open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Palisandramedis

**Palisandramedis** (*Jacaranda*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus, bignonijinių (*Bignoniaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso krūmai ir medžiai. Daugumos rūšių žiedai mėlyni.

Savaime paplitę neotropikuose, tai Pietų Amerikos žemynas, Centrinė Amerika, pietinė Meksika, Vest Indijos salos. Plačiai introdukuotos kituose Žemės šilto klimato regionuose, įskaitant Pietų Afriką, Australijos žemyną, Naująją Zelandiją, Indijos subkontinentą, Izraelį, JAV ir Europos pietinius regionus. Miestuose sodinami kaip dekoratyviniai medžiai.

## Rūšys
Gentyje išskiriamos 48 rūšys:
* *[[Jacaranda acutifolia]]* Bonpl.
* *[[Jacaranda arborea]]* Urb.
* *[[Jacaranda bracteata]]* Bureau & K.Schum.
* *[[Jacaranda brasiliana]]* (Lam.) Pers.
* *[[Jacaranda bullata]]* A.H.Gentry
* *[[Jacaranda caerulea]]* (L.) J.St.-Hil.
* *[[Jacaranda campinae]]* A.H.Gentry & Morawetz
* *[[Jacaranda carajasensis]]* A.H.Gentry
* *[[Jacaranda caroba]]* (Vell.) DC. - Tikrasis palisandramedis
* *[[Jacaranda caucana]]* Pittier
* *[[Jacaranda copaia]]* (Aubl.) D.Don
* *[[Jacaranda cowellii]]* Britton & P.Wilson
* *[[Jacaranda crassifolia]]* Morawetz
* *[[Jacaranda cuspidifolia]]* Mart.
* *[[Jacaranda decurrens]]* Cham.
* *[[Jacaranda duckei]]* Vattimo
* *[[Jacaranda egleri]]* Sandwith
* *[[Jacaranda ekmanii]]* Alain
* *[[Jacaranda glabra]]* (DC.) Bureau & K.Schum.
* *[[Jacaranda grandifoliolata]]* A.H.Gentry
* *[[Jacaranda hesperia]]* Dugand
* *[[Jacaranda intricata]]* A.H.Gentry & Morawetz
* *[[Jacaranda irwinii]]* A.H.Gentry
* *[[Jacaranda jasminoides]]* (Thunb.) Sandwith
* *[[Jacaranda macrantha]]* Cham.
* *[[Jacaranda macrocarpa]]* Bureau & K.Schum.
* *[[Jacaranda micrantha]]* Cham.
* *[[Jacaranda microcalyx]]* A.H.Gentry
* *[[Jacaranda mimosifolia]]* D.Don - Mėlynasis palisandramedis
* *[[Jacaranda montana]]* Morawetz
* *[[Jacaranda mutabilis]]* Hassl.
* *[[Jacaranda obovata]]* Cham.
* *[[Jacaranda obtusifolia]]* Bonpl.
* *[[Jacaranda orinocensis]]* Sandwith
* *[[Jacaranda paucifoliata]]* Mart. ex DC.
* *[[Jacaranda paucifoliolata]]* Mart. ex A. DC.
* *[[Jacaranda poitaei]]* Urb.
* *[[Jacaranda praetermissa]]* Sandwith
* *[[Jacaranda puberula]]* Cham.
* *[[Jacaranda pulcherrima]]* Morawetz
* *[[Jacaranda racemosa]]* Cham.
* *[[Jacaranda rufa]]* Silva Manso
* *[[Jacaranda rugosa]]* A.H.Gentry
* *[[Jacaranda selleana]]* Urb.
* *[[Jacaranda simplicifolia]]* K.Schum. ex Bureau & K.Schum.

* *[[Jacaranda sparrei]]* A.H.Gentry
* *[[Jacaranda subalpina]]* Morawetz
* *[[Jacaranda ulei]]* Bureau & K.Schum.

## Šaltiniai
Inkarvilėja

**Inkarvilėja** (*Incarvillea*) – bignonijinių (*Bignoniaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso žoliniai augalai. Šaknys storos (3-5 cm storio), mėsingos.

Auga Centrinėje ir Rytų Azijoje. Dauguma rūšių auga aukštikalnėse. Soduose auginamos 3 rūšys.

Gentyje apie 16 rūšių:
* *[[Incarvillea altissima]]*
* *[[Incarvillea arguta]]*
* *[[Incarvillea beresowskii]]*
* *[[Incarvillea compacta]]*
* Delavajaus inkarvilėja (*Incarvillea delavayi*)
* *[[Incarvillea dissectifoliola]]*
* *[[Incarvillea emodi]]*
* *[[Incarvillea forrestii]]*
* *[[Incarvillea lutea]]*
* Kompaktinė inkarvilėja (*Incarvillea mairei*)
* Olgos inkarvilėja (*Incarvillea olgae*)
* *[[Incarvillea potaninii]]*
* *[[Incarvillea sinensis]]*
* *[[Incarvillea younghusbandii]]*
* *[[Incarvillea zhongdianensis]]*
Pėdkelnės

**Pėdkelnės** – aptemptas, iš dalies ar visai permatomas apatinis trikotažas, maunamas ant nuogų kojų. Dažnai dėvimos kartu su suknele ar sijonu (ypač – mini sijonu), šortais, vyriškos pėdkelnės (dažniausiai šiltos, neretai skirtos žiemai kaip apatinių kelnių pakaitalas) gaminamos nešioti po kelnėmis ir šortais. Būna įvairių spalvų (dažniausiai – kūno spalvos ar tamsesnės), rašto (vienspalvės, juostuotos, margintos, nėriniuotos, abstrakčių ir konkrečių piešinių), blizgumo (blizgančios, matinės ar pusiau matinės), tamprumo, medžiagos, storio. Vėsiu metų laiku pėdkelnės šildo kojas.

Ypatingai išpuoštos pėdkelnės gali būti kaip erotinis trikotažas.

## Istorija
Viduramžiais pėdkelnes nešiojo išimtinai tik vyrai, visų pirma aukštuomenėje. Tėvyne laikoma Ispanija. Jos būdavo mezgamos rankomis, iš šilko. XX amžiuje išradus nailoną, pėdkelnės ėmė sparčiai populiarėti tarp moterų, vėliau jas imta gaminti ir iš laikros. Nors pėdkelnes yra įprasta laikyti moters aprangos elementu, vis dėlto pasaulinėje rinkoje pozicijas įsitvirtino ir firmos, gaminančios pėdkelnes vyrams.

## Savybės

Pėdkelnės gaminamos iš poliamido, elastano (iki 25 proc.), natūralių pluoštų. Kokybę daugiausiai lemia elastanas. Jis vadinamas įvairiais pavadinimais, priklausomai nuo firmos – gamintojos, kuri įsigijusi patentą vienam ar kitam elastano prekiniam ženkui: *laikra* (*lycra*, „DuPont“), *dorlastanas* („Bayer“), *spandex* (terminas, vartojamas JAV). Tankus, daug smulkių gijų turintis pluoštas vadinamas mikropluoštu (*microfibra*).

Pėdkelnių storis nusakomas denjė (santrumpa *den*). Denjė – pėdkelnių (ir kojinių) matavimo vienetas, lygus 900 metrų ilgio nailono gijos masei. Daugiau denjė turinčios pėdkelnės yra storesnės, ne taip greitai plyšta. Ploniausios būna 8–15 denjė, gerai parinkus žaliavą ne visada galima atskirti, ar žmogus su pėdkelnėmis, ar plikomis kojomis. Dažniausiai mūvimos 20–60 denų pėdkelnės, tiek vasarą, tiek ir žiemą, jos gali turėti papildomą funkciją – pvz., koreguojančios ar masažuojančios, gydomosios kompresinės. Storiausios pėdkelnės siekia 400 denjė.

Mautis pėdkelnes patartina ne sausomis rankomis, bet drėgnomis ar išteptomis kremu; kai kurie gamintojai siūlo specialias pirštinaites, kad aštriu nagu ar žiedu nebūtų pažeidžiamas audinys. Skalbti geriausia drungname vandenyje. Džiovinant saugoti nuo saulės spindulių, vengti radiatorių. Skalbiant audinių minkštikliu elastanas praranda savo tvirtumą, todėl vėliau pėdkelnės lengvai plyšta. Raštuotos pėdkelnės pasižymi didesniu patvarumu.

## Nuorodos
* Virtualusis Vokietijos pėdkelnių muziejus
Gesnerijiniai

**Gesnerijiniai** (*Gesneriaceae*) – magnolijūnų  (*Magnoliophyta*) augalų šeima.

## Gentys
*Achimenė (*Achimenes*)
*Eschinantas, ešinantas (*Aeschynanthus*)
**[[Agalmyla]]*
**[[Alloplectus]]*
**[[Alsobia]]*
**[[Ancylostemon]]*
**[[Anodiscus]]*
**[[Asteranthera]]*
**[[Besleria]]*
**[[Boea]]*
**[[Briggsia]]*
**[[Bucinellina]]*
**[[Capanea]]*
*Chirita (*Chirita*)
**[[Chrysothemis]]*
*Kodonantė (*Codonanthe*)
*Kolumnėja (*Columnea*)
**[[Conandron]]*
**[[Corallodiscus]]*
**[[Crantzia]]*
**[[Cyrtandra]]*
**[[Diastema (genus)|Diastema]]*
**[[Didissandra]]*
*Tirpsnė (*Didymocarpus*)
**[[Drymonia]]*
*Ritlenis (*Episcia*) 
**[[Eucodonia]]*
**[[Gasteranthus]]*
*Gesnerija (*Gesneria*)
**[[Glossoloma]]*
**[[Gloxinella]]*
*Gloksinija (*Gloxinia*)
**[[Gloxiniopsis]]*
**[[Haberlea]]*
**[[Hemiboea]]*
**[[Henckelia]]*
**[[Isometrum]]*
**[[Jancaea]]*
**[[Koellikeria]]*
*Kolerija (*Kohleria*)
**[[Loxostigma]]*
**[[Lysionotus]]*
**[[Mandirola]]*
**[[Mitraria]]*
**[[Monopyle]]*
**[[Nautilocalyx]]*
*Nematantas (*Nematanthus*) 
*Neomortonija (*Neomortonia*)
**[[Niphaea]]*
**[[Nomopyle]]*
**[[Opithandra]]*
**[[Oreocharis]]*
**[[Paliavana]]*
**[[Paraboea]]*
**[[Pearcea]]*
**[[Petrocosmea]]*
**[[Phinaea]]*
*Ramonda (*Ramonda*)
**[[Raphiocarpus]]*
**[[Sarmienta]]*
*Sanpaulija (*Saintpaulia*) 
**[[Seemannia]]*
*Siningija (*Sinningia*)
*Smitijantė (*Smithiantha*)
**[[Sphaerorrhiza]]*
**[[Stauranthera]]*
*Streptokarpas (*Streptocarpus*) 
**[[Titanotrichum]]*

## Nuorodos
* Botaninis gesnerijinių aprašymas Gesnerijinių šeima  (''Gesneriaceae''  Dumort.)
Petras Simavičius

**Petras Simavičius** (g. 1948 m. liepos 11 d. Burbiškių kaime, Telšių apskritis) – Lietuvos gydytojas, Šiaulių rajono ir miesto visuomenės veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Užgirių pradinėje mokykloje, vėliau – Nevardėnų septynmetėje mokykloje, Pavandenės vidurinėje mokykloje. 1972 m. baigė Kauno medicinos instituto gydomosios medicinos fakultetą, įgijo gydytojo akušerio-ginekologo licenciją. 2004 m. Klaipėdos universiteto Socialinių mokslų fakultete įgijo viešojo administravimo magistro kvalifikacinį laipsnį.

1972 m. pradėjo dirbti Šiaulių gimdymo namuose akušeriu-ginekologu. 1974–1996 m. Šiaulių rajono centrinės ligoninės akušeris-ginekologas, vėliau skyriaus vedėjas, Šiaulių rajono centrinės ligoninės vyriausiasis gydytojas. 1996–2018 m. Šiaulių ligoninės vyr. gydytojas, generalinis direktorius.

1990–1995 m. Šiaulių rajono liaudies deputatas, 1995 m. iki rugsėjo 6 d. (LDDP sąraše) Šiaulių rajono savivaldybės tarybos narys.

2002 m. Šiaulių kolegijos steigiamosios tarybos pirmininkas; aktyvus Lietuvos gydytojų sąjungos ir Lietuvos gydytojų vadovų sąjungos narys; Nacionalinės sveikatos priežiūros įstaigų asociacijos viceprezidentas; Šiaulių universiteto visuomenės tarybos narys.

Savo patirtį, žinias, atliktų darbų išvadas P. Simavičius apibendrino ir publikavo daugiau nei 20 Lietuvos ir užsienio sveikatos apsaugos sistemos analizei skirtų leidinių.

2019 m. balandžio 23 dieną Lietuvos Aukščiausiasis Teismas atmetė Petro Simavičiaus skundą ir paliko galioti Lietuvos apeliacinio teismo 2018 metais liepos 13 dieną paskelbtą nuosprendį, kuriuo medikas pripažintas kaltu dėl kyšininkavimo.

## Įvertinimas
* 1998 m. suteikta aukščiausioji sveikatos apsaugos organizatoriaus kvalifikacinė kategorija.
* 2005 m. Nusipelnęs sveikatos apsaugos darbuotojas, įteiktas Nusipelniusio sveikatos apsaugos darbuotojo garbės ženklas.
* 2005 m. Sveikatos apsaugos ministerijos Padėkos raštas už dalyvavimą Nacionalinio sveikatą stiprinančių ligoninių tinklo kūrimo ir tobulinimo darbe.
* 2006 m. UAB „Medikų žinios“ „Metų vadovo“ nominacija už nuopelnus sveikatai.
* 2008 m. Lietuvos sutrikusios psichikos žmonių globos bendrijos padėkos raštas.

## Šaltiniai
Mindaugas Stakvilevičius

**Mindaugas Stakvilevičius** (g. 1931 m. liepos 24 d. Stebuliuose, Lazdijų rajonas) – pedagogas, fizikas, matematikas, Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
Mokėsi Stebulių pradinėje mokykloje, Simno progimnazijoje, 1950 m. baigė Pagėgių Kristijono Donelaičio gimnaziją, 1950–1956 m. studijavo Maskvos (Rusija) M. Lomonosovo universiteto Fizikos fakultete. Mokslų daktaras.

1950 m. laikraščio „Pagėgių balsas“ korektorius, 1954–1956 m. Maskvos darbo jaunimo mokyklos mokytojas, 1956–1989 ir nuo 1996 m. Šiaulių miesto ir rajono mokyklų mokytojas, 1956–1992 m. Šiaulių pedagoginio instituto dėstytojas, docentas.

1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Šiaulių miesto tarybos narys, Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio seimo narys. 1989–1990 m. TSRS liaudies deputatas, 1989–1990 m. Lietuvos komunistų partijos Šiaulių miesto komiteto pirmasis sekretorius. 1990–1992 m. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputatas, 1992–1996 m. Seimo narys pagal Lietuvos demokratinės darbo partijos sąrašą, Žmogaus ir piliečio teisių bei tautybių komiteto pirmininkas, 1996–2000 m. Šiaulių universiteto Matematikos katedros docentas. ŠU, Šiaurės Lietuvos kolegijos dėstytojas.

1957 m. TSKP narys, 1990–1996 m. LDDP narys, 1990–1992 m. partijos prezidiumo narys, nuo 1996 m. Lietuvos socialistų partijos narys, partijos pirmininko pavaduotojas, 1997–2006 m. pirmininkas.

2003–2007 m. ir 2007–2011 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys (Lietuvos socialdemokratų partijos Šiaulių skyriaus sąraše).

1972–1974 m. Šiaulių pedagoginio instituto dėstytojų ir tarnautojų profsąjungos pirmininkas.

Vienas iš jaunųjų fizikų neakivaizdinės mokyklos „Fotonas" steigėjų ir ilgametis vadovas.

## Šaltiniai
Achimenė

**Achimenė** (*Achimenes*) – gesnerijinių (*Gesneriaceae*) šeimos augalų gentis.

Auga Centrinėje Amerikoje, Kolumbijoje. Didžiausias rūšių skaičius auga Meksikoje. Auginamos kambariuose. Yra hibridinių formų.

Gentyje yra apie 25 rūšys:
**[[Achimenes admirabilis]]* 
**[[Achimenes antirrhina]]* 
**[[Achimenes brevifolia]]* 
**[[Achimenes candida]]* 
**[[Achimenes cettoana]]* 
**[[Achimenes dulcis]]*
**[[Achimenes erecta]]* 
**[[Achimenes fimbriata]]* 
**[[Achimenes flava]]*
**[[Achimenes glabrata]]* 
**[[Achimenes grandiflora]]* 
**[[Achimenes grandis]]* 
**[[Achimenes heterophylla]]* 
**[[Achimenes hintoniana]]*
**[[Achimenes longiflora]]*
**[[Achimenes mexicana]]* 
**[[Achimenes misera]]*
**[[Achimenes nayaritensis]]*
**[[Achimenes obscura]]* 
**[[Achimenes occidentalis]]*
**[[Achimenes pallida]]* 
**[[Achimenes patens]]* 
**[[Achimenes pedunculata]]* 
**[[Achimenes saxicola]]* 
**[[Achimenes skinneri]]* 
**[[Achimenes warszewicziana]]*
**[[Achimenes woodii]]* 

## Nuorodos
*Achimenė 
*World Checklist of Gesneriaceae: Achimenes
Penas ir Teleris

**Penas ir Teleris** (**Penn & Teller**) – iliuzionistų ir komikų Penn Jillette ir Teller duetas iš JAV. Jie yra žinomi dėl savo išoriškai žiaurių triukų, taip pat – įvairių paranormalių galių „turinčių“ žmonių ir kitokių mitų atskleidinėjimo, ateizmo ir skepticizmo propagavimo. Kiti iliuzionistai duetą vertina kontroversiškai dėl magijos triukų ir metodų – kartais, paslaptyje laikytų net šimtą ir daugiau metų – atskleidinėjimo žiūrovams.

Pasirodymuose paprastai kalba tik Penas, Teleris tyli.

Nuo 2001 m. duetas atlieka pasirodymus *Rio All Suite Hotel and Casino* viešbutyje-kazino Las Vegase, taip pat vedė televizijos laidą „Bullshit!“.

Telerio pilnas vardas arba pavardė ir yra Teller, t. y. pase įrašytas tik šis vienas žodis. Anksčiau vadinosi *Raymond Joseph Teller*.

## Nuorodos

* Oficiali Penn & Teller svetainė
* Interviu su Teleriu
Chirita

**Chirita** (*Chirita*) – gesnerijinių (*Gesneriaceae*) šeimos augalų gentis.

Gentyje yra apie 150 rūšių, iš jų apie 100 auga tik Kinijoje. Kai kurios auginamos kambariuose.

## Nuorodos
* ''Chiritos''  
* ''Chirita'' (nuotraukos)
Ritlenis

**Ritlenis** (*Episcia*) – gesnerijinių (*Gesneriaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso žolės su dėmėtais lapais ir ryškiais žiedais.

Auga Pietų ir Centrinės Amerikos tropikuose. Auginamas vidutinio klimato zonoje kambariuose kaip dekoratyvus žydintis augalas. Išvesta hibridinių formų.

Gentyje yra 8 rūšys:
* Šliaužiantysis ritlenis (*Episcia reptans*)
* *[[Episcia cupreata]]*
* *[[Episcia lilacina]]*
ir kt.

## Nuorodos
* ''Episcia'': The Genera of Gesneriaceae 
* ''Episcia'' and ''Alsobia'' : Gesneriad Reference Web
Nematantas

**Nematantas** (*Nematanthus*) – gesnerijinių (*Gesneriaceae*) šeimos epifitinių augalų gentis.

## Nuorodos
* Nematanthus, Codonanthe and Related Intergenerics: Gesneriad Reference Web
Eschinantas

**Eschinantas**, **ešinantas** (*Aeschynanthus*) – gesnerijinių (*Gesneriaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso svyrantys augalai su ryškių spalvų žiedais.  Juos apdulkina paukščiai.

Auga Pietų ir Pietryčių Azijoje, Indonezijos salose, Naujojoje Gvinėjoje ir Filipinuose.

Gentyje yra apie 185 rūšys. Žinomesnės šios:
**[[Aeschynanthus hildebrandii]]* 
**[[Aeschynanthus lobbianus]]* 
**[[Aeschynanthus micranthus]]* 
**[[Aeschynanthus radicans]]* 
**[[Aeschynanthus speciosus]]* 

Auginama kambariuose.
Kolumnėja

**Kolumnėja** (*Columnea*) – gesnerijinių (*Gesneriaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso žydinčios epifitinės žolės ir puskrūmiai.

Auga Amerikos tropikuose (Meksikoje, Ekvadore, Bolivijoje, Brazilijoje) ir Karibuose.

Gentyje yra apie 200 rūšių. Auginama kambariuose kaip dekoratyvios kambarinės gėlės.

## Nuorodos
* Columnea
* Columnea
Ramonda

**Ramonda** (*Ramonda*) – gesnerijinių (*Gesneriaceae*) šeimos epifitinių augalų gentis.

Auga Balkanų pusiasalyje, Ispanijoje uolėtose vietose.
Opiatas

**Opiatas** – aguonos galvutėje esantis bet kuris alkaloidas ar pusiau sintetinis junginys, kurio gamybos pradinė medžiaga yra kuris nors iš aguonos alkaloidų. Jiems visiems būdingas panašus poveikis – sukeliama euforija ir malšinamas skausmas. Dėl šių savybių opiatai plačiai vartojami kaip vaistai ir narkotikai. 

Skirtingų opiatų poveikis gali labai smarkiai skirtis; vieni nuskausmina labai smarkiai, bet trumpam, kiti prastai nuskausmina, bet gerai malšina nuolatinius, ilgalaikius skausmus. Vieni sukelia silpną euforiją, kiti šimtus kartų stipresnę. 

Tokių medžiagų gausą lėmė tai, kad ilgą laiką buvo ieškota medžiagos, kuri nuskausmintų kaip morfinas ar net sėkmingiau, bet nesukeltų fizinės priklausomybės. Paieškos buvo tik iš dalies sėkmingos, nors ir aptikta daug junginių. Su kai kuriais junginiais pasiektas priešingas rezultatas (pavyzdžiui, heroinas).

Pagrindiniai opiatai:
* morfinas,
* heroinas (acetilmorfinas),
* kodeinas (metilmorfinas).

Žmogaus endorfininę sistemą veikiantys junginiai, daugiausiai – morfijaus dariniai. Natūraliai randami aguonose. Geriausiai žinomi – morfijus, heroinas, kodeinas. Medicinoje naudojami nuskausminimui, stipriam kosuliui malšinti. Didelėmis dozėmis sukelia euforiją. Piktnaudžiaujant šiais preparatais, išsivysto fiziologinis pripratimas, kaip manoma, susijęs su pokyčiais skausmo jutimo bei kvėpavimo sistemose, taip pat – kraštutinai stiprus euforijos poreikis. Poreikis pakartotiniam vartojimui bei abstinencijos sindromas gali atsirasti jau po 1-2 euforiją sukėlusių dozių. Fiziologinis poveikis galutinai neištirtas, manoma, kad gali būti susijęs su endorfinus skaidančių fermentų blokavimu. Abstinencijos sindromas pasireiškia kraštutinai stipriais skausmais, kvėpavimo bei širdies veiklos sutrikimais, gali tęstis kelias savaites ar ilgiau.
Marijos mirtis

**Marijos mirtis** – pasakojimas apie Kristaus motinos Marijos mirtį, sukurtas pagal V amžiaus istorijas. Pasakojama, kad ant Siono kalno, kur tada gyvenusi Marija, jai pasirodęs Kristus bei pranešęs apie jos artėjančią mirtį. Po mirties ji buvusi angelų paimta į dangų. Mergelės Marijos atlaidai, prisimenat jos mirtį ir įžengimą į dangų, pradėti švesti tik apie 600 metus. Lietuvoje šie atlaidai vadinami Žolinės atlaidais.

Nei keturiose kanoninėse Evangelijose, nei jokioje kitoje Naujojo Testamento vietoje apie Mergelės Marijos mirtį nėra užsimenama. Protestantai nepripažįsta Žolinės atlaidų bei neteikia jokios reikšmės pasakojimams apie Marijos mirtį.
Skrebiškiai (reikšmės)

**Skrebiškiais** vadinami kaimai:

* Biržų rajone:
** Papilio seniūnijoje;
** Parovėjos seniūnijoje;
* Utenos rajone.
Sanpaulija

**Sanpaulija**, arba **Afrikos žibutė** (*Saintpaulia*) – gesnerijinių (*Gesneriaceae*) šeimos gentis, kuri artima streptokarpui (*Streptocarpus*). Tai vienos iš mėgstamiausių vazoninių gėlių.

Auga Tanzanijoje, Kenijoje, Afrikos rytų tropikų srityje.

Gentyje yra apie 20 rūšių. Išvesta labai daug veislių (Amerikoje žinoma virš 7500 veislių).

## Nuorodos
* Sanpaulijos 
* Sanpaulijos, ritleniai ir kiti gesnerijiniai 
* ''Saintpaulia''
Streptokarpas

**Streptokarpas** (*Streptocarpus*) – gesnerijinių (*Gesneriaceae*) šeimos augalų gentis, kuri labai artima sanpaulijoms. 

Auga Afrikoje, Madagaskare, kelios rūšys Azijoje.

Gentyje yra apie 155 rūšys.

## Nuorodos
*''Streptocarpus'' : The Gesneriad Reference Web
*Streptocarpus: The Genera of Gesneriaceae
Blizgė (reikšmės)

Žodio **blizgė** reikšmės:

* blizgė – bastutinis augalas * Lunaria*:
** daugiametė blizgė (*Lunaria rediviva*);
** darželinė blizgė (*Lunaria annua*);
* blizgė – žuvis;
* blizgė – žvejybos įrankis;
* kaimai Kupiškio rajone:
** Blizgė – Noriūnų seniūnijoje;
** Blizgė – Skapiškio seniūnijoje.


Vaizdas:Vaste Judaspenning plant Lunaria rediviva.jpg|Daugiametė blizgė
Vaizdas:Lunaria annua - plants (aka).jpg|Darželinė blizgė
Vaizdas:Populiarus masalas.jpg|Blizgės
Gikonys

**Gikonimis** vadinamos gyvenvietės:

* Anykščių rajone;
* Biržų rajone;
* Kupiškio rajone;
* Pakruojo rajone.
Miliūnai (reikšmės)

**Miliūnais** vadinami kaimai:

## Baltarusija
* Gardino srityje:
** Miliūnai (brus. Мілюнцы, rus. Милюнцы) Varanavo rajono Benekainių apylinkėje.
* Vitebsko srities Breslaujos rajone:
** Miliūnai (brus. Мілюнцы, rus. Милюнцы) Apso apylinkėje,
** Miliūnai (brus. Мілюнцы, rus. Милюнцы) Vidžių apylinkėje,
** Miliūnai (brus. Мілюнцы, rus. Милюнцы) Slabados apylinkėje.

## Lietuva
* Kupiškio rajone:
** Alizavos seniūnijoje,
** Subačiaus seniūnijoje;
* Rokiškio rajone:
** Pandėlio seniūnijoje:
*** prie Pandėlio,
*** prie Suvainiškio,
** Rokiškio seniūnijoje;
* Ukmergės rajone;
* Utenos rajone;
* Zarasų rajone Imbrado seniūnijoje:
** Miliūnai prie Imbrado,
** Miliūnai I prie Avilių.

## Rusija

Kaliningrado srityje:
* Miliūnai (Iliušinas) Nesterovo rajone.
Hidžabas

**Hidžabas** () – arabiškas terminas reiškiantis „uždangą, pertvarą“. Arabiškai kalbančiose šalyse, bei Vakaruose *hidžabu* yra įprasta vadinti musulmonių dėvimus rūbus. Dažnai *hidžabu* yra vadinama skarelė ar galvos uždangalas, tačiau Korane šis žodis yra pavadintas **khimār** (خمار). Kita žodžio *hidžabas* reikšmė yra metafizinė, kuria šiuo žodžiu nurodoma uždanga skirianti žmogų ir Dievą.

Įprasta *hidžabą* asocijuoti su musulmonių dėvimais rūbais, tačiau *hidžabas* vienodai galioja ir musulmonams. Šiuo atveju *hidžabo* reikšmė yra kaip islamiškos aprangos norma, kuriai nusakyti islamo žyniai naudoja Koraną ir patikimus Pranašo Mahometo pasakymus (hadisus).
 
## Moteriška apranga
Pagal kai kurias islamo teisines sistemas padori moteriška apranga yra ta, kuri dengia visą kūną, išskyrus veidą ir rankas. Sunitų rekomenduojama, kad dėvimas moteriškas drabužis būtų laisvas, neišryškinantis figūros. Vienas iš tokių tradicinių drabužių yra žinomas kaip **džilbab**. Taip pat nešiojamos skarelės, kurios rišamos įvairiais būdais ir dengia moters plaukus, bei kaklą. Salafi mokslininkai skatina dengtis ir veidus. Dažnai jų sakoma, kad dengtis veidus yra privaloma. Kiti mokslininkai tam prieštarauja teigdami, kad Vakaruose tuo tik labiau pritraukiamas dėmesys moteriai. Aprangos dalis dengianti veidą yra vadinama **nikabu** (*niqab*). Visiškai uždengiantis visą kūną drabužis, kuriuo paliekami tik maži plyšeliai akims yra vadinamas **[[burka]]** (*burqa*).


Image:Two young women of Iran.jpg|Persės su hidžabais
Image:Hijab-Indonesia_Anna_Martadiningrat.jpg|Indonezietiški hidžabai
Image:Muslim woman in Yemen.jpg|Jemenietė su nikabu
Image:Hijabs store, Damascus.jpg|Hidžabų parduotuvė Damaske


## Vyriška apranga
Vyriško *hidžabo* normos skiriasi nuo moteriško dėl biologinių skirtumų tarp lyčių. Minimalus *hidžabas* musulmonui yra užsidengti nuo bambos iki žemiau kelių. Kaip teigiama viename iš sunos pavyzdžių, užsidengti visą kūną yra geriau, nei tik apatinę jo pusę. Taip pat rūbai neturi būti aptempti. Vyriški drabužiai dažnai sutinkami šiais pavadinimais: **izar** (dažnai nešiojamas vietoj kelnių), **taub** (ثوب‎, *ṯawb*), **dišdaša** (دشداشة, *dišdāšä*), **kandura** (كندورة, *kandūrä*), **kamisas** (قميص, *qamīṣ*). Galvos apdangalai: turbanas ar **imama**, kepuraitė – **takija** (*taqiyah*), skara – **keffiyeh** ir jai prilaikyti dėvimas **igalas** (‎عقال, *‘iqāl*).

## Pastabos
Pyragiai (reikšmės)

**Pyragiais** vadinami kaimai:

* Kelmės rajone;
* Kupiškio rajone;
* Raseinių rajone;
* Šakių rajone;
* buvęs kaimas Rytų Prūsijos Pilkalnio apskrityje.

Ežeras Pyragiai (Indubas) Kupiškio rajone.
Čivonys

**Čivonys** yra:

* kaimas Druskininkų savivaldybėje;
* kaimas Kupiškio rajone;
* Lazdijų rajone:
** į šiaurės vakarus nuo Veisiejų (56 gyv.);
** į šiaurės rytus nuo Veisiejų (21 gyv.).
Opijus

**Opijus** (**opiumas**) – narkotinė medžiaga, išgaunama iš aguonos, istoriškai vartota ir kaip vaistas.

## Opiumo išgavimas

Žalia, sultinga aguonos galvutė perpjaunama. Per įpjovą ima sunktis baltas, pieniškas skystis, kuris veikiamas oro greit kietėja ir virsta ruda mase. Tai ir yra opiumas.

## Opiumo perdirbimas
Prieš rūkant opiumas yra perdirbamas. Jis tirpinamas vandenyje, atsargiai kaitinant ir paskui netirpios priemaišos nufiltruojamos. Tada tirpalas atsargiai išgarinamas. Toks produktas rūkomas arba keliauja į heroino laboratorijas. Jei bus naudojamas medicininiais tikslais, išskaidomas į atskirus alkaloidus, kurių pagrindiniai – morfinas ir kodeinas.
Akmeniai

**Akmeniais** vadinami kaimai:

* Jonavos rajone;
* Kėdainių rajone;
* Kelmės rajone;
* Kupiškio rajone:
** Noriūnų seniūnijoje,
** Subačiaus seniūnijoje;
* Lazdijų rajone;
* Molėtų rajone;
* Panevėžio rajone;
* Rokiškio rajone;
* Širvintų rajone;
* Trakų rajone.
Basmačiai

**Basmačių** maištas (rusų kalba: *восстание басмачей*) buvo sukilimas prieš rusų ir sovietų valdymą Vidurinėje Azijoje.

Judėjimas kilo 1916 m., Pirmojo pasaulinio karo metu, kaip pasipriešinimo rusams forma ir išsivystė į ilgametį pilietinį karą prieš sovietų valdžią.

Sovietiniuose šaltiniuose maištas vaizduojamas kaip islamo tradicionalistų, paprastų vagių ir plėšikų bei islamo radikalų judėjimas. Maištininkai, pradėję sukilimą, buvo vadinami basmačiais, arba „banditais“, sąmoningai menkinančiu terminu. Kiti istorikai teigia, jog svarbią maišto pagrindo dalį sudarė paprasti valstiečiai ir klajokliai, priešinęsi kultūriniam Rusijos imperializmui ir bolševikų brutalumui bei maisto ir gyvulių grobstymams.

Basmačiai greitai paplito didžiojoje Turkestano dalyje, o jų skaičius daug kartų išaugo. Ironiška, tačiau nemaža Turkestano dalis tuomet buvo valdoma ne Sovietų Rusijos, prieš kurią maištavo basmačiai, o kitų režimų, kurie, kita vertus, buvo Sovietų Rusijos sąjungininkai.

3 dešimtmečio pradžioje basmačių maištas taip išaugo, jog Sovietų valdžia suvokė rizikiuojanti prarasti savąją Turkestano teritorijos dalį. Tuo metu vidiniai konfliktai basmačių tarpe susilpnino jų galią prieš Sovietų politinę struktūrą, kuri turėjo bendrą tikslą ir vieną viziją, neskaitant didesnės karinės galios. Lenino vyriausybė padarė nuolaidų tautiniams sentimentams tam, kad nuramintų Turkestano nenorą būti Sovietų Sąjungos dalimi, ir iki 1926 m. maištas beveik nurimo, nors pavieniai bruzdėjimai tęsėsi iki 1932 m.

Maištas buvo populiari „raudonųjų vesternų“ tema, suvaidinusi svarbius vaidmenis filmuose „Baltoji dykumos saulė“ („Белое Солнце Пустыни“), „Septintoji kulka“ („Седьмая Пуля“) ir „Asmens sargybinis“ („Телохранитель“).
Barklainiai (reikšmės)

**Barklainiais** vadinami kaimai:

* Panevėžio rajone:
** Barklainiai,
** Barklainiai I,
** Barklainiai II;
* Pasvalio rajone:
** Daujėnų seniūnijoje,
** Krinčino seniūnijoje.
Stirniškis

:: *Stirniškiu taip pat vadinamas kaimas Kupiškio rajone [[Stirniškiai (Kupiškis)|Stirniškiai]]*.

**Stirniškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kazliškio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Bucharos emyratas

**Bucharos emyratas** (uzbekų kalba: *Buxoro Amirligi*) – buvusi Vidurinės Azijos valstybė, egzistavusi nuo 1747 m. iki 1920 m. Šio emyrato sostinė ir svarbiausias politinis ir ekonominis centras buvo Buchara. 

Valstybė susikūrė, kai Bucharos chanatą užkariavo Nadiras Šachas, ir ją valdė Mangito dinastijos emyrai. Kadangi jie nebuvo kilę iš Čingischano, jiems atiteko žemesnis „emyro“ titulas.

1873 m. Bucharos miestą užėmė Rusijos imperijos kariuomenė, emyratas tapo Rusijos protektoratu.

1920 m. Bucharos emyratą užėmė bolševikai ir pervadino jį *[[Bucharos Liaudies Sovietų Respublika]]*. Mūsų laikais didžioji buvusio emyrato teritorijos dalis priklauso Uzbekijai, o nedideli plotai – Tadžikijai, Turkmėnijai ir Kazachstanui.
Gaurulis

**Gaurulis** (*Tephrocactus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis.

## Rūšys
* *[[Tephrocactus alexanderi]]*
* *[[Tephrocactus aoracanthus]]*
* Nariuotasis gaurulis (*Tephrocactus articulatus*)
* *[[Tephrocactus geometricus]]*
* *[[Tephrocactus molinensis]]*
* *[[Tephrocactus weberi]]*
ir kt.
Virginija Račienė

**Virginija Račienė–Tomkienė** (g. 1964 m. lapkričio 27 d. Intoje, Komija, Rusija) – Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija
2003 m. baigė Šiaulių universitetą, socialinė pedagogė.

UAB „Verpetynė“ agentė. Lietuvos socialdemokratų partijos Šiaulių skyriaus darbuotoja. Seimo nario Edvardo Žakario padėjėja – sekretorė, Šiaulių vaikų globos namų „Šaltinis“ vyr. socialinė darbuotoja.

Nuo 2000 m. LSDP Šiaulių skyriaus narė. 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narė.

2017 m. buvo teisiama byloje dėl apsimestinio aklumo.

Sutuoktinis Gintautas, duktė Eglė.

## Šaltiniai
Jonas Adomavičius

**Jonas Adomavičius** (g. 1960 m. kovo 18 d.) – ekonomistas, Lietuvos ir Šiaulių miesto politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1978 m. baigė Telšių 3-ąją vidurinę mokyklą, 1983 m. – Kauno politechnikos instituto Inžinerinės ekonomikos fakultetą, inžinierius ekonomistas.

1983–1987 m. Šiaulių staklių gamyklos ekonomistas, 1987–1991 m. AB „Šiaulių stumbras“ planavimo ir gamybos skyriaus viršininkas, 1991–1994 m. Šiaulių odos gamyklos direktorius, 1994–2003 m. AB „Šiaulių stumbras“ generalinis direktorius, 2003–2006 m. generalinio direktoriaus patarėjas.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Šiaulių skyriaus narys.

1995–1997 m., 1997–2000 m. (LDDP sąraše), 2003 m. bei 2004–2007 m. (LSDP sąraše) Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys, Strateginės plėtros tarybos narys.

Šiaulių Rotary klubo narys, 2001 m. klubo prezidentas.
Uzbekijos TSR

**Uzbekijos TSR** arba **Uzbekistano TSR** (piln. **Uzbekijos/Uzbekistano Tarybų Socialistinė Respublika**) – viena iš Tarybų Sajungos sąjunginių respublikų, gyvavusi nuo 1924 m. spalio 27 d. iki 1991 metų.

## Istorija
1924 m. Vidurinės Azijos politinių vienetų sienos buvo pakeistos pagal etnines linijas, nustatytas Lenino tautų komisaro, Josifo Stalino. Turkestano ATSR, Bucharos Liaudies Respublika ir Chorezmo Liaudies Respublika buvo sumaišytos, o jų teritorijos padalytos į atskiras sovietų socialistines respublikas, kurių viena buvo Uzbekijos TSR. 

Iki 1929 m. Uzbekijos TSR sudėtyje buvo Tadžikijos ATSR, kuriai vėliau buvo suteiktas lygus statusas. 1930 m. Uzbekijos TSR sostinė perkelta iš Samarkando į Taškentą. 1936 m. Uzbekijos TSR prasiplėtė prijungus Karakalpakijos ATSR, atimtą iš Kazachijos TSR. Po Antrojo pasaulinio karo Kazachijos TSR ir Uzbekijos TSR teritorijų gabalėliai buvo dar keletą kartų perdalyti.

1928 m. prasidėjo žemės ūkio kolektyvizacija, trukusi iki 4 deš. pabaigos.

1937-38 m. „Didžiojo valymo“ metu buvo įvykdyta mirties bausmė daugeliui asmenų, paskelbtų nacionalistais, įskaitant Faizulą Chodžajevą, pirmąjį ministrą pirmininką. 

Antrojo pasaulinio karo metais į Uzbekijos TSR iš nestabilių sričių vakarinėse TSRS dalyse buvo perkelta daugelis pramonės šakų, siekiant jas apsaugoti. Paskui gamyklas sekė daug rusų, ukrainiečių ir kitų tautų atstovų, keisdami respublikos demografinę padėtį. Demografija dar labiau pakito, kai Stalinas iš kitų TSRS sričių į Uzbekijos TSR perkėlė keletą etninių grupių, įtartų kolaboravimu su Ašies jėgomis. Tarp jų buvo nemažai korėjiečių, Krymo totorių ir čečėnų.

TSRS laikais islamas tapo svarbiausiu komunistų valdžios antireliginės politikos taikiniu. Vyriausybė uždarė daugumą mečečių, o religinės mokyklos virto antireliginiais muziejais. Uzbekai, toliau praktikavę islamą, buvo paskelbiami nacionalistais ir dažnai būdavo įkalinami ar baudžiami mirties bausme. Teigiama sovietų laikų pusė buvo drastiškas neraštingumo sumažėjimas netgi kaimo vietovėse. Iki 1917 m. tik nedidelė gyventojų dalis buvo raštinga; sovietų valdymo metu ši dalis išaugo iki beveik 100 procentų.

Kitas svarbus veiksnys, vėliau sukėlęs katastrofiškus padarinius, buvo XX a. 7 deš. pradžioje gimusi iniciatyva palaipsniui respublikoje didinti medvilnės gamybą. Ši iniciatyva sukėlė pernelyg aktyvų žemių drėkinimui skirto vandens nuleidimą iš Amudarjos ir iš to kilusią Aralo jūros ekologinę karastrofą.

Iki 1990 m. Komunistų partija buvo vienintelė legali partija Uzbekijos TSR. Pirmuoju komunistų partijos sekretoriumi, arba jos vadovu visuomet buvo skiriamas uzbekas. Uzbekijos TSR daug metų valdė Šarafas Rašidovas, buvęs Uzbekijos Komunistų Partijos vadovu 1959–1983 m. Islamas Karimovas, Rašidovo įpėdinis. Vėliau I. Karimovas tapo liaudies demokratų partijos (LDP) vadovu, o 1990 m. tapo Uzbekijos TSR prezidentu.

1991 m. rugsėjo 1 d. Uzbekijos TSR buvo pervadinta Uzbekistano Respublika, tačiau formaliai liko TSRS sudėtyje iki 1991 m. gruodžio 26 d. Po galutinio Tarybų Sąjungos žlugimo Uzbekistanas tapo nepriklausoma valstybe.
Daniliškis

**Daniliškiu** vadinami du kaimai Panevėžio rajone:

* Karsakiškio seniūnijoje;
* Krekenavos seniūnijoje.
Berčiūnai (reikšmės)

**Berčiūnais** vadinami kaimai:

* Panevėžio rajone:
** Naujamiesčio seniūnijoje;
** Panevėžio seniūnijoje;
* Pasvalio rajone;
* Zarasų rajone:
** Antalieptės seniūnijoje,
** Zarasų seniūnijoje.
Diamond Aircraft

**Diamond Aircraft** – Austrijos aviacijos pramonės bendrovė įsikūrusi Vyner Noištate mieste.

Ji įsteigta 1981 m. Nuo 1989 m. firmos savininkas yra vokietis Christian'as Dries'as.

Iš viso buvo pagaminta per 3500 lėktuvų (2005 m. duomenys). Bendrovėje dirba per 1000 darbuotojų. „Diamond Aircraft“ yra trečia pagal dydį vienmotorių lengvųjų lėktuvų gamintoja pasaulyje.

## Lėktuvų modeliai
Diamond Aircraft gamina vienmotorius bei dvimotorius lėktuvus, kuriuose yra 2–4 sėdimos vietos:
* Diamond HK36 Super Dimona;
* Diamond DA20 Katana – dvivietis lėktuvas;
* Diamond DA40 Diamond Star – keturvietis lėktuvas;
* Diamond DA42 „Twin Star“ – dvimotoris dvivietis lėktuvas.
* Diamond DA62 – dvimotoris šešiavietis lėktuvas.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Diamond Aircraft tinklalapis
* http://www.boeing.com/news/releases/2008/q2/080403a_nr.html
Diamond

Terminas **Diamond** turi keletą reikšmių:

# Diamond Aircraft Industries, lėktuvus gaminanti Austrijos bendrovė;
# Diamond City, miestelis Kanados Albertos provincijoje.
Valentina Šimkuvienė

**Valentina Šimkuvienė** (g. 1946 m. balandžio 1 d. Šakiuose) – Lietuvos ir Šiaulių miesto politinė bei visuomenės veikėja.

## Biografija
Mokėsi Kauno, Panevėžio ir Šiaulių vidurinėse mokyklose. 1964–1968 m. studijavo Šiaulių pedagoginio instituto (ŠPI) Filologijos fakultete, rusų kalbos mokytoja.

1976–1980 m. studijavo Vilniaus valstybinio universiteto aspirantūroje. 1981 m. apgynė istorijos mokslų kandidatės disertaciją „LKP veikla ugdant gamybinį aktyvumą pramonės darbininkų tarpe (1952-1961)“.

1968–1981 m. ŠPI dėstytoja, 1981–1983 m. vyr. dėstoja. 1983–1996 m. Filologijos fakulteto dekanė, 1987 m. docentė. 1996–2007 m. Šiaulių universiteto Humanitarinio fakulteto istorijos katedros docentė.

1995–2000 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narė. 1995–1997 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narė (LDDP sąraše).

Šiaulių moterų asociacijos tarybos, Šiaulių miesto etnokultūros ekspertų komisijos narė. 1990–2007 m. Šiaulių rusų kultūros centro pirmininkė. Nuo 1998 m. Maskvos mero įsteigtos stipendijos globėjų tarybos narė. 2006 m. įteiktas Šiaulių apskrities Garbės ženklas.

Sutuoktinis Kęstutis, sūnus Andrius.

## Bibliografija
* Antikos kultūros bruožai (sud. Valentina Šimkuvienė, Regina Tamulaitienė). – Šiauliai: Lucilijus, 2004. – 80 p. – ISBN 9955-564-89-X
* Šiaulių universiteto humanitarai per penkias dešimtis metų: istorijos ir dabarties eskizai (sud. Salvijus Kulevičius, Bronius Maskuliūnas, Valentina Šimkuvienė, Regina Tamulaitienė). – Šiauliai: Lucilijus, 2006. – 267 p.: iliustr. – ISBN 9955-655-81-X

## Šaltiniai
Kadaičiai

**Kadaičiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Šateikių važiuojant į rytus Plungės-Skuodo keliu, 15 km nuo Plungės. Netoli kaimo, Bukantės dvarelyje, yra rašytojos Žemaitės memorialinis muziejus, pats kaimas yra prie pat Žemaitijos nacionalinio parko.

## Etimologija

Senuosiuose šaltiniuose kaimas minimas kaip *Koidoiti*. Tačiau kaimo vardas, pasak senolių, yra kildinamas iš kadagių. Sakoma, kad seniau šioje vietoje augo labai daug kadagių, tad ir pavadinimas vis buvo siejamas su šiais augalais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jeruzalės šventykla

**Jeruzalės šventykla** (**Šventoji šventykla**;   *Bet HaMikdaš*) – karaliaus Saliamono Jeruzalėje prieš maždaug 3000 metų pastatyta šventykla. Šventykla turėjo pakeisti Mozės tabernakulį – laikinąją palapinę, kurioje iki tol žydai aukojo savo aukas. Prie Jeruzalės šventyklos statybos prisidėjo ir karalius Dovydas, Saliamono tėvas, kuris prieš mirtį parūpino daug statybinių medžiagų statyboms. Senajame Testamente teigiama, kad pats karalius Dovydas negalėjo Jeruzalėje pastatyti Šventyklos, nes jam Dievas to neleido dėl per didelio nužudytų priešų skaičiaus.

### Pastatymas, sugriovimas ir atstatymas

Pirmiausia karaliaus Dovydo buvo pastatytas pirmasis šventyklos altorius, ant kurio žydai aukojo savo deginamąsias aukas. Vėliau jo sūnus Saliamonas, padaręs statybos planą, pradėjo Šventyklos (Pirmosios Šventyklos) statybas. Tačiau Babilono karalius Nabuchodonosaras 586 m. pr. m. e. sunaikino šventyklą bei išvarė žydus į Babilono vergovę.

Antrąją Šventyklą pradėta statyti apie 536 m. pr. m. e. žydams sugrįžus iš Babilono vergovės. Šventykla buvo visiškai atstatyta 515 m. pr. m. e. kovo 12 d., bet apie 63 m. pr. m. e. ją apiplėšė Romos Imperijos karvedžio Pompėjaus vadovaujama kariuomenė (nors romėnams lojalus metraštininkas Juozapas Flavijus tvirtino, kad Pompėjus nieko nepaėmė iš Šventyklos arba jos saugyklų).

Trečioji Šventykla buvo pastatyta Erodo Didžiojo laikais apie 19 m. pr. m. e. Atlikus milžinišką šventyklos renovaciją ji pagražėjo, padidėjo jos plotas. Tačiau per Pirmąjį Judėjos karą po Jeruzalės apsiausties 70 m. miestą užėmus Tito vadovaujamai Romos Imperijos kariuomenei šventykla buvo visiškai sugriauta ir tebėra neatstatyta iki šiol.

## Įdomūs faktai

* Tanache numatyta, kad apeiginį nešvarumą (hebr. *tumah*) gali pašalinti tik Šventykloje atliekamas specifinis aukojimas. Nesant Šventyklos, visi judėjai laikomi rituališkai nešvariais.
* Masonai kildina savo tradiciją iš Pirmosios Šventyklos statymo laikų. Trečiojo - "Meistro Mūrininko" (*Master Mason*) - laipsnio įšventinime simboliškai atkartojamas legendinio Šventyklos architekto Hiramo likimas - jo mirtis nuo išdavikų rankos, lavono paieškos.

## Nuorodos
* Šventyklos vietos
LSA

**LSA** (**LA-111**) – akaloidas sutinkamas sukutyje (*Ipomoea*). Poveikis primena LSD, tik yra apie 10 kartų silpnesnis. Dažniausiai vartojamas sukramtant sėklas, todėl sėklų prekybininkai dažnai užnuodija sėklas nenusiplaunančiomis medžiagomis, sukeliančiomis labai nemalonius pojūčius tokius kaip pykinimas ir vėmimas. Populiariausias „Purpurinis sukutis“ pats savaime turi ir toksinų, todėl dažniau kaip narkotikas vartojama retesnė trispalvio sukučio rūšis. Ši rūšis naudota senovės Amerikos religinėse apeigose.

## Dozė
* Maža: ~50 sėklų
* Vidutinė: ~200 sėklų
* Didelė: ~300 sėklų
* Itin didelė: virš 400 sėklų (virš 10 g)

## Poveikis
Laukiami efektai panašūs kaip ir LSD, tik mažiau vizijų. Vizijos žinoma gali būti ir nemalonios.
Emociniai efektai bei efektai psichikai panašūs į LSD, tik šiek tiek silpnesni.

Poveikis trunka nuo 4 iki 12 valandų. Neigiami efektai tai tik tai, kad sekančią naktį po vartojimo daug kam būna nemiga ir dėl to, kad valgomos sėklos, kurių paprastai žmonės nevalgo, galima tikėtis pykinimo.

## Nuorodos
http://www.erowid.org/plants/morning_glory/morning_glory.shtml
Pirulis

**Pirulis** (*Schinus*) – anakardinių (*Anacardiaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso medžiai.

Auga Peru, Brazilijoje, Čilėje, Argentinoje, Havajuose, taip pat Floridoje, Kalifornijoje, Viduržemio jūros regione.
Disociacijos konstanta

**Disociacijos konstanta** – pusiausvyros konstanta, kuri rodo didesnio objekto suskilimą, Disociaciją į smulkesnius objektus. Disociacijos konstanta paprastai žymima Kd. Druskų atveju disociacijos konstantą galima vadinti jonizacijos konstanta.

Bendru pavidalu
: 
\mathrm{A}_{x}\mathrm{B}_{y} \leftrightarrow x\mathrm{A} + y\mathrm{B}


kur kompleksas \mathrm{A}_{x}\mathrm{B}_{y} skyla į *x* A
ir *y* B, disociacijos konstanta tada užrašoma

: 
K_d = \frac{[A]^x \times [B]^y}{[A_x B_y]}


kur [A], [B], ir [AxBy] yra koncentracijos A, B, ir
junginio AxBy.

## Vandens disociacijos konstanta
Kadangi dažnai naudojama, vandens disociacijos konstanta dažnai išreiškiama kaip Kv

K_v = [\mbox{H}^+] [\mbox{OH}^-]

Vandens koncentracija čia nesvarbi. Kv vertė kinta priklausomai nuo temperatūros ir į tai reikia atsižvelgti, jei norima tiksliai įvertinti pH.
Disociacija (chemija)

**Disociacija** – cheminis procesas, kai kompleksai, molekulės ar druskos išsiskiria į mažesnes molekules, jonus, ar radikalus. Paprastai tokia reakcija yra grįžtama.

## Disociacijos konstanta
Grįžtamosioms disociacijoms, kurios yra pusiausvyros būsenoje
:  AB \Leftrightarrow A + B 
Disociacijos konstanta Kd yra lygi
: K_d = \frac{([A] . [B])}{[AB]}

## Druskos
Druskos tirpdamos vandenyje skyla į anijonus ir katijonus. Tirpiklį išgarinus vyksta atvirkštinis procesas.

## Rūgštys
Rūgščių disociacija paprastai reiškia protono H+ išsilaisvinimą. Tai pusiausvirasis procesas. Rūgšties disociacijos konstanta Ka nurodo rūgšties stiprumą: stipresnės rūgštys turi didesnę Ka vertę.

## Bazės
Bazių disociacija paprastai reiškia OH- jono išsilaisvinimą. Tai pusiausvirasis procesas. Bazės disociacijos konstanta Kb nurodo bazės stiprumą: stipresnės bazės turi didesnę Kb vertę.
Spondijas

**Spondijas** (*Spondias*) – anakardinių (*Anacardiaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso plačialapiai ir pusiau lapus metantys iki 25 m aukščio medžiai. Vaisiai 4-10 cm ilgio, prinokę geltoni ar oranžiniai, su viena sėkla.

Auga Azijos tropikuose ir Neotropinėje srityje. Apie 10 rūšių yra domestikuotos ir auginamos vaisiams.

Gentyje yra 17 rūšių:
* Saldusis spondijas (*Spondias dulcis*)
* *[[Spondias haplophylla]]*
* *[[Spondias indica]]*
* *[[Spondias lakonensis]]*
* *[[Spondias mombin]]*
* *[[Spondias pinnata]]*
* *[[Spondias purpurea]]*
* *[[Spondias radlkoferi]]*
* *[[Spondias tuberosa]]*
* *[[Spondias venulosa]]*
ir kt.

Vaizdas:YosriPokokKedondongBuah.jpg|*Spondias mombin*
Vaizdas:Spondis dulcis4.jpg|Saldžiojo spondijaus vaisius – spondijas
Vaizdas:Spondias mombin MS4005.JPG|*Spondias mombin*
Raugmedis

**Raugmedis** (*Toxicodendron*) – anakardinių (*Anacardiaceae*) šeimos augalų gentis.

Rūšys:
* Smailialapis raugmedis (*Toxicodendron acuminatum*)
* Nuodingasis raugmedis (*Toxicodendron pubescens*)
* Žvakinis raugmedis (*Toxicodendron succedaneum*)
ir kt.
Japoniškas kardas

**Japoniškas kardas** (日本刀 *Nippon - tō*) – Japonijoje gamintas šaltasis ginklas, naudotas samurajų karų metu. Kartais vakaruose vadinamas **katana**, nors iš tiesų šis terminas skirtas įvardinti tik vienai kardų formai.

## Istorija ir formos
Seniausieji kardai, naudoti Japonijoje (*ken*, *curugi* ir kt.), buvo tiesūs. Jie kildinami iš Korėjos bei Kinijos.

Visgi tikraisiais japoniškais kardais yra laikomi tie, kuriems būdinga lenkta forma – *sori*. O ji išpopuliarėjo vėlyvuoju Heian laikotarpiu, prasidėjus feodaliniams karams, ir siekiant pritaikyti ginklą ne dūrimui, o kirtimui.

Per istoriją susiformavo keturios pagrindinės lenktų kardų formos (*katači*), kurios skiriasi ilgiu.
* Tači – ilgiausias kardas, siekiantis 65-70 cm ilgio.
* Katana – siekiantis apie 60 cm.
* Vakizaši – siekiantis 30-60 cm.
* Tanto – trumpiausia forma, nesiekianti 30 cm.
Patys seniausi kardai buvo *tači*. Jie naudoti žiauriose feodalinėse klanų kovose. 14 a, kardų aukso amžiuje, kardų ilgis siekdavo net metrą. Tai buvo žiaurūs ginklai, ir ypač buvo vertinamas kardo aštrumas.

15 a atsirado poreikis trumpesniems kardams, kuriuos būtų patogu nešioti prie juostos. Tada ir atsirado *katana* ir *vakizaši*. Jie buvo plačiai naudoti 16 a, kovojančių žemių laikotarpiu.

Nuo 17 a pradžios, Japonijoje įsigalėjus taikai ir prasidėjus Edo laikotarpiui, kardas tapo daugiausia puošmena, samurajaus simboliu. Paplito paprotys nešioti juo poroje: katana ir vakizaši kartu. Kardo makštis, išvaizda daug pasakodavo apie jį seginčio samurajaus rangą.

1867 m., po Meidži restauracijos, samurajams buvo uždrausta nešiotis kardus. Toks pasikėsinimas į tradiciją, kuriai daugiau nei tūkstantis metų, išdidžios karių kastos nebuvo lengvai priimtas, todėl imta nešioti medinį katana. Nors nepavojingos „lazdos“ ir užgožė ašmenis, tačiau katana – „samurai siela“ išliko gyva.

## Gamyba
Iš pradžių geležtės buvo gaminamos iš geležies ir grynanglies, kalviai naudojo tik ugnį, vandenį, priekalą ir kūjį. Iš tokių gan paprastų medžiagų ir primityviomis priemonėmis buvo pagaminti geriausi pasaulyje kardai. Nukaldinus geležtę, kardų poliruotojas paruošdavo ją kitam etapui. Kardų bandytojas išbandydavo kardo ašmenis pjaustydamas lavonus arba nuteistus nusikaltėlius – pradėdavo nuo smulkesnių kaulų, pereidamas prie stambesnių. Rezultatai buvo dažniausiai užrašomi ant kriaunų *nakago*.

## Kardo kultas
Kardas yra vienas trijų šventųjų simbolių šintoizme. Kardą, drauge su vėriniu ir veidrodžiu, įteikė savo anūkui *Ninigi* (imperatorių protėviui) deivė Amaterasu.

Dažnai samurai savo kardams duodavo vardus ir tikėjo jų „dvasia“.

## Bokken
**Bokken** buvo naudojami visoje Japonijoje. Tai medinė kardo imitacija kuri dažniausiai buvo naudojama treniruočių metu, bet kartais Bokenais susirungdavo ir tikroje kovoje. Žinoma atveju, kai meistras su mediniu bokenu nugalėjo net kelis priešininkus su tikromis katanomis. Bokken buna įvairių ilgių kaip ir kardų. Nuo 30 cm tanto boken iki 110 cm tači boken.Daromi lenktos formos dažniausiai su cuba [rankenos apsauga]. Medis nelakuojamas, kad rankos galėtų laisvai slysti rankena.
Nėrenis

**Nėrenis** (*Semecarpus*) – anakardinių (*Anacardiaceae*) šeimos augalų gentis.

* Paprastasis nėrenis (*Semecarpus anacardium*)
Raudonmedis

**Raudonmedis** (*Schinopsis*) – anakardinių (*Anacardiaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso Pietų Amerikoje paplitę medžiai.

Rūšys:
* Siauralapis raudonmedis (*Schinopsis balansae*)
* Bolivinis raudonmedis (*Schinopsis haenkeana*)
* *[[Schinopsis heterophylla]]*
* Tikrasis raudonmedis (*Schinopsis quebracho-colorado*, sin. *Schinopsis lorentzii*)
Kazimieras Uoka

**Kazimieras Uoka** (1951 m. kovo 4 d. Kaune – 2016 m. liepos 16 d. Vilniuje) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas, signataras.

## Biografija
Savo politinę, antisovietinės rezistencijos veiklą pradėjo dar mokydamasis mokykloje, būdamas 14 metų amžiaus. 1969 m. baigė Kauno 4-ąją vidurinę mokyklą. 1969–1971 m. tarnavo sovietinėje armijoje. 1972–1988 m. dirbo Kauno žemės darbų mechanizacijos valdyboje Nr. 14 ekskavatorininku, buldozerininku. 1976 m. baigė Vilniaus universiteto Istorijos fakultetą. Nuo 1988 m. birželio mėn. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio iniciatyvinės grupės narys, LPS Kauno tarybos narys, LPS Seimo narys, 1989–1991 m. LPS atsakingasis sekretorius. Nuo 1996 m. dirbo pagal patentą.

1988 m. įkūrė Lietuvos darbininkų sąjungą ir iki 1991 m. sausio 12 d. buvo jos pirmininkas. 1989 m. balandžio mėn. Lietuvos socialdemokratų partijos atkūrimo iniciatyvinės grupės, nuo 1989 m. rugpjūčio mėn. organizacinio komiteto narys, 1989–1990 m. LSDP tarybos narys. 1989–1990 m. Lietuvos darbininkų sąjungos pirmininkas. Nuo 1989 m. Lietuvos žaliųjų judėjimo narys. 2001 m. Nacionaldemokratų partijos narys, 2001–2002 m. partijos pirmininkas. 2004–2008 m. Lietuvių tautininkų sąjungos narys, valdybos narys. 2005 m. Doros ir Tautos sąjungos narys. 2006 m. įkūrė ir dalyvavo Piliečių sąšaukoje, kovojančioje su homoseksualų kultūros platinimu Lietuvoje. 2008–2010 m. TS-LKD Tautininkų frakcijos narys. 2011 m., atkūrus Tautininkų sąjungą, tapo jos nariu ir vicepirmininku.

1989 m. SSRS AT deputatas, 1990–1992 m. LR Aukščiausiosios Tarybos deputatas, Akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras. 1990 m. birželio mėn. – 1992 m. lapkričio mėn. pirmasis po Nepriklausomybės atkūrimo Lietuvos valstybės kontrolierius. 1992–1996 m. ir 2008–2012 m. LR Seimo narys.

## Įvertinimas
* 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis 

## Šaltiniai
Laumėnai (Ukmergė)

**Laumėnai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Želvos. Seniūnaitijos centras.

## Etimologija

Spėjama, kad kaimo pavadinimas kilęs nuo Laumenkos dvaro, buvusio netoliese esančiuose Karališkiuose.

## Istorija

Kaimas minimas 1652 m. Videniškių krikšto metrikų knygoje.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tolučiai

**Tolučiai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybės pietryčiuose, 7 km į pietus nuo Želvos. Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka.

## Etimologija

Pasakojama, kad seniau kaimuose vykdavo sueigos. Kuris žmogus būdavo gudresnis, to vardu ir pavadindavę kaimą. Vėliau kunigas šį kaimą pašventindavo, patvirtindavo jo pavadinimą ir įrašydavo į bažnyčios dokumentus. Taip galėjęs atsirasti ir Tolučių kaimo vardas (nuo pavardės *Tolutis*).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kietris

**Kietris** (*Sclerocarya*) – anakardinių (*Anacardiaceae*) šeimos augalų gentis.

* Afrikinis kietris (*Sclerocarya birrea*)