open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aorsai

**Aorsai** (dar vadinti **Adorsi**) – didžiausia senovės iranėnų gentis iš sarmatų grupės. Nuo V a. p. m. e. aorsai buvo susiję su saka-masagetais pagal kalbą ir kilmę. Šimtmečius jie gyveno dabartinio Kazachstano teritorijoje prieš migruojant į vakarus. Ten sudarė aljansą su romėnais, kad nugalėtų saracėnus ir jų sąjungininkus iš Bosforo karalystės 40–45 m. Galiausiai aorsai apie III a. buvo absorbuoti alanų.

Pagal Straboną, nuo mūsų eros pradžios aorsai buvo skirstomi į aukštutinius ir žemutinius. Viršutiniai aorsai gyveno tarp Volgos ir Dono, Šiaurės Kaspijos ir Pietų Uralo, buvo turtingesni ir gausesni. Žemutiniai arčiau Kaukazo.
Vėliau dominuojančią padėtį aorsų kraštuose užėmė kita sarmatų gentis, tikriausiai gimininga jiems – alanai, kurie pagal Amianą Marceliną po truputį užvaldė kaimynines tautas ir perdavė savo vardą.

## Nuorodos
* Aorsai
Amerikos trumpaplaukė katė

**Amerikos trumpaplaukė katė** () – trumpaplaukių kačių veislė. Labai populiari JAV. Europos trumpaplaukių kačių variantas.

## Istorija

Nustatyta, jog iki XV a. Šiaurės Amerikoje kačių nebuvo. Manoma, jog pirmieji jas į žemyną atgabeno europiečiai. Jūreiviai kates gabendavosi tam, kad šios laisvuose gaudytų graužikus. Atplaukusios į Ameriką, katės įsikurdavo ūkiuose.

Ilgainiui katės paplito visame žemyne. Iš šių ištvermingų medžioklių ir atsirado Amerikos trumpaplaukių veislė. Šios katės nebuvo mišrintos su kitomis veislėmis.

## Charakteris

Tai protingi gyvūnai, ilgai išsaugantys puikią sveikatą. Gerai sutaria su kitomis katėmis ir šunimis. Mėgsta žaisti, ilgai gyvena.

## Fizinės savybės

Kūnas gana stambus, ilgis šiek tiek didesnis už aukštį. Krūtinė apvali, plati, pečiai masyvūs. Kojos vidutinio ilgumo, raumeningos. Kaulai stambūs, letenos didelės, apvalios, tvirtos. Uodega vidutinio ilgumo, prie pagrindo stora, galas bukas.

Galva apvalaina, žandai putnūs. Nosis poilgė, su nedideliu įlinkiu, snukutis kvadratinis. Ausys vidutinio didumo, toli viena nuo kitos. Tarp akių yra didelis tarpas.

Kailis žvilgus, tankus, trumpas. Žiemą daug storesnis nei vasarą.

Būdingos gamtinės spalvos: juoda, rausva, melsva, kreminė, raina, balta ir t. t. Akių spalvą lemia kailio spalva. Paprastai Amerikos trumpaplaukių akys būna vario spalvos arba žalios.

## Šaltiniai

* Esther J.J. Verhoef-Verhallen. *Kačių enciklopedija*, vert. Danguolė Žalytė. Vilnius: Aktėja, 2002.
Japonų trumpauodegė katė

**Japonų trumpauodegė katė** (, ) – trumpaplaukių kačių veislė. Vakaruose žinoma neseniai.

## Istorija

Katės deformuota uodega buvo vaizduojama kinų rankraščiuose jau daugiau nei prieš tūkstantį metų. Manoma, jog tai japonų trumpauodegių kačių pirmtakės. Japonai šias kates laiko daug šimtmečių, tačiau kitų šalių gyventojai apie jas sužinojo neseniai.

Pirmosios japonų trumpauodegės iš savo gimtinės išvyko 1968 m. ir atsidūrė JAV. Iki šiol šias kates daugiausia augina amerikiečiai bei japonai.

## Charakteris

Labai protingos, guvios ir judrios. Labai smalsios, protingos. Jas galima išmokyti įvairių triukų. Gerai sutaria su šunimis bei kitomis katėmis.

## Fizinės savybės

Japonų trumpauodegės taip vadinamos dėl savo trumpų uodegų: jų ilgis svyruoja tarp 5 ir 8 centimetrų. Uodega gali būti riesi, riesta arba laužyta.

Šių kačių kūnas ir kojos raumeningi, letenos ovalios. Galva su aukštais skruostikauliais, akys didelės, elipsės formos. Ausys didelės, stačios. Kailis prigludęs prie kūno, be poplaukio. Plaukas minkštas, labai švelnus.

Šios katės beveik nesišeria. Pripažįstamos visos kailio spalvos, bet labiausiai mėgstamos baltos su keliais juodais ir rausvais lopais katės. Akys gali būti įvairių spalvų.

## Šaltiniai

* Esther J.J. Verhoef-Verhallen. *Kačių enciklopedija*, vert. Danguolė Žalytė. Vilnius: Aktėja, 2002.
Minesota (upė)

**Minesota** () – upė Jungtinėse Amerikos Valstijose, Minesotos valstijoje; Misisipės dešinysis intakas. Išteka iš Didžiųjų Akmenų (*Big Stone*) ežero, telkšančio ties Minesotos ir Pietų Dakotos siena. Pastarąjį ežerą maitina 115 km ilgio Mažosios Minesotos upė, tekanti per Pietų Dakotą. Ištekėjusi iš ežero, Minesota teka tiesiai į pietryčius senslėniu, o už Mankeito pasuka į šiaurės rytus. Įteka į Misisipę tarp Mineapolio ir Sent Polo.

Didžiausi intakai: Pom de Teras, Čipeva (dešinieji), Lak ki Parlis, Jelou Medisinas, Redvudas, Kotonvudas (kairieji).

Upė laivuojama (baržomis gabenamas javų derlius).

Miestai prie Minesotos: Blumingtonas, Bernsvilis, Časka, Montevidėjas, Niu Almas, Iden Preris, Mankeitas.

Upės pavadinimas dakotų kalba (*Watpá Mnísota*) reiškia „apniukusio dangaus upė“.

## Šaltiniai
Preilos ragai

**Preilos ragai** – pora kyšulių Kuršių nerijoje, Neringoje, Kuršių marių pakrantėje tarp Preilos ir Nidos. Sudaro šie ragai:

* Didysis Preilos ragas (koordinatės: ) – yra apie 2 km į šiaurę nuo Bulvikio rago. Ilgis ~740 m, plotis ~2 km.
* Mažasis Preilos ragas (koordinatės: ) – yra apie 1,5 km į šiaurę nuo Didžiojo Preilos rago. Išsikišęs tarp Didžiosios ir Mažosios Preilos įlankų.

Abiejų ragų palvė apaugusi žole, kerpėmis, medžių ir krūmų guotais, vietomis pažliugusi. Vietomis pasitaiko neaukštų smėlio kauburių. Ragų prieigose Kuršių nerijos didysis kopagūbris apsodintas pušimis.

## Šaltiniai
Keturiasdešimties paukščių diena

**Keturiasdešimties paukščių diena** –  kasmet kovo 10 d. Lietuvoje minima diena, simbolizuojanti paukščių parskridimą. Tikima, kad šią dieną jau būna sugrįžę svetur žiemojusių 40 paukščių rūšių. Ši data siejama su masiniu paukščių parskridimu. 

Šiuo metu prisimenami ir Keturiasdešimt Sebastijos kankinių (). Lietuvoje įsigalėjus krikščionybei parskridusių paukščių šventė buvo pervadinta *40 šventų kankinių diena*, IV a. atidavusių gyvybę už krikščionybės išpažinimą. Liturginę ir liaudišką šventę apibendrinus buvo sakoma, kad kankinių garbei atskrenda 40 paukščių.

Dėl žmogaus ūkinės veiklos mažėja natūralių uoksų ir kitų tinkamų vietų paukščių perėjimui, todėl ornitologai kasmet inicijuoja inkilų kėlimo šventes. Nors dėl žmogaus įtakos ir klimato kaitos nuolat pranešama apie nykstančias rūšis, senovės lietuvių suskaičiuotas kovo pradžioje grįžtančių 40 paukščių rūšių kiekis išlieka daugiau ar mažiau teisingas. Liaudies išmintis dažniausiai pateisina šią etnokultūrinę datą. Dėl pastarąjį dešimtmetį švelnesnių žiemų iš Lietuvos neišskrenda žiemoti kai kurios rūšys (pvz., stebimi varnėnų pulkeliai gruodžio mėn. Ventės rage). Vienų paukščių Lietuvoje mažėjant, atskrenda ir pradeda plisti kai kurios pietinės rūšys. Prarastas rūšis pakeičia kitos.

## Tautosakoje

Žmonės tikėdavo, kad jei tą naktį pašąla, stiprios šalnos dar truks 40 parų. Kad būtų geras javų derlius Rytų Lietuvoje buvo paprotys šeimynai iškepti 40 bandelių. Žemaičiai per šią šventę vengdavo kur nors toli nuo namų važiuoti, kad netektų su kaimynais, ar net su saviškiais pyktis. Šiai dienai ir šiai progai nuo seniausių laikų lietuvių tauta yra sukūrusi įvairiausių dainų ir žaidimų, kad būtų pagarbinti parskridę paukščiai.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šiandien 40-ties paukščių diena
* Žurnalas „Žemaičių žemė". Vasario–kovo mėn. šventės
Henry Fuseli

**Johanas Heinrichas Fiuslis** (, 1741−1825 m.) – šveicarų romantinis tapytojas, piešėjas. Persikėlęs į Angliją jis tapo plačiau žinomas vardu **Henris Fuselis** (). 

## Biografija

Johanas Heinrichas Fiuslis gimė 1741 m. vasario 7 d. Ciuriche (Šveicarija). Jis buvo antruoju vaiku iš penkių tapytojo portretisto Johann Caspar Füseli ir Elisabeth Waser šeimoje. Jaunystėje mokėsi teologijos ir 1761 m. įgijo Ulricho Cvinglio idėjų pamokslininko išsilavinimą. J. H. Fiuslis studijavo humanistinę filosofiją, klasikinę filologiją, buvo paveiktas šveicarų mąstytojo Johann Jakob Breitinger minčių, išmoko anglų, prancūzų ir italų kalbų. Jo mentoriumi buvo intelektualas Johann Jakob Bodmer, supažindinęs J. H. Fiuslį su Homero, Dantės, Šekspyro ir Miltono veikalais, Nybelungų saga.

1763 m. J. H. Fiuslis turėjo palikti Ciurichą po to, kai publikavo miesto administraciją pašiepiantį pamfletą. Jis lankėsi Vokietijoje, Anglijoje ir Prancūzijoje, siekė literatūrinės karjeros. 1768 m. buvo paskatintas anglų akademinio dailininko Dž. Reinoldso ir pradėjo tapyti. 1770 m. keliavo į Italiją, studijavo klasikinę ir Mikelandželo skulptūrą, manieristinį meną. Jo draugu Italijoje tapo švedų skulptorius Johan Tobias Sergel. 1780 m. H. Fuselis grįžo į Angliją, kur jo dailininko reputaciją užtvirtino paveikslas „Košmaras“. 

1786−1789 m. H. Fuselis tapė šekspyrinėmis temomis leidėjo John Boydell suplanuotai Šekspyro galerijai Londone. 1788 m. tapo asocijuotu Britanijos meno akademijos nariu, 1790 m. − tikruoju. Po 1790 m. jis sukūrė 47 paveikslų seriją savo suplanuotai Miltono galerijai, tačiau šių kūrinių parodos 1799 ir 1800 m. nesulaukė sėkmės. 1799−1805 m. ir nuo 1810 m. H. Fuselis užėmė tapybos profesoriaus vietą Britanijos meno akademijoje. H. Fuselis 1788 m. buvo vedęs Sophia Rawlins, pora nesusilaukė vaikų. Dailininkas mirė 1825 m. balandžio 16 d. Patnyje, palaidotas Šv. Pauliaus katedroje Londone. Jo dailė paveikė Viljamo Bleiko (1757−1827) kūrybą.

## Darbų galerija


Vaizdas:John Henry Fuseli - The Nightmare.JPG| „Košmaras“ (1781, Detroito meno institutas)
Vaizdas:Henry Fuseli - Dido - Google Art Project.jpg| „Didonė“ (1781, Britų meno centras, Jeilio universitetas)
Vaizdas:John Henry Fuseli - Teiresias Foretells the Future to Odysseus, 1780-1785 - Google Art Project.jpg| „Teiresijas išpranašauja Odisėjui jo ateitį“ (1780-85, piešinys, Albertina, Viena)
Vaizdas:John Henry Fuseli - The Shepherd's Dream, 1786 - Google Art Project.jpg |„Piemens sapnas“ (1786, piešinys, Albertina, Viena)
Vaizdas:Johann Heinrich Füssli 002.jpg| „Belindos sapnas“ (1780−1790, Vankuverio dailės galerija)
Vaizdas:Henry Fuseli - Titania and Bottom - Google Art Project.jpg| „Titanija ir Botomas“ (apie 1790, Teito Britanijos galerija, Londonas)


## Nuorodos

* Vašingtono dailės galerijos informacija 
* H. Fuselis WGA tinklalapyje
* wikiart.org
* Encyclopaedia Britannica
Bonnier

**Bonnier AB** – Švedijos žiniasklaidos įmonių grupė, valdanti 175 įmones 17-oje šalių (2010 m. duom.). Priklauso Bonnier šeimai. Lietuvoje valdo „Verslo žinių“ publikaciją.

## Istorija

Įmonę 1804 m. Kopenhagoje (Danija) įkūrė Gerhard Bonnier, kuomet jis išleido pirmąją savo knyga *Underfulde og sandfærdige kriminalhistorier*. Vėliau Gerhardo sūnūs perkėlė šeimos verslą Švedijon, kur vienas iš sūnų, Albert Bonnier, 1837 m. naujai įsteigė leidyklą. Pirmoji leidyklos išleista knyga buvo „Įrodymai, kad Napoleonas niekuomet neegzistavo“ (). Knygą išspausdino spaustuvė „Nordströmska“.

A. Bonnier sūnus Karl Otto Bonnier pavertė šeimos įmonę viena lyderių Švedijoje. Buvo leidžiami tokių garsių šalies rašytojų kaip August Strindberg, Verner von Heidenstam ir Selma Lagerlöf kūriniai. Vėliau šeimos verslas perėjo K.O.Bonnier sūnums, Tor ir Åke, kuriems valdant 1929 m. buvo įsigyta leidykla „Åhlén och Åkerlund“ (dab. „Bonnier Tidskrifter“) ir įmonės asortimentas išplėstas žurnalais, o galiausiai ir laikraščiais, komiksų knygomis, kino ir televizijos produkcija.

XX a. 5-ajame ir 6-ajame dešimtmečiuose įmonių grupė dar labiau praplėtė savo asortimentą. 1954 m. „Bonnier“ grupės pardavimai siekė 123 mln. kronų, darbuotojų skaičius – 3418, o įstatinis kapitalas – 1 mln. kronų.

## Įmonės aktyvas
„Bonnier“ priklauso šios knygų leidyklos: „Albert Bonniers förlag“, „Wahlström & Widstrand“, „Forum“, „Bonnier Carlsen“ ir kt. bei įvairūs prekiniai ženklai Švedijoje. „Bonnier Tidskrifter“ leidžia žurnalus, tokius kaip „Veckans Affärer“, „Damernas Värld“, „Amelia“, „Sköna Hem“, „Teknikens Värld“, „Resume“, taip pat daugybę kryžiažodžių bei bulvarinį žurnalą „C Mode“. Bendrovei taip pat priklauso šios dukterinės įmonės: TV tinklai TV4 ir C More Entertainment; kino teatrų tinklas SF Bio (40 proc. akcijų dalis) bei kino kompanijos „Svensk Filmindustri“ ir „Sonet Film“; dienraščiai „Dagens Nyheter“, „Expressen“, „Sydsvenskan“ ir „Helsingborgs Dagblad“; verslo dienraštis „Dagens Industri“; ir medicinos žurnalas „Dagens Medicin“.

## Išnašos

## Šaltiniai
* 
* 
*
Pravalo botaninis draustinis

**Pravalo botaninis draustinis** – saugoma gamtos teritorija Lietuvoje, Vilniaus rajono šiaurėje, Kregžlės miške, Asvejos regioninio parko rytuose. Apima Pravalo ežerą ir apyežerę. Rytiniu pakraščiu eina plentas . Skirtas išsaugoti botaniniu požiūriu itin vertingas Pravalo ežero pakrančių ir pelkėtų vietų augalų bendrijas, retų rūšių augalų augavietes. Draustinis įsteigtas 1974 m.

66,3 % draustinio ploto užima miškas: 57,4 % jo sudaro pušynai (skaistšiliai, žaliasamaniai, kerpšiliai, šilabaliai), 23,8 % beržynai, 9,5 % juodalksnynai, 9,3 % eglynai. 25,5 % draustinio užima atviras vanduo, 8,2 % – pelkės. Botaniniame draustinyje auga 378 augalų rūšys (iš jų 34 – samanų). Yra daug retų, saugomų augalų (mažalapė saulašarė, pelkinė laksva, šakotoji ratainytė, plačialapė klumpaitė ir kt.).

## Šaltiniai
Pravalas (Vilniaus r.)

**Pravalas** – ežeras rytų Lietuvoje, Vilniaus rajone, Švenčionių rajono paribyje, 7 km į pietvakarius nuo Pabradės. Telkšo Kregžlės miške, 0,5 km nuo Žeimenos upės, šalia plento . Ilgis šiaurės–pietų kryptimi 0,89 km, plotis iki 0,57 km. Altitudė 114,6 m. Kranto linijos ilgis 2,8 km, ji labai vingiuota. Krantai žemi, daug kur supelkėję, apaugę mišku.

Į Pravalą suteka upokšniai iš gretimų Gaigalio ir Vienavalkšnio ežerų, pietuose išsruvena upokšnis į Žeimeną.

Pravalas patenka į Asvejos regioninį parką, nuo 1974 m. saugomas Pravalo botaniniame draustinyje. Netoli ežero į pietus įsikūręs Sapiegiškių kaimas. Pietinėje pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Expressen

**„Expressen“** – vienas iš dviejų nacionalinių bulvarinių laikraščių Švedijoje, kitas – „Aftonbladet“. Įkurtas 1944 m. Leidžiamas Stokholme, priklauso bendrovei „Bonnier“. Nuo 2005 m. laikosi liberalių pažiūrų, nors 1995 m. pareiškė krypstantis prie nepriklausomos pozicijos. Seseriniai leidiniai – „Kvällsposten“ ir „Göteborgs-Tidningen“.

## Istorija
Pirmasis laikraščio leidimas išėjo 1944 m. lapkričio 16 d. Pagrindinis straipsnis buvo interviu su britų bombonešio, sėkmingai nuskandinusio vokiečių laivą „Tirpitz“, įgulos nariais.

## Tiražas
1998 m. „Expressen“ tiražas siekė 316 000 egz. darbo dienomis ir 396 000 egz. sekmadieniais. 2001 m. tiražas siekė 334 000 egz. 2004 m. – 335 000 egz. 2005 m. darbo dienomis tiražas siekė 339 400 egz. 2010 m. – 270 900 egz.

Dienraščio internetinė svetainė per mėnesį aplankoma 58,1 mln. kartų (2023 m.).

## Šaltiniai
Darija Klišina

**Darija Klišina** (, g. 1991 m. sausio 15 d.) – Rusijos lengvaatletė, šuolininkė į tolį. Pasaulio jaunimo čempionė,  Pasaulio vicečempionė.

## Biografija
Darija Klišina pradėjo sportuoti sulaukus 8-erių m. Ji iš pradžių žaidė tinklinį, paskui išbandė įvairias lengvosios atletikos šakas, o nuo 13-ikos m. atsidėjo šuolio į tolį rungčiai. Darija K. 15-ikos m. iškovojo pirmąją vietą Rusijos jaunimo lengvosios atletikos čempionate. Po to sekė daug pergalių įvairiose varžybose.

## Pasiekimai

## Šaltiniai
Pravalas (Ignalinos r.)

**Pravalas** – ežeras rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, 4,5 km į pietus nuo Ignalinos. Ilgis šiaurės–pietų kryptimi 0,74 km, plotis iki 0,54 km. Altitudė 150,3 m. Yra 0,06 ha salelė. Krantai daugiausia žemi, daug kur supelkėję, rytinis aukštas ir ardomas. Apyežerėje – dirbami laukai, iš vakarų prieina Pavajuonio miškas. Tuoj į šiaurę telkšo Ilgaičio ežeras. Ežeras nenutekantis, priklauso Rudinės upės intako R-1 baseinui (Žeimenos upės baseinas).

Aplinkui ežerą įsikūrę Dindų, Garbūnų ir Papravalės kaimai.

Ežerėvardis *Prãvalas* galimai kilęs nuo žodžio *pravalyti* („kiek išvalyti“) arba perdirbtas iš *pravaras* („kiaurymė pelkėje, praraja“).

## Šaltiniai
Pragalvys

**Pragalvys** – upė šiaurės Lietuvoje, Akmenės rajone; Dabikinės kairysis intakas (Ventos baseinas). Prasideda 8 km į rytus nuo Papilės, prie Baublių kaimo. Teka daugiausia šiaurės vakarų kryptimi, prateka Latveliškių-Agailių, Purvių-Viliošių miškus. Įteka į Dabikinę 7 km nuo jos žiočių, ties Kadagiais (2 km į vakarus nuo Akmenės).

Intakai: Gaižupis, 1 bevardis (dešinieji), 1 bevardis (kairysis).

Upės vaga ištiesinta, 4 m pločio. Vidutinis nuolydis – 166 cm/km. 0,5 km nuo upės žiočių įrengtas 10 ha Kadagių tvenkinys (1976 m.).

Kaimai prie Pragalvio: Klaišiai, Draginiai, Barvydžiai, Kadagiai.

Upėvardis sudarytas iš priesagos *pra-* ir šaknies *galv-*, pastaroji sietina su žodžiu *galvis* („savaime pasidariusi kūdra senos vagos vietoje ar užutėkyje“).

## Šaltiniai
Sidetracked

**„Sidetracked“** – skaitmeninis ir spausdinamas žurnalas, kuriame pateikiami asmeniniai nuotykių ieškotojų pasakojimai. Specializuojasi ekstremalaus turizmo bei ekstremalaus sporto apžvalgoje. Žurnalas nuo 2011 m. buvo leidžiamas skaitmeniniu pavidalu, o 2014 m. pasirodė pirmasis spausdinto žurnalo numeris.

## Ypatybės

Tiek svetainėje nemokamas turinys, tiek spausdinto žurnalo turinys skiriasi. Taip siekiama pritraukti skaitytojus per visuomeninius tinklus. Tai naujosios bangos prabangus žurnalas, kuris labiau primena knygą nei vienadienį žurnalą.

## Nuotykių fondas

Šis leidinys ne tik aprašo, bet ir skatina ekspedicijas. Kasmet įdomiausią pasiūlymą pateikę skaitytojai gali padengti savo kelionių lėšas kitų „Sidetracked“ žurnalo skaitytojų aukų ir ekstremalaus sporto įmonių paramos dėka.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žurnalo svetainė
* Nuotykių fondas
Portlandas (Meinas)

**Portlandas** () – miestas Jungtinių Amerikos Valstijų šiaurės rytuose, Atlanto vandenyno pakrantėje, prie Foro estuarijos; didžiausias Meino valstijos miestas. Mieste gyvena >66 tūkst. gyventojų, su priemiesčiais – 204 tūkst., o metropolinėje teritorijoje – 519,9 tūkst. Yra svarbus jūrų uostas. Žvejyba. Veikia meno, Meino istorijos, vaikų muziejai, simfoninis orkestras, observatorija, katalikų katedra (1854 m.), 3 universitetai. Yra tarptautinis oro uostas. Išlikęs istorinis senamiestis, švyturys.

## Istorija

1623 m. britai Kasko įlankos pakrantėje įkūrė koloniją. 1632 m. ji atkurta ir pavadinta Kasku (*Casco*), o vėliau – Falmutu (*Falmouth*). 1775 m., vykstant revoliucijai, sudegintas. 1786 m. miestas atkurtas ir pavadintas Portlandu (pagal Portlando salą Anglijoje). 1820–1832 m. Portlandas buvo Meino sostine.

### Lietuviai

XX a. pr. buvo svarbus uostas ir lokomotyvų gamybos centras, čia įsikūrė pirmieji lietuviai. 1950 m. Portlande gyveno 143 atvykėliai iš Lietuvos ir 215 Amerikos lietuviai. Įkurtos kelios lietuvių draugijos.


