open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kauno Juozo Grušo meno gimnazija

**Kauno Juozo Grušo meno gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Šilainiuose, Šarkuvos g. 30, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir meninio ugdymo programas. Įstaigos kodas 190139659.

## Istorija
Kauno 50-oji vidurinė mokykla Šilainiuose atidaryta 1988 m. rugsėjo 1 d., mokyklos direktoriumi paskirtas fizikos mokytojas Romualdas Bagdonavičius. 1998 m. gegužės 12 d. mokyklai suteiktas Kauno Juozo Grušo vidurinės mokyklos vardas. Nuo 1999 m. pradėta vykdyti individuali mokyklos meninio ugdymo programa 9-12 klasėms, įvesti keramikos, odos, tekstilės ir technologijų kursai. 2005 m. įsteigtas neformalaus meninio ugdymo skyrius, o 2006 m. meninio ugdymo skyrius. 2010 m. mokyklai suteiktas Juozo Grušo meno vidurinės mokyklos vardas. Vykdant Kauno miesto mokyklų reorganizavimą, 2015 m. pakeistas mokyklos statusas į gimnaziją ir suteiktas Juozo Grušo meno gimnazijos vardas.

2016 m. Kauno miesto savivaldybės parengtame bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos 2016–2020 m. plane šiai gimnazijai ir dar trims Kauno mokykloms buvo nurodyta per ketverius metus gerokai sumažinti mokinių skaičių.

Iki 2019 m. mokykloje galiojo tvarka, pagal kurią priimant į gimnaziją papildomas balas buvo skiriamas menininkų vaikams. Po Lygių galimybių kontrolieriaus tarnybos kreipimosi, šios tvarkos atsisakyta.

## Direktoriai
* 1988 m. Romualdas Bagdonavičius
* 1997 m. Nijolė Šimienė
* 2019 m. Undinė Diana Tumavičienė

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Kardamono kalnai (Indija)

**Kardamono kalnai** (, , ) – kalnų masyvas Indijos pietuose (Keraloje ir Tamilnade), Vakarų Ghatų pietiniame pakraštyje, tarp Anaimalajaus kalnų šiaurėje ir Komorino kyšulio pietuose. Ilgis apie 160 km, aukštis iki 2019 m (Kotaimalajaus kalnas).

Kardamono kalnai iškilę kainozojaus kalnodaros metu ir susidarę daugiausia iš prekambro kristalinių uolienų. Reljefas alpinis; statūs šlaitai, gilūs tarpekliai.

Kalnuose vyrauja tropinis musoninis klimatas. Vakarinius Kardamono kalnų šlaitus dengia visžaliai atogrąžų miškai, rytinius – lapus metantys miškai. Driekiasi arbatos, prieskonių (ypač, kardamono), kavos, kaučiuko plantacijos. Įsteigta keletas gamtos rezervatų, Perijaro nacionalinis parkas.

## Šaltiniai
Tūnąs tamsoje: antra dalis

**Tūnąs tamsoje: antra dalis** () – 2013 m. amerikiečių antgamtinio siaubo filmas, kurį režisavo James Wan. Jis yra 2010 m. filmo „Tūnąs tamsoje“ tęsinys ir antrasis „Tūnąs tamsoje“ franšizėje. Filmo žvaigždės Patrick Wilson ir Rose Byrne įkūnija Džošą ir Renai Lambertus, vyrą ir žmoną, siekiančius išsiaiškinti paslaptį, kuri pavojingai susiejo jų šeimą su dvasių pasauliu.

## Išnašos
Casey Kaufhold

**Casey Kaufhold** (g. 2004 m. kovo 6 d.) – JAV šaudymo iš lanko sportininkė, olimpietė. 

## Biografija
2019 m. pasaulio šaudymo iš lanko čempionate amerikietė kartu su JAV nacionaline rinktine moterų komandinėse varžybose užėmė 17-ą vietą. Individualiose varžybose sportininkė liko 57-oje vietoje. Tais pačiais metais pasaulio taurės etape kartu su Brady Ellison laimėjo sidabrą mišrių porų varžybose. 2019 m. Panamerikos žaidynėse amerikietė iškovojo aukso medalius moterų ir mišrių komandų varžybose, o vienetų rungtyje pelnyta bronza. Tais pačiaid metais Kaufhold pagerino pasaulio jaunimo merginų rekordą.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Kaufhold pelnė 653 taškus atrankiniame etape. Moterų vienetų varžybų pirmoje kovoje amerikietė 7-3 įveikė ispanę Inés de Velasco, bet po to 2-6 pralaimėjo japonei Ren Hayakawa ir iš kovos pasitraukė. Kartu su JAV nacionaline rinktine 0-6 pralaimėjo Rusijos olimpiniam komitetui ir užėmė 8-ą vietą.

2021 m. pasaulio šaudymo iš lanko čempionate Kaufhold pateko į pusfinalį, kuriame 6-2 įveikė olimpinę čempionę An San. Sportininkė finale nusileido korėjietei Jang Min-hee ir pelnė sidabro medalį.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Pasaulio lankininkų federacijos svetainėje
Dalmatų kalba

**Dalmatų kalba** (savivardis: *veklisúṅ*, *vetrún diskaurs*) – mirusi kalba, priklausanti indoeuropiečių kalbų romanų grupei. Šia kalba šnekėjo Dalmatijos gyventojai. Dalmatų kalbos arealas palaipsniui mažėjo, nes dalmatai perėjo prie italų ir kroatų kalbų. Paskutiniaisiais savo gyvavimo laikotarpiais (XV–XIX a.) dalmatų kalba buvo susiskaidžiusi į ne vieną izoliuotą ir dėl to labai vieną nuo kitos besiskiriančią tarmę, šios tarmės buvo išlikusios kai kuriose Adrijos jūros salose ir pakrantėse, jos patyrė venetų ir kroatų kalbų įtaką. Krko saloje dalmatų kalba išliko iki 1898 m. birželio 10 d., kai sprogus minai žuvo paskutinis šios kalbos vartotojas Tuonė Udaina. Žinomos trys dalmatų kalbos tarmės: šiaurės, vidurio ir pietų.

Dėl dalmatų kalbos padėties romanų kalbų grupėje vieningo sutarimo nėra.

## Išnašos
Anabelė (filmas)

**Anabelė** () – 2014 m. amerikiečių antgamtinio siaubo filmas, kurį režisavo John R. Leonetti, parašė Gary Dauberman ir prodiusavo Peter Safran ir James Wan. Jis yra 2013 m. siaubo filmo „Išvarymas“ tęsinys ir antrasis „Išvarymo“ franšizėje. Filmas buvo įkvėptas lėlės, vardu Anabelė, apie kurią papasakojo Edas ir Loreina Vorenai.

## Išnašos
Marcus Vinicius D'Almeida

**Marcus Vinicius D'Almeida** (g. 1998 m. sausio 30 d. Rio de Žaneire) – Brazilijos šaudymo iš lanko sportininkas, olimpietis. 

## Biografija
2014 m. jaunimo olimpinėse žaidynėse brazilas pelnė sidabro medalį. 2015 m. Panamerikos žaidynėse kartu su šalies nacionaline rinktine pelnė bronzinius apdovanojimus. Savo debiutinėse 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse D'Almeida liko 33-as vienetų varžybose, o komandinėje rungtyje su Brazilijos nacionaline rinktine liko 9-oje vietoje.

2019 m. Panamerikos žaidynių sidabro medalininkas. 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse D'Almeida liko 20-as vienetų varžybose, o komandinėje rungtyje su Brazilijos nacionaline rinktine liko 9-oje vietoje.

2021 m. pasaulio šaudymo iš lanko čempionate brazilas vyrų vienetų varžybose pasiekė finalą, kuriame nusileido korėjiečiui Kim Woo-jin ir pelnė sidabro medalį.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Pasaulio lankininkų federacijos svetainėje
Pliukiai

**Pliukiai** – buvęs kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo Klaipėdos, tarp Kalnuvėnų ir Glaudėnų.

## Istorija

Kaimas žinomas nuo 1540 m. XIX a. buvo Pliukių valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Kunkių valsčius

**Kunkių valsčius** ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Kunkiai.

## Istorija

Įkurtas 1874 m. birželio 4 d. 1939 m. pavasarį prijungtas prie naujo Nemirsetos valsčiaus, Kretingalės valsčiaus ir Kalotės valsčiaus.

|-
| 1925 m.  || || 1524 || || || 10 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Nemirsetos valsčius

**Nemirsetos valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje. Centras – Nemirseta.

## Istorija

Įkurtas 1939 m. pavasarį iš dalies Kunkių valsčiaus ir dalies Kretingalės valsčiaus. Panaikintas baigiantis II pasauliniam karui.

## Šaltiniai
Nilgiris

**Nilgiris** (*Nylgiris*, ,  'mėlynieji kalnai') – kalnų masyvas Indijoje, Indostano pusiasalio pietuose, Tamilnado (didesnioji dalis) ir Keralos valstijose, Vakarų Ghatų pietuose, ties jų sandūra su Rytų Ghatais. Būdingas aukštis 1800–2400 m, didžiausias 2637 m (Dodabetos kalnas).

Kalnus sudaro gneisai, kristaliniai skalūnai. Šlaitai statūs, išraižyti tarpkelių, viršūnės plokščios, nemaža krioklių. Šlaitus dengia drėgnieji atogrąžų, sausieji atogrąžų, drėgnieji lapus metantys, sausieji lapus metantys, rūko miškai, puskrūmių sąžalynai, pievos. Auginama arbata, kava, chininmedžiai. Yra kalnų kurortų (Kunūras, Udagamandalamas ir kt.).

Nilgirio kalnai patenka į Nilgirio biosferos rezervatą (įkurtas 1986 m.), yra keletas nacionalinių parkų (Bandipuro, Nagarholio). Apie trečdalis kalnuose augančių augalų endeminiai, gyvena bengaliniai tigrai, azijiniai drambliai, sraigtaragiai ožiai.

## Šaltiniai
Istroromanų kalba

**Istroromanų kalba** – romanų kalba, kuria šnekama pietvakarinėje Istrijos pusiasalio dalyje Kroatijoje, o būtent Rovinio (Rovinj) ir Vodniano (Vodnjan) miestuose. Istroromanų kalbos nereikėtų painioti su venetų kalbos istrų tarme arba rytų romanų kalboms priklausančia istrorumunų kalba. Tikslus kalbos vartotojų skaičius nežinomas, apytiksliais skaičiavimais istroromanų kalba tebešneka apie 1000 žmonių.

Kalbos pavadinimas „istroromanų kalba“ įvestas kalbininkų, patys kalbos vartotojai savo kalbą vadina skirtingai, žiūrint, kokiame mieste gyvena. Pavyzdžiui, Vodniane ši kalba vadinama *bumbaro*, o Rovinyje – *rovignese*.

## Išnašos
Kebelių valsčius

**Kebelių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Kebeliai.

## Istorija

Įkurtas 1874 m. birželio 4 d., panaikintas 1939 m. gegužės 1 d., teritoriją priskiriant Vilkyčių valsčiui.

|-
| 1925 m.  || || 1308 || || || 10 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Sakūtėlių valsčius

**Sakūtėlių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Sakūtėliai.

## Istorija

Įkurtas 1874 m. birželio 4 d. Apie 1900 m. iš dalies Sakūtėlių valsčiaus įkurtas naujas Vanagų valsčius. 1939 m. gegužės 1 d. Sakūtėlių valsčius panaikintas, jo teritorija atiteko Vilkyčių valsčiui ir Lankupių valsčiui.

|-
| 1925 m.  || || 1764 || || || 9 gyvenvietės 
|}

## Šaltiniai
Vanagų valsčius

**Vanagų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Vanagai.

## Istorija

Įkurtas apie 1900 m. iš dalies Sakūtėlių valsčiaus. Vanagų valsčius minimas 1905 m. Vokietijos gyventojų surašyme, bet vėliau neaptinkamas.

## Šaltiniai
Klausmylių valsčius

**Klausmylių valsčius** (; arba ***Dirvupių valsčius***) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Klausmyliai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1874 m. birželio 4 d. Jam priklausė Dirvupiai, Dauparai, Dinviečiai, Gobriškiai (Gobergiškė), Jakai, Lėliai, Lydimai ir Lūžai (Žužeikiai). 1939 m. pavasarį prijungta dalis Budelkiemio valsčiaus ir dalis Žardės valsčiaus, o dalis Klausmylių valsčiaus prijungta prie Gobergiškės valsčiaus. Baigiantis II pasauliniam karui valsčius panaikintas.

|-
| 1925 m.  || || 1028 || || || 11 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Mauro Nespoli

**Mauro Nespoli** (g. 1987 m. lapkričio 22 d. Vogeroje) – Italijos šaudymo iš lanko sportininkas, olimpinis čempionas. 

## Biografija
Nuo 2006 m. Italijos nacionalinės rinktinės narys. Savo debiutinėse 2008 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Nespoli kvalifikaciniame etape pasiekė 44-ą rezultatą. Pirmoje kovoje sportininkas nusileido britui Alan Wills ir iš tolimesnės kovos pasitraukė. Kartu su Italijos nacionaline rinktine pasiekė finalą, kuriame nusileido Pietų Korėjos rinktinei ir iškovojo sidabro medalius. 2011 m. pasaulio čempionato bronzos medalininkas komandinėse varžybose.

2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse italas užėmė 33-ią vietą individualiose varžybose, o vyrų komandinėje rungtyje iškovotas aukso medalis. Tai buvo pirmasis istorijoje Italijos auksas vyrų komandinėse varžybose. 2016 m. vasaros olimpiadoje italas medalių nepelnė.

2017 m. pasaulio šaudymo iš lanko čempionate sportininkas pelnė sidabrą vyrų komandinėse varžybose. 2019 m. pasaulio šaudymo iš lanko čempionate iškovota bronza mišrių porų šaudymo iš lanko varžybose.

2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Nespoli pasiekė finalą, kuriame nusileido turkui Mete Gazoz ir pelnė sidabro medalį.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Pasaulio lankininkų federacijos svetainėje
Lucilla Boari

**Lucilla Boari** (g. 1997 m. kovo 24 d. Mantujoje) – Italijos šaudymo iš lanko sportininkė, olimpinė prizininkė. 

## Biografija
Savo debiutinėse 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Boari kvalifikacijoje užfiksavo 7-ą geriausią rezultatą. Pirmoje kovoje sportininkė nusileido australei Alice Ingley ir iš tolimesnės kovos pasitraukė. Moterų komandinių varžybų bronziniame finale nusileido Kinų Taipėjaus rinkinei ir užėmė 4-ą vietą.

2018 m. Viduržemio jūros žaidynių čempionė. 2019 m. Europos žaidynėse Baori pelnė sidabrą moterų vienetų varžybose.

2020 m. vasaros olimpiadoje Baori kartu su Italijos rinktine užėmė 7-ą vietą. Vienetų varžybose italė bronziniame finale rezultatu 7-1 įveikė amerikietę Mackenzie Brown ir pelnė bronzos medalį.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Pasaulio lankininkų federacijos svetainėje
Merkinės kapinių koplyčia

**Merkinės kapinių koplyčia** – koplyčia, esanti Merkinės miestelio kapinėse, Varėnos rajone, priešais partizanų atminties kompleksą. Koplyčia stovi Merkinės parapijos teritorijoje, veikiančių kapinių kalnelyje. Joje aukojamos šv. mišios per Vėlines.

## Istorija

Koplyčios pastatymo data siejama su miestelio kapinių kūrimusi šioje vietoje XIX a. pradžioje. Merkinės žemėlapyje 1845 m. koplyčios pastatas jau buvo pažymėtas. XIX a. pradžioje apie kapinių koplyčią, jos prastą būklę yra užsiminę amžininkai, vietos parapijos kunigai. Pavyzdžiui, kun. Tomas Kakarieka 1902 m. yra aprašęs Merkinės bažnyčią ir parapiją, atsakydamas į 49 formuliaro klausimus. Tame pranešime jis pažymėjo: „*Merkinės kapinėse yra medinė koplyčia, jos stovis menkas*“. 1911 m. į  T. Kakariekos vietą Merkinės klebonu paskirto kun. Kazimiero Risikausko vertinimas: „*Kapinės už 200 sieksnių, aptvertos medine tvora. Kapinėse yra medinė koplyčia, dengta gontais, pusiau sugriuvusi*“. 

Merkinės kapinių koplyčia nėra išsamiau tirta, neturima žinių apie joje esančius galimus palaidojimus. Jos istorija fragmentiškai domėjosi, šalia kitų užduočių, Merkinės krašto muziejaus istorikas Žygimantas Buržinskas.

## Architektūra

Medinė koplyčia tradicinių formų, su apside ir prieangiu. Virš statinio iškilęs varpinės bokštelis su jame pakabintu varpu. Bokštelį vainikuoja ornamentuotas kryžius. Koplyčioje yra barokinių bruožų turintis  altorius. Šalia įėjimo durų stovi medinė Rūpintojėlio skulptūra, po prieangio stogeliu pastatytas masyvus Dievo stalas iš akmens, skirtas atlikti religinėms apeigoms. Iš šios vietos apžvelgiama kapinių teritorija. 

Priešais koplyčią įrengta Gumuliauskų, buvusių lietuvių išeivių Vokietijoje, kapavietė. Tarp jų – akmuo su įrašu „Merkinės vokietis“ geradariui Ramučiui Gumuliauskui (1951-2020), prisidėjusiam prie nykstančios koplyčios remonto.

## Taip pat skaitykite

* Merkinės partizanų koplyčia


Kapinių koplyčia. Merkinė.jpg|Galinė dalis – apsidė
Merkinės kapinės. Koplyčios kryžius.jpg|Varpinės bokštelio kryžius


## Šaltiniai
Klaipėdos valsčius

**Klaipėdos valsčius** (arba ***Klaipėdos didysis valsčius, Klaipėdos hauptamtas***; ) – Prūsijos kunigaikštystės (nuo 1701 m. Prūsijos karalystės) administracinis teritorinis vienetas, gyvavęs 1525–1752 m. dabartinės Lietuvos vakaruose, Klaipėdos krašte. Valsčiaus centras buvo Klaipėdoje.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1525 m. įsteigus pasaulietinę Prūsijos kunigaikštystę. Pirmąkart paminėtas 1572 m. Priklausė Sembos sričiai. XVIII a. pradžioje didysis Klaipėdos valsčius buvo padalintas į smulkesnius vienetus – domenų valsčius (*Domänenämter*) – taip buvo sudaryti Sendvario valsčius, Klemiškės valsčius, Priekulės valsčius, Rusnės valsčius ir Šilokarčemos valsčius. Šiems valsčiams valdyti buvo įsteigti valstybiniai dvarai. Per Prūsijos karaliaus Frydricho II vykdytą administracinę teritorinę reformą 1752 m. valsčius pertvarkytas į Klaipėdos apskritį arba distriktą (visišką apskrities statusą gavo per 1815–18 administracinę teritorinę reformą).

## Šaltiniai
Kuršių marių valsčius (Klaipėda)

**Kuršių marių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Kuršių nerijoje. Centras – Rasytė.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1874 m. birželio 4 d. Jis apėmė pietinę Kuršių nerijos dalį, piečiau Nidos.

## Šaltiniai
Venckų valsčius

**Venckų valsčius** (arba ***Venskų valsčius***; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Venckai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1874 m. birželio 4 d. Panaikintas 1939 m. pavasarį prijungiant prie naujo Lankupių valsčiaus.

|-
| 1925 m.  || || 1273 || || || 11 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Lankupių valsčius

**Lankupių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Lankupiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1939 m. pavasarį iš Venckų valsčiaus ir dalies Sakūtėlių valsčiaus. Panaikintas baigiantis II pasauliniam karui.

## Šaltiniai
Rytų romanų kalbos

**Rytų romanų kalbos** – romanų kalbų pogrupis. Rytų romanų kalboms priklauso:
* Rumunų kalba
* Arumunų kalba
* Meglenorumunų kalba
* Istrorumunų kalba

Kai kada į rytų romanų pogrupį įtraukiama mirusi dalmatų kalba (pagal kitą klasifikaciją ji priskiriama italų–romanų kalboms), dalmatų kalba laikoma tiltu tarp italų ir rumunų kalbų.

Rytų romanų pogrupis – tarp romanų kalbų negausiausias, rytų romanų kalbomis šneka maždaug 5% romanakalbių žmonių. Iš viso yra apie 28 mln rytų romanų kalbų vartotojų.

Rytų romanų kalbų ypatybės:
* postpozicinis artikelis (kai kurių kalbininkų manymu, ši ypatybė nerodo priklausymo rytų romanų kalboms, nes postpozicinis artikelis yra balkanizmas, būdingas ir neromanų kalboms);
* lotynų kalbos bendraties su priesaga *-re* daiktavardėjimas;
* platus konjunktyvo vartojimas (kai kurių kalbininkų manymu, ši ypatybė taip pat nėra rytų romanų kalbų bruožas, nes konjunktyvo vartojimas vietoj bendraties būdingas ir neromaniškoms Balkanų kalboms);
* didelis ketvirtosios asmenuotės (su *-i*) produktyvumas;
* morfologinė priebalsių palatalizacija;
* gausūs ir gerai adaptuoti leksiniai ir morfologiniai skoliniai iš slavų ir kitų kaimyninių kalbų (nuo 20 iki 60% visos leksikos);
* išsaugota linksnių (su šauksmininku – du–trys linksniai, o rumunų kalboje – penki).

## Išnašos
Žardės valsčius

**Žardės valsčius** (; iki 1898 m. ***Sudmantų valsčius***, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Miesto Sudmantai, vėliau – Žardė.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1874 m. birželio 4 d. kaip Sudmantų valsčius. 1898 m. liepos 6 d. pervadintas Žardės valsčiumi. 1939 m. pavasarį panaikintas, teritoriją prijungiant prie Klausmylių valsčiaus, Vaidaugų valsčiaus ir Dituvos valsčiaus.

|-
| 1925 m.  || || 687 || || || 8 gyvenvietės 
|}

## Šaltiniai
Miesto Sudmantai

**Miesto Sudmantai** – buvęs kaimas dabartinėje Klaipėdos miesto savivaldybės pietrytinėje dalyje, greta Žardės.

## Etimologija

Vietovardis kildinamas nuo Hermann Sudermann protėvių pavardės. *Urban* (vok. „miestietiškas“) priešdėlis pridėtas tikriausiai siekiant skirti nuo kitų Sudmantų, buvusių toliau nuo Klaipėdos miesto.

## Istorija

XIX a. buvo Sudmantų valsčiaus centras.

## Šaltiniai
Matteo Bartoli

**Matejas Džulijas Bartolis** (, 1873 m. lapkričio 22 d. Albona, Italijos karalystė – 1946 m. sausio 23 d. Turinas, Italijos karalystė) – italų kalbininkas iš Istrijos. Studijavo Vienos universitete, nuo 1907 m. iki pat mirties dėstė Turino universitete.

Jo dalmatų kalbai skirtas veikalas *Das Dalmatische* (2 t. 1906) – vienintelis išsamus šios nūnai mirusios kalbos aprašas. Veikalas buvo parašytas itališkai, o vėliau išverstas į vokiečių kalbą ir išleistas. Sudarant šį aprašą buvo naudojami 1897 m. iš paskutinio dalmatų kalbos vartotojo Tuonės Udainos, mirusio 1898 m., gauti duomenys.

## Išnašos

## Bibliografija
* M. Dž. Bartolio bibliografija
Paschalis III

**Paschalis III** ( – ) – XII a. dvasininkas, kuris 1164–1168 m. buvo antrasis antipopiežius, metęs iššūkį popiežiaus Aleksandro III valdymui.   Prieš tai jis Trasteverėje ėjo Santa Marijos bažnyčios kardinolo pareigas.

Kad išpildytų Frydricho Barbarosos reikalavimus, Paschalis III 1165 m. kanonizavo Karolį Didįjį, tačiau Katalikų Bažnyčia šios kanonizacijos niekada neratifikavo.

## Išnašos
Greitasis čiuožimas 2022 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Greitasis čiuožimas]] [[2022 m. žiemos olimpinės žaidynės|2022 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko Kinijos nacionalinis greitojo čiuožimo stadione, Pekine, Kinijoje.

Olimpinis komitetas sumažino čiuožėjų kvotą nuo 180 iki 166 dalyvių. 

Pirmąją olimpinių žaidynių dieną vykusiose moterų 3000 m varžybose Nyderlandų atstovė Irene Schouten pasiekė naują olimpinį rekordą ir pelnė aukso medalį. Iš viso žaidynėse užfiksuoti aštuoni nauji olimpiniai rekordai ir vienas naujas pasaulio rekordas, kuris pasiekė Švedijos atstovas Nils van der Poel 10000 m rungtyje.

## Medalių lentelė

## Medalininkai

### Vyrai

### Moterys

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Smeltės valsčius

**Smeltės valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje, pietiniame Klaipėdos pakraštyje. Centras – Smeltė.

## Istorija

Įkurtas 1874 m. birželio 4 d. 1918 m. balandžio 1 d. prijungtas prie Klaipėdos miesto.

## Šaltiniai
Biatlonas 2022 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Biatlonas]] [[2022 m. žiemos olimpinės žaidynės|2022 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko nuo vasario 5 iki 18 d. Hualindongo kurorte, Džangdziakou, Kinijoje 

Bendra biatlonininkų kvota buvo 210 dalyvių. Viso vyko 11 rungčių, penkios vyrų ir penkios moterų bei viena mišri.  

## Medalių lentelė

## Medalininkai

### Vyrai

### Moterys

### Mišrios rungtys

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Skironas

**Skironas** () – graikų mitologijos personažas, Poseidono sūnus (pagal kitą versiją – Pelopo). Pasakojama, kad Skironas buvęs plėšikas ir siautėjęs kelyje tarp Atėnų bei Megarų. Keliautojus Skironas versdavęs plauti jam kojas. Kai tik keliautojas pasilenkdavęs prie Skirono kojų, šis nuspirdavęs jį į jūrą. Keliautojų kūnus surydavęs didelis ir baisus vėžlys.

Esama mito atmainos, anot kurios, Skironas buvęs Megarų karaliaus sūnus. Kai buvusi išsiųsta į Megarus, už Skirono ištekėjusi karaliaus Pandiono duktė. Tarp Skirono ir Pandiono sūnaus Niso kilusi kova dėl valdžios (Ajakas Nisui ir jo palikuonims buvo skyręs karališkąją valdžią).

## Išnašos
Subartonių kapinių koplyčia

**Subartonių koplyčia** – koplyčia, esanti Subartonyse, Merkinės seniūnijoje, Varėnos rajone, 2 km į vakarus nuo kelio , Subartonių kaimo kapinėse, kurios patenka į Subartonių memorialinį draustinį.

Koplyčia Subartonių kaimo gale įsikūrusių kapinių kalnelyje iškilo 1992 m. Ją pastatė vietos gyventojai kraštiečio V. Mickevičiaus-Krėvės (1882-1954) palaikų, atvežtų iš Amerikos, perlaidojimo proga. Ji stovi šalia rašytojo tėvų ir jo paties kapo, kurį puošia tautodailininko Ipolito Užkurnio sukurta skulptūra „Dainavos šalies dainius“. 

## Istorija

1992 m. subartoniškiai, laukdami visam laikui grįžtančio V. Krėvės-Mickevičiaus ir jo žmonos Onos Marijos palaikų iš Putnamo lietuvių kapinių (JAV, Konektikuto valstija), bendromis jėgomis vietos kapinėse pastatė koplyčią. Statinį suprojektavo Subartonių eigulys Zigmas Kindaris, sukirsti ją talkino Jonas Jazukevičius ir Jonas Kvaraciejus, o kapinėse pastatyti padėjo visas kaimas. Vieta kapinėse buvo parinkta pagal tuometinio Merkinės dekano kun. Juozo Matulaičio pasiūlymą. Reikiamą medieną statybai tiekė Dzūkijos nacionalinis parkas. Šalia naujos koplyčios buvo perlaidoti V. Krėvės pelenai. 2006 m. prie tėvų taip pat palaidota urna su dukros Onos Aldonos Krėvaitės–Mošinskienės (1914-2005) palaikais, atskraidintais iš Filadelfijos. Tuomet koplyčioje šv. Mišias atlaikė Merkinės dekanas kun. Robertas Rumšas. 

## Architektūra

Koplyčia medinė, tradicinės architektūros, virš įėjimo durų pritvirtinta lentelė su pastatymo data „1992.X.17“. Statinys taisyklingo stačiakampio plano, be apsidės, jos pagrindinis fasadas orientuotas šiaurės kryptimi (link gyvenvietės). Ant dvišlaičio stogo stovi bokštelis–varpinė su mediniu kryžiumi. Koplyčios trikampis frontonas ištrauktas į priekį, paremtas dviejų kolonėlių iš gumbuotų medžio kamienų. Koplyčioje yra altorius. Trikampis langelis virš durų primena stilizuotą Apvaizdos akį. Galinę sieną puošia medžio ornamentas.

## Šaltiniai
Vytaučių valsčius

**Vytaučių valsčius** (arba ***Vytautų valsčius***; ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Vytaučiai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1874 m. birželio 4 d. Panaikintas 1939 m. pavasarį prijungiant prie Plikių valsčiaus.

|-
| 1925 m.  || || 1156 || || || 10 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Andruliai

**Andruliai** – buvęs kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, į pietus nuo Juknaičių, dešiniajame Nemuno krante.

## Istorija

1796 m. minimas Andrulių dvaras.

## Gyventojai

Gyventojų dauguma priklausė Kaukėnų evangelikų liuteronų bažnyčiai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Argelotų valsčius

**Argelotų valsčius** (, nuo 1939 m. *Standesamt Argendorf*) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Karaliaučiaus krašte. Centras – Argelotai.

## Istorija

Įkurtas 1874 m. kovo 26 d. Panaikintas baigiantis II pasauliniam karui.

## Šaltiniai
Šuoliai su slidėmis 2022 m. žiemos olimpinėse žaidynėse

**[[Šuoliai su slidėmis]] [[2022 m. žiemos olimpinės žaidynės|2022 m. žiemos olimpinėse žaidynėse]]** vyko Kujangšu šuolių su slidėmis centre, Džangdziakou, Kinijoje.

Olimpinis komitetas padidino šuolininkų kvotą nuo 100 iki 105 dalyvių. Į žaidynių programą pirmą kartą įtrauktos mišrių komandų varžybos.

## Medalių lentelė

## Medalininkai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Gaidelių valsčius

**Gaidelių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Gaideliai.

## Istorija

1907 m. priklausė 9 kaimai. 1939 m. gegužės 1 d. dalis valsčiaus perduota Šilutės valsčiui. 

|-
| 1925 m.  || || 3544 || || || 12 gyvenviečių 
|}

## Šaltiniai
Malaizijos futbolo varžybos 2021 m.

**[[Malaizija|Malaizijos]] futbolo varžybos [[2021]] m.**
*  prasidėjo prasidėjo 2021 m. kovo 5 d., o baigėsi 2021 m. rugsėjo 2 d.
* s turnyras prasidėjo 2021 m. rugpjūčio d., o finalas įvyko

## 2021 m. [[Liga Super Malaysia]]
* **[[Liga Super Malaysia]]** – aukščiausioji futbolo lyga šalyje. Dalyvavo 12 ekipų.

;**Pavadinimų kaita (rebrendingas)**
* Kedah FA tapo Kedah Darul Aman FC
* FA Selangor tapo Selangor FC 
* Kuala Lumpur United FC tapo Kuala Lumpur City FC

### Galutinė lentelė
* Johor Darul Ta'zim FC tapo čempionais (aštuntą kartą klubo istorijoje).

* Malaizijos Futbolo Federacijos sprendimu skirta trijų taškų nuobauda „Melaska United“ klubui.

## Malaizijos futbolo taurės
* FA taurė  
* Malaizijos taurė 
* Piala Sumbangsih 

## 2021 m. Piala Sumbangsih
* **Piala Sumbangsih** - kasmetinis taurės turnyras, kuriame kovoja šalies čempionai ir Malaizijos taurės laimėtojai.

#### Finalo rungtynės

...

## [[Malaizijos futbolo taurė]]
* **Malaizijos futbolo taurė** kasmetinis turnyras.

#### Finalo rungtynės


## Malaizijos FA taurė
* **Malaizijos FA taurė** yra kasmetinis turnyras.

#### Finalo rungtynės


## Šaltiniai
 

## Nuorodos
* Soccerway Liga Super rezultatai
* Soccerway 2021 m. Superlyga
* RSSSF duomenų bazė (Čempionai ir sezonai)
* RSSSF duomenų bazė (2021 m. Super Liga)
Bretšnyderių valsčius

**Bretšnyderių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Karaliaučiaus krašte.

## Istorija

Įkurtas 1874 m. kovo 26 d. 1922 m. priskirtas Tilžės-Ragainės apskričiai. Panaikintas baigiantis II pasauliniam karui.

## Šaltiniai
Juodgalių valsčius

**Juodgalių valsčius** (; XIX a. ***Kryžionų valsčius***, , nuo 1939 m. *Amtsbezirk Grünhausen*) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Karaliaučiaus krašte.

## Istorija

Įkurtas 1874 m. kovo 26 d., maždaug iki 1890 m. vadinosi Kryžionų vardu. Panaikintas baigiantis II pasauliniam karui.

## Šaltiniai
Pervalkiškių valsčius

**Pervalkiškių valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje. Centras – Pervalkiškiai.

## Istorija

Valsčius minimas po I pasaulinio karo, kai buvo perduotas iš Lankos apskrities Pagėgių apskričiai.

## Šaltiniai
Pervalkiškiai

**Pervalkiškiai** – buvęs kaimas Pagėgių savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Plaškių.

## Istorija

Minimi nuo 1540 m. Po I pasaulinio karo minimas Pervalkiškių valsčius. Sovietmečiu kaimas sunyko, kol buvo panaikintas 1972 m. rugsėjo 27 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Skirpstai

**Skirpstais** vadinti netoli vienas kito buvę kaimai Rusijoje, Karaliaučiaus srityje, Lankos apskrityje:

* Didieji Skirpstai,
* Mažieji Skirpstai,
* Senieji Skirpstai.
Kuršių marių valsčius

**Kuršių marių valsčius** buvo Mažojoje Lietuvoje valdant Vokietijai dviejose apskrityse:

* pietvakarinėje marių pakrantėje – valsčius Klaipėdos apskrityje,
* pietrytinėje marių pakrantėje – valsčius Lankos apskrityje.
Brazilijos futbolo konfederacija

**Brazilijos futbolo konfederacija** (, **CBF**) – Brazilijos futbolo vykdomoji institucija. Įkurta 1914 m. birželio 8 d. kaip *Federação Brasileira de Sports*. Ji turi daugiausia laimėjimų FIFA pasaulio taurėje, iš viso 5.

CBF būstinė įsikūrusi Rio de Žaneire.

## Šaltiniai
George L. Trager

**Džordžas Leonardas Treigeris** (, 1906 m. kovo 22 d. Niuarkas, JAV – 1992 m. rugpjūčio 31 d. Pasadena, JAV) – amerikiečių kalbininkas. 1960 m. buvo Amerikos kalbininkų draugijos prezidentas.

## Biografija
Dž. L. Treigeris 1926 m. baigė Radžerso universitetą, 1932 m. Kolumbijos universitete apgynė daktaro disertaciją. Nuo 1936 iki 1938 m. Jeilio universitete atliko podoktorantūros darbą, 1936–1946 m. Jeilio universitete dėstė. Dž. L. Treigeris taip pat dėstė Oklahomos (1946–1948), Bafalo (1956–1967), Pietų Metodistų (1967–1971) ir Šiaurės Ilinojaus (1971–1974) universitetuose. Ketvirtajame ir penktajame dešimtmečiuose Jeilio universitete buvo artimas Eduardo Sapyro, Moriso Svodešo, Bendžamino Ly Vorfo, Čarlzo Hoketo, po 1941 m. – Leonardo Blumfildo bendražygis. Nuo 1937 m. bendradarbiavo su Vorfu istoriniu–lyginamuoju metodu analizuodamas actekų–tanų kalbas, tačiau tolesnį jųdviejų bendradarbiavimą 1941 m. nutraukė Vorfo mirtis. Dž. L. Treigeris 14–ajam Britų enciklopedijos (*Encyclopædia Britannica*) ledimui parašė straipsnių apie kalbas ir kalbotyrą. Kaip ir Sapyras bei Svodešas, jis buvo Tarptautinės pagalbinės kalbos asociacijos, 1951 m. pristačiusios interlingvą, konsultantas.

Šeštajame dešimtmetyje Dž. L. Treigeris dirbo Valstybės departamento Diplomatinės tarnybos institute, prieš diplomatams išvykstant į užsienį padėdavo juos apmokyti. Ten jis dirbo drauge su Edvardu T. Holu, Henriu Ly Smitu, Čarlzu Hoketu ir Rėjumi Birdvistelu. Dž. L. Treigeris lavino parakalbą, Birdvistelas kineziką, o Holas – proksemiką.

## Išnašos

## Bibliografija
* Dž. L. Treigerio bibliografija
Iberų-romanų kalbos

**Iberų–romanų kalbos** – vienas iš romanų kalbų pogrupių. Iberų–romanų pogrupiui priklauso šios kalbos:
* Oksitanų kalbos
** Overniečių kalba ()
** Gaskonų kalba ()
*** Araniečių kalba ()
** Limuzeniečių kalba ()
** Langedokiečių kalba ()
** Provansalų kalba ()
** Vivaro-Alpių kalba ()
** Šuaditas ()
* Katalonų kalbos
** Katalonų kalba ()
** Valensiečių kalba ()
** Baleariečių kalba ()
* Vakarų iberų-romanų kalbos
** Astūrleoniečių kalba
*** Astūrų kalba ()
*** Leoniečių kalba ()
*** Mirandiečių kalba ()
*** Estremadūriečių kalba ()
*** Kantabrų kalba ()
** Ispanų kalbos
*** Kalo ()
*** Kastuo ()
*** Ladino ()
*** Ispanų kalba ()
** Galisų–portugalų kalbos
*** Portugalų kalba ()
*** Galisų kalba ()
*** Galisų-astūriečių kalba ()
*** Galisų-estremadūriečių kalba ()
* Pirėnų-mosarabų kalbos
** Mosarabų kalbos
*** Mosarabų kalba (, )
** Pirėnų kalbos
*** Aragoniečių kalba ()

## Išnašos

## Pastabos
Arlios valsčius

:: *Apie valsčių Lenkijoje žr. [[Orlios valsčius]]*.

**Arlios valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Arlia.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 11 d. prie Arlios valsčiaus prijungta dalis Bielyčios valsčiaus, o dalis Arlios valsčiaus prijungta prie Ražankos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 5220 || 508 kiemai  || || 41
|-
| 1874 m. || || 5487 || 508 kiemai  || 4 seniūnijos || 41
|-
| 1880 m. || || 5268 || 510 kiemų  || 4 seniūnijos || 43
|-
| 1885 m. || || 6128 || 510 kiemų  || 4 seniūnijos || 43
|-
| 1890 m. || || 6605 || 510 kiemų  || 4 seniūnijos || 43
|}

## Vadovai
* N. Bindziukas, 1886–1889 m.
* P. Šostakas, nuo 1889 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Arlia *(Орля)*, mstl., dv.
* Barčiai *(Борці)*, k.
* Berahaucai *(Берагоўцы)*, k.
* Brancai *(Бранцы)*, k.
* Dvarčėnai *(Дварчаны)*, k.
* Dzemjanaucai *(Дзям'янаўцы)*, k.
* Dzeražna *(Дзеражна)*, plv.
* Guzniai *(Гузні)*, k.
* Halynka *(Галынка)*, k.
* Halubai *(Галубы)*, k.
* Ilgoji *(Доўгая)*, k.
* Jarčakai *(Ярчакі)*, k.
* Jaselevičiai *(Яселевічы)*, k.
* Karytnica *(Корытница)*, dv., k.
* Korsakai *(Карсакі)*, k.
* Krupeliai *(Крупялі)*, k.
* Lipičanka *(Ліпічанка)*, k.
* Lipičankos Rūda *(Руда Ліпічанская)*, k.
* Lipična *(Ліпічна)*, plv.
* Lopatos *(Лапаты)*, k.
* Matenčiukai *(Маценчукі)*, k.
* Moskaliai *(Маскалі)*, k.
* Pašycai *(Пашыцы)*, k.
* Petraškos *(Петрашкі)*, k.
* Precima *(Прэціма)*, k.
* Ramanavičiai *(Рамановічы)*, k.
* Rimkai *(Рымкі)*, k.
* Starynkos *(Старынкі)*, k.
* Stukalai *(Стукалы)*, dv., k.
* Šarkos I-II *(Сарокі)*, k.
* Šaršniai *(Шаршні)*, k.
* Šastilai *(Шасцілы)*, k.
* Šimkai *(Шымкі)*, k.
* Talačkos *(Талачкі)*, k.
* Tureiskas *(Турэйск)*, k.
* Vaučkai *(Ваўчкі)*, k.
* Volia-Krupicos *(Воля-Крупіцы)*, k.
* Začepičiai I-II *(Зачэпічы I-II)*, k.


## Šaltiniai
Liadsko valsčius

**Liadsko valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Liadskas, vėliau – Dambrava.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1920 m. gegužės 17 d. reformuotas į Dambravos valsčių.

|-
| 1869 m. || || 3379 || 301 kiemas  || || 38
|-
| 1874 m. || || 3082 || 301 kiemas  || 3 seniūnijos || 38
|-
| 1880 m. || || 3094 || 302 kiemai  || 3 seniūnijos || 38
|-
| 1885 m. || || 4156 || 302 kiemai  || 3 seniūnijos || 35
|-
| 1890 m. || || 4665 || 300 kiemų  || 3 seniūnijos || 38
|}

## Vadovai
* G. Bodakas, 1885–1888 m.
* F. Žoludokas, nuo 1888 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Andrusauščyna *(Андрусаўшчына)*, k.
* Ašurkos *(Ашуркі)*, k.
* Barysauka *(Барысаўка)*, k.
* Byčkauščyna *(Бычкоўшчына)*, plv.
* Bogušiai *(Багушы)*, k.
* Chadzejauščyna *(Хадзееўшчына)*, plv.
* Chamauščyna *(Хамаўшчына)*, k.
* Čepai *(Цяпы)*, k.
* Čučvos *(Чучвы)*, k.
* Dambrava *(Дэмбрава)*, mstl.
* Dambrava *(Дэмбрава)*, plv.
* Ilgoji *(Доўгая)*, k.
* Jaulašai *(Еўлашы)*, k.
* Karašava *(Карашава)*, k.
* Kryvucai *(Крыўцы)*, k.
* Kucharai *(Кухары)*, k.
* Kuzmos *(Кузьмы)*, k.
* Lecevičiai *(Ляцэвічы)*, k.
* Liadskas *(Ляцк)*, dv.
* Makasiauščyna *(Макасёўшчына)*, plv.
* Malinikai *(Маліннікі)*, k.
* Misiukauščyna *(Місюкоўшчына)*, k.
* Nameikiai *(Намейкі)*, k.
* Naujoji Spuša *(Новая Спуша)*, k.
* Navasiolkos *(Навасёлкі)*, k.
* Piskliukai *(Пісклюкі)*, k.
* Prūdeliai *(Прудцы)*, k.
* Rahačiauščyna *(Рагачоўшчына)*, k.
* Raišai *(Ройшы)*, k.
* Ryča Dziaržaunaja *(Рыча Дзяржаўная)*, k.
* Ryča Panskaja *(Рыча Панская)*, k.
* Savičiai *(Савічы)*, k.
* Senoji Spuša *(Старая Спуша)*, k.
* Spuša *(Спуша)*, plv.
* Šarupai *(Шарупы)*, k.
* Šinkaičiai *(Шынкаўцы)*, k.
* Vaikalai *(Вайкалы)*, k.
* Varankos *(Варанкі)*, k.
* Vorankauščyna *(Воранкоўшчына)*, plv.
* Vostrava *(Вострава)*, k.
* Zavalkos *(Завалкі)*, k.
* Zgrabninkai *(Зграбнікі)*, k.
* Žiukai *(Зюкі)*, k.


## Šaltiniai
Dakūdavos valsčius

**Dakūdavos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Dakūdava.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis naikinamo Hančarų valsčiaus ir dalis Lydos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 1870 || 223 kiemai  || || 22
|-
| 1874 m. || || 2003 || 223 kiemai  || 2 seniūnijos || 22
|-
| 1880 m. || || 2065 || 224 kiemai  || 2 seniūnijos || 23
|-
| 1885 m. || || 2619 || 224 kiemai  || 2 seniūnijos || 23
|-
| 1890 m. || || 3350 || 238 kiemai  || 2 seniūnijos || 23
|}

## Vadovai
* S. Orechva, 1885–1887 m.
* D. Golenis, 1887–1890 m.
* S. Lobka, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Alchauka *(Альхоўка)*, k.
* Anackai *(Анацкі)*, k.
* Bakūnai *(Бакуны)*, k.
* Biskupcai *(Біскупцы)*, k.
* Burnosiai *(Бурносы)*, k.
* Čaraukai *(Чараўкі)*, k.
* Dakūdava *(Дакудава)*, k.
* Dakūdava *(Дакудава)*, mstl., plv.
* Filonaucai *(Філонаўцы)*, k.
* Jelnia *(Ельня)*, k.
* Karnilkai *(Карнілкі)*, k.
* Kirjanaučiai *(Кір'янаўцы)*, dv., k.
* Lučkai *(Лучкі)*, k.
* Melėgava *(Мялёгава)*, k.
* Michalauka *(Міхалаўка)*, k.
* Mikuličiai *(Мікулічы)*, k.
* Misurai *(Місуры)*, k.
* Petrai *(Пятры)*, k.
* Pudzina *(Пудзіна)*, k.
* Siahlai *(Сяглы)*, k.
* Skameny Boras *(Скаменны Бор)*, vs.
* Vasilevičiai *(Васілевічы)*, k.
* Zabalotnia *(Забалотня)*, k.


## Šaltiniai
Didžiosios Mažeikavos valsčius

**Didžiosios Mažeikavos valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Didžioji Mažeikava, vėliau – Zabrojaucai.

## Istorija

Valsčius minimas XIX a., kai priklausė Vilniaus gubernijos Lydos apskričiai.

|-
| 1869 m. || || 3224 || 316 kiemų  || || 26
|-
| 1874 m. || || 2832 || 335 kiemai  || 3 seniūnijos || 27
|-
| 1880 m. || || 3796 || 316 kiemų  || 3 seniūnijos || 27
|-
| 1885 m. || || 3954 || 316 kiemų  || 3 seniūnijos || 28
|-
| 1890 m. || || 4089 || 316 kiemų  || 3 seniūnijos || 26
|}

## Vadovai
* A. Gricas, 1885–1888 m.
* I. Golovačius, nuo 1888 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Aradnykai *(Агароднікі)*, k.
* Burcičai *(Бурцічы)*, k.
* Chadaravičiai *(Ходараўцы)*, k.
* Chalečynas *(Халечын)*, k.
* Damavičiai *(Дамаўцы)*, k.
* Dervonys *(Дзярванцы)*, k.
* Didžioji Mažeikava *(Вялікае Мажэйкава)*, plv.
* Diedukai *(Дзедукі)*, k.
* Dikuškos *(Дзікушкі)*, plv.
* Dikuškų Bajorai *(Баяры Дзікушскія)*, k.
* Iščalnėnai *(Ішчальняны)*, k.
* Kaniušonys *(Канюшаны)*, k.
* Karpeikai *(Карпейкі)*, k.
* Katanauskų Bajorai *(Баяры Хацяноўскія, Баяры Карпецкія)*, k.
* Kaučykiai *(Коўчыкі)*, k.
* Kazionys *(Казянцы)*, k.
* Kiraliai *(Кіралі)*, k.
* Klusai *(Хлусы)*, k.
* Makarai *(Макары)*, k.
* Narčai *(Нарчы)*, k.
* Navasodai *(Навасады)*, k.
* Pazniokai *(Пазнякі)*, vs.
* Siarkos *(Сяркі)*, k.
* Tumašavičiai *(Тумашаўцы)*, k.
* Volhaucai *(Вольгаўцы)*, k.
* Zabrojaucai *(Заброеўцы)*, k.


## Šaltiniai
Hančarų valsčius

**Hančarų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Hančarai.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 11 d. panaikintas, jo teritorija priskirta Bielyčios valsčiui, Lydos valsčiui, Dakūdavos valsčiui ir Tarnavos valsčiui.

|-
| 1869 m. || || 2793 || 331 kiemas  || || 29
|-
| 1874 m. || || 2817 || 336 kiemai  || 4 seniūnijos || 26
|-
| 1880 m. || || 2828 || 335 kiemai  || 4 seniūnijos || 26
|-
| 1885 m. || || 4314 || 335 kiemai  || 4 seniūnijos || 26
|-
| 1890 m. || || 4554 || 335 kiemai  || 4 seniūnijos || 26
|}

## Vadovai
* M. Sluka, 1884–1888 m.
* M. Rachmanas, 1888–1890 m.
* M. Kolomyckis, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Ancevičiai *(Ганцавічы)*, k.
* Aradnykai I-II *(Агароднікі I-II)*, k.
* Astrauna *(Астроўна)*, vs.
* Bachmatai *(Бахматы)*, k.
* Barvičiai *(Барвічы)*, k.
* Benevičiai *(Бенявічы)*, k.
* Daržai *(Доржы)*, k.
* Didieji Kaniušonys *(Канюшаны Вялікія)*, k.
* Ditrykiai *(Дзітрыкі)*, k.
* Drazdava *(Драздова)*, k.
* Falkavičiai *(Фалькавічы)*, k.
* Hančarai *(Ганчары)*, k.
* Istakai *(Істакі)*, k.
* Jeramevičiai *(Ерамевічы)*, k.
* Liubarai *(Любары)*, k.
* Masevičiai *(Масевічы)*, k., plv.
* Mažieji Kaniušonys *(Канюшаны Малыя)*, k., plv.
* Minaitai *(Мінойты)*, k., plv.
* Navasodai *(Навасады)*, k.
* Piaskai *(Пяскі)*, k.
* Rūda *(Руда)*, k.
* Senieji Mlyničiai *(Старыя Млынічы)*, plv.
* Sialecas *(Сялец)*, dv., k.
* Suprauščyna *(Супраўшчына)*, k.
* Vaskavičiai *(Васькавічы)*, plv.
* Vastravuchos *(Вастравухі)*, bajork.
* Vialičkos *(Вялічкі)*, k.
* Zaborcai *(Заборцы)*, k.
* Zajačycai *(Заячыцы)*, plv.
* Žamoidzė *(Жамойдзь)*, k.
* Žučkai *(Жучкі)*, k.


## Šaltiniai
Lebedos valsčius

**Lebedos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Didžioji Lebeda, vėliau – Skribonys.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. prijungtas Žaludko valsčiaus kaimas *Kozińce*. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Tarnavos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 2387 || 306 kiemai  || || 25
|-
| 1874 m. || || 2396 || 306 kiemai  || 3 seniūnijos || 25
|-
| 1880 m. || || 3255 || 288 kiemai  || 3 seniūnijos || 25
|-
| 1885 m. || || 3931 || 312 kiemų  || 3 seniūnijos || 25
|-
| 1890 m. || || 4186 || 312 kiemų  || 3 seniūnijos || 25
|}

## Vadovai
* N. Levancevičius, 1882–1888 m.
* N. Pozniakas, 1888–1889 m.
* M. Lisica, nuo 1889 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Aldava *(Голдаў)*, k., plv.
* Alempinava *(Алемпінава)*, k.
* Alenkaučiai *(Аленкаўцы)*, k.
* Bebrai *(Бабры)*, k., plv.
* Bešankos *(Бешанкі)*, k.
* Carkaucai *(Царкоўцы)*, k.
* Didkaimis *(Вялікае Сяло)*, k.
* Didžioji Lebeda *(Лебяда Вялікая)*, k.
* Dmitravičiai *(Дзмітраўцы)*, k.
* Gardzijavičiai *(Гардзіеўцы)*, k.
* Gastilavičiai *(Гасцілаўцы)*, k.
* Gubeikiai *(Губейкі)*, k.
* Ignatkaucai *(Ігнаткоўцы)*, k.
* Klimavičai *(Клімавічы)*, k.
* Liasnikai *(Ляснікі)*, k.
* Macėsai *(Мацёсы)*, vs.
* Malyšai *(Малышы)*, k.
* Mažoji Lebeda *(Лебяда Вялікая)*, dv.
* Mažoji Mažeikava *(Мажэйкаў Малы)*, plv.
* Palutai *(Палуты)*, k.
* Piaskai *(Пяскі)*, k.
* Raubai *(Роўбы)*, vs.
* Semaškai *(Сямашкі)*, k.
* Skribonys *(Скрыбаўцы)*, k.
* Stankevičiai *(Станкевічы)*, vs.
* Špilkos *(Шпількі)*, k.
* Zenevičiai *(Зенеўцы)*, k.
* Zinavičiai *(Зіновічы)*, k.


## Šaltiniai
Bielyčios valsčius

**Bielyčios valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Bielyčia.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1926 m. sausio 22 d. prijungta dalis naikinamo Pacauščynos valsčiaus. 1929 m. balandžio 11 d. prie Bielyčios valsčiaus prijungta dalis Hančarų valsčiaus, o dalis Bielyčios valsčiaus prijungta prie Tarnavos valsčiaus, Žaludko valsčiaus ir Arlios valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 5511 || 673 kiemai  || || 35
|-
| 1874 m. || || 5582 || 672 kiemai  || 6 seniūnijos || 30
|-
| 1880 m. || || 5630 || 674 kiemai  || 6 seniūnijos || 28
|-
| 1885 m. || || 7980 || 674 kiemai  || 6 seniūnijos || 28
|-
| 1890 m. || || 8734 || 717 kiemų  || 6 seniūnijos || 30
|}

## Vadovai
* F. Jasiulevičius, 1878–1888 m.
* S. Guščinskis, nuo 1888 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Andrusauščyna *(Андрусаўшчына)*, kolonija
* Bandarai *(Бандары)*, k.
* Beliaucai *(Белеўцы)*, k.
* Bielyčia *(Беліца)*, mstl., kolonija
* Bucilai *(Буцілы)*, k.
* Cackai *(Цацкі)*, k.
* Čachauščyna *(Чахоўшчына)*, kolonija
* Čapliauščyna *(Чаплеўшчына)*, dv., k.
* Čapličai *(Чаплічы)*, k.
* Gėžgaliai *(Гезгалы)*, k.
* Jelnia *(Ельня)*, plv.
* Jomantai *(Яманты)*, k.
* Karšakai *(Каршакі)*, k.
* Kliukavičiai *(Клюкавічы)*, k.
* Krasačkos *(Красачкі)*, k.
* Kryvičai *(Крывічы)*, kolonija
* Lazėnai *(Лазяны)*, dv., k.
* Mastaulionys *(Мастаўляны)*, k.
* Mocevičiai *(Моцевічы)*, k.
* Niacečė *(Няцеч)*, dv., k.
* Niasilaucai *(Нясілаўцы)*, k.
* Pacukai *(Пацукі)*, kolonija
* Panemonys *(Панямонцы)*, k.
* Pariečė *(Парэчча)*, k.
* Peskaucai *(Пескаўцы)*, k.
* Raudonoji *(Красная)*, k.
* Simonys *(Сіманы)*, k.
* Smalų Bajorai *(Баяр'я, Смалоцкія Баяры)*, k.
* Stakai *(Стокі)*, kolonija
* Tabala *(Табола)*, k.
* Vanhai *(Вангі)*, k.
* Vosava *(Восава)*, k.
* Začiepičai *(Зачэпічы)*, k.
* Zaračionys *(Зарачаны)*, k.
* Zblianai *(Збляны)*, k., kolonija


## Šaltiniai
Astrynos valsčius

**Astrynos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Astryna.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1929 m. birželio 21 d. prijungta dalis naikinamo Dambravos valsčiaus.

|-
| 1869 m. || || 2921 || 307 kiemai  || || 22
|-
| 1874 m. || || 3079 || 320 kiemų  || 2 seniūnijos || 22
|-
| 1880 m. || || 3306 || 310 kiemų  || 2 seniūnijos || 22
|-
| 1885 m. || || 3464 || 369 kiemai  || 2 seniūnijos || 22
|-
| 1890 m. || || 3959 || 352 kiemai  || 2 seniūnijos || 22
|}

## Vadovai
* A. Mikapovičius, 1885–1887 m.
* T. Ovseičikas, 1887–1890 m.
* V. Davidovičius, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Abrubas *(Абруб)*, k.
* Alianiščiauka *(Алянішчаўка)*, k.
* Astryna *(Астрына)*, mstl., dv.
* Baranicha *(Бараніха)*, vs.
* Bičiaucai *(Біцеўцы)*, k.
* Didieji Biarozaucai *(Вялікія Бярозаўцы)*, k.
* Kirpičiauščyna *(Кірпічоўшчына)*, k.
* Leikos *(Ляйкі)*, bajork.
* Lyčkaucai *(Лычкаўцы)*, k., plv.
* Malėtičiai *(Маляцічы)*, k.
* Masiaunia *(Масеўня)*, plv.
* Mažieji Biarozaucai *(Малыя Бярозаўцы)*, bajork.
* Miniučiauka *(Мінюцеўка)*, k.
* Niapracha *(Няпраха)*, plv.
* Peliaučiai *(Пелеўцы)*, k.
* Savičiai *(Савічы)*, k.
* Stadalėnai *(Стадаляны)*, k.
* Stauraučiai *(Стаўраўцы)*, k.
* Šorkina *(Шоркіна)*, bajork.
* Šostakai *(Шастакі)*, k.
* Traigiai *(Трайгі)*, k.
* Uždvarionys *(Задваране)*, k.
* Vyžhauščyna *(Выжгаўшчына)*, k.


## Šaltiniai
Aleksandravo valsčius (Lyda)

**Aleksandravo valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje pietryčių Lietuvos (daugiausia Butrimonių seniūnijoje, iš dalies Gerviškių seniūnijoje) ir vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Paleckiškės.

## Istorija

Įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1925 m. gruodžio 18 d. reformuotas į Mackiškių valsčių.

|-
| 1869 m. || || 3313 || 331 kiemas  || || 39
|-
| 1874 m. || || 2853 || 330 kiemų  || 4 seniūnijos || 39
|-
| 1880 m. || || 4196 || 332 kiemai  || 4 seniūnijos || 39
|-
| 1885 m. || || 4696 || 332 kiemai  || 4 seniūnijos || 42
|-
| 1890 m. || || 4462 || 332 kiemai  || 4 seniūnijos || 42
|}

## Vadovai
* A. Voicechovičius, nuo 1884 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Aradna *(Гародна)*, plv.
* Aukštalaukis (Ščeglikai), k.
* Bieliūnai *(Біланцы)*, k.
* Butrimonys, k.
* Čiuronys, k.
* Dailidės, k.
* Didieji Kužiai, k.
* Drabišiūnai *(Драбішуны)*, k.
* Gerviškės, k.
* Grubonys *(Грубянцы)*, k.
* Gudakampis, k.
* Janonys, k.
* Jurgionys, k.
* Kalitonys, k.
* Kavoliai *(Кавалкі)*, k.
* Lopatiškės *(Лапацішкі)*, k.
* Mackiškės, kolonija, plv.
* Mažieji Kužiai, k.
* Narkuškės, plv.
* Naujos Kazokiškės *(Казакоўшчына Новая)*, k.
* Naujasėdžiai, k.
* Padharodna *(Падгародна)*, k.
* Paleckiškės *(Палецкішкі)*, k.
* Papiškės *(Папішкі)*, k.
* Paraistis, k.
* Pasalis, k.
* Pašilėnai, k.
* Pavilionys *(Павіланцы)*, k.
* Puodžiai *(Подзі)*, k.
* Pusiavarai *(Пусявары)*, k.
* Raščiūnai, k.
* Rėžiai, k.
* Rudnia, k.
* Sališkės *(Салішкі)*, k.
* Senos Kazokiškės *(Казакоўшчына Старая)*, k.
* Senosios Rakliškės, plv.
* Stavidonys, k.
* Šauliai, k.
* Tatarka *(Татарка)*, k.
* Trumpiškės *(Трумпішкі)*, k.
* Vaškeliai *(Вашкелі)*, k.
* Vosava *(Восава)*, k.
* Žemaitiškės *(Жамойцішкі)*, k.
* Žylionys *(Жылянцы)*, k.


## Šaltiniai
Aleksandravo valsčius

**Aleksandravo valsčius** (arba ***Aleksandravos valsčius, Aleksandrovsko valsčius***) – buvę valsčiai Rusijos imperijoje:

* Gardino gubernijos Pružanų apskrities Bialovežos valsčius;
* Kauno gubernijos Raseinių apskrities Žemaičių Naumiesčio valsčius;
* Vilniaus gubernijoje:
** Alytaus apskrities Alovės valsčius,
** Lydos apskrities Mackiškių valsčius,
** Švenčionių apskrities Žukainių valsčius.