Rodų Švč. Mergelės Marijos, Karmelio kalno karalienės koplyčia

**Rodų Švč. Mergelės Marijos, Karmelio kalno karalienės koplyčia** – buvusio Rodų dvaro sodybos koplyčia–mauzoliejus, esanti Panevėžio rajone, Rodų II kaime, 400 m į vakarus nuo Rodų tilto per Upytės upelį kelyje , 150 m į pietus nuo Rodų gamybinio centro. Stovi kalvelėje, apaugusioje medžiais ir krūmais, buvusio Rodų dvaro teritorijoje. Koplyčia patenka į Krekenavos regioninio parko teritoriją. Ji yra architektūros ir istorijos paminklas, 1993 m. įrašytas į Kultūros vertybių registrą.

## Naudojimas

Kiekvieno mėnesio paskutinį sekmadienį, o birželį – kas savaitę koplyčioje vyko pamaldos. Buvo atgaivinti mažieji Švč. Mergelės Marijos, Karmelio Kalno Karalienės (Škaplierinės) atlaidai. Ruošiami vaikai Pirmajai Komunijai. Bažnytinį palaiminimą joje gauna jaunavedžių poros, teikiamas Krikšto sakramentas. Rodų koplyčią aptarnauja Krekenavos klebonas.

2025 m. duomenimis, Rodų koplyčioje šv. Mišios vyksta kartą metuose, kai rengiama titulinių Škaplierinės atlaidų šventė. Tuomet Naujarodžių bendruomenė sutvarko koplyčią, ją papuošia, o po Mišių renginys tęsiamas lauke šalia koplyčios. Visą kitą laiką, iki kitų metų atlaidų, koplyčia nėra nuolat naudojama. Jos priežiūra, aplinkos tvarkymu neatlygintinai rūpinasi vietos bendruomenė.

## Istorija

Koplyčia pastatyta 1861 m. pagal architekto Cezario Anikinio (1787–1891) projektą. Koplyčia priklausė garsiai Švoinickių giminei. Jos atstovai dalyvavo visuose trijuose sukilimuose prieš carizmą. Koplyčios viduje yra palaidoti šios giminės nariai. Specialią vietą sau pasirinko koplyčios statytojas Kazimieras Švoinickis. Ji buvo atskirta ažūrinėmis iš geležies iškaltomis durelėmis, papuoštomis su dvarininko inicialais bei pusmėnuliu ir šešiakampe žvaigžde – Lelivos herbo ženklais. Sienoje priešais duris buvo langelis. Ši vieta buvo skirta karstui. Aplink – vietos žvakidėms ir atvykusiems žmonėms. Giliame rūsyje po koplyčia buvo įrengtas mauzoliejus. Koplyčioje buvo puošnus altorius, o nedidelėje varpinėje skambėjo varinis varpelis.

Koplyčioje palaidotas XIX-XX a. pradžios dailininkas, 1863 m. sukilimo dalyvis Romanas Alekna Švoinickis, kurio paveikslų yra Lietuvos muziejuose, Krekenavos bažnyčioje. R. Švoinickio dėka Rodų dvaras garsėjo meno kūrinių kolekcija, kurią sudarė archeologinių radinių, senovinių baldų, drabužių ir ginklų skyriai. Keičiantis laikams šios meno vertybės dingo. 1942 m. koplyiča suremontuota, uždengtas naujas stogas, tačiau karo metais vėl gerokai nukentėjo. Sovietmečiu ji buvo plėšiama ir niokojama, nudraskytas stogas, išluptos grindys. R. Švoinickio ir dar kelių ten dūlėjusių žmonių palaikai sovietmečiu buvo išmėtyti, o karstai – sudeginti. Naujarodžių kaimo gyventojai matė, kaip rūko dūmai. Kaulai buvo užkasti prie koplyčios, tačiau tiksli jų buvimo vieta nežinoma. Šiems žmonėms bei viso Naujarodžių kaimo mirusiems atminti stovi Panevėžio vyskupo pašventintas koplytstulpis.

Pati koplyčia sovietmečiu buvo plėšiama ir niokojama. Prasidėjus Atgimimui ji buvo įrašyta į saugomų objektų sąrašą. 1990–2000 m. šventovė buvo restauruojama. 2000 m. rugpjūtį pašventinta Panevėžio vyskupo Juozo Preikšo. 2007 m. šalia koplyčios pastatytas ąžuolinis 3 m aukščio koplytstulpis (aut. tautodailininkas Petras Vainauskas) atminti palaidotiems koplyčioje ir Rodų II kaimo mirusiems.

## Architektūra

Koplyčios pastato stilius – romantizmas. Statinio tūris – kompaktinis, stačiakampio plano, vieno aukšto su pastoge ir rūsiu. Dvišlaičio stogo puošyboje dominuoja dekoratyvių formų tinkuoto plytų mūro, kvadrato plano bokšteliai su profiliuotais karnizais, užsibaigiantys metaliniais kryžiais. Vyraujančios pastato sienų, rūsio angos ir nišos – pusapskritės. Rūsys perdengtas tinkuoto plytų mūro kryžminiais skliautais su liunetėmis ir ramstinėmis arkomis, įėjimas į rūsį – tinkuoto plytų mūro cilindriniu skliautu. Koplyčioje įrengta medinė sijinė perdanga.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* Rodų II dvaras (''miestai.net'')