open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trečio rango kapitonas

**Trečio rango kapitonas** () – TSRS, Rusijos (anksčiau – Rusijos imperijos laivyno) ir Ukrainos karinio jūrų laivyno laipsnis, žemesnis už antro rango kapitoną ir aukštesnis už kapitoną leitenantą. Atitinka kitų laivynų komandorą leitenantą ar korvetenkapitoną ir armijos majorą.

Rusijos imperijos rangų lentelėje trečio rango kapitonai buvo priskirti VIII klasei.


Image:RAF N F3LtCom since 2010par.svg|Paradinis TSRS trečio rango kapitono antpetis
Image:RFNAVYSH-CP3.png|Rusijos trečio rango kapitono antpetis
Image:RAF N F3-Kapitan-3rd sleeve.png|Rusijos trečio rango kapitono rankovės antsiuvai


## Nuorodos

* Капитан 3 ранга в форме №3 повседневной вне строя (1943–1945)
Ivoniškis

:: *Apie kaimą Kupiškio rajone žr. [[Ivoniškis (Kupiškis)]]*.

**Ivoniškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 5 km nuo Obelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Rūdija

**Rūdija** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Skaudvilės, iškart už kelio .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Paklevis

**Paklevis** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 5 km į rytus nuo Skaudvilės.

## Istorija

Kaimas pirmą kartą minimas 1584 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Londonderis

**Londonderis** (arba ***Deris***) – antrasis pagal dydį miestas Šiaurės Airijoje ir ketvirtas visoje Airijos saloje, prie pat sienos su Airija. Jūrų ir oro uostai. Išlikusi tvirtovė.

Skirtingos religinės bendruomenės miestą vadina skirtingai: protestantai vadina Londonderiu, o katalikai – Deriu.

## Sportas
### Futbolas
* Derry Celtic FC
* Derry City FC
* Institute FC

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali miesto svetainė]
Pavartis

**Pavartis** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Skaudvilės. Kaimo laukuose, netoli nuo Maldinalio miško, yra apleistos, neveikiančios Pavarčių kaimo kapinės. Jose yra išlikęs tik vienas, geležinis kryžius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gutauskas

* Eduardas Gutauskas – operos dainininkas, tenoras;
* Juozas Gutauskas – vargonininkas, chorvedys;
* Kazys Gutauskas – dainininkas (tenoras);
* Klemensas Gutauskas – kunigas;
* Leonardas Gutauskas – rašytojas, tapytojas;
* Matas Vytautas Gutauskas – inžinierius technologas, habilituotas technologijos mokslų daktaras;
* Simonas Gutauskas (g. 1817 m.) – kunigas;
* Simonas Gutauskas (g. 1965) – vitražistas, tapytojas;
* Vytautas Gutauskas – pedagogas, chorvedys.

Pavardė kilusi iš slaviškų pavardžių , . Toliau galbūt kilusi nuo , uk.,  „sandėlis, trobelė, būdelė, apdirbimo vieta“.

## Šaltiniai
Feliksas Tiškevičius

**Feliksas Tiškevičius** (, 1869 m. liepos 19 d. Lentvaryje – 1933 m. balandžio 14 d. Paryžiuje, Prancūzija) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės antrosios Biržų šakos. Tėvas Juozapas Tiškevičius. Motina Sofija Horvataitė. Broliai Juozapas (vyresnysis), Aleksandras, Vladislovas, Juozapas ir Antanas Tiškevičiai.
## Šeima
Žmona (1893 m.) Antanina Sofija Loncka-Tiškevičienė (1870 m. sausio 27 d. Posadove, Lenkija – 1953 m., Monrealyje, Kanada).

Vaikai:
* Juozapas Tiškevičius (Józef Tyszkiewicz) (gimė ir mirė 1893 m. Palangoje)
* Marija Teresė Tiškevičiūtė (Maria Teresa Tyszkiewicz) (1894 m. Palangoje – 1935 m. Varšuvoje)
* Sofija Tiškevičiūtė (Zofia Tyszkiewicz) (1896 m. Palangoje – 1945 m. Romoje) – vienuolė uršulietė Romoje
* Marija Kristina Tiškevičiūtė-Mielžinska (Maria Krystyna Tyszkiewicz-Mielżynska) (1897 m. lapkričio 4 d. Palangoje – 1932 m. birželio 16 Drezdene.
* Alicija (Alicja) (1899 m. Palangoje – 1944 m. Varšuvoje) – mirė po sužeidimo Varšuvos sukilimo metu
* Jonušas Marija Tiškevičius-Lonckis (Janusz Maria hr. Tyszkiewicz-Łącki) (1900–1987) – įvaikintas Stanislovo Lonckio, motinos brolio
* Antanina Tiškevičiūtė (Antonina Tyszkiewicz) (1903 m. Palangoje – 1921 m. Palangoje) – buvo palaidota Palangos rūmų koplyčioje. 1955 m. palaikai perkelti į Palangos miesto kapines
* Feliksas Tiškevičius-Lonckis (Feliks hr. Tyszkiewicz-Łącki) (1905–1970) – įvaikintas Stanislovo Lonckio, motinos brolio
* Stanislovas Marija Tiškevičius (Stanisław Maria Tyszkiewicz) (1907–1974) – Palangos dvaro paveldėtojas
* Alfredas Marija Tiškevičius (Alfred Tyszkiewicz) (1913–2008) – Palangos miesto garbės pilietis

## Dvarai

Paveldėjo Palangos dvarą, rūpinosi tolesne kurorto plėtra, statė naujas vilas, įrengė artezinį šulinį, įkūrė krautuvę, pastatė kurhauzą, kuriame veikė viešbutis, skaitykla, biliardinė ir kazino. 1897–1902 m. netoli Birutės kalno pastatė naujus dvaro rūmus (dab. Gintaro muziejus) ir įkūrė parką, kurį suprojektavo prancūzų parkų architektas-dendrologas Eduardas Fransua Andrė. Surinko unikalią senovės gintarinių papuošalų kolekciją, kuri aukštai buvo įvertinta 1900 m. Paryžiaus parodoje. 1936 m. šią kolekcija grafienė Antanina Tiškevičienė padovanojo Kretingos muziejui. Šiandien ji eksponuojama Palangos gintaro muziejuje.

Buvo pagrindinis naujos Palangos bažnyčios fundatorius, suteikė patalpas „Saulės“ draugijos mokyklai, dovanojo pastatą Palangos gimnazijai.

## Šaltiniai

* Julius Kanarskas. Palangos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčios fundatoriai grafai Tiškevičiai. – Palanga. Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia: istorijos, architektūros, meno kūrinių, archyvų tyrimai / sudarė Danutė Mukienė. – [Vilnius]: Regionų kultūrinių iniciatyvų centras: Lietuvos dailės muziejus (Vilnius: Petro ofsetas), 2007. – P. 115–127.

## Nuorodos
* Palangos gintaro miziejus
Beržynė (Tauragė)

**Beržynė** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 8 km į vakarus nuo Skaudvilės, 3 km į šiaurę nuo Lomių. Kaimo apylinkėse teka Šunija, yra kaimo kapinės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Brūžaičiai

**Brūžaičiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Skaudvilės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Budriūnas

**Budriūnas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Budriūnienė (ištekėjusi moteris) ir Budriūnaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Aloyzas Ramunis Budriūnas (1938–2023) – botanikas;
* Antanas Budriūnas (1902–1966) – vargonininkas, kompozitorius, chorvedys;
* Bronius Budriūnas (1909–1994) – vargonininkas, kompozitorius, chorvedys;
* Motiejus Budriūnas (1898–1969) – smuikininkas, pedagogas, chorvedys;
* Vytautas Budriūnas (1908–2003) – krepšininkas.
Barsukynė (Tauragė)

**Barsukynė** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Skaudvilės, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo auga Petkaitinės miškas.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Barsukynėje 1922 m. spalio 8 d. gimė psichologas, habilituotas socialinių mokslų daktaras Aleksandras Jacikevičius.

## Šaltiniai
Juškaičiai (Tauragė)

**Juškaičiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 9 km į vakarus nuo Skaudvilės. Kaime yra Juškaičių piliakalnis, vadinamas Pilutės kalnu, primenantis nupjautą kūgį. Dirbant įvairius žemės darbus, piliakalnyje rasta keramikos, žalvario dirbinių. Šalia piliakalnio yra dar dvi kalvos, vad. Raudonkalniu ir Gaudžkalniu. Vakariniu piliakalnio pakraščiu teka Minsnoras. Šalia piliakalnio, kitapus kelio, yra Pabambių kapinynas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laurinaičiai

**Laurinaičiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 8 km į vakarus nuo Skaudvilės. 

## Istorija

Laurinaičiuose buvęs palivarkas, priklausęs Procevičiui. Sodybinio ansamblio pastatai statyti XIX a. pab. Išliko tik gyvenamasis namas ir klėtis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nosaičiai

**Nosaičiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Skaudvilės. Dabar Nosaičių kaimas priklauso Skaudvilės miestui. Yra Nosaičių piliakalnis, vadinamas Papilkalniu. Iš visų pusių jį juosia nedidelė pelkė ir upelis. Tai kalvinio tipo piliakalnis su stačiais 8 m aukščio šlaitais. Aikštelė 75 m ilgio ir 50 pločio. 1989 m. piliakalnis sutvarkytas, įrengti laiptai. Švenčiamos Joninės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pasuvirkštis

**Pasuvirkštis** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės.

## Istorija

Kaime buvęs dvaras, priklausęs Rimkui, kuris valdė 118 ha žemės. Dvaro centre buvo dviejų aukštų medinis gyvenamasis namas (sudegė 1972 m.), du tvartai, daržinės, kumetynai ir sodas. Išliko tik svirnas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Pilotė

**Pilotė** – kariška lengva vasarinė kepurė. Ypatinga tuo, kad nuimta nuo galvos ji nesunkiai suplojama iš šonų ir pakišama po antpečiu, už diržo ar sulenkiama dviguba ir įkišama į kišenę. Pilotės – būdinga kareivių, jaunimo organizacijų (skautų, pionierių ir kt.) uniformoms. Taip pat pilotės kartais yra moteriškos aprangos dalis.

Lietuviškas pavadinimas paimtas iš  (*pilotka*), o šis pavadinimas atsirado todėl, kad Pirmojo pasaulinio karo metu pilotės buvo karo lakūnų (pilotų) uniformos dalis.

Spėjama, kad pilotės atsirado iš škotiškos *glengarry* kepurės – keltiškos kepurės, kurią škotų kariai naudoja dar nuo viduramžių. Skiriasi tuo, kad neturi spurgos, tartano spalvų antsiuvo ir kitų priedų.

XX a. ketvirtą dešimtmetį pilotės tapo pagrindine Vermachto kepure. 1936–1939 m. Ispanijos pilietiniame kare kariaujančių pusių kareivius buvo galima skirti pagal piločių fasonus . TSRS Raudonoji Armija pilotes ėmė naudoti prieš pat karą su Vokietija.


Image:Omar-n-bradley-contrast-adjusted.jpg|JAV generolas Omaras Bredlis (*Omar N. Bradley*) su pilote
File:Casquet-sov.jpg|Tarybinė pilotė
Vaizdas:Carl Gustaf Emil Mannerheim.jpg|Suomijos maršalas Karlas Manerheimas su pilote
Vaizdas:2011-148-91 Uniform, Officer, Garrison cap, Grey (6012215644).jpg|Karininko pilotė, naudota 1943-1949 m.
Image:Bundeswehr schiffchen marine Msch u M.jpg|Vokietijos karinio jūrų laivyno pilotė
File:CalotEma155.jpg|Prancūzijos technologijų ir inžinerijos universiteto *École des mines d'Alès* pilotė
File:Furażerka SG.jpg|Lenkijos pasienio apsaugos pilotė


## Nuorodos

* Įvairių piločių nuotraukos 
* Пилотка для экипажей подводных лодок (TSRS povandeninių laivų įgulų uniforminė pilotė)
* Raudonosios Armijos pilotė (1942 m.)
* Raudonosios Armijos karininko pilotė 
* SS uniforminė pilotė
Papušyniai

**Papušyniai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Skaudvilės.

## Istorija

Kaime buvęs senkapis su X–XII a. degintų mirusiųjų kapais. Į Kauno istorijos muziejų pateko XI–XIV a. daugiausia ugnies neliestų dirbinių. Po karo, statant „Gegužės Pirmosios“ kolūkio remonto dirbtuves, ūkio mašinų garažą, senkapis buvo sunaikintas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Būgai

**Būgai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gustav Stresemann

**Gustavas Štrėzemanas** (, 1878 m. gegužės 10 d. – 1929 m. spalio 3 d.) – Vokietijos (Veimaro respublikos) kancleris ir užsienio reikalų ministras. 1926 m. apdovanotas Nobelio taikos premija.

|-

## Nuorodos

* .
Juozapas Tiškevičius III

**Juozapas Tiškevičius** (, 1850 m. Trakų Vokėje – 1905 m. Poznanėje) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelivos herbo grafas, kolekcininkas numizmatas.

## Biografija
Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės antrosios Biržų šakos. Tėvas Mykolas Tiškevičius (1826–1897 m.), motina – Marija Radvilaitė (1830–1902 m.). Brolis Jonas Antanas Tiškevičius (1851–1901 m.).
## Šeima
1888 m. kovo 19 d. Lvuveke (Lenkija) vedė Eleną Juozefą Loncką () (1861–1890 m.), 1889 m. sausio 13 d. Drezdene (Vokietija) susilaukė dukters *Marijos Antaninos*. 

Anksti mirus žmonai, 1893 m. liepos 16 d. Posadove (Lenkija) susituokė su velionės seserimi Izabele Emilija Loncka () (1859–1944 m.), su kuria susilaukė keturių sūnų: Vladislovo (1894–1972 m.), Juozapo Stepono (1895–1975 m.), Stepono Jono (1897–?) ir Jono Antano (1898–1986 m.). 

Vidurinį ir aukštąjį išsilavinimą įgijo Paryžiuje ir Heidelberge. Gyvendamas Biržų (Astravo) dvare, ankstesnių majorato savininkų sukauptą meno rinkinį papildė naujais kūriniais. Ypač mėgo kolekcionuoti medalius ir monetas. Gyvendamas Lenkijoje gilino numizmatikos žinias, buvo Krokuvos numizmatų draugijos narys. Jo sukauptas monetų ir medalių rinkinys nebuvo gausus, bet išsiskyrė ypatingai retais eksponatais.

## Dvarai

1872–1880 m. trečiasis Biržų majorato valdytojas. Kol buvo nepilnametis, dvarą valdė Eustachijus Tiškevičius. 1871 m. dėl pablogėjusios sveikatos negalėdamas nuolat gyventi ir prižiūrėti ūkinės veiklos Biržų majorate, tėvas Mykolas Tiškevičius kreipėsi į imperatorių, prašydamas leisti perduoti Biržus pilnametystės sulaukusiam vyriausiajam sūnui. Leidimas buvo gautas 1872 m. liepos 10 d. Juozapas Tiškevičius tapo vienu turtingiausių Lietuvos žmonių. Tačiau greitai įsitikino, kad majoratas jį labai įpareigoja ir užkrauna didelę visokiausių nemalonių pareigų naštą. Motinai patariant apsisprendė atsisakyti majorato jaunesnio brolio naudai. Marija Tiškevičienė ėmė rūpintis, kad majorato paveldėjimo įsake būtų padaryta išimtis, nes Rusijos įstatymai neleido perduoti majorato, jį buvo galima tik paveldėti. Reikėjo išimtinio caro sutikimo, tačiu Aleksandras II iš pradžių atsisakė jį suteikti ir tik proteguojant Aleksandrui Potapovui sutiko. 1876 m. spalio 8 d. vardiniu imperatoriaus įsaku, duotu Valdančiajam Senatui, 1880 m. birželio 14 d. Juozapas Tiškevičius perdavė Biržų majoratą jaunesniajam broliui tokį, koks jis aprašytas imperatoriaus įsake 1862 m. gegužės 29 d. įkuriant majoratą.

Nuo 1893 m. gyveno žmonos dvare Voinove, Lenkijoje. Čia parašė ir išleido veikalą „Tyszkiewiciana“ apie Tiškevičių giminę.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Jonas Leonas Tiškevičius

**Jonas Leonas Antanas Tiškevičius** (; 1851 m. Astravo dvare, Biržuose – 1901 m. birželio 9 d. Paryžiuje, Prancūzija) – Lietuvos bajoras, didikas, Leliva herbo grafas.

## Biografija
Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės antrosios Biržų šakos. Tėvas Mykolas Tiškevičius, Biržų dvarininkas, motina Marija Radvilaitė (1830–1902). Vyresnysis brolis Juozapas Tiškevičius, Biržų majorato paveldėtojas.

## Šeima
1878 m. rugsėjo 4 d. Lvove vedė Klementiną Potocką (1856–1921). Sūnus Alfredas Jonas Tiškevičius (1882–1930).

Jaunystėje tarnavo Rusijos imperijos kariuomenėje, leibgvardijos raitininkų pulko jaunesnysis poručikas.

## Dvarai

Nuo 1880 m. ketvirtasis Biržų majorato Astrave valdytojas. Vyresnysis brolis Juozapas, nesugebėjęs valdyti majorato, apsisprendė jo atsisakyti jaunesnio brolio naudai. Marija Tiškevičienė ėmė rūpintis, kad majorato paveldėjimo įsake būtų padaryta išimtis, nes Rusijos imperijos įstatymai neleido perduoti majorato, jį buvo galima tik paveldėti. Reikėjo išimtinio imperatoriaus sutikimo, tačiu Aleksandras II iš pradžių atsisakė jį suteikti ir tik proteguojant Aleksandrui Potapovui sutiko. 1876 m. spalio 8 d. vardiniu imperatoriaus įsaku, duotu Valdančiajam Senatui, 1880 m. birželio 14 d. Juozapas Tiškevičius perdavė Biržų majoratą jaunesniajam broliui tokį, koks jis aprašytas imperatoriaus įsake 1862 m. gegužės 29 d. įkuriant majoratą.

Majoratas davė dideles pajamas, vedęs su žmona kelerius metus Paryžiuje gyveno labai prabangiai, dalyvaudavo labdaros vakaruose Lambert rūmuose. Vilniuje 1881 m. įsigijo butą, bet grafienės geidė turėti prabangius reprezentacinius rūmus. 1884–1888 m. Tiškevičiai Neries krantinėje (dab. Žygimantų g. 1/8, Lietuvos mokslų akademijos biblioteka) pasistatė naujus originalius, neturinčius analogų Vilniuje rūmus pagal Kiprijono Maciulevičiaus projektą.

Rūmų paradiškumą pabrėžė lodžija, skirta prie pat durų privažiuoti karietoms, vestibiulis, kurį dalija dvi poros sudvejintų kolonų ir didingi laiptai. Iš kitų Vilniaus rezidencijų Tiškevičienės rūmai išsiskiria Europos didmiesčiams būdingu užmoju. Jau po poros metų Klementina geidė, kad jos gyvenimo būdas taptų sektinu pavyzdžiu Vilniaus aukštuomenei, ji troško Vilniuje užimti tokią padėtį, kokią jos motina turėjo Lvove.

Jonas Tiškevičius atstatė Biržų alaus daryklą, nupirko naujų vokiškų įrengimų, samdė vokiečių aludarius. XIX a. paskutiniajame dešimtmetyje kilus krizei krito žemės ūkio produktų kainos, daugelis nuomininkų negalėjo apmokėti sutartos nuomos, kiti apleido išnuomotus palivarkus, labai pablogėjo grafo materialinė padėtis. Apie 1899 m. sumanė Šleideriškio kaime pastatyti degtukų fabriką. Iš užsienio pakviesti inžinieriai statybos darbams, nupirktos mašinos degtukams gaminti. Bet rusų inžinieriams išbrokavus statinius Tiškevičius labai susikrimto, susirgo ir 1901 m. mirė.

## Šaltiniai
Daujotas

**Daujotas** – XIII a. pirmojo ketvirčio vienas iš 5 vyresniųjų lietuvių kunigaikščių, vadovavusių Lietuvių žemių konfederacijai.

## Biografija
Minimas Ipatijaus metraštyje. Su kitais lietuvių kunigaikščiais 1219 m. sudarė Lietuvos-Voluinės sutartį. Daujoto ir jo brolio Viligailos valdos veikiausiai buvo prie Molėtų ir Nemenčinės. Jo ir vėliau žinomų Giedraičių kunigaikščių santykiai nėra aiškūs. Yra nuomonė, kad Daujotas – vienos jų šakos pradininkas. Pasak istoriko Tomo Baranausko, Daujoto tėvas galėjęs būti Stekšys.

Manoma, kad Daujotą kaip ir jo brolį Viligailą nužudė Mindaugas kovoje dėl krašto valdžios.

## Šaltiniai

## Taip pat skaitykite
* Lietuvių kunigaikščiai iki Mindaugo.
Vakarų Vokietija

**Vakarų Vokietija** (), oficialiai **Vokietijos Federacinė Respublika** (**VFR**, , *BRD*) − valstybė, įkurta 1949 m. rugsėjo 7 d. buvusiose trijose (Jungtinės Karalystės, Prancūzijos ir JAV) iš keturių po Antrojo pasaulinio karo okupuotos Vokietijos zonų.

## Istorija
Lisbernas

**Lisbernas** – miestas Šiaurės Airijoje, į pietvakarius nuo Belfasto. Airiškas pavadinimas *Lisnagarvey* naudojamas mokyklų, sporto klubų pavadinimuose. Miesto teises buvo suteiktos 2002 m. karalienės Elžbietos II.

Lisbernas žinomas kaip pirmasis Airijos linų perdirbimo pramonės centras. Šią pramonę 1698 m. čia įkūrė Louis Crommelin ir kiti hugenotai.

## Išnašos

## Nuorodos
* [ Oficiali miesto svetainė]
Maltos sakalas

**Maltos sakalas** () – 1941 m. sukurtas kriminalinis filmas pagal to paties pavadinimo Dashiell Hammett romaną, vienlas pirmųjų film noir pavyzdių, debiutinis režisieriaus John Huston darbas. Kadangi juosta turėjo didžiulį pasisekimą, buvo planuojama kurtį tęsinį, tačiau tai neįvyko dėl aktorių užimtumo bei didelių režisieriaus reikalavimų. 1975 m. buvo sukurta komedija „Juodasis paukštis“, kurioje pasakojami pagrindinio herojaus detektyvo Semo Speido sūnaus nuotykiai. 

1989 m. filmas buvo vienas pirmųjų, įtrauktų į Nacionalinį kino registrą. 

2013 m. aukcione už 4 mln. dolerių buvo parduota viena iš dviejų Maltos sakalo statulėlių, naudotų kuriant filmą.

## Siužetas

1941-ieji, San Franciskas. Ruta Vonderli kreipiasi į privatų detektyvą Semą Speidą, kad šis padėtų rasti jos seserį, pabėgusią iš namų su kažkokiu gangsteriu Terzibiu. Speido porininkas Mailzas Arčeris, susidomėjęs moterimi, sutinka padėti, tačiau tą patį vakarą randamas negyvas. Policija įtaria, kad tai galėjo būti Speido darbas, nes šiam dėmesį rodo velionio Arčerio žmona Iva, tačiau kol kas jo nesuima.

Speidas vėl susitinka su Ruta Vonderli, kuri pasisako iš tiesų esanti Bridžita O‘Šonesi ir prisipažįsta, kad iš dalies išgalvojo istoriją, mat Terzibis anksčiau buvo jos partneris ir greičiausiai jis nužudė Arčerį. 

Netrukus Speidą aplanko Džoelio Kairu prisistatęs vyras ir pasiūlo jam solidų atlygį už vertingos Maltos sakalo statulėlės radimą. Įtardamas, kad tai gali būti susiję su porininko nužudymu, Speidas priima pasiūlymą.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Humphrey Bogart – Semas Speidas
* Mary Astor – Ruta Vonderli / Bridžita O‘Šonesi
* Gladys George – Iva Arčer
* Peter Lorre – Džoelis Kairas
* Barton MacLane – leitenanatas Dandis
* Lee Patrick
* Sydney Greenstreet
* Ward Bond

## Pagrindiniai apdovanojimai
* Oskaras (nominacija) – geriausias filmas, geriausias scenarijus, geriausias atrojo plano aktorius (S. Greenstreet)

## Šaltiniai
Sofora

**Sofora** (*Sophora*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos *Faboideae* pošeimio augalų gentis.
Iš viso žinoma apie 40-50 rūšių.

## Nuorodos
* mėlynžiedis nuodvis 
* Styphnolobium japonicum 
* [Palomino G, Martinez P, Bernal C, Sousa M. 1993. Diferencias Cromosomicas Entre Algunas Especies de los géneros Sophora L. y Styphnolobium Schott ''Annals of the Missouri Botanical Garden'', 80, 284-290([Styphnolobium])]
* World Conservