Pajūralio tiltas

**Pajūralio tiltas** – tiltas kelyje  per Jūros upę, nutiestas Pajūralio šiaurės rytiniame pakraštyje, paribyje su Gražjūrio kaimu, Šilalės rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Kvėdarnos miestelio.

Pajūralio tiltas stovi kelio 2,323 kilometre (atstumas nuo žiedinės sankryžos Kvėdarnoje su keliu ). 2022 m. duomenimis, juo nustatytas eismo intensyvumas siekė 1 397 aut./parą. 

## Istorija

Kvėdarną su Pajūraliu jungiančiame kelyje, iš kurio šakojosi vieškeliai į Judrėnus, Švėkšną, Tenenius, XIX a. tilto per Jūrą nebuvo. Vežimai per upę buvo perkeliami keltais. Pasak rašytinių šaltinių, šioje vietoje 1812 m. vasarą per Jūrą Kvėdarnos link kėlėsi Napoleono armijos vado Etjeno Makdonaldo vadovaujamo korpuso daliniai, per Laukuvą žygiavę Varnių link. Šiai kariuomenei atsitraukiant, spaudė šalčiai, keltas nedirbo. Kariai išardė netoliese stovėjusią pirkią ir pasistatė pajėgų perkėlimui laikiną tiltą.

1907 m. spaudoje aprašytas bene pirmą kartą per Jūros upę tarp Kvėdarnos ir Pajūralio pastatytas tiltas:„*Tiltas ant Jūros jau gatavas! Turim savo tiltą! – šaukia dabar džiaugsmingu balsu kvėdarniečiai. Taip, iždo lėšomis (žinoma, nuo žmonių imamomis) šiemet padirbtas per Jūrą nuo Kvėdarnos ant Švėkšnos kelio (3 varstai nuo Kvėdarnos miestelio) puikus medinis tiltas ir spalio 16 d. pradėta juomi važinėti. Daug tiltų yra statoma, kas gi čia ypatingo, kad dar vienas pribuvo? Reikia mat žinoti, kad nuo neatmenamų laikų (rasit ir niekados) toje vietoje per Jūrą tilto nebuvę, būdavo tik keltas (pervazas), panelių Gobiataičių išduodamas žydams nuomon.*“

Iki šio tilto pastatymo keltas buvo išnuomotas žydams, kurie rinko kelto mokestį Kvėdarnos parapijoje nuo Švėkšnos pusės. Vidutinis ūkininkas, valdęs valaką žemės mokėdavo už keltą po 5 rub. per metus, neturtingi gyventojai, turėję nors dešimtinę žemės, mokėdavo po 1 rub. Iš nieko neturinčių imdavo rinkliavą natūra: paukščiais, javais, vilnomis, linais ir kt. Pro šalį vykę keliautojai mokėdavo brangiau, be to, už kiekvieną kėlimąsi per upę. Pavyzdžiui, pavasarį už poros arklių vežimo perkėlimą paimdavo iki 3 rub.

Šis tiltas prastovėjo apie 28 metus. Tuometinės spaudos pranešimais, 1935 m. gruodžio mėn. per Jūrą tarp Pajūralio ir Kvėdarnos buvo atidarytas naujas tiltas. Jis išstovėjo iki karo pradžios 1941 m., kai buvo sudegintas. 1942 m. vasarą šalia buvusiojo tilto per Jūrą pastatytas naujas medinis tiltas.

Hidrologo Stepono Kolupailos tarpukario Jūros upės prie *Pajūrėlio* aprašyme minimas vieškelio tiltas, nutiestas upės vagos 131,8 kilometre, dar vadintas Makdonaldo tiltu, kuriuo 1812 m. prancūzų kariuomenė žygiavo į Rygą. Nuo tilto iki *Pajūrėlio* bažnytkaimio dešiniajame krante buvo nurodomas 1 km atstumas, iki Kvėdarnos miestelio kairiajame krante – 2 km.

## Šiuolaikinis tiltas

Šiuolaikinis gelžbetoninis tiltas pastatytas 1963 m. Tai trijų skirtingų tarpatramių, karpytos sistemos tiltas. Pirmas ir trečias tarpatramiai perdengti 16,76 m ilgio karkasinėmis sijomis su diafragmomis. Skersiniame tilto perdangos pjūvyje buvo šešios sijos. Antras tarpatramis perdengtas sudurtinėmis, 22,16 m ilgio sijomis su diafragmomis. Skersiniame pjūvyje buvo penkios sijos. Krantuose įrengtos polinės atramos. Ant polinių pamatų pastatytos tarpinės atramos – monolitiniai taurai.

## Šaltiniai