open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
SD Huesca

**Hueskos SD** – Ispanijos futbolo klubas iš Hueskos.

## Istorija
Klubas įkurtas 1960 m. 2008 m. debiutavo Segunda División. Ilgam joje neįsitvirtino ir iškrito į žemesnę pakopą.

2016–2017 m. sezone Segunda División užėmė 6 vietą ir dalyvavo atkrintamosiose rungtynėse dėl vienintelio kelialapio į La Liga, bet pralaimėjo pusfinalyje.

## Sezonai

|}

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia mėlyna raudona apranga. 

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Budistų mumijos

**Budistų mumijos** (dar vadinamos deimantiniais kūnais  arba gyvaisiais budomis) – budistų vienuolių kūnai, kurie išliko nesuirę ir nepažeisti, nepaisant sąmoningos mumifikacijos požymių nebuvimo. Kai kurie budistai garbina šiuos senovės budistų palaikus ir tiki, kad jie marino savo kūną iki mirties. "Budistai sako, kad tik labiausiai pažengę mokytojai prieš mirtį gali patekti į tam tikrą būseną ir apsivalyti, kad po mirties kūnas neimtų irti." Daugybė šių palaikų buvo sunaikinta ar pradingo.

## Mumifikavimo būdai
Kai kurių mumijų mirties priežastys yra natūralios. Yra žinoma, kad daugybė Mahajana budistų vienuolių žinodavo savo mirties laiką. Jam priartėjus, budistų mokiniai juos palaidodavo sėdinčius lotoso poza - patalpindavo inde, pilname medžiagų, kurios ištraukia drėgmę (pvz., anglies, medžio, popieriaus ar kalkių) ir apkraudavo plytomis. Po trejų metų palaikus ekshumuodavo. Taip išsaugotus kūnus nudažydavo ir papuošdavo auksu. Tai dažniausiai Kinijoje naudojamas mumifikavimo metodas. 

Taip pat kai kurie budistai tikėjo, kad vieno žmogaus kentėjimas gali palengvinti kitų kančias - blogos karmos pasekmes. Viktoras Meiras (Victor Mair) Discovery chanel laidoje *The mystery of the Tibetan mummy* pasakojo apie save mumifikavusį Tibeto vienuolį, mirusį apie 1475m. Jo kūnas buvo rastas 1990m. beveik nesuiręs. Tai buvo pasiekta sudėtingomis meditacijos praktikomis kartu su ilgu badavimo laikotarpiu. Be to, vienuolis lėtai save smaugė specialiu diržu, kuris jungė jo kaklą su keliais sėdint lotoso pozoje. Tai turėjo palengvinti badavimą.

Senovės Kinijoje ir Japonijoje buvo vienuolių, kurie laikėsi negausios dietos, vadinamos medienos valgymu arba *mokujiki*. Pagal šią dietą, buvo valgoma tik druska, riešutai, sėklos, šaknelės, sakai ir pušų žievė. Yra manoma, kad kartais vienuoliai laikydavosi šios dietos prieš mirtį. Tuomet juos dar gyvus palaidodavo pušinėje dėžėje, pilnoje druskos. Taip kūnai buvo išlaikomi nesuirę. 1879m. Japonijoje buvo uždrausta atkasinėti palaikus ir padėti nusižudyti ar įvykdyti ritualinę savižudybę.

## Šaltiniai
Miškinis erškėtis

**Miškinis erškėtis** (*Rosa majalis*) – erškėtinių (*Rosaceae*) šeimos, erškėčių (*Rosa*) genties krūmas 0,5 – 2 m aukščio rausvai rudomis šakomis.

Dygiai nedideli, prisegti lapų pamatuose; žiedinės šakos paprastai nedygiuotos. Lapai su 5 – 7 lapeliais. Lapeliai ploni, kiaušiniški, 1,4 – 5,5 cm ilgio, 0,8 – 2,8 cm pločio, neraukšlėtu paviršiumi, dantyti, jų viršutinė pusė nežymiai plaukuota, apatinė – gausiai apaugusi pilkais plaukeliais. Žiedai 3 – 5 cm skersmens, purpuriniai, pavieniai, rečiau po 2 – 3 žiedynuose; taurėlapiai ir žiedkočiai pliki. Vaisiai rutuliški, 1 – 1,5 cm skersmens, raudoni, su susiglaudusiais taurėlapiais viršūnėse. 100 uogų vidutiniškai sveria 120 g. Žydi gegužės – birželio mėn. Vaisiai prinoksta rugpjūčio – rugsėjo mėn.

Auga miškuose, pamiškėse. Šiauriniuose Lietuvos rajonuose dažnas, į pietus retėja. Auginamas ir sodybose kaip dekoratyvinis.
Vandenyno vidurio kalnagūbris

**Vandenyno vidurio kalnagūbris** - vandenynų dugne esanti kalnagūbrių sistema. Paprastai išsidėstę vandenynų centrinėse dalyse. Ilgis - 65 000 km, bendras atšakų ilgis - 80 000 km. Plyti giliai po vandeniu, todėl atrastas tik XX a. viduryje.

Kalnagūbriai susidaro konstruktyviajame tektoninių plokščių pakraštyje. Skirstomi į greitai ir lėtai besiplečiančius. Greitai, po 8-16 cm/m, besiplečiančių kalnagūbrių viduryje nesusidaro riftinis slėnis. 

Kasmet kalnagūbriuose įvyksta ~20 ugnikalnių išsiveržimų, susidaro ~2,5 km² 1-2 km storio plutos.
Šlavanta (upė)

**Šlavanta** arba **Amalvė-Šalavanta** – upė Prienų rajone ir Marijampolės savivaldybėje; Dovinės dešinysis intakas.

Pradžia – Prienų rajono, Šilavoto seniūnijos, Pašlavančio ir Mielaiškampio kaimus skyrusiame Beržaraistyje. Nuo 1954 m. upelio dalis, o nuo 1965 m. visas upelis teka kanalais pro Pašlavančio piliakalnį per Palių mišką – durpyną. Marijampolės savivaldybės laukais, pasipildęs iš Yglos ežero tekančiais Yglės intako vandenimis, teka senąja vaga pro Šakališkių piliakalnį į Amalvo ežerą. Toliau upė vadinama **Amalve** ir teka Amalvos pelke. Įteka į Dovinę į vakarus nuo Daukšių.

Intakas – Yglė (dešinysis).

## Etimologija

Upėvardis kildinamas nuo žodžio *šluoti* (*šlavu, šlaviau*; „braukti, valyti su šluota“),  („šluoti“), plg. sen.  („valau“),  („valau, skalauju, plaunu“),  („grynas, tyras“). Pavadinimas Amalė neaiškios kilmės: vienų autorių siejamas su augalu *[[Paprastasis amalas|amalu]]*, kitų – su indoeuropiečių prokalbe (plg. albanų *amë* – „upės vaga“, hetitų *amiḭara-* – „griovys“, graikų *ἀμάρα* – „griovys“, hipotetinė **am-* – „upės vaga, griovys“). Tačiau šaknis gali būti ir neskaidyta – plg. trakų **Amala, *Amela*, lenkų *Jemielnia*.

## Šaltiniai
Tandemas

**Tandemas** – dvivietis dviratis, kuriuo važiuojama žmonėms sėdint vienam už kito. Kartais terminas naudojamas bendrąja prasme, tiesiog daugiaviečiams dviračiams apibūdinti (tripletas – trivietis, kvantetas – keturvietis).

## Terminologija
Kalbant apie tandemą yra vartojama ir šiai transporto priemonei būdinga terminologija.

**Pilotas** – priekyje sėdintis komandos narys. Dar kitaip vadinamas kapitonu, vedančiuoju ir pan. Paprastai pilotas yra atsakingas už tandemo valdymą (vairavimas, stabdymas ir bėgių perjunginėjimas) ir partnerio saugumą. 

**Partneris** – ant galinės tandemo sėdynės(-ių) sėdintis(-ys) komandos narys(-iai), kurio(-ų) pagrindinė užduotis yra padėti pilotui minti dviratį. Partneris turi pasitikėti pilotu ir prisitaikyti prie važiavimo ritmo (t. y. nedaryti staigių, pilotui netikėtų judesių, kurie galėtų pakeisti tandemo pusiausvyrą ar kitaip neigiamai lemti tandemo valdymą).

## Važiavimo ypatybės
Keletas aplinkybių, padedančių apsispręsti, kas komandoje turėtų būti pilotu: 
* Kadangi vairuojant tandemą reikia truputį daugiau fizinių pastangų (siekiant sklandžiai valdyti daug sunkesnį, nei įprasta, dviratį), tai pilotu dažniausiai būna fiziškai stipresni komandos narys.
* Sekanti aplinkybė yra susijusi su dviratininkų svoriu. Tandemą taip pat lengviau valdyti, kai gale sėdi lengvesnis asmuo. Taip pat pagerėja tandemo komandos aerodinaminės savybės, kai priekyje sėdi didesnis dviratininkas.
* Be to, yra geriau, kai už dviračio valdymą yra atsakingas daugiau patirties turintis dviratininkas.

## Specifiniai komponentai
Tandemai nuo įprastų dviračių skiriasi ir specifiniais tandemų komponentais.

**Ekscentrikas** – specialus dviračio miniklio velenas, kurį sudaro du cilindrai, kurių centrai nesutampa. Cilindrai yra įmontuoti į vienas kitą, taip leidžiant juos sukinėti ir tokiu būdu reguliuoti sinchronizuojančios grandinės įtempimą.

## Literatūra
* The Tandem Book - A. Rodriguez and C. Black - Info Net Publishing, San Clemente, California, 1997.

## Nuorodos

* http://thetandemlink.com/ 
* Sheldon Brown puslapis apie tandemus (anglų k.)
Gasda

**Gasda (Gazda)** – upė Lietuvoje, Kalvarijos savivaldybėje; Kirsnos kairysis intakas (Šešupės baseinas). Prasideda Sūduvos aukštumoje, Lenkijos pasienyje, Senosios Radiškės apylinkėse. Teka į šiaurę, įteka į Kirsną 5 km nuo jos žiočių, ties Tabarauskais.

Intakai: Orijos upelis, Vaiponė (kairieji). 8,8 km nuo žiočių, ties Sangrūda sudarytas 6,2 ha tvenkinys.

Upėvardis neaiškios kilmės. Galimai sietinas su  („miškas, šilas“).

## Šaltiniai
Alkoraso stadionas

**Alkoraso stadionas** () – futbolo stadionas, esantis Hueskoje, Ispanijoje. Jame namų rungtynes žaidžia vietos komanda SD Huesca. Pavadintas šiose vietose 1096 m. įvykusio Alkoraso mūšio garbei.

## Istorija

Atidarytas 1972 m. sausio 16 d. rungtynėmis tarp SD Huesca ir Deportivo Aragón klubų. 2010 ir 2018 m. renovuotas, paskutinė renovacija atlikta Hueskos klubui 2018 m. pirmąkart patekus į La Liga pirmenybes.

## Šaltiniai
Mansiai

**Mansiai** (seniau vadinti vogulais) – Sibiro tauta, gyvenanti Obės baseine, daugiausia Chantų Mansių autonominėje apygardoje. Dar keli šimtai žmonių gyvena likusioje Tiumenės srityje, Sverdlovsko srityje. Kalba ugrų kalbų grupei priklausančia mansių kalba, nors jau 60 % mansių savo gimtąją kalbą laiko rusų.

Senovėje gyveno Uralo rytinėse pašlaitėse tačiau XI–XIV a. juos gilyn į Obės baseiną išstūmė komiai ir rusai. XVI a. rusams pradėjus Sibiro kolonizaciją mansiai buvo priversti trauktis į šiaurę ir rytus, pradėjo asimiliuotis. XVIII a. formaliai atversti į krikščionybę, nors tebesilaikė savo tikėjimo papročių. Permės krašte, Čanveno oloje rasta buvusi mansių šventykla. Mansių gyvenimo būdas itin pakito tarybiniais metais (kolektyvizacija, urbanizacija).

Mansių tradicinis tikėjimas – šamanizmas, kuriame svarbus protėvių kultas, lokio kultas. Svarbiausia dievybė – dangaus viešpats Num Torumas. Turi turtingą folklorą ir mitologiją. Verčiasi žvejyba, medžiokle, elnininkyste, žemdirbyste, gyvulininkyste. Mansių kultūroje ir buityje labai svarbią vietą užima sibirinė pušis (kedras) – riešutai renkami maistui, šaknys – pynimui, mediena – statybai, įrankių gamybai. Pastatai būdavo pastovūs (žieminiai) ir laikini čiumai.

## Šaltiniai
Darbo dainos

**Darbo dainos** – įvairių tautų muzikinio vokalinio folkloro dalis, paplitusi visame pasaulyje. Jų paskirtis – palengvinti darbo monotoniją darbą paverčiant maloniu meditavimu arba suteikti darbui reikalingą ritmą.

## Lietuvių darbo dainos
Lietuvoje darbo dainos priskiriamos prie archajiškiausių folkloro formų. Šiandien šis žanras gyvojoje tradicijoje smarkiai apnykęs dėl pasikeitusių gyvenimo sąlygų. Daugiausia jose atsispindi kaimo gyvenimo realijos.

Kai kurios darbo dainos turi apeiginių dainų bruožų, susijusios su senaisiais tikėjimais. Šios dainos ypatingos tuo, jog jose tam tikri gyvybiškai svarbūs darbai įgyja subtilias simbolines reikšmes, susijusios su senojo tikėjimo realijomis, jose metaforomis gali būti apdainuojama visa žmogaus egzistencija, pavyzdžiui, žemaitiškoje šienapjūtės dainoje „Pjovė lankoj šieną“, dobilo likimas nusako visus žmogaus gyvenimo virsmus.

Jos klasifikuojamos taip:

* Piemenavimo dainos: piemenėlių dainos, naktigonės piemenų dainos, verkavimai, raliavimai, šūksniai, įvairių gamtos garsų pamėgdžiojimai, galvijų ganymo, arkliaganių dainos;
* Artojų dainos
* Šienapjūtės dainos
* Rugiapjūtės dainos
* Avižų, grikių, rugių kanapių derliaus nuėmimo dainos
* Girnų dainos
* Verpimo ir audimo dainos
* Skalbimo
* Žvejybos
* Medžioklės
* Uogavimo

## Literatūra
* S. Valiulytė. Songs: Work songs. ''Anthology of Lithuanian etnhnoculture'' Vilnius, 1998
Kalendorinių apeigų dainos

**Kalendorinių apeigų dainos** - liaudies vokalinės muzikos žanras, paplitęs visame pasaulyje. Skirtas švęsti apeigines šventes, susijusias su kalendorinių metų ciklu. Kiekvienu atveju šių dainų paskirtis yra skirtinga: jos skiriamos užtikrinti sėkmę, melsti gerą derlių ir orą, sveikatą, dėkoti dievams už gerus metus ir t. t.

## Kalendorinių apeigų dainos Lietuvoje
Lietuvoje šios dainos yra susiję su senojo tikėjimo apeigomis, jose atsispindi įvairūs senieji animistiniai tikėjimai, mitologija, žemdirbystės ir mirusiųjų kultai. 

Kadangi senovės lietuviai buvo žemdirbiai ir išpažino pagoniškąjį tikėjimą, tai ir jų apeigose ryškiausias yra žemės ir gamtos jėgų kultas. Dainomis būdavo garbinamos gamtos jėgos (saulė, mėnulis, vėjas, lietus, ugnis), kurios turėjo padėti užauginti gerą derlių. 

Šias dainas galima klasifikuoti į du tipus pagal kalendorinį ciklą:

* Žiemos švenčių ir apeigų (Advento, Kalėdų, Naujųjų metų, Užgavėnių…)
* Pavasario - vasaros (Velykų supuoklinės, lalavimai, Jurginių, Joninių-Kupolių, Petrinių, Sekminių…)

Daugiausia šio žanro dainų - giesmių išliko Aukštaitijoje, nors paskutiniai apkrikštyti buvo žemaičiai. Taip yra dėl to, jog Žemaitijoje aktyviau veikė krikščioniškosios organizacijos siekusios užtikrinti krikščionybės plėtrą. Taigi, Žemaitiškas kalendorinių apeigų dainas išstūmė naujesnės kunigų sukurtos giesmės, parenkant gražiausias liaudies melodijas ir pritaikant eiliuotus testamentų tekstus. Taip naujojo tikėjimo apeigų giesmės sparčiai paplito liaudyje išstumdamos senąsias. Žemaičių kalendorinių apeigų dainos daugiausia perėjo į kitus žanrus degraduodamos, ir jų liko keli vienetai. Ryškiausias kalendorinių dainų tipas Žemaitijoje - Užgavėnių, tačiau šiose dainose mitologinis turinys ypač subanalintas, arba patyręs ryškų krikščionybės poveikį.
Liepona

**Liepona** (, ) – upė Lietuvoje (Vilkaviškio rajonas) ir Rusijoje (Kaliningrado sritis, Nesterovo rajonas); Širvintos kairysis intakas (Šešupės baseinas).

Liepona prasideda Lietuvos teritorijoje, Kylininkų apylinkėse, 13 km į pietus nuo Kybartų, Vištyčio regioniniame parke. Teka į šiaurės vakarus, toliau per visą ilgį (22,9 km) upe išvesta Lietuvos–Rusijos valstybinė siena. Per Lieponą pastatytas Kybartų geležinkelio tiltas. Įteka į Širvintą 28 km nuo jos žiočių, ties Stanaičiais.

Intakai: Šilupė, Karklė (dešinieji).

Lieponos ilgis 35 km, baseino plotas 105 km². Vaga kai kur reguliuota, plotis 4-6 m, gylis 1,4-1,9 m. Vidutinis nuolydis – 200 cm/km. Srovės greitis 0,2-l m/s. Vidutinis debitas žiotyse 0,58 m³/s. 1980 m. likus 16 km iki žiočių (ties Kurpikais) Liepona patvenkta, susidaręs 26 ha tvenkinys.

Pagrindinės gyvenvietės prie upės: Kybartai, Černyševskojė (Eitkūnai).

## Istorija
Siena su Rytų Prūsija Lieponos upe nekinta nuo 1422 m. 1940 m. birželį, Lietuvą okupuojant TSRS kariuomenei, per nusekusią Lieponos upę į Vokietiją pasitraukė tuometinis prezidentas Antanas Smetona.

## Nuorodos
* [Lepona [Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodynas|Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne], Tom V, psl. 152 (lenk.)]

## Šaltiniai
1833 m. vergijos uždraudimo aktas

**1833 metų vergijos uždraudimo aktas** buvo 1833 metais Jungtinės Karalystės parlamento priimtas įstatymas, beveik visoje Britų imperijoje uždraudęs vergiją (išskyrus teritorijas, priklausančias Rytų Indijos kompanijai, Ceilono salą, Šv. Elenos salą).

1998 m. lapkričio 19 d. nustojo galios. Plačios anglų statutinės teisės racionalizavimo metu įstatymas buvo anuliuotas, tačiau vėlesni antivergoviniai įstatymai liko galioti.

## Šaltiniai
Paul Varul

**Paul Varul** (; g. 1952 m. gruodžio 10 d. Valgoje, Estija) – estų teisininkas, verslo teisės advokatas, advokatų kontoros „VARUL“ partneris, Tartu universiteto (TU) profesorius, politinis veikėjas, buvęs Estijos teisingumo ministras.

## Biografija
1975 m. TU Teisės fakultete (TF) baigė teisės studijas. 1985 m. Sankt Peterburgo universiteto (SPU) Teisės fakultete, teisės mokslų kandidatas (daktaras).

Nuo 1976 m. TU TF dėstytojas, 1991-1992 m. Civilinės teisės ir civilinio proceso teisės katedros vedėjas, nuo 1992 m. TU civilinės teisės profesorius, 1994–2009 m. Paul Varul advokatų kontoros partneris, 1995–1999 m. Estijos Respublikos teisingumo ministras (premjero Tiit Vähi, nuo 2009 kovo mėn. Mart Siimann kabinete). Buvo Estijos koalicijos partijos () narys. Paskelbė publikacijų.

Nuo 2009 m. advokatų kontoros „VARUL", Robert Juodka, Janis Zelmenis“ partneris. Bankroto teisės specialistas (kaip teisinis patarėjas Estijoje visose didžiosiose bankroto bylose, kuriose dalyvavo kreditų institucijos), restruktūrizavimo specialistas (remiantis „PLC Which lawyer?“). Įtrauktas į geriausių įmonių ir finansų teisės specialistų Estijoje sąrašą („European Legal Experts“), minimas „Best Lawyers“. Konsultavo daugelį Estijos ir tarptautinių klientų įvairiais privatinės teisės aspektais – bankų, komercinės teisės ir kitais klausimais. Turi patirties bankų ir finansų teisės, įmonių susiliejimų bei įsigijimų ir draudimo teisės, ginčų sprendimų srityje. Atstovavo daugelyje visuomenės dėmesio susilaukusių bylų (pvz., tarptautiniuose arbitražuose – Stokholmo, Londono, Vašingtono). Buvęs arbitras Arbitražo institute prie Stokholmo prekybos rūmų, Arbitražiniame teisme prie Estijos prekybos ir pramonės rūmų. Liudytojas-ekspertas keliuose tarptautinio arbitražo procesuose Stokholme, Londone, Vašingtone (JAV) ir Tarptautiniame investicinių ginčų sprendimų centre.

Dalyvavo rengiant pagrindinius Estijos privatinės teisės aktus (pvz., CK, Paveldėjimo įstatymą (Pärimisseadus, 1996 m.), Šeimos teisės įstatymą (*Perekonnaseadus*, 1994 m.), Bankroto įstatymą, Reorganizavimo įstatymą ir kt.). Prievolių įstatymo, Civilinio kodekso pagrindinės (Bendrosios) dalies (*Tsiviilseadustiku üldosa seadus*, 1994 m.) darbo grupių (ekspertų komisijos) pirmininkas (1999-2002 m.), Estijos civilinio kodekso ir Estijos komercinio kodekso rengimo komisijos pirmininkas 1992–1999 m. Jis taip pat buvo autorius-ekspertas rengiant Estijos centrinio banko įstatymą bei įstatymus, reguliuojančius kredito įstaigų veiklą (pvz., Kredito institucijų įstatymas). 2003-2008 m. Europos civilinio kodekso rengimo grupės narys, 2006-2009 m. Europos Komisijos globojamos darbo grupės, rengiančios Bendrąją principų sistemą (*[[Common Frame of Reference]]*, CFR) narys, nuo 2006 m. Nemokumo teisės ekspertų komisijos (prie Estijos teisingumo ministerijos) narys.

## Narystė
* Europos nemokumo profesionalų organizacija, (Priežiūros departamento) narys nuo 2008 m.;
* Tarptautinis bankroto institutas, narys nuo 2007 m.;
* Europos privačių teisininkų akademija, narys nuo 2002 m.;
* Estijos advokatūra, narys nuo 1994 m.

## Šaltiniai
Kriaunų valsčius

**Kriaunų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Kriaunos.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Kauno gubernijoje, panaikintas XX a. tarpukariu.

|-
| 1877 m. || || 3010 || 334 kiemai  || 4 seniūnijos || 52
|-
| 1923 m.  || 87 || 3758 || 701 || || 55 gyvenvietės 
|}

## Šaltiniai
Laukupė

**Laukupė** – upė šiaurės rytų Lietuvoje, Rokiškio rajono savivaldybės teritorijoje; Nemunėlio dešinysis intakas.

Prasideda Varaščinos durpyne, 4 į pietryčius nuo Rokiškio. Teka į vakarus pro Rokiškį, įteka į Nemunėlį 176 km nuo jo žiočių, ties Laukupėnais.

Intakas – Ravupis (kairysis).

Vaga nuo ištakos iki Rokiškio reguliuota, Rokiškyje ant Laukupės įrengta 5 užtvankų kaskada; tvenkinių plotai (nuo ištakų link žiočių): 0,8 ha, 7,6 ha, 6,1 ha, 1 ha, 0,6 ha.

Ilgis 24 km, baseino plotas 60 km². Vagos plotis iki 5 m, reguliuotos – iki 6 m. Vidutinis nuolydis 2,23 m/km. Vidutinis debitas žiotyse 0,42 m³/s.

Ties Moškėnais, kairiajame krante, yra Moškėnų piliakalnis.

Upėvardis kilęs nuo žodžio *laukas* (matyt, jau antrine reikšme „plati, šviesi vieta“).

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Diegliai

**Diegliai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybės šiaurėje, 4,5 km į šiaurės rytus nuo Vilkyčių, Aisės dešiniajame krante. Gretimame Stonaičių kaime veikia Dieglių naftos telkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Savėliškis

**Savėliškis** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Pakruojo. Dolomito telkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vinkšniniai

**Vinkšniniai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Parovėjos, prie Rovėjos upės ir kelio . Dolomito telkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Miškinis pelėžirnis

**Miškinis pelėžirnis** (*Lathyrus sylvestris*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos pelėžirnių (*Lathyrus*) genties augalų rūšis.

Stiebas kylantis ir laipiojantis, šakotas, su dviem sparnuotomis briaunomis. Lapai plunksniški, su viena lapelių pora; lapo viršūnėje yra šakotas ūselis, o prie pagrindo – siauri prielapiai. Daugiametis.

Žiedai gana stambūs, po 3-8 vienašalėse kekėse, išaugančiose lapų pažastyse. Taurelė suaugtinė, plati, jos danteliai smailūs, nelygūs. Vainikėlis rožinis, iš išorės žalsvas. Jo burė plati, įlenkta viršūne, trumpu nageliu, irklai daug trumpesni už burę, o laivelis prie pagrindo turi platų dantelį (bure, irklais ir laiveliu vadinami pupinių šeimos žiedų lapeliai). Žydi visą vasarą, nuo birželio vidurio. Vaisiai – pailgos, tinkliškos gyslotos, rusvos ankštys su 8-14 sėklų.
Laukysta

: *Apie kaimą Širvintų rajone žr. [[Laukysta (Širvintos)]]*.

**Laukysta** – upė Lietuvoje, Kaišiadorių rajone; Neries kairysis intakas. Prasideda 5 km į pietryčius nuo Žaslių. Teka į šiaurę, paties aukštupio baseinui priklauso Žaslių, Limino ir Statkūniškės ežerai. Prateka užtvankų virtinę. Žemupyje teka į šiaurės vakarus, vingiuoja Gegužinės miško pakraščiu. Įteka į Nerį 66 km nuo jos žiočių, ties Kaspariškėmis.

Intakai: Babranka, Gamanta (dešinieji). Vidutinis nuolydis – 298 cm/km.

Tvenkiniai Laukystos slėnyje: 
* Beicūnų (19,5 km nuo žiočių, 15,6 ha)
* Ovsenkos (18,9 km nuo žiočių, 14,8 ha)
* Mančiūnų (17,2 km nuo žiočių, 5,4 ha)
* Papartėlių (15,1 km nuo žiočių, 11 ha)
* Prozariškių (13,9 km nuo žiočių, 14 ha)
* Paukščių (12,5 km nuo žiočių, 23 ha)

Prie Laukystos įsikūrę: Mančiūnai, Papartėliai, Prazariškės, Paukščiai, Bertešiūnai, Daubara, Krivonėliai, Šilonys, Kaspariškės, Kasparai.

Upėvardžio šaknis *lauk-* gali būti dvejopos kilmės: nuo *laukas* („lygi vieta be medžių“) arba *laukas, laukys* („žirgas balta kakta“) su senesne reikšme, rodančia baltą spalvą, švytėjimą (plg.  „šviesus“,  „aiškus, šviesus“).

## Šaltiniai
Brad Friedel

**Bredas Frydelis** (; g. 1971 m. gegužės 18 d.) – buvęs JAV futbolininkas. Atstovavo nacionalinei rinktinei.

## Karjera

2008 m. liepos 26 d. pasirašė trejų metų kontraktą su Aston Villa klubu. 2011 m. birželio 3 d. atmetė Aston Villa klubo pasiūlymą pratęsti sutartį dar vieneriems metams ir pasirašė dvejų metų kontraktą su Tottenham Hotspur klubu.

## Rinktinė

Su rinktine žaidė 1992-ųjų olimpiadoje ir 1994-ųjų pasaulio futbolo čempionate, kur buvo atsarginis vartininkas, taip pat 1998-ųjų pasaulio čempionate, 2002-ųjų pasaulio čempionate ir 2004-ųjų olimpiadoje, kur žaidė kaip pagrindinis vartininkas. 

2005 m. vasario 7 d. baigė karjerą rinktinėje.

## Dalyvavimas čempionatuose

|}

## Išnašos

## Nuorodos
*
Rudamina (upė)

**Rudamina** – upė pietryčių Lietuvoje, Vilniaus rajone; Vokės dešinysis intakas (Neries baseinas). Prasideda Rukainių apylinkėse, 12 km į pietryčius nuo Vilniaus. Teka į vakarus, vėliau į pietus, o pačiame žemupyje – į šiaurę. Įteka į Vokę 28 km nuo jos žiočių; ties Merešlėnais.

Intakai: Peteša, Beržė, Galinė (kairieji), Nemėža (dešinysis).

Vidutinis nuolydis – 187&nbsp;cm/km. Upės metinis nuotėkis pasiskirsto taip: pavasarį 30 %, vasarą 20 %, rudenį 24 %, žiemą 26 %. Aukštupyje teka Daubėnų kraštovaizdžio draustiniu.

Gyvenvietės prie Rudaminos upės: Rudamina, Kalviškės, Dusinėnai, Prūdiškės, Parudaminys, Didžialaukis, Merešlėnai.

## Pavadinimo kilmė

Upėvardžio kilmė ir pradinė lytis neaiški. Dažnai žodis laikomas sudurtiniu iš *rūda* ir *min-*, t. y., „vieta, kur minkoma rūda“. Tačiau tikėtiniau, kad kamienas yra vedinys iš *rudmen-* ir savo ruožtu kilęs nuo žodžio *rudmuo* („rudumas, rūdis“).

## Šaltiniai
Saidė

**Saidė** (arba ***Malevankos upelis, Moluvenė, Vosylytė***) – upelis Lietuvoje, Trakų rajone; Neries kairysis intakas. Išteka iš Vosiliukų malūno tvenkinio šiaurės rytinio galo, kuris yra maitinamas vandeniu Didžiulio ir Kulpio ežerų. Teka į šiaurės vakarus pelkėtu slėniu per Panerių mišką. Įteka į Nerį 134,2 km nuo jos žiočių, ties Saidžiais.

Nors upė trumpa, bet turi didelį baseiną, kuriam priklauso visas Trakų ežerynas (Skaistis, Baltis, Galvė, Totoriškių ežeras, Luka ir kt.). Žemupyje yra 8,2 ha Vosyliukų malūno tvenkinys. Saidės žemupys įeina į Neries regioninį parką. Netoli upelio žiočių stūkso Stirnių piliakalnis, pakrantėje guli Saidės akmuo. Santakos su Nerimi prieigose įkurtas Saidės hidrografinis draustinis. 

Šalia Saidės piliakalnio 2015 metais pastatytas paminklas Lietuvos gamtininkui Ričardui Kazlauskui, kuris intensyviai tyrinėjo Saidės upės apylinkes.

## Pavadinimo kilmė

Upėvardis Saidė žinomas tik iš raštų, jo kilmė neaiški. Gali būti, kad kilo nuo Saidžių kaimo, kurio vardas yra asmenvardinės kilmės (nuo *Saidys*). Tačiau gali būti kilęs ir iš  („viksva“) arba finougrizmas (plg.  „kelionė, trasa, žygis“).


Saidės žiotys.JPG|Saidės žiotys
Saidė miške.JPG|Saidės žemupys


## Šaltiniai
Lukna (Merkys)

**Lukna** – upė pietų Lietuvoje, Trakų rajone; Merkio dešinysis intakas. Prasideda Strakiškių apylinkėse, į pietus nuo Senųjų Trakų. Teka į pietus, aukštupyje vadinama Medryne, paskui pasuka į vakarus ir prateka ežerų virtinę: Meduvį, Karvį, Veršiuką, Lukną. Toliau vėl teka į pietus Rūdiškių miško rytiniu pakraščiu. Įteka į Merkį 109 km nuo jo žiočių, į pietus nuo Madžiūnų.

Intakai: Aluona (dešinysis), Mamavys, Žvirgždė (kairieji). Vidutinis nuolydis – 70&nbsp;cm/km.

Gyvenvietės prie Luknos: Strakiškės, Senasis Tarpupis, Baušiškės, Anglininkai, Jurgelionys, Kajetoniškės, Paluknys, Madžiūnai.

Upėvardis kildinamas nuo žodžių *luknas* („kurio ragai eina į šalis“), *lukniuoti* („liumpėti, būti klampiam“). Bendresnė šaknies *lukn-* reikšmė galėjo būti „lenkti, linkti“ iš to – „klimpti, glebti“ (plg.  „lankstus“, *lukt* „lėpti, glebti“).

## Šaltiniai
Lukna

**Lukna** gali reikšti šiuos objektus:

Upės:
* Lukna – upė Trakų rajone, Merkio intakas;
* Lukna – upė Anykščių rajone, Nevėžos ežero intakas;
* Lukna – upė Plungės rajone, Minijos intakas;
* Lukna – upė Utenos rajone, Vyžuonos intakas;

Ežerai:
* Lukna – ežeras Trakų rajone;

Gyvenvietės:
* Anykščių rajone;
* Švenčionių rajone;
* Utenos rajone.

## Taip pat skaitykite
* Luknė
* Luknelė
* Luknas
Lukna (ežeras)

**Lukna** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajone, 8,5 km į pietus nuo Trakų. Ilgis vakarų – rytų kryptimi 1,37 km, plotis iki 0,32 km. Altitudė 137,7 m. Gylis siekia 15,8 m. Telkšo rininės kilmės duburyje. Krantai šiaurėje ir vakaruose statūs, aukšti, ardomi, kiti žemi, vietomis pelkėti. Iš šiaurės prieina Užtrakio miškas (auga spygliuočiai), iš pietų – dirbami laukai. Ežeru iš rytų į pietus prateka Merkio intakas Lukna.

Prie rytinių Luknos ežero krantų įsikūręs Apatiškių kaimas, prie vakarinių – Aluonos, prie šiaurinio – Vištelionių, kaimai. Rytinėje pakrantėje veikia kaimo turizmo sodyba.

## Šaltiniai
Šventežerio valsčius

**Šventežerio valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Šventežeris.

## Istorija

Valsčius minimas nuo 1645 m. Carmečiu atkurtas XIX a. pradžioje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Lazdijų rajonui (6 apylinkės) ir Veisiejų rajonui (1 apylinkė).

|-
| 1888 m.  ||   || 7763 ||  || ||
|-
| 1923 m.  || 112 || 4426 || 773 || || 38 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 109 || 4645 || || 7 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 119 || || || 7 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Antanas Stanulis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 4426 žmonės:
* Lietuviai – 94,69% (4191);
* Lenkai – 1,62% (72);
* Rusai – 1,17% (52);
* Baltarusiai – 0,88% (39);
* Žydai – 0,51% (23);
* Kiti – 1,10% (49).

### Žymūs žmonės

|-
| 1887 || Šventežeris || Vaclovas Janavičius, pulkininkas || 1952
|-
| 1888 || Ranciškė || Motiejus Pečiulionis, karininkas || 1960
|-
| 1902 || Giraitė || Vaclovas Alksninis, karininkas || 1970
|}

## Šaltiniai
Veisiejų valsčius

**Veisiejų valsčius** (arba ***Veisėjų valsčius***, , ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje. Centras – Veisiejai.

## Istorija

Valsčius buvo įkurtas XIX a. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Veisiejų rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1888 m.  ||   || 7300 ||  || ||
|-
| 1923 m.  || 157 || 5039 || 987 || || 39 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 148 || 5004 || || 8 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 195 || || || 7 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Antanas Volosevičius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 5039 žmonės:
* Lietuviai – 86,26% (4347);
* Žydai – 10,24% (516);
* Lenkai – 3,05% (154);
* Kiti – 0,43% (22).

### Žymūs žmonės

|-
| 1907 || Babrai || Vytautas Valiukevičius, teisininkas || 1973
|-
| 1937 || Petroškai || Liudas Truska, istorikas || 2024
|-
| 1938 || Šadžiūnai || Petras Dimša, režisierius, aktorius || 2020
|-
| 1939 || Smarliūnai || Petras Mikelionis, agronomas, politikas || 2022
|-
| 1943 || Paterai || Sigitas Geda, poetas || 2008
|}

## Šaltiniai
Spengla (Merkys)

**Spengla** – upė pietų Lietuvoje, Trakų ir Varėnos rajonuose; Merkio dešinysis intakas. Prasideda Gudaraisčio pelkėje, Gudakiemio apylinkėse, 8 km į rytus nuo Onuškio. Teka į pietryčius, aukštupyje prateka Galvožerio, Spenglos, Greiželio ežerus, toliau teka Rūdiškių miškais. Įteka į Merkį 82 km nuo jo žiočių, į pietvakarius nuo Valkininkų.

Intakas – Lielukas (dešinysis), tekantis iš Lieluko ežero. Vidutinis nuolydis – 102&nbsp;cm/km. Žemupys įeina į Spenglos hidrografinį draustinį.

Pagrindinė gyvenvietė prie Spenglos – Kalviai.

Upėvardis laikytinas *l* priesagos vediniu iš šaknies *speng-/spengti* („ūžti ausyse, skambėti“); taip pat galimai nuo *spangti* („akti“), *spangas* („silpnai matantis, aklas“) arba *spingėti* („silpnai šviesti“).

## Šaltiniai
Juozas Sabolius

**Juozas Sabolius** (g. 1951 m. liepos 31 d. Tiumenėje, SSRS) – Lietuvos teatro ir televizijos režisierius, prodiuseris.

## Biografija
1969 m. baigė Kapsuko Jono Jablonskio vidurinę mokyklą. 1969–1975 m. studijavo LSSR konservatorijoje.

1975–1997 m. LTV režisierius, 1987–2000 m. LTV filmų studijos direktorius.

Žmona – filosofė Rita Šerpytytė (g. 1954), sūnus Kristupas Sabolius.

## Kūryba
Pastatė 11 spektaklių ir videofilmų, tarp jų:
* 1975 m. Justinas Marcinkevičius „Devyni broliai“
* 1978 m. Petras Cvirka „Vaikų karas“
* 1980 m. N. Saimonas „Antrosios aveniu kalinys“
* 1985 m. Maris Šisgelas „Mašininkai“
* 1986 m. Žemaitė „Petras Kurmelis“
* 1987 m. Tomas Viljamsas „Geismų tramvajus“
* 1989 m. Antanas Škėma „Pabudimas“
* 1992 m. Martinis Zyvertas „Valdžia“

Režisavo dokumentinius filmus „Ruduo Tolminkiemyje“, „Giedraičiai“, „Lemties kilpa“, „Aisčiai“, „Vizija“, „Po 450 metų. Mažvydas“, „Mylėti artimą“, „Lietuvos diplomatijos šefas“. Vilniaus jaunimo teatre – Alberto Kamiu spektaklį „Nesusipratimas“.

Laidų apie režisierius, aktorius, rašytojus, dailininkus, liaudies menininkus autorius. Režisavo laidas „Gimtinė“, „Liudykime Kristų“. J. Sabolio režisuotas dokumentinis filmas „Garibaldžio tyla“ apdovanotas Lietuvos fondo (1994 m.) premija, o dokumentinis filmas „Ketvirtasis prezidentas“ – LTV prizu „Didžioji bitė“ (1996 m.).

## Šaltiniai
Spengla (ežeras)

**Spengla** – ežeras pietų Lietuvoje, Trakų rajone, 8,5 km į pietryčius nuo Onuškio. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 2,7 km, plotis iki 0,35 km. Altitudė 136,2 m. Seklus, didžiausias gylis siekia 2,1 m. Telkšo rininės kilmės duburyje. Kranto linija labai vingiuota, jos ilgis 6,25 km. Krantai žemi, supelkėję (ypač plačiai užpelkėjęs šiaurvakarinis galas). Iš pietų prieina Kalvių ir Kaniūkų miškai, ten krantas sausesnis. Šiaurinėje pakrantėje irgi daugiausia apaugęs mišku, tik vietomis yra dirbamų laukų plotai. Ežeru iš vakarų į rytus prateka Merkio intakas Spengla. Rytuose ežeras virš 30 m pločio protaka jungiasi su Greiželio ežeru.

Prie Spenglos ežero įsikūrę Spenglininkų ir Paspenglių kaimai. Pietiniu krantu eina riba su Varėnos rajonu.

Pavadinimas laikytinas *l* priesagos vediniu iš šaknies *speng-/spengti* („ūžti ausyse, skambėti“); taip pat galimai nuo *spangti* („akti“), *spangas* („silpnai matantis, aklas“) arba *spingėti* („silpnai šviesti“).

## Šaltiniai
Saulius Vosylius

**Saulius Vosylius** (g. 1951 m. liepos 23 d. Vilniuje) – Lietuvos kino ir televizijos režisierius.

## Biografija
Baigė Vilniaus 21-iąją vidurinę mokyklą, 1970–1975 m. studijavo Lietuvos valstybinėje konservatorijoje (dabar - Lietuvos muzikos ir teatro akademija),  1975–1979 m. ir nuo 1982 m. LTV režisierius, 1979–1982 m. LTV Muzikos redakcijos vyriausiasis režisierius. LRT tarybos narys.

Žmona Aušra (g. 1951), gydytoja. Vaikai – Rasa (g. 1972), Rytis (g. 1974), Eglė (g. 1979).

## Filmografija
* 1982 m. – Berniūkščiai
* 1984 m. – Čia mūsų namai
* 1987 m. – Priešaušrio broliai
* 1989 m. – Chameleonas
* 1992–1997 m. – Giminės
* 1998–2000 m. – Atžalos
* Laisvės prospektas (dokumentinių filmų ciklas)
* 2008 m. – Pilotas
* 2010 m. – Giminės po 20 metų
* 2016 m. – Giminės. Gyvenimas tęsiasi

## Šaltiniai
Kučiūnų valsčius

**Kučiūnų valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje, pasienyje su Lenkija. Centras – Kučiūnai.

## Istorija

Gyvavo XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 m.  || 129 || 2372 || 443 || || 19 gyvenviečių 
|-
| 1932 m. || 60 || 2455 || || 5 seniūnijos  ||
|}

## Vadovai
* Julius Launikonis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 2372 žmonės:
* Lietuviai - 86,59% (2054);
* Lenkai - 7,25% (172);
* Rusai - 4,97% (118);
* Žydai - 0,84% (20);
* Kiti - 0,33% (8).

## Šaltiniai
Būdviečio valsčius

**Būdviečio valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietvakarių Lietuvos teritorijoje, pasienyje su Lenkija. Centras – Būdvietis.

## Istorija

Gyvavo XX a. tarpukariu.

|-
| 1923 m.  || 43 || 1676 || 286 || || 19 gyvenviečių 
|-
| 1932 m. || 40 || 1887 || || 4 seniūnijos  ||
|}

## Vadovai
* Jonas Valinčius, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

1923 m. surašytos gyvenvietės:

* Beraznykų k.
* Būdviečio dv.
* Būdviečio bk.
* Kackinės dv.
* Kybartų k.
* Miklašupkos dv.
* Miklašupkos k.
* Miklausių k.
* Miklausių vns.
* Mockavos dv.
* Mockavos k.
* Pašilių k.
* Rudelių vns.
* Strumbagalvių k.
* Šilėnų dv.
* Šilėnų k.
* Užukalnių k.
* Varnakampio k.
* Vosyliškės k.


## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 1 676 žmonės:

* Lietuviai - 94,27% (1580);
* Rusai - 3,46% (58);
* Žydai - 1,19% (20);
* Kiti - 1,07% (18).

## Šaltiniai
Andy LaPlegua

**Andy LaPlegua** (tikrasis vardas – ; 1975 m. rugsėjo 15 d. Fredrikstadas, Norvegija) – vokalistas ir futurepop grupės Icon of Coil įkūrėjas. La Plegua taip pat turi tris projektus, kuriuose dalyvauja: Combichrist, Panzer AG ir Scandy. Du iš jų (Icon of Coil ir Combichrist) dominavo Vokietijos alternatyvios muzikos tope (Deutsche Alternative Charts).

## Biografija
Andy LaPlegua muzikinę karjerą pradėjo metalo grupėje *My Right Choice*, Fredrikstade, pseudonimu *Andy Speed*. Jis taip pat kūrė muziką įvairiems klubiniams projektams (*Plastic Life*, *Sector 9*).

1997 m. susikūrė solo projektas Icon of Coil, prie kurio vėliau prisijungė grupės Sector 9 (dabar Moonitor ir Zombie Girl) narys Sebastianas Komoras.

2003 m. oficialiai paskelbtas projektas Combichrist, iš pradžių vadinęsis DRIVE, kuris buvo agresyvesnė Icon of Coil versija, o vėliau ir sunkiojo roko projektas Panzer AG. Ketvirtasis ir paskutinis jo projektas Scandy orientavosi į techno žanrą.

Dabar Andy LaPlegua su žmona (Kellie LaPlegua) gyvena Merietos mieste (Džordžija, JAV).

## Diskografija
### Studijiniai albumai

#### Icon of Coil
* 2000 *Serenity Is the Devil* (Tatra Records / Out of Line / Metropolis Records)
* 2002 *The Soul Is In The Software* (Tatra Records / Out of Line / Metropolis Records)
* 2004 *Machines Are Us* (Out of Line / Metropolis Records)
* 2004 *UploadedAndRemixed* (Out of line / Metropolis Records)

#### Combichrist
* 2003 *[[The Joy of Gunz]]* (Out of Line)
* 2005 *[[Everybody Hates You]]* (Out of line / Metropolis Records)
* 2005 *[[What the Fuck Is Wrong with You People?]]* (Out of Line / Metropolis records)
* 2009 *[[Today We Are All Demons]]* Out of Line / Metropolis records)
* 2010 *[[Making Monsters]]* (Out of Line / Metropolis Records)

#### Panzer AG
* 2004 *This Is My Battlefield* (Ascession Records / Metropolis Records)
* 2006 *Your World Is Burning* (Ascession Records / Metropolis Records)

#### Scandy
* 2006 *13 Ways To Masturbate* (Masterhit Recordings)

### EP
#### Icon of Coil
* 2000 *One Nation Under Beat* (Tatra records)
* 2000 *Shallow Nation* (Tatra records)
* 2001 *Seren* (Tatra records)
* 2002 *Access and Amplify* (Tatra records)
* 2003 *Android* (Out of Line)

#### Combichrist
* 2003 *[[Kiss the Blade]]* (Metropolis Records)
* 2004 *[[Sex, Drogen und Industrial]]* (Metropolis Records)
* 2004 *[[Blut Royale]]*, balto vinilo plokštelė. (Bractune Records)
* 2006 *[[Get Your Body Beat]]* (Metropolis Records)
* 2008 *[[Frost EP: Sent to Destroy]]* (Out of Line)
* 2009 *[[Heat EP: All Pain is Beat]]* (Out of Line)
* 2010 *[[Scarred]]* (Out of Line / Metropolis Records)
* 2010 *[[Never Surrender]]* (Out of Line / Metropolis Records)

#### Scandy
* 2004 *Split* (Great Stuff Recordings)
* 2005 *Rock Me / Split / So Do Eye* (Maelstrom Records)
* 2005 *So Do Eye* (Craft Music)
Verseka (Merkys)

**Verseka** – upė pietryčių Lietuvoje, Šalčininkų ir Varėnos rajonuose; Merkio kairysis intakas. Prasideda Dailidžių kaimo apylinkėse, Baltarusijos pasienyje. Aukštupyje teka į vakarus, už Eišiškių pasuka į šiaurės vakarus, vingiuoja Dainavos girios rytiniu pakraščiu. Įteka į Merkį 77 km nuo jo žiočių, ties Mielupiais.

Intakai: Dumblė, Prūdelis, Turė, Pasgrinda, Blanka (kairieji), Aklianka, Nezdilė, Juodupė, Taurupis (dešinieji).

Vaga daug kur sureguliuota. Vidutinis nuolydis 111&nbsp;cm/km. Versekos slėnyje įrengta keletas tvenkinių: Padvarionių (39,6 km nuo žiočių, 48,4 ha), Eišiškių HE (22,3 km nuo žiočių, 128,6 ha), Krūminių (7,5 km nuo žiočių, 53 ha).

Gyvenvietės prie Versekos: Versekėlė, Dailidės, Padvarionys, Eišiškės, Starka, Verseka, Paversekis, Krūminiai.

Upėvardžio etimologija siejama su žodžiais *verstis* („ristis bangomis“), *virsti* („griūti, veržtis pro tarpą“); taip pat plg.  „lenkti, sukti, kreipti“,  „sukti, lenkti“.

## Šaltiniai
Latvijos vyriausybė

**Latvijos Vyriausybė** () – Latvijos ministrų kabinetas. Ją sudaro ministras pirmininkas, vadovaujantis Vyriausybės veiklai ir ministerijoms vadovaujantys ministrai. Nuo 2023 m. Vyriausybės vadovė yra Evika Silinia. Latvijos ministrų kabinetas atsakingas prezidentui ir kontroliuojamas Latvijos parlamento. 2025 m. duomenimis, Latvijos Vyriausybę sudaro 14 ministerijų.

Latvijos vyriausybės sudėtį ir veiklą nustato Latvijos Respublikos Konstitucija ir Ministrų kabineto įstatymas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Indokininis tigras

**Indokininiai tigrai** (*Panthera tigris corbetti*) – tigrų porūšis, paplitęs Kambodžoje, Laose, Mianmare, Tailande, Vietname, o seniau ir Kinijoje. Jie yra mažesni, bei tamsesnio kailio, nei bengaliniai tigrai. Patinai sveria nuo 150 iki 190 kg (330–420 svarų), o patelės 110–140 kg (240–310 svarų). Jų mėgiamos buveinės yra miškingos kalnų ar kalvų vietovės. Apytiksliais skaičiavimais indokininių tigrų populiacija svyruoja nuo 1200 iki 1800 individų, iš kurių tik keli šimtai gyvena laisvėje. Dėl brakonieriavimo ir jų pagrindinio grobio – elnių, laukinių kiaulių, – medžiojimo, šios rūšies egzistavimui gresia pavojus. Vietname beveik trys ketvirtadaliai tigrų buvo nužudyta, nes jų kūnai – žaliava Kinijos medicinos preparatams gaminti.
Torreciudad

**Torresiudado šventovė** – Mergelės Marijos šventovė esanti Hueskos provincijoje, Aragono regione Ispanijoje. Šventovė yra šalia Sinkos upės, Pirėnų kalnuose, už 75 km nuo Hueskos. Dabartinis šventovės pastatas buvo pastatytas Opus Dei (liet. Dievo Darbas) prelatūros įkūrėjo šventojo Josemaria Escriva de Balaguer iniciatyva.

## Nuorodos
* Oficiali šventovės svetainė (isp. kalba)
* Šventovės vieta (isp. kalba)
* Informacija apie Opus Dei (lietuvių kalba)
Isuela

**Isuela** () – upė šiaurės Ispanijoje, Aragone, Hueskos prvincijoje; Flumeno dešinysis intakas (Ebro baseinas). Upės ilgis – 40 km. Prasideda Boneso kalnuose, Labarsos kalno pietrytiniuose šlaituose. Teka į rytus tarpukalnių slėniais. Vingiuoja per Nueną, Banastasą, Jekedą, prateka pro provicijos sostinę Hueską. Žemupyje teka lygiagrečiai su Flumenu. Į jį įteka ties Bunjalesu.

Intakai:
* dešinieji: *Barranco de Focegabarda, Barranco de San Antón*;
* kairieji: *Barranco el Pozanco, Barranco del Fulco*.

Isuelos aukštupyje sudarytas Arguiso tvenkinys.
Skinija

**Skinija** – upė vakarų Lietuvoje, Klaipėdos rajone; Minijos kairysis intakas. Prasideda Girininkų kaimo apylinkėse. Teka į vakarus, šiaurės vakarus, už Vėžaičių – į pietvakarius. Sudaro meandras. Įteka į Miniją 49 km nuo jos žiočių, ties Lyveriais.

Intakai – Gargždupis (dešinysis), Žirgupis.

Skinija ties Vėžaičiais patvenkta.

Šaltiniuose minima kaip . Upėvardis siejamas su žodžiu *skinti* („raškyti, kirsti, kapoti“).

## Šaltiniai
Inesa Kurklietytė

**Inesa Kurklietytė** (g. 1968 m. kovo 14 d. Šiauliuose) – lietuvių kino režisierė. Eismo ivykio metu elgesasi neadekvaciai.

## Biografija
1987 m. baigė Šiaulių 12-ąją vid. mokyklą, 1990 m. – Lietuvos valstybinės konservatorijos Klaipėdos Menų fakultetą, teatro režisūros specialybę. 1993–1997 m. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje (LMTA) studijavo kino režisūrą. Stažavosi Paryžiaus aukštojoje audiovizualinės režisūros mokykloje, Paryžiaus valstybinėje kino mokykloje (FEMIS).

1991–1993 m. dirbo Kupiškio kultūros namų Vaikų ir jaunimo teatro režisiere. Nuo 1996 m. – LMTA Mokomosios kino ir TV studijos direktorė, Menų vadybos skyriaus lektorė.

Vyras – aktorius, režisierius Ramūnas Abukevičius, vaikai – Emilė Ribokaitė (g.1997), Liepa Ribokaitė (g.2002), Vilnė Abukevičiūtė (g.2010)

## Filmografija
* 1997 – "Likit sveiki"
* 1999 – "Vyrai"
* 2002 – "Pokyčių žemė"
* 2004 – "Lengvas raganavimas"
* 2004 – "Moterų paslaptys"
* 2005 – "Kristina Kristuje"
* 2005 – "Pašaukimai"
* 2005 – "For Sale"
* 2006 – “Varnų ežeras”
* 2008 – “Būti mylimam”.
* 2021 – "Drugelio širdis"

## Šaltiniai
Dienavagiai I

:: *Apie kaimą arčiau Giedraičių žr. [[Dienavagiai II]]*.

**Dienavagiai I** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Žalvarių.

## Etimologija

Kaimo vardas tikriausiai asmenvardinis vietovardis, nuo pavardės *Dienavagyčia*. 2017 m. kaimo vardas patikslintas iš Dienavagių į Dienavagius I, siekiant atskirti nuo kito Dienavagių kaimo, esančio arčiau Giedraičių (Dienavagiai II).

## Istorija

1654 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Užrašyta Barbora Dienavagyčia.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kazliškiai (Molėtai)

**Kazliškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5,5 km į pietus nuo Videniškių, Kazliškių miške.

## Istorija

Kaimo vardas minimas 1584 m. Ambraziškių dvaro inventoriuje. Taip pat minimas 1654 m. Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Gyveno Jurgis Labutėnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Migiškiai

**Migiškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje. Yra sentikių kapinės, išlikę apie 1988 m. sudegusios Migiškių cerkvės pamatų akmenys.

## Istorija

1654 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Gyveno Jonas Stankevičius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bilšiai

**Bilšiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Giedraičių.

## Istorija

Kaimo vardas minimas 1584 m. Ambraziškių dvaro inventoriuje. Taip pat 1654 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vaikučiai (Molėtai)

**Vaikučiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

## Istorija

Kaimas 1554 m. priklausė Šešuolių dvarui (dabar Giedraičių seniūnija). 1654 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Gyveno Mykolas Vaikutis, Aleksandras Vaikutėlis, Mykolas Graužinis ir kt.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kazliškėliai

**Kazliškėiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 9 km į šiaurę nuo Giedraičių, prie Dumblės upelio.

## Istorija

1654 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje (Kazliškiai). Gyveno Jurgis Labutėnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ožkiniai (Giedraičiai)

**Ožkiniai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Videniškių.

## Istorija

1554 m. minimas Vilniaus tijūnystės Nemenčinės dvaro inventoriuje, 1654 m. – Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. 1691 m. minimas dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bareikiai

:: *Apie viduramžių miestą Žemaitijoje žr. [[Bareikiai (Skuodas)]]*.

**Bareikiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

## Istorija

Žinomas jau XVI a. 1654 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. 1782 m. priklausė Videniškių vienuolynui.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Ringeliai (Molėtai)

**Ringeliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km į vakarus nuo Žalvarių, prie Pašupelės upelio.

## Istorija

Kaimas minimas 1653 m. Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. 1654 m. – Ringėnai. Gyveno Jadvyga Ringienė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Edward Condon

**Edward Uhler Condon** (1902 m. kovo 2 d. Alamogordas, Naujoji Meksika – 1974 m. kovo 26 d. Boulderis, Koloradas) – amerikiečių fizikas, kvantinės mechanikos pradininkas.

Antrojo pasaulinio karo metu dirbo atominės energijos ir radarų srityje.
McFly

**McFly** – britų poproko grupė, išgarsėjusi 2004 m. Grupę sudaro Tom Fletcher (pagrindinis vokalistas ir gitaristas), Danny Jones (pagrindinis vokalistas ir gitaristas), Dougie Poynter (vokalistas ir bosistas) ir Harry Judd (būgnininkas ir kartais vokalistas). Ši grupė išgarsėjo, iškart po to, kai grupė Busted pasikvietė juos į savo turą 2004 m. kovą. Grupės pavadinimas kilęs iš filmo „Atgal į ateitį“.

„McFly“ debiutinis albumas „Room on the 3rd Floor“ iš karto tapo pirmuoju Jungtinės Karalystės albumų topuose, o vėliau tapo ir platininiu. Antrasis albumas buvo „Wonderland“. Po jo, 2006 m. Kanadoje ir JAV buvo išleistas rinkinys „Just My Luck“. Tais pačiais metais išleistas dar vienas, jau 3-iasis studijinis albumas „Motion in the Ocean“, o dar vėliau „All the Greatest Hits“. 2008 m. grupė išleido 4-ąjį studijinį albumą „“. 2009 m. grupė oficialiai patvirtino, kad jau pradėjo darbus prie penktojo studijinio albumo.

„McFly“ taip pat pasirodė 2006 m. romantinėje komedijoje „Tokia jau mano dalia“, kurioje vaidino Lindsay Lohan ir Chris Pine.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* IMDb profilis
Antapusnė (Giedraičiai)

**Antapusnė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybės pietvakariuose, 3 km į pietryčius nuo Pusnės, Antapusnės ežero vakarinėje pakrantėje.

## Istorija

1656 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. 1838 m. Giedraičių bažnyčios *Status animarum* knygoje minimas Antapusnės palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalteniai (Molėtai)

**Šalteniai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, prie Verbylos upės Verbylų miške, 2 km į šiaurės vakarus nuo Giedraičių.

## Istorija

1656 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Alkūniškiai

**Alkūniškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

## Istorija

1656 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje (*Alkozoniszki*), gyveno Paulius Ivonis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daubariškiai (Molėtai)

**Daubariškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

## Istorija

1655 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. 1838 m. Giedraičių bažnyčios *Status animarum* knygoje minimas Daubariškių palivarkas.

Pokario matais apylinkėse veikė Didžiosios Kovos apygardos, "B" partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kačergai

**Kačergai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje.

## Istorija

1655 m. minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. Gyveno Juozapas Kačerga. 1700 m. Molėtų bažnyčios krikšto knygoje – *Kačergiškės*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skrebuliai

**Skrebuliai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Molėtų. Žalvario parkas (40 ha), kurį sudaro kaimo sodyba (su konferencijų sale, dūmine pirtele), netradiciniais meniniais eksponatais („Mūsų NASA“, „Diogeno statinė“, „Robinzono namelis“ ir kt.). Steigėjas Algirdas Nomeika.

## Istorija

Minimi 1554 m. Kaimas 1592 m. priklausė Antagrabuosčių dvarui, 1657 m. minimas ir Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

2005 m. įkurtas Žalvario parkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Siesartis (Molėtai)

**Siesartis** (seniau ***Cesarka***) – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Videniškių. Išlikęs Siesarties dvaras, taip pat Siesarties vandens malūnas.

## Istorija

Turbūt ta pati vietovė Siesartis (Cesarka) minima Lietuvos Metrikoje 1567 m. 1657 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antapuntė

**Antapuntė** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Luokesos.

## Istorija

1660 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje. XVIII a. pabaigoje Antapuntės palivarką valdė Norvilienė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Suduikiai

**Suduikiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 1,5 km į vakarus nuo Inturkės, pietiniame Gėluoto ežero krante.

## Istorija

1658 m. kaimas minimas Videniškių bažnyčios krikšto metrikų knygoje.

## Gyventojai

## Šaltiniai