TheOldPort.jpg|Senasis uosto rajonas
Portland headlight 55.jpg|Švyturys
Busy harbor.JPG|Kruizinių laivų prieplauka


## Šaltiniai
Portlandas (reikšmės)

**Portlandas** () gali reikšti:

* Portlandas – miestas JAV, Oregone;
* Portlandas – miestas JAV, Meine;
* Saut Portlandas – miestas JAV, Meine;
* Portlandas – miestas JAV, Indianoje;
* Portlandas – miestas JAV, Teksase;
* Portlandas – miestelis JAV, Konektikute;
* Portlandas – miestelis JAV, Pensilvanijoje;
* Portlandas – miestelis JAV Šiaurės Dakotoje;
* Portlandas – miestelis JAV, Tenesyje;
* Portlandas – miestelis Australijoje, N. P. Velse;
* Portlandas – miestelis Australijoje, Viktorijoje;
* Portlandas – miestelis Naujoje Zelandijoje;
* Portlandas – pusiasalis Anglijoje;
* Portlando parapija – Jamaikos teritorija;
* Portlando fjordas – fjordas Kanadoje, Britų Kolumbijoje;
* Portlando įlanka – Portlando fjordo dalis Kanadoje ir JAV (Aliaskoje);
* Portlando įlanka – įlanka Australijos (Viktorijos) pakrantėje;
* Portlando kyšulys – pietinis Jamaikos taškas.
Jurežerio ežeras

**Jurežerio ežeras** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajone, 4 km į pietvakarius nuo Semeliškių miestelio, Semeliškių–Barbutiškių miškų vakarinėje dalyje. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,27 km, plotis – iki 0,14 km. Altitudė 163,3 m. Krantai daugiausia žemi, pelkėti, tik pietinis krantas aukštas. Ežeras nenutekantis, priklauso Nemuno mažųjų intakų baseinui (Dabintos upės baseinas). Pakrantės pelkėtos, miškingos.

Šalia ežero yra Jurežerio ir Sausaraisčio kaimai. Į šiaurės vakarus eina kelias .

## Šaltiniai
Nečiūnų ežeras

**Nečiūnų ežeras** arba **Neičiūnų ežeras** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajone, 7,5 km į šiaurės rytus nuo Aukštadvario, 4,5 km į pietus nuo Semeliškių, Semeliškių–Barbutiškių miškų pietinėje dalyje, šalia Nečiūnų kaimo. Ežeras priklauso Nemuno intako Strėvos baseinui. Pailgas, telkšo ledyninėje rinoje. Ilgis iš rytų į vakarus 2,9 km, plotis iki 0,36 km. Altitudė 153,9 m. Rytinę ir vakarinę ežero puses jungia siauras sąsiauris. Ežero giliausia vieta (43,5 m) yra vakaruose. Krantai statūs, aukšti, žemi ties sąsiauriu. Pietrytinis ir pietinis krantai miškingi (Nečiūnų miškas).

Į Nečiūnų ežerą įteka Čiekelis (vakaruose), o išteka upelis į Dapų ežerą (rytuose). Pietinėje pakrantėje įsikūrusi dalis Bijūnų kaimo. Prie ežero veikia 3 kaimo turizmo sodybos, yra poilsiavietė.

## Šaltiniai
Faludža

**Faludža** () – miestas vidurio Irake, Anbaro muchafazoje, 70 km į vakarus nuo Bagdado, prie Eufrato upės. Transporto mazgas (plentai į Bagdadą, Ramadį, Hilą). Faludža dar žinoma Irake kaip „mečečių miestas“, nes jų mieste ir apylinkėse yra ~200.

## Istorija

Mesopotamijos civilizacijos laikais čia gyvavo miestas, aramėjiškai vadintas *Pumbedita*, romėnų šaltiniuose – *Pallacottas*, o siriškai – *Pallgutha*. Sasanidų laikais apylinkėse klestėjo miestas, vadintas Peroz Šapūru, Persiapora, Anbaru. Iki 762 m. įkuriant Bagdadą, jis buvo Abasidų sostine. Osmanų laikais Faludža buvo nedidelis pakelės kaimelis, o išaugo po 1947 m., kai Irakas tapo nepriklausomas. Faludža tapo svarbiu transporto mazgu.

Miestas buvo vienu iš nuožmiausių Sadamo Huseino santvarkos rėmėjų. Persijos įlankos karo (1991 m.) metu miestas smarkiai subombarduotas, sugriautas tiltas per Eufratą. Faludža ženkliai nukentėjo ir per Irako karą. 2014 m. sausio 4 d. miestą užėmė Islamo Valstybė.
Gelonai

**Gelonai** – gentis, kuri Herodoto laikais (V a. pr. m. e.) gyveno į šiaurę nuo Skitijos. Pagal Herodoto informaciją, Gelono miestas buvo budynų krašte, o jo pavadinimas neatskiriamas nuo gelonų genties vardo. Herodotas „Istorijoje“ rašo: „Bet kai persai įsiveržė į budynų kraštą, užtiko medinę tvirtovę, iš kurios budynai buvo pasitraukę, ir ją padegė“. Manoma, kad persų sugriautoji tvirtovė ir buvęs Gelono miestas, kuris galimai lokalizuojamas Desnos, kairiojo Dniepro upyne (Bilsko piliakalnis), kartais dar toliau į rytus, Dono ir Volgos tarpupyje. Per jį ėjo prekybos kelias.

Daugelis tyrinėtojų, remdamiesi Herodoto informacija, yra linkę gelonus laikyti helenais (graikais) ar bent jau helenizuota skitų gentimi. Tada atitinkamai manoma, kad Gelono miestas buvo graikų įkurta fraktorija budynų žemėse. Kadangi budynai buvo klajokliai, tarp jų apsigyvenę gelonai lokalizuojami gana dideliame plote. Mat šių vietų archeologinės kultūros esančios vietinių kultūrų, skitų ir graikų importo sintezė.
Sprendžiant iš Herodoto duomenų, atrodytų, kad senovėje gelonai buvo graikai: gelonai kilę iš helenų – išvyti iš pajūrio prekybos vietų, jų šventovės su graikų dievais, apeigos panašios į Dioniso kultą; jų kalba – skitų ir helenų kalbų mišinys.
Simas Karaliūnas ir kiti teigė, kad jie buvo baltai, kuriuos tapatino su gyvatės totemu.

Sprendžiant pagal Juchnovo kultūros pakraštyje esanti Bilsko piliakalnį, kuris galutinai buvo apleistas apie I a. Gali būti, kad prasidėjus aorsų ekspansijai gelonai pasitraukė į šiaurę (dalis budynų vakariau), kur ir yra lokalizuojami Ptolomėjaus, o dar vėliau paminėti ir helespontiečiai. Ir vėlesni senovės istorikai, įskaitant Amianą Marceliną, pateikia žinių apie gelonus ir jų lokalizacijas.

## Nuorodos
* Simas Karaliūnas. Baltų praeitis istoriniuose šaltiniuose I d. 2004, pp. 47-51
Parašiutų sportas

**Parašiutų sportas** –  šuolis su parašiutu iš lėktuvo arba nuo stataus skardžio () ar kito kieto pagrindo (). Dėl žymiai mažesnio aukščio šuoliai nuo kieto pagrindo yra žymiai pavojingesni nei šuoliai iš lėktuvo.

Pirmas sėkmingas šuolis su parašiutu buvo atliktas 1911 m. arba 1912 m. XX a. antrojoje pusėje pripažinta ekstremalaus sporto šaka.

Kariuomenėje parašiutų technologija pradėta naudoti, idant būtų apsisaugota nuo galimų nelaimingų atsitikimų sugedus lėktuvui. Paskui tokiu būdu buvo gabenami kariai į kovos lauką. Ir šiais laikais kariuomenė bei specialiųjų operacijų pajėgos naudoja šią taktiką.

## Šaltiniai
Um Kasras

**Um Kasras** () – miestas pietryčių Irake, Basros muchafazoje, Chaur Abd Alacho estuarijos (netoli Persijos įlankos) pakrantėje, Kuveito pasienyje. Svarbus giliavandenis šalies uostamiestis. Plentu ir geležinkeliu sujungtas su Basra.

## Istorija

Ilgą laiką Um Kasras buvo mažas žvejų kaimas. Po 1958 m. Irako revoliucijos čia įkurdinta karinė jūrų bazė, o 1961 m. – jūrų uostas. Jis tapo vieninteliu šalies giliavandeniu uostu, todėl leido sumažinti krovinių apimtis Šat al Arabo upe, tekančia Irano siena. Um Kasro reikšmė dar labiau išaugo po Irano–Irako karo. Tarp Kuveito ir Irako vykę ginčai dėl Um Kasro aplinkinių vandenų priklausomybės sukėlė Persijos įlankos karą 1991 m. Jo metu uostas buvo subombarduotas. 2003 m. Um Kasras tapo vienu iš pirmųjų Irako karo taikinių.
Žygiavimas

**Žygis** – kelionė pėsčiomis, trunkanti nuo maždaug 10 km iki 100 km ir daugiau. Pavyzdžiui, Lietuvoje 10 km atstumus žygių rengėjai dažniausiai pritaiko ir šeimoms su mažais vaikais, iki 25 km žygis taip pat nereikalauja didelio žygeivių pasiruošimo, o 50 km ir ilgesni žygiai siūlomi veržlaus laisvalaikio mėgėjams, turintiems tam skirtą žygiavimo ar bėgimo avalynę, neperšlampamus ar neperpučiamus drabužius ir pan.

## Sportinis turizmas

Žygiavimas, kaip ekstremalaus turizmo bei ekstremalaus sporto šaka apima kopimą į kalnus (kalnų turiada) ir žygiavimą lygumomis (pėsčiųjų turizmas).

Lietuvoje nuo 1969 m. – buvo rengiamos kalnų turiados, nuo 1972 m. – pėsčiųjų turizmo varžybos Sovietų Sąjungoje. XXI a. pradžioje šių sporto šakų populiarumas neišblėso. Lietuvos žygeivių draugijos ir dabar rengia pėsčiųjų žygius Lietuvoje, įvairias kalnų turijadas buvusiose TSRS respublikose, Himalajuose ir kt.

## Šaltiniai
Laisvasis nardymas

**Laisvasis nardymas** – nardymas be oro arba vienu įkvėpimu. Laisvasis nardymas skirstomas į tikslinį (povandeninė žūklė) ir sportinį. Ekstremalaus sporto varžybų metu siekiama panerti kuo giliau, nuplaukti kuo toliau arba išsilaikyti po vandeniu kuo ilgiau.

## Šaltiniai
Nardymas

**Nardymas** – žmogaus veikla po vandens paviršiumi. Nardant galima atlikti įvarius darbus: remontuoti laivus, ieškoti nuolaužų, atlikti mokslinius jūrų gelmių tyrinėjimus ir filmavimus. Nardymas taip pat yra sporto šaka. Dažnai skiriamas profesionalus nardymas (kai dirbama po vandeniu) ir pramoginis nardymas (kaip hobis).

Neriant į vandenį keičiasi aplinkos slėgis, kadangi žmogaus fiziologija ir anatomija nėra natūraliai pritaikyta tokioms sąlygoms, naudojama speciali nardymo įranga, pvz., akvalangas, kuri prailgina panėrimo gylį bei laiką.

Seniausias nardymo būdas – nardymas sulaikius kvėpavimą. Šį būdą dar ir dabar naudoja perlų, kempinių ir dvigeldžių moliuskų rinkėjai šiltųjų jūrų regionuose.

## Istorija

XV a. vieną pirmųjų nardymo kostiumų sukūrė Leonardas da Vinčis. Kostiumas turėjo kvėpavimo vamzdelį ir plūdę, kurią nuleidus oras patekdavo į kostiumą. Su kostiumu buvo galima nardyti maždaug 10 m gylyje.

Pirmoji įranga, leidusi ilgiau išbūti po vandeniu – nardymo varpai, kurie pradėti naudoti XVI a. Tai buvo paprastos, sunkiais svoriais apkrautos konstrukcijos su ertme, kurios išlaikydavo apverstą padėtį būdamos pilnai užpildytos oru.

Greičiausiai pirmąjį nardymo varpą 1535 m. sukonstravo William Lorraine. 1616 m. Franz Kessler varpą patobulino.

Varpai buvo plačiai naudojami gelbėjimo darbams. 1658 m. Švedijos karalius Gustavas II Adolfas įsakė ištraukti karo laivą Vasa, kuris nuskendo Stokholmo uoste 1628 m. 1663–1665 m. panaudojant varpą sėkmingai buvo iškelta dauguma patrankų.

1687 m. seras Viljamas Filipsas (William Phipps) panaudojo varpą iškeldamas lobį iš nuskendusio ispanų laivo prie Santo Domingo krantų, kurio vertė buvo 200 000 svarų sterlingų.

1691 m. Edmondas Halis patobulino varpą, į kurį oras buvo tiekiamas nuo ant paviršiaus esančių sunkių, pripildytų oru statinių. Tai leido prailginti panėrimo laiką ir varpe įrengti langelį. Kiti patobulinimai leido išbūti po vandeniu iki 4 valandų.

1689 m. Denis Papin teigė, jog nardymo varpe slėgis ir šviežias oras galėtų būti palaikomas naudojant siurblius arba pūtimo įrenginius. Jo idėja buvo įgyvendinta lygiai po 100 metų – anglų inžinierius John Smeaton 1789 m. sukonstravo pirmąjį oro siurblį nardymui.

XIX a. povandeninius tyrimus smarkiai paspartino du veiksniai: mokslo pažanga ir technologijų vystymasis, kai buvo sukurt oro siurbliai, filtrai, reguliatoriai ir pan.

1943 m. pabaigoje pradėjo kurtis nardymo klubai, o  Prancūzijoje, Italijoje, Didžiojoje Britanijoje, Kanadoje bei JAV buvo įsteigtos nacionalinės nardymo organizacijos.

XX a. 8-ojo dešimtmetyje, plintant turizmui, pradėjo sparčiai vystytis nardymo turizmas, skirtas tiesiog „aplankyti“ povandeninį pasaulį.

Šiandien nardymo įranga, būdama lengva ir patogi, tapo prieinama daugeliui.

## Nardymo būdai
Nardymo pobūdis priklauso nuo nardymo įrangos:
* Nardymas su akvalangu;
* Nardymas su oro vamzdeliu.

## Sporto šakos
* Laisvasis nardymas – ekstremali sporto šaka. Nardymas be oro arba vienu įkvėpimu;
* Šuolis į vandenį – ekstremali ir olimpinė sporto šaka. Šokama nuo stačių skardžių arba specialių platformų, lanksčių lentų, naudojami akrobatiniai triukai.

## Šaltiniai
Madtsoiidae

***Madtsoiidae*** – žvynaroplių (*Squamata*) būrio išnykusių gyvačių šeima. Gyveno nuo vėlyvosios kreidos iki pleistoceno periodo, Pietų Amerikoje, Afrikoje, Indijoje, Australijoje ir pietų Europoje.

1961 m. R. Hofsteteris *Madtsoiidae* priskyrė kaip pošeimį smauglinių (*Boidae*) šeimai. Nauji tyrimai ir atradimai leido išskirti į atskira šeimą.

;Klasifikacija

**Gigantophis* Andrews, 1901
***[[Gigantophis garstini]]* Andrews, 1901 (Andrews 1906, Hoffstetter 1961b; Paleogenas, vėlyvasis eocenas; Egiptas, Libija)

**[[Madtsoia]]* Simpson, 1933
***Madtsoia bai* Simpson, 1933 (Paleogenas, ankstyvasis eocenas; Argentina)
***Madtsoia* cf. *M. bai* (Simpson 1935, Hoffstetter 1960; Paleogenas, vėlyvasis paleocenas; Argentina)
***Madtsoia madagascariensis* Hoffstetter, 1961a (Piveteau 1933; Kreida; Madagaskaras)
***Madtsoia* aff. *madagascariensis* (de Broin et al. 1974; Kreida; Nigerija)
***Madtsoia laurasiae* Rage, 1996 (Astibia et al. 1990; Kreida; Ispanija)
***Madtsoia camposi* Rage, 1998 (Paleogenas; Brazilija)

**[[Wonambi]]* Smith, 1976
***Wonambi naracoortensis* Smith, 1976 (Scanlon and Lee 2000, Scanlon 2005; Neogenas, nuo pleistoceno iki plioceno; Australija)
***Wonambi barriei* Scanlon in Scanlon and Lee, 2000 (Neogenas, ankstyvasis miocenas; Australija)

**[[Patagoniophis]]* Albino, 1986
***Patagoniophis parvus* Albino, 1986 (Kreida; Argentina)
***Patagoniophis australiensis* Scanlon, 2005 (Scanlon 1993; Paleogenas, ankstyvasis eocenas; Australija)

**[[Alamitophis]]* Albino, 1986
***Alamitophis argentinus* Albino, 1986 (Kreida; Argentina)
***Alamitophis elongatus* Albino, 1994 (Kreida; Argentina)
***Alamitophis tingamarra* Scanlon, 2005 (Scanlon 1993; Paleogenas, ankstyvasis eocenas; Australija)

**[[Rionegrophis]]* Albino, 1986
***Rionegrophis madtsoioides* Albino, 1986 (Kreida; Argentina)

**[[Yurlunggur]]* Scanlon, 1992
***Yurlunggur camfieldensis* Scanlon, 1992 (Neogenas; Australija)
***Yurlunggur* spp. (Scanlon 2004, 2006; Paleogenas–neogenas, nuo oligoceno iki mioceno; Australia)

**[[Herensugea]]* Rage, 1996
***Herensugea caristiorum* Rage, 1996 (Kreida; Ispanija)

**[[Nanowana]]* Scanlon, 1997
***Nanowana godthelpi* Scanlon, 1997 (Neogenas, nuo ankstyvojo iki vidurinio mioceno; Australija)
***Nanowana schrenki* Scanlon, 1997 (Neogenas, nuo ankstyvojo iki vidurinio mioceno; Australija)

**[[Sanajeh]]* Wilson *et al.*, 2010
***Sanajeh indicus* Wilson *et al.*, 2010 (Kreida; Indija)

**[[Kelyophis]]* Laduke *et al.*, 2010
***Kelyophis hechti* Laduke *et al.*, 2010 (Kreida; Madagaskaras)

**[[Menarana]]* Laduke *et al.*, 2010
***Menarana nosymena* Laduke *et al.*, 2010 (Kreida; Madagaskaras)
* *[[Nidophis]]* Vasile *et al.*, 2013
** *Nidophis insularis* Vasile *et al.*, 2013 (Kreida; Rumunija)

## Šaltiniai
Roskosmos

**Roskosmos** () – Rusijos kosmoso agentūra, įkurta 1992 m. Kosmoso agentūros „Roskosmos“ kosminis uostas yra Baikonuro kosmodromas, kurį Rusija nuomoja iš Kazachstano iki 2050 metų. Iš Baikonuro kosmodromo 2015 metais padaryta daugiausia paleidimų pasaulyje – 18. Rusijoje pastatytas naujas kosmodromas Vostočnyj, jis yra Amūro srityje šalia Ciolkovskio miesto, pirmas paleidimas iš jo sėkmingai atliktas 2016 m. balandžio 28 d. 02:01 UTC: „Sojuz-2.1a“ raketa iškėlė į orbitą tris palydovus – „Lomonosov“, „Aist-2D“ ir „SamSat-218“.

„Roskosmos“ dalyvauja Tarptautinės kosminės stoties projekte („Zvezda“ modulis, „Poisk“ modulis, „Pirs“ modulis, „Rassvet“ modulis, sukūrė ir pakėlė į kosmosą „Zaria“ modulį). Nuo 2011 metų iki 2020 metų „Roskosmos“ buvo vienintelė kosmoso agentūra, kuri pristatė įgulas į TKS ir grąžino jas į Žemę. Tai ji darė „Sojuz-FG“ raketų pagalba paleisdama pilotuojamus erdvėlaivius „Sojuz MS“ (nuo 2016 metų, anksčiau tai buvo „Sojuz TMA“). Be to, krovininiais erdvėlaiviais „Progress“ kosmoso agentūra „Roskosmos“ gabena į TKS maisto, deguonies, vandens, degalų ir kitų krovinių.

Kosmoso agentūra „Roskosmos“ kuria raketas, erdvėlaivius, ruošia kosmonautus Jurijaus Gagarino kosmonautų rengimo centre, į orbitą leidžia palydovus. Palydovų paleidimui „Roskosmos“ naudoja raketas „Proton-M“ (sunkioji raketa, pirmas paleidimas 2001 m.), „Sojuz-2“ (vidutinė raketa, pirmas paleidimas 2004 m., naudojamos trys modifikacijos: „Sojuz-2.1a“, „Sojuz-2.1b“, „Sojuz-2.1v“) ir kitas. „Roskosmos“ vykdo globalinės navigacinės sistemos GLONASS projektą.

## Nuorodos
* Oficiali kosmoso agentūros „Roskosmos“ svetainė
Alethinophidia

***Alethinophidia*** – žvynaroplių (*Squamata*) būrio gyvačių infrabūrys. Infrabūrį sudaro 15 šeimų, 9 pošeimiai ir 316 genčių.

;Šeimos

* Angys (*Viperidae*) Oppel, 1811
** *[[Azemiopinae]]* Liem, Marx and Rabb, 1971
** *[[Causinae]]* Cope, 1859
** Duobagalvės angys (*Crotalinae*) Oppel, 1811
** Tikrosios angys (*Viperinae*) Oppel, 1811
* *[[Aniliidae]]* Stejneger, 1907
* Aspidai (*Elapidae*) F. Boie, 1827
* *[[Atractaspididae]]* Günther, 1858
* *[[Bolyeriidae]]* Hoffstetter, 1946
* *[[Cylindrophiidae]]* Fitzinger, 1843
* Karpotosios gyvatės (*Acrochordidae*) Bonaparte, 1831
* *[[Loxocemidae]]* Cope, 1861
* †*[[Madtsoiidae]]* Hoffstetter, 1961
* †*[[Nigerophiidae]]*
* Nykštukinės koralinės gyvatės (*Anomochilidae*) Cundall, Wallach ir Rossman, 1993
* †*[[Palaeophiidae]]*
* Pitoniniai (*Pythonidae*) Fitzinger, 1826
* Skydauodegės gyvatės (*Uropeltidae*) Müller, 1832
* Smaugliniai (*Boidae*) Gray, 1825
** *[[Boinae]]* Gray, 1825
** *[[Erycinae]]* Bonaparte, 1831
* *[[Tropidophiidae]]* Brongersma, 1951
* *[[Xenopeltidae]]* Bonaparte, 1845
* Žaltiniai (*Colubridae*) Oppel, 1811
** Gėlavandeniai žalčiai (*Homalopsinae*) Günther, 1864
** Žalčiai (*Natricinae*) Bonaparte, 1838
** Lygiadančiai žalčiai (*Xenodontinae*) Cope, 1895

## Šaltiniai
Ekstremalus turizmas

**Ekstremalus turizmas** (*dar kitaip nuotykingos kelionės, nuotykių turizmas*; ) – kelionės artimai susijusios su ekstremaliu sportu ir pavojingų nuotykių ieškojimu. Tai keliavimas į egzotines šalis ar laukinius gamtos kampelius, dalyvavimas įvairiuose žygiuose, sportinio turizmo varžybose. 

Remiantis JAV *Nuotykingų kelionių asociacija*, nuotykių turizmui būdingi šie dėmenys: fizinis aktyvumas, kultūriniai mainai, sąlytis su gamta. 

Ekstremalus sportas ir ekstremalus turizmas apima didžiulius fizinius ir psichologinius iššūkius, o tai savo ruožtu keliauninkams gali sukelti itin pakilią būseną (ekstazė, euforija). Šią būseną sužadina adrenalino, dopamino ir endorfinų antplūdis.

## Varžybos

Ekstremalaus sporto ir ekstremalaus turizmo (sportinio turizmo) varžybos bei lenktynės gali būti tiek vienadienės, tiek daugiadienės. Jos paprastai apima didžiulius atstumus, kartais būna reikalingi ne vienos ekstremalaus sporto šakos įgūdžiai, varžomasi tam tikrų nuotolių maršrutuose, trasose, įveikiamos tam tikros gamtos kliūtys. Keletas sunkiausių varžybų pavyzdžių:

* *„[[Red Bull]]“ Transsibiro lenktynės* () dviračių plento varžybos – trasa besidriekianti nuo Maskvos iki Vladivostoko;
* *Patagonijos ekspedicijos varžybos* () – 10 dienų žygiavimo, kalnų dviračių, kajakų, orientavimosi sporto lenktynės viename iš mažiausiai civilizuotų regionų pasaulyje, Patagonijoje;
* *Keturių dykumų iššūkis* () – daugiadienis ultramaratonų bėgimas dykumų trasomis (Atakamos, Sacharos, Gobio dykumose, *Paskutinėje dykumoje* Antarktidoje) – vieną etapą sudaro 250 km trasa.
* *Atlanto vandenyno irklavimo varžybos*. () – Atlanto vandenyno perkirtimas;
* *„Red Bull“ Alpių iššūkis* () – 1000 km parasparnių ir žygiavimo arba treilo bėgimo (priklausomai nuo atleto pajėgumo) varžybos Alpių kalnuose.

## Šaltiniai
Felicijonas Bortkevičius

**Felicijonas Bortkevičius** (1897 m. birželio 9 d. Raudėnuose, Šiaulių apskrityje, Rusijos imperijoje – 1977 m. spalio 12 d. Melburne, Australijoje) – tarpukario Lietuvos Respublikos Valstybės saugumo policijos viršininkas.

## Biografija
Gimė 1897 m. birželio 9 d. Raudėnų miestelyje, Šiaulių apskr. bajoro šeimoje. Tėvai – Pranas Bortkevičius ir Ieva Klemanskaitė. 1912–1915 m. mokėsi Šiaulių gimnazijoje, baigė 5 klases. 1919 savanoriu stojo į Lietuvos kariuomenę. Mokėsi Karo mokykloje, kurią baigė 1919-12-16. Gavo pėstininko leitenanto laipsnį ir buvo paskirtas į 9-tą pėstininkų pulką. Tarnaudamas F. Bortkevičius buvo jaunesniuoju karininku, pulko komendantu, kuopos vadu, minosvaidžių komandos viršininku. Dalyvavo kovose prieš Lenkijos kariuomenę. 1920 m. buvo patekęs į lenkų nelaisvę, iš kurios po 20 dienų pabėgo. 1921 m. paskirtas Kariuomenės teismo laikinuoju nariu. 1923 m. paskirtas prie Kariuomenės intendantūros. 1923-10-30 išėjo į atsargą.

1924-12-20 Kaune vedė Stefaniją Domaševičiūtę, gydytojo ginekologo ir LSDP (Lietuvos socialdemokratų partijos) įkūrėjo Andriaus Domaševičiaus dukterėčią. Jiems gimė dvi dukros – Danutė Jadvyga 1925-10-09 ir Laimutė Galina 1929-10-21.

1924–1925 Šiaulių gimnazijoje Felicijonas Bortkevičius eksternu išlaikė brandos atestato egzaminus ir 1925 įstojo į Lietuvos universiteto Teisės fakultetą. 1925–1926 dirbo Prekybos departamento Prekybos skyriuje buhalterio padėjėju. Nuo 1926 dirbo Vidaus reikalų ministerijos Kriminalinės policijos politinės policijos skyriaus vyr. valdininku, veliau kvotų skyriaus vedėju. 1934 baigė Vytauto Didžiojo universiteto Teisės fakultetą, 1934-10 – 1935-08 su šeimą gyveno Paryžiuje ir studijavo Paryžiaus universitete Kriminalogijos institute baudžiamąją teisę. Felicijonas Bortkevičius buvo vienas labiausiai išsilavinusių departamento valdininkų.

Pertvarkius Kriminalinę policiją į Valstybės saugumo departamentą, 1936 Felicijonas Bortkevičius buvo paskirtas Valstybės saugumo policijos viršininku. Tarp 1936–1940 keletą kartu laikinai ėjo Valstybės saugumo departamento direktoriaus pareigas. F. Bortkevičius ėjo šias pareigas 1940-06-12 iki 1940-06-15, kai jis, kartu su Lietuvos Respublikos Prezidentų, pasitraukė į vakarus.

1941–1942 jis su šeima gyveno Berlyne, kur dirbo Allianz draudimo įmonėje. 1942–1945 su šeima gyveno Vienoje. Po karo su šeima atsidūrė JAV okupacinėje zonoje Vokietijoje ir 1949 m. emigravo į Australiją. Ten dirbo įvairiuose fabrikuose kol 1961 m. išėjo į pensiją. Mirė Melburne 1977-10-12.

## Įvertinimas
* 1932 – DLK Gedimino ordinu IV laipsnio,
* 1938 – Vytauto Didžiojo ordinu III laipsnio,
* 1938 – Latvijos Respublikos Trijų žvaigždžių ordinu III laipsnio,
* 1939 – Estijos Respublikos Baltosios žvaigždės ordinu III laipsnio.

## Šaltiniai
# Lietuvos Valstybinis Archyvas – Asmens ir Vidaus reikalu ministerijos darbo bylos
# Australijos nacionalinio archyvo asmens ir imigracijos bylos
# Arvydas Anušauskas, Lietuvos Žvalgyba 1918–1940
Stambiažiedė brunfelsija

**Stambiažiedė brunfelsija** (*Brunfelsia grandiflora*) – bulvinių (*Solanaceae*) šeimos augalų rūšis, priklausanti brunfelsijos genčiai, paplitusi Pietų Amerikoje.

Stambiažiedė brunfelsija  turi haliucinogeninių savybių, naudota senovės šamanų ritualuose. Tradicinėje Amazonijos genčių medicinoje taikoma gydyti karščiavimą, reumatą, sifilį, artritą, gyvačių įkandimus. Jos dedama gaminant haliucinogeninį gėrimą ajahuaska. Laboratoriniais tyrimais nustatyta, kad augalo ekstraktas veikia prieš protozoa pirmuonis, sukeliančius leišmaniozę.

Natūralioje aplinkoje stambiažiedės brunfelsijos krūmas yra 2–2,5 m aukščio, apie 2 m skersmens,  jo stiebų žievė ruda, besilukštenanti. Lapai pailgi, ovalios formos su užsmailintais galais, blizgūs, žalios spalvos, iki 30 cm ilgio, pražangaus išsidėstymo. Žiedai vamzdiški, malonaus aromato, žydintys po kelis skėtiniuose žiedynuose šakų galuose. Žiedai kintančios spalvos – per kelias dienas  sugeba pakeisti spalvą nuo sodriai violetinių, mėlynų iki balsvų. Stambiažiedė brunfelsija auginama ir kaip dekoratyvinis augalas.


File:Brunfelsia grandiflora, known as Almost Eden. (11413430354).jpg|Augalo žiedas
File:Brunfelsia grandiflora.jpg|Krūmas


## Šaltiniai

## Nuorodos

* Brunfelsia grandiflora – Manaca
Turniškių hidroelektrinė

**Turniškių hidroelektrinė** – nebaigta 1938 m. pradėta statyti Neries hidroelektrinė (HE) Vilniuje, Turniškėse, sunaikinta Antrojo pasaulinio karo metu.

## Projektas
HE suplanavo tuometinė Vilniaus kraštą valdžiusi lenkų valdžia. Elektrinės statymo priežastys:
* Elektros energijos poreikis Vilniuje. Iki tol Vilnių aprūpinti elektros energija buvo naudojamas kuras, per metus kainavęs .
* Neries potvyniai, 1931 m. ir 1936 m. apsėmę Vilniaus senamiestį.

Pagal projektą HE turėjo būti baigta 1941 m. Numatyta sąmata – . Vandenį planuota pakelti 13-15 m, minimalus planinis galingumas  (). Planuotas užtvankos plotis – 500 m, patvenkus Nerį turėjo susidaryti 563 ha,  tvenkinys. Planuota, kad tvenkinys užlies tarpukariu dešiniajame krante buvusį Turniškių kaimą. Numatyti šliuzai garlaiviams ir sieliams.

## Istorija
HE statybos prasidėjo 1938 m. vasarą. Iki 1939 m. lapkričio išleista , pastatyti keturi namai techniniam personalui (gyveno apie 20-30 žmonių), barakai darbininkams (dirbo apie 600 žmonių), valgykla. Statybvietę saugojo vienuolika sargų. Darbininkams bei kroviniams transportuoti iš Vilniaus nuo Antakalnio buvo nutiesta siaurojo geležinkelio atšaka (5 km). Bėgiai laikinu tiltu driekėsi ir į dešinįjį Neries krantą. Taip pat nutiesta kelio atšaka nuo Nemenčinės plento, elektros linija iš Vilniaus. Statybos sustojo prasidėjus karui bei valdžių kaitai. Statybas, planuotas užbaigti 1943 m., pradėjo stabdyti Susisiekimo ministerija, tuo metu kuravusi ir energetiką. Viena iš priežasčių – pernelyg didelė galia, padidėjęs dėmesys Nemuno hidroelektrinės Birštone projektui.

## Likimas
Užtvanką susprogdino Vermachtas. HE transformatorius panaudotas Grigiškių popieriaus fabriko hidrogeneratoriui, akmens atsargos – Vilniaus gatvėms grįsti. Dabar HE statybos vadovams bei inžinieriams statytuose namuose įkurtos Lietuvos Respublikos Prezidento bei Premjero rezidencijos.

## Šaltiniai
Jordy van de Corput

**Jordy van de Corput** (g. 1989 m. balandžio 25 d. Roterdame) – Nyderlandų futbolininkas, vartininkas.

## Klubinė karjera
Jordy van de Corput futbolo pagrindų sėmėsi Roterdamo „Spartos“, „Feyenoord“ bei FC „Utrecht“ jaunimo akademijose. Profesionalo karjerą vartininkas pradėjo FC „Den Bosch“ ekipoje Olandijoje, po to rungtyniavo FC „Dordrecht“ bei „ASHW“ ekipose, o legionieriaus karjerą pradėjo „Launceston City FC“ klube Australijoje.

## Karjera Lietuvoje
2016 m. žaidė Telšių „Džiugo“ komandoje, kuri dalyvavo Pirmos lygos pirmenybėse. Atstovavo žemaičių ekipą 23 rungtynėse.

Nuo 2017 m. atstovavo FC Pakruojis ekipai, kuri dalyvavo Pirmoje lygoje. 2018 ir 2019 m. tęsė karjerą Pakruojyje.

## Nuorodos
* lietuvosfutbolas.lt
* Transfermarkt
Tomas Rapalavičius

**Tomas Rapalavičius** (g. 1990 m. balandžio 14 d., Telšiuose) – buvęs Lietuvos futbolininkas, centro gynėjas.

## Karjera
### [[FC Šiauliai]]
Profesionalo karjerą pradėjo „Šiaulių“ klube. Nuo 2012 m. žaidė „Šiaulių“ dublerių ekipoje.

2013 m. debiutavo A lygoje.

### [[FC Džiugas Telšiai|„Džiugo“ klubas]]
2016 m. vasario 1 d. FC Šiauliai nutraukė veiklą ir žaidėjas perėjo į FC Džiugas Telšiai. Nuo 2016 m. atstovavo „Džiugo“ klubą. Tuo metu komanda žaidė Pirmoje lygoje.

2019 m. Pirmoje lygoje sužaidė 27 rungtynes ir pasižymėjo vienu įvarčiu. 2019 m. komanda tapo Pirmos lygos nugalėtojais ir iškovojo teisę žaisti A lygoje.

2020 m. sausį pranešta, kad Rapalavičius ir toliau atstovaus „Džiugo“ klubui.

2021 m. žaidėjas nusitraukė raiščius ir praleido likusią sezono dalį. Spėjo sužaisti vos trejas rungtynes A lygoje 2021 m. sezone.

2023 m. sausio 6 d. tapo žinoma, kad žaidėjas ir toliau atstovaus „Džiugo“ klubui.

2023 m. gruodžio 22 d. pranešta, kad futbolininkas ir toliau atstovaus Telšių „Džiugu“.

2024 m. lapkričio mėn. pranešta, kad futbolininkas baigia profesionalo karjerą.
## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės: 
: Ekipa žaidė A lygoje;

## Trenerio karjera
2020 m. įgijo UEFA B trenerio licenciją.

2023 m. sausio mėn. įgijo UEFA A trenerio licenciją.

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
* fcdziugas.lt svetainė
Tomas Vyšniauskas (1988)

**Tomas Vyšniauskas** (g. 1988 m. kovo 7 dieną, Telšiuose) - Lietuvos futbolo žaidėjas, rungtyniaujantis saugo pozicijoje.

## Karjera
Profesionalo karjerą pradėjo Kauno „Atlete“. Žaidė FK Šilutė ekipoje.

Savo laiku Tomas žaidė FBK Kaunas ir tapo Lietuvos čempionu.

Po to sekė grįžimas į FK Šilutė. Teko žaisti FK Tauras Tauragė ekipoje ir FK Atlantas Klaipėda. Buvo grįžęs į Tauragę, o vėliau persikėlė į Klaipėdos Granitą.

Karjerą baigė atstovaudamas gimtojo miesto FC Džiugas Telšiai.

2018 m. žaidė už Džiugas B ekipą LFF II lyga, Vakarų zonos pirmenybėse. Džiugo B garbę gynė 13 rungtynių.

## Pasiekimai
* A lyga: 2007 m.
* LFF taurės laimėtojas: 2008 m.
* LFF supertaurės laimėtojas: 2007 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*transfermarkt.com
*lietuvosfutbolas.lt
*Pirmalyga.lt puslapis apie žaidėją
Adomas Mika (1996)

**Adomas Mika** (g. 1996 m. liepos 25 d.) – Lietuvos futbolininkas, gynėjas.

## Klubinė karjera
### FC Šiauliai
Savo profesionalo karjerą pradėjo Šiauliuose, kur atstovavo Šiaulių klubui. Žaidė pagrindinėje ir dublerių ekipose. 

2013–2015 metais žaidė dublerių komandoje. 

2015 metais A lygoje sužaidė 13 rungtynių, pelnė vieną įvartį, atliko vieną rezultatyvų perdavimą ir buvo gavęs vieną geltoną kortelę.

### „Džiugo“ futbolo klubas
Nuo 2016 m. žaidė FK Džiugas Telšiai ekipoje, kuri rungtyniavo LFF I-oje lygoje. Debiutavo ekipoje rungtynėse su Trakų dubleriais. Jo marškinėliai pažymėti 4 numeriu.

2021 m. „Džiugo“ klubas pateko į A lygą. 2021 m. liepos 30 d. rungtynėse prieš Bangą turėdamas geltoną kortelę dalyvavo susistumdyme su varžovais ir už tai, gavo antrą geltoną kortelę, kuri virto raudona. Tose rungtynėse kapitono raištį dėvėjęs A.Mika buvo priverstas palikti techninę zoną.

Pratęsta sutartis 2022 m. sezonui. 2023 m. sausio 7 d. tapo aišku, kad žaidėjas ir toliau atstovaus Džiugo klubui.

### FK Atmosfera
2024 m. sausio mėn. pranešta, kad žaidėjas atstovaus  Mažeikių „Atmosferai“.

## Statistika
; A lygos statistika

Spalvų reikšmės: 
: Ekipa žaidė A lygoje;

## Išnašos

## Nuorodos
* alyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
* fcdziugas.lt svetainė
Rolandas Leščius

**Rolandas Leščius** (g. 1994 m. rugpjūčio 5 d. Kaišiadoryse) – buvęs Lietuvos futbolininkas, žaidęs saugo pozicijoje. Atstovavo Lietuvai žaisdamas nacionalinėje salės futbolo rinktinėje.

## Klubinė karjera

Futbolą pradėjo žaisti gimtojo miesto komandoje. Tuo metu Kaišiadorių „Baltai“ dalyvavo LFF II-os lygos pirmenybėse. Žaidė puolėjo pozicijoje.

### FC Šiauliai

Nuo 2011 m. atstovavo FC Šiauliai. Saugas tuo metu žaidė dublerių komandoje, o 2013 metais debiutavo A lygos pirmenybėse. 2013 metais A lygoje sužaidė 15 kartų. 2014 metais A lygoje pasirodė 8 kartus. 2015 metais sužaidė 12 rungtynių ir pasižymėjo vieną kartą. 2015 m. kovo 13 d. rungtynėse su FK Žalgiris Vilnius pelnė pirmąjį karjeroje įvartį. Vilkėjo marškinėlius pažymėtus 18 numeriu.

### FK Kražantė (Kelmės FK)
2015 m. rungtyniavo Kelmės FK, per 14 sužaistų rungtynių įmušė vieną įvartį ir atliko 8 rezultatyvius perdavimus. Vilkėjo marškinėlius pažymėtus 14 numeriu.

### FK Džiugas Telšiai
Nuo 2016 m. atstovavo Džiugo klubui, kurio pagrinidinė ekipa rungtyniavo LFF I-oje lygoje. Jo marškinėliai buvo pažymėti 17 numeriu. 2016 m. Pirmoje lygoje sužaidė 28 rungtynes ir pelnė vieną įvartį. 2017 m. vasarą buvo sužaidęs 14 rungtynių ir pelnęs 2 įvarčius.

## Trenerio veikla
Baigęs žaidėjo karjerą liko „Džiugo“ klube, buvo Mariaus Šlutos asistentu iki 2022 m. birželio 13 d.

2023 m. sausio mėn. įgijo UEFA B trenerio licenciją.

## Išnašos