open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šuolis su kartimi

**Šuolis su kartimi** () – lengvosios atletikos rungtis, kurioje sportininkas naudodamasi ilga ir lanksčia kartimi (dažniausiai pagaminta iš stiklo pluošto arba anglies pluošto) privalo peršokti per nustatytą kartelę jos nekliudant. Šuolio su kartimi varžybas rengė dar senovės graikai ir keltai. Rungtis pirmą kartą įtraukta į olimpinę programą 1896 m. žaidynėse. Moterų varžybos vyksta nuo 2000 m. vasaros olimpinių žaidynių. Šuolio su kartimi rungtys vyksta tiek žiemos, tiek vasaros sezono metu.

## Istorija
Senovėje šuoliai su kartimis buvo naudojami praktiniams tikslams įveikti natūralias gamtines kliūtis. Tokie metodai buvo paplitę Nyderlanduose, Jungtinėje Karalystėje ir Šiaurės jūros regione. Šuoliai su kartimi dažniausiai buvo naudojami įveikti pelkes ir dirbtinai užtvindytus laukus nesušlapus. Venecijos gondolieriai tradiciškai naudodavo kartis persikėlimui iš valties į krantą.

Šiaurės jūros žemumose vyksta tradiciniai šuolio su kartimi varžybos (fry. *Fierljeppen*), kurių rezultatai remiasi ne pasiektu aukščiu, o nušoktu toliu. Tokios rungties rekordas priklauso olandui *Bart Helmholt*, kuris įveikė 21,01 m distanciją.

Vienos ir pirmųjų šuolio su kartimi varžybos, kuriose buvo matuojamas aukštis, vyko 1843 m. Ulverstono *futbolo ir kriketo klube*. Modernios varžybos pradėtos apie 1850 m Vokietijoje, kuomet šuoliai paplito kaip gimnastikos klubų pratimas. Moderni šuolio su kartimi technika buvo suformuota JAV XIX a. pabaigoje. Jungtinėje Karalystėje ji buvo taikoma *Kaledonijos žaidynėse*.

Iš pradžių kartys buvo gaminamos iš standžių medžiagų, tokių kaip bambukas arba aliuminis. Lanksčių karčių gamyba iš stiklo pluošto arba anglies pluošto leido lengvaatlečiams siekti geresnių rezultatų. Dabartiniai pasaulio rekordai priklauso Renaud Lavillenie iš Prancuzija (6,16 m) ir Yelena Isinbayeva iš Rusijos (5,06 m)

## Varžybų eiga
Šuolio su kartimi taisyklės yra analogiškos šuolio į aukštį taisyklėms. Sportininkai privalo pasiekti kuo didesnį aukštį, šokdami virš konstrukcijos su kartele. remdamiesi kartimi į žemę. Pašokus žemiau kartelės arba šuolio metu numetus ją – rezultatas neįskaitomas. Olimpiadoje ir pasaulio čempionate vykdomi pusfinaliai. Jų metu sportininkas jog patektu į finalą turi įvykdyti numatyta normatyvą. Jeigu įvykdžiusių normatyvą yra per mažai (dažniausiai reglamentas reikalauja 12 sportininkų) tuomet likusias vietas užpildo geriausius rezultatus parodę sportininkai. Lietuvos čempionate ir kituose smulkesnėse varžybose pusfinalių nebūna. Šuolininkai neprivalo vykdyti kiekvieno šuolio, kokiame aukštyje šoks sportininkai gali pasirinkti patys. Tris kartus iš eilės neįveikęs aukščio – sportininkas pasitraukia iš tolesnių varžybų. Sportininko klaidos skaičiuojamos iš eilės, neatsižvelgiant į aukštį. Pavyzdžiui: jeigu sportininkas du sykius neįveikė 5,25 m aukščio ir pasirinko 5,27 m aukštį, jis vis tiek turi tik vieną bandymą. Sportininkai įveikę tą patį aukštį skirstomi pagal klaidų kiekį, pavyzdžiui:

## Išnašos
Serghei Pogreban

**Sergejus Pogrebanas** (*Serghei Pogreban*; g. 1978 m. gegužės 13 d.) – Moldovos futbolininkas, puolėjas.

## Karjera
Didesniąją karjeros dalį žaidė įvairiuose Moldovos klubuose.

Karjeros pradžioje rungtyniavo Constructorul Chişinău, o vėliau persikėlė į CS Tiligul-Tiras Tiraspol, FC Nistru Otaci.

2005 m. sezoną praleido Kazachstane. Atstovavo Žetìsu FK.

Nuo 2006 m. rungtyniavo Panevėžio „Ekrane“. Penkis sezonus praleido Lietuvoje, o A lygoje atstovaudamas Panevėžio „Ekranui“ sužaidė daugiau nei šimtą rungtynių.

Vėliau tęsė karjerą gimtinėje: Nistru Otaci, FC Olimpia Bălţi, Dinamo–Auto.

## Rinktinė
2001–2005 m. buvo kviečiamas į Moldovos rinktinę. Sužaidė 14 rungtynių ir įmušė 1 įvartį.

## Išnašos

## Nuorodos
* Serghei Pogreban pagal eu-football.info
* Serghei Pogreban pagal footballdatabase
* Serghei Pogreban pagal transfermarkt
* Serghei Pogreban pagal weltfussball
* Karjera nacionalinėje rinktinėje
Pennyroyal Tea

**Pennyroyal Tea** – amerikiečių grupės Nirvana daina, pasirodžiusi 1993 metais grupės trečiajame ir paskutiniame albume, „In Utero". Šią dainą buvo planuojama išleisti kaip trečiąjį albumo singlą 1994 m. balandžio mėnesį, tačiau dėl grupės lyderio Kurt Cobain mirties tą patį mėnesį, šis leidimas buvo nutrauktas.

## Singlas
Nors dauguma „Pennyroyal Tea“ kopijų buvo išimtos iš prekybos dėl Kurt Cobain mirties, keletas jų buvo parduota.

# „Pennyroyal Tea“ (Remix)
# „I Hate Myself and Want to Die“
# „Where Did You Sleep Last Night“ (MTV Unplugged versija)

## Video klipas
Muzikinio klipo režisūrai grupė kreipėsi į olandų režisierių Anton Corbijn, tačiau jis atsisakė teigdamas, kad negalės sukurti nieko geresnio, kaip „Heart-Shaped Box" klipas. Dėl to naujuoju režisieriumi tapo Jeffery Plansker. 

Dėl Kurt Cobain mirties, klipas niekada nebuvo išleistas. Tai būtų buvęs antrasis video klipas iš albumo „In Utero", nes MTV atsisakė transliuoti „Rape Me" vaizdo klipą, o grupė, protestuodama prieš tokį sprendimą, atsisakė sukurti „All Apologies" klipą.

## Šaltiniai
Gediminas Kruša

**Gediminas Kruša** (g. 1990 m. spalio 31 d.) – Lietuvos futbolininkas.

## Karjera
Futbolo karjerą pradėjo Klaipėdoje, 2006 m. persikėlė į Vilnių ir pasirašė sutartį su FC Vilnius. Vėliau buvo eilė Lietuvos klubų, bei žaidimas Lenkijoje už Wigry Suwałki bei Estijoje JK Sillamäe Kalev.

2010 m. pavasarį papildė FC Klaipėda gretas.

## Rinktinės
Atstovavo įvairaus amžiaus Lietuvos jaunimo rinktinėms.

## Išnašos

## Nuorodos
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Gediminas Kruša (90minut.pl)
Salavino nacionalinis parkas

**Salavino nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Mehongsono provincijoje. Parkas įkurtas 1994 m. lapkričio 9 d.

## Vieta
Parkas užima 721,52 km², apima Sop Moejo (Sop Moei) ir Mesariango (Mae Sariang) apylinkes, Mianmaro pasienyje, 135 km į šiaurę nuo provincijos centro Mehongsono.

## Flora ir fauna
Salavino nacionaliniame parke vyrauja drėgni visžaliai ir mišrūs miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: didysis tikmedis (*Tectona grandis*), kietavaisė ksilija (*Xylia xylocarpa*), stambiavaisis koralmedis (*Pterocarpus macrocarpus*), tamsioji dalbergija (*Dalbergia oliveri*), *[[Afzelia xylocarpa]]*, kvapioji hopėja (*Hopea odorata*), rudoji šorėja, *[[shorea siamensis]]*, bukalapis sparnenis (*Dipterocarpus obtusifolius*), gumbuotasis sparnenis (*Dipterocarpus tuberculatus*).

Parke gyvena: Indinis zambaras, Indijos muntjakas, šernas, Himalajinis lokys, Indokininis tigras, baltarankis gibonas, ožka (*Capricornis milneedwardsii*), gaūras, juodakaklis kiškis (*Lepus nigricollis*), palminis musangas, *[[Tupaia belangeri]]* ir kt., sutinkama daug paukščių: baltoji kielė, kuoduotasis keršasis tulžys (*Megaceryle lugubris*), pilkakepuris bulbiulis (*ycnonotus aurigaster*), rytinis plačiaburnis (*Eurystomus orientalis*), rudoji medšarkė (*Lanius cristatus*), tamsiakrūtė nendrinukė siuvėja (*Orthotomus atrogularis*)  ir kt.

## Įžymiausios vietos
Turistams siūlomas valandos pasiplaukiojimas valtimis Salvino upe.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Graikijos transportas

Šis straipsnis skirtas **[[Graikija|Graikijos]] transportui** aprašyti.

## Geležinkeliai
* *Visų geležinkelių ilgis:* 2 571 km
* *Elektrifikuoti:* 764 km *(kartu su planuojamais elektrifikuoti)*

## Keliai ir greitkeliai
Graikija turi ~117 000 km kelių, iš kurių yra 1030 km yra greitkeliai (2006). Negrįsti yra 9 594 km kelių.

## Oro uostai
Graikija turi 82 oro uostus *([[2005]])*, iš kurių 15 yra neasfaltuoti.
Kūteliai

**Kūteliai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Švenčionių, 1 km į pietus nuo Kūčių. Toliau pietuose eina kelias .

## Etimologija
Pavadinimas *Kūteliai* yra mažybinė gretimo *Kūčių* kaimo vardo forma.

## Istorija
Kūteliai kaip atskiras kaimas susidarė XX a. vid. Lenkmečiu jo vietoje buvo Čechovščiznos palivarkas ir Kūčių užusienis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kūtiškė

**Kūtiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Naujojo Daugėliškio, prie kelio . Vakariau kaimo auga Andrikavo miškas.

## Etimologija
Greičiausiai pavadinimas kilęs iš spėtino asmenvardžio **Kūtis* ar panašaus, plg. pavardės *Kùtas, Kutáuskas*, dar plg. *kū́tuoti* ‘storai, šiltai rengti, tūloti’, *kū́tis* ‘kas tankiai sužėlęs’.

## Istorija
XIX a. pab. buvo užusienis Švenčionių apskrityje (Daugėliškio valsčius).

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Veikė girininkija.

Sovietmečiu priklausė Naujojo Daugėliškio apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuzliškė

**Kuzliškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Naujojo Daugėliškio, prie keliuko Jonėnai–Gerveliškė. Sunykęs.

## Etimologija
Pavadinimas greičiausiai asmenvardinės kilmės, plg. lenkiška pavardė *Kuzla*.

## Istorija
XIX a. pab. buvo užusienis Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiui; priklausė Daugėliškio dvarui.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai. Sovietmečiu priklausė Vidiškių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuzmiškė

**Kuzmiške** vadinami kaimai:

* Elektrėnų savivaldybėje;
* Ignalinos rajone:
** Dūkšto seniūnijoje,
** Kazitiškio seniūnijoje.
Kuzmiškė (Dūkštas)

**Kuzmiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Dūkšto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Egidijus Varnas

**Egidijus Varnas** (g. 1975 m. liepos 31 d.) – buvęs Lietuvos futbolininkas, puolėjas.

## Karjera
Profesionalo karjerą pradėjo Utenoje. Septynis sezonus žaidė Panevėžio „Ekrano“ klube.

Keliems sezonams buvo išvykęs į Izraelį, 2005 m. liepos 1 d. sugrįžo į Lietuvą ir žaidė Šiaulių klube. Nuo 2005 m. gruodžio vidurio persikėlė į Panevėžio „Ekrano“ klubą, su kuriuo pasirašė dviejų metų sutartį.

### Trenerio karjera
Baigęs profesionalaus futbolininko karjerą, tapo treneriu. Grįžo į gimtinę ir dirbo U. Utenio treneriu.

## Rinktinė
2001 m. sužaidė dvejas rungtynes atstovaudamas Lietuvos nacionalinei rinktinei (Baltijos taurės turnyre).

## Laimėjimai
* A Lyga: 2008, 2009, 2010, 2011, 2012
* LFF taurė: 2000, 2010, 2011 m.
* LFF Supertaurė: 1998 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
Kuzmiškiai

**Kuzmiškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 11 km nuo Debeikių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vytautas Černiauskas

**Vytautas Černiauskas** (g. 1989 m. kovo 12 d.) – Lietuvos futbolininkas, vartininkas, atstovauja „Panevėžio“ klubui.

## Karjera
Paauglystėje treniravosi Ekrano jaunimo ekipoje, o 2008 m. debiutavo pagrindinėje komandoje, rungtynėse prieš FK Riga klubą. Nepaisant savo jauno amžiaus, Černiauskas tapo pagrindiniu klubo vartininku.

2010 m. vasarą perėjo į Rumunijos klubą FC Vaslui

2017 m. liepos pabaigoje pasirašė dviejų metų sutartį su Bulgarijos Sofijos „CSKA“ klubu.

2021 m. vasarą FK RFS gretose žaidė Europos turnyruose. 

2022 m. gruodžio 12 d. pasirašė vienerių metų sutartį su Panevėžio „Panevėžio“ klubu.

2023 m. kovo 5 d. A lygos rungtynėse prieš Gargždų „Bangą“ oficialiai debiutavo „Panevėžio“ klube . Panevėžiečiai sutriuškino varžovus rezultatu 4:0.

2023 m. lapkričio mėn. su žaidėju pasirašyta dviejų metų trukmės sutartis.

2024 m. gegužės 18 d. rungtynėse prieš Kauno rajono „Hegelmann“ po susidūrimo su varžovu, vartininkui lūžo mažasis rankos pirštas. Po keitimo aikštėje pasirodė Tomas Švedkauskas.

2025 m. lapkričio 28 d. oficialiai pranešta, kad pratęsta sutartis 2026 m. sezonui.

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės:
:  rungtyniavo A lygoje;

## Rinktinės
Kaip pagrindinis vartininkas rungtyniavo Lietuvos U-19 ir U-21 rinktinėse.

## Laimėjimai
; su FK Panevėžys
* A lyga: 2023 m.
* LFF taurės laimėtojas: 2025 m.
*  **Supertaurės laimėtojas**: 2024 m.

; Panevėžio „Ekranu“
* A lyga: 2008, 2009 m.
* LFF taurė: 2010 m.

; Bukarešto „Dinamo“
* Rumunijos futbolo taurė: 2017 m.

; su FK RFS
* Virslyga: 2021 m.
* Latvijos futbolo taurė: 2021 m.

; Asmeniniai
* Geriausias 2023 m. birželio mėnesio žaidėjas;
* Išrinktas į simbolinę 2023 m. A lygos žaidėjų rinktinę.

## Išnašos

## Nuorodos
* toplyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
Kuzmiškis (Panevėžys)

**Kuzmiškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Taruškų. Į pietryčius nuo kaimo yra Rekstino miškas su geležinkelio stotele.

## Istorija
1945 m. kovo 20 d. Kuzmiškio kaimo miške NKVD kariuomenės grupė ir NKVD Subačiaus valsčiaus poskyrio nakintojai, vadovaujami Juozo Ramono, apsupo 3–iosios Šiaurės LLA Panevėžio apygardos Antano Šulskio būrio partizanus. Per kautynes žuvo 6 partizanai: Antanas Čeponis–Klajūnas, Jurgis Kulvietis, Silvestras Maselis (būrio vado pavaduotojas), Petras Ramonas, Vladas Švilpa ir Stanislovas Zminickas. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuzmiškis (Utena)

**Kuzmiškis** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Utenos. Pro kaimą eina kelias , šalia telkšo ežerėlis Pakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuzmitiškė

**Kuzmitiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 6 km nuo Dūkštelių.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Švenčionių apskritis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuzokai

**Kuzokai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Liolių, išsibarstęs tarp Kražantės ir jos intako Lėkinio. Praeina vietinis keliukas Lioliai–Pluskiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kužai

**Kužai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 10 km nuo Dubingių. 

## Istorija

1744 m. kaimas užrašytas Vilniaus vyskupijos sinodo nutarimuose. Tada jis priklausė Dubingių parapijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuželiškės

**Kuželiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 3 km nuo Lavoriškių. Lavoriškių girininkija (Vilniaus miškų urėdija).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kužmiškis

**Kužmiškis** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Kiemėnų, prie Yslykio upės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvakšiai

**Kvakšiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurės rytus nuo Jauniūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvedariškė

**Kvedariškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurę nuo Lupikų, prie kelio . 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvedariškės

**Kvedariškės** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Stakliškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvederiškė

**Kvederiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Švenčionėlių. 

## Istorija

Nuo 1895 m. iki XX a. aštuntojo dešimtmečio pro kaimą driekėsi siaurasis Panevėžio–Pastovių geležinkelis, kaime buvo pirmas keleivinių traukinių sustojimas atkarpoje Švenčionėliai–Švenčionys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvietiškiai

**Kvietiškiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Lekėčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvietkeliai (Šiauliai)

**Kvietkeliai** – buvęs kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Kuršėnų.

## Istorija
Abipus Kuršėnų – Klaipėdos geležinkelio linijos, 5 km nuo Kuršėnų, buvo įsikūręs Kvietkelių palivarkas, priklausęs „Dolęga“ herbo Alseikų giminei. Apie 1925 m. palivarką pradėjus parceliuoti, iš jo žemių buvo suformuotas Bijūnėlių kaimas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Liudas Alseika (1887–1960) – keliautojas, esperantininkas, kraštotyrininkas, pedagogas

## Šaltiniai
Kvietkapušis

**Kvietkapušis** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Bagotosios.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvietiniškis

**Kvietiniškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kazliškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Labdiškis

**Labdiškis** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 11 km nuo Skapiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Labiškis

**Labiškis** – viensėdis Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km nuo Kamajų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Labeikiai (Utena)

**Labeikiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Leliūnų.

## Istorija

Sovietmečiu kaime buvo Labeikių tarpkolūkiniai vaikų namai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė ir augo Teodoras Tarulis ( – ), žymus pilietinio karo veikėjas Vidurinėje Azijoje.

## Šaltiniai
Labininkai

**Labininkai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Naujamiesčio, prie Labos upės. Kaime yra buvusi Dapšionių geležinkelio stotis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Labūnavėlė

**Labūnavėlė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 10 km nuo Užvenčio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Labūnava (Kelmė)

**Labūnava** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 10 km į pietvakarius nuo Užvenčio.

## Istorija

XIX a. pabaigoje minimas Labūnavos dvaras, kuriame augo rašytoja Šatrijos Ragana.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laburdiškės

**Laburdiškės** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Miroslavo. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Labušiškiai

**Labušiškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Stirnėnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lagedžiai

**Lagedžiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Anykščių, dešiniajame Šventosios krante.

## Istorija

2006 m. dalis kaimo perduota Anykščių miestui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laibagaliai

**Laibagaliai** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Veisiejų, prie Galsto ežero. Rytine kaimo puse eina plentas , atsišakoja keliukas į Vytautus.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas galbūt kilęs iš žodžio *laibagãlis* „besibaigiantis plonu galu“.

## Istorija

XIX a. pab. kaimas pateko į Seinų apskrities Veisiejų valsčių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laibutiškės

**Laibutiškės** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Lielionių, į pietryčius nuo Vyšniūnų.

## Istorija

Panaikintas 1982 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laičiai (Beižionys)

**Laičiai** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Beižionių, Jagelonių miškų erčioje.

## Istorija

Seniau dar vadintas ***Laičiais I*** (Laičiai II dabar yra Semeliškių seniūnijoje).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laičiai (Alizava)

**Laičiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Palėvenėlės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ladygos

**Ladygos** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Senųjų Trakų, tarp Guobų ir Račkūnų miškų. Keliai į Dobrovolę, Pilialaukį, Šventininkus, Pabalius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lačionys

**Lačionys** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Pivašiūnų, prie kelio .

## Istorija

XIX a. pab. Lačionys (Latviancai) pateko į Trakų apskrities Butrimonių valsčių, priklausė Alytaus dvarui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laičiai (Varėna)

**Laičiai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Nedzingės, prie Ilgelio, Salinio ežerų bei Nedzingio ežero pietrytinio pakraščio. Eina kelias . Yra Ilgelio botaninis-zoologinis draustinis.

## Etimologija
Kaimo pavadinimas greičiausiai dėl tarminių veiksnių pakitęs iš senovinio žodžio **[[leičiai|leĩčiai]]* („Lietuvos kunigaikščio tarnybiniai žmonės, kariai“).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laidagaliai

**Laidagaliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 11 km nuo Avižienių.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Michalina Adomavičienė

**Michalina Adomavičienė-Sorakaitė** (g. 1938 m. sausio 25 d. Kvėdarnoje, Tauragės apskritis) – Lietuvos dailininkė, menotyrininkė.

## Biografija
1955 m. baigė Šilutės 1-ąją vidurinę mokyklą, 1960 m. – Kauno Stepo Žuko dailės technikumą. 1968 m. baigė Vilniaus dailės instituto Menotyros fakultetą. Dirbo Šiaulių rajono Dirvonėnų aštuonmetėje mokykloje. 
Šiaulių universiteto Menų fakulteto Tapybos katedros lektorė.

Publikuoja straipsnius dailės klausimais respublikinėje ir miesto spaudoje, skaito pranešimus tarptautinėse konferencijose.

## Kūryba
Nuo 1971 m. su akvarelėmis dalyvauja parodose Lietuvoje ir užsienyje. Nuo 1993 m. surengė aštuonias personalines parodas. Svarbesni darbai: „Saulėgrąžos“ (1997 m.), „Putinai“ (1998 m.), „Kurtuvėnai“ (1998 m.), „Žiema“ (1997 m.) ir kt.

Lietuvos dailininkų sąjungos narė nuo 1992 m.

## Bibliografija
* Monumentalioji dekoratyvinė tapyba mokomoje veikloje, 1996 m.
* Tautodailė: keramikos tradicijos ir dabartis, Šiaulių universiteto leidykla, 2004 m.

## Įvertinimas
* 2007 m. Šiaulių miesto kultūros ir meno premija

## Šaltiniai
Laikiškiai

**Laikiškiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kulvos.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Laikiškiuose gimė pirmasis Lietuvos tarptautinės kategorijos futbolo teisėjas, žurnalistas Kęstutis Andziulis (1929–2007).

## Šaltiniai
Laimiškė

**Laimiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Švenčionėlių.

## Istorija
XX a. pr. buvo **Filicburgo** palivarkas Švenčionių apskrities Mikalavo valsčiuje.

Tarpukariu palivarkas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai, Pabradės valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laimučiai

**Laimučiai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 9 km į pietryčius nuo Klovainių, prie Mažupės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laistai

**Laistai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, už pietinės Klaipėdos miesto ribos, prie Smeltalės upės. Prie miesto prijungta kaimo dalis yra Laistų Sodybos. Stūkso Laistų piliakalnis, aptiktas Laistų kapinynas, paveldo objektas – Laistų geležinkelio tiltas.

## Etimologija
Pavadinimas galbūt sietinas su baltų šaknimis *lie-/lei-* ‚lieti, leisti skystį‘ arba *leid-* ‚leisti, kreipti žemyn‘ ir pan. 1540 m. minimas asmenvardis *Jorge Leyst* tikriausiai vėliau atsiradęs iš Laistų pilies vardo.

## Istorija
Kaimas įkurtas XIII a., minimas kronikose kaip gynybinis įtvirtinimas. 1785 m. minimas kaip mišrus kaimas, 3 sodybos.

Tyrinėjant kapinyną rasta senovės Romos moneta.

XIX a. pabaigoje greta kaimo nutiestas geležinkelis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lakštingalos (Panevėžys)

**Lakštingalos** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 4 km nuo Berčiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lalėnai

**Lalėnai** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km nuo Paparčių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lalučiai

:: *Apie kaimą Molėtų rajone žr. [[Loluičiai]]*.

**Lalučiai** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Švenčionių, 3 km į vakarus nuo Bačkininkų, prie kelio .

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš asmenvardžio *Lalùtis* < *lalė́ti* „garsiai kalbėti, klegėti, triukšmauti“, *lalỹs* „kas garsiai šneka, klega, triukšmauja“.

## Istorija
XIX a. pab. kaimas buvo Švenčionių apskrityje. Tarpukariu priklausė Lenkijai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lamsočiai

**Lamsočiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės rytus nuo Kintų, prie kelio .

## Etimologija

Pavadinimas kilęs iš kuršiško asmenvardžio (1540 m. Kretingalės apylinkėse minimas *Pawll Lamßatt*): iš **sāta* ‚kiemas, kaimas, sodyba‘; pirmoji yra baltų vietovardžių šaknis *Lam-* iš **lam-* ‚laužti, griauti‘ ir pan. (plg. *loma* ‚įduba‘, vietovardžiai *Lamõkai*, Lamėstas'').

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lanauskai

**Lanauskai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Šimonių, šalia kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Landžiai (Klaipėda)

**Landžiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 5 km nuo Judrėnų.

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Landžiai (Šalčininkai)

**Landžiai** – viensėdis Šalčininkų rajono savivaldybėje, 6 km nuo Turgelių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lamanina

**Lamanina** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 13 km nuo Švenčionėlių.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.
 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lanka (reikšmės)

**Lanka** vadinama:

* užliejama pieva ar ganykla;
* kaimas Zarasų rajone;
* Lankos apskritis Mažojoje Lietuvoje.
Lankakiemis

**Lankakiemis** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Vilūnų, šalia kelio .

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Lankelės (Prienai)

**Lankelės** – buvęs kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Naujojo Klebiškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lankos Laukas

**Lankos Laukas** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Grumblių, kairiajame Babrungo krante. Kaimas įsikūręs tarp kelio  ir Geležinkelio trasos Kretinga–Šiauliai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lankučiai

**Lankučiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Kretingalės, prie Rąžės aukštupio.

Kaime rastas IX–XII a. senkapis.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš lietuviškos pavardės *Lankutis*, kuri kildinama iš žodžio *lankutis* „slėnio, lankos gyventojas“. Pavardė apylinkėse gerai paliudyta. Šitokiu pavadinimu kaimas vadinamas nuo XIX a. pr. Anksčiau vadintas Jakobo Žadeikio vardu (*Szodeicken Jacob*).

## Istorija
1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, 3 sodybos. XIX a. pradžioje buvo žemdirbių kaimas su 22 gyv., XX a. pradžioje kaimo žemės siekė geležinkelį Klaipėda–Bajorai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lankupėnai

**Lankupėnai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Gražiškių, prie kelio . Įsikūręs tarp Lankupos ir Širvintos upių. Išlikusios senosios liuteronų kapinės.

## Etimologija

Kaimas pavadintas pagal *Lankupos* upelį.

## Istorija

XIX a. pabaigoje Lankupėnų kaimas ir palivarkas pateko į Vaitkabalių valsčių, Gražiškių parapiją. Buvo generolo majoro Adelbergo majoratas.

~1950–1954 m. – Lankupėnų apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tampla–Namtokpasuea nacionalinis parkas

**Tampla–Namtokpasuea nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Mehongsono provincijoje. Parkas įkurtas 2009 m. gruodžio 23 d.

## Vieta
Parkas užima 630,59 km², apima Mueango (Mueang) ir Pangmafa (Pang Mapha) apylinkes, Mianmaro pasienyje, 30 km į šiaurę nuo provincijos centro Mehongsono.

## Flora ir fauna
Thampla – Namtokfasuea nacionaliniame parke vyrauja lapuočių, drėgni visžaliai, spygliuočių ir mišrūs miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: didysis tikmedis (Tectona grandis), rudoji šorėja, shorea siamensis, Afzelia xylocarpa, kvapioji hopėja (Hopea odorata), kietavaisė ksilija (Xylia xylocarpa), stambiavaisis koralmedis (Pterocarpus macrocarpus), sindora (Sindora siamensis), Terminalia pedicellata, Vietnaminė pušis (Pinus merkusii), gleivingoji pušis (Pinus kesiya) ir kt.

Parke gyvena: ožka (Capricornis milneedwardsii), gaūras, šernas, Himalajinis lokys, palminis musangas, Indijos muntjakas ir kt, sutinkama daug paukščių.

## Įžymiausios vietos
* Fasuea (Pha Suea) () ir Mesa-nga Klango (Mae Sa-nga Klang) kriokliai.
* Mesa-nga (Mae Sa-nga) užtvanka () 37 m aukščio ir 160 m ilgio užtvanka.
* Thampla (Tham Pla) ir Thamfadaengo (Tham Pha Daeng) urvai.

## Išnašos

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Tailando nacionaliniai parkai
Lapainia (Kaišiadorys)

**Lapainia** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Darsūniškio, dešiniajame Nemuno krante ties Lapainios žiotimis. Kaime stūkso Lapainios piliakalnis, atrasta Lapainios gyvenvietė (~10 senovės gyvenviečių, kurių 4 yra saugomos valstybės kaip archeologijos vertybės).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Lapainioje gimė hidrotechnikos inžinierius, technologijos mokslų daktaras Vytautas Morkūnas (1941–2013).

## Šaltiniai
Lankeliai

:: *Apie viensėdį žr. [[Lankeliai (viensėdis)]]*.

**Lankeliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Savičiūnų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lankininkai (Varėna)

**Lankininkai** – kaimas Varėnos rajono savivaldybėje, 9 km į pietryčius nuo Merkinės, Dainavos girioje, Merkio dešiniajame krante. Netoliese praeina Merkinės–Puvočių keliukas. Yra kapinės.

## Etimologija
Pavadinimas greičiausiai kilęs iš Alovės apylinkėse užrašytos pavardės *Lankiniñkas*, kuri būtų nuo tokio pat žodžio, reiškiančio „iš lanko šaudantis karys; lankų dirbėjas“ arba „pakalnėje, lankoje gyvenantis žmogus“.

## Istorija
XIX a. pab. Lankininkų valstybinis kaimas pateko į Trakų apskritį. Buvo 3 namų ūkiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kruonis (kaimas)

**Kruonis** (iki 2016 m. ***Kruonis II***) – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, išsibarstęs į pietryčius nuo Kruonio miestelio. Praeina plentas , atsišakoja . Teka Ymastos ir Kruonės upeliai.

## Istorija

2016 m. spalio 19 d. kaimas pervadintas iš Kruonio II į Kruonį.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapaliai

:: *Apie kaimą Telšių rajone žr. [[Lapaliai (Telšiai)]]*.

**Lapaliai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Traksėdžių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapaučiškės

**Lapaučiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Sudervės, 1 km į šiaurės rytus nuo Čekoniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapiakalnis

**Lapiakalniu** vadinama:

* piliakalniai:
** Liudvinavo piliakalnis;
** Parijos piliakalnis;
** Vaitkuškio piliakalnis;
* kaimai:
** Elektrėnų savivaldybėje;
** Ignalinos rajone.
Lapiakalnis (Elektrėnai)

**Lapiakalnis** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, prie pietvakarinio Vievio pakraščio, Vievio ežero vakariniame krante. Eina keliai  ir .

## Etimologija
Kaimo pavadinimas reiškia „lapės kalnas“.

## Istorija
XX a. pr. buvo 2 Lapiakalnio (Lisi Gorų) kaimai ir palivarkas Trakų apskrities Vievio valsčiuje.

XXI a. pr. pradėjo plėstis nausėdijų kvartalai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapiakalnis (Ignalina)

**Lapiakalnis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Linkmenų, 2 km į pietus nuo Antalksnės. Praeina keliukas Antalksnė–Grikiapelė.

## Etimologija
Pavadinimas sudarytas iš žodžių *[[lapė]]* ir *kalnas*.

## Istorija
XIX a. pab. – XX a. pr. buvo užusienis Švenčionių apskrities Linkmenų valsčiuje.

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

Sovietmečiu priklausė Linkmenų apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapynė

:: *Apie kaimą Šilutės rajone žr. [[Lapynai]]*.

**Lapynė** – viensėdis Pakruojo rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Stačiūnų, prie kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapelės (Kaišiadorys)

**Lapelės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Palomenės.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Lapelėse 1952 m. birželio 29 d. gimė lėlių teatro aktorius Juozas Marcinkevičius.

## Šaltiniai
Lapeikiai

**Lapeikiai** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km nuo Sužionių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapiškiai I

**Lapiškiai I** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Gelvonų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapiškiai II

**Lapiškiai II** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Gelvonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapkalnis

**Lapkalniu** vadinama:

* piliakalniai:
** Degėsių piliakalnis;
** Liudvinavo piliakalnis;
* kaimai:
** Anykščių rajone;
** Kelmės rajone:
*** kaimas,
*** viensėdis;
** Šilalės rajone:
*** Kaltinėnų seniūnijoje,
*** Traksėdžio seniūnijoje.
Lapkalnys

:: *Apie kaimą Panevėžio rajone žr. [[Lapkalnys (Panevėžys)]]*.

**Lapkalnys** – kaimas Raseinių rajono savivaldybės rytuose, 3 km į pietryčius nuo Paliepių, prie Gynėvės upelio, apsuptas Lapkalnio miškų. Miško keliai į Paliepius, Guptilčius, Žostautus.

## Istorija

XX a. pr. buvo Lapkalnio palivarkas Betygalos valsčiuje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laplėgiai

**Laplėgiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 8 km nuo Pakražančio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapkalnis (viensėdis)

**Lapkalnis** – viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Liolių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Irena Ambrazienė

**Irena Ambrazienė** (g. 1950 m. gruodžio 6 d. Jiezne, Prienų rajonas) – Lietuvos dailininkė, grafikė, keramikė, pedagogė.

## Biografija
1961-1968 m. mokėsi Vilniaus M.K.Čiurlionio meno mokykloje, 1968-1973 m. – Vilniaus dailės instituto Keramikos fakultete.

Nuo 1973 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) Menų fakulteto dėstytoja, nuo 2004 m. šio fakulteto Piešimo katedros vedėja, 2004 m. docentė.

Lietuvos dailininkų sąjungos narė.

## Kūryba
Surengė personalinių parodų, iš jų svarbesnės:
* Šiaulių galerija „Laiptai“, 1995 m.,
* Šiaulių universiteto dailės galerija, 2000, 2003 m.,
* Kelmės krašto muziejus, 2001 m.,
* Klaipėdos parodų rūmai, 2002 m.,
* Panevėžio galerija „XX amžius“, 2003 m.,
* Vilniaus galerija „Kairė-Dešinė“, 2003 m.,
* Vilniaus galerija „Arka“, 2005 m.
* Panevėžio Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka, 2009 m.

Dalyvauja tarptautinėse parodose užsienyje:
* Piešinio bienalėje, Melburnas, Australija, 2005 m., apdovanota Grand Prix ir Public Award,
* Bienalėje, Sankt Peterburgas, 2004 m., apdovanota diplomu,
* Trienalėje, Maidanekas, Lenkija, 2004 m.

## Šaltiniai
Lapšiai (Širvintos)

**Lapšiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Širvintų, šalia kelio . Išlikęs Lapšių dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapšius

**Lapšius** – kaimas Lazdijų rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Seirijų, prie kelio . Kaimas plačiai išsimėtęs tarp Sagavo, Gailieko ir Lapšiaus ežerų, prie Lankuvos upelio.

## Etimologija
Kilmė ne visai aiški. Vietovardis gali būti siejamas su asmenvardžiu **Lapšius* ar panašiu, plg. pavardės *Lapšà, Lapšỹs*. Kaimas dar minimas pavadinimu *Lapšiai*.

## Istorija
XIX a. pab. Lapšiaus kaimas ir palivarkas pateko į Seinų apskrities Seirijų valsčių ir parapiją.

1971 m. prie Lapšiaus prijungtas Sagavo kaimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapučiai

**Lapučiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 9 km į pietryčius nuo Tytuvėnų, šalia Šiluvos-Papušynio miškų. Praeina keliukas Tytuvėnai–Antaniškiai. Likusi apleista sodybvietė. Miške netoli kaimo yra Lietuvos partizanų slėptuvės-bunkerio vieta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapušiškė (Visaginas)

**Lapušiškė** – kaimas Visagino savivaldybėje, 6 km nuo Rimšės.

## Istorija

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Švenčionių apskričiai, Dūkšto valsčiui.

1921 m. Lenkijos gyventojų surašymo duomenimis čia gyveno 14 žmonių, visi – katalikai, 7 lietuviai ir 7 lenkai. Tuo metu kaime buvo 2 namai. 1938 metais nieko nepasikeitė – kaime buvo tiek pat namų ir tiek pat gyventojų.

Nuo 2003 m. priklauso Visagino savivaldybei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lasiškė

**Lasiškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 6 km į šiaurę nuo Adutiškio.

## Istorija
Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lasiškiai

**Lasiškiai** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Ąžuolų Būdos, Varnabūdės miško pakraštyje, prie Utalinos upelio (Sasnos intakas). Praeina keliukas Smalinyčia–Utalina–Kvietiškis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapupys

**Lapupys** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Išlaužo, prie Šventupės ir Lapupės santakos. Šalia – Išlaužo tvenkiniai. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lasūniškės

**Lasūniškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 1 km nuo Sužionių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapūkinė

**Lapūkinė** – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Vilūnų.

## Istorija

Oficialiai panaikintas 2016 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lašiniai (Anykščiai)

**Lašiniai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 14 km į šiaurės rytus nuo Anykščių, Šventosios kairiajame krante, prie Taurožės upelio žiočių, Ramuldavos miškuose. Į kaimą veda vieškelis , eina miško kelias į Inkūnus. Yra sunykęs Lašinių piliakalnis, buvusios kapinaitės.

## Etimologija

Manoma, kad kaimo pavadinimas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo pavardės *Lašiniai*, kurios vardininke kirčiuojamas vidurinysis skiemuo (bendriniame žodyje lašiniai kirčiuojamas paskutinysis skiemuo).

## Istorija

1255 m. Sėlos užrašymo akte minima vietovė *Thovraxe*, kurią galima tapatinti su šioje vietovėje tuo metu stovėjusia pilaite Taurože.

XX a. pradžioje Lašiniuose apsigyveno rusų tautybės žmonės. Buvo dvaras ir okolica – Bogdanovičių valda. 1942 m. kaimas buvo išskirstytas į vienkiemius.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Bronislovas Žemaitis – agronomas (g. 1933 m.),
* Juozas Vinciūnas – politikas (g. 1943 m.),
* Zenonas Sapkauskas – aklųjų visuomenininkas (g. 1945 m.).

## Šaltiniai
Lašmenpamūšis

**Lašmenpamūšis** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 9 km nuo Klovainių, Lašmens upės dešiniajame krante, šalia jos santakos su Mūša. Praeina kelias . Išlikęs Lašmenpamūšio dvaras.

## Istorija

Kaimo teritorijoje XVIII–XX a. buvo Lašmenpamūšio dvaro centras. Savininkai – Baltijos vokiečių dvarininkai (Grotuzai, Fiurstenbergai), kurie jį vadino .

1904–1933 m. dvare gimė ir gyveno latvių poetas Borisas Melngailis, kuris kartu ir vertė latvių rašytojų kūrinius į lietuvių kalbą. Jo pakviesti sodyboje svečiavosi Vincas Mykolaitis-Putinas, Salomėja Nėris, Juozas Tysliava, Jonas Aistis, Kazys Binkis, Kazys Šimonis, Antanas Rimydis ir kiti iškilūs Kauno menininkai.

Iki dabartinių laikų išliko mediniai dviaukščiai dvaro rūmai, du svirnai, taip pat tvartų, ūkinio pastato ir kluono fragmentai. Tebauga sodinto parko medžiai, į pietryčius nuo rūmų telkšo nedidelis tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Latakiškė

**Latakiškė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Tverečiaus, 6 km į rytus nuo Mielagėnų, prie Ažubalio miško. Sunykęs.

## Etimologija
Vietovardis vedamas iš asmenvardžio *Latãkas*.

## Istorija
Vietovė minima 1762 m.

XIX a. pab. Latakiškės užusienis priklausė Švenčionių apskrities Tverečiaus valsčiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lašai (Šilutė)

**Lašai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 7 km į pietryčius nuo Saugų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vita Andrulienė

**Vita Andrulienė-Šikšnytė** (g. 1956 m. rugsėjo 6 d. Irkutsko sritis, Rusija) – Lietuvos dailininkė restauratorė.

## Biografija
1975-1980 m. studijavo Šiaulių pedagoginiame institute (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas). 1980-1983 m. Šiaulių 34-ojo vaikų lopšelio-darželio auklėtoja. 1990-2001 m. Šiaulių kūdikių namų menininkė-apipavidalintoja, 1984-1994 m. – Šiaulių įmonės „Elnias“ dailininkė apipavidalintoja, nuo 1992 m. dailininkė reklamai. 1994-2001 m. Šiaulių Aušros muziejaus dailininkė restauratorė, nuo 2001 m. šio muziejaus Restauravimo centro vadovė, dokumentų restauratorė.

Restauravo per 300 įvairaus dydžio ir sudėtingumo kilnojamųjų kultūros vertybių. Organizavo 2001 m. restauruotų muziejaus eksponatų parodą „Atgimę naujam gyvenimui“, išleido šios parodos bukletą. Paskelbė publikacijų leidiniuose „Lietuvos muziejai“, „Muziejininkystės biuletenis“, „Kurtuva“ ir kt.

## Bibliografija
* Žiedlapiai byra ir byra, iliustracijos, 1995 m.,
* Nuo Saulės mūšio vietos iki Busikės, iliustracijos, 1996 m,
* Šiaulių Aušros muziejus kronika, iliustracijos, 1998 m.

## Šaltiniai
Latveliškiai

**Latveliškiai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Kriukų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Povilas Anikinas

**Povilas Anikinas** (g. 1951 m. lapkričio 6 d. Šeduvoje) – Lietuvos dailininkas tapytojas, pedagogas.

## Biografija
Mokėsi Vilniaus M.K.Čiurlionio meno mokykloje. 1975 m. baigė Vilniaus dailės institutą. 1993 m. Šiaulių dramos teatro dailininkas. 1993-1998 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) dėstytojas. UAB „Dailės studija“ dailininkas, reklamos firmos „Fluxus“ direktorius.

Dailės parodose dalyvauja nuo 1975 m. Surengė parodų Maskvoje, Peterburge, Latvijoje, Lenkijoje, Italijoje, Olandijoje. Svarbesni darbai: Pranašas (1990 m.), Besiilsinti moteris (1989 m.), 1941.06.14 (1989 m.), Kompozicija (1990 m.) ir kt.

Nuo 1981 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narys. Lietuvos kultūros fondo Šiaulių krašto tarybos narys.

## Šaltiniai
Salvinija Anikinienė

**Salvinija Anikinienė** (g. 1949 m. rugsėjo 3 d. Kaune) – Lietuvos dailininkė, tekstilininkė, pedagogė.

## Biografija
Mokėsi Kauno dailės mokykloje. 1974 m. baigė Vilniaus dailės institutą.

1967-1969 m. gamyklos „Kauno Audiniai“ kopijuotoja, 1973-1975 m., Vilniaus modelių namų dailininkė – modeliuotoja. Nuo 1975 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) Menų fakulteto Taikomosios dailės ir technologijų katedros dėstytoja, nuo 1992 m. docentė. 1991-1997 m. Šiaulių Jovaro vidurinės mokyklos mokytoja.

Nuo 1990 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narė.

## Kūryba
Nuo 1974 m. dalyvauja dailės parodose Lietuvoje ir užsienyje – Maskva, Danija, Olandija. Pagrindinės kūrybos sritys tekstilė ir drabužių modeliavimas. Sukūrė kilimų visuomeniniams interjerams, vėliavų organizacijoms, drabužių meno kolektyvams, dainų šventėms ir kitiems renginiams. Darbai interjeruose: „Vakaro šešėliai“, „Atspindžiai“, „Šiauliai“ ir kt. Darbų yra įsigiję privatūs asmenys Lietuvoje ir užsienyje.

Metodinių straipsnių technologijų mokytojams autorė ir bendraautorė.

## Bibliografija
* Tinkliniai nėriniai, su D. Kaučikiene, 2001 m.

## Šaltiniai
Gražina Arlauskaitė-Vingrienė

**Gražina Arlauskaitė-Vingrienė** (g. 1954 m. kovo 4 d. Irkutsko sritis, Rusija) – Lietuvos dailininkė, tapytoja, monumentalistė.

## Biografija
1973 m. baigė Kauno Stepo Žuko taikomosios dailės technikumą, 1978 m. baigė Vilniaus dailės institutą, monumentaliosios tapybos studijas.

Nuo 1978 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) Menų fakulteto Tapybos katedros dėstytoja, nuo 2008 m. docentė.

Nuo 1988 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narė.

## Kūryba
Nuo 1978 m. nuolat dalyvauja grupinėse parodose bei projektuose Lietuvoje ir užsienyje (Vokietija, Čekija, Belgija, Maskva). Pagrindinė kūrybos sritis – monumentalioji tapyba. Reikšmingesni darbai: freskos „Šiaulių žemė“ (Šiaulių miesto savivaldybės administracinis pastatas, 1982 m.), „Pieva“ (Šiaulių pieno kombinatas, 1984 m.), „Šventė“ (Gubernijos alaus darykla, 1988 m.), „Šventasis avinėlis“ (Biržų  Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia, 1997 m.), Šiaulių katedros fundatoriaus J.Valavičiaus portretas (Šiaulių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra), sieninė tapyba „Floros ir faunos globėja“ (privatus interjeras Šiauliuose, 1990 m.), Freskos Šiaulių senųjų kapinių vartuose, 2008 m. ir kt.

## Bibliografija
* Al. fresco. Freskos technika ir technologija. Šiaulių universiteto leidykla, 2001 m.
* Sgrafitto. Sgrafito technika ir technologija. Šiaulių universiteto leidykla, 2008 m.

## Įvertinimas
* 2008 m. Šiaulių miesto kultūros ir meno premija

## Šaltiniai
Irena Burneckienė

**Irena Burneckienė** (g. 1953 m. kovo 21 d. Šiauliuose) – Lietuvos dailininkė, pedagogė, socialinių mokslų daktarė.

## Biografija
1960-1971 m. mokėsi Šiaulių J.Janonio vidurinėje mokykloje. 1971-1976 m. studijavo Šiaulių pedagoginiame institute, 1986-1990 m. – Maskvos pedagoginio universiteto aspirantūroje, 1990 m. socialinių mokslų daktarė.

Nuo 1976 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) Menų fakulteto Taikomosios dailės ir technologijų katedros dėstytoja, nuo 1993 m. docentė.

Fitodizaino būrelio Šiaulių moksleivių namuose vadovė. Šiauliuose 1992 m. subūrė moterų klubą „Geba“. Surengė autorinių fitodizaino darbų parodų. Straipsnių, metodinių leidinių mokytojams, vadovėlių autorė.

## Bibliografija
* Braižyba: vadovėlis bendrojo lavinimo vidurinei mokyklai, 2002, 2006 m.

## Šaltiniai
Vilmantas Dambrauskas

**Vilmantas Dambrauskas** (g. 1963 m. gruodžio 31 d. Šiauliuose) – Lietuvos dailininkas, dizaineris, fotografas.

## Biografija
1971-1982 m. mokėsi Šiaulių J.Janonio vidurinėje mokykloje, 1982-1989 m. studijavo Vilniaus dailės institute.

1989-1991 m. Šiaulių miesto kultūros centro dailininkas, 1991-1997 m. firmų „Mantas design“, „Abovas“, „Nesezonas“ dizaineris. Nuo 1998 m. Šiaulių universiteto Menų fakulteto Piešimo katedros dėstytojas, nuo 2007 m. docentas.

Lietuvos dizainerių sąjungos narys.

## Kūryba
Surengė autorines fotografijos, tapybos, kompiuterinės grafikos parodas Suomijoje, Prancūzijoje, Latvijoje, Baltarusijoje, Lietuvoje. Kino filmo „Sapnai. Žana.“ režisierius, scenaristas, prodiuseris (1997 m.). Filmas parodytas trumpametražinių filmų festivalyje Vokietijoje (1998 m.).

## Bibliografija
* Firmų ženklai ir logotipai, 1997 m.
* Apie reklamą prie kavos puodelio, 2009 m.
* Mano miesto portretai, 2014 m.

## Šaltiniai
Povilas Dobkevičius

**Povilas Dobkevičius** (g. 1947 m. sausio 18 d. Kaune) – Lietuvos dailininkas vitražistas.

## Biografija
Mokėsi Vilniaus M.K.Čiurlionio meno mokykloje. 1973 m. baigė monumentaliąją dekoratyvinę tapybą Vilniaus dailės institute, vadovas Algimantas Stoškus. Baigęs institutą liko dirbti tapybos katedroje, bet buvo paimtas į armiją. 1975-2000 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) dėstytojas.

Lietuvos dailininkų sąjungos, Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos narys.

## Kūryba
Nuo 1973 m. dalyvauja parodose Lietuvoje ir užsienyje (Švedija, Olandija). Svarbesni sukurti darbai Šiauliuose: P.Višinskio viešojoje bibliotekoje freska „Metraštininkas“ (su J. Dobkevičiene, 1979 m.), vitražai Valstybiniame banke (1981 m., vandalų sunaikintas), 13 vitražų Vandentiekio bokšte (1986 m.), kavinėje „Saulutė“ (1988 m., vandalų sunaikintas), Verslo mokymo centre (1998 m.), Lietuvos aklųjų bibliotekos Šiaulių skyriuje (2006 m.) ir kt. Tapybos darbą „Zapyškis“ (tempera, 1974-1975 m.) saugo Lietuvos dailės muziejus.

## Šaltiniai
Latveliškiai (reikšmės)

**Latveliškiais** vadinami kaimai:

* Akmenės rajone;
* Joniškio rajone:
** Kriukų seniūnijoje,
** Saugėlaukio seniūnijoje.
Edvardas Ganusauskas

**Edvardas Ganusauskas** (g. 1904 m. rugsėjo 21 d. Ufoje, Rusija – 1979 m. gruodžio 17 d. Šiauliuose) – Lietuvos dailininkas, scenografas.

## Biografija
Nuo 1921 m. gyveno Šiauliuose. Mokėsi Kauno meno mokykloje. 1936-1939 m. Klaipėdos dramos teatro dekoratorius, 1939-1956 m. – Šiaulių dramos teatro dekoratorius-išpildytojas. Vėliau dirbo kino reklamoje.

## Kūryba
1940 m. surengė savo kūrybos personalinę parodą, kurioje eksponuota per 80 darbų. Šiaulių Aušros muziejuje išlikęs tik vienas stambus panoraminis Šiaulių miesto vaizdas. Kiti darbai žuvo Antrojo pasaulinio karo metu. 1960 m. nupiešė apie šimtą senovės lietuvių pagoniškųjų dievų atvaizdų.

## Scenografija
* Kazys Binkis. Atžalynas, 1941 m.
* Petras Vaičiūnas. Tėviškės pastogėje, 1941 m.

## Šaltiniai
Birutė Kasperavičienė (1941)

**Birutė Kasperavičienė** (1941 m. gegužės 10 d. Nevieriuose, Kamajų valsčius – 2016 m. vasario 20 d. Šiauliuose) – Lietuvos dailininkė, skulptorė, pedagogė.

## Biografija
1954–1960 m. mokėsi Kauno vidurinėje dailės mokykloje, 1960–1966 m. studijavo Vilniaus dailės institute.

Nuo 1966 m. dirbo Šiaulių 6-ojoje vidurinėje mokykloje, 1978–1991 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) dėstytoja, nuo 1991 m. Šiaulių dailės mokyklos skulptūros mokytoja ekspertė.

Nuo 1974 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narė, Šiaulių moterų dailininkių draugijos narė.

## Kūryba
Sukūrė skulptūrines kompozicijas: „Poilsis“ (1973 m.), „Trys nykštukai“ (1976 m.), „Senis su anūkais“ (1977 m.), „Pelikanai“ (1977 m.), „Medicina“ (1984 m.) „Angelas“ (1991 m.) ir kt.

## Šaltiniai
Kazys Kasperavičius

**Kazys Kasperavičius** (1941 m. balandžio 3 d. Šiauliuose – 2015 m. gruodžio 9 d. Šiauliuose) – Lietuvos dailininkas, skulptorius, pedagogas.

## Biografija
1959 m. baigė Šiaulių jaunimo vakarinę mokyklą. 1961–1967 m. studijavo LSSR dailės institute. 1967–1969 m., 1971–1980 m. ir 1981–2012 m. Šiaulių dailės mokyklos mokytojas, 1969–1971 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) dėstytojas, 1980–1991 m. vyresnysis mokslinis bendradarbis.

Nuo 1983 m. Lietuvos dailininkų sąjungos narys.

## Kūryba
Kūrė figūrines kompozicijas, dekoratyvines skulptūras, mažąją plastiką, antkapius. Nuo 1967 m. dalyvavo respublikinėse ir miesto parodose. Svarbesni darbai: „Moteris“ (1970 m.), „Vaikas ant rutulio“ (1973 m.), dailininko Algimanto Trušio portretas, „Gulinti“ (1982 m.), „Gimimas“ (1982 m.), fontanas „Rūdė“ (1985 m.), „Chimeros“ (1988 m.), fontanas „Trys paukščiai“ (1990 m.) ir kt.


Vaizdas:Rūdės fontanas.jpg|Fontanas „Rūdė“, 1985 m.
Vaizdas:Mikelis.JPG|Mikelio prizas


## Šaltiniai
Albinas Kavaliauskas

**Albinas Kavaliauskas** (g. 1948 m. lapkričio 8 d. Gvalduose, Kvėdarnos valsčius) – Lietuvos dailininkas odininkas, pedagogas.

## Biografija
1972 m. baigė Šiaulių pedagoginio instituto Dailės fakultetą. 1972-1976 m. Šiaulių odos galanterijos fabriko dailininkas konstruktorius. Nuo 1976 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) dėstytojas, Menų fakulteto Taikomosios dailės ir technologijų katedros vedėjas, nuo 1992 m. docentas. 2004 m. universitetinių profesionalių odos meno studijų Lietuvoje įkūrėjas.

Lietuvos dailininkų sąjungos, Tarptautinės odos meno gildijos Leather Art Forum narys.

## Kūryba
Nuo 1975 m. dalyvauja taikomosios dailės, meninės odos parodose, kūrinius eksponavo Lietuvos, Estijos, Rusijos, Vokietijos, Olandijos ir kitų šalių dailės muziejuose ir galerijose. Surengė autorinę parodą Bylefelde (2006 m.), dalyvavo šiuolaikinio meno festivalyje Vokietijoje. Sukūrė taikomosios dekoratyvinės paskirties odos darbų bei sienos kompozicijų interjerams. Svarbesni darbai: „Duona ir vynas“, „Šventė“, „Elnio odininkai“, „Alegro XX“, „Totemas“ ir kt. 

## Bibliografija
* Odos technologija, 2003 m.
* Taikomosios dailės ir technologijų katedra, su P.Urbiečiu, 2005 m.

## Šaltiniai