open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antis (1987 albumas)

**Antis** – pirmasis roko grupės Anties studijinis albumas, išleistas 1987 m. Melodija plokštelėje (1989 m. laidos katalogas C60 26253 000).

1989 m. perleista plokštelė kainavo 2,50 rublio.

2003 m. albumas restauruotas ir perleistas kaip Zonos CD (ZNCD 065). Albumas kiek ilgesnis nei plokštelė – 38:57. Perleidimą parėmė LNK, RC2, Lietuvos žinios. Šio perleidimo platintojas – UAB „Prioro įrašų grupė“.

## Dainos

Parašė Algirdas Kaušpėdas, išskyrus kur nurodyta.

# Draugui Tatatavičiui (m: Kaušpėdas/Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 5:01
# Lietaus melodija (m:Kaušpėdas; ž:Patackas) – 7:35
# Laima - 3:52
# Alio, alio, arba Baločka Jonas derasi su savo sąžine (m:Kaušpėdas/Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 3:28

# Kada, kada - 1:20
# Klasėje mane kalbina - 3:39
# Vyturio daina - 2:31
# Nauji metai (m:Kaušpėdas; ž:Patackas) – 3:42
# Alyvos - 3:43
# Kažkas atsitiko - 4:01

Pagal įrašus ant LP viršelio, aranžuotės Petro Ubarto (išsk. Klasėj mane kalbina), Arūno Blūšiaus (Klasėj mane kalbina), Gintauto Rakausko (Alyvos).

## Kūrybinė grupė

* Algirdas Kaušpėdas – vokalas
* Arūnas Blūšius – gitara
* Gintautas Rakauskas – bosinė gitara
* Vaclovas Augustinas – klavišiniai instrumentai
* Linas Būda – būgnai
* Petras Ubartas – trimitas
* Pavelas Kovaliovas – altinis saksofonas
* Aretas Markevičius – baritoninis saksofonas
* Artūras Luckus – trombonas
* Vytautas Kubilius – tūba
*Kiti*
* Eugenijus Motiejūnas – garso režisierius
* R. Čerškus – 1987 m. dailininkas
* M. Juknevičiūtė, Raimondas Urbakavičius – 1987 m. fotografai
*2003 m. perleidimas*
* Artūras Pugačiauskas – garso korekcijų ir montažo režisierius (AP Sound Design studijoje)
* Daumantas Každailis – dizaineris
* Robertas Čerškus – dizaineris
* Raimondas Urbakavičius – fotografas
ŠA! (1988 albumas)

**ŠA!** turėjo tapti antruoju „Anties“ albumu, tačiau dėl konflikto su įrašų kompanija „Melodija“, reikalavusia, kad įrašai būtų daromi Vilniaus plokštelių studijoje, Lenkijoje padaryti įrašai buvo išleisti 1988 m. tik kaip demo kasetė.

Dalis įrašų galų gale buvo išleista 1989 m. „Melodijos“ plokštelėje Anties dovanėlė, likę – 1994 m. kasetėje Retas paukštis.

Įrašas 2003 m. buvo restauruotas ir perleistas kaip Zonos CD. Perleidimą parėmė LNK, RC2, Lietuvos žinios. Šio perleidimo platintojas – UAB „Prioro įrašų grupė“.

## Dainos

# Bergždžias darbas (m: Ubartas) – 4:23
# Ko tu stovi? (m: Kaušpėdas; a:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 2:55
# Ša, inteligente (m:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 3:37
# Tremtis (m:Kaušpėdas; a:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 6:20
# Kontrolierė (m:Ubartas; ž:Morkūnas) – 4:09
# Duokit medalį (m:Ubartas; ž:Morkūnas) – 2:14
# Neplanuoti augalai (m:Kaušpėdas; a:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 2:26 
# Fiesta (m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 3:15
# Mafija (m:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 7:03
# Salomėja, būk šlavėja (m:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 2:32
# Pokštas (m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 3:44
# Krantas (m:Kaušpėdas; a:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 4:16

## Kūrybinė grupė

* Algirdas Kaušpėdas – vokalas
* Arūnas Blūšius – gitara
* Gintautas Rakauskas – bosinė gitara
* Vaclovas Augustinas – klavišiniai instrumentai
* Linas Būda – būgnai
* Petras Ubartas – trimitas, gitara
* Pavelas Kovaliovas – saksofonas
* Artūras Luckas – trombonas
*Kiti*
* Walter Chelstowski – garso režisierius
* Igor Czerniawski – garso režisierius
*2003 m. perleidimas*
* Artūras Pugačiauskas – garso korekcijų ir montažo režisierius (AP Sound Design studijoje)
* Daumantas Každailis – dizaineris
* Algirdas Kaušpėdas – dizaineris
* Raimondas Urbakavičius – fotografas
Anties dovanėlė (1989 albumas)

**Anties dovanėlė** – „Anties“ albumas, išleistas 1989 m. įrašų kompanijoje „Melodija“. Tai buvo paskutinė „Anties“ plokštelė prieš jos nariams išsiskirstant. Albume yra dainos iš 1988 m. Varšuvoje įrašyto, bet „Melodijos“ neišleisto albumo „ŠA!“ bei dainos iš paskutinės Anties įrašų sesijos 1989 m.

Visos šio albumo dainos buvo 2003 m. perleistos CD albumuose „ŠA!“ ir „Dovanėlė“.

Į šį albumą nepatekusios dainos iš 1988 m. įrašų sesijos buvo 1994 m. išleistos MC albume „Retas paukštis“.

Albumo dailininkas: Mikas Malkovas.

Foto: Vytas Janulis.

## Dainos
# Duokit medalį (m: Ubartas; ž:Morkūnas)
# Ša, inteligente (m:Ubartas; ž:Kaušpėdas)
# Ko tu stovi? (Kaušpėdas)
# Salomėja, būk šlavėja (m:Ubartas; ž:Kaušpėdas)
# Pokštas (Kaušpėdas)
# Krantas (Kaušpėdas)
# Funkcionieriai (m:Ubartas; ž:Kaušpėdas)
# Monika (Kaušpėdas)
# Tamsos atėjimas (m:Kaušpėdas; ž:Patackas)

1-6 – įrašyta 1988 m.
7-9 – įrašyta 1989 m.

## Kūrybinė grupė
* Algirdas Kaušpėdas – vokalas
* Arūnas Blūšius – gitara
* Gintautas Rakauskas – bosinė gitara
* Vaclovas Augustinas – klavišiniai instrumentai
* Linas Būda – būgnai
* Petras Ubartas – trimitas, gitara
* Pavelas Kovaliovas – sopraninis ir altinis saksofonas
* Andrėjus Smechnovas – altinis ir baritoninis saksofonai
*Kiti*
* Walter Chelstowski, Igor Czerniawski, Eugenijus Motiejūnas – garso režisieriai
Bjaurioji Antis (1994 albumas)

***Bjauriojoje Antyje*** surinktos dainos iš ankstyvųjų roko grupės Antis įrašų savo studijoje, darytų su neprofesionalia technika. Ji buvo išleista tik kasetės pavidalu. Dauguma kūrinių vėliau perleista CD Kažkas atsitiko.

Kasetės pagamintos ir platinamos BMK.

## Dainos

Pirma pusė
# Ko tu stovi? (m: Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 2:51
# Ką darai, daryk gerai (Taip, taip, taip) (m: Krawinkel/Remmler; ž:Kaušpėdas) – 1:35
# Taksas Vaksas (m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 3:33
# Neplanuoti augalai (m:Kaušpėdas; a:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 2:40

Antra pusė
# Klasėj mane kalbina (m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 3:01
# Sveika, aš myliu (m: The Doors; ž:Kaušpėdas) – 2:07
# Kada kada (m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 1:39
# Kažkas atsitiko (m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 3:21

## Žmonės

* Algirdas Kaušpėdas – vokalas
* Arūnas Blūšius – gitara
* Gintautas Kažemėkas – būgnai
* Gediminas Jurevičius – bosinė gitara
* Arūnas Poviliauskas – klavišiniai
*Kiti*
* Orūnas Urbonas – garso operatorius
* V. H. Neimantas (Ars FORMA) – dizainas
Retas paukštis (1994 albumas)

***Retas paukštis*** – 1994 m. MC formatu kompanijos Zona Records išleistas grupės „Antis“ albumas, kuriame surinkti „Anties“ kūriniai, neįėję į „Melodijos“ išleistus albumus. Dauguma jų vėliau pasirodė CD rinkinyje *[[Visa Antis (2003 albumas)|Visa Antis]]*.

## Dainos
# Bergždžias darbas
# 3-10-52
# Oi, netvarkoj
# Halėjo kometa
# Tremtis
# Kontrolierė
# Mafija
# Fiesta
# Neplanuoti augalai
# Zombiai
# Aš išeinu
Geriausios dainos (1995 albumas)

***Geriausios dainos*** – grupės Antis albumas, kurį kaip MC bei CD 1995 m. išleido Zona Records. CD buvo dvi versijos – „su paveiksliuku“ ir „be paveiksliuko“, viena jų pasirodė kartu su MC, kita – šiek tiek vėliau. CD katalogo numeris BMK 55016-4, MC numeris - BMK 55016-2.

## Dainos
# Ko tu stovi?
# Vyturio dainelė
# Kažkas atsitiko
# Kada kada
# Alio, alio
# Klasėj mane kalbina
# Fiesta
# 3-10-52 (*)
# Mafija (*)
# Lietaus melodija
# Tremtis
# Krantas
# Pokštas
# Nauji metai
# Kontrolierė
# Zombiai
# Alyvos

(*) – tik CD
Kažkas atsitiko (2003 albumas)

: *Apie muzikinį filmą skaitykite straipsnyje [[Kažkas atsitiko]].
***Kažkas atsitiko*** yra rinktinis [[Antis (roko grupė)|Anties]] albumas, išleistas [[2003]] m. [[Zona Records|Zonos]] kartu su albumų dėžute *Visa Antis*. Jame surinkti įrašai iš pirmųjų trijų [[Anties įrašų sesijos|Anties įrašų sesijų]] – dvejų pirmųjų sesijų repeticijų salėjė Kaune bei trečiosios [[Lietuvos televizija ir radijas|LRT]] studijoje Vilniuje.

Kai kurios dainos iš repeticijų salės Kaune anksčiau buvo išleistos 1994 m. Zonos kasetėje *Bjaurioji Antis*. Dalis LRT įrašų buvo išleisti 1994 m. Zonos kasetėje *Retas paukštis*.

Rinkinį sudarė [[Dovydas Bluvšteinas]]. Jo parengimą ir išleidimą parėmė [[LNK]], [[RC2]], [[Lietuvos žinios]]. Platintojas – UAB „[[Prioro įrašų grupė]]“.

== Dainos ==

Įrašyta [[1985]] m. [1-10] ir [[1986]] m. [11-14] Anties repeticijų studijoje Kaune bei 1986 [[Lietuvos televizija ir radijas|LRT]] studijoje [[Vilnius|Vilniuje]] [15-17].

# Ko tu stovi? <small>(m: [[Algirdas Kaušpėdas|Kaušpėdas]]; ž:Kaušpėdas) – 2:53</small>
# Kada kada <small>(m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 1:36</small>
# Oi, netvarkoj <small>(m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 3:04</small>
# Alio, alio <small>(m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 5:55</small>
# Klasėj mane kalbina <small>(m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 3:06</small>
# Sveika, aš myliu <small>(m: [[The Doors]]; ž:Kaušpėdas) – 2:08</small>
# Kažkas atsitiko <small>(m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 3:22</small>
# Taip, taip, taip <small>(m: [[Gert Krawinkel|Krawinkel]]/[[Stephan Remmler|Remmler]]; ž:Kaušpėdas) – 1:37</small>
# Taksas Vaksas <small>(m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 3:36</small>
# Laima <small>(m:Kaušpėdas/[[Petras Ubartas|Ubartas]]; ž:Kaušpėdas) – 3:11</small>
# Neplanuoti augalai <small>(m:Kaušpėdas; a:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 2:11</small>
# Lietaus melodija <small>(m:Kaušpėdas; ž:[[Gintaras Patackas|Patackas]]) – 6:04</small>
# Halėjo kometa <small>(m:Kaušpėdas; a:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 3:14</small>
# Alyvos <small>(m:Kaušpėdas; a:Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 3:31</small>
# Vyturio daina <small>(m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 2:25</small>
# 3-10-52 <small>(m:Kaušpėdas; ž:[[J. Mačiukevičius|Mačiukevičius]]) – 2:45</small>
# Zombiai <small>(m: [[Ron Stryker|Stryker]]/[[C. Hay|Hay]]; ž:Kaušpėdas) – 2:57</small>

== Žmonės ==

* [[Algirdas Kaušpėdas]] – vokalas
* [[Arūnas Blūšius]] – gitara
* [[Dalius Cijūnėlis]] – būgnai [1-10]
* [[Gintautas Kažemėkas]] – būgnai [11-17]
* [[Gediminas Jurevičius]] – bosinė gitara [1-14]
* [[Gintautas Rakauskas]] – bosinė gitara
* [[Gediminas Simniškis]] – bosinė gitara [15-17]
* [[Arūnas Poviliauskas]] – klavišiniai
* [[Petras Ubartas]] – trimitas [11-17]
* [[Pavelas Kovaliovas]] – saksofonas [11-17]
* [[Artūras Luckus]] – trombonas [11-17]
* [[Vytautas Kubilius]] – tūba [11-17]
*Kiti*
* [[Orūnas Urbonas]] – garso režisierius
*2003 m. perleidimas''
* Artūras Pugačiauskas – garso korekcijų ir montažo režisierius (AP Sound Design studijoje)
* Dovydas Bluvšteinas – sudarytojas ir apipavidalinimo idėjos autorius
* Daumantas Každailis – dizaineris
* Raimondas Urbakavičius – fotografas
* Gintaras Janavičius – fotografas
Visa Antis (2003 albumas)

***Visa Antis*** yra 2003 Zonos išleista dėžutė su keturiais Anties CD bei knygute apie Anties istoriją. Knygutę sudarė Dovydas Bluvšteinas, dizainas – Daumanto Každalio, garso korekcijos – Artūro Pugačiausko.

Į *Visą Antį* (ZNB 068) įeina šie albumai:

* *[[Kažkas atsitiko (2003 albumas)|Kažkas atsitiko]]* (ZNCD 064) – ankstyvųjų įrašų rinkinys
* *[[Antis (1987 albumas)|Antis]]* (ZNCD 065) – pirmasis albumas
* *[[ŠA! (1988 albumas)|ŠA!]]* (ZNCD 066) – atkurtas antrasis albumas
* *[[Dovanėlė (2003 albumas)|Dovanėlė]]* (ZNCD 067) – vėlyvųjų įrašų rinkinys

Išleidimą parėmė LNK, RC2, Lietuvos žinios. Šio perleidimo platintojas – UAB „Prioro įrašų grupė“.
Antis

**Antis** () – bendras įvairių antinių (*Anatidae*) šeimos vandens paukščių pavadinimas. Antys yra mažesnės už gulbes ir žąsis. 

Plačiau apie antis skaityti straipsnyje - antiniai paukščiai.
Bix

**Bix** – lietuvių roko grupė, susikūrusi 1987 m. Šiauliuose.

Organizuota Šiaulių dailės ir muzikos studentų, grupė grojo energingą post punk roką su ska, Lotynų Amerikos muzikos ir funk elementais. Sauliaus „Samo“ Urbonavičiaus tekstuose išjuokiamas provincialumas, socialinis ir nacionalinis ribotumas, apdainuojama „miesto romantika“.

Bix muzikos pagrindas – puiki ritmo sekcija (Gintautas „Profesorius“ Gascevičius ir Skirmantas Gibavičius buvo pripažinti geriausiais Lietuvos pop/rock instrumentalistais). Modernus stilius ir pasaulio dėmesys Atgimimui leido Bix aktyviai koncertuoti Vakarų Europoje ir JAV. 1991 m. autoavarijoje žuvo grupės vadybininkas Marijus Brasiūnas, keli muzikantai buvo sunkiai sužeisti.

Bix nariai patys apipavidalino albumus, nufilmavo kelis video klipus. Nuo 1996 m. Bix atsisakė pučiamųjų instrumentų, po 1997 m., grupė rečiau koncertuoja, jos nariai dalyvauja įvairiuose meno ir muzikiniuose projektuose. Grupę palikus Skirmantui Gibavičiui, 2004 metais jį pakeitė bosistas Tadas Žukauskas.

## Pavadinimo kilmė
Sauliaus „Samo“ Urbonavičiaus teigimu, grupės pavadinimas kilo nuo neformalaus nuorūkos pavadinimo: "bikas", "byčiokas", šiauliečių tarme "biks".

## Sudėtis

* Saulius „Samas“ Urbonavičius (vokalas, gitara) (nuo 1987 m.)
* Gintautas Gascevičius (mušamieji) (nuo 1987 m.)
* Tadas Žukauskas (bosinė gitara) (nuo 2004 m.)
* Aurimas Povilaitis (perkusija) (nuo 1987 m.)

**Buvę nariai**
* Mindaugas „Špokas“ Špokauskas (klavišiniai) (nuo 1987 m. iki ???)
* Skirmantas Gibavičius (1968–2020) (bosinė gitara) (nuo 1987 m. iki ???)
* Arūnas Klevinskas (trombonas) (nuo 1987 m. iki 1995/7 m.)
* Geraldas "Džeris" Jankauskas (saksofonas) (nuo 1987 m. iki maždaug 1990 m.)
* Andrejus Smechnovas (saksofonas) (nuo maždaug 1990 m. iki 1992/3 m.)
* Glebas Vaščenko (saksofonas) (nuo 1992/3 m. iki 1995/7 m.)
* Virginijus Tamošiūnas (bosinė gitara)
* Aurelijus Silkinis (bosinė gitara)

## Diskografija

* Žiurkių miestas (1982) – ankstyvų dainų įrašai, pirmą kartą išleisti 1996 metais
* Akli kariai (1991)
* La Bomba (1992)
* Doozgle (1993)
* Tikras garsas (1994) – akustinio koncerto įrašas
* 7 (1995)
* WOR’S (1997)
* XX. I dalis (2008) – pirmasis dainų rinkinys
* BIX-RAY (2015)
* XXX (2017) – septynių "remasterintų" CD rinkinys, su visais šešiais studijiniais albumais bei Žiurkiu miestu.
* BIX-Berlin'89 (2021) - Pats pirmas grupės įrašytas koncertinis albumas 1989 metais Berlyne, visiškai netikėtai atrastas, sutvarkytas ir išleistas CD ir LP formatais 2021 metais

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficialus Bix tinklalapis
* Tado Žukausko tinklalapis
Akli kariai (1991 albumas)

**Akli kariai** yra pirmasis Bix albumas. Jis paskirtas grupės vadybininkui Mariui Brasiūnui, žuvusiam 1991 m. Originalus albumas išleistas viniline plokštele (LP), 1998 m. leidėjo Jam perleistas kasetėje ir CD (katalogo nr. JMMC 005, JMCD 005). CD leidimui buvo sukurtas naujas viršelis, tuo tarpu kasetėje paliktas originalus. 1998 leidimas buvo perrašytas iš vinilinės plokštelės, o geresnės kokybės (iš studijinių juostų) beveik visos dainos (išskyrus "Fara" ir "Kuo blogiau, tuo geriau") pasirodė rinktiniame albume "XX".

## Dainos
(pagal 1998 m. leidimą)

Pirma pusė
#Sex revolution - 3:47
#Tarp Europos ir Honkongo - 4:19
#Akli kariai - 6:01
#Kiaulė - 3:01
#Musė - 4:30

Antra pusė
#Fara - 3:47
#Kas iš to? - 3:50
#Vynas ir laikas - 4:50
#Himalajai - 4:40
#Kuo blogiau, tuo geriau - 2:50

Žodžiai: Samas
Muzika: Bix

## Žmonės
*Saulius „SAMAS“ Urbonavičius – vokalas, gitara
*Gintas „GINC“ Gascevičius – mušamieji
*Aurimas „POVILUX“ Povilaitis – perkusija
*Mindaugas „ŠPOKAS“ Špokauskas – klavišiniai
*Andrėjus „ANDRE“ Smechnovas – saksofonas
*Arūnas „PAŠKA“ Klevinskas – trombonas
*Skirmantas „SKY“ Gibavičius – bosinė gitara
Papildomai
*Aurelijus Silkinis – bosinė gitara („Tarp Europos ir Honkongo“)
*Valerijus Ramoška – trimitas („Musė“)
*Artūras Pugačiauskas – pritariamasis vokalas („Franė“)
Kiti
*Raimondas Trilikauskas – garso režisierius
*Giedrius Litvinas – 1998 m. įrašo išvalymas ir masteringas (studijoje MA)
*S. Urbonavičius – 1998 m. perleidimo dizainas
Vilniaus Juozo Tallat-Kelpšos konservatorija

**Vilniaus Juozo Tallat-Kelpšos konservatorija** – vidurinė muzikos mokykla Vilniuje, esanti Gerosios Vilties g. 19. 1944–1967 m. Vilniaus J. Tallat-Kelpšos muzikos technikumas, nuo 1967 m. – Vilniaus J. Tallat-Kelpšos aukštesnioji muzikos mokykla. 2004 metais reorganizuota į vidurinę muzikos mokyklą.

## Istorija

Muzikos mokykla buvo atidaryta 1940 m. lapkričio 9 d., tada joje mokėsi 715 įvairių tautybių mokinių. 1949 m., po Juozo Tallat-Kelpšos mirties, muzikos mokyklai buvo suteiktas kompozitoriaus vardas.

Nuo 2018 m. rugsėjo mėn. konservatorija mokslo metus pradėjo naujame pastate, esančiame Gerosios Vilties g.

## Direktoriai
* 1940–1944 m. – Jonas Bendorius;
* 1945–1949 m. – Konradas Kaveckas;
* 1949–1966 m. – Antanas Karosas;
* 1966–1985 m. – Petras Juodelė;
* 1985–1998 m. – Mikalojus Novikas;
* 1998–2004 m. – Laimis Vilkončius;
* 2004–2021 m. – Doleroza Pilikauskienė;
* nuo 2021 m. – Vita Sasnauskienė.

## Žymūs mokiniai
* Monika Pundziūtė
* Justė Arlauskaitė
*Rūta Ščiogolevaitė
* Virgilijus Noreika
* Modestas Pitrėnas
* Teisutis Makačinas
* Asta Krikščiūnaitė
* Bronius Vaidutis Kutavičius
* Liuba Nazarenko
Ir kt.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Gali skambėti keistai (1991 albumas)

***Gali skambėti keistai*** buvo antroji Foje LP, išleista 1991 m. Ji buvo įrašyta grupės lyderį Andrių Mamontovą palikus visiems nariams, išskyrus boso gitara ir klavišiniais grojantį Darių Buroką. Albumas pasižymi akustinės gitaros svarba, ir daugeliu atžvilgiu yra labiau solinis Andriaus Mamontovo albumas nei grupės Foje albumas.

Daina „Jeigu tu ten buvai“, neįtraukta į 1991 m. vinilinį albumą, buvo išleista kasetėje Geras.

Papildoma daina, įtraukta į 1995 m. perleistus MC ir CD, buvo „Žvakių šviesoje“ (Christmas version). Ji įrašyta 1993 m. M-1 įrašų studijoje, prodiusavo Andrius Mamontovas, garso režisierius Raimondas Trilikauskis. Šios dainos teksto CD/MC buklete nėra.

Šiame albume pirmąsyk pasirodė apskritimo formos FOJE ženklas, vėliau tapęs populiariausiu grupės logotipu.

LP fonas melsvas, raidės pilkos, CD ir MC – juodas fonas su baltomis raidėmis (logo – rudai auksinis). Šriftai irgi skiriasi. Ant LP antros pusės yra Mamontovo nuotrauka ir Buroko nuotrauka, abi – megėjiškos, iš koncerto. CD ir MC yra jų juodai balti atvaizdai, padaryti iš kitų nuotraukų.

LP buvo be plastikinio plokštelės dėklo – plokštelė buvo įvyniota į didelį popieriaus lapą, taip pat buvo įdėtas plokštelės voko dydžio lapas su dainų tekstais.

Ant LP prodiuseriai nurodyti „Andrius Mamontovas ir Foje“, and MC/CD – „Andrius Mamontovas ir J. D. Beržanskis“.

Taip pat egzistuoja 1991 m. JAV nedideliu tiražu išleisti CD ir MC.

## Dainos

# Aš negalvojau išprotėt 
# Niekada 
# Baltam name 
# Upė iš lėto plauks 
# Vėjas 
# Aš negaliu turėt tavęs 
# Amžinas judesys 
# Žodžių reikšmė 
# Vieną kartą Paryžiuj 
# Aš laukiu tavęs 
# Jeigu tu ten buvai 
# Žvakių šviesoje (Christmas version) 

11-12 – tik 1995 m. išleistame MC ir CD

LP I pusė: 1-5; II pusė: 6-10
MC I pusė: 1-6; II pusė: 7-12

## Žmonės

* Andrius Mamontovas – vokalas, gitara, E-Bow, mušamieji, perkusija, bosas, klavišiniai
* Darius Burokas  – bosas, klavišiniai, akordeonas
*Kiti*
* Saulius Valikonis – saksofonai
* Loreta Pereit – vokalas
* Jonas Dainius Beržanskis – prodiuseris, garso režisierius
* Jonas Dainius Beržanskis, Paulius Jurgutis – 1991 m. CD dizaineriai
* Justas Mamontovas, Audrius Jankauskas – 1991 m. LP dizaineriai
Geležinio Vilko legenda

**Vilniaus įkūrimo legenda** byloja, kad medžiodamas  Lietuvos didysis kunigaikštis Gediminas apsistojo nakvynei vietoje, kur dabar stovi Vilnius. Naktį jis susapnavo sapną, kuriame ant aukšto kalno staugė geležinis vilkas. Ryte kunigaikščio krivių krivaitis Lizdeika išaiškino, kad sapnas reiškia, jog šioje vietoje iškils miestas, garsas apie jį plačiai pasklis. Tuomet upių santakoje buvo supiltas piliakalnis ir pastatyta pilis.

Vilkas Vilniaus miesto įkūrimo legendoje kartais asocijuojamas su Kapitolijaus vilke, išmaitinusia Romos įkūrėjus Remą ir Romulą, tačiau genetinis šių legendų ryšys yra abejotinas, kadangi „vilkiškos“ Vilniaus ir paties kunigaikščio Gedimino šaknys susijusios su lietuvišku kontekstu (vienas iš Gedimino protėvių rusėnų metraščiuose vadinamas Vilku).

Vilko motyvas glaudžiai susijęs su Vilniumi ir jo apylinkėmis. Dar XX a. pradžioje egzistavo su Vilkpėdės pavadinimu susijęs padavimas apie akmenį su vilko pėdos atspaudu. Rusų mokslininkas Vladimiras Toporovas yra atkreipęs dėmesį, kad toponimai ir hidronimai su šaknimi Vilk – itin paplitę rytinėje Lietuvos dalyje (Vilkabrastis, Vilkaraistis, Vilkeliškės, Vilkinė, Vilkiškės).

Šiuo metu geležinio vilko vardą Lietuvoje naudoja kelios organizacijos, tarp jų – Lietuvos kariuomenės brigada.

## Literatūra
* Toporov V., „Baltų mitologijos ir ritualo tyrimai“, V., 1989 m.

## Nuorodos
* Geležinio vilko - Vilniaus miesto įkūrimo legenda (lietuvių, rusų, anglų kalbomis)
Italijos politinė sistema

Nuo 1946 m. birželio 2 d. Italija tapo demokratine respublika, kai referendume buvo panaikinta monarchija. 1948 m. sausio 1 d. priimta Konstitucija.

Pokarinės Italijos politinis režimas vadintas stabiliu nestabilumu, nes jam buvo būdinga dažna vyriausybių kaita nesikeičiant bendrai jų politikai. Susiformavo partijų koalicijų sistema. 1958 m. dėl mandatų varžėsi net 86 partijos. Paskutiniu metu rinkimuose dalyvaujančių partijų sumažėjo iki maždaug 50.

Didžiausią įtaką pokaryje iki nesenų laikų turėjo Italijos krikščionių demokratų partija, dominavusi Italijos politinį gyvenimą beveik 50 metų. Partija įkurta 1943 m. Katalikų veikimo organizacijų pagrindu. Socialinė bazė labai įvairi. Vykdė lanksčią koalicijų politiką. 1948 m. gavo 48,5 % balsų, 1963 m. 38,3 %, nors orientavosi į „klasinę harmoniją“. Balsus daugiausia prarasdavo buvusiems rinkėjams renkantis kairiąsias partijas.
Partinė sistema

Partijos politinėje sistemoje priklausomai nuo įvairių faktorių sudaro **partinę sistemą**. Tarp faktorių darančių įtaką partinės sistemos susidarymą ir raidą galime išskirti taikomą rinkimų sistemą. Negalima vienareikšmiškai pasakyti kokio tipo partinė sistema yra geriausia. Valstybės partinė sistema lemia kiek politinių partijų turi realius šansus formuoti vyriausybę.

Paprastai išskiriami keturi pagrindiniai tipai:
* vienpartinė sistema – kai tik viena partija gali formuoti vyriausybę, nes visos kitos partijos yra uždraustos
* dvipartinė sistema – kai tik dvi partijos realiai gali konkuruoti dėl vyriausybės sudarymo teisės
* vienos dominuojančios partijos sistema – kai tik viena partija realiai gali pretenduoti sudaryti vyriausybę, nes kitos partijos yra smulkios ir silpnos
* daugpartinė sistema – kai daugiau nei dvi partijos gali realiai konkuruoti dėl vyriausybės sudarymo teisės

Kartais dar išskiriama *kooperacijos partinė sistema*. Šioje sistemoje esančios politinės partijos blokuojasi ir faktiškai nelieka veiksmingos opozicijos. Po rinkimų pagrindinės partijos atsisako konkurencijos. Tipiška kooperacijos partine sistema laikoma Šveicarijos partinė sistema. Nuo 1959 m. Federacijos taryboje (aukščiausiame federaliniame vykdomosios valdžios organe) vietos paskirstomos vadovaujantis nekintama formule 2+2+2+1 radikalų demokratų, krikščionių demokratų, socialdemokratų ir Liaudies partijoms.

## Istorinė raida

Vakarų Europos partinės sistemos yra istorinės modernizacijos produktas, susiformavęs pramoninės revoliucijos laikotarpiu. Partinėms sistemoms susidaryti didžiausią įtaką darė centro - periferijos, religinis - pasaulietinis, miesto - kaimo socialiniai lūžiai ir klasiniai konfliktai. Tuo metu pagrindinė partijų funkcija buvo tam tikrų visuomeninių segmentų atstovavimas valstybės struktūrose. Net ir vėliau tapusios masinėmis partijomis daugelis iš jų atspindi šiuos partinės sistemos formavimosi pradžioje buvusius socialinius lūžius ir konfliktus.
Albumas

: *Šis straipsnis yra apie albumus - knygas. Apie muzikinius įrašus skaitykite straipsnyje [[muzikinis albumas]]*.
**Albumas** – knyga atvirukams, fotografijoms įdėti, pašto ženklams lipdyti, eilėraščiams, atminimams, autografams ir kt. rašyti. Taip pat tai gali būti paveikslų kopijų, iliustracijų ir kt. knyga.
Paskutinis legendinės grupės koncertas (1997 filmas)

**Paskutinis legendinės grupės koncertas** - VHS PAL videokasetė, išleista „LNK records“ 1997 m.

Įrašyta 1996 m. rugpjūčio 31 d. Vilniaus „Žalgirio“ stadione, per Roko maršo per Lietuvą koncertą.

Šiam maršui grupė Antis atsikūrė pirmąsyk po išsiskyrimo 1990 m. Kadangi grupės sudėtis buvo neoriginali, oficialiai grupė vadinosi Anties orkestras.

Filme yra ne visos koncerto dainos.

Prodiuseriai Audrius Giržadas, Aurelijus Silkinis, režisierė Jūratė Šimkutė, montažo režisierius Ramūnas Zukas, operatoriai Boleslovas Grina, Tomas Aleksejevas, Gintautas Čepulėnas, Vytenis Stroginis, Mindaugas Gucevičius, Dainius Gucevičius.

## Dainos

# Intro
# Ko tu stovi
# Bedarbiai
# Lietaus melodija
# Laima
# Halėjo kometa
# Pokštas
# Kažkas atsitiko
# Zombiai
# Krantas
# Alyvos
Dovanėlė (2003 albumas)

***Dovanėlė***, Zona Records išleistas CD (ZNCD 067), pasirodęs kartu su rinkiniu Visa Antis. Jame surinkti įrašai iš paskutinės Anties įrašų sesijos, taip pat koncertinės studijoje niekada neįrašytų vėlyvųjų dainų versijos.

Dalis studijinių įrašų buvo išleisti albume Anties dovanėlė bei rinkinyje Retas paukštis. „Lietuvos valstybė“ buvo išleista plokštelėje „Roko maršas per Lietuvą '89“. 

Albume girdisi kūrybinė vėlyvosios Anties krizė – laikas, kai, anot Algirdo Kaušpėdo, „man tiesiog pritrūko muzikinio išsilavinimo. Tapo sudėtinga vadovauti muzikantams, kurie vis daugiau dėmesio pradėjo skirti pačiai muzikai, o ne tekstams ar šou. “Anties„ ideologija išgyveno krizę.“

Įrašai 2003 m. buvo restauruotas ir perleistas kaip Zonos dovana CD pavidalu. Perleidimą parėmė LNK, RC2, Lietuvos žinios. Šio perleidimo platintojas – UAB „Prioro įrašų grupė“. Rinkinio sudarytojas – Dovydas Bluvšteinas.

## Dainos

1-5 – įrašyta studijoje; 6-12 – įrašai gyvai koncertuose

# Funkcionieriai (m: Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 4:45
# Monika (m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 6:20
# Tamsos atėjimas (m:Kaušpėdas; ž:Patackas) – 7:36
# Aš išeinu (m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 6:20
# Ledinė širdis (m:Kaušpėdas/Ubartas/Rakauskas/Augustinas; ž:Kaušpėdas) – 8:46
# Kosmoso užkariautojai (m:Kaušpėdas/Ubartas/Rakauskas/Augustinas) – 5:19
# Bedarbiai (m:Ubartas; ž:Morkūnas) – 4:47
# Burtažodis (m:Kaušpėdas; ž:Kaušpėdas) – 5:37
# Ponas Kičas (m:Kaušpėdas/Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 3:33
# Sargybų imperija (m:Kaušpėdas/Ubartas/Rakauskas/Augustinas; ž:Kaušpėdas) – 10:42
# Lietuvos valstybė (m:Kaušpėdas/Ubartas/Rakauskas/Augustinas; ž:Kaušpėdas) – 5:19
# Dar būsiu kantrus (m:Kaušpėdas/Ubartas; ž:Kaušpėdas) – 6:26

## Žmonės

* Algirdas Kaušpėdas – vokalas
* Arūnas Blūšius – gitara
* Gintautas Rakauskas – bosinė gitara
* Vaclovas Augustinas – klavišiniai instrumentai
* Linas Būda – būgnai
* Petras Ubartas – trimitas, gitara
* Pavelas Kovaliovas – sopraninis ir altinis saksofonas
* Andrėjus Smechnovas – altinis ir baritoninis saksofonai
*Kiti*
* Eugenijus Motiejūnas – garso režisierius (1-5, studijos įrašai)
* Orūnas Urbonas – garso režisierius (6-12, gyvi įrašai)
*2003 m. perleidimas*
* Artūras Pugačiauskas – garso korekcijų ir montažo režisierius (AP Sound Design studijoje)
* Dovydas Bluvšteinas – sudarytojas ir apipavidalinimo idėjos autorius
* Daumantas Každailis – dizaineris
* Raimondas Urbakavičius – fotografas
* Gintaras Janavičius – fotografas

## Šaltiniai
Liberalioji demokratija

**Liberalioji demokratija** – atstovaujamosios demokratijos forma, kurioje šalia daugumos sprendimo taisyklės egzistuoja ir pagarba žmogaus teisėms, tokioms kaip žodžio ir susirinkimų laisvė, religijos laisvė, nuosavybės ir privatumo teisė, taip pat lygybės prieš įstatymą bei teisės pirmenybės principai. Šios teisės ir principai garantuojami per įvairių institucijų veiklą ir yra apibrėžti konstitucijose arba atskiruose įstatymuose.

XVIII a. pab. – XIX a. pr. nedaugeliui liberalų buvo priimtinos demokratijos idėjos. Liberali demokratija dabartiniu supratimu atsirado žymiai vėliau ir su klasikiniu liberalizmu turi nedaug bendro. Liberalizmo ir politinės demokratijos principų konvergencija Vakarų Europoje ir JAV įvyksta XIX a.pb. – XX a.pr.

Liberali demokratija turi du pradus – liberalizmą ir demokratiją. Liberalizmo ir demokratijos sujungimas į vieningą koncepciją nėra toks paprastas kaip gali atrodyti iš šio termino populiarumo. Modernios demokratijos teorijos orientuojasi į tokias vertybes kaip „visuomenė“, „lygybė“, o liberalizmui svarbiausios „individo“ ir „laisvės“ vertybės. Taigi, liberalizmui ir demokratijai būdinga skirtinga logika – demokratija labiau orientuota į kolektyvinius sprendimus, o liberalizmas – į individualius. Liberali demokratija yra tam tikras kompromisas tarp liberalizmo propaguojamų individualių laisvių ir masinės demokratijos, kuri remdamasi daugumos principu savaime negarantavo pagarbos mažumoms ir atskirų individų teisėms. Liberalioje demokratijoje išvengiama „daugumos tironijos“ grėsmės. Teigiama, kad demokratija be liberalizmo veda prie autoritarizmo.

## Nuorodos
* Liberalizmo peripetijos  – dalis straipsnio skiriama liberalizmo ir demokratijos santykio problematikai.
Superkompiuteris

**Superkompiuteris** – kompiuteris, skirtas atlikti sudėtingiems ir labai daug operacijų reikalaujantiems skaičiavimams.

Superkompiuteriai naudojami kuriant automobilius, lėktuvus, taip pat vaistų gamyboje, meteorologijoje (numatant orų pasikeitimus) ir kitose sferose. Bioinformatikoje jie taikomi nustatant trimates baltymų struktūras iš aminorūgščių sekos.

Superkompiuteriai naudojami taip pat ir filmų kūrime, dirbtinai sukuriant įvairius vaizdus. „Žiedų valdove“ taip buvo sukurtas keistai atrodantis personažas Golumas. Pritaikomi ir įvairiose kitose srityse, kur reikalingi intensyvūs skaičiavimai.

Šiuolaikiniuose superkompiuteriuose paprastai naudojami lygiagretūs skaičiavimo algoritmai, kuomet tą patį uždavinį vienu metu sprendžia daugelis procesorių. Atskiras procesorius nėra greitesnis už paprastą kompiuterį, tačiau superkompiuteryje jų būna nuo kelių šimtų iki keleto tūkstančių.

Pirmieji superkompiuteriai buvo pristatyti 1960 m.

Greičiausias pasaulyje superkompiuteris **Jaguar** (susidedantis iš 224 162 procesorių) turi 175 900 TFLOPS galią , palyginimui PlayStation 3 turi 218 GFLOPS galią (be vaizdo plokštės, kuri turi apie 200 GFLOPS galią).

2022 m. galingiausias pasaulio superkompiuteris buvo JAV įrengtas „Frontier“ su daugiau kaip 8 mln. branduolių.

Vilniaus universiteto superkompiuteris yra didžiausias superkompiuteris Lietuvoje.

## Šaltiniai

# 500 greičiausių superkompiuterių sąrašas
Latvijos vėliava

**[[Latvija|Latvijos]] [[vėliavos|vėliava]]** – stačiakampė, padalinta į tris horizontalias juostas (2:1:2): viršutinė ir apatinė vienodo pločio raudonos, vidurinė (dvigubai siauresnė nei raudona juosta) – balta.

## Istorija
Pirmą kartą raudona – balta – raudona vėliava minima *Ditleb von Alnpeke* Eiliuotoje Livonijos kronikoje, kuri datuojama XIII a. antrąja puse. Manoma, jog tokia vėliava yra viena iš seniausių šiuo metu naudojamų vėliavų pasaulyje. Dabartinės formos ir spalvų (specifinė tamsiai raudona spalva) vėliavą 1917 m. pasiūlė latvių dailininkas Ansis Cyrulis (*Cīrulis*).

Oficialiai valstybine vėliava paskelbta 1921 m. birželio 15 d. parlamento nutarimu.

### Legenda
Legenda pasakoja, kad vienos latgalių genties kovos metu mirtinai sužeistas karo vadas buvo įvyniotas į baltą audeklą, kuris permirko nuo jo kraujo. Kariai pakėlė šį kruviną audeklą kaip savo vėliavą, ji įkvėpė narsuolius mūšyje ir padėjo iškovoti pergalę.

## Struktūra

## Spalvos ir simbolika
Raudona spalva simbolizuoja kraują, o balta – tokias vertybes kaip laisvė, teisė, teisingumas.

 Pantone spalvų sistemoje: Pantone 201 C; RGB spalvų sistemoje: Raudona – 157, 34, 53.

 Pantone spalvų sistemoje: Balta – nėra; RGB spalvų sistemoje: Balta – 255, 255, 255.

## Panašios vėliavos

## Išnašos
Pilietinis nepaklusnumas

**Pilietinis nepaklusnumas** – viena iš valstybės ir piliečių konfliktų formų. Tai yra neprievartinis ir sąmoningas tam tikrų valstybės ar kitos galios įstatymų, pareigų arba įsakymų nevykdymas. Piliečiai protestuoja ne prieš vyriausybę, bet prieš tiksliai įvardintus jos sprendimus ar įstatymus.
Pilietinio nepaklusnumo akcijomis paprastai siekiama, kad vyriausybė nepriimtinus įstatymus ar sprendimus atšauktų, arba visai panaikintų. Pilietinio nepaklusnumo reiškimosi formos labai priklauso nuo konkrečių aplinkybių. Tai gali būti ir pavienių asmenų, ir nedidelių grupelių, ir netgi masinės akcijos.

Žymiausios pilietinio nepaklusnumo akcijos:
* protestas prieš anglų druskos monopolį Indijoje, inicijuota M. Gandžio 1930 metais, kai Indijos gyventojai buvo pakviesti masiškai nesilaikyti įstatymo ir gamintis druską.
* visuomeninio transporto boikotas Montgomeryje, inicijuotas Martino Liuterio Kingo 1955 metais prieš rasistinį visuomeninio transporto įstatymą.
* „Oranžinė alternatyva“ Vroclave

Naujųjų laikų mąstytojai, remdamiesi prigimtinės teisės/įstatymo samprata, išplėtojo prigimtinių žmogaus teisių koncepciją. Jas pažeidus, piliečiai įgydavo teisę maištauti. 1776 m. Amerikos kolonistai atsisakė paklusti Britanijos įstatymams todėl, kad kolonijinė valdžia pažeidė jų
teises į „gyvenimą, laisvę ar laimės siekimą“. Prancūzijos Nacionalinis susirinkimas (Asamblėja) 1789 m. panašiai apeliavo į „paprastus ir neginčijamus“ principus, kuriais remiantis žmonės turi prigimtines teises į „laisvę, nuosavybę, saugumą ir pasipriešinimą priespaudai“. Tokios teisės yra akivaizdžios. Šiuo laikotarpiu susiformavusi prigimtinių arba žmogaus teisių versija tapo vienu iš svarbiausių pagrindų pateisinti pilietinį nepaklusnumą.

Šiuolaikinių teisės teoretikų požiūriu, pilietinis nepaklusnumas yra pateisinamas tik tuomet, kai pilietinio nepaklusnumo veiksmų subjektas vadovaujasi išskirtinai moraliniais (nesavanaudiškais) įsitikinimais ir naudoja veikimo būdus, kurie nedaro žalos kitiems visuomenės nariams.
Pilietinis karas

**Pilietinis karas** – ilgalaikis karinis konfliktas tarp skirtingų tos pačios valstybės gyventojų grupių. Paprastai pilietiniame kare kariaujančios pusės siekia valdžios valstybėje, atsiskirti nuo valstybės ar neleisti to padaryti, bet galimas ir, pavyzdžiui, pilietinis karas tarp gyventojų grupių, kuriame vyriausybė lieka neutrali, kaip pavyzdžiui Libano pilietinis karas 1975-76 m.

Pilietinių karų pavyzdžiai:
* JAV pilietinis karas (1861–1865) tarp Šiaurinių ir atsiskyrusių Pietinių valstijų.
* Rusijos pilietinis karas (1918–1920 m.)
* Ispanijos pilietinis karas (1936–1939 m.)
* Romos pilietiniai karai

## Taip pat skaitykite

* Pilietinis nepaklusnumas

## Išnašos
Mikrokompiuteris

**Mikrokompiuteriais** vadinami nedidelių dydžių (telpa ant paprasto stalo) kompiuteriai, kurių centrinio procesoriaus darbą atlieka mikroprocesorius (µP). Dauguma detalių, kurios sudaro mikrokompiuterį, būna įmontuotos į vieną dėžę arba trumpais laidais prijungtos prie tos pačios dėžės, pvz.: monitorius, pelė, klaviatūra. Tuo tarpu minikompiuteriai, universalieji kompiuteriai ir superkompiuteriai dažniausiai būna spintos dydžio arba užima viso kambario plotą ir daugiau.
Su dauguma mikrokompiuterių vienu metu gali dirbti tik vienas vartotojas, tačiau kai kurie (asmeniniai kompiuteriai ir darbo stotys) priklausomai nuo operacinės sistemos gali vienu metu aptarnauti ir kelis vartotojus. Kartu su mikroprocesoriumi mikrokompiuteriai turi ir greitai veikiančius [Laisvosios prieigos atmintis|laisvosios kreipties atminties]] modulius (RAM), bei lėtesnius, bet talpesnius duomenų kaupimo įrenginius. Taip pat mikrokompiuteriai komplektuojami su įvairiais duomenų įvesties/išvesties įrenginiais, tokiais kaip: klaviatūra, pelė, monitorius, spausdintuvas.

## Istorija
Pirmas asmeniniam naudojimui sukurtas mikrokompiuteris buvo pristatytas 1974 metais ir vadinosi Altair 8800. Jį gaminusi firma „Micro Instrumentation Telemetry Systems“ (MITS) siūlė įsigyti kaip paštu užsakomą prekę už beveik 400 dolerių. Nuo to laiko mikrokompiuterių paklausa sparčiai augo ir į rinką įsiliejo naujos kompanijos. Pirmoji stambi elektronikos kompanija gaminusi ir pardavinėjusi asmeninius kompiuterius „Tandy Corporation“ savo modelį pristatė 1977 metais. Jis greitai užkariavo rinką, nes turėjo du patrauklius bruožus: klaviatūrą ir CRT monitorių, taip pat turėjo galimybę išsaugoti informaciją magnetinėje juostelėje.
1976 metais buvo įkurta kompanija „Apple Computer“ gaminusi mikrokompiuterių seriją Apple, o dabar tiekianti Macintosh.
1981 buvo sukurtas dabartinio labiausiai paplitusio asmeninio kompiuterio pradininkas. Jį pristatė kompanija IBM. Ji įrodė, kad mikrokompiuteris gali būti sėkmingai panaudotas ir netgi būtinas verslo srityje. Dėl šitos priežasties mikrokompiuterių plitimas stipriai padidėjo.

Iš tikrųjų yra ir kitokių, ne vien tik mechaninio dydžio, kriterijų, pagal kuriuos kompiuteriai skirstomi į kategorijas. Vienas iš labiausiai paplitusių – kompiuterio žodžio (celės) dydis. Jei didieji kompiuteriai turėjo 30 ar net 40 ir daugiau bitų dydžio žodžius, kurie buvo apdorojami vienos operacijos metu, mini – prasidėjo nuo 12 (PDP-8) ir vėliau nusistovėjo 16 bitų taisyklė. Mikrokompiuterai paprastai buvo 8 bitų žodžio, nes juose montuojami mikroprocesoriai apdorodavo kaip tik tokio dydžio žodžius.

## Taip pat skaitykite

* Minikompiuteris
Paskalis

**Paskalis** gali reikšti vieną iš žemiau išvardintų dalykų:
* Pascal – programavimo kalba;
* Blezas Paskalis – XVII a. matematikas bei filosofas;
* Paskalis (matavimo vienetas) – slėgio matavimo vienetas.
Altair 8800

**Altair 8800** – mikrokompiuteris, pagamintas kompanijos „Micro Instrumentation Telemetry Systems“ (MITS) 1974 metais. Pirmasis sėkmingas komercinis mikrokompiuteris. Jis daugiausia buvo pardavinėjamas dalimis paštu. Altair mikroprocesoriumi buvo 8 bitų Intel 8080, turėjo 256 baitus tiesioginės kreipties atminties (RAM). Duomenys buvo įvedami per eilę jungiklių, o išvedami šviesos diodų pagalba.
Poezija

**Poezija** – grožinės literatūros dalis, kurioje išnaudojamos ne tik tiesioginės prasminės kalbos savybės, bet ir estetinės ar keliančios jausmus, asociacijas. Poezijos kūriniai – eilės. Jos kuriamos pasitelkiant įvairias stilistines kalbos priemones (metaforos, simbolika, ironija, palyginimai ir kt.), kalbos skambesį (asonansas, onomatopėja, aliteracija, ritmas), išreiškiant jausmus bei išgyvenimus. Šios priemonės išplečia ar pakeičia tiesioginę kūrinio kalbos prasmę; dažnai tas pats poezijos kūrinys gali būti interpretuojamas keliais skirtingais būdais. Poeziją yra sunku versti į kitas kalbas ne tik dėl eiliavimo, bet ir dėl kalbos ypatumų (žodžių žaismo ir kt.). Poeziją kuriantis žmogus vadinamas **poetu**.

## Poezijos formos
Daug kultūrų yra sukūrusių savitų poezijos formų. Nuo kitų eilėraščių jos skiriasi griežta konstrukcija: konkrečia rimavimo schema, metru, žodžių ar eilučių pasikartojimais. Neretai vienos kultūros perima kitos kultūros poezijos formas, adaptuodamos savai kalbai ir papročiams; ryškus pavyzdys – haiku.

Populiariausios poezijos formos:
* Haiku
* Pantuma
* Rondo
* Rubai
* Sestina
* Sonetas
* Šidžo
* Tanka
* Trioletas
* Tritina
* Vilanela

## Poezijos žanrai, kūrinių tipai
* Baladės, dainos, epai, eilėraščiai, kupletai, odės, poemos.

## Taip pat skaitykite
* Lietuvių poezija
* Lietuvių poetų sąrašas

## Nuorodos
Balandis

**Balandis** – ketvirtas metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, jį sudaro 30 dienų.

Lotyniškas mėnesio pavadinimas *Aprīlis* kildinamas arba iš žodžio *aperire* ('atidaryti', turbūt dėl pradedančių augti augalų), arba iš etruskų žodžio *Apru*, reiškiančio 'Afroditė'.

Lietuviški pavadinimai – *Žiedų, Karvelio, Sultekis, Mildvinis*.

* Normaliais (ne keliamaisiais) metais balandis prasideda ta pačia savaitės diena, kaip liepa.
* Keliamaisiais metais – kaip sausis.

## Lietuvos klimatas

Balandžio mėnesį dienos ilgumas siekia 13-15 valandų, labai sustiprėja Saulės spinduliavimas, pakyla oro temperatūra. Vidutinė mėnesio temperatūra yra 5,4&nbsp;°C. Užėjus šiltiems anticiklonams oro temperatūra gali kai kuriais metais sušilti iki 25-28&nbsp;°C, dirvos temperatūra – iki 42&nbsp;°C, tačiau užėjus šaltoms oro masėms naktimis būna šalnų iki -17&nbsp;°C. Balandžio rekordinės užfiksuotos temperatūros: aukščiausia +31,8&nbsp;°C (2012 m., Vilnius), žemiausia -23,0&nbsp;°C (1963 m., Švenčionys).

Balandį vidutiniškai iškrenta 38–48 mm kritulių, iš kurių (Vilniuje) 65 % sudaro lietus, 33 % mišrūs krituliai ir 2 % sniegas. Šaltais metais paskutinis sniegas ištirpsta balandžio antrojoje pusėje. Vėjuotų dienų, kurių metu vėjo greitis viršija 8 m/s vidutiniškai būna 5-8, pajūryje 11. Dienų su rūku nuo 2 (Ukmergėje) iki 7 (Klaipėdoje). Vidutinė rūko trukmė 22-36 h. Balandį vidutiniškai būna viena diena su perkūnija. Pirmoje mėnesio pusėje kartais dar būna pūgų.
Balandžio mėnesį atgimsta gamta: suželia žiemkenčiai, pievose pradeda žaliuoti žolė, medžiai. Žydi ankstyvieji augalai snieguolės, scylės, šalpusniai, medžiai ir krūmai – blindės, klevai.

## [[Šventė]]s ir atmintinos datos
* Balandžio 1 d.
** Juokų (melagių) diena

* Balandžio 2 d.
** Tarptautinė vaikų knygos diena

* Balandžio 7 d.
** Pasaulinė sveikatos diena

* Balandžio 12 d.
** Pasaulinė aviacijos ir kosmonautikos diena

* Balandžio 15 d.
** Kultūros diena

* Balandžio 18 d.
** Tarptautinė paminklų apsaugos diena

* Balandžio 23 d.
** Jurginės

* Balandžio 25 d.
** Taikos, sveikatos ir derliaus maldavimų diena

* Balandžio 28 d.
** Tarptautinė susigiminiavusių miestų diena

## [[Astronomija]]
Saulė balandį pereina per Žuvų (kovo 12 – balandžio 18) ir Avino (balandžio 19 – gegužės 13) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]
Balandžio zodiako ženklai:
* Avinas (kovo 21 – balandžio 19)
* Jautis (balandžio 20 – gegužės 20)

## Šaltiniai
Gegužė

**Gegužė** – penktasis metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, jį sudaro 31 diena.

Lotyniškas mėnesio pavadinimas *Māius* kildinamas iš romėnų deivės Majos vardo, arba nuo vaisingumo deivės Bona Dea vardo. Pastarosios šventė buvo švenčiama gegužę.

Lietuviški pavadinimai – *Sėmenis, Sėtinis, Militis*.

* Gegužė prasideda (ir užsibaigia) savaitės diena, nesutampančia su jokiu kitu mėnesiu.

## Lietuvos klimatas

Gegužę dienos ilgumas yra 15-17 valandų, paros vidutinė temperatūra pakyla virš 11,4&nbsp;°C. Šilčiausia būna pietų ir vidurio Lietuvoje, šalčiausia pajūryje ir Žemaičių aukštumoje. Dažnos šalnos. Šiltais metais oro temperatūra gegužę gali pakilti iki 30-33&nbsp;°C, o dirvožemio paviršius įkaisti iki 46-53&nbsp;°C. Šaltais metais naktį oro temperatūra gali nukristi iki -3&nbsp;°C (Vilniuje) ar -7&nbsp;°C (Varėnoje), o dirvožemio temperatūra – iki -8&nbsp;°C. Gegužės mėnesį vidutiniškai iškrenta 53–63 mm kritulių, pajūryje – 40 mm. Krenta daugiausia lietus, mišrių kritulių būna 4-7 %. Vėjuotų dienų, kai vėjo gretis viršija 8 m/s vidutiniškai būna 3-8, Klaipėdoje – 10. Rūkas vidutiniškai būna nuo 2 (Kybartuose, Ukmergėje, Biržuose) iki 7 dienų (Klaipėdoje). Vidutinė rūko trukmė Vilniuje 10 h, Laukuvoje 21 h. Dienų su perkūnija vidutiniškai būna 3-5, audringais metais – nuo 8 (Kybartuose, Laukuvoje) iki 14 (Varėnoje). Pasitaiko 1-3 dienos, kai krenta kruša.

Gegužę suveši visa augalija, sulapoja medžiai. Žydi alyvos, kaštonai, vaismedžiai. Mėnesio viduryje beveik visur baigiasi šalnos.

## [[Šventė]]s ir atmintinos datos
* Pirmasis gegužės sekmadienis
** Motinos diena
* Trečiasis gegužės sekmadienis
** Partizanų pagerbimo, kariuomenės ir visuomenės vienybės diena

* Gegužės 1 d.
** Tarptautinė darbo diena

* Gegužės 7 d.
** Spaudos atgavimo, kalbos ir knygos diena

* Gegužės 8 d.
** Pasaulinė Raudonojo kryžiaus diena

* Gegužės 9 d.
** Europos diena

* Gegužės 12 d.
** Pasaulinė slaugytojų diena

* Gegužės 15 d.
** Šeimos diena

* Gegužės 18 d.
** Tarptautinė muziejų diena

* Gegužės 19 d.
** Partizanų pagerbimo, kariuomenės ir visuomenės vienybės diena

* Gegužės 22 d.
** Pasaulinė mirusiųjų nuo AIDS diena

* Gegužės 31 d.
** Pasaulinė nerūkymo diena

## [[Astronomija]]
Saulė gegužę pereina per Avino (balandžio 19 – gegužės 13) ir Tauro (gegužės 14 – birželio 19) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]
Gegužės zodiako ženklai:
* Jautis (balandžio 20 – gegužės 20)
* Dvyniai (gegužės 21 – birželio 20)

## Šaltiniai
Sausis

**Sausis** (, iš *Janus* + *arius* 'Jano mėnuo') – pirmasis metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, jį sudaro 31 diena. Normaliais (ne keliamaisiais) metais sausis prasideda ta pačia savaitės diena kaip ir spalis. Keliamaisiais metais sausis prasideda ta pačia savaitės diena, kaip balandis ir liepa. Sausis ir vasaris į kalendorių buvo įtraukti paskutiniai, nes romėnai žiemos į mėnesius neskirstė (žr. romėnų kalendorius). Pirmojo metų mėnesio titulą sausis perėmė iš kovo todėl, kad sausį romėnai paprastai rinkdavo konsulus.

## Pavadinimai
Lotyniškasis sausio mėnesio pavadinimas kildinamas iš romėnų durų ir vartų dievo *[[Janas|Jano]]* vardo, nes jis atidaro duris naujų darbų pradžiai. Dviveidis dievas Janusas jaunuoju veidu žiūri į ateitį, o senuoju – į praeitį.

Lietuviškai *sausu*, *sausiniu* vadintas, nes Lietuvoje šį mėnesį viešpatauja gili žiema, paprastai sninga smulkus, „sausas“ sniegas. Kiti sausio pavadinimai – *siekis*, *vasaris*, *pavasario mėnuo*, *žiemaverčio mėnuo*. Daug kur jis *barsukinis*, *meškinis*, nes barsukas ir meška pusiaužiemį (sausio 25) ant kito šono apsiverčia. Aukštaitijoje įvardijamas *ragu*, *ragučiu*, *didžiuoju ragučiu*, *pūsčiu*, kas reiškia, kad šis mėnuo gali sušaldyti į ožio ragą. Žvejams tai *vėgėlinis* mėnuo, nes vėgėlės gerai kimba, medžiotojams – *vilkinis*.

## Lietuvos klimatas

Sausis – pats žiemos vidurys, vienas šalčiausių metų mėnesių. Vidutinė temperatūra yra 4-6&nbsp;°C šalčio. Dažnos pūgos, gausus sniegas ir vėjas. Šiek tiek atšilus, prasideda lijundra, rūkas, plikledis. Kritulių iškrenta apie 25-70 milimetrų.

Dangus aptrauktas sunkiais pilkais debesimis, tik retkarčiais pro juos prasimuša saulė. Žemė giliai įšalusi, nuolat storėja upių ir ežerų ledas.

Diena per sausio mėnesį pailgėja apie 1 valandą 20 minučių.

Kuo laukuose daugiau sniego, tuo geriau šalčius pakelia augalai – žiemkenčiai javai, vaiskrūmiai, vaismedžiai ir netgi bitės aviliuose. Sniegas saugo nuo šalčio augalų šaknis, kaupia drėgmę būsimam derliui.

## [[Šventė]]s ir atmintinos datos
* Sausio 1 d.
** Naujieji Metai
** Lietuvos vėliavos diena – Lietuva

* Sausio 6 d.
** Trys Karaliai – katalikų šalyse

* Sausio 7 d.
** Kalėdos – stačiatikių šalyse

* Sausio 13 d.
** Laisvės gynėjų diena – Lietuva

* Sausio 15 d.
** Klaipėdos diena – Lietuva

* Sausio 22 d.
** Šv. Vincento diena – katalikų šalyse

* Sausio 25 d.
** Pusiaužiemis
** Šv. Pauliaus atsivertimas – katalikų šalyse

* Sausio 26 d.
** Tarptautinė muitinės diena

* Sausio 28 d.
** **[[Tomas Akvinietis|Šv. Tomo Akviniečio]] diena** – katalikų šalyse

## [[Astronomija]]
Saulė sausį pereina per Šaulio (gruodžio 18 – sausio 18) ir Ožiaragio (sausio 19 – vasario 15) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]

Sausio Zodiako ženklai:
* Ožiaragis (gruodžio 22 – sausio 19)
* Vandenis (sausio 20 – vasario 18)

## Nuorodos

* Ekstremalūs reiškiniai Lietuvoje sausio ir kitais mėnesiais
Birželis

**Birželis** – šeštasis metų mėnuo pagal Grigaliaus kalendorių, sudaro 30 dienų. Šiaurės pusrutulyje mėnuo žymi vasaros pradžią ir apima vasaros saulėgrįžą – dieną, kai būna daugiausia šviesos valandų. Pietų pusrutulyje birželis žymi žiemos pradžią ir apima žiemos saulėgrįžą – dieną, kai būna mažiausiai šviesos valandų per metus.

Lotyniškas mėnesio pavadinimas *Iūnius* kildinamas iš romėnų deivės Junonos (Jupiterio žmonos) vardo.

Lietuviški pavadinimai – *Beržė, Jaunis, Mėšlinis, Sėtinis, Visjavis*.

* Birželis prasideda savaitės diena, nesutampančia su jokiu kitu mėnesiu.

## Lietuvos klimatas

Birželį dienos ilgumas yra ~17 valandų, todėl tai yra šviesiausias metų mėnuo. Vidutinė mėnesio oro temperatūra 15,4&nbsp;°C, tačiau kartais gali pakilti iki 31-34&nbsp;°C, o dirva sušilti iki 52-55&nbsp;°C. Retkarčiais birželį pasitaiko šalnų, kurių metu naktį temperatūra nukrenta iki -3&nbsp;°C. Vėlyviausios šalnos 1959 m. birželio 20 d. užfiksuotos Varėnoje. Karščiausia temperatūra Lietuvoje, užfiksuota birželį yra +35&nbsp;°C (1885 m., Druskininkai), šalčiausia -2,8&nbsp;°C (1977 m. Šventoji).

Birželį vidutiniškai iškrenta 60–77 mm kritulių, pajūryje – 54 mm. Vėjuotų dienų, kurių metų vėjo greitis viršija 8 m/s būna 2-5, o pajūryje vidutiniškai 10. Vidutinis dienų su rūku skaičius 1-3. Dienų su perkūnija skaičius 4-8, tačiau audringais metais pasitaiko ir iki 15 (Varėnoje). Yra krušos tikimybė (kai kuriais metais 1-3 dienos).

Birželį Lietuvoje sužydi liepos, jazminai, prinoksta mėlynės, žemuogės.

## [[Šventė]]s ir atmintinos datos
* Pirmasis birželio sekmadienis
** Tėvo diena

* Birželio 1 d.
** Tarptautinė vaikų gynimo diena

* Birželio 3 d.
** Sąjūdžio diena – Lietuva

* Birželio 5 d.
** Pasaulinė aplinkos apsaugos diena

* Birželio 15 d.
** Okupacijos ir genocido diena – Lietuva

* Birželio 23 d.
** Birželio sukilimo diena

* Birželio 24 d.
** Rasos (Joninės) – Baltų šventė

* Birželio 26 d.
** Tarptautinė kovos su narkomanija diena

* Birželio 27 d.
** Tarptautinė žvejų diena

* Birželio 29 d.
** Petrinės ir Povilinės

## [[Astronomija]]
Saulė birželį pereina per Jaučio (gegužės 14 – birželio 19) ir Dvynių (birželio 20 – liepos 20) žvaigždynus.

## [[Zodiakas]]
Birželio zodiako ženklai:
* Dvyniai (gegužės 21 – birželio 20)
* Vėžys (birželio 21 – liepos 22)

## Šaltiniai