open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jugoslavijos krepšinio taurė

**Jugoslavijos krepšinio taurė** – nuo 1959 iki 2002 m. organizuotas nebeegzistuojančių Jugoslavijos Socialistinės Federacinės Respublikos 
valstybių nacionalinės krepšinio taurės turnyras. 

## Visi Jugoslavijos taurės čempionai
Mino (reikšmės)

Žodžio **Mino** reikšmės:

Mino civilizacija priešheleninė bronzos amžiaus civilizacija Kretoje ir Egėjo jūroje.

Mino pavadinta daugelis su Japonija susijusių vietų:
* Mino (Gifu) – miestas Gifu prefektūroje;
* Mino (Osaka) – miestas Osakos prefektūroje;
* Mino (Tokušima) – miestelis Tokušimos prefektūroje;
* Mino (Kagava) – Kagavos apskrityje buvęs miestelis;
* Mino žemė – senoji Japonijos žemė;
* Mino apskritis (Hiogas) – apskritis Hiogo prefektūroje;
* Mino apskritis (Šimanė) – panaikinta apskritis, priklausiusi Šimanės prefektūrai.

Mino vardu pasivadinęs lietuvių dainininkas Mindaugas Mickevičius.
FK Rodiklis Kaunas

**Kauno „Rodiklis“** – Lietuvos futbolo klubas iš Kauno.

## Istorija

Klubas įkurtas Kaune kitos miesto komandos „Aleksotas“ pagrindu. Komanda 2008 m. sezone žaidė LFF I Lygoje, tačiau pasibaigus sezonui nusprendė trauktis iš lygos ir rungtyniauti tik salės futbolo varžybose.

## Sezonai

|}

### Salės futbolas

Salės futbolo komanda nuo 2005 m. žaidžia Lietuvos salės futbolo aukščiausioje lygoje.
* 2004-05 m. I lyga 2 vieta
* 2005-06 m. aukščiausia lyga 3 vieta
* 2006-07 m. aukščiausia lyga 3 vieta

## Sudėtis (2009-02-20)

## Nuorodos
Mino žemė

**Minas** (, ) – senoji Japonijos žemė, kurios vietoje šiais laikais yra pietinė Gifu prefektūros dalis. Nors senąja žemės sostine buvo miestas, įsikūręs netoli Tarujaus, pagrindiniu pilies miesteliu buvo Gifu. Ilgą laiką tai buvo administracinis vienetas, kuris šiuo metu yra kultūrinis regionas.

## Geografija
Žemė yra geografiniame Japonijos Honšiū salos centre. Minas ribojasi su Ečidzeno, Hidos, Isės, Mikavos, Omio, Ovario ir Šinano žemėmis.

Mino žemė apima šiaurinę Nobi lygumos dalį ir iš karto į šiaurę nuo jos esančias kalnuotas teritorijas. Nuo Ovario žemės pietuose ją skyrė Sakai upė.

## Istorija
VII a. įkurta kaip Japonijos administracinis vienetas. Čia pastatyta pagrindinė žemės šventykla. Žemę tradiciškai sudarė 18 apskričių () ir 131 didesnė gyvenvietė (). Muromačio laikotarpiu (XIV-XVI a.) galingiausia giminė buvo Toki (), kurie valdė žemę kaip gubernatoriai () ir valdė ją iš Tokio miesto.

Sengoku laikotarpiu Mino žemę valdė Oda Nobunaga (šio pagrindinė pilis buvo Nagojoje, gretimoje Ovario žemėje), ir jo įpėdiniai žemę valdė ne tik po Nobunagos mirties, bet ir įsigalėjus Tojotomiui Hidejošiui. 1600 m. Mino žemės vakariniame pakraštyje įvyko žymiausias Japonijos mūšis - Sekigaharos mūšis, kurį laimėjęs Iejasu Tokugava suvienijo Japoniją ir įkūrė Tokugavų dinastiją. Svarbiausi Tokugavų laikų feodaliniai domenai šioje žemėje buvo Ogakis, Gudžio, Kano, Ivamura, Naegis, Takatomis, Imao ir Takasu. 

1871 m. žemė kaip administracinis vienetas panaikinta ir kartu su Hidos žeme sujungta į Gifu prefektūrą. Kaip atskiras kultūrinis regionas išlieka iki dabar. Regionas garsėja tradicinio popieriaus, kalvystės, medžio dirbinių tradicijomis.
Tarybinė teisė

**Tarybinė teisė** - Tarybų Sąjungos valstybės teisė, pamatinė socialistinės teisės šeimos dalis.

## Istorija

Tarybinės teisės ištakos sietinos su TSRS kaip valstybės susikūrimo istorija (po 1917 m. Spalio revoliucijos). Tarybinei teisei buvo būdingi Kontinentinės teisės požymiai, analogiška teisenos tvarka bei teisės metodologija. Pagrindiniai skirtumai - valstybinės bei visuomeninės nuosavybės formų įtvirtinimas, privačios nuosavybės režimo diskriminavimas (saugota ne tokiomis pat normomis kaip pirmos dvi), nacionalinio ūkio reguliavimas, planinės ekonomikos įtvirtinimas bei socialistinis režimas, ūkinės laisvės apribojimai, privačios iniciatyvos veiklos (pvz., spekuliacija, perpardavinėjimas) kriminalizacija, kiti socialistinės teisės požymiai (Marksizmas-leninizmas arba teisės ideologizavimas, Komunistų Partijos primatas teisinės sistemos atžvilgiu, telefoninė teisė ir kiti ypatumai).
Welcome to Hell

**Welcome to Hell** - 1981 metais išleistas debiutinis heavy metal grupės Venom albumas.
## Dainų sąrašas
# "Sons of Satan" - 3:38
# "Welcome to Hell" - 3:15
# "Schizoid" - 3:34
# "Mayhem With Mercy" - 0:58
# "Poison" - 4:33
# "Live Like an Angel (Die Like a Devil)" - 3:59
# "Witching Hour" - 3:40
# "One Thousand Days in Sodom" - 4:36
# "Angel Dust" - 2:43
# "In League With Satan" - 3:35
# "Red Light Fever" - 5:14

Visos dainos sukurtos by Bray/Dunn/Lant

## 2002 metų naujas Castle Music/Sanctuary Records Group studijos leidimas

# "Sons of Satan" - 3:38
# "Welcome to Hell" - 3:15
# "Schizoid" - 3:34
# "Mayhem With Mercy" - 0:58
# "Poison" - 4:33
# "Live Like an Angel (Die Like a Devil)" - 3:59
# "Witching Hour" - 3:40
# "One Thousand Days in Sodom" - 4:36
# "Angel Dust" - 2:43
# "In League With Satan" - 3:35
# "Red Light Fever" - 5:14
# "Angel Dust (Lead Weight version)" - 3:03
# "In League With Satan (7" version)" - 3:31
# "Live Like an Angel (7" version)" - 3:54
# "Bloodlust (7" version)" - 2:59
# "In Nomine Satanas (7" version)" - 3:29
# "Angel Dust (Demo)" - 3:10
# "Raise the Dead (Demo)" - 3:29
# "Red Light Fever (Demo)" - 4:51
# "Welcome to Hell (Demo)" - 4:57
# "Bitch Witch (Outtake)" - 3:08
# "Snots Shit (Outtake)" - 2:06

Visos dainos sukurtos Bray/Dunn/Lant

## Kita
* Black metal grupė Mayhem pasiskolino savo pavadinimą iš dainos "*Mayhem with Mercy*".
Kriminalizacija

**Kriminalizacija** – veikos paskelbimas baudžiamąja, t. y. nusikaltimu.

Kriminalizuoja įstatytų leidėjas arba kitas kompetentingas teisėkūros subjektas (pvz., Bažnyčia kaip savo teisinę sistemą turinti organizacija bei kiti). Kriminalizacija pasireiškia kuriantis valstybėms arba plėtojantis visuomeniniams santykiams, kai būtina užpildyti baudžiamumo spragas įstatyme, kai pavojingos visuomenei veikos apskritai nėra teisės pažeidimai arba tam tikri teisiniai gėriai nepakankami ginami, veikas pripažįstant kaip ne tokias pavojingas ir už jas baudžiant civiline, drausmine ar administracine tvarka.

Kriminalizaciją lydi ir penalizacija – greta veikos įvardijimo kaip nusikalstama už jos padarymą baudžiamajame įstatyme yra nustatoma bausmė. Kai veika įstatymu paskelbiama nebepavojinga, ji yra dekriminalizuojama (dekriminalizacija), jos baudžiamumas yra panaikinamas, už anksčiau padarytas veikas kaltininkai nebėra baudžiami, dekriminalizacijos įstatymui įgavus teisinę galią.
Agos Buriatų autonominė apygarda

**Agos Buriatų autonominė apygarda** () – buvusi Rusijos apygarda Pietų Sibire, Užbaikalės krašte. Administracinis centras – Aginskojė.

## Istorija
Apygarda sudarta 1937 m. rugsėjo 26 d. 2008 m. kovo 1 d. Agos Buriatų autonominę apygardą sujungta su Čitos sritimi į Užbaikalės kraštą.

## Gyventojai
Tautinė sudėtis (2002 m. duomenys):
* buriatai (62,52 %)
* rusai (35,13 %)
* totoriai (0,54 %)
* ukrainiečiai (0,26 %)
* evenkai (0,23 %)

### Didžiausios gyvenvietės
* Aginskojė
* Mogoitujus
* Duldurga
* Novoorlovskas
* Orlovskis

## Geografija
Apygarda išsidėsčiusi pietų Užbaikalėje, kalnuose (aukštis iki 1663 m). Klimatas vidutinių platumų, ryškiai kontinentinis. Vidutinė sausio temperatūra -24&nbsp;°C, liepos 18&nbsp;°C. Kritulių iškrenta ~400 mm per metus. Didžiausios upės – Ononas ir Aga. Žemumose vyrauja stepės, aukščiau 1000 m – maumedžių miškai (dengia trečdalį apygardos ploto).

## Ekonomika
Kalnakasyba, miškininkystė. Ganyklinė gyvulininkystė. Grūdinių kultūrų (kviečių, avižų, miežių) pasėliai.

## Administracinis skirstymas
Agos Buriatų autonominė apygarda administraciškai skirstyta į 3 rajonus:
* Agos rajonas
* Duldurgos rajonas
* Mogoitujaus rajonas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė  
* Buriatai (liet.)
Teisės psichologija

**Teisės psichologija** – taikomosios bei socialinės psichologijos šaka, tirianti psichologinius teisinės sistemos aspektus, jos subjektus, joje veikiančius, sąveikaujančius bei veikiamus asmenis, taikanti psichologijos teorijas, metodus bei žinias.

## Šakos
Pagrindinės teisės psichologijos šakos:
* Kriminalinė psichologija – psichologiniai nusikalstamumo, jo prevencijos, užkardymo, nusikalstamumo struktūros ir jo elementų, taip pat nusikaltimų, kaltininkų, įtariamųjų, teisiamųjų, nuteistųjų tyrimai
* Teisenos arba teismo psichologija – psichologiniai teiseinos (teismo proceso) ir jo dalyvių tyrimai. Teisės psichologas teikia psichologines išvadas, ekspertizes teismui bei kitoms teisenos institucijoms (kaip, pvz., Vaiko teisių apsaugos tarnyba, Įvaikinimo tarnyba bei kt.).

## Literatūra
* Helmut Kury, Joachim Obergfell-Fuchs, Rechtspsychologie, Stuttgart 2005, ISBN 3-17-016932-7.
Higo žemė

**Higas** (肥後国; *Higo no kuni*) – senoji Japonijos žemė, kurios vietoje dabar yra Kumamoto prefektūra. Higas ribojosi su Čikugo, Bungo, Hiūgos, Osumio, ir Sacumos žemėmis.
Black Metal (albumas)

**Black Metal** yra antras grupės Venom albumas. Iš šio albumo taip pat kilęs naujo žanro - „black metal“ pavadinimas. Išleistas 1982 ir laikomas vienu svarbiausiu albumu ekstremaliojo metalo scenoje.

## Dainų sąrašas
# "Black Metal" – 3:40
# "To Hell and Back" – 3:00
# "Buried Alive" – 4:16
# "Raise the Dead" – 2:45
# "Teachers' Pet" – 4:41
# "Leave Me in Hell" –3:33
# "Sacrifice" – 4:27
# "Heavens' on Fire" – 3:40
# "Countess Bathory" – 3:44
# "Don't Burn the Witch" – 3:20
# "At War with Satan" (Introduction) – 2:14

Visos dainos sukurtos Bray/Dunn/Lant

## 2002 m. leidimas
Išleido Castle Music/Sanctuary Records Group.
# "Black Metal" – 3:40
# "To Hell and Back" – 3:00
# "Buried Alive" – 4:16
# "Raise the Dead" – 2:45
# "Teachers' Pet" – 4:41
# "Leave Me in Hell" –3:33
# "Sacrifice" – 4:27
# "Heavens' on Fire" – 3:40
# "Countess Bathory" – 3:44
# "Don't Burn the Witch" – 3:20
# "At War With Satan" (Introduction) – 2:14
# "Bursting Out (60 Min+ version)" - 2:58
# "Black Metal (Radio 1 session)" - 3:08
# "Nightmare (Radio 1 session)" - 3:27
# "Too Loud for the Crowd (Radio 1 session)" - 2:09
# "Bloodlust (Radio 1 session)" - 2:44
# "Die Hard (12" version)" - 3:06
# "Acid Queen (12" version)" - 2:31
# "Bursting Out (12" version)" - 2:59
# "Hound of Hell (Outtake)" - 3:20

Visas dainas sukurtos Bray/Dunn/Lant

## Kita
* Daina "Black Metal" yra žaidimo *[[Tony Hawk's American Wasteland]]* garso takelyje.
* 2005 metais šis albumas išrinktas kaip 68 geriausas Britiškas albumas (Kerrang! skaitytojų).
Teisinis pozityvizmas

**Teisinis pozityvizmas** - teisės filosofijos kryptis; mokymas apie "pozityviai" sukurtą teisę ir jos normas, t. y. įstatymų leidėjui išleidžiant teisės (norminius) aktus. Teisės normos galiojimas, pasak pozityvistų, priklauso nuo jos "pozityvaus" priėmimo, todėl kitos normos - viršpozityvioji teisė - (pvz., prigimtinė teisė, dieviškoji teisė) neturį teisinės galios ir apskritai nėra teisė.

Teisinis pozityvizmas pagrindė teisės kaip įstatymų sampratą, teisės taikymą nusakė kaip veiklą, laikantis priimtų įstatymų, atmetant kokius nors (neteisės, ty. neįstatyminius) principus. Viena iš priešingos pozicijos teisinės minties pasaulyje mokyklų buvo sociologinė teisėtyra, teisinė hermeneutika, pagal kurią teisė, jos aiškinimas ir taikymas turi turėti visuomeninius orientyrus, konkrečias visuomeninės santvarkos sąlygas.

Teisės pozityvistai - Hansas Kelsenas, H . L. A. Hart, vokietis Gustav Radbruchs (teisės etinio normatyvizmo teorijos pradininkas).
Deva (reikšmės)

Žodžių **Dewa**, **Deva** reikšmės:

## Religija

* Deva (hinduizmas) – hinduizmo dievybė arba dievybės;
* Deva (budizmas) – antgamtinių galių turinti būtybė budizme;
* Deva (Naujasis amžius) – dvasių galios arba antgamtinės būtybės.

## Vietovės

* Deva (Rumunija) – miestas Rumunijoje;
* Deva (Indija) – miestelis Uttar Pradešo valstijoje (Indija);
* Devos žemė – senoji Japonijos žemė;
* Deva (upė) – upė šiaurės Ispanijoje;
* Deba – miestelis Ispanijoje, ispaniškai kartais vadinamas *Deva*.

## Kitos reikšmės
* Dewa (muzikos grupė) – indoneziečių roko grupė;
* Deva (muzikos direktorius) – pietų Azijos muzikos direktorius ir kompozitorius;
* Prabhu Deva – pietų Indijos aktorius, šokėjas ir kino filmų direktorius.
Hitačio žemė

**Hitačis** (常陸国; *Hitachi no kuni*) – senoji Japonijos žemė, kurios vietoje šiomis dienomis yra Ibarakio prefektūra. Hitačis ribojosi su Ivaširo, Ivakio, Šimousos ir Šimocukės žemėmis.

Senoji žemės sostinė ir joje buvusi šventykla buvo įsikūrę netoli Išiokos.
Naša Liga 2006–2007 m. sezonas

**2006–2007 m. [[Naša Liga]] sezonas** – pirmasis Serbijos krepšinio lygos sezonas. Iki tol visos pirmenybės vykdavo kaip Jugoslavijos arba Serbijos ir Juodkalnijos čempionatai.

## Reguliarusis sezonas

### Pirmasis etapas (Sinalko Liga)

### Antrasis etapas (Sinalko Superliga)

## Finalinis etapas

*Pastaba: rašomas serijos rezultatas*

### Pusfinaliai

* Vršaco „Hemofarm“ 0 – 2 **[[Belgrado Crvena Zvezda (krepšinio klubas)|Belgrado „Crvena Zvezda“]]**
* Železniko „FMP“ 0 – 2 **[[Belgrado Partizan (krepšinio klubas)|Belgrad „Partizan“]]**

### Finalas
* **[[Belgrado Partizan (krepšinio klubas)|Belgrad „Partizan“]]** 3 – 1 Belgrado „Crvena Zvezda“
Gilvyčių mokykla

**Šiaulių rajono Gilvyčių  mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šiaulių raj., Gilvyčiuose, Mokyklos g. 1, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190059946.

2019 m. išregistruota.

## Direktoriai
*Birutė Banienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Bubių mokykla

**Šiaulių r. Bubių mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Bubiuose (Šiaulių rajonas), Dubysos g. 15, vykdanti ikimokyklinio, pradinio, pagrindinio ir neformaliojo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290059370. Dabar tai Dubysos aukštupio mokyklos skyrius.

## Istorija
1899 m. grafas Dmitrijus Zubovas Bubiuose atidarė ir išlaikė pradinę mokyklą, kurioje nuo 1905 m. buvo dėstoma lietuvių kalba. Kol dar nebuvo pastatytas pastatas, mokykla laikinai veikė mediniame vasarnamyje tarp Bubių ir Mirskiškės. Pastate įrengus du kambarius, mokykla persikėlė į nebaigtą statyti namą, kurio palangės buvo aukštos, kad mokiniai nesižvalgytų pro langus. 1918 m. mokykla tapo valstybine pradžios mokykla, 1920 m. perkelta į buvusios pieninės patalpas, 1924 m. įsikūrė buvusioje grafo D. Zubovo arklių keitimo stotyje.

1949 m. mokykla tapo septynmete, 1962 m. aštuonmete, 1967 m. įsikūrė naujuose pastatuose. 1986 m. tapo devynmete mokykla, duris atvėrė erdvus trijų aukštų mokyklos priestatas. 1987 m. mokyklą imta vadinti nepilna vidurine, 1999 m. tapo dešimtmete pagrindine mokykla. 2005 m. prie mokyklos prijungtas Bubių darželis "Saulutė".  

Nuo 2002 m. mokykla – pagrindinių mokyklų asociacijų narė. 2019 m. mokykla paminėjo 120 metų jubiliejų.

2020 m. prijungta prie Dubysos aukštupio mokyklos kaip jos skyrius.

## Direktoriai

* 1946 m. P. Biliūnas
* 1951 m. K. Banitauskas
* 1966 m. V. Kalpokas
* 1976 m. A. Milvidienė
* 1991 m. G. Sinickas
* 1997 m. Reimundas Varapickas
* 2018 m. Vaidas Bacys

## Šaltiniai

## Literatūra
* Bubių pagrindinė mokykla. - Radviliškis: Litera, 2009. - 134 p.: iliustr. - ISBN 978-9955-928-49-2
Dirvonėnų mokykla-daugiafunkcis centras

**Šiaulių rajono Dirvonėnų mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Dirvonėnuose (Šiaulių raj.), J. Ruzgio g. 1, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190057895.

## Istorija

2018 m. rugsėjo 1 d. Dirvonėnų mokykla-daugiafunkcis centras prijungtas prie Kuršėnų Stasio Anglickio mokyklos. 2018 m. spalio 9 d. skyrius išregistruotas.

## Direktoriai
* R. Eigirdas (1949-1951)
* A. Žagrakalys (1951-1953)
* Vaclovas Keliuotis (1953-1992)
* Raimundas Keliuotis (nuo 1992)

## Mokytojai
* Juozas Ruzgis (1940-1980), poetas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Hitačis

Žodžio **Hitachi** (**Hitačis**) reikšmės:
* Hitačis (miestas) – miestas Ibarakio prefektūroje, Japonijoje;
* Hitačio žemė – senoji Japonijos žemė;
* Princas Hitašis ir Princesė Hitači, Imperatoriškosios šeimos nariai;
* Hitachi (traukinys) – elektriniai traukiniai Melburne, Australijoje.

Kompanijos ir organizacijos, pasivadinusios **Hitachi**:
* Hitachi, Ltd. – elektros gamybos, elektronikos ir inžinerijos kompanijų grupė;
* Hitachi Works – seniausias Hitachi grupės narys;
* Hitachi Maxell Ltd., dažniau žinoma kaip **Maxell**, atskira elektronikos kompanija Japonijoje;
* The Hitachi Foundation.
Hidakos žemė

**Hidaka** (日高国; *Hidaka no kuni*) – trumpai egzistavusi Japonijos žemė, kurios vietoje dabar yra Hidakos subprefektūra.

## Istorija
* 1869 m. rugpjūčio 15 d. įkurta Hidakos žemė su 7 jai priklausančiomis apskritimis.
* 1872 m. čia gyveno 6 574 gyventojai.
* 1882 m. žemė panaikinta. Ją, kaip ir kitas Hokaidui priklausiusias žemes, vėliau pakeitė subprefektūros.

## Hidakai priklausiusios apskritys
* Saru apskritis (沙流郡)
* Nijikapu apskritis (新冠郡)
* Šidzunajaus apskritis (静内郡)
* Micuišio apskritis (三石郡)
* Urakavos apskritis (浦河郡)
* Samanio apskritis (様似郡)
* Horoidzumio apskritis (幌泉郡)
Hidaka (reikšmės)

**Hidaka** pavadintos šios vietos Japonijoje:
* Hidaka (miestas) – miestas Saitamos prefektūroje;
* Hidaka (Hokaidas) – miestelis Hidakos subprefektūroje, Hokaido prefektūroje;
* Hidaka (Vakajama) – miestelis Vakajamos prefektūroje;
* Hidaka (Kočis) – kaimas Kočio prefektūroje;
* Hidaka (Hiogas) – Hiogo prefektūrai priklausęs miestelis;
* Hidakos žemė – senoji Japonijos žemė.

Hidaka taip pat yra ir japoniška pavardė.
* Noriko Hidaka – anime seiyu ir J-pop atlikėjas.
Drąsučių mokykla

**Šiaulių rajono Drąsučių mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šiaulių raj., Drąsučiuose, Melioratorių g. 17, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190059565.

## Istorija

Drąsučių pagrindinė mokykla yra 4&nbsp;km nuo Kuršėnų miesto, Drąsučių gyvenvietėje, kuri anksčiau vadinosi Kuršėnų geležinkelio stotis. Pirmoji lietuviška mokykla buvo įsteigta 1910 m. vietinės dvarininkės S. Laucevičienės dvare, daugiau kaip 1 km nuo dabartinės mokyklos. Pirmojo pasaulinio karo metais mokymas nebuvo sistemingas. 1924–1930 m. Kuršėnų valsčiaus vadovai samdė patalpas mokyklai pas gyventojus V. Jašinskį, M. Juodeikiną, A. Melenį. Bet gyvenvietė plėtėsi, mokinių skaičius didėjo, todėl mokytojai ir tėvai kreipėsi į Kuršėnų viršaitį, prašydami skirti lėšų pradinės mokyklos statybai.

1934 m. pavasarį Kuršėnų geležinkelio stoties gyvenvietėje pradėta statyti mokykla, o 1935 m. rugsėjį joje buvo švenčiamos įkurtuvės. Ši tipinė Kuršėnų geležinkelio stoties pradinė raudonų plytų mokykla buvo patogi mokytojams ir mokiniams. Pirmame aukšte buvo įrengtos trys klasės. Dvi klases skyrė judama siena, kurią nustūmus pasidarydavo 80 m² salė. Buvo įrengtas mokytojų kambarys, rūbinė, koridorius, o antrame aukšte - butai mokytojams. Mokykla tuo metu buvo vienintelė gyvenvietėje apšildoma židiniu.

Antrojo pasaulinio karo metu mokykla buvo tapusi karo ligonine, buvo išdaužyti mokyklos langai, durys, sudegintas kuras. Nuo 1945 m. mokykla pavadinta Kuršėnų miesto antrąja pradine mokykla, 1949 m. reorganizuota į Drąsučių septynmetę mokyklą, o nuo 1959 m. mokykloje pradėtas jaunimo vakarinis mokymas. 1962 m. Drąsučių septynmetė mokykla reorganizuota į aštuonmetę. Mokinių skaičius didėjo, todėl 1963 m. buvo suprojektuotas mokyklos priestatas. Jame 1964 m. atvėrė duris 8 erdvios klasės, mokytojų kambarys, kabinetas direktoriui ir pavaduotojui, pionierių kambarys.

1968 m. mokykloje įkurtas kraštotyros muziejus, jo įkūrėja istorijos mokytoja Janina Joniškienė, vėliau darbavosi mokytoja Ona Girinskienė. Mokyklai tapus dešimtmete dėl patalpų stokos, muziejų teko likviduoti, tačiau eksponatai paskirstyti į dalykinius kabinetus. Daugiausia eksponatų technologijų, istorijos, kabinetuose ir dalis bibliotekoje bei skaitykloje. 1987 m. mokykla tapo Drąsučių devynmete mokykla, 1993 m. Drąsučių pagrindine mokykla, o nuo 1999 m. Drąsučių pagrindinė mokykla su 10 klasių.

## Direktoriai
*1949 m. Janina Joniškienė;
*1953 m. Liudas Joniškis;
*1971 m. Genovaitė Vitkauskienė;
*1981 m. Danutė Petkienė.
*2016 m. Auksė Rasilavičienė

## Žymūs mokiniai
*Zita Katkienė-Aukščionytė – žurnalistė;
*Aušrinė Gumuliauskienė-Joniškytė - Šiaulių universiteto Edukologijos fakulteto dekanė docentė.

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Akoitas

**Akoitas** graikų ir romėnų mitologije buvo trijų personažų vardas.
*Vairininkas padėjęs Dionisui (Bachui). Būdamas jaunuolis Dionisas buvo nepaprastai patrauklus. Vieną kartą užsimaskavęs kaip mirtingasis laive, jūreiviai mėginę jį pagrobti savo seksualiniems malonumams. Dionisas prašė jų būdamas berniuku, kad šie jį nugabentų į Nakso salą, jo tėvynę, tačiau šie pažado neištesėjo ir dievas parodė savo galią. Dionisas gailestingai pavertė juos į delfinus, išskyrus kapitoną, Akoitą, kuris atpažino dievą ir mėgino sulaikyti jūreivius. Akoitą jis apdovanojo, padarė jį Nakso salos žyniu.
*Laokoonto Trojos žynio tėvas.
*Enuandro ginklanešys, vėliau Enuardo sūnaus Palanto draugas ir palydovas.

## Literatūra
Kuršėnų Stasio Anglickio progimnazija

**Kuršėnų Stasio Anglickio progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šiaulių raj., Kuršėnuose, Kapų g. 9, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190057176.

## Istorija

1796 m. Kuršėnuose įsteigta pirmoji parapinė mokykla. 1912 m. pastatyta mūrinė pradinė mokykla, kurioje mokėsi apie 80 mokinių. 1940 m. Kuršėnuose įsteigta progimnazija, gimnazijos pirmtakė. Joje mokėsi apie 400 mokinių. 1944 m. Kuršėnų progimnazija reorganizuota į Kuršėnų gimnaziją. Mokykla dirbo dviem pamainomis. Nuo 1944-1945 mokslo metų veikė klasės dėstomąja rusų kalba. 1952 m. mokytojo ir poeto Stasio Anglickio iniciatyva pradėta statyti tipinė 960 vietų vidurinė mokykla. Naujoji mokykla atidaryta 1955 m. Tai buvo viena iš pirmųjų tokio tipo Lietuvos mokyklų. 1959-1974 m. Kuršėnuose kaip savarankiška įstaiga veikė ir pradinė mokykla, o vidurinėje mokykloje nebuvo pradinių klasių. 2002 m. mokykla jos įkūrėjo garbei pavadinta Kuršėnų Stasio Anglickio pagrindinė mokykla.

## Direktoriai

Progimnazijos direktoriais dirbo Taškūnas, H. Mejeris, J. Slesoraitis, Jurgis Gūžys, Genovaitė Vitkauskienė, Rima Raščikienė, Danutė Lotiukienė

*Auksė Rasilavičienė.

## Žymūs mokytojai
*Birutė Ona Boreišienė
*Daiva Miliauskienė
*Marius Pilipavičius
*

## Žymūs mokiniai
* Rima Baškienė, Seimo narė
* Konstantinas Jakovlevas-Mateckis, architektas
* Virgilijus Monsevičius, entomologas
* Jonas Novogreckis, Šiaulių rajono vicemeras
* Vacys Reimeris, poetas
* Albertas Zmaila, aktorius

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Akontijas

**Akontijas** graikų mitologijoje - gražus jaunuolis iš Kejo (Keos) salos. Atvykęs į Delo salos Artemidei skirtą šventę jis pamatė ir pamilo Kadipę, atėnietę. Jai esant Artemidės šventykloje Akontijas tikėdamasis, kad priesaika išsipildys, metė obuolį prie kojų. Ant obuolio buvo užrašyta „Aš prisiekiu Artemide, aš ištekėsiu už Akontijo“. Ji paėmusi ir garsiai perskaičiusi žinutę numetė obuolį šalin. Akontijas grįžo namo nuliūdęs. Kadipės tėvas mėgino ištekinti dukrą, tačiau ji prieš vestuves vis susirgdavo. Nuėjus pas Delfų orakulą jam buvo pasakyta, kad taip deivė Artemidė keršija Kadipei už priesaikos nesilaikymą. Kadipė pasipasakojo visą istoriją ir tėvai ją išleido už Akontijo.
Aginskojė

**Aginskojė** (, ) – miesto tipo gyvenvietė Rusijoje, Sibire, Užbaikalės krašte, prie Agos upės. Buvusios Agos Buriatų autonominės apygardos sostinė. Maisto pramonė. Keliai į Borzją, Čitą.

## Istorija

Aginskojė įkurta 1811 m. Iki 2008 m. buvo Agos Buriatų autonominės apygardos sostinė.

## Šaltiniai
Agrachano pusiasalis

**Agrachano pusiasalis** () yra Rusijoje, Dagestane, vakarinėje Kaspijos jūros pakrantėje. Pusiasalis žemas, sudarytas daugiausiai iš smėlio, sunešto Tereko upės. Ilgis 50 km. Išsikišęs šiaurės rytų kryptimi, užsibaigia Čečenės sala. Nuo žemyno skiria Agrachano įlanka. Vyrauja pusdykumių augalija. Pusiasalyje yra Lopatino gyvenvietė.

## Šaltiniai
Ginkūnų Sofijos ir Vladimiro Zubovų progimnazija

**Šiaulių rajono Ginkūnų Sofijos ir Vladimiro Zubovų progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šiaulių rajone, Ginkūnuose, Aušros g. 2, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190061064.

Mokyklos devizas „Garbė, sąžinė, meilė Tėvynei“.

## Istorija

1896 m. savo rūmų rūsyje grafai Vladimiras ir Sofija Zubovai įkūrė slaptą lietuvišką pradinę mokyklą, dalį savo pajamų skyrė vietos jaunimui mokyti. Mokyklą lankė vyresni kumečių vaikai. Nuo 1900 m. ji tapo oficialia, dėstomąja rusų kalba. 1901–1902 m. pastatytas mūrinis mokyklos pastatas. 1902 m. mokykla perkelta į specialiai jai pastatytą pastatą; nuo 1905 m. veikė oficialiai.

1922 m. įvestas keturių skyrių pradinis mokymas. 1933 m. mokyklai suteiktas Sofijos ir Vladimiro Zubovų vardas. 1953 m. mokykla tapo septynmete, 1961 m. pertvarkyta į aštuonmetę, 1976 m. pastatytas mokyklos priestatas. 1985 m. įkurtas mokyklos muziejus. 1988 m. mokykla reorganizuota į devynmetę, 1989 m. mokyklai grąžintas Sofijos ir Vladimiro Zubovų vardas, nuo 1993 m. tai Sofijos ir Vladimiro Zubovų pagrindinė mokykla. 2001 m. atlikta mokyklos pastato renovacija. Vėliau mokykla tapo progimnazija.

## Direktoriai
* Alvydas Lunskis
* Daiva Jagminienė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Akrisijas

**Akrisijas** graikų mitologijoje – Argo karalius, Abo (Abanto) ir Aglajos sūnus, Linkėjo ir Hipermnestros anūkas. Turėjo brolį dvynį Proitą (Proetą), su kuriuo, esą, dar motinos įsčiose nesutarė. Aksisijus Proitą išvijo, bet uošvis jį privertė pasidalyti valdžia su broliu. Akrisijus gavo valdyti Argą, o Proitas – Tirintą.

Pagal pranašystę, Aksirijus turėjo žūti nuo anūko rankos, todėl kai jo dukra  Danaja subrendo, Akrisijus uždarė ją į bronzinį bokštą. Kai gimė Dzeuso ir Danajės sūnus Persėjas, Akrisijas uždarė anūką į skrynią ir įmetė į jūrą. Skrynia pasiekė krantą, bangos jį atplukdė į Serifo salą. Ten skrynią pagavo Diktis, jis paėmė ir augino Persėją. Persėjas užaugo, tapo didvyriu įveikęs Medūzą ir išlaisvinęs Andromedą.

Vėliau Persėjas grįžo į Argą ir ėmė ieškoti tėvo. Išsigandęs Akrisijas atsiminė pranašystę ir paliko Argą, išvyko į pelasgų žemę. Larisos karalius Teutamidas kaip tik rengė gimnastikos žaidynes savo mirusiam tėvui paminėti. Persėjas atvyko čia, norėdamas dalyvauti rungtynėse. Kai jis penkiakovės metu metė diską, netikėtai pataikė Akristijui į koją ir taip smarkiai, kad tas čia pat krito negyvas. Dabar didvyris suprato, kad pranašystė išsipildė ir palaidojo Akrisiją už miesto. Po senelio mirties jis galėjo grįžti į Argo sostą, bet manė, kad nuodėmė paveldėti sostą iš to, kas mirė nuo tavo rankos. Todėl jis išvyko į Tirintą, kur tada karaliavo Akrisijo brolio Proito sūnus Megapentas. Su juo Persėjas pasikeitė sostais, tokiu būdu Megapentas tapo Argo karaliumi, o Persėjas karaliavo Tirinte. Jis aptvėrė siena Mikėnus ir Midėją.
Agryzas

**Agryzas** (, ) – miestas Rusijoje, Tatarstano šiaurėje, apsuptas Udmurtijos, prie Agryzkos upės (Ižo intakas). Rajono centras. Statybinių medžiagų, maisto pramonė. Geležinkelio mazgas (geležinkeliai į Kazanę, Iževską, Jekaterinburgą).

## Istorija

Agryzas minimas nuo 1646 m. Miesto statusas suteiktas 1938 m.

## Šaltiniai
Lopolitas

**Lopolitas** – didelė magminė intruzija. Šio kūno forma primena taurę ar įgaubtą grybą. Pirmą kartą terminas panaudotas Frank Fitch Grout XX a. pradžioje, aprašant darinius Minesotojo ir Ontario. Tipinės lopolitą sudarančios uolienos – ultramafinės ir mafinės magminės uolienos.
Didžiausi lopolitai yra Bušveldo intruzija, Sudbury kompleksas, Skaergaard kompleksas ir kiti.
Gomantlaukis

**Gomantlaukis** – kaimas centrinėje Rietavo savivaldybės dalyje, pusiaukelėje nuo Rietavo iki Tverų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ryugyong viešbutis

**Ryugyong viešbutis** () – nebaigtas statyti dangoraižis Šiaurės Korėjos sostinėje Pchenjane. 105 aukštų 330 metrų aukščio pastatas pradėtas statyti 1987 m. ir turėjo tapti aukščiausiu bei didžiausiu pagal plotą viešbučiu pasaulyje. Pritrūkus lėšų statyba sustojo 1992 m.

1992 m. dangoraižis pasiekė savo projektinį aukštį ir buvo užbaigta išorinė pastato konstrukcija, tačiau langai nepradėti dėti. 2008 m. darbai buvo atnaujinti ir vėl sustojo 2011 m., per tą laiką pastatas buvo įstiklintas. 2018 m. vienoje pusėje sumontuotas LED ekranas, kuris naudojamas animacijai ir filmų scenoms rodyti. Dėl to, kad pastatas tiek laiko yra neužbaigiamas jis pašaipiai vadinamas „Blogiausiu pasaulio pastatu“ ir „Pasmerktuoju viešbučiu“.

Dangoraižio aukštis – 330 m, tai jį daro aiškiai išsiskiriančiu Pchenjano miesto panoramoje simboliu. Jis yra ir aukščiausias Šiaurės Korėjos statinys. Sprendimas statyti didelį viešbutį buvo Šaltojo karo laikų reakcija į 1986 m. Pietų Korėjos bendrovės „SsangYong Group“ pastatytą aukščiausią pasaulyje viešbutį „Westin Stamford“ Singapūre. Pagal pirminį planą Ryugyong statyba turėjo būti baigta iki 1989 m. XIII Pasaulio studentų ir jaunimo festivalio. Ryugyong turėjo tapti aukščiausiu pasaulio viešbučiu. Po to viešbutis planuotas atidaryti 1992 m. prezidento Kim Ir Seno gimtadienio proga, tačiau dėl ekonominės krizės ir bado statybos ilgam sustojo.

2008 m. pastatas vėl pradėtas statyti. Šįkart pastatas buvo numatytas atidaryti 2013 m. 2 ketv., tačiau dėl ekonominės krizės ir naujos branduolinių ginklų programos atidarymas vėl buvo atidėtas.

## Išnašos

## Šaltiniai
* http://www.faktas.lt/pasaulis/viesbutis-siaures-korejoje
Daika

**Daika** – intrūzinių magminių uolienų kūnas. Tai plokštės formos kūnas, kurio storis daug mažesnis už ilgį ir plotį. Pavadinimas kilo iš škotų kalbos *dyke* ar *dike*, reiškiančio sieną ar akmenų užtvarą. Daikos susidaro magmai skverbiantis per žemės plutos plyšius. Daikos būna pavienės, taip pat pasitaiko ir didelės sankaupos.

Didžiausia daika pasaulyje – Didžioji daika, Zimbabvėje.
Valgomoji austrė

**[[Valgomoji austrė]]** () – austrių šeimos rūšis. Paplitusi Atlanto vandenyne ir Viduržemio jūroje. Užauga iki 10 cm ilgio. Forma beveik apvali. Gyvena upių žiotyse. Grublėta kriauklė sudaryta iš dviejų geldelių: plokščiosios, nukreiptos aukštyn ir išgaubtosios, kuri būna prisitvirtinusi prie kokio nors kieto paviršiaus (akmens, kitos austrės). Austrės būna 8-10 cm dydžio, senesnio amžiaus kartais pasiekia 20 cm.

Ši austrių rūšis yra valgoma ir laikoma delikatesu. Kai kuriose šalyse (Italijoje, Prancūzijoje, Nyderlandų karalystėje, Anglijoje, JAV) auginamos dirbtiniu būdu. Austrės valgomos gyvos, taip kaip jas valgė dar akmens amžiaus žmonės (jų geldelės randamos akmens amžiaus stovyklose). Dirbtiniu būdu auginti pradėtos dar romėnų laikais, 150 m. pr. m. e.
Metal Black

***Metal Black*** yra black metal veteranų Venom 2006 išleistas albumas. Albumo pavadinimas yra sukeisti 1982 metų albumo Black Metal (vieno geriausiai žinomo Venom albumo) pavadinimo žodžiai (šioks toks žodžių žaismas).

## Dainų sąrašas
# "Antechrist" – 3:28
# "Burn in Hell" – 2:57
# "House of Pain" – 5:05
# "Death & Dying" – 3:52
# "Regé Satanas" – 3:45
# "Darkest Realm" – 3:12
# "A Good Day to Die" – 3:42
# "Assassin" – 4:45
# "Lucifer Rising" – 4:23
# "Blessed Dead" – 4:43
# "Hours of Darkness" – 4:15
# "Sleep When I'm Dead" – 3:53
# "Maleficarvm" – 6:04
# "Metal Black" – 3:11
Raudonkrūtinis

**Jonas Vaitkus-Raudonkrūtinis** (tikr. **Jonas Vaitkus**, m. 1852 m. Tauragėje) – pusiau legendinis žemaičių plėšikas, veikęs XIX a. viduryje Žemaitijoje ir Prūsijoje. Duomenys apie Raudonkrūtinio veiklą yra prieštaringi, datos nesutampa. Spėjama, kad prisidengę Raudonkrūtinio vardu galėjo plėšikauti paskiri asmenys. Oficialus Kauno gubernijos laikraštis „Kovenskije gubernskije vedomosti“ tokio plėšiko ir jam įvykdytos bausmės nemini, nors turėjęs būti žinomas, tačiau žmonių atmintyje pasakojimai apie Raudonkrūtinį yra išlikę. Tikrai žinoma, kad lankėsi Prūsijoje. Pravardė kilo nuo nešiotos raudonos liemenės.

## Biografija
Gimė baudžiauninkų šeimoje Žemaitijoje, ėjo baudžiavą, dvarininko ne kartą buvo mušamas, neiškentęs prievartos pabėgo į Prūsiją. Iš čia grįžo atgal į Žemaitiją ir buvusį poną apiplėšė. Sudarė būrį iš 400 vyrų, kuris plėšdavo dvarus, vėliau juos padegdavo. Dvarininkų nežudydavo, tik mušdavo, primindamas, kad ir ponų plaktiems baudžiauninkams skaudėdavę. Dėl savo veiklos vertintinas kaip pirmasis „svieto lygintojas“, Tado Blindos pirmtakas.

Amžininkas Aleksandras Fromas-Gužutis teigia, kad Raudonkrūtinis su bendrais, tarp kurių būta plėšikų Apynėlio ir Čečaro, 1846–1854 m. Raseinių paviete apie Tauragę, Gaurę, Batakius, Eržvilką plėšdavo mažesnius dvarus ir viensėdžius. Bendrai charakterizuojami kaip nusikaltėliai, tačiau pats Raudonkrūtinis neįvertinamas.

Duomenys apie veiklą Prūsijoje prieštaringi. Amžininkas Fridrichas Kuršaitis teigia, kad čia taip pat plėšęs dvarus, jo vadovaujamas 80–100 vyrų būrys veikęs pasienio su Rusija srityse, dažnai pereidavęs iš vienos valstybės į kitą. Vėlesniuose, praėjus 30 metų po įvykių, Martyno Jankaus surinktuose žmonių atsiminimuose teigiama, kad neplėšęs, tik slapstęsis nuo caro žandarų. Vis dėlto Prūsijos karalystės valdžia buvo sudariusi 180 kareivių būrį, kuris turėjo sugauti Raudonkrūtinį, buvo pažadėta premija už sugavimą.

Susirgęs vėl pasislėpė Prūsijoje, kur buvo sugautas ir išduotas Rusijai. Kitur teigiama, kad sugautas Rusijoje. Bausmė buvusi 9000 smūgių lazda, įvykdyta Tauragėje 1852 m. gruodžio 22 d. Nuo jos ir mirė.

## Literatūrinis herojus

Poetas Butkų Juzė yra parašęs pjesę „Raudonkrūtinis“. 1929 m. San Paule rašytojas Viktoras Kropas išleido romaną „Raudonkrūtinis“, kur pagrindinis veikėjas įgijo kaubojaus bruožų.

## Šaltiniai

* Bulota, J. Raudonkrūtinis. Mokslas ir Gyvenimas, Nr. 10, 1974. p.46-48.
Naisių mokykla

**Šiaulių rajono Naisių mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Naisiuose (Šiaulių raj.), vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190076486. Dabar tai Meškuičių gimnazijos skyrius.

## Istorija

Vladimiras Zubovas, rūpinęsis, kad jo dvaruose galėtų mokytis vaikai, 1904 m. sausio 8 ir 13 d. parašė laiškus Kauno gubernijos liaudies mokyklų direktoriui Aleksandrui Lebedincovui, prašydamas leisti pradėti vaikų mokymą privačiose liaudies mokyklose, kurias jis jau esąs suprojektavęs, ir žadąs būti šių mokyklų globėju. Prašyme pabrėžiama, kad jo dvaruose Ginkūnuose, Naisiuose, Medemrodėje, Dabikinėje norima steigti mokyklas darbininkų tarnautojų vaikams. Liaudies mokyklų inspektorius M. Kuznecovas netruko patikrinti padėtį grafo Zubovo dvaruose, pateikti duomenis Kauno gubernijos liaudies mokyklų direktoriui. Inspektoriaus nuomone, mokyklas būtina atidaryti dar 1904 m. Tuo metu Naisių dvare dirbo 20 šeimų, kuriose buvo 40 mokyklinio amžiaus vaikų. Artimiausios mokyklos už .

1904 m. balandžio 19 d. Vilniaus švietimo įstaigos globėjo nurodymu leista grafui Zubovui atidaryti jo dvaruose keturias vienaklases pradines mokyklas. Tada V. Zubovas kreipėsi į Kauno gubernijos liaudies mokyklų direktorių, prašydamas priimti į Naisių dvaro mokyklą mokytoją Aną Gusevą, baigusią Sankt Peterburgo progimnaziją, buvusią dvaro valdytojo E. Gaidamavičiaus vaikų mokytoją. Spalio 8 d. prašymas patenkintas, įkurta Naisių dvaro V. Zubovo pradinė mokykla, prasidėjo mokslo metai.

1949 m. rugsėjo 1 d. įkurta septynmetė mokykla, 1962 m. rugsėjo 1 d. – aštuonmetė mokykla, 1991 m. rugsėjo 1 d. – devynmetė mokykla, 1999 m. rugsėjo 1 d. – pagrindinė dešimtmetė mokykla. 2012 m. pakeistas mokyklos pavadinimas – Šiaulių rajono Naisių mokykla. 2020 m. tapo Meškuičių gimnazijos skyriumi.

## Direktoriai
* Vytautas Šimkus

## Šaltiniai

* Naisių pagrindinės mokyklos istorija (sud. Daiva Remeikienė). – Radviliškis: Litera, 2004. – 32 p.: iliustr. – ISBN 9955-410-36-1

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Raudėnų mokykla-daugiafunkcis centras

**Šiaulių rajono Raudėnų mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šiaulių raj., Raudėnuose, Tryškių g. 4, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190076671.

## Istorija

Šaltinių teigimu, parapinė mokykla Raudėnuose įsikūrė XIX a. pradžioje. 1910 m. įkurta valdinė pradinė mokykla. Mokykla glaudėsi ūkininko Jarockio namuose. 1914 m. ji sudegė, po to įsikūrė miestelio centre, Šabano namuose. 1934 m. pastatytas naujas medinis vieno aukšto pastatas, kur iki II pasaulinio karo ir veikė pradžios mokykla. 1947 m. Raudėnuose įkuriama progimnazija. 1950 m. mokykla reorganizuota į septynmetę, 1961 m. – į aštuonmetę, 1988 m. – devynmetę, 1999 – dešimtmetę. 2015 m. tapo Raudėnų mokykla-daugiafunkciu centru.

## Direktoriai
Direktoriais dirbo Kotryna Vaitaitė (1961-1963), Emilija Laurinavičienė (1963-1967), Vitalija Jonaitytė (1967-1968), Ona Aldona Laučkienė (1968-1973), Petras Masidunskis (1973-1986), Jonas Bezaras (1986-1994). Nuo 1994 metų iki šiol mokyklai vadovauja Zita Bezarienė.

## Mokytojai
1960-1990 metais mokykloje dirbo daug puikių mokytojų: Žilinskienė, Žadeikienė, Prichockis, Prichockienė, Zorienė, Stambrauskienė, Urbonavičienė, Laurinavičius, Laurinavičienė, Vaitaitė, Viršilienė, Dvaržeckienė, Stoncelienė, Laučkienė, Vaitkus, Vaitkienė, Rudminienė, Paulauskienė ir kiti.

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
At War With Satan

***At War with Satan*** yra trečiasis Venom albumas.

## Dainų sąrašas

# "At War with Satan" – 19:57
# "Rip Ride" – 3:08
# "Genocide" – 3:58
# "Cry Wolf" – 4:18
# "Stand Up (And Be Counted)" – 3:31
# "Women, Leather and Hell" – 3:21
# "Aaaaargghh" – 2:24
Visos dainos sukurtos Bray/Dunn/Lant

## 2002 m. leidimas

# "At War with Satan" – 19:57
# "Rip Ride" – 3:08
# "Genocide" – 3:58
# "Cry Wolf" – 4:18
# "Stand Up (And Be Counted)" – 3:31
# "Women, Leather and Hell" – 3:21
# "Aaaaargghh" – 2:24
# "At War With Satan (Bonus) (TV Adverts)" - 1:04
# "Warhead (Bonus)" - 3:40
# "Lady Lust (Bonus)" - 2.48
# "The Seven Gates Of Hell (Bonus)" - 5:28
# "Manitou (Bonus)" - 4:42
# "Woman (Bonus)" - 2:56
# "Dead Of Night (Bonus)" - 4:09
# "Manitou (Bonus) (Abbey Road uncut mix)" - 4:49
Visos dainos sukurtos Bray/Dunn/Lant
Ride the Lightning

**Ride the Lightning** – amerikiečių thrash metal grupės Metallica antrasis albumas, išleistas 1984 m. rugpjūtį.

## Įspūdis bei pripažinimas
Daugelis fanų laiko „Ride the Lightning“ klasikiniu thrash metal albumu. Albumo, tapusio perėjimu tarp „Kill 'em All“ bei „Master of Puppets“, dainose galima įžvelgti besikeičiantį grupės stilių: „Ride the Lightning“ išlaiko didelį „Kill 'Em All“ greitį dainose „Trapped Under Ice“ ir „Fight Fire with Fire“, tačiau jame taip pat yra ir pirmųjų ilgesnių bei simfoniškai suderintų dainų, kaip antai „Fade to Black“ bei beveik 9 minučių ilgumo instrumentinė „The Call of Ktulu“.

„Ride the Lightning“ atsidūrė 3 vietoje 100 geriausių visų laikų metalo albumų sąraše, kurį sudarė metal-rules.com ir 5 vietoje IGN Music sudarytame 25 geriausių metalo albumų sąraše.

## Dainų sąrašas
# „Fight Fire with Fire“ (James Hetfield, Cliff Burton, Lars Ulrich) – 4:44
# „Ride the Lightning“ (Dave Mustaine, Hetfield, Burton, Ulrich) – 6:36
# „For Whom the Bell Tolls“ (Hetfield, Burton, Ulrich) – 5:10
# „Fade to Black“ (Kirk Hammett, Hetfield, Burton, Ulrich) – 6:56
# „Trapped Under Ice“ (Hammett, Hetfield, Ulrich) – 4:03
# „Escape“ (Hammett, Hetfield, Ulrich) – 4:23
# „Creeping Death“ (Hammett, Hetfield, Burton, Ulrich) – 6:36
# „The Call of Ktulu“ [Instrumental] (Mustaine, Hetfield, Burton, Ulrich) – 8:52

Tai buvo paskutinis albumas, kuriame dainas kurti padėjo Dave Mustaine, kuris iš grupės buvo išmestas prieš pradedant įrašinėti „Kill 'em All“.

## Išnašos
Šakynos pagrindinė mokykla

**Šiaulių rajono Šakynos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šiaulių raj., Šakynoje, Šiaulių g. 20, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190076714. Steigėjas – Šiaulių rajono savivaldybė. Dabar tai Gruzdžių gimnazijos skyrius.

## Istorija

Vyskupas Motiejus Valančius mini, kad pirmąją Romos katalikų bažnyčią Šakynoje 1680 m. pastatęs Šakynos laikytojas Bergas. 1804 m. įsteigta Šakynos parapinė mokykla, uždaryta po 1863 m. sukilimo. 1894 m. kovo 15 d. susekta slapta daraktorinė mokykla, kurioje mokytojas Ignas Narmontas vienuolika vaikų mokė lietuviško ir rusiško rašto, tikybos. 1898 m. įsteigta valdinė, vėliau pradžios mokykla. 1950 m. ji tapo septynmetė mokykla, 1961 m. – aštuonmetė mokykla, 1986 m. – devynmetė mokykla, nuo 2003 m. – dešimtmetė pagrindinė mokykla.

Mokyklos vėliava pašventinta 1999 m. gegužės 29 d. 2021 m. mokykla prijungta prie Gruzdžių gimnazijos.

## Direktoriai
*A. Pajeda, O. Akuliavičienė, J. Skirka, T. Andriuškaitė, Sokaitė-Mikolaitienė, Kestenienė, D. Ubavičienė;
*Genovaitė Stulpinienė – 1966–1968 m.;
*Vytautas Arvasevičius.

## Žymiausi mokytojai
*Domas Andrulis, kompozitorius.

## Žymiausi mokiniai
*Pranas Venckus, kunigas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Naujoji mokyklos svetainė
Varputėnų pagrindinė mokykla

**Šiaulių rajono Varputėnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šiaulių raj., Varputėnuose, Pagrindinė g. 29, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290077240.

## Istorija

Iki 1999 m., kai Antanas Griškevičius iš Los Andželo atkūrė nuosavybės teises į Varputėnų dvarą, mokykla veikė dvaro rūmuose, vėliau perkelta į vaikų darželio pastatą kaimo centre. 2008 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Irena Slavinskienė

## Šaltiniai
Verbūnų mokykla

**Šiaulių rajono Verbūnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šiaulių raj., Verbūnuose, Radvilų g. 3, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190077392.

## Istorija

Verbūnų pagrindinė mokykla įkurta 1922 m. buvusiame Naryškino dvaro sandėlyje. 1950 m. atidaryta septynmetė mokykla, 1951 m. rudenį – aštuonmetė. Vėliau sumažėjus mokinių skaičiui, mokykla tapo pradine. 1982 m. rugsėjo 1 d. duris atvėrė nauja dviejų aukštų aštuonmetė mokykla. Į naująją mokyklą susirinko 140 mokinių, daugiausia iš Verbūnų, Luponių, Žiogų, Epušėlių, Maniušių, Radvilių kaimų. Mokykla tuo metu naudojosi kolūkio „Gegužės 9-oji“ sporto sale, kitais metais buvo atidarytas 25 metrų ilgio baseinas. Prie mokyklos įrengtas stadionas, sporto aikštynas, teniso kortai. Mokykla buvo aprūpinta naujais baldais, suolais, spintomis, technine aparatūra.

XXI a. pradžioje mokykla tapo daugiafunkciu centru, o 2019 m. uždaryta.

## Direktoriai
* Valdimaras Turskis

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė
Voveriškių mokykla

**Šiaulių rajono Voveriškių mokykla** – dieninė, bendrojo ugdymo mokykla Voveriškiuose (Šiaulių raj.), Ringuvos g. 4, vykdanti pradinio, pagrindinio ir neformaliojo ugdymo programas(ikimokyklinis ir priešmokyklinis ugdymas). Įstaigos kodas 190077435.

## Istorija

Apie 1920 m. Daušiškių kaime radėjo veikti pradinė mokykla. Pirmieji čia dirbę mokytojai buvo Pranė Jankutė, Leimontaitė, Dagienė, Tuzinienė. Ilgus metus (nuo 1958 m.) čia dirbo mokytoja Dangirutė Vasiliauskaitė.

1942–1955 m. pradinės mokyklos veikė ir aplinkiniuose Toliočių, Kadugių kaimuose. Didėjant mokinių skaičiui 1956–1957 m. Voveriškių gyvenvietėje pradėjo veikti nauja mokykla. 1957–1958 m. ji pavadinta mokytojos Pranės Jankutės pradine mokykla. 1960–1965 m. jai vadovavo direktorius Romas Kigas. Jau 1961–1962 m. m. mokykla tapo septynmetė, vėliau aštuonmetė. Nuo 1968 m. iki 1991 m. mokyklai vadovavo direktorė Adelė-Teodora Skujienė. Mokykloje ji dirbo 28 metus (24 metus – mokyklos direktore ir 4 metus – matematikos mokytoja).

1970 m. rugsėjo 1 d. pastatyta nauja, erdvi mokykla. Nuo 1991 m. iki 2014 m. mokyklai vadovavo direktorė Danguolė Tamutienė. 2005 m. pradėjo veikti renovuotas II mokyklos korpusas (buvęs vaikų darželis). Čia įrengta moderni valgykla, aktų-sporto salė, technologijų, dailės kabinetai. 2013 m. vyko dalinė mokyklos renovacija (pakeisti I korpuso mokyklos langai).
Mokyklos direktorė ir grupė mokytojų inicijavo kaimo bendruomenės įkūrimą 2013 m. Danguolė Tamutienė, mokyklos direktorė, tapo pirmąja bendruomenės pirmininke.

2024 m. mokykloje atidaryta inžinerinė klasė-laboratorija.

## Direktoriai
* 1960-1965 m. Romas Kigas
* 1968-1991 m. Adelė-Teodora Skujienė
* 1991-2014 m. Danguolė Tamutienė
* 2015 - Albina Gudaitienė

## Žymiausi mokytojai
* Pranė Jankutė (1909-1949)

## Žymiausi mokiniai
* Vidmantė Jasukaitytė, poetė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Žarėnų pagrindinė mokykla

**Šiaulių rajono Žarėnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šiaulių raj., Žarėnuose, Draugystės g. 14, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190077588. Steigėjas – Šiaulių rajono savivaldybė.

## Istorija

Mokykla uždaryta 2016 m.

2019 m. išregistruota.

## Direktoriai
* Danutė Puščienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Daugėlių progimnazija

**Šiaulių rajono Kuršėnų Daugėlių progimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kuršėnuose (Šiaulių raj.), Daugėliuose, Daugėlių g. 86, vykdanti pradinio, pagrindinio, papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190057219. Progimnazijos stadionu naudojasi Kuršėnų sporto mokykla.

Mokykla kasmet tradiciškai vykdo akciją „Kur Daugėliai – daug gėlių!!!“.

Filialas:
* Šiaulių raj. Kuršėnų Daugėlių pagrindinės mokyklos Smilgių skyrius.

## Istorija

Kuršėnų Daugėlių pagrindinė mokykla išaugo iš Kuršėnų pradinės mokyklos, kuri priklausė Kuršėnų vaikų namams. 1952–1953 m. naujos mokyklos statyba rūpinosi Kuršėnų vaikų namų direktorė T. Betlinskienė. 1955 m. mokykla tapo septynmetė, 1962 m. reorganizuota į aštuonmetę mokylą. Plečiantis Daugėlių gyvenvietei, pradėtas ir 1964 m. baigtas statyti naujas pastatas. Mokykloje tuomet mokėsi 365 mokiniai, 1966 m. – 543 mokiniai. 1967 m. mokyklai suteiktas vidurinės mokyklos statusas, joje mokėsi 651 mokinys. Atidaroma 9-a klasė, dirbama dviem pamainomis. 1968 m. mokyklai pastatytas antrasis priestatas ir suteiktas pavadinimas – Kuršėnų 2-oji vidurinė mokykla. 1970 m. išleista pirmoji 18 abiturientų laida. Mokinių skaičius išaugo iki 960, klasėse būdavo net po 42 mokinius. 1996 m. sausio 1 d. mokyklai perduotas antrasis korpusas su sporto sale. 2020 m. rugsėjo 1 d. mokykla tapo progimnazija, kurioje mokosi mokiniai nuo 1 iki 8 klasės.

Pirmosios laidos abiturientai įvedė tradiciją – išleistuvių dieną pasodinti po ąžuoliuką.

## Direktoriai
* 1947 m. E. Lapas
* 1953 m. J. Satkaitis
* 1955 m. V. Bražienė
* 1959 m. J. Jurgaitis
* 1975 m. V. Šimkus
* 1980 m. I. Morkuvienė
* 1994 m. Janina Bartkevičienė
* 2013 m. Lina Damkienė
* 2017 m. Raimundas Keliuotis
* 2019 m. Gvidas Gotceitas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Šilėnų pagrindinė mokykla

**Šiaulių rajono Šilėnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilėnuose (Šiaulių raj.), Saulės g. 38, vykdžiusi pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190076867. Dabar tai Kairių jungtinės mokyklos skyrius.

## Istorija
2021 m. rugsėjo 1 d. prijungta prie Kairių jungtinės mokyklos.

## Direktoriai
* Zosė Šimaitienė
* 2008 – 2014 m.: Irena Chomcovienė
* 2014 m. – iki šiol: Lina Niparavičienė

## Žymūs mokytojai
* Aurelijus Baltrušaitis
* Aušra Adomaitienė
* Kristina Lašienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Degimas

**Degimas** gali reikšti:

## Chemija
* Degimo reakcija (degimo procesas) – chemijoje apibūdinama, kaip oksidacijos reakcija, kurios metu atsiranda šiluma ir šviesa;
* Medžio anglies degimo procesas.

## Astronomija ir fizika (branduolinės reakcijos)
* Anglies degimo procesas;
* Deguonies degimo procesas;
* Silicio degimo procesas;
* Neono degimo procesas.

## Technika ir technologijos
* Vidaus degimo variklis.

## Kita
* Degimas (kaimas);
* Padegimas;
* Nudegimas.

## Taip pat skaitykite
* Ugnis;
* Gaisras;
* Konvekcija;
* Kuras;
* Kremavimas;
* Liepsna;
* Parakas.