open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leonas XIII

**Popiežius Leonas XIII** (tikrasis vardas **Vičencas Džiaokinas Rafaelė Luidžis Pečis**, ; 1810 m. kovo 2 d. Karpineto Romanas, Lacijus – 1903 m. liepos 20 d. Roma) – 256-asis Romos popiežius.

## Biografija
Kartu su broliu mokėsi Viterbo jėzuitų kolegijoje. 1824–1832 m. studijavo teologiją Romos kolegijoje, 1832–1837 m. popiežiškoje akademijoje *Accademia dei Nobili* Romoje mokėsi popiežiaus tarnybų administravimo ir diplomatijos. 1835 m. Bažnytinės teisės daktaras, 1837 m. gruodžio 31 d. įšventintas kunigu.

1838–1841 m. popiežiaus legatas Benevente ir Perudžoje. 1843 m. titulinis Damietos arkivyskupas ir iki 1846 m. popiežiaus nuncijus Briuselyje. 1846–1878 m. Perudžos vyskupas. 1853 m. kardinolas. 1860 m. protestavo prieš Umbrijos atsiskyrimą nuo Popiežiaus srities. 1878 m. vasario 20 d. išrinktas popiežiumi.

## Veikla
Išrinktas popiežiumi ėmėsi diplomatinės veiklos. 1880 m. pradėjo derybas su O. von Bismarku, priėmus abipusį kompromisą Prūsijoje baigėsi kultūrkampfas, atkūrė diplomatinius santykius su Vokietija, pašalino valstybės ir Bažnyčios nesutarimus 1885 m. Belgijoje bei 1888 m. Šveicarijoje, įsteigė 248 naujas vyskupijas Ispanijai, Portugalijai, Norvegijai, kai kurioms Amerikos ir Azijos valstybėms. Siekė suartėjimo su stačiatikiais, 1882 m. sudarė konkordatą su Rusija ir nesėkmingai – su anglikonais, nes Leonas XIII reikalavo, kad šie pripažintų popiežiaus primatą. Dėl to 1896 m. paskelbė negaliojančiais anglikonų dvasininkų šventimus. Skatino misijas. Savarankiškos bažnyčios valstybės atkūrimo šalininkas.

Priešinosi modernistinėms tendencijoms moksle, liberalesnei katalikų teologijai, 1887 m. pasmerkė 40 tezių iš idealistinės pakraipos italų filosofo A. Rosmini–Serbati veikalo, 1897 m. iš naujo peržiūrėjo „Index librorum prohibitorum“, reformavo teologijos studijas orientuodamas jas į šv. Tomo Akviniečio mokymą (enciklika „Aeterni patris“ 1879 m.), tomizmui skatinti įkūrė „Accademia Romana di S. Tommaso d’Aquino“, stiprino neoscholastinę filosofiją. Enciklikoje „Providentissimus Deus“ (1893 m.) skatino studijuoti Bibliją, rėmė jos istorijos tyrimus, Biblijos aiškinimui prižiūrėti 1902 m. įsteigė Biblijos komisiją.

Iš viso išleido 88 enciklikas Bažnyčios vaidmens visuomenėje, politikos ir kultūros, Bažnyčios ir valstybės santykių klausimais, kėlė socialines darbininkų problemas, pabrėžė Bažnyčios pareigą kovoti dėl socialinė teisingumo. Reikšmingiausioje socialinė enciklikoje „Rerum novarum“ (1891 m.) pirmą kartą išdėstė katalikišką socialinių klausimų sprendimą, neapsiribojant vien karitatyvinėmis priemonėmis; ji paskatino krikščioniškosios demokratijos kaip ideologijos ir politinės jėgos susiformavimą. 1881 m. leido istorikams naudotis Vatikano archyvais. Skleidė tradicines maldingumo praktikas – Švenčiausiosios Jėzaus Širdies kultą, Rožinio maldą. Paskelbė daug asmenų šventaisiais ir palaimintaisiais, Bažnyčios mokytojais paskelbti Šv. Kirilas Aleksandrietis, Šv. Kirilas Jeruzalietis, Šv. Jonas Damaskietis.

## Šaltiniai
Andoros futbolas 2000–2001 m.

**[[Andoros futbolas]] [[2000]]–[[2001]] m.**
*  prasidėjo 2000 m. rugsėjo 16 d., baigėsi 2001 m. gegužės 27 d.
* s turnyras prasidėjo 2000 m. rudenį, finalas įvyko 2001 m. birželio 3 d.

## Čempionatas

Pirmenybės vadinosi I divizionu (), jame dalyvavo 8 komandos. Po 14 turų lyga buvo išskaidyta į dvi grupes pagal pajėgumą. Čempionais tapo FC Santa Coloma.

### I etapas

|- bgcolor="#D0F0E0"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||14||12||0||2||47||16||+31||**36**|| rowspan="4" | *Stipriųjų grupė*
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||14||9||4||1||29||14||+15||**31**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[Inter D'Escaldes]]**||14||5||4||5||25||22||+3||**19**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||14||5||4||5||20||24||-4||**19**
|-
||||||||||||
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||14||5||3||6||25||29||-4||**18**|| rowspan="4" | *Silpnųjų grupė*
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||14||3||3||8||21||37||-16||**12**
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[Deportivo La Massana]]**||14||2||5||7||17||30||-13||**11**
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[SC Escaldes]]**||14||1||5||8||21||33||-12||**8**
|}

### II etapas
#### Stipriųjų grupė

|- align=center style="background:#99CBFF;"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||6||4||1||1||15||6||+9||**24**||  **Čempionai**
|-
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||6||3||1||2||11||7||+4||**22** 
|-
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[Inter Escaldes]]**||6||1||2||3||5||11||-6||**12**
|-
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||6||1||2||3||4||11||-7||**12** 
|}

#### Silpnųjų grupė

|-
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||6||4||2||0||14||5||+9||**19** 
|-
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[SC Escaldes]]**||6||4||0||2||14||6||+8||**16** 
|-
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||6||1||2||3||9||12||-3||**12** 
|- align=center style="background:#FFCCCC;"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[Deportivo La Massana]]**||6||0||2||4||5||19||-14||**7**|| **Iškrito į žemesnį divizioną**
|}

## Taurė

Andoros futbolo taurė () buvo pagrindinis futbolo taurės turnyras šalyje. Nugalėjo Santa Kolomos klubas. Lemiamos sezono dvikovos:

----

----

----
----

----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Andorra 2000/01 (Rsssf.org)
* Andorra 2001-10 (Claudionicoletti.eu)
* Foot.dk archyvas
Andoros futbolas 2001–2002 m.

**[[Andoros futbolas]] [[2001]]–[[2002]] m.**
*  prasidėjo 2001 m. spalio 21 d., baigėsi 2002 m. gegužės 1 d.
* s turnyras prasidėjo 2001 m. rudenį, finalas įvyko 2002 m. birželio 2 d.

## Čempionatas

Pirmenybės vadinosi I divizionu (), jame dalyvavo 8 komandos. Po 14 turų lyga buvo išskaidyta į dvi grupes pagal pajėgumą. Čempionais tapo FC Encamp.

### I etapas

|- bgcolor="#D0F0E0"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||14||11||2||1||39||9||+30||**35**|| rowspan="4" | *Stipriųjų grupė*
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||14||11||1||2||34||12||+22||**34**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||14||9||4||1||43||17||+26||**31**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[FC Rànger's]]**||14||5||4||5||23||20||+3||**19**
|-
|||||||||||||
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||14||4||2||8||24||32||-8||**14**|| rowspan="4" | *Silpnųjų grupė*
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||14||3||3||8||19||30||-11||**12**
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[Construccions Modernes]]**||14||2||1||11||15||39||-24||**7**
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[SC Escaldes]]**||14||1||3||10||11||49||-38||**6**
|}

### II etapas
#### Stipriųjų grupė

|- align=center style="background:#99CBFF;"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||20||14||2||4||43||18||+25||**44**|| **Čempionai**
|-
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||20||13||4||3||51||21||+30||**43**
|-
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||20||12||6||2||57||23||+34||**42**
|-
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[FC Rànger's]]**||20||6||5||9||28||36||-8||**23**
|}

#### Silpnųjų grupė

|-
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||20||6||4||10||32||39||-7||**22**
|-
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||20||6||4||10||32||40||-8||**22**
|-
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[Construccions Modernes]]**||20||6||2||12||23||42||-19||**20**
|-style="background:#FFCCCC;"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[SC Escaldes]]**||20||2||3||15||15||62||-47||**9**|| **Iškrito į žemesnį divizioną**
|}

## Taurė

Andoros futbolo taurė () buvo pagrindinis futbolo taurės turnyras šalyje. Taurę laimėjo „Lusitanos“. Lemiamos sezono dvikovos:

----

----

----
----

----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Andorra 2001/02 (Rsssf.org)
* Andorra 2001-10 (Claudionicoletti.eu)
* Foot.dk archyvas
Bad Robot Productions

**„Bad Robot Productions“** yra prodiuserinė kino ir televizijos pramonės kompanija, priklausanti Dž. Dž. Abramsui. Vieni svarbiausių darbų – televizijos serialai „Slaptoji agentė“, „Dingę“, „What About Brian“, „Ties riba“, „Six Degrees“ ir kino filmai „Žvaigždžių kelias“ bei „“.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Bryan Burk

**Brajanas Berkas** (; gimė 1968 m. gruodžio 30 d. Los Andžele, Kalifornijoje, JAV) – amerikiečių televizijos prodiuseris.

Baigė Pietų Kalifornijos universiteto Kino ir televizijos mokyklą. Karjerą pradėjo dirbdamas su prodiuseriais Bredu Vestonu iš Columbia Pictures, Nedu Tanenu iš Sony Pictures ir Džonu Deivisu iš FOX televizijos. Kartu su Dž. Dž. Abramsu prodiusavo televizijos serialus „Slaptoji agentė“, „Six Degrees“, „What About Brian“ ir „Dingę“, taip pat 2008 metų kino filmą „“. Neseniai kartu su Abramsu baigė prodiusuoti šiais metais pasirodysiančią „Žvaigždžių kelio“ kino adaptaciją.

## Nuorodos

* Asmeninė svetainė 
* Informacija IMDb duomenų bazėje
Jadvyga Jovaišaitė

**Jadvyga Jovaišaitė-Olekienė** (*Jovaišytė*, *Josiukienė* 1903 m. rugpjūčio 2 d. Tbilisis – 2000 m. spalio 22 d. Vilnius) – Lietuvos baleto artistė, pedagogė. Viena žymiausių charakterinių šokių atlikėjų.

## Biografija
Vyras Petras Oleka. 1919–1920 m. Tbilisyje mokėsi italų šokėjos M. Perini, 1921–1925 m. – O. Dubeneckienės baleto studijoje. Kaune Nuo 1921 m. šoko Valstybės teatro (iki 1925 m. Valstybės opera) operose, nuo 1925 m. ir baletuose. 1925 m. dalyvavo pirmajame lietuvių balete L. Delibo „Kopelija“. 1927–1928 m. stažavo M. Savickio baleto studijoje Paryžiuje. 1928–1938 m. dėstė plastiką Kauno konservatorijoje (iki 1933 m. Kauno muzikos mokykla). 1941–1963 m. Lietuvos operos ir baleto teatro solistė, 1941–1943 m. ir baletmeisterė. 1952–1983 m. dėstė klasikinį ir istorinį šokį Čiurlionio menų mokykloje. Mokiniai Regina Jamontaitė,

Šokiui būdingas temperamentas, ekspresija. 1935 su lietuvių baleto trupe gastroliavo Monte Karle ir Londone.

## Svarbiausi vaidmenys

* Princesė – Igoris Stravinskis Ugnies paukštė, 1929 m.
* Sibilė – Aleksandras Glazunovas. Raimonda, 1935 m., 1951 m.
* Gatvės šokėja – Liudvikas Minkus. Don Kichotas, 1936 m.
* Zobeida – Nikolajus Rimskis-Korsakovas. Šecherazada, 1937 m.
* Zarema – Borisas Asafjevas. Bachčisarajaus fontanas, 1938 m.
* Čigonė – Juozas Pakalnis. Sužadėtinė, 1943 m.
* Oze – Peras Giuntas, muzika – Edvardas Grygas, 1956 m.
* Kunigaikštienė – Juozas Indra. Audronė, 1957 m.
* Motina – Eduardas Balsys. Eglė, žalčių karalienė, 1960 m., sukūrė šį vaidmenį ir filme balete „Eglė“ 1965 m., rež. Algimantas Mockus, Vytautas Grivickas

Šoko solo partijas operose:
* Aleksandras Rubinšteinas. Demonas
* Šarlis Guno. Faustas
* Džiuzepė Verdis. Traviata
* Žoržas Bizė. Karmen

## Įvertinimas
* 1995 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžius

## Šaltiniai
Padubysys II

**Padubysys II** (iki 2017 m. ***Padubysys***) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Armeniškių, dešiniajame Dubysos krante (kitame krante yra Čekiškės Padubysys Kauno rajone).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klumpė (Jurbarkas)

**Klumpė** – viensėdis Jurbarko rajono savivaldybėje, 9 km nuo Armeniškių. Kaimo turizmo sodyba „Klumpės malūnas“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Goniūnai

**Goniūnai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Klausučių, kairiajame Armenos krante, žemiau jos ir Armeniuko santakos bei Goniūnų užtvankos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Andoros futbolas 2002–2003 m.

**[[Andoros futbolas]] [[2002]]–[[2003]] m.**
*  prasidėjo 2002 m. rugsėjo 15 d., baigėsi 2003 m. gegužės 4 d.
* s turnyras prasidėjo 2003 m. kovo 16 d., finalas įvyko 2003 m. birželio 1 d.

## Čempionatas

Pirmenybės vadinosi I divizionu (), jame dalyvavo 9 komandos. Po 16 turų lyga buvo išskaidyta į dvi grupes pagal pajėgumą. Sporting Escaldes II etape nežaidė, kadangi I etape užėmė paskutinę, 9-ąją vietą. Čempionais tapo FC Santa Coloma.

### I etapas

|- bgcolor="#D0F0E0"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||16||13||3||0||51||8||+43||**42**|| rowspan="4" | *Stipriųjų grupė*
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||16||10||4||2||49||10||+39||**34**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||16||9||3||4||57||17||+40||**30**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[Inter D'Escaldes]]**||16||8||2||6||30||33||-3||**26**
|-
||||||||||||
|- bgcolor="#FFFFDD"
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||16||6||5||5||32||25||+7||**23**|| rowspan="4" | *Silpnųjų grupė*
|- bgcolor="#FFFFDD"
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||16||7||1||8||44||33||+11||**22**
|- bgcolor="#FFFFDD"
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[FC Rànger's]]**||16||6||3||7||39||39||0||**21**
|- bgcolor="#FFFFDD"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[FC Cerni]]**||16||2||1||13||17||63||-46||**7**
|-
||
|- bgcolor="#FFCCCC"
|**9.**||style="text-align:left;"|**[[SC Escaldes]]**||16||0||0||16||10||101||-91||**0**|| **Iškrito į žemesnį divizioną**
|}

### I etapas
#### Stipriųjų grupė

|- align=center style="background:#99CBFF;"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||22||14||7||1||58||14||+44||**49**|| **Čempionai**
|-
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||22||14||6||2||63||16||+47||**48**
|-
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||22||11||5||6||73||28||+45||**38**
|-
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[Inter D'Escaldes]]**||22||9||2||11||37||54||-17||**29**
|}

#### Silpnųjų grupė

|-
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||22||12||1||9||63||40||+23||**37**
|-
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||22||10||5||7||42||32||+10||**35**
|-
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[FC Rànger's]]**||22||9||3||10||54||51||+3||**30**
|- align=center style="background:#FFCCCC;"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[FC Cerni]]**||22||2||1||19||21||85||-64||**7**|| **Iškrito į žemesnį divizioną**
|}

## Taurė

Andoros futbolo taurė () buvo pagrindinis futbolo taurės turnyras šalyje. Taurę laimėjo FC Santa Coloma. Lemiamos sezono dvikovos:

----

----

----
----

----

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Andorra 2002/03 (Rsssf.org)
* Andorra 2001-10 (Claudionicoletti.eu)
* Foot.dk archyvas
Oranjestadas

**Oranjestadas** () − Arubos sostinė. Vietine papiamento kalba, Oranjestadas dažnai yra vadinamas „*Playa*“. Miestas išsidėstęs pietinėje salos pusėje, 18 m virš jūros lygio.

## Istorija
Miestas pradėjo kurtis 1796 m. aplink *Zoutmano* fortą. Nuo tada Oranjestadas vadinamas Arubos sostine. 

## Architektūra
Miesto architektūroje vyrauja tipiškai olandiški statiniai, tačiau yra ir vietinių architektūrinių ypatumų.

## Infrastruktūra
Mieste yra tarptautinis „Karalienės Beatričės“ oro uostas (*Queen Beatrix International Airport*).

## Nuorodos

* Oranjestadas
Grivančiai

**Grivančiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Seredžiaus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Išlestakiai

**Išlestakiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Burbiškių, dešiniajame Dubysos krante, piečiau Žvėrupio ir šiauriau Margupio žiočių, ties buvusio Kilovos malūno užtvankos likučiais.

Išlestakių kaime tėra vienintelis Laiconų viensėdis, kuriame yra 7 gyventojai. Išlestakiuose registruota Lietuvos speleologijos asociacijos būstinė, veikia valstybinio Margupio botaninio draustinio privatus informacijos centras ir Speleo-info-centras „Karsa“, yra Editos ir Eriko Laiconų ekologinis gyvulininkystės ūkis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurgiškiai (Jurbarkas)

**Jurgiškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Burbiškių, į šiaurę nuo kairiojo Žvėrnupio ir į vakarus nuo dešiniojo Dubysos krantų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Merontiškiai

**Merontiškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Seredžiaus, prie kelio Klausučiai – Seredžius. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paarmenys

**Paarmenys** (seniau ***Šiaudiniai, Burliokiškiai***) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Armeniškių, kairiajame Armenos krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Antanas Jucaitis

**Antanas Jucaitis** (1868 m. spalio 30 d. Kiaulupiai, Sintautų valsčius, Šakių apskr. – 1941 m. spalio 13 d. Paryžius) – Lietuvos ir Prancūzijos skulptorius.

## Biografija
Studijavo Miuncheno dailės akademijoje. Nuo 1897 m. gyveno Paryžiuje. 1912 m., 1920–1922 m. dalyvavo Paryžiaus „Salonų parodose“, 1938–1939 m. Lietuvos ambasados parodoje Paryžiuje.

Sukūrė dekoratyvinių skulptūrų („Eskimo galva“), skulptūrų ir marmuro biustų religinėmis („Kristus“) ir nacionalinėmis („Birutė“, „Knygnešys“) temomis, animalistinių statulėlių, bareljefų. Kūriniai subtilios realistinės plastikos. Dalis jo skulptūrų sunaikinta per Antrąjį pasaulinį karą.

## Šaltiniai
Linaminė

**Linaminė** – mašina, skirta linų šiaudeliams suardyti. Mechaninė linaminė sudaryta iš 6–24 porų rifliuotų plieninių velenų, šiaudelių tiekimo stalo, išmintų linų nuėmimo transporterio. Minant saujomis, linų pėdeliai atrišami ir leidžiami pro rifliuotus velenus. Šiaudelių medieną į smulkius gabaliukus, vadinamus spaliais, sulaužo velenų rifliai. Dalis spalių atsiskiria nuo pluošto ir iškrinta. Išminti linai patenka ant transporterio, nuo kurio nuimami ir surišami į nedidelius ryšulėlius arba tiekiami tiesiai į brukamąją mašiną. Kadangi mynimas saujomis nenašus, į patobulintą linaminę specialiu mechanizmu šiaudeliai tiekiami srautu. Linaminė dažnai jungiama su brukamąja mašina ir sudaro vieną mynimo bei brukimo agregatą.

XX a. I pusėje Lietuvoje vartotos arklinės linaminės. Jose linų šiaudelius trupino krumpliuoti mediniai velenai, varomi maniežu. Šios rūšies linaminės buvo komodinės, turėjusios 3 velenus, sudėtus vienas ant kito, ir stalinės. Jų velenai riedėjo krumpliuotu stalu, ant kurio sukloti linai.

## Šaltiniai
Papartynai (Jurbarkas)

**Papartynai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, šiauriau Klausučių, dešiniajame Armeniuko krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Motiškiai

**Motiškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Seredžiaus.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
Kaime gimė:
* kompozitorius Stasys Šimkus (1887–1943); saugoma gimtosios sodybos vieta.
* žurnalistas Antanas Bružas (1893–1970).

## Šaltiniai
Echo Moskvy

**Echo Moskvy** ( – Maskvos aidas) – Rusijos radijo stotis, transliavusi informacines laidas visą parą. Radijo stočiai vadovavo žurnalistas Aleksėjus Venediktovas.

„Echo Moskvy“ buvo užregistruota 1990 m. rugpjūčio 9 d. ir tapo pirmąja nevalstybine TSRS radijo stotimi. Pirmoji transliacija įvyko 1990 m. rugpjūčio 22 d. 18:57.

Kiekvieną dieną radijo stoties Maskvoje klausėsi apie 2,2 milijonus gyventojų, dar apie 7 milijonus siekė bendras klausytojų Rusijoje skaičius (2012-2013 m.).

2022 m. kovo 1 d. Rusijos informacijos ir žurnalistikos priežiūros institucija *Roskomnadzor* uždraudė radijo stoties veiklą po to, kai ji atvirai pasakojo apie 2022 m. karinę Rusijos agresiją Ukrainoje. Po tokio sprendimo kovo 3 d. „Echo Moskvy“ direktorių valdyba balsų dauguma priėmė sprendimą likviduoti radijo stotį. A. Venediktovas su komanda transliacijas perkėlė į „Youtube“ kanalą „Zhivoi Gvozd“.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Zhivoi Gvozd“ kanalas
Pranas Jucaitis

**Pranas Jucaitis** (1896 m. gruodžio 5 d. Kiaulupiai, Sintautų valsčius – 1986 m. liepos 9 d. JAV) – Lietuvos chemikas, visuomenės veikėjas.

## Biografija
Tėvo brolis skulptorius Antanas Jucaitis. Pradžios mokslą Pranas išėjo Sintautų mokykloje, kur 1905 m. revoliucijos metu mokslas buvo einamas lietuvių kalba, vadovėliais buvo vartojami Amerikoje paruošti „rankvedėliai“. 1907 m. įstojo į Vilkaviškio gimnaziją, o 1913 m. perėjo į Suvalkų gimnaziją. Ją 1915 m. baigė medaliu Varšuvoje, kur gimnazija buvo perkelta dėl prasidėjusio Pirmojo pasaulinio karo. 1915 m. dirbo Lietuvių draugijos nukentėjusiems dėl karo šelpti Vilniaus komitete. Tų pačių metų rudenį mokytojavo M. Biržiškos įsteigtoje lietuvių gimnazijoje Vilniuje, o 1916 m. pradžioje kunigo dr. J. Galdiko suorganizuotoje gimnazijoje Šiauliuose, kurią dėl lietuviškos veiklos vokiečiai 1917 m. uždarė. 1917–1918 m. Lietuvos Tarybos Tremtinių ir belaisvių grąžinimo sekcijos sekretorius Vilniuje, 1919 m. Lietuvos pasiuntinybės Šveicarijoje sekretorius. Studijavo Berno, Fribūro, nuo 1920 m. Miunsterio universitetuose. 1930 m. chemijos daktaras.

1924–1941 m. dėstė Žemės ūkio akademijoje Dotnuvoje; 1932 m. profesorius. 1941–1942 m. Vytauto Didžiojo universiteto Fizikinės chemijos katedros vedėjas ir Technologijos fakulteto dekanas. 1944 m. pasitraukė į Vakarus. 1948–1951 m. dėstė Ganono kolegijoje Eryje, 1951–1958 m. Ilinojaus technologijos instituto Čikagoje Biochemijos ir maisto technologijos skyriaus vedėjas. 1952–1954 m. Amerikos lietuvių profesorių draugijos, nuo 1954 m. Ateitininkų sendraugių sąjungos pirmininkas. 1958–1961 m. dirbo tirpios kavos bendrovėje „Linden“, 1961–1970 m. „Owens-Illinois Co“ Mokslinių tyrimų centre.

Paskelbė mokslinių straipsnių, padarė išradimų, bendradarbiavo Lietuviškojoje enciklopedijoje, jos Chemijos skyriaus redaktorius.

## Šaltiniai
Pikčiūnai (Jurbarkas)

**Pikčiūnai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, šiauriau Klausučių, kairiajame Armenos krante.

## Istorija

XX a. tarpukariu Pikčiūnų dvaras išparceliuotas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pieštvėnai

::Apie pilį žr. straipsnyje Pieštvėnai (pilis)

**Pieštvėnai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Seredžiaus. Šalia kaimo teka Pieštvė.

 

## Istorija

Kaimo apylinkėse XIV a. stovėjo Pieštvės pilis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rukšioniai

**Rukšioniai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Klausučių, dešiniajame Armenos krante, prie jos tvenkinio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paupstaliai

**Paupstaliai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Vosbutų, pro kaimą teka Upsala.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Zabranas

**Zabranas** (seniau ***Šlynbalis***) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km nuo Seredžiaus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pašiliai (Jurbarkas)

**Pašiliai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Burbiškių. Stūkso Pašilių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pavambaliai

**Pavambaliai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Klausučių, kairiajame Armeniuko krante. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šapališkiai

**Šapališkiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km nuo Armeniškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Palmira Jucevičienė

**Palmira Jucevičienė-Mičiulytė** (g. 1950 m. gruodžio 18 d. Kaune) – Lietuvos edukologė, profesorė, habilituota socialinių mokslų daktarė.

## Biografija
Vyras Robertas Jucevičius. 1968–1973 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Chemijos technologijos fakultete, 1981 m. – Vilniaus universiteto aspirantūroje. 1991 m. pedagogikos mokslų daktarė. 1999 m. Lietuvos mokslų akademijos narė ekspertė.

Nuo 1973 m. Kauno politechnikos instituto (nuo 1990 m. Kauno technologijos universitetas) dėstytoja, nuo 1999 m. Socialinių mokslų fakulteto Edukologijos instituto direktorė ir šio fakulteto Ugdymo sistemos katedros vedėja. Nuo 1992 m. profesorė. 1991–1999 m. Lietuvos mokslo tarybos narė. Stažavo 1992–1993 m. Lundo, 1996 m., 2002 m., 2003 m. Kembridžo, 1995 m. Purdue (JAV, Indianos valstija), 2000 m. Bocconi (Italija) universitetuose. Nuo 1996 m. Kembridžo universiteto Šv. Edmundo koledžo narė, nuo 2002 m. šio koledžo kviestinė profesorė.

Nuo 1994 m. mokslinio periodinio leidinio „Socialiniai mokslai“ vyr. redaktorė. Nuo 2000 m. Lietuvos edukacinių tyrimų asociacijos pirmininkė.

## Mokslinė veikla
Pagrindinės mokslinės veiklos kryptys:
* ugdymo filosofija;
* ugdymo teorija;
* aukštasis mokslas;
* švietimo vadyba;
* lyginamoji edukologija;
* organizacijos elgsena;
* žmogiškųjų išteklių vadyba;
* mokymosi aplinkos.

## Bibliografija
* Modulinio mokymo teorija ir praktika, 1989 m.
* Modulinio mokymo metodologiniai pagrindai, 1989 m.
* Šiuolaikinės aukštojo mokslo sistemos: žvilgsnis iš Lietuvos, 1992 m.
* Organizacijos elgsena, 1996 m.
* Ugdymo mokslo raida: nuo pedagogikos iki šiuolaikinės edukologijos, 1997 m.
* Mokyklos strategija, 2003 m.
* Aukštojo mokslo tradicija, šiuolaikiškumas ir perspektyva, 2003 m.
* Jucevičienė, Palmira. Besimokantis miestas: monografija / Kauno technologijos universitetas. Kaunas: Technologija, 2007. 407 p. ISBN 9955251832.
* Jucevičienė, Palmira; Simonaitienė, Berita. Tarpdalykinės magistrantūros programa ir jos įgyvendinimo modelis, adaptuotas darnaus vystymosi programai: mokomoji knyga / Kauno technologijos universitetas. Kaunas: UAB „Biznio mašinų kompanija“, 2008. 96 p. ISBN 9789955888123.
* Jucevičienė, Palmira. Organizacijos elgsena: vadovėlis / Kauno technologijos universitetas. Socialinių sistemų vadybos katedra. 2-asis papild. leid. Kaunas: Technologija, 2009. 284 p. : iliustr. ISBN 9986134331.
* Jucevičienė, Palmira; Gudaitytė, Dalija; Karenauskaitė, Violeta; Lipinskienė, Diana; Stanikūnienė, Brigita; Tautkevičienė, Gintarė. Universiteto edukacinė galia: atsakas 21-ojo amžiaus iššūkiams: monografija. Kaunas: Technologija, 2010. 924 p. ISBN 9789955259022.

## Šaltiniai
Žardiškiai

**Žardiškiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Vosbutų. Pro kaimą teka Armena ir Juodpjaunis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žemaitaičiai

**Žemaitaičiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Burbiškių ir 1 km į vakarus nuo Dubysos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Robertas Jucevičius

**Robertas Jucevičius** (g. 1950 m. balandžio 27 d. Tendžiogaloje, Raseinių raj.) – Lietuvos ekonomistas ir vadybininkas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.

## Biografija
Žmona Palmira Jucevičienė-Mičiulytė. 1967-1972 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Chemijos technologijos fakultete. 1984 m. ekonomikos mokslų daktaras.

1972-1975 m. Aleksoto stiklo fabriko Techninės kontrolės skyriaus viršininkas, technologas. 1975-1978 m. dirbo Kauno medicinos institute, 1978-1982 m. Lietuvos informacijos institute, 1982-1989 m. Liaudies ūkio specialistų tobulinimo institute, 1982-1984 m. jo Kauno filialo Vadybos katedros vedėjas. 1990-1998 m. Vytauto Didžiojo universiteto, nuo 1998 m. Kauno technologijos universiteto dėstytojas, Strateginio valdymo katedros vedėjas, Verslo strategijos instituto direktorius. Nuo 1997 m. profesorius. Stažavo Lundo (Švedija), Purdue (JAV) universitete. 2000-2002 m. dėstė Kembridžo universitete.

Mokslinės veiklos sritys: organizacijų ir šalies strateginė plėtra, konkurencingumas, inovacijų, pokyčių ir žinių valdymas.

## Bibliografija
* Strateginis organizacijų vystymas, 1996 m.
* Mokyklos strategija: strateginio vystymo vadovas, su kitais, 2003 m.

## Šaltiniai
Spingiai (Pajūris)

**Spingiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Pajūrio, dešiniajame upės Jūros krante.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eduardas Juchnevičius

**Eduardas Juchnevičius** (1942 m. sausio 13 d. Vanaginėje, Šaukėnų valsčius – 2011 m. rugpjūčio 19 d. Šiauliuose) – Lietuvos grafikas, poetas.

## Biografija
1959 m. baigė Šiaulių J. Janonio vidurinę mokyklą. 1968 m. baigė Lietuvos dailės institutą ir dirbo Šiaulių vaikų dailės mokykloje.

## Kūryba
Nutapė paveikslų, sukūrė lakštinės grafikos kūrinių, daugiausia linoraižinių, ofortų, ekslibrisų (Vincas Kisarauskas, Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, abu 1975 m.), iliustravo knygų.

Svarbesni kūriniai: ciklai „Prūsų nukryžiavimas“, „Marių kronikos“, „Dykūnų puota“, „Žvėries maldymas“ (8-9 dešimtmetis). Kūriniai meistriškai atlikti, ekspresyvūs. Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus. Nuo 1970 m. dalyvauja parodose (Lenkija, Vengrija, JAV, Italija, Austrija, Australija). Surengė 20 personalinių ir dalyvavo daugiau nei 50 grupinių parodų.

Išleido eilėraščių rinkinių.

## Bibliografija
* *Vilkolakiai*, 1988 m.
* *Šv. Roko šuo*, Šiauliai, Saulės delta, 1996 m.
* *Prūsijos krikštai. Treblinka 2*, istoriniais dokumentais paremti eilėraščiai ir antifašistinė drama, 1999 m.

## Įvertinimas
* Talino trienalės Didysis prizas, 1986 m.
* Lietuvos Respublikos vyriausybės kultūros ir meno premija.

## Šaltiniai

## Literatūra
* *Eduardas Juchnevičius*: dailės albumas. Sudarytojai Laima Kanopkienė, Martynas Juchnevičius. Vilnius: Klutūros barai, 2017.
Dainora Juchnevičiūtė

**Dainora Juchnevičiūtė-Vaivadienė** (g. 1934 m. rugpjūčio 21 d. Vilniuje) – Lietuvos architektė.

## Biografija
1959 m. baigė Lietuvos dailės institutą. 1963–1970 m. Lietuvos statybos ir architektūros instituto Kaune, 1970–1989 m. Paminklų konservavimo instituto (nuo 1987 m. Paminklų restauravimo projektavimo institutas) Vilniuje vyr. projektų architektė.

## Svarbiausi projektai
* Pušynas prie sanatorijos „Tulpė“, Vytauto parkas ir Nemuno krantinė, Birštonas, 1969-1978 m.,
* Vilniaus kompleksinio želdinimo schema, 1970 m.
* Kauno rotušės aikštės rekonstrukcija, 1972 m.
* Kauno botanikos sodas, rekonstrukcija, 1976 m.
* Ablingos memorialinis ansamblis, 1978 m.
* Kauno Turgaus aikštė, rekonstrukcija, 1978 m.
* Užutrakio parkas, regeneracija, 1980 m.
* Skvero prie Senojo skersgatvio regeneracija, Vilnius, 1988 m.
* Verkių dvaro parko tvenkinių sistemos regeneracija, 1988 m.
* Vilniaus universiteto botanikos sodas, Kairėnai, 1989 m.
* Skverai Švenčionyse, Utenoje, Trakuose, 1989-2005 m.

## Bibliografija
* Gėlynai ir gazonai, 1961 m.
* Palangos parkas, 1972 m.
* Lietuvos TSR miestų želdynų sistemų projektavimas, 1981 m.
* Gėlynai ir aplinka, 1983 m.

## Šaltiniai
Maja

**Maja** () – viena pagrindinių ir universaliausių indų filosofijos ir religijos sąvokų.

Žodis *māyā́* kildinamas iš  („moti, mirgėti“) ir giminingas lietuvių žodžiams *móti, mosúoti, mãsinti, mõnai*. Tiesa, Indijoje tradiciškai siejamas su sanskrito šaknimi *mā-* („matuoti“).

Šis žodis nesyk minimas seniausiame indoarijų tekstų rinkinyje – „Rigvedoje“. Ten jis turi dviprasmišką reikšmę – viena vertus, tai dievų galia, kitą vertus – priešų, raganių burtai. Tai magiška jėga, kuri suprantama kaip dievybės reiškimosi materialaus pasaulio įvairovėje galia (*numenosum*), būdas, faktas arba kaip potenciali būties energija. Maja – tai stebuklinga dievų galia mainyti pavidalus, sukelti kokią regimybę, moną. Monytojais vadinami įvairūs dievai, bet užvis dažniausiai – Varuna.

Povediniu laikotarpiu maja neretai vaizduojama sužmogintu pavidalu – kaip dangiškos kilmės dievaitė, neretai tapatinama su Durga. Deivė Maja (*Māyādevī*), dar vadinama Majavate (*Māyāvatī*) ar Didžiąja Maja (*Mahāmāyā*) laikoma deivilo Šambaros žmona, kuri išaugina Krišnos sūnų Pradjumną (dievo Kamos persikūnijimą). Vėliau ji tampa Pradjumnos žmona (šioje hipostazėje tapatinama su Kamos žmona Rate). Vaišnavizme maja reiškia būties, visatos, įkūnytos per Višnų, regimybę. Tai tikrovė, suvokiama kaip dievybės sapnas, svaja, o pasaulis – kaip dieviškoji žaismė (lyla).

Upanišadose maja – išties esąs brahmanas, gebantis kurti pasaulį. Vėliau išplito vedantos mokyklos (daugiausiai Šankaros) sukurta samprata, pagal kurią maja – medžiaginio pasaulio regimybė, atspindinti vienintelę tikrovę – brahmaną.

Šaivizme Maja – dievo Šivos motina, budizme – Budos motina. Majos samprata perėjo ir į šiuolaikinę Vakarų filosofiją, meną.

Dabartinėje hinduistinėje filosofijoje pabrėžiamas epistemologinis majos aspektas: ji nusako patyrimo santykinumą, bet nereiškia, kad pasaulis nėra realus.

## Literatūra
* Dainius Razauskas. ''Мать Майя''. Размышления по поводу двух литовских омонимов: mója ‘мать’ и moja ‘мах’. *Балто-славянские исследования* XV, Москва: Индрик, 2002, c. 279–333.

## Šaltiniai
Juchnovo kultūra

**Juchnovo kultūra** – ankstyvojo geležies amžiaus archeologinė kultūra, V a. pr. m. e. – I a. pr. m. e. paplitusi Desnos vidurupyje ir žemupyje bei Seimo baseino šiaurinėje dalyje (dabartinė Ukrainos Černihovo sritis ir Rusijos Briansko, Kursko bei Oriolo sritys).

## Tyrimai
Pirmasis kultūros tyrinėtojas – Dmitrijus Samokvasovas, kasinėjęs dvi gyvenvietes netoli Juchnovo kaimo. 1949 m. Juchnovo kultūrą išskyrė Michailas Vojevodskis ir pavadino ją piliakalnio prie Juchnovo kaimo (netoli Severianų Naugardo, Ukraina) vardu.

Žmonės kūrėsi nedideliuose piliakalniuose, upelių krantuose. Gyveno pusiau žeminėse ir antžeminiuose pastatuose, apdrėbtuose moliu su atvirais židiniais. Rasta stulpinės konstrukcijos ilgųjų pastatų liekanų. Pagrindiniai verslai – žemdirbystė ir gyvulininkystė, taip pat medžioklė ir žvejyba. Naudojo daug kaulo ir rago dirbinių. Greta jų randama metalinių peilių, ietigalių, papuošalų (geležinių lazdelinių smeigtukų, rastas smeigtukas su kiaurarašte kriaušės formos galvute). Keramika lipdyta – dažniausiai aukšti plačia anga ir siauru dugnu puodai, kartais petelių srityje puošti 1-2 duobučių eilėmis, o angos kraštas ornamentuotas įkartėlėmis. Piliakalniuose dar rasta molinių pasvarų ir verpstukų, gyvulių bei žuvų kaulų, grūdų duobių ir žmonių kapų.

Etninė Juchnovo kultūros genčių kilmė nėra aiški, kultūra priskiriama rytų baltams arba protoslavams. B. Rybakovo nuomone, šią kultūrą paliko Herodoto minimi *budinai*, kiti tyrėjai mano, kad tai buvo *boruskai*.

Ribojosi su Dnepro-Dauguvos, Milogrado, Okos aukštupio kultūromis.

## Literatūra
* Енциклопедія українознавства: В 10 томах. Париж, Нью-Йорк: Молоде Життя, 1954–1989.
* Малий словник історії України. К.: Либідь, 1997.
* Левенок В.П. Юхновская культура, Советская археология, 1963, №1, С.80.
* Моора Х.А. О древней территории расселения балтийских племенб Советская археология, 1959, № 2, С.25.
* Каравайко Д.В., Горбаненко С.А. Господарство носіїв юхнівської культури. — К.: Наук. думка, 2012. — 304 с.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Падин В.А. Среднее Подесенье (Трубчевская округа) в VI–V вв. до н.э. – X–XII вв.н.э. по материалам археологических исследований
Pragaro šuo

**Pragaro šuo** – mitinė požemio pasaulio pabaisa, milžiniškas šuo. Tokie šunys – požemio karalystės sargai minimi graikų mitologijoje – Cerberis (trigalvis su drakono uodega), skandinavų – Garmas (šuo su keturiomis akimis).
Fusingas

**Fusingas** ( 'Laimės žvaigždė'), kitaip **Fušenas** (福神 *Fúshen* 'Laimės dievas') – kinų mitologijoje laimės žvaigždės dievas, vienas iš trijų astralinės kilmės dievybių, žinomų kaip Fulušou (*Fulushou*).

Tapatinamas su Jupiteriu. Jis vienas iš daugelio kinų dievų, kurie atsakingi už savo garbintojų laimę.

Jei Fusingas buvo istorinė asmenybė, greičiausiai jis buvo VI amžiaus mandarinas vardu Jangas Čengas (*Yang Cheng*), kurį sudievino vietiniai Daodžou (Hanano provincijoje) gyventojai.

Ikonografijoje Fusingas dažniausiai vaizduojamas kartu su kitais dviem laimės dievais. Nuo kitų atskiriamas pagal būdingus simbolius: jis dažniausiai laiko tekstų ritinėlį (jame dažnai būna hieroglifas „laimė“), arba vaizduojamas su vaikais.
Pranas Jučas

**Pranas Jučas** (g. 1934 m. vasario 3 d. Kubiliūnuose, Grinkiškio valsčius) – Lietuvos inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras.

## Biografija
1958 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją. 1970 m. technikos mokslų kandidatas.

Nuo 1962 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos (nuo 1996 m. Lietuvos žemės ūkio universitetas) dėstytojas, nuo 1974 m. docentas. Nuo 2007 m. Klaipėdos universiteto Laivų mechanikos katedros docentas. Paskelbė apie 40 mokslinių straipsnių.

## Bibliografija
* Žemės ūkio mechanizavimas ir elektrifikavimas, su kitais, 1978 m.
* Laukų mechanizatoriaus žinynas, su kitais, 1968 m., 2 leid. 1981 m.
* Traktoriai ir automobiliai, su kitais, 1969 m., 4 leid. 1995 m.
* Degalai ir tepalai, 1992 m.
* Traktorių maitinimo ir tepimo sistemų eksploatacinis patikimumas, 1993 m.
* Chemotologija, Akademija, 2002 m.

## Įvertinimas
* LTSR valstybinė premija

## Šaltiniai
Andoros futbolas 2003–2004 m.

**[[Andoros futbolas]] [[2003]]–[[2004]] m.**
*  prasidėjo 2003 m. rugsėjo 21 d., baigėsi 2004 m. balandžio 4 d.
* s turnyras prasidėjo 2004 m. balandžio 4 d., finalas įvyko 2004 m. gegužės 16 d.

## Čempionatas

Pirmenybės vadinosi I divizionu (), jame dalyvavo 8 komandos. Po 14 turų lyga buvo išskaidyta į dvi grupes pagal pajėgumą. Čempionais tapo FC Santa Coloma.

### I etapas

|- bgcolor="#D0F0E0"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||14||11||1||2||34||13||+21||**34**|| rowspan="4" | *Stipriųjų grupė*
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||14||10||2||2||47||13||+34||**32**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[FC Rànger's]]**||14||8||3||3||30||11||+19||**27**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||14||7||3||4||27||11||+16||**24**
|-
|||||||||||
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||14||6||2||6||29||31||-2||**20**|| rowspan="4" | *Silpnųjų grupė*
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||14||3||3||8||11||21||-10||**12**
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[Inter D'Escaldes]]**||14||2||1||11||13||34||-21||**7**
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[UE Engordany]]**||14||1||1||12||10||67||-57||**4**
|}

### II etapas
#### Stipriųjų grupė

|- align=center style="background:#99CBFF;"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||20||14||3||3||44||21||+23||**45**|| **Čempionai**
|-
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||20||13||4||3||57||18||+39||**43**
|-
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[FC Rànger's]]**||20||10||4||6||34||17||+17||**34**
|-
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||20||8||4||8||31||20||+11||**28**
|}

#### Silpnųjų grupė

|-
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||20||9||4||7||52||41||+11||**31**
|-
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||20||5||6||9||24||29||-5||**21**
|-
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[Inter D'Escaldes]]**||20||3||3||14||20||43||-23||**12**
|-style="background:#FFCCCC;"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[UE Engordany]]**||20||3||2||15||20||93||-73||**11**|| **Iškrito į žemesnį divizioną**
|}

## Taurės
### Nacionalinė taurė

Andoros futbolo taurė () buvo pagrindinis futbolo taurės turnyras šalyje. Taurę laimėjo FC Santa Coloma. Lemiamos sezono dvikovos:

----

----

----
----

----

### Supertaurė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Andorra 2003/04 (Rsssf.org)
* Andorra 2001-10 (Claudionicoletti.eu)
* Foot.dk archyvas
Don Tapscott

**Don Tapscott** (g. 1947 m.) – kanadiečių rašytojas, verslo patarėjas, lektorius. Specializacija – verslo strategija, organizacinė transformacija, technologijų vaidmuo versle ir visuomenėje. Tapscott vadovauja verslo idėjų kalvei *New Paradigm* (*now nGenera*), įkurtai 1993 m. *Joseph L. Rotman School of Management* (Toronto universitete) dėstytojas.

Tapscott baigė psichologijos ir statistikos bakalauro studijas, magistro studijų metu specializavosi tyrimų metodologijoje. Tapscott yra garbės teisės daktaras (*Doctor of Law* *honoris causa*), Albertos universitetas, 2001 m.; Trento universitetas 2006 m.)

## Vikinomika
Don Tapscott kartu su Anthony D. Williams sukūrė sąvoką (naujadarą) vikinomika bei pagrindė jos koncepciją, 2006 m. išleidę knygą „Vikinomika - kaip masinis bendradarbiavimas viską keičia“ (), kurią savaitraštis „The Economist“ ir dienraštis „The Financial Times“ paskelbė metų knyga.

## Bibliografija
* *Planning for Integrated Office Systems: A Strategic Approach* (1984) with Del Henderson and Morley Greenberg
* *Office Automation: A User-Driven Method* (1985) with Del Henderson and Morley Greenberg
* *Paradigm Shift: The New Promise of Information Technology* (1992) with Art Caston
* *Growing Up Digital: The Rise of the Net Generation* (1996)
* *Who Knows: Safeguarding Your Privacy in a Networked World* (1996) with Ann Cavoukian
* *The Digital Economy: Promise and Peril In The Age of Networked Intelligence* (1997)
* *Blueprint to the Digital Economy: Creating Wealth in the Era of E-Business* (1999) With David Ticoll and Alex Lowy
* *Creating Value in the Network Economy* (1999)
* *Digital Capital: Harnessing the Power of Business Webs* (2000) with David Ticoll and Alex Lowy
* *The Naked Corporation: How the Age of Transparency Will Revolutionize Business* (2003) with David Ticoll
* *[[vikinomika|Wikinomics: How Mass Collaboration Changes Everything]]* (2006) with Anthony D. Williams
* *Grown Up Digital: How the Net Generation is Changing Your World* (2008).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* ''Don Tapscott - Wikinomics: Winning with the enterprise 2.0'' 
* PCWorld.ca  Interviu su Don Tapscott
* TWIT's Net  Interviu su Don Tapscott
Andoros futbolas 2004–2005 m.

**[[Andoros futbolas]] [[2004]]–[[2005]] m.**
*  prasidėjo 2004 m. rugsėjo 19 d., baigėsi 2005 m. gegužės 1 d.
* s turnyras prasidėjo 2005 m. sausio 16 d., finalas įvyko 2005 m. gegužės 22 d.

## Čempionatas

Pirmenybės vadinosi I divizionu (), jame dalyvavo 8 komandos. Po 14 turų lyga buvo išskaidyta į dvi grupes pagal pajėgumą. Čempionais tapo UE Sant Julià.

### I etapas

|- bgcolor="#D0F0E0"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||14||13||0||1||42||8||+34||**39**|| rowspan="4" | *Stipriųjų grupė*
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[FC Rànger's]]**||14||12||0||2||46||13||+33||**36**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||14||11||0||3||43||15||+28||**33**
|- bgcolor="#D0F0E0"
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||14||6||1||7||19||21||-2||**19**
|-
||||||||||||
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[Inter D'Escaldes]]**||14||5||2||7||27||37||-10||**17**|| rowspan="4" | *Silpnųjų grupė*
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||14||2||2||10||11||32||-21||**8**
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||14||2||1||11||13||37||-24||**7**
|- bgcolor="#FFE6E6"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[Atlètic CE]]**||14||2||0||12||11||49||-38||**6**
|}

### II etapas
#### Stipriųjų grupė

|- align=center style="background:#99CBFF;"
|**1.**||style="text-align:left;"|**[[UE Sant Julià]]**||20||18||0||2||61||14||+47||**54**|| **Čempionai**
|-
|**2.**||style="text-align:left;"|**[[FC Rànger's]]**||20||17||0||3||59||15||+44||**51**
|-
|**3.**||style="text-align:left;"|**[[FC Santa Coloma]]**||20||12||1||7||50||26||+24||**37**
|-
|**4.**||style="text-align:left;"|**[[CE Principat]]**||20||6||2||12||23||45||-22||**20**
|}

#### Silpnųjų grupė

|-
|**5.**||style="text-align:left;"|**[[Inter D'Escaldes]]**||20||7||4||9||36||44||-8||**25**
|-
|**6.**||style="text-align:left;"|**[[FC Lusitanos]]**||20||5||2||13||24||48||-24||**17**
|-
|**7.**||style="text-align:left;"|**[[Atlètic CE]]**||20||5||0||15||19||58||-39||**15**
|- bgcolor="#FFCCCC"
|**8.**||style="text-align:left;"|**[[FC Encamp]]**||20||4||3||13||19||41||-22||**15**|| **Iškrito į žemesnį divizioną**
|}

## Taurės
### Nacionalinė taurė

Andoros futbolo taurė () buvo pagrindinis futbolo taurės turnyras šalyje. Taurę laimėjo FC Santa Coloma. Lemiamos sezono dvikovos:

----

----

----
----

----

### Supertaurė

Dėl Albanijos futbolo supertaurės trofėjaus varžėsi praėjusio sezono čempionai ir taurės laimėtojai. Trofėjų laimėjo FC Sant Julia.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Andorra 2004/05 (Rsssf.org)
* Andorra 2001-10 (Claudionicoletti.eu)
* Foot.dk archyvas
Erftas

**Erftas** () – apie 107&nbsp; km ilgio kairysis Reino intakas Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje (Vokietija). Teka per miestus kaip Bregheimą, Grevenbroichą, Kerpeną ir kt.

## Literatūra
* Dirk Holterman, Harald Herzog: *Der Erft-Radweg, Von der Quelle bis zur Mündung,* Bouvier-Verlag Bonn, 2. Auflage 2004, ISBN 3-416-03029-X

## Nuorodos
* Federalinės žemės informacija
* www.erftverband.de
* Erfto dviračių kelias
Nortvičas

**Nortvičas** – miestas šiaurės vakarų Anglijoje, 29 km į rytus nuo Česterio, Češyro lygumoje. Išvystyta druskos pramonė. Yra Šv. Elenos bažnyčia, du pasisukantys tiltai (leidžia praplaukti ir laivams), druskos muziejus, kolegija.

## Sportas
* Northwich Victoria FC (futbolas)
Godlmingas

**Godlmingas** – miestas pietų Anglijoje, 7 km nuo Gilfordo. Geležinkelio stotis. Veikia *Charterhouse* kolegija, karaliaus Edvardo mokykla, stovi bažnyčia, XIX a. rotušė.

Šiame mieste savo karjerą pradėjo garsi muzikos grupė „Genesis“.

## Sportas
* Old Carthusians FC (futbolas)
Linas (reikšmės)

Žodis **linas** reiškia:
* linas – augalų gentis *Linum*;
** sėjamasis linas (*Linum usitatissimum*);
* linas – pluoštas ir audiniai, gaminami iš linų;
* Šventasis Linas – popiežius;
* Linas – lietuviškas ir kitų tautų vyriškas vardas.

Taip pat **Linas** yra lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Linienė (ištekėjusi moteris) ir Linaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Linas (g. 1916) – pedagogas, vargonininkas ir chorvedys;
Ročdeilis

**Ročdeilis** – miestas šiaurės vakarų Anglijoje, 8 km į šiaurę nuo Oldamo ir 16 km nuo Mančesterio. Garsi miesto rotušė, bažnyčia, memorialas I pasaulinio karo aukoms.

## Istorija

Minimas nuo 1086 m. 1251 m. gavo miesto teises. XVIII a. tapo šiaurės Anglijos vilnos prekybos centru. XIX a. pramoninės revoliucijos metu ypač išsivystė tekstilės pramonė.

## Sportas
* Rochdale AFC (futbolas)
Damon Lindelof

**Deimonas Lorensas Lindelofas** (; g. 1973 m. balandžio 24 d. Teneke, Niudžersyje, JAV) – amerikiečių televizijos scenaristas ir prodiuseris.

Gimė Teneke, Naujajame Džersyje, švedų išeivio šeimoje. Baigė Teneko vidurinę mokyklą ir Niujorko universiteto Kino mokyklą. Vėliau persikraustė gyventi į Los Andželą.

„Marvel Comics“ užsakymu kūrė scenarijų naujiems komiksams pagrindinio Marvel pasaulio motyvais, kurių leidyba prasidėjo 2006 m. sausį, tačiau dėl autoriaus užimtumo buvo sustabdyta vos po mėnesio. („Marvel“ teigimu, pardavimai bus atnaujinti 2009 m. kovą.)

Kartu su Dž. Dž. Abramsu 2004 metų vasarą sukūrė scenarijų populiariam televizijos serialui „Dingę“. Šiuo metu kartu su Karltonu Kjuzu vadovauja tolesniam serialo kūrimui. Neseniai kartu su Dž. Dž. Abramsu taip pat baigė prodiusuoti „Žvaigždžių kelio“ kino adaptaciją. Po serialo „Dingę“ pabaigos 2010 metais, kartu su Abramsu ketina ekranizuoti Stiveno Kingo romaną „Tamsusis bokštas“.

Lindelofas už ketvirtąjį „Dingusių“ sezoną nominuotas 2008 m. Amerikos rašytojų gildijos apdovanojimui geriausio draminio televizijos serialo scenarijaus kategorijoje. Apdovanojimo laimėtojas paaiškės įteikimo ceremonijoje šių metų vasario mėnesį.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Biografija ir autorinės naujienos IMDb duomenų saugykloje
* Interviu su serialo „Dingę“ gerbėjais LostTV forume
Sounds of the Universe

**Sounds of the Universe** – dvyliktasis grupės Depeche Mode studijinis albumas, išleistas 2008 m. Albumas buvo palaikomas koncertiniu turu *Tour of the Universe*. Pirmasis singlas ``Wrong`` išleistas balandžio 6 d.
## Apie albumą
Albumas pasirodė 2008 balandžio 20 dieną Europoje, balandžio 21 dieną - Kanadoje ir JAV. Albume 13 dainų. Pirmasis singlas, pristatęs albumą - *Wrong* - išleistas balandžio 6 d. Po *Wrong* grupė išleido dar du singlus – *Peace* ir *Fragile Tension / Hole to Feed*.

## Dainos
### Albumo dainos
# In Chains
# Hole To Feed
# Wrong
# Fragile Tension
# Little Soul
# In Sympathy
# Peace
# Come Back
# Spacewalker
# Perfect
# Miles Away / The Truth Is
# Jezebel
# Corrupt
### Singlai
#Wrong
#Peace
#Fragile Tension/Hole to Feed

## Kita informacija
* 2009 metų gegužės 27 d. Vilniuje, Žalgirio stadione turėjęs įvykti grupės koncertas neįvyko dėl Dave'o ligos. Dėl jo ligos buvo atšaukta 10 koncertų.
* Tai pats ilgiausias Depeche Mode albumas pagal trukmę (60:51), nedaug lenkiantis albumą "Ultra" (60:04) .
* Kaip ir kuriant *Playing The Angel* prie Martin'o Lee Gore'o prisidėjo ir pagrindinis grupės dainininkas Dave'as Gahan'as. Dave'ui *Hole To Feed*, *Come Back* ir *Miles Away / The Truth Is* padėjo kurti Christian 'as Eigner'is ir Andrew Phillpott'as. Visoms kitoms dainoms žodžius bei muziką sukūrė Martin'as.
* Grupė albumo įrašinėjimą apibūdino kaip labai produktyvų, kadangi albumui iš viso buvo įrašytos 22 dainos.

## Nuorodos
* Depeche Mode dot com
* Depeche Mode diskografija
Tamvertas

**Tamvertas** – miestas vidurio vakarų Anglijoje, 22 km į šiaurės rytus nuo Birmingamo. Žymi Tamverto pilis, uždarų pataplų slidinėjimo trasa, kino rūmai. Išvystyta logistikos, aprangos, popieriaus, statybų pramonė.

## Sportas
* Tamworth FC (futbolas)
Torki

**Torki** – miestas pietvakarių Anglijoje, 26 km į pietus nuo Ekseterio. Jūrų uostas, svarbus pajūrio kurortas prie Lamanšo. Išvystyta žvejybos, žemės ūkio pramonė.

## Istorija

Iki 1968 m. buvo žinomas kaip **Torbis**.

## Sportas
* Torquay United FC (futbolas)