Marija Magdalena Nagevičienė

**Magdalena Eitavičiūtė, Magdalena Nagevičienė** (Marija Magdėlena Eitovičaitė Nagevičienė, 1849 m. gegužės 8 d. Kretingoje – 1927 m. vasario 5 d. Kaune, palaidota Kretingoje) – Lietuvos visuomenės švietėja, spaudos platintoja, pirmojo lietuviško knygyno Kretingoje įkūrėja, Lietuvos generolo Vlado Antano Nagiaus-Nagevičiaus motina.

## Biografija

Gimė Kartenos valstiečių luomui priklausančių pasiturinčių Kretingos miestiečių Jono Eitavičiaus ir Barboros Gurskytės šeimoje. Gimimo dieną Kretingos Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai ir šv. Pranciškaus Serafiniečio bažnyioje kunigo Rapolo Balandžio pakrikštyta Magdalenos vardu, krikšto tėvais buvo Juozapas Eitavičius ir Judita Kauneckienė. Tėvų pastangomis lavinama ir mokoma buvo namuose, gavo miestiečių dukrai deramą išsilavinimą ir išsiauklėjimą.

1876 m. lapkričio 21 d. Kretingoje ištekėjo už legitimuoto bajoro, Kretingos muitinės tarnautojo Vladislovo Kiprijono Nagevičiaus. Jauna šeima gyveno puoselėdama bajorystės tradicijas, susilaukė dukterų Oktavijos Magdalenos (1877 m.) ir Olimpijos (1879 m.), (abi 1879 m. mirė nuo krupo) bei sūnaus Vladislovo Antano (1880 m.), kuriems krikšto tėvais pasirinko bajorų luomui priklausančius pažįstamus. 

Vyrui 1881 m. mirus, likusį gyvenimą paaukojo sūnui, rūpinosi jo auklėjimu ir išsimokslinimu. Jam mokantis, Palangoje, Rygoje ir Sankt Peterburge nuomojosi butus, samdė namų šeimininkes, rėmė neturtingus sūnaus bendramokslius.

Panaikinus lietuviškos spaudos draudimą, savo namuose Kretingoje 1906 m. atidarė vieną pirmųjų Lietuvos provincijoje lietuviškos spaudos knygyną ir rašymo reikmenų krautuvę. Ji bendravo su lietuvių kultūros veikėjais Povilu Višinskiu, Kretingoje mokytojavusiu Jonu Juozu Palukaičiu, Mažosios Lietuvos kultūros ir spaudos darbuotoja Morta Zauniūte. Knygyne buvo platinami Povilo Višinskio parengti elementoriai, iš Tilžės parvežtos knygelės su ūkiniais patarimais ir pan. Čia galima buvo užsiprenumeruoti „Vilniaus žinias“, „Lietuvos ūkininką“ ar įsigyti atskirų šių laikraščių numerių, nusipirkti rašymo reikmenų, popieriaus ir vokų laiškams ir kt. Kaupti ir platinti lietuvišką spaudą padėjo atostogauti grįždavęs sūnus. 

Knygynas veikė iki 1913–1914 m. Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui, savininkė evakavosi į Rusiją, gyveno su sūnumi Sankt Peterbuge, nuo 1917 m. – Sevastopolyje. Iš ten 1918 m. grįžusi į Lietuvą, įsikūrė Kaune, sūnaus bute, vasarodavo Žemaitikieno dvare prie Babtų. 

Priklausė Šv. Pranciškaus III ordinui. Tapusi pasauliete pranciškone, pasirinko vienuolinį Marijos vardą, todėl kai kuriuose šaltiniuose ir leidiniuose ji vadinama Marija Magdalena.

Mirė Kaune nuo miokardito. Palaidota Kretingos katalikų parapijos senosiose kapinėse, greta motinos, vyro, dukterų ir sesers Praksėdos Eitavičiūtės. Sūnus Vladas Nagius-Nagevičius prie motinos kapo pastatė medinį kryžių (nugriautas 1963 m.), padarytą Kaune pagal dailininko Adomo Varno projektą. Šiuo metu jos kapo simbolis yra 1991 m. Kretingos muziejaus rūpesčiu pastatytas stogastulpis (autoriai – dailininkė Lidija Skačkauskaitė-Kuklienė, meistras tautodailininkas Raimundas Puškorius).

Magdalenai Nagevičienei ir jos sūnui Vladui Nagiui-Nagevičiui pagerbti Kretingoje prie jų gimtojo namo vietoje stovinčio mūrinio pastato V. Nagevičiaus g. 5 Kretingos muziejaus rūpesčiu 1991 m. atidengta memorialinė lenta.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Nagevičienė-Eitavičiūtė Magdalena Marija
* Pirmasis lietuviškas knygynas Kretingoje. – Kretingos krašto enciklopedija
* Marijos Magdalenos Nagevičienės knygynas Kretingoje