open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kločiūnų apylinkė

**Kločiūnų apylinkė** (arba ***Klačiūnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pabradės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pabradės rajonui. 1954 m. prijungta Bečių apylinkė, dalis Pavoverės apylinkės ir dalis Karkažiškės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Kločiūnų apylinkė prijungta prie Magūnų apylinkės ir Pabradės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Za oičizna“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 80 || || „Už tėvynę“ kolūkis  || 20 kaimų, 34 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Padubingės apylinkė

**Padubingės apylinkė** (arba ***Padubingių apylinkė, Padubinkos apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Purviniškių apylinkės ir dalies Karkažiškės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Pabradės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Truženik“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 78,11 || || „Darbo žmogaus“ kolūkis  || 16 kaimų, 10 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Juodiškio apylinkė

**Juodiškio apylinkė** (arba ***Juodiškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Švenčionėlių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Švenčionėlių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Miežionėlių apylinkės ir dalis Veikūnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Juodiškio apylinkė prijungta prie Žeimenos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Vorošilovo vardo ir Ždanovo vardo kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 43,5 || || Kirovo vardo kolūkis  || 31 kaimas, 10 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Dotenėnų apylinkė

**Dotenėnų apylinkė** (arba ***Dotinėnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Melagėnų apylinkės ir dalies Miežionėlių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Žeimenos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo ir „Dotinėnų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 83,24 || || M. Melnikaitės vardo kolūkis, „Dotinėnų“ kolūkis  || 20 kaimų, 15 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Stasys Mikaliukas

**Stasys Mikaliukas** (g. 1914 m. kovo 27 d., senuoju stiliumi kovo 14 d. Bijeikiuose, Skaisgirio valsčius – 1988 m. liepos 10 d. Viskonsinas) – Lietuvos žurnalistas.

## Biografija
Mokėsi Telšių ir Kauno gimnazijose. Porą metų studijavo ekonomiką Vytauto Didžiojo universitete.

Žurnalistinį darbą pradėjo 1931 m. „Naujojo žodžio“ bendrovėje kaip dienraščio „Dienos naujienos“ korespondentas. Bendradarbiavo leidiniuose „Diena“, „Mūsų rytojus“, „Lietuvos keleivis“, „Literatūros naujienos“. 1937-1940 m. nuolatinis „Lietuvos žinių“ korespondentas Kaune. Buvo Lietuvos žurnalistų sąjungos narys.  1943-1944 m. dienraščio „Ateitis“ reporteris.

## Šaltiniai
Raimundas Mikalčius

**Raimundas Mikalčius** (g. 1943 m. balandžio 10 d. Raseinių apskritis) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1961 m. baigė Raseinių vidurinę mokyklą, 1974 m. – Vilniaus universiteto Istorijos fakulteto žurnalistikos specialybę.

Dirbo Raseinių rajono laikraštyje „Naujas rytas“. 1967–1977 m. Kelmės rajono laikraščio „Komunistinis žodis“ skyriaus vedėjas, 1977–1987 m. – atsakingasis sekretorius, 1987–1990 m. – redaktoriaus pavaduotojas. 1990–2004 m. – Kelmės rajono laikraščio „Bičiulis“ vyriausias redaktorius, UAB „Roseba“ vadovas. 

## Šaltiniai
Ignas Mikalauskas

**Ignas Mikalauskas, tėvas Barnabas OFM** (1911 m. sausio 2 d. Puodžiai, Pasvalio valsčius, Biržų apskritis – 1996 m. birželio 29 d. Torontas, Kanada) – Lietuvos kunigas, žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1924–1934 m. mokėsi Pasvalio gimnazijoje ir saleziečių kolegijoje. 1942 m. baigė teologijos mokslus Sienos universitete Italijoje.

Gyveno Kretingos pranciškonų vienuolyne. Įstojęs į vienuoliją ir davęs įžadus, gavo vienuolio Barnabo vardą. Antrojo pasaulinio karo pradžioje su kitais broliais pranciškonais persikėlė į Vakarus, 1946 m. išvyko į JAV. 1955–1957 m. Lietuvių žurnalistų sąjungos Niujorko skyriaus pirmininkas.

Nuo 1936 m. rašė religinėmis, visuomeninėmis ir kultūrinėmis temomis įvairiuose leidiniuose. 1948–1950 m. laikraščio „Lietuvių žinios“ redaktorius, 1955–1957 m. – vienas iš laikraščio „Darbininkas“ redaktorių. 

## Bibliografija
* „Kelios mintys žurnalistui“, 1956 m.

## Šaltiniai
Adakavo apylinkė

**Adakavo apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Skaudvilės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Skaudvilės rajonui. 1954 m. prijungta dalis Žvirgždės apylinkė ir dalis Petkaičių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Adakavo apylinkė prijungta prie Skaudvilės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gegužės 1-osios“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 48,2 || || „Gegužės Pirmosios“ kolūkis, „Raudonosios žvaigždės“ kolūkis  || 20 kaimų
|}

## Šaltiniai
Pilaitės apylinkė

**Pilaitės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Tauragės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Tauragės rajonui. 1954 m. prijungta Galmenų apylinkė, dalis Matiškių apylinkės ir dalis Kaziškės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Pilaitės apylinkė prijungta prie Sungailiškių apylinkės ir Tauragės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pirmūno“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 51,66 || || „Pirmūno“ kolūkis, „Pilaitės“ kolūkis  || 16 kaimų, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Taurų apylinkė

**Taurų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Tarailių apylinkės ir dalies Meldikviršių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Tauragės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kovo 8-osios“ kolūkis ir Tauragės MTS  || 
|-
| 1959-02-01  || 30,15 || || „Kovo Aštuntosios“ kolūkis  || 19 kaimų, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Melagiškės apylinkė

**Melagiškės apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Batakių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Tauragės rajonui. 1954 m. prijungta Akstinų apylinkė, Molupio apylinkė ir dalis Joniškės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Melagiškės apylinkė prijungta prie Batakių apylinkės ir Kunigiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Partijos VIII suvažiavimo vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 64,26 || || LKP(b) VIII suvažiavimo vardo kolūkis  || 14 kaimų, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Micaičių apylinkė

**Micaičių apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Kuršėnų rajone;
* Šiaulių rajone;
* Telšių rajone.
Micaičių apylinkė (Telšiai)

**Micaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Telšių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Telšių rajonui. 1954 m. prijungta Pasvaigės apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Micaičių apylinkė prijungta prie Degaičių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tausalo“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 50,2 || || „Tausalo“ kolūkis, „Komjaunuolio“ kolūkis, Anulėnų tarybinio ūkio Degaičių skyrius  || 12 kaimų
|}

## Šaltiniai
Čuolėnai

**Čuolėnai** () – sodybų grupė, Bringių kaimo dalis Latvijos rytuose, Cėsių savivaldybėje, prie Čuolėnų kalvos (207 m virš jūros lygio). 1 gyventojas (2001 m.). Pirmą kartą paminėti XVII a.

## Šaltiniai
Ubiškės apylinkė

**Ubiškės apylinkė** (arba ***Ubiškio apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Ubiškės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Telšių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Juodsodės apylinkės ir dalis Kiršių apylinkės, o dalis Ubiškės apylinkės prijungta prie Biržuvėnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Ubiškės apylinkė prijungta prie Eigirdžių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonojo Spalio“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 36,45 || || „Raudonojo Spalio“ kolūkis  || 1 miestelis, 15 kaimų, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Lenkalių apylinkė

**Lenkalių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Janapolės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Varnių rajonui. 1954 m. prijungta Kuršių apylinkė, dalis Eidžiotų apylinkės ir dalis Rudupių apylinkės, o dalis Lenkalių apylinkės prijungta prie Pavandenės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Lenkalių apylinkė prijungta prie Janapolės apylinkės ir Pavandenės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Kuršų“ ir „Pažangos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 48,74 || || „Kuršų“ kolūkis, „Pažangos“ kolūkis  || 23 kaimai, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Pavėsinė

**Pavėsinė** – poilsiui skirtas mažosios architektūros statinys.

Dažniausiai jos gaminamos iš medžio, bet gali būti ir metalinės. Pavėsinės būna uždarosios ir atvirosios, kai kurios neturi stogo. Gali būti apželdintos augalais, pvz., vinvyčiu, vynuogėmis ir kitais.

## Taip pat skaitykite

* Pergolė
* Altana

## Nuorodos
Gaulėnų apylinkė

**Gaulėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Šatrijos apylinkės ir dalies Minupių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Luokės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 60,43 || || „Pergalės“ kolūkis, „Šatrijos“ kolūkis  || 14 kaimų
|}

## Šaltiniai
Kiborgas (filmas)

**Kiborgas** () – 1989 m. postapokalipsinis mokslinės fantastikos filmas, kuriame pagrindinį vaidmenį atlieka Jean-Claude Van Damme.

Veiksmas vyksta netolimoje ateityje, pasaulyje po neįvardintos katastrofos, kur siaučia maras. Filmas kino teatruose surinko 10 mln. JAV dol.

## Išnašos
Palūksčio apylinkė

**Palūksčio apylinkė** (arba ***Palūkščio apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Varnių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Varnių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Gomalių apylinkės, o dalis Palūksčio apylinkės prijungta prie Požerės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Palūksčio apylinkė prijungta prie Varnių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Mičiurino vardo kolūkis ir Varnių girininkija  || 
|-
| 1959-02-01  || 65,69 || || Mičiurino vardo kolūkis, „Lūkšto“ kolūkis, „Pirmyn“ kolūkis  || 18 kaimų, 6 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Šelefteo

**Šelefteo** − miestas Švedijoje, Vesterboteno lene, Šelefteo komunoje, prie Šelefteelveno upės; netoli Botnijos įlankos, nutolęs 28,5 km į rytus nuo Bulideno.

Miesto teisės Šelefteo suteiktos 1845 m. XX a. Šelefteo išsivystė į pramonės ir kalnakasybos miestą. Čia įsikūrusi kalnakasybos bendrovė *Boliden AB* su maždaug 1200 darbuotojų.

Šelefteo miestas garsėja vario, cinko, švino, arseno rūdų gavyba ir lydymu. Mieste klesti mašinų gamyba, metalo apdirbimo, celiuliozės ir popieriaus pramonė.

## [[Miestų partnerystė]]
*  Rahė, Suomija
*  Mo i Rana, Norvegija
*  Logstoras, Danija
*  Talinas, Estija
*  Tonlinas, Kinija
*  Pardubicės, Čekija

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šelefteo istorija  (švedų k.)
Vembūtų apylinkė

**Vembūtų apylinkė** (arba ***Vembutų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės vakarų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Telšių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Telšių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Viešvėnų apylinkės, dalis Rudupių apylinkės ir dalis Eidžiotų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Vembūtų apylinkė prijungta prie Viešvėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pergalės“ ir „Tarybų Lietuvos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 54,7 || || „Pergalės“ kolūkis, „Tiesos“ kolūkis, „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 26 kaimai, 2 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Paralimpinės žaidynės

**Paralimpinės žaidynės** arba **Paralimpiada** – Olimpinės žaidynės, skirtos varžytis sportininkams, turintiems fizinę negalią.

## Istorija
Pirmosios tarptautinės invalidų vežimėlių varžybos, lygiagrečiai su Olimpiada, įvyko Stok Mandevilyje (Didžioji Britanija) dar 1948 m., o nuo 1960 m. pasaulinės neįgaliųjų varžybos vyksta reguliariai, pradedant 1992 m. jos yra susietos su Olimpinėmis žaidynėmis (vyksta tose pačiose sporto arenose, lygiai po trijų savaičių). Varžybas organizuoja Tarptautinis paralimpinis komitetas. 2008 m. Paralimpiadoje, dalyvavo 4124 sportininkai iš 148 valstybių. Nuo 1976 m. vyksta ir Žiemos Paralimpiados.

Paralimpinėse žaidynese negali dalyvauti turintys klausos neįgalumą (jiems rengiamos atskiros Deflimpiados), taip pat sutrikusio intelekto sportininkai, kurie varžosi Specialiojoje Olimpiadoje.

## Paralimpiniai miestai
Vasaros Paralimpinės žaidynės vyko: 1960 m. Romoje (Italija), 1964 m. Tokijuje (Japonija), 1968 m. Tel Avive (Izraelis), 1972 m. Haidelberge (Vokietija), 1976 m. Toronte (Kanada), 1980 m. Arnheme (Nyderlandai), 1984 m. Stok Mandevilyje (Didžioji Britanija) ir Niujorke (JAV), 1988 m. Seule (Pietų Korėja), 1992 m. Barselonoje (Ispanija), 1996 m. Atlantoje (JAV), 2000 m. Sidnėjuje (Australija), 2004 m. Atėnuose (Graikija), 2008 m. Pekine (Kinija), 2012 m. Londone (JK), 2016 m. Rio de Žaneire (Brazilija), 2020 m. Tokijuje (Japonija).

Žiemos Paralimpiados vyko: 1976 m. Ernšioldsvike (Švedija), 1980 m. Jeile (Norvegija), 1984 m. Insbruke (Austrija), 1988 m. Insbruke (Austrija), 1992 m. Albervilyje-Tignese (Prancūzija), 1994 m. Lilehameryje (Norvegija), 1998 m. Nagane (Japonija), 2002 m. Solt Leik Sityje (JAV), 2006 m. Turine (Italija), 2010 m. Vankuveryje (Kanada), 2014 m. Sočyje (Rusija), 2018 m. Pjončange (Pietų Korėja), 2022 m. Pekine (Kinija).

## Paralimpinės sporto šakos
Į Vasaros Paralimpiadas įtrauktos šios sporto šakos: šaudymas iš lanko, lengvoji atletika, bočia, dviračių sportas, jojimas, 5-žaidėjų futbolas, 7-žaidėjų futbolas, aklųjų riedulys, dziudo, sunkumų kilnojimas, kanojų irklavimas (nuo 2016 m.), irklavimas, buriavimas, šaudymas, plaukimas, stalo tenisas, triatlonas (nuo 2016 m.), tinklinis sėdomis, vežimėlių krepšinis, vežimėlių regbis, vežimėlių fechtavimas, vežimėlių tenisas.

Į Žiemos Paralimpines žaidynes įtrauktos šios sporto šakos: kalnų slidinėjimas, Šiaurės disciplinos, rogučių ledo ritulys, ledo rogučių lenktynės, vežimėlių akmenslydis, biatlonas.

## Lietuva Paralimpiadose

Lietuvos sportininkai pradėjo dalyvauti Paralimpinėse žaidynėse 1988 m. su SSRS rinktine, pelnydami 4 medalius. Po Nepriklausomybės atgavimo: 1992 m. pelnyti 7 medaliai, 1996 m. – 11 (geriausias pasirodymas šalie sporto istorijoje, užimta 34 vieta bendrakomandinėje įskaitoje), 2000 m. – 3, 2004 m. – 7 ir 2008 m. – 2 medaliai.

1994 m. dalyvauta Žiemos Paralimpiadoje, medalių nepelnyta.

## Nuorodos
* Tarptautinio paralimpinio komiteto internetinė svetainė
Laukžemių tvenkinys

**Laukžemių tvenkinys** – tvenkinys vakarų Lietuvoje, Klaipėdos rajone, 4 km į pietus nuo Kretingalės. Susidaręs patvenkus Eketės upę 0,73 km nuo jos žiočių. Ilgis pietryčių-šiaurės vakarų-pietvakarių kryptimi 4,1 km, plotis iki 0,38 km. Tvenkinio rytinėje dalyje yra 2 salos (5 a ir 4a). Altitudė 12 m. Krantai aukštoki, apaugę medžiais ir krūmynais. Vakarinėje pakrantėje stūkso Eketės piliakalnis, šiaurinėje – įsikūrusi kolektyvinių sodų bendrija, rytinėje – trykšta Radailių šaltinis. Aplink tvenkinį daugiausia plyti pievos. Rytinį tvenkinio galą Radailių tiltu kerta kelias .

Debitas:
* Upės: 0,96 m³/s
* Užtvankos skaičiuotinis: 39 m³/s

Užtvanka 144 m ilgio, 6 m pločio. Vandens pralaida – šachtinė. Įrengta 1974 m.

Vanduo naudojamas laukams drėkinti. Greta tvenkinio yra Radailių kaimas.

## Šaltiniai
* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Algimantas Križinauskas

**Algimantas Križinauskas** (g. 1958 m. balandžio 28 d. Prienuose) – Lietuvos ekonomistas.

## Biografija

Mokėsi Prienų vidurinėje mokykloje, kurią baigė 1976 m. Studijavo ekonomiką Vilniaus universitete. 1980 m. jį baigęs, paskirtas dirbti į Finansų ministeriją, kurioje buvo ekonomistu, vėliau valdybos viršininku, departamento direktoriumi, o nuo 1995 m. – Biudžeto departamento direktoriumi. Dirbdamas ministerijoje A. Križinauskas mokėsi Švedijoje, Austrijoje, Kanadoje, Olandijoje, tobulinosi pagal įvairias ekonomikos valdymo, mikroekonomikos bei finansų sričių programas. 1996 m. buvo paskirtas finansų ministru. 2000–2001 m. Lietuvos taupomojo banko valdybos pirmininkas. Šiuo metu LR transporto priemonių draudikų biuro direktorius.

## Šaltiniai

|-
Laumenas

**Laumenas** – ežeras rytų Lietuvoje, Švenčionių rajone, 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Pabradės, Labanoro-Pabradės girios apsuptyje. Ežero ilgis šiaurės vakarų-pietryčių kryptimi 0,81 km, plotis iki 0,4 km. Altitudė 139,6 m. Giliausia ežero vieta (6,8 m) yra pietvakariuose. Ežeras ledyninės kilmės, rininis; šiaurėje yra įlanka. Krantai 2-3 aukščio, ardomi, šiaurės vakarinis galas žemas ir pelkėtas. Pakrantės apaugusios mišku (Varnėnų, Palaumenio miškai). Ežero dugnas lygus. Vakaruose pelkėta protaka jungiasi su Rėdžios ežeru (Žeimenos upės intako Dubingos baseinas).

Prie Laumeno šiaurvakarinio kranto šliejasi Palaumenio kaimas. Yra įrengta poilsiavietė pietrytinėje pakrantėje.

Vandenvardis kildinamas nuo žodžio *[[laumė]]*.

## Šaltiniai
Stanfordo kalėjimo eksperimentas

**Stanfordo kalėjimo eksperimentas** – Stanfordo universiteto filosofijos daktaro Philip Zimbardo atlikta simuliacija su žmonėmis universiteto rūsyje įrengtame kalėjime. Simuliacija vyko 1971 m. rugpjūčio 14–20 d. Jame dalyvavo 24 studentai, atrinkti iš 75 paraiškas pateikusių savanorių. Bandymo metu pasidalinę pusiau vaikinai 12 parų turėjo apsimesti kaliniais arba kalėjimo prižiūrėtojais. Viskas buvo stebima ir įrašoma. Tokio mokslinio stebėjimo paskirtis buvo ištirti kaip žmogaus elgesys veikiamas aplinkos. 

2018 m. paaiškėjo, kad bandymas didžiąja dalimi buvo surežisuotas. Sargams buvo duotos gairės būti žiauriems, jie buvo apmokomi išradingų žeminimo metodų, o vienas kalinys (mėgėjas aktorius) prisipažino vaidinęs isteriją.

Panašiame 2002 m. BBC tyrime buvo gautos priešingos išvados: kaliniai ir sargybiniai praktiškai nekonfliktavo, o pabaigoje pradėjo bičiuliautis.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Ilias Zouros

**Ilijas** (arba **Elijas**) **Zuras** (; g. 1966 m. kovo 11 d.) – Graikijos krepšinio treneris.

2010 m. jis buvo išrinktas Europos taurės metų treneriu.

## Pasiekimai
;Klubiniai
* **[[Beiruto Sagesse|Sagesse]]** (2003–04):
** Libano krepšinio lyga: 2004
** FIBA Azijos čempionų taurė: 2004
* **[[BC Žalgiris|Žalgiris]]** (2011):
** Baltijos krepšinio lyga: 2011
** Lietuvos krepšinio lyga: 2011
** Lietuvos krepšinio federacijos taurė: 2011

;Asmeniniai
* Europos taurės metų treneris

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Informacija apie E. Zourosą Europos taurės svetainėje
Laviškio ežeras

**Laviškio ežeras** – ežeras Lietuvoje, Anykščių rajono pietvakariuose, 2,5 km į rytus nuo Taujėnų miestelio. Ilgis šiaurės rytų–pietvakarių kryptimi 1,7 km, plotis iki 0,43 km. Altitudė 80,4 m. Ežeras ledyninės kilmės, užima dalį dvišakos rinos. Krantai daugiausia aukštoki, vakaruose ir šiaurės rytuose pelkėti. Aplink ežerą plyti pievos ir dirbami laukai. Prateka Armukšnos intakas Upelis (Mūšios baseinas). Dalis Upelio vandens teka kanalu vakarinėje ežero pakrantėje.

Šalia ežero įsikūrę kaimai: Laviškis ir Kaspariškiai. Veikia kaimo turizmo sodyba. Šiaurrytinėje pakrantėje įsikūrusi buvusio Laviškio dvaro sodyba. Šiaurvakarine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Senamiesčio vidurinė mokykla

**Senamiesčio vidurinė mokykla** - Senamiesčio vardo vidurinė mokykla; dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla: 

*Druskininkų Senamiesčio vidurinė mokykla
*Jonavos Senamiesčio vidurinė mokykla (dabar - gimnazija)
*Plungės Senamiesčio vidurinė mokykla
*Vilniaus Senamiesčio vidurinė mokykla

## Taip pat skaitykite
*Senamiesčio pagrindinė mokykla
Vytautas Tomaševičius

**Vytautas Tomaševičius** (1972 m. sausio 16 d. Vilniuje, Lietuva) – lietuvių tapytojas.

## Biografija
1990 m. baigė Vilniaus Salomėjos Nėries gimnaziją, 1989 m. baigė Vilniaus J. Vienožinskio meno mokyklą. 1998 m. baigė Vilniaus dailės akademiją, tapybos ir scenografijos specialybę. Nuo 2008 m. m. Lietuvos dailininkų sąjunga narys.

## Filmai
Nuo 1996 m. dalyvavo tarptautiniuose filmų projektuose, kaip kino filmų dailininkas. 2000 m. kūrė dekoracijas filmui „Nenugalimas“ (rež. Werner Herzog, Vokietija). Vėliau menininkas atsidėjo vien tapybai.

## Tapyba
Parodinėje veikloje dalyvauja nuo 1995 m. Yra surengęs virš 20 personalinių parodų Lietuvoje, Danijoje, Švedijoje bei dalyvavo keliose dešimtyse grupinių parodų Lietuvoje, Danijoje, Švedijoje, Rusijoje, Italijoje, Japonijoje. Šiuo metu dailininką atstovauja Paryžiaus galerija „Geraldine Banier“. 

2008 m. apdovanotas I Baltijos dailės bienalės (Sankt Peterburgas, Rusija) laureato diplomu.

2010 m. ir 2018 m. skirta Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos stipendija.

2019 m. Tarptautiniame konkurse Japonijoje „ArtOlympia“ laimėjo prizą „Už meistrystę“. Apie 1800 menininkų iš daugiau nei 100 šalių pateikė konkursui daugiau kaip 5000 darbų. Iš jų tarptautinė komisija prizu „Už meistrystę“ įvertino tik 30 paveikslų. Vytautas Tomaševičius – pirmasis lietuvių menininkas, apdovanotas šiuo prizu.

## Kūryba

Vytauto Tomaševičiaus kūriniai vertinami dėl originalios autorinės technikos. Joje apjungiama tapyba ir grafika. Ant kruopščiai ištapyto vaizdo spaudžiamas monochrominis piešinio atspaudas. Vėliau šis piešinys dalinai nuvalomas, atidengiant paslėptą apatinį tapybos sluoksnį. Skirtinguose paveiksluose tapybos ir atspaudo santykis kinta, kartais jie tiesiog paliekami konkuruoti. Tokia technika autoriaus ir kritikų įvardijama kaip vidinio ir išorinio pasaulio bei kultūros ir gamtos pasaulių santykių metafora.

Paveiksluose dažniausiai vaizduojami figūrų fragmentai ar gamtos motyvai, derinami kartu su ornamentinėmis arba abstrakčiomis formomis. V. Tomaševičiaus paveiksluose gausu „citatų“ iš senovinių nuotraukų ar filmų kadrų, taip pat – gamtos fragmentų, žmonių portretų, šiandienos ir senovinių simbolių. Dažnos moteriškumo, gamtos temos.

Paveikslai dekoratyvūs, daugiasluoksniai, dažnai santūraus kolorito.

## Nuorodos
* Geraldine Banier galerija
* Menininko aprašymas Artsy.net
* Menininko profilis Saatchi Online
* Dailininkai iš Lietuvos – Baltijos šalių bienalės laureatai
* V. Tomaševičiaus paroda Danijoje
* „Reali nerealybė dvimatėje plokštumoje“, Aistė Paulina Virbickaitė
* Menininkas užsimojo prikelti sovietmečio realybę: ateina laikas, kai pradedi sakyti tai, ką galvoji
* „Laiko slenksčiai“, Aistė Kisarauskaitė
* „Jaunųjų kūryba. Paskutiniai sovietmečio pasispardymai“, Austėja Mikuckytė – Mateikienė
* Tokijo bienalėje apdovanotas lietuvių menininkas Vytautas Tomaševičius
* Vytautas Tomaševičius „Natiurmortas su dviem objektais“, Art Olympia. 2019 
* Vidmanto Martikonio akmens skulptūrų parkas 

*Kultūros savaitė, 2018m. rugsėjo 8d
*LRT laida "Linija, spalva, forma", 2018m. spalio 21d.
La Rošelis

**La Rošelis** () – miestas vakarų Prancūzijoje, Naujosios Akvitanijos regione; Pajūrio Šarantos departamento centras. Išsidėstęs prie Biskajos įlankos, prieš Rė salą. Svarbus vakarų Prancūzijos transporto centras. Veikia prekybos, karinis, žvejybos ir jachtų uostas. La Rošelį su kitais Prancūzijos miestais jungia geležinkeliai ir automagistralės. Veikia La Rošelio oro uostas. Reikšmingas naftos perdirbimo, chemijos, maisto pramonės centras. Plėtojamas turizmas. Nuo 1993 m. veikia La Rošelio universitetas. Yra daug muziejų – Jūrų, Dailės, Naujojo Pasaulio, kvepalų ir kiti. Populiarus buriavimas, regbis.

## Istorija
Dabartinėje vietoje X a. įkurta gyvenvietė. XII a. ji gavo miesto teises. Šimtamečio karo metu buvo didžiausias Prancūzijos uostas prie Atlanto vandenyno, todėl daug kartų buvo užimtas abiejų kariavusių pusių. 1372 m. galutinai atiteko Prancūzijai. XVI a. plintant reformacijai, tapo viena svarbiausių hugenotų tvirtovių, kurią Rišeljė kariuomenė paėmė tik po 1627–1628 m. apsiausties. 1685 m., panaikinus Nanto ediktą daug gyventojų emigravo į Ameriką. Antrojo pasaulinio karo metais dėl labai gerai organizuotos Vokietijos kariuomenės gynybos, buvo paskutinis išvaduotas Prancūzijos miestas.

## Architektūra
La Rošelio uosto vartus žymi XIV a. įtvirtinti bokštai. Išliko XVI–XVII a. miesto Rotušė, Šv. Liudviko katedra. Šv. Mykolo, Šv. Išgelbėtojo bažnyčios.

## Šaltiniai
Lazdininkų tvenkinys

**Lazdininkų tvenkinys** – tvenkinys vakarų Lietuvoje, Kretingos rajone, 2 km į vakarus nuo Darbėnų. Susidaręs patvenkus Darbos upę 7,9 km nuo jos žiočių. Ilgis iš rytų į vakarus 2,6 km, plotis iki 1,04 km. Yra 0,11 ha sala. Altitudė 14 m. Rytinis tvenkinio galas užpelkėjęs. Krantai daugiausia apaugę miškeliais, žemi. Aplinkui plyti dirbami laukai, tik į rytus stūkso Linkių miškas.

Debitas:
* Upės: 0,38 m³/s
* Užtvankos skaičiuotinis: 18 m³/s

Užtvanka 1108 m ilgio, 6,5 m pločio. Vandens pralaida – šachtinė. Įrengta 1976 m.

Vanduo naudojamas laukams drėkinti. Greta tvenkinio yra Sausdravų, Mažučių, Lazdininkų kaimai.

## Šaltiniai
* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Tom Burke

**Tomas Berkas** (, 1875 m. sausio 15 d. – 1929 m. vasario 14 d.) – JAV lengvaatletis, sprinteris. Pirmasis istorijoje 100 m ir 400 m bėgimo olimpinis čempionas.

## Biografija
Tomas Berkas mokėsi Bostono universiteto teisės mokykloje. Sėkmingai varžėsi 400 m ir 440 jardų bėgimo rungtyse. 1895 m. pelnė profesionalo titulą 440 jardų bėgime. 1896 m. olimpinių žaidynių metu neatvykus garsiems sprinteriams, T. Berkas netikėtai laimėjo 100 m bėgimą. Finale jis užfiksavo 12,0 s laiką, o pusfinalyje 11,8 s. Sprinteris išgarsėjo dėl savo starto pritūpus, kokius dabar naudoja šiuolaikiniai bėgikai. Tose pačiose žaidynėse lengvaatletis 400 m preliminariame ir finaliniame bėgimuose atbėgo pirmas ir iškovojo antrąjį aukso medalį pirmajai JAV rinktinei. Vėliau savo karjeroje sprinteris pradėjo bėgti vidutinius ir ilgus nuotolius. Galiausiai Tomas Berkas tapo teisininku, bet kartu dirbo ir sporto žurnalistu, bei lengvosios atletikos treneriu.

## Nuorodos
* sports-reference.com profilis
Ana Frank

**Ana Frank** (*Anne Frank*, tikr. *Annelies Marie Frank*; 1929 m. birželio 12 d. Frankfurte prie Maino, Vokietijoje – 1945 m. kovo mėn.) – žydų mergaitė, Holokausto auka, žymi dėl po mirties išpopuliarėjusio dienoraščio „Anos Frank dienoraštis“.

Atėjus į valdžią Hitleriui, Frankų šeima emigravo į Amsterdamą. Bet žydų persekiojimai po Nyderlandų okupacijos prasidėjo ir čia. Iš pradžių Frankų šeima glaudėsi ankštoje slėptuvėje, įrengtoje už Anos tėvo firmos kontoros. Kažkam išdavus slėptuvę, šeima atsidūrė koncentracijos stovykloje. Ana mirė 1945 m. kovo pradžioje, nesulaukusi šešiolikos metų, Bergeno-Belzeno koncentracijos stovykloje. (Nors iki stovyklos išlaisvinimo buvo likęs tik vienas mėnuo.) Taip pat koncentracijos stovykloje žuvo jos sesuo ir mama. Anos Frank dienoraštį išleido jos tėtis Otas Frankas.

Ana Frank dienoraštį pradėjo rašyti būdama vos trylikos metų. Tada Ana Frank jį gavo gimtadienio proga. Mergaitė dienoraštyje aprašė kiekvieną savo gyvenimo dieną. Ji turėjo maždaug trimis metais vyresnę seserį Margo, su kuria sutarė nekaip.

Pirmąjį Anos Frank dienoraščio leidimą, jos tėtis Otas Frankas leido išleisti prieš tai išėmęs asmenines, intymias vietas, kurių nenorėjo viešinti dėl savo dukros privatumo išlaikymo. Tačiau antrame leidime Otas Frankas leidėjams davė originalą, su visomis detalėmis, norėdamas atskleisti tikrąsias to meto žydų gyvenimo sąlygas.

Amsterdame įsteigtas Anos Frank muziejus, kuris yra vienas populiariausių Nyderlanduose.

## Dienoraščio leidimas lietuvių kalba
* Ana Frank „Dienoraštis“. – Vilnius: Alma littera, 2010.

## Išnašos

## Šaltiniai
* Diana Gancevskaitė, ''Prieš 70 metų išleistas Anos Frank „Dienoraštis” '' , Rubinaitis, Vaikų literatūros informacijos svetainė, 2017 m. birželio 25 d. Nuoroda tikrinta 2021-03-02.
Senamiesčio mokykla

**Senamiesčio pagrindinė mokykla** - Senamiesčio vardo mokykla; dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla. 

## Pagrindinės mokyklos

*Mažeikių Senamiesčio pagrindinė mokykla
*Ukmergės Senamiesčio pagrindinė mokykla

## Vidurinės mokyklos

*Druskininkų Senamiesčio vidurinė mokykla
*Plungės Senamiesčio vidurinė mokykla
*Vilniaus Senamiesčio vidurinė mokykla

## Gimnazijos

*Jonavos Senamiesčio gimnazija

## Progimnazijos

*Kauno Senamiesčio progimnazija
*Rokiškio Senamiesčio progimnazija
Senamiesčio pagrindinė mokykla

**Senamiesčio pagrindinė mokykla** - Senamiesčio vardo pagrindinė mokykla; dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla: 

*Mažeikių Senamiesčio pagrindinė mokykla
*Ukmergės Senamiesčio pagrindinė mokykla

## Taip pat skaitykite
*Senamiesčio vidurinė mokykla
Grabovas

**Grabovas** () gali reikšti šias gyvenvietes:

## Lenkija
* Grabovas (Lomžos apskritis);
* Grabovas (Sokulkos apskritis);
* Grabava (Kolnas);
* Grabava (Augustavas);
* Grabava (Geldapė).

## Kitos reikšmės
* Grabava
Anykštų apylinkė

**Anykštų apylinkė** (iki 1960 m. ***Pakalniškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Pakalniškių vardu. 1949 m. buvo Vievio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vievio rajonui. 1954 m. prijungta Sabališkių apylinkė, dalis Vievio miesto ir dalis Abramiškių apylinkės, o dalis Pakalniškių apylinkės prijungta prie Pastrėvio apylinkės. 1960 m. vasario 16 d. perkeltas centras į Abromiškes, o apylinkė pervadinta Anykštų vardu. 1963 m. sausio 12 d. Anykštų apylinkė prijungta prie Ausieniškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Vorošilovo vardo ir Kalinino vardo kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 48,5 || || Kalinino vardo kolūkis, Vorošilovo vardo kolūkis  || 32 kaimai
|}

## Šaltiniai
Čižiūnų apylinkė

**Čižiūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Aukštadvario valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vievio rajonui. 1954 m. prijungta Nėciūnų apylinkė, dalis Granapolio apylinkės ir dalis Kazokiškių II apylinkės, o dalis Čižiūnų apylinkės prijungta prie Trakų rajono Tolkiškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Čižiūnų apylinkė prijungta prie Bagdononių apylinkės ir Ubiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonosios Žvaigždės“ ir „Tikruoju keliu“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 59,9 || || „Tikruoju keliu“ kolūkis, „Raudonosios žvaigždės“ kolūkis  || 21 kaimas, 10 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Padvarionių apylinkė (Trakai)

**Padvarionių apylinkė** (arba ***Padvarionio apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Glitų apylinkės, dalies Jageliškių apylinkės, dalies Markutiškių apylinkės ir dalies Miciūnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Padvarionių apylinkė prijungta prie Babriškės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Kosciuškos vardo ir „Salkenikų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 45 || || Kosciuškos vardo kolūkis, „Salkininkų“ kolūkis  || 25 kaimai, 4 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Lazdėnų apylinkė

**Lazdėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Trakų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Trakų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Barbiškių apylinkės ir dalis Rykantų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Lazdėnų apylinkė prijungta prie Bražuolės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Vilijos“ ir „Burbiškių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 42 || || „Vilijos“ kolūkis  || 18 kaimų, 7 vienkiemiai, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Rykantų apylinkė

**Rykantų apylinkė** (arba ***Rikantų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Trakų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Trakų rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. prijungta prie Kauno Vokės apylinkės ir Lazdėnų apylinkės. Atkurta 1958 m. gegužės 15 d. iš Kauno Vokės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Rykantų apylinkė prijungta prie Kariotiškių apylinkės.

|-
| 1959-02-01  || 34,5 || || „Pergalės“ kolūkis  || 12 kaimų, 2 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Baubonių apylinkė

**Baubonių apylinkė** (iki 1961 m. ***Laičių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. Laičių vardu iš Daugirdiškių apylinkės, dalies Mustenių apylinkės ir dalies Semeliškių apylinkės. 1961 m. gegužės 16 d. perkeltas apylinkės centras į Baubonis ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas. 1963 m. sausio 12 d. Baubonių apylinkė apylinkė prijungta prie Semeliškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tarybų Lietuvos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 40,2 || || „Tarybų Lietuvos“ kolūkis, „Šviesos“ kolūkis  || 19 kaimų, 2 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Kolnica

**Kolnica** vadinamos Lenkijos gyvenvietės:

* Didžiosios Lenkijos vaivadijos Tureco apskrityje:
** Brudzevo valsčiuje,
** Malianuvo valsčiuje.
* Opolės vaivadijoje;
* Palenkės vaivadijos Augustavo apskrityje.
Šklėrių apylinkė (Trakai)

**Šklėrių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Rūdiškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Trakų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Anglininkų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Šklėrių apylinkė prijungta prie Rūdiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || VLKJS XI suvažiavimo vardo ir „Bolševiko“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 54 || || „Bolševiko“ kolūkis, VLKJS XI suvažiavimo vardo kolūkis  || 13 kaimų, 4 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Grenados demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Grenada|Grenados]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 107 818  (2010 m. apskaičiavimai)

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.: * 32 %
* *15-64 m.:* 65,2 %
* *65 m. ir daugiau:* 2,8 % (2010 m. apsk.)
 
**Amžiaus [[mediana]]:**
* *bendra:* 28,2 m.
* *vyrų:* 28,2 m.
* *moterų:* 28,2 m. (2010 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,563 % (2010 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 17,2 gimimo/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 7,9 mirtys/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.)

**Migracija** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -3,67 migranto/1000 gyv. (2010 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 31 % (2008 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,097 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,05 vyras moteriai
* *15-64 metų:* 1,04 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,82 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 1,02 vyro vienai moteriai (2010 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 11,76 mirusiųjų/1000 gimimų (2010 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 72,79 m.
* *vyrų:* 70,27 m.
* *moterų:* 75,55 m. (2010 apsk.)

**Vyresnių nei 15 metų žmonių raštingumas:**
* *bendras:* 96 %
* *vyrų:* ? %
* *moterų:* ? % (2003 m. surašymas)

## Šaltiniai
* CŽV pasaulio faktų knyga: Grenada
Juknonių apylinkė

**Juknonių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Gelvonų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Smėlių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Liūkonių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Juknonių apylinkė prijungta prie Čiobiškio apylinkės ir Gelvonų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo darbo“ ir „Gintaro“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 56,88 || || „Naujo darbo“ kolūkis, „Gintaro“ kolūkis  || 16 kaimų, 11 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Šventininkų apylinkė (Trakai)

**Šventininkų apylinkė** (arba ***Sventikių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Bedugnės apylinkės ir Daniliškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Senųjų Trakų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 36 || || „Aušros“ kolūkis  || 12 kaimų
|}

## Šaltiniai
Panošiškių apylinkė

**Panošiškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Onuškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Trakų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Tolkiškių apylinkės, o dalis Panošiškių apylinkės prijungta prie Obelių apylinkės ir Rūdiškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Obelių apylinkė prijungta prie Tolkiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 38 || || „Saulėtekio“ kolūkis  || 8 kaimai, 4 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Butkūnėlių apylinkė

**Butkūnėlių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Želvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Smėlių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Šešuolių apylinkės, dalis Bastūnų apylinkės ir dalis Laukenėlių apylinkės, o dalis Butkūnėlių apylinkės prijungta prie Bastūnų apylinkės. 1961 m. gruodžio 28 d. perkeltas apylinkės centras. 1963 m. sausio 12 d. Butkūnėlių apylinkė apylinkė prijungta prie Laumėnų apylinkės ir Želvos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Žalgirio“ ir „Piliakalnio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 48,45 || || „Žalgirio“ kolūkis, „Piliakalnio“ kolūkis, „Naujos vagos“ kolūkis  || 19 kaimų, 17 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Pasodos apylinkė

**Pasodos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Panoterių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Jonavos rajonui. 1954 m. dalis apylinkės prijungta prie Liepių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Pasodos apylinkė prijungta prie Markutiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Stalino vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 30,5 || || Stalino vardo kolūkis  || 10 kaimų, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Upninkėlių apylinkė

**Upninkėlių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Veprių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Jonavos rajonui. 1954 m. prijungta Markutiškių apylinkė, tačiau 1963 m. sausio 12 d. pati Upninkėlių seniūnija prijungta prie atkurtos Markutiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pirmūno“ ir „Komunarų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 50,23 || || „Pirmūno“ kolūkis, „Tautų draugystės“ kolūkis  || 15 kaimų, 11 vienkiemių, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Vindeikių apylinkė (Ukmergė)

**Vindeikių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Musninkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Širvintų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Pamusių apylinkės ir dalis Pigašių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Vindeikių apylinkė prijungta prie Musninkų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Artojo“ ir „Auksinės varpos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 32,36 || || „Auksinės varpos“ kolūkis, „Artojo“ kolūkis  || 16 kaimų, 5 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Bastūnų apylinkė

**Bastūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Želvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Smėlių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Bikonių apylinkės ir dalis Butkūnėlių apylinkės, o dalis Bastūnų apylinkės prijungta prie Butkūnėlių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Bastūnų apylinkė prijungta prie Laumėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Auštančio ryto“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 40 || || „Auštančio ryto“ kolūkis, „Bastūnų“ kolūkis  || 21 kaimas, 2 vienkiemiai
|}

## Vadovai
* Petras Rudokas, apylinkės pirmininkas 

## Šaltiniai
Steponavos apylinkė

**Steponavos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pabaisko valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Smėlių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Pašilės apylinkės, dalis Miegučių apylinkės, dalis Vaitkūnų apylinkės ir dalis Krikštėnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Steponavos apylinkė prijungta prie Pašilės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Laisvės kovotojo“ ir „Rytojaus“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 53,34 || || „Rytojaus“ kolūkis, Leonpolio tarybinio ūkio Verškainių skyrius  || 17 kaimų, 7 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Petronių apylinkė

**Petronių apylinkė** (iki 1961 m. ***Meilūnų apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Meilūnų vardu. 1949 m. buvo Siesikų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Ukmergės rajonui. 1954 m. prijungta Jurgelionių apylinkė, dalis Kuršų apylinkės ir dalis Siesikų apylinkės. 1961 m. gruodžio 28 d. perkeltas apylinkės centras į Petronis ir atitinkamai pakeistas jos pavadinimas. 1963 m. sausio 12 d. Petronių apylinkė prijungta prie Siesikų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Malenkovo vardo ir „Meilūnų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 88,8 || || „Aušros“ kolūkis, „Mikėnų“ kolūkis, Siesikų tarybinio ūkio Meilūnų skyrius  || 19 kaimų, 5 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Butkūnų apylinkė

**Butkūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Želvos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Smėlių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Miegučių apylinkės, dalis Laukenėlių apylinkės ir dalis Pašilės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Butkūnų apylinkė prijungta prie Šešuolių apylinkės ir Želvos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || M. Melnikaitės vardo ir „Ateities“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 48,3 || || M. Melnikaitės vardo kolūkis, „Ateities“ kolūkis  || 22 kaimai, 5 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Batakai

**Batakai** – Pietryčių Azijos tautų grupė, gyvenanti Indonezijoje, Sumatros salos šiaurinėje dalyje. Populiaciją sudaro apie 6 mln. žmonių, dauguma jų gyvena Šiaurės Sumatros provincijoje (4,8 mln.), taip pat yra Riau, Džakartos, Vakarų Javos, Vakarų Sumatros provincijose. Kalba batakų kalbomis, priklausančiomis malajų-polineziečių kalbų grupei, išvystę savo raštą. Dauguma musulmonai ir krikščionys (protestantai), dalis išpažįsta tradicinį tikėjimą, vadinamą *Parmalim*.

Batakai skiriami į 6 grupes: tobai, karai, timorai, pakpakai, angkolai ir mandailingai.

Tradiciškai verčiasi žemdirbyste: augina ryžius, kavamedžius, tabaką, daržoves. Amatai: audimas, kalvystė, medžio drožyba, puodininkystė. Batakai turi savitą architektūrą: pastatai statomi ant polių ir pasižymi itin dideliais kraigais. Socialiniuose santykiuose didelę svarbą turi socialinė, giminystės hierarchija.


File:Batak-village 09N9400-01.jpg|Tradicinė batakų architektūra
File:COLLECTIE TROPENMUSEUM Halsketting van rode wollen draden en vergulde schakels TMnr 5053-29.jpg|Juvelyrika
File:WLANL - jankie - Batak Wichelboek en Toverstaven, ca.1850 (Indonesië).jpg|Medžio raižyba
File:The Childrens Museum of Indianapolis - Carved bone calendar and almanac.jpg|Batak kalendorius pagamintas iš kaulo, XX a. Priklauso Indianapolio Vaikų muziejui.


## Šaltiniai
Juknėnų apylinkė

**Juknėnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Daugailių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Utenos rajonui. 1954 m. prijungta dalis Narvydžių apylinkės ir dalis Gatelių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Juknėnų apylinkė prijungta prie Daugailių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Malenkovo vardo ir „Ilgio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 46,34 || || „Nemuno“ kolūkis, „Ilgio“ kolūkis  || 12 kaimų, 3 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Radeikių apylinkė

**Radeikių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Daržinių apylinkės, dalies Narvydžių apylinkės ir dalies Spitrėnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Daugailių apylinkės ir Spitrėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Draugystės“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 36,5 || || „Radeikių“ kolūkis, „Romučių“ kolūkis, „Indrajo“ kolūkis  || 11 kaimų, 16 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Avižienių apylinkė (Utena)

**Avižienių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Utenos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Utenos rajonui. 1954 m. prijungta dalis Utenos apylinkės ir dalis Grybelių apylinkės, o dalis Avižienių apylinkės prijungta prie Leliūnų apylinkės ir Pakalnių apylinkės. 1959 m. prijungta Maželiškių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Avižienių apylinkė prijungta prie Leliūnų apylinkės ir Mockėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Vienybės“ ir „Naujos vagos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 37,4 || || „Nemuno vagos“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis  || 10 kaimų, 6 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Kirdeikių apylinkė

**Kirdeikių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Saldutiškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Švenčionėlių rajonui. 1954 m. prijungta dalis Ginučių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Kirdeikių apylinkė prijungta prie Saldutiškio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Naujo kelio“ ir „Ginučių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 85,79 || || „Aušros“ kolūkis, „Ginučių“ kolūkis  || 24 kaimai
|}

## Šaltiniai
Musteikių apylinkė

**Musteikių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Tauragnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Utenos rajonui. 1954 m. prijungta Sirvydžių apylinkė, dalis Stūčių apylinkės ir dalis Balčių apylinkės, o dalis Musteikių apylinkės prijungta prie Tauragnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Musteikių apylinkė prijungta prie Spitrėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Ąžuolo“ ir „Rytų aukštaičio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 65,52 || || „Ąžuolo“ kolūkis, „Rytų aukštaičio“ kolūkis  || 24 kaimai, 7 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Balelių apylinkė

**Balelių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Taujėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kavarsko rajonui. 1954 m. prijungta dalis Radžiūnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Balelių apylinkė prijungta prie Taujėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || K. Markso vardo ir „Taikos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 64,42 || || „Taikos“ kolūkis, K. Markso vardo kolūkis  || 22 kaimai
|}

## Šaltiniai
Keižonių apylinkė

**Keižonių apylinkė** (arba ***Keižionių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Gelvonų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Jonavos rajonui. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Upninkų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Spalio revoliucijos“ ir „Ateities“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 36,51 || || „Spalio revoliucijos“ kolūkis, „Ateities“ kolūkis  || 9 kaimai, 7 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Bikūnų apylinkė (Utena)

**Bikūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Antalieptės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Dusetų rajonui. 1954 m. prijungtos Vaiskūnų apylinkė, dalis Antandrajos apylinkės, dalis Avyžių apylinkės, dalis Degesių apylinkės ir dalis Daugilio apylinkės, o dalis Bikūnų apylinkės prijungta prie Antalieptės apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Bikūnų apylinkė prijungta prie Sudeikių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Šviesos kelio“ ir „Spindulio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 77,26 || || „Šviesiojo kelio“ kolūkis, „Spindulio“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis  || 22 kaimai, 2 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai