumą.

### Situacija Lietuvoje

Dabar Lietuvoje litas susietas su euru, kapitalas gali laisvai judėti ir siekiama išlaikyti mažą infliaciją. Tokia pati maža infliacija kitose vakarų Europos valstybėse ir JAV, kurios yra didžiausios investuotojos iš užsienio valstybių. Lietuvos ūkiui augant sparčiau negu Vakarų, išsilaiko žema infliacija ir palūkanos toliau lieka mažos. Lietuvoje vykdoma pinigų politika panaši į Europos Sąjungos ir JAV vykdomą pinigų politiką.
Aberdynšyras

**Aberdynšyras** (, ) – sritis Škotijos šiaurės rytuose. Pietuose ribojasi su Perto ir Kinroso bei Anguso sritimis, vakaruose – su Hailandu ir Morėjumi. Apima Aberdyno miesto sritį (tačiau ši į Aberdynšyro sudėtį neįeina). Šiaurinius ir rytinius krantus skalauja Šiaurės jūra.

Srities teritorijoje išlikę daug istorinių pilių.

## Svarbiausi miestai
* Piterhedas (19,7 tūkst. gyv., 2022 m.)
* Inveruris (15,1)
* Freizerburgas (12,9)
* Vesthilas (11,5)
* Stonhevenas (11,1)
* Elonas (10,1)
* Portletenas (8,9)
* Bankoris (7,5)

## Šaltiniai
Vakarų Danbartonšyras

**Vakarų Danbartonšyras** (, ) – sritis centrinėje Škotijoje. Ribojasi su Glazgo, Ergailo ir Biuto, Stirlingo, Rytų Danbartonšyro, Renfrušyro sritimis.

## Svarbiausi miestai
* Klaidbankas (26,2 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Dambartonas (21,0)
* Bonhilas (8,6)
* Dantočeris (6,5)
* Aleksandrija (6,2)
* Balochas (5,9)

## Šaltiniai
Angusas

**Angusas** (, ) – sritis Škotijos šiaurės rytuose. Šiaurėje ribojasi su Aberdinširu, pietuose – su Dandžiu ir Pertu ir Kinrosu.

## Svarbiausi miestai
* Arbrotas (23,4 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Forfaras (13,8)
* Karnustis (11,3)
* Montrozas (11,2)
* Monifitas (9,3)
* Brichinas (7,1)
* Kirimjūras (6,0)

## Šaltiniai
Škotijos herbas

**[[Škotija|Škotijos]] [[herbas]]** – auksiniame skyde su dviem plonais raudonais bordiūrais, papuoštais 8 raudonomis heraldinėmis lelijomis – raudonas besistojantis heraldinis liūtas su perskelta uodega, ginkluotas mėlynais nagais ir liežuviu.

Heraldinis blazonavimas (aprašymas): *Gules* liūtas, ginkluotas mėlynais nagais ir liežuviu, *Or* skyde su dvigubu bordiūru, papuoštu 8 lelijomis.

## Istorija
Pirmą kartą panašus herbas buvo rastas škotų karaliaus Aleksandro II antspaude (apie 1251 m.), tačiau britų heraldikos specialistai spėja, jog šis simbolis buvo dar anksčiau naudotas Vilhelmo I (dar vad. *Vilhelmas I Liūtas*). Bordiūrais, papuoštais lelijomis, herbą papuošė jo sūnus Aleksandras II. 1603 m. po unijos su anglais škotų karalius Džeimsas VI (*James VI*) užėmė sostą. Tuomet Didžiosios Britanijos karališkajame herbe, antrame lauke buvo įkomponuotas šis herbinis skydas. Įdomu tai, jog Didžiosios Britanijos karaliams lankantis Škotijoje, šis skydo lauke esantis herbas užima garbingesnį (pirmą) ir papildomai ketvirtą laukus. 

## Skirtumai
Orknio salos

**Orknio salos** (, ) – 70 salų grupė (iš jų 20 gyvenamos) Britų salyne, apie 16 km į šiaurę nuo šiaurinių Škotijos krantų. Taip pat sudaro Škotijos administracinę sritį. Didžiausia sala – Meinlandas (joje yra administracinis centras – Kirkvelas).

## Istorija
Randama neolito ir geležies amžiaus radinių. Pirmieji salų gyventojai buvo piktų gentys. Iki XV a. priklausė Norvegijai. Vėliau perėjo Škotijos žinion.

## Geografija
Dauguma salų kalnuotos (aukštis iki 481 m, Vord Hilo k., Hojaus s.), smarkiai paveiktos ledynmečių (nugludintos viršūnės, susidariusios karos, trogai). Krantai skardingi, išraižyti fjordų. Didesnėse salose yra ežerų. Salas tarpusavyje skiria siauri vingiuoti sąsiauriai – saundai. Augalija skurdi. Būdingi viržynai, kalnų pievos. Klimatas jūrinis. Vasarą temperatūra svyruoja apie 12&nbsp;°C, žiemą – apie 4&nbsp;°C. Per metus iškrenta 850–940 mm kritulių. Vasarą ir rudenį dažni rūkai. Svarbiausios ūkio šakos – avių auginimas ir žvejyba.

Orknio salas planuojama sujungti su Škotija povandeniniu tuneliu.
 
Orknio salose yra daug vertingų istorijos paminklų, kurie įtraukti į UNESCO pasaulio paveldą ir lankomi turistų: *Maes Howe* neolitinė piramidė, *Stones of Stenness* neolitinis paminklas iš akmenų, *Ring of Brodgar* neolitinis akmenų žiedas, neolitinė *[[Skara Brae]]* gyvenvietė.

Salynas skirstomas į dvi grupes – Šiaurės ir Pietų.
* Didžiausios Šiaurės salos: Sandajus (50,43 km²), Rousajus (48,14 km²), Vestrajus (47,13 km²), Stronsajus (32,75 km²), Šapinsajus (29 km²);
* Didžiausios Pietų salos: Meinlandas (1037 km²), Hojus (143,18 km²), Pietų Ronaldsėjus (49,8 km²).

## Pagrindinės gyvenvietės
* Kirkvelas (7,3 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Stromnesas (1,7)
* Finstaunas (0,5)

## Galerija

Image:Orkney 2.jpg|Soundas tarp Orknio salų
Image:Orkney Ward Hill.jpg|Hojus
Image:Stones of stenness 2 anne l.jpg|Neolitiniai akmenų paminklai
Image:Kirkwall cathedral.jpg|Kirkvelo katedra
Image:PicSanday.jpg|Sandajus
Image:RingofBrodgarJM.jpg|*Ring of Brodgar* paminklas
Image:OldManofHoycloseJM.jpg|*The Old Man* uola Hojuje
Image:PicHoyHigh.jpg|Meinlandas


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Srities svetainė
* Žemėlapis 
* Iliustracijos
Vudu

**Vudu** (*Voodoo, Vodun, Vudun* Benine ir Toge; *Vodou* Haityje) – afroamerikietiška religija, daugiausia praktikuojama Haityje ir Benine (nuo 1996 m.), kur yra oficiali religija. Vudu į Haitį atkeliavo ir paplito kartu su atgabentais vergais iš Vakarų Afrikos. Vienas iš didžiausių Afrikos ir Haičio vudu skirtumų yra Haityje įvykęs sinkretizmas su Romos katalikų tikėjimu.

Žodis **vudu** (*Voodoo*, *Wudu* arba *Vaudou*) kilęs iš Vakarų Afrikos eve genties kalbos ir reiškia 'globojanti dvasia'. Vudu kultas – tai Vakarų Afrikos religijų samplaika, Ameriką ir Karibų salas pasiekusi per atvežtinius vergus. Dabartiniu pavidalu kultas vienija afrikietiškus, Karibų salų ir katalikiškus elementus. Haityje, moderniame Vudu centre, kur šį tikėjimą išpažįsta trys ketvirtadaliai vietos katalikų, kultas yra tapęs savita liaudies religija.

Vudu kultą praktikuoja juodosios ir baltosios magijos atstovai, gerieji ir blogieji, gydantys ir kenkiantys burtininkai. Jie atnašauja aukas ir ekstatiškai šoka, kad susirinkusi bendruomenė transo metu galėtų tiesiogiai bendrauti su dievais. Šalia afrikiečių dievybių figūrų stovi katalikų šventųjų paveikslai; tai būdinga tiek Vudu, tiek ir tokiems Pietų Amerikos burtininkų kultams kaip ir Brazilijos makumbai. 

Žinomiausia Vudu kulto sudedamoji dalis – zombio idėja. Anksčiau garbinta Afrikos gyvačių deivė mūsų dienomis laikoma „zombiu“ – jėga, kuri atgaivina mirusius ir kartu pati gyvena mirusiajame. Piktas burtininkas, tikima, tam tikrais „zombių milteliais“ panardina žmogų į mirties būseną, o po kelių dienų vėl atgaivina. Tada atgaivintasis dirba vergo darbus kaip bevalis įrankis. Nuo XX a. ketvirtojo dešimtmečio zombio pavidalas tapo dažnu siaubo filmų motyvu.

Spėliojama, kad „zombių miltelius“ sudarė sutrinti mirusio žmogaus kaulai, du ką tik užmušti driežai, džiovinti rupūžės *[[Aga (rupūžė)|Bufo marinus]]* griaučiai ir žieduotoji kirmėlė. Į miltelius taip pat dėdavo augalų bei žuvų, turinčių tetradotoksino, kuris visiškai suparalyžuoja auką. Vudu magai bokorai taip pat naudoja įvairius subtiliai veikiančius nuodus bei narkotikus, kurie sukelia aukai baimę ir kartais net įtikina vudu galių realumu.

## Šaltiniai
Kara

:: *Apie Togo miestą žr. [[Kara (Togas)]]*.

**Kara** () dar vadinama **kalnų cirku** – amfiteatriškas kalnų slėnis, suformuotas ledyno. Susidaro dėl ledyno egzaracijos ir šalčio sukelto dūlėjimo. Ledui nuslinkus ar ištirpus pasilieka gilus slėnis. Karos paryškina kalnų viršūnes, kadangi karos šlaitas nuo kalno pusės būna labai status. Karos paprastai susiformuoja iš šiaurinės kalno pusės (Šiaurės pusrutulyje). Neretai karos dugne susiformuoja nedidelis ežerėlis.
Pantone

**Pantone** – sistematizuota spalvinė sistema (sistema PMS – *Pantone Matching System*).

Pantone sistema daugiausiai naudojama profesionalioje poligrafijoje, ruošiant spaudos darbus, tekstilėje. Kiekviena Pantone spalva turi savo numerį.

Sistema yra **Pantone LLC** korporacijos nuosavybė. Korporacija sudaro ir leidžia kelių rūšių Pantone spalvų katalogus, dažniausia vėduoklės tipo.

## Katalogai

Pagrindiniai katalogai yra skirti spaudai ant blizgaus ir matinio paviršiaus ir žymimi raidėmis **C** () ir **U** ().
Kataloguose dažnai šalia Pantone spalvos būna ir CMYK sistemoje atspausta spalva su CMYK skaitmenine išraiška.

Pantone spalvų katalogai būna:
* Pantone metallic
* Pantone pastel
* Pantone process
* Pantone solid
* Pantone solid to process
* Pantone solid to process EURO
* Pantone mate
* ir kt.

## Programinė įranga

Šių programų dėka darbų kūrėjas gali pasirinkti vienokią ar kitokią spalvą.
Viena tokių – **Art Director ToolKit** (gamintojas *Code Line Comunications*).

Taip pat Pantone sistema yra integruota į programas, kuriomis maketuojami ar kuriami leidiniai ar pan. (pvz., Adobe Illustrator, Adobe Indesign, Macromedia FreeHand, CorelDraw).

## Nuorodos
* Pantone svetainė
* colorguides.net 
* Pantone spalvų katalogai
Kerkvolas

**Kerkvolas** (, ) – miestas Škotijoje, svarbiausias Orknio salų miestas ir administracinis centras. Išsidėstęs rytinėje Meinlando salos dalyje, uostas įlankos pakrantėje. Yra du muziejai, rotušė, rūmai ir katedra.

## Istorija

Gyvenvietė pirmą kartą minima Orkneingo sagoje 1046 m. Pavadinimas kilo iš norvegų kalbos žodžio *Kirkjuvagr* („įlankos bažnyčia“).

## Šaltiniai
Hailandas

**Hailandas** (, ) – didžiausia Škotijos administracinė sritis. Išsidėsčiusi šalies šiaurėje, gamtiniame-istoriniame Škotijos aukštumų krašte. Pietuose ir pietryčiuose ribojasi su kitomis sritimis: Morėjumi, Aberdinširu, Pertu ir Kinrosu bei Argailu ir Bjutu. Iš šiaurės, rytų ir vakarų supa jūra. Hailandui taip pat priklauso dalis Vidinių Hebridų (Skajus, bei kitos salos).

## Didžiausi miestai
* Invernesas (48,1 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Nernas (9,5)
* Tersas (7,4)
* Vikas (6,9)
* Olnesas (5,9)
* Fort Viljamas (5,7)
* Vesthilas (5,6)
* Dingvolas (5,2)
* Invergordonas (3,7)

## Šaltiniai
Jonas Ščeponis

**Jonas Ščeponis** (g. 1946 m. rugsėjo 13 d. Kalvarijoje) – Kalvarijos savivaldybės politinis veikėjas.

## Biografija
1963 m. Kalvarijos vidurinėje mokykloje baigė 8 klases ir įstojo į tik ką įsteigtą Kalvarijos maisto pramonės technikumą. Jame 1968 m. įgijo grūdų ir jų produktų technologo specialybę. Nuo 1984 m. iki 1990 m. Lietuvos žemės ūkio akademijoje neakivaizdiniu būdu studijavo agronomijos specialybę, diplomuotas mokslinis agronomas.

1968–1988 m. Vievio grūdų produktų kombinato kombinuotųjų pašarų cecho viršininkas (pradėjo dirbti pagal paskyrimą). 1988–1998 m. Kėdainių grūdų produktų kombinato gamybos viršininkas. 1998–2001 m. ir nuo 2004 m. vienas iš keturių tikrosios ūkinės bendrijos „Kratonas“ savininkų, valdybos pirmininkas ir generalinis direktorius, susivienijimo „Mobikra“ vadovas.

2000–2001 m. Marijampolės apskrities viršininkas. 2001–2004 m. Marijampolės apskrities viršininko pavaduotojas. 2008–2015 m. Kalvarijos savivaldybės meras.

Atgimimo laikotarpiu aktyvus Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio dalyvis. Nuo 2001 m. Naujosios sąjungos narys, NS Kalvarijos skyriaus pirmininkas. 2000–2003 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos sąraše, 2003 m. ir nuo 2007 m. Kalvarijos savivaldybės tarybos narys, 2000–2003 m. valdybos narys, Ūkio bei kaimo reikalų komiteto pirmininkas.

Vedęs; žmona Renė, sūnus Kazys, dukra Gitana.

## Nuorodos
* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

## Išnašos

|-
Šetlando salos

**Šetlando salos** (;  arba *Hjaltland*) – salynas Britų salose, tarp Norvegijos jūros ir Šiaurės jūros, į šiaurės rytus nuo Orknio salų. Sudaro Škotijos sritį. Salos užima beveik 1,5 tūkst. km² plotą.

## Istorija
Pirmieji salų gyventojai buvo piktų gentys. Vėliau atsikraustė skandinavai. VII a. prasidėjo pirmosios krikščionių misijos. IX a. Šetlando salos tapo Norvegijos kolonija. 1474 m. atiteko Škotijai po Škotijos princo Džeimso III ir Danijos princesės Margaretės vedybų. II pasaulinio karo metu, salos aptarnavo okupuotą Norvegiją.

## Geografija
Salyną sudaro apie 100 salų, iš kurių gyvenamos – tik 15. Didžiąją salyno dalį sudaro Meinlando sala (899 km²). Joje įsikūręs ir administracinis Šetlando salų centras – Lervikas. Kitos didesnės salos: Jelas (212 km²), Anstas (120 km²), Fetlaras (120 km²), Bresėjus (28 km²), Volsėjus (23 km²). Salų paviršius – kalvotos lygumos ir plynaukštės, iškylančios iki 450 m. Krantai skardingi, labai raižyti. Vyrauja pievos, pelkės, viržynai. Atokesnėse salose – paukščių turgūs. Avių auginimas, žvejyba. Jūroje išgaunama nafta ir gamtinės dujos.

## Pagrindinės gyvenvietės
* Lervikas (6,7 tūkst. gyventojų, 2022 m.)
* Skalovis (1,1)
* Brėjus (0,7)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* ''Visit Shetland'' (turistinė svetainė)
* ''Undiscovered Scotland'' (turistinė svetainė)
* Srities svetainė
Jostras

**Jostras**, arba **plumerija** (*Plumeria*) – stepukinių (*Apocynaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso lapuoti medžiai ir krūmai, išskiriantys pieniškas nuodingas sultis. Žiedai nuo geltonos iki rožinės spalvos. Naudojamas kaip vaistinė žaliava. Nikaragvoje baltasis jostras (*Plumeria alba*) yra nacionalinė gėlė.

Gentis pavadinta XVII a. prancūzų botaniko Chales Plumier garbei

Paplitęs Amerikos tropinėje ir subtropinėje dalyje. 

Gentyje yra 7-8 rūšys:
* Baltasis jostras (*Plumeria alba*) 
* *[[Plumeria inodora]]* 
* *[[Plumeria obtusa]]* 
* *[[Plumeria pudica]]* 
* Raudonasis jostras (*Plumeria rubra*) 
* *[[Plumeria stenopetala]]* 
* *[[Plumeria stenophylla]]* 

## Nuotraukos


Image:Starr_050517-1429_Plumeria_obtusa.jpg|*[[Plumeria obtusa]]*
Image:Plumeria rubra.jpg|Raudonasis jostras (*Plumeria rubra*)
Image:Plumeria-0-KayEss-1.jpeg|Raudonojo jostro žiedai
Antanas Ivanauskas (1959)

**Antanas Ivanauskas** (g. 1959 m. liepos 9 d. Kaune) – Lietuvos ir Kauno miesto ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija

1966–1977 m. mokėsi Kauno 18-oje vidurinėje mokykloje, 1977–1982 m. studijavo Kauno politechnikos institute.

1980 m. Kauno Stambiaplokščių namų detalių gamyklos pagalbinis darbininkas. 1981 m. Gamybinio susivienijimo „Gelžbetonis“ meistras. 1983 m. gamyklos „Pirmūnas“ meistras, cecho viršininkas. 1983–1985 m. Gamybinio susivienijimo „Baltija“ komjaunimo sekretorius. 1985–1989 m. Kauno Lenino rajono Liaudies deputatų tarybos Vykdomojo komiteto skyriaus vedėjas.

1989–1991 m. TSRS Socialinio banko Kauno skyriaus valdytojo pavaduotojas. 1991–1993 m. Lietuvos banko Kauno skyriaus valdytojo pavaduotojas, 1993–2012 m. valdytojas. 2012–2014 m. Lietuvos banko Grynųjų pinigų tarnybos Kasos departamento direktorius.

Nuo 2014 m. Vidaus vandens kelių direkcijos generalinis direktorius.

1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Kauno skyriaus narys, skyriaus pirmininko pavaduotojas, Biudžeto ir finansų nuolatinės komisijos pirmininkas.

Vaikai – Agnė ir Tadas, žmona Daiva.

## Šaltiniai
Žabenis

**Žabenis** (*Sarcostemma*) – stepukinių (*Apocynaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso lianos ir krūmai, išskiriantys pieniškas sultis.

Auga Indijos, Afrikos ir Malaizijos tropinėse ir subtropinėse srityse.

Gentyje yra apie 30 rūšių:
* Rūgštusis žabenis (*Sarcostoma acidum*)

## Nuotraukos
* Genus Sarcostemma in California
Rokalo sala

**Rokalo sala** () – nedidelė uolėta negyvenama sala Atlanto vandenyne, priklauso Jungtinei Karalystei formaliai nuo 1955 m. Uolos plotis – 25 m, aukštis – 22 m. Sala vulkaninės kilmės, ardoma smarkių vandenyno bangų. Mėgstama jūros paukščių būriavimosi vieta.

Aplink salą, vandenyno dugne yra naftos telkinių. Dėl to Jungtinė Karalystė vienareikšmiškai salą įtraukė į savo sudėtį, kad galėtų savo išskirtine ekonomine zona apimti naftos telkinius. Į Rokalo salą taip pat pretenduoja Danija, Islandija ir Airija. 1997 m. birželio 10 d. *[[Greenpeace]]* organizacija, protestuodama prieš naftos gavybą, užėmė salą ir įkūrė netikrą Veivlando (*Waveland*) valstybę. Britai ignoravo tokius veiksmus ir 1999 m. pasibaigus finansavimui akcija baigėsi.

## Nuorodos
* ''Waveland'' svetainė
Dvazgis

**Dvazgis** (*Tabernaemontana*) – stepukinių (*Apocynaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso 1-15 m aukščio krūmai ir medžiai. Lapai priešiški, 3-25 cm ilgio, su pieniškomis sultimis. Žiedai balti, 1-5 cm skersmens.

Gentyje yra apie 100-110 rūšių:
*Skėstašakis dvazgis (*Tabernaemontana divaricata*)
*Indinis dvazgis (*Tabernaemontana heyneana*)
ir kt.

## Nuorodos
*Lista de especies
Spalinė

**Spalinė** (*Enterobius vermicularis*) – parazitinė kirmėlė, priklausanti nematodams (*Nematoda*) ir parazituojanti apatinėje plonosios žarnos dalyje. Sukelia enterobiozę, kuria užsikrečiama nuo sergančiojo, kai jis į aplinką išskiria helmintų kiaušinėlius (gali pernešti ir musės).

Spalinė yra baltos spalvos, patelė 10 mm, patinas – apie 2-5 mm ilgio. Patino užpakalinis kūno galas spirališkai užsuktas. Kiaušinėliai bespalviai, asimetriški, iš vieno šono suploti.

## Vystymosi ciklas

Patelė tarpvietėje padeda apie 10-15 tūkst. kiaušinių ir po to žūva. Šliaužiodama oda ji sukelia stiprų niežulį. Sergantieji enterobioze miegodami kaso niežinčias vietas, todėl kiaušinėliai lengvai patenka ant pirštų, ypač į panages. Sergatysis neramiai miega, todėl atsiranda bloga savijauta, mažėja darbingumas, gali pasireikšti nerviniai sutrikimai. 

Nesilaikant higienos reikalavimų, kiaušinėliai gali patekti į burną, taip pat ant patalynės ir aplinkinių daiktų. Vėliau plonojoje žarnoje įvyksta apvaisinimas ir patelė su subrendusiais bei apvasintais kiaušinėliais migruoja prie analinės angos, ir naktį, kai susilpnėja analinės angos sfinkterio tonusai, iššliaužia į išorę. Ir ciklas vėl prasideda iš naujo. Spalinės gyvena apie 1 mėn. Jei per tą laiką iš naujo neapsikrečiama, tai pagyjama ir be specialaus gydymo.

## Profilaktika
Didžiausią dėmesį reikia skirti higienos laikymuisi. Lengviausia apsikrečia vaikai, todėl būtina tikrinti jų rankas, panages, pratinti, kad jie jas plautųsi su vandeniu ir muilu. Keisti, skalbti ir karštu lygintuvu lyginti apatines kelnaites, nuolat valyti patalpas.
Lervikas

**Lervikas** (, ) – miestas Jungtinėje Karalystėje šiaurės Škotijoje, Šetlando salose; jų administracinis centras. Įsikūręs Meinlando salos pietryčiuose, prie siauro sąsiaurio, priešais Bresėjaus salą. Tai šiauriausias Jungtinės Karalystės miestas.

Lervikas įkurtas XVII a. Žvejybinis ir keltų uostas. Svarbus naftos skirstymo centras. Svarbiausi miesto pastatai – rotušė, Šarlotės fortas, Klikmino tvirtovė. Yra koledžas.


Ferry Pier at Lerwick - geograph.org.uk - 5925045.jpg|Keltų prieplauka
Lerwick IMG 5177 (22944063826).jpg|Lerviko architektūra
Clickimin Broch - geograph.org.uk - 1288343.jpg|Klikimino tvirtovė
Lerwick MG 1784 (26546118480).jpg|Miesto gatvė


## Šaltiniai
Kaldaso departamentas

**Kaldasas** () – nedidelis departamentas centrinėje Kolumbijoje. Administracinis centras – Manisalesas.

## Geografija

Kaldasas – labiausiai kalnuotas šalies departamentas. Čia iškilę keli ugnikalniai, tarp kurių ir Ruisas (aukštis 5400 m). Yra Los Nevadoso nacionalinis gamtos parkas. Departamento upės priklauso Kaukos ir Magdalenos baseinams.

## Ekonomika

Kaldaso departamentas – viena svarbiausių Kolumbijoje kavos auginimo sričių. Taip pat gyvulininkystė, žemės ūkis.

## Etninė sudėtis
* Metisai ir baltieji – 93,16 %
* Indėnai – 4,29 %
* Juodaodžiai – 2,54 %

## Pagrindiniai miestai
Didžiausi miestai ir gyvenvietės 2018 m. (tūkst. gyv.):
* Manisalesas (405,2)
* La Dorada (62,5)
* Viljamarija (55,8)
* Činčina (44,5)
* Anserma (20,2)
* Riosusijas (18,0)
* Supija (13,4)


Antigua estación del ferrocarril- Manizales.jpg|Manisalesas
Chinchiná cafetal 2.jpg|Kavamedžių plantacija Činčinos apylinkėse
Cerro Tutelar del Pipintá - montañas 01.jpg|Kalnų kraštovaizdžiai Agvadaso savivaldybėje
Parroquia Santa Bárbara Anserma Caldas.jpg|Ansermos miestelis


## Šaltiniai
Škotijos demografija

**[[Škotija|Škotijoje]] gyventojų** daugumą sudaro škotai.
Škotai yra etniškai yra kilę iš anglosaksų, keltų ir skandinavų. Gyventojai Škotijoje pasiskirstę labai nevienodai – centrinėje juostoje (pramoninė Glazgo-Edinburgo zona) gyventojų tankumas siekia 700 gyv./km², o didelėje dalyje Hailando tik 2 gyv./km².

## Esminiai demografiniai rodikliai

**Gimimai:** vidutiniškai tenka 10,7 naujagimių kasmet tūkstančiui gyventojų (2005 m. duomenys).

**Mirtys:** vidutiniškai tenka 11,0 mirčių kasmet tūkstančiui gyventojų (2005 m. duomenys).

**Migracijos lygis:** vidutiniškai tenka 4,1 imigrantų kasmet tūkstančiui gyventojų (2005 m. duomenys).

**Kasmetinis gyventojų prieaugis:** 0,4 proc. (2005 m. duomenys).

## Gyventojų skaičius

Visi Škotijos gyventojai:

Škotijos gyventojų surašymų duomenys:
* 1801 m. – 1 608 420
* 1811 m. – 1 805 864
* 1821 m. – 2 091 521
* 1831 m. -2 364 386
* 1841 m. – 2 620 184
* 1851 m. – 2 888 742
* 1861 m. – 3 062 294
* 1871 m. – 3 360 018
* 1881 m. – 3 735 573
* 1891 m. – 4 025 647
* 1901 m. – 4 472 103
* 1911 m. – 4 760 904
* 1921 m. – 4 882 497
* 1931 m. – 4 842 554
* 1951 m. – 5 096 000

## Imigracija
Škotijoje daugėja nuolat šalyje gyvenančių imigrantų skaičius. Ypač daug žmonių atvyksta iš pietų Europos šalių (daugiausia – ispanų, portugalų, prancūzų, italų) ir iš rytų Europos (daugiausia – lenkų, lietuvių ir latvių). Taip pat gyvena didelė dalis išeivių iš Azijos valstybių.

**Migracijos lygis:** 1000 gyventojų vidutiniškai tenka 4,1 imigranto (2005 m. duomenys).

## Nuorodos
* Centrinis Škotijos registrų centras (General Register Office for Scotland) 
* Škotijos Žmonės
* ''Scottish Executive''
* Valstybės Aktualijų Departamentas
* Škotijos populiacija – ''The Scotsman''
* Škotijos gyventojų surašymo duomenys
Pailiai

**Pailiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 6,5 km į pietvakarius nuo Šiaulių, Šiaulių jūros – Bubių tvenkinio (buvusio Raizgių ežero) vakariniame krante.

## Geografija

Šiaurėje ribojasi su Daušiškiais, rytuose su Beržyne, pietuose su Raizgiais, šiaurės vakaruose su Juodinkiais. Greta kaimo praeina buvęs pašto traktas Ryga – Tilžė, kelias iš Aukštelkės į Sauginius ir Gilaičius bei Šiaulių vakarinis aplinkkelis .

Per kaimą teka Šventupis (arba Genupis), kurio žiotys prie Šiaulių jūros – mėgiama žvejų mėgėjų vieta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pročiūnai

**Pročiūnais** vadinami kaimai:

* Ignalinos rajone;
* Joniškio rajone:
** Pročiūnai I;
** Pročiūnai II;
* Kėdainių rajone;
* Šiaulių rajone.
Panathinaikos

**Panathinaikos Athlitikos Omilos** () – Graikijos sporto klubas, 1908 metais įkurtas Atėnuose.

Nepriklausomai veikiančios trijų sporto šakų „Panathinaikos“ profesionalų komandos:
* Krepšinio komanda
* Futbolo komanda
* Rankinio komanda

Be šių sporto šakų, šalies pirmenybėse daug pasiekę yra klubo stalo tenisininkai, dviratininkai, boksininkai ir kiti sportininkai.

2016 m. gruodžio 29 d. Panathinaikos atidarė ir elektroninio sporto padalinį – Panathinaikos eSports.

## Šaltiniai
Sidabrinė (Sudeikiai)

**Sidabrinė** – viensėdis Utenos rajono savivaldybės centrinėje dalyje, 2 km į vakarus nuo Sudeikių.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Juliškis

**Juliškis** – viensėdis Utenos rajono savivaldybės centrinėje dalyje, 4 km į vakarus nuo Sudeikių.

## Istorija

XIX a. buvo įkurtas Juliškio dvarelis iš Bikuškio dvaro žemių, kaip kraitis Julijai Drazdauskienei, kilusiai iš Bieneckių, pavadintas jos vardu. Vėliau atiteko sūnui Juozapui Drazdauskui. Likę senų medžių ir akmeninis sodybos kryžius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pilveliai (Utena)

**Pilveliai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės vidurio vakarinėje dalyje, 6 km į vakarus nuo Sudeikių, prie kelio .

## Istorija

Pilveliai šaltiniuose minimi nuo 1765 m.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
Pilvelių kaime gimė ir šio kaimo kapinaitėse palaidotas Lietuvos kariuomenės pulkininkas, Vyčio kryžiaus ordininkas Mikas Repšys (1894–1942) taip pat dvarininkas Drazdauskas.

## Galerija

Pilveliai kelio ženklas.JPG|Pilvelių riboženklis
Pilvelių kapinės.JPG|Kapinaitės
Sena pirtis Pilveliuose.JPG|Sena pirtis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mikas Repšys
Butiškiai (Utena)

**Butiškiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Užpalių. Į pietvakarius nuo kaimo telkšo ežeras Mominys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Puodžiai (Užpaliai)

**Puodžiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Užpalių. 

## Istorija

Po 1863 m. sukilimo į Sibirą ištremta Gasparo Bauros-Repšio šeima, jo 36 dešimtinių ūkyje apgyvendintos trys kolonistų pravoslavų šeimos.

1949 m. balandžio 13 d. ūkininko Kazio Indrašiaus sodybos klojime ilsėjosi Lietuvos partizanai Vytautas Balčiūnas-Strazdas ir Balys Žukauskas-Žaibas. Apie 12 val. čia atvažiavo Užpalių valsčiaus milicijos viršininkas ltn. Antanas Starkus, milicijos įgaliotinis jaunesn. ltn. Petras Orlovas ir milicininkas viršila Juozas Skarina. Starkų ir Orlovą partizanai nušovė klojime, Skariną – bėgantį iš kiemo. Partizanai į jų vežimą sudėjo nukautųjų ginklus ir išvažiavo. Tą pačią dieną milicija areštavo ir nuteisė 25 metams kalėti sodybos savininką K. Indrašių ir jo žentą Stasį Rėzą.

1949 m. lapkričio 3 d. Šimonių girioje, drauge su keturiais partizanais suėmė sūnų Juozą Indrašių-Sakalą (1923–2006) ir nuteisė 25 m. kalėti. K. Indrašiaus žmona Kostancija su penkiomis dukromis pasitraukusi iš Puodžių kaimo, gyveno nelegaliai, slapstėsi.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Povilas Algirdas Vaškelis (1937–2009), chemikas, LMA akademikas (1998), profesorius, chemijos mokslų daktaras (1983),
* Jonas Bareišis (g. 1942 m.), inžinierius mechanikas, technikos mokslų daktaras (1995),
* Bronius Vaškelis (1922–2021), profesorius, literatūros tyrinėtojas, teatrologas, Vytauto Didžiojo universiteto rektorius (1993–1996 m.).

## Šaltiniai

* LYA f. k-1, ap. 3, b. 1813, lap. 176.

## Literatūra
* Vytautas Indrašius. Tragedija Puodžių kaime ("Utenis" 2011 m. vasario 15 d.)
* Vytautas Indrašius "Indrajos motinėlės vaikai", 2013, psl.175 - 192
Tarvydžiai (Utena)

**Tarvydžiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Užpalių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Iš Tarvydžių kaimo kilęs kunigas Jonas Butkys (1920–2006 m.). Baigęs Kauno kunigų seminariją 1947 m. išventintas į dvasininkus. Palaidotas Ramygalos bažnyčios šventoriuje.

## Šaltiniai
Vilučiai

**Vilučiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Užpalių, prie Nasvės upelio. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias . Veikia biblioteka (nuo 1970 m.).

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo regione populiarios pavardės *Vilùtis*.

## Istorija
XVIII a. Vilučiai buvo karališkasis kaimas, priklausęs Užpalių seniūnijai. 1738 m. kaime gyveno 8 šeimos.

XIX a. pab. kaimas pateko į Vilkmergės apskrities Aluotų valsčių.

LTSR laikais kaimas buvo Užpalių apylinkėje (anksčiau – Vilučių apylinkė centras), „Gegužės pirmosios“ kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė ryšių skyrius, felčerių ir akušerių punktas, pradinė mokykla, biblioteka.

## Gyventojai

## Galerija

Vilučiai, Lithuania - panoramio (7).jpg|Kaimo kryžius
Vilučiai, Lithuania - panoramio (3).jpg|Kapinės
Vilučiai, Lithuania - panoramio (16).jpg|Vilučiai nuo bokšto


## Literatūra
* Kaimo gyventoja Marija Vanagaitė-Dovydaitienė apie gimtąjį kaimą išleido knygą – „Vilučiai“ (2000).

## Šaltiniai
Kustos

**Kustos** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės vakarinėje dalyje, 8 km į šiaurės vakarus nuo Užpalių. 

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kustose 1940 m. spalio 26 d. gimė inžinierius hidrotechnikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras Albinas Kusta.

## Šaltiniai
Ragaišiai

**Ragaišiais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Joniškio rajone;
* Šilutės rajone;
* Vilkaviškio rajone.
Mažeikiškės

**Mažeikiškės** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės centrinėje dalyje, 3 km į šiaurės rytus nuo Užpalių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ilčiukai

**Ilčiukai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, Šventosios kairiajame krante. Seniūnaitijos centras. Yra senos kapinaitės, aptvertos akmenų tvora. Nuo 1921 m. veikė pradinė mokykla, nuo 1954 m. septynmetė, 1962–1975 m. aštuonmetė, nuo 1975 m. pradinė. Mokykloje mokytojos Palmiros Sirvydytės rūpesčiu buvo įkurtas etnografinis muziejus. 1994 m. eksponatai perkelti į Užpalių krašto muziejų „Dausuva“. Yra vandens malūno, priklausiusio ūkininkui Petrui Indrašiui, liekanos, medinis kaimo tiltas. Malūnas palaipsniui sunyko XX a. vid.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė gamtos mokslų daktaras, docentas Vytautas Rinkevičius (1938–2001).

## Galerija

Ilčiukai, Lithuania - panoramio (4).jpg|Apleisti poilsio nameliai
Ilčiukai, Lithuania - panoramio (13).jpg|Buvusi mokykla (?)
Ilčiukai, Lithuania - panoramio (10).jpg|Pėsčiųjų tiltas per Šventąją


## Šaltiniai
Žaibiškės

**Žaibiškės** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės centrinėje dalyje, 7 km į šiaurės rytus nuo Užpalių, dešiniajame Šventosios upės krante. Dunkso Žaibiškių piliakalnis, nenaudojamos kaimo kapinaitės, šalia jų Žaibiškių akmuo su „dubeniu“. 1949–1969 m. tremtinio į Sibirą Žvirblio name veikė pradinė mokykla, vėliau iškelta į Norvaišių kaimą.

## Istorija

Žaibiškėse buvo dvaras, kuriame gyveno Sunklodų giminė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime 1898 m. gimė Lietuvos kariuomenės karininkas, Vyčio kryžiaus ordininkas Benediktas Svilas (žuvo 1942 m. sausio 3 d. Rešotų konclageryje).
* Čia gimė ir augo partizaninės kovos dalyviai broliai Stasiškiai. Feliksas-Smūgis (g. 1922 m.), prasidėjus vyrų gaudynėms į frontą, įstojo į Prano Kemėklio partizanų būrį, 1948 m. paskirtas „Audros“ būrio vadu, 1949 m. paskirtas Dariaus ir Girėno kuopos vadu (žuvo 1949 m. gruodžio 4 d. Antadavainės kaime su broliu Broniumi, Jurgiu Čyžiumi ir Ignu Klibu).

## Šaltiniai

* Balys Juodzevičius „Laisvės kaina“, 2003, Utena, psl. 142–143.
* „Audros“ partizanų būrio vado Jono Abukausko archyvas.
* Gvida Marijona Sirutienė „Žaibiškės“, 2010.
Rukaičiai

**Rukaičiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Aukštelkų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukaičiai (reikšmės)

**Rukaičiais** vadinami kaimai:

* Joniškio rajone:
** Gaižaičių seniūnijoje,
** Saugėlaukio seniūnijoje;
* Radviliškio rajone.
Traidžiūnai

**Traidžiūnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 10 km į šiaurės rytus nuo Užpalių, Šventosios upės dešiniajame krante.

## Istorija

Kaimas pradedamas minėti nuo 1663 m. Užpalių dvaro inventoriuje. Ukmergės apskrities seniūnijų 1765 m. inventoriuje (psl. 54) rašoma, kad Traidžiūnuose (*Treydziuny*) su Snukelių viensėdžiu buvo 12 šeimų, kurios Užpalių dvarui mokėjo duoklę grašiais, atitinkamai nuo turėto žemės ploto.

Pagrindinė kaimo „ulyčia“ tesėsi dešiniuoju Šventosios upės krantų apie 1,5 kilometro iki Žaibiškių miško, o dirbama žemė pietinėje pusėje ant kalvų. Vienkiemiais išsiskirstė 1922 m., tuomet buvo 18 žemvaldžių ir 101 ha žemės. Yra senos nelaidojamos kapinaitės, aptvertos akmenine tvora. Kaimo kapinėse palaidotas kalbininko Kazimiero Būgos brolis Juozapas Būga (1888–1952) iš Pažiegės kaimo, gyvenęs Traidžiūnų kaime, besislapstant nuo tremties į Sibirą.

Slopinant 1863 m. sukilimą, iš kaimo į Saratovo gubernijos stepes ištrėmė Izidoriaus Masiulio, Prano Mikšio ir Nikodemo Repšio šeimas. Jų sodybose apgyvendino po dvi stačiatikių–unitų šeimas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Iš Traidžiūnų kaimo kilęs biologijos mokslų daktaras Jonas Galvydis (1936–2016).

## Šaltiniai
Likančiai (Utena)

**Likančiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 10 km į šiaurės rytus nuo Užpalių, Šventosios upės kairiajame krante.

## Istorija

Vietinis pavadinimas – Likunčiai, 1972 m. sunormintas į Likančius.

Po 1863 m. sukilimo į Samaros guberniją buvo ištremta Liudviko Būgos šeima, jo ūkyje apgyvendintos dvi stačiatikių šeimos.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Andrius Čerskis (g. lapkričio 29 d., 1763 m.), kunigas, nuo 1822 m. Trakų bažnyčios klebonas.

## Šaltiniai
Levizarai

**Levizarai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 11 km į šiaurės rytus nuo Užpalių, Paščio ežero vakariniame krante.

## Istorija

Kaimas viensėdžiais išsiskirstė 1920 m. vasarą. Tuomet kaimas turėjo 48,4 dešimtinės žemės, gyveno trijų žemvaldžių ir trijų mažažemių šeimos. Dabar išlikusios penkios sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Mažionys (Utena)

**Mažionys** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 14 km į šiaurės rytus nuo Užpalių, paribyje su Jūžintų seniūnija. Seniūnaitijos centras. Yra neveikiančios kapinės, įrengtos kalvos pietiniame šlaite, neaptvertos. Išliko vienas nuvirtęs akmeninis paminklas su užrašu *Antanas Masiulis 1943*.

## Istorija

Kaimas **Mažany** pradedamas minėti nuo 1663 m. Užpalių dvaro valdų aprašyme. 1789 m. gyveno 10 šeimų, dvaro iždui mokėjusios nuo 43 iki 102 zlotų (auksinų). 1908 m. išskirstytas viensėdžiais. Tuomet buvo 16 žemvaldžių ir 260,65 dešimtinės žemės.

XIX a. pabaigoje - XX a. pradžioje veikė slapta daraktorinė mokykla, nuo 1937 m. iki 1965 m. - pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Martinčiūnai

**Martinčiūnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurės rytinėje dalyje, 15 km į šiaurės rytus nuo Užpalių, paribyje su Jūžintų seniūnija. Yra neveikiančios kapinės, aptvertos vieno metro aukščio akmenine tvora. Išliko 5 apgriuvę betoniniai paminklai su datomis 1885 m. ir 1901 m.

## Gyventojai

1923 m. buvo 21 ūkis su 109 gyventojais.

## Šaltiniai
Staneliai

**Staneliai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Plungės, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Veikia Stanelių pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-90045), parduotuvė, Stanelių šv. Kazimiero koplyčia. Kaimo gale yra malūnas. Stūkso Stanelių piliakalnis, prie kurio teka Pietvės upė, kuri yra užtvenkta ir įrengtas Stanelių tvenkinys. Prie kaimo eina Šiaulių–Klaipėdos geležinkelis, netoli yra Tarvainių geležinkelio stotis.

Kaimas driekiasi apie 2 km. Iš kaimo eina keliai į Kėkštus, Kantaučius. Piečiau eina rajoninis kelias Plungė–Lieplaukalė.

## Stanelių piliakalnis

Manoma, kad piliakalnyje stovėjo 1253 m. balandžio 5 d. Livonijos ordino ir Kuršo vyskupo Heinricho rašte dėl pietinių kuršių žemių dalybų minima kuršių pilis Pietvė. Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1949 m. ir 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a. Piliakalnio aukštis 8 m, plotas 18 × 13-16 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nosvaitėliai

**Nosvaitėliai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 8 km į šiaurę nuo Užpalių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Plaviškės

**Plaviškės** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 9 km į šiaurę nuo Užpalių.

## Istorija

Senasis kaimo pavadinimas – ***Pladìškės***. Jį 2011 m. VLKK rekomendavo kaip priimtiną vietoje Plaviškių, tačiau oficialus kaimo vardas ***Plaviškės*** tebeišlikęs.

## Gyventojai

 
## Šaltiniai
Šarkiai (Užpaliai)

**Šarkiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 9 km į šiaurę nuo Užpalių.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Iš Šarkių kaimo kilę: Lietuvos kariuomenės karininkas majoras Kazys Kemėklis (1892–1938), partizanų vadai – Vytauto apygardos štabo viršininkas Juozas Kemėklis-Rokas (1918–1951) ir Margio rinktinės rykiuotės skyriaus viršininkas Pranas Kemėklis-Tėvas (1907–1949).

## Šaltiniai
Toliočiai

**Toliočiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šiaulių miesto centro, prie kelio į Kuršėnus. Toliočiuose yra Voveriškių geležinkelio stotis, Šiaulių miškų urėdija, urėdijos Medienos ruošos, prekybos ir techninis padalinys, privati lentpjūvė.

## Geografija

Šiaurėje ribojasi su Noreikiais, rytuose su Vijoliais, pietuose su Voveriškiais, vakaruose su Pumpučiais ir Lukšiais. Gyvenvietės šiaurės rytų pakraščiu praeina geležinkelis Šiauliai-Klaipėda ir automobilių magistralė , šiaurės vakarų dalyje – .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ščiurys (Užpaliai)

**Ščiurys** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, prie Vazajo ežero. Tai labiausiai į šiaurę nutolusi Utenos rajono savivaldybės gyvenvietė. Kaime statomi vasarnamiai, tačiau pastovių gyventojų nėra.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nosvaičiai

**Nosvaičiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 4,5 km į pietryčius nuo Duokiškio. Kaimo šiauriniu pakraščiu teka Nosvė, pietiniu – Ūdrokšlis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Treigiai (reikšmės)

**Treigiais** vadinami kaimai:

* Joniškio rajone:
** Kriukų seniūnijoje;
** Satkūnų seniūnijoje;
* Radviliškio rajone;
* Šilalės rajone;
* Baltarusijoje:
** Astravo rajone;
** Ščiutino rajone;
** Varanavo rajone.
Šimkūnai

**Šimkūnais** vadinami kaimai:

* Joniškio rajone;
* Utenos rajone;
* buvęs kaimas Rytų Prūsijos Pilkalnio apskrityje.
Zastronas

**Zastronas** – kaimas Utenos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Daugailių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime 1911 m. gimė žymus kraštotyrininkas, žurnalistas Bronius Kviklys.

## Šaltiniai
Dubnai

**Dubnai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Daugailių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Josef Jakubowski (1895-1926), karininkas.

## Šaltiniai
Treigiai

**Treigiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 4 km nuo Laukuvos. Stūkso Treigių piliakalnis. Treigių seniūnaitijos centras yra Kaštaunaliai.

## Etimologija

Kaimo vardas siejamas su žodžiu *treigys* („tris žiemas mitęs gyvulys“). Teigiama, kad Laukuvos herbe ir yra vaizduojamas būtent trejų metų arklys, menantis Treigių piliakalnį, bene seniausią Laukuvos apylinkių vietovę.

Treigių piliakalnį supa Smaldegio, Eržilkalnio, Sargutės kalvos. Eržilkalnis mena padavimą apie Treigių piliakalnio gynybą. Pasakojama, kad kryžiuočiai apgulė pilį ir ilgai negalėjo jos paimti. Tuomet žemaičiai į priešo stovyklą paleido trejus metus tamsoje augintą arklį – treigį. Niekada šviesos nematęs eržilas ėmė blaškytis ir išvaikė kryžiuočių arklius. Tuomet pilies gynėjai ir miškuose pasislėpę pagalbininkai puolė pakrikusius priešus ir juos nugalėjo.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Albinas Ežerskis (1956–2020), agronomas, Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės visuomenės bei politinis veikėjas.

## Šaltiniai
Žadavainiai

**Žadavainiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Daugailių, prie kelio . Šalia telkšo ežerėlis Karklinis, teka Šavaša. Yra Žadavainių pilkapių vieta.

## Istorija

1961 m. gyvenvietėje rastas senovės Romos bronzinis keturkampio pagrindo piramidės pavidalo varpelis.

1671 m. buvo 6 tušti valakai, gyventojų nebuvo. XIX a. kaimas įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį, Antalieptės valsčių, Daugailių parapiją. Buvo Naruševičių valda.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Žadavainiuose 1891 m. vasario 16 d. gimė pedagogas, karininkas, politinis bei visuomenės veikėjas, Steigiamojo Seimo narys Pulgis Lumbis.
* Žadavainiuose 1926 m. gegužės 15 d. gimė periodinės spaudos bibliografas Julius Tamošiūnas.

## Šaltiniai
Beržėnai

**Beržėnais** vadinami kaimai:

* Akmenės rajone;
* Joniškio rajone;
* Kelmės rajone:
** Beržėnai I Užvenčio seniūnijoje;
** Beržėnai II Šaukėnų seniūnijoje;
* Mažeikių rajone.
Budraičiai (reikšmės)

**Budraičiais** vadinami kaimai:

* Joniškio rajone;
* Kelmės rajone:
** Pakražančio seniūnijoje;
** Tytuvėnų seniūnijoje;
* Raseinių rajone.
Airijos lietuvių bendruomenė

**Airijos lietuvių bendruomenė** – Airijoje veikianti lietuvių bendruomenė, vienijanti lietuvius, gyvenančius Airijoje, juridiškai įregistruota Airijos kompanijų registre kaip ne pelno siekianti organizacija, veikianti pagal savo įstatus ir Airijos Respublikos įstatymus. Veikia nuo 2005 m. sausio 26 d.
Daugiausiai užsiima šviečiamąja veikla, lituanistinių mokyklų steigimu, taip pat organizuojama įvairius lietuviškus renginius. 

## Taip pat skaitykite
*Airijos ir Lietuvos santykiai

## Nuorodos
* ALB internetinė svetainė .
Daujočiai (reikšmės)

**Daujočiais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Joniškio rajone;
* Kelmės rajone;
* Molėtų rajone;
* Radviliškio rajone:
** Radviliškio seniūnijoje,
** Šiaulėnų seniūnijoje;
* Šiaulių rajone.
Kapiniškiai

**Kapiniškiai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, Dzūkijos nacionaliniame parke. Pro kaimą eina kelias .

## Geografija

Kaimu prateka Skroblus, supa miškai (Kapiniškių, Darželių). Kapiniškiai nusidriekę pagal upelį net per 4 km. Šiauriniai Kapiniškių vienkiemiai vadinami Bakanauskais ir Aukštagiriu. Girininkijos miške auga drevėta pušis (gamtos paminklas). Kaime įsteigtas Kapiniškių kraštovaizdžio draustinis, kuriame saugomos itin retais augalais ir vabzdžiais pasižyminčios paskroblių pievos. Kaime auga dvikamienė liepa. Kapiniškių šiaurėje telkšo Bakanausko ežeras ir pelkė (telmologinis draustinis). Prie Kapiniškių yra žemapelkė Skerdzimų pieva, gausu šaltinių (svarbiausias – Čirštų).

Greta kaimo aptikta archeologinė mezolito–neolito pradžios gyvenvietė, rastas XVII–XVIII a. pr. Kapiniškių kapinynas.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs nuo žodžių *kapaĩ, kapìnės* („mirusių laidojimo vieta“). Gali būti, kad taip pavadinta ne pagal esamas kaimo kapines, o pagal senuosius kapinynus.

## Istorija

Manoma, kad Kapiniškiuose XVIII amžiuje čia veikė vienas iš dviejų Merkinės dvaro malūnų.
 
XIX a. pab. pateko į Trakų apskrities Merkinės valsčių. Iš 110 gyventojų 96 buvo katalikai, 14 žydų.

Tarpukariu Kapiniškiai buvo valdomi lenkų (priklausė Gardino apskrities Marcinkonių valsčiui). Kaime nuo 1924 m. veikė lietuviška „Ryto“ draugijos mokykla, kurioje mokėsi apie 50 vaikų, tačiau 1934 m. ji uždaryta lenkų. 1934 m. lapkričio 13 d. kaimo gyventojai pastatė 17 m aukščio medinį kryžių, kurį nudažė tautinėmis spalvomis. Nuo 1933 m. veikė Šv. Kazimiero draugijos skyrius, kuris, uždarius mokyklą, įsteigė skaityklą. Ją lenkai uždarė 1936 m.

Iki žemės reformos Kapiniškiai buvo rėžinis gatvinis kaimas. 1938–1939 m. didesnė kaimo dalis išsikėlė į „kalionijas“.

## Gyventojai

## Galerija

Kapiniskes.jpg|Kaimo pirkia
Kapiniškiai.JPG|Kaimo reginys nuo Druskininkų–Varėnos kelio
Kapiniškiai001.JPG|Kapiniškių pietrytinė dalis 
Bakanauskai.JPG|Kapiniškiams priklausantis Bakanauskų vienkiemis


## Šaltiniai
Zabalina (Utena)

**Zabalina** – kaimas Utenos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 1 km į pietvakarius nuo Daugailių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Taukeliai

:: *Apie kaimą Molėtų rajone žr. [[Taukeliai (Molėtai)]]*.

**Taukeliai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 3 km į pietvakarius nuo Daugailių. Senosiose kapinėse yra Taukelių koplyčia.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Taukeliuose 1913 m. kovo 25 d. gimė žurnalistas, redaktorius, vertėjas, rezistentas Antanas Valiukėnas.
* Taukelių kapinėse palaidotas gydytojas Jokūbas Šimkevičius (1775–1818).

## Šaltiniai
Daujočiai

**Daujočiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Svėdasų. Seniūnaitijos centras. Prie kaimo stūkso Kartuvių kalnas (arba Kartukalnis), apie kurį pasakojama, kad Svėdasų didikai ant jo bausdavę neklusnius baudžiauninkus, o po 1863 m. sukilimo buvę kariami sukilėliai.

## Gyventojai

## Galerija

Daujočiai_29354,_Lithuania_-_panoramio.jpg|Kryžius prie sodybos
Daujočiai 29354, Lithuania - panoramio (1).jpg|Stogastulpis


## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Duobiai

:: *Apie kaimą Kaišiadorių rajone žr. [[Duobiai (Kaišiadorys)]]*.

**Duobiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 4 km į pietvakarius nuo Daugailių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Algirdas Antanas Baliulis (1936–2024), istorikas.

## Šaltiniai
Daržiniai

**Daržiniai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 5 km į pietvakarius nuo Daugailių.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Regina Petkevičienė (1931–2023) – kalbininkė, pedagogė, vertėja, leidinių redaktorė.

## Šaltiniai
Šėšėliai

**Šėšėliai** – viensėdis Utenos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 5 km į pietvakarius nuo Daugailių.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Nuodėguliai

**Nuodėguliai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 7 km į pietvakarius nuo Daugailių. Stūkso du Nuodėgulių akmenys su dubeniu (archeologijos paminklai).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vygėliai

**Vygėliai** – kaimas Utenos rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, 9 km į šiaurės vakarus nuo Užpalių.

## Gyventojai
 

### Žymūs žmonės
* Vygėliuose 1956 m. rugpjūčio 17 d. gimė chemikas polimerininkas, fizinių mokslų daktaras Ričardas Makuška.

## Šaltiniai
Purviniškis (Daugailiai)

**Purviniškis** – kaimas Utenos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 2 km į rytus nuo Daugailių.

## Gyventojai

Kaime savo jaunystės dienas praleido arkivyskupas Teofilius Matulionis.

## Šaltiniai
Voliškis

**Voliškis** – kaimas Utenos rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 3 km į rytus nuo Daugailių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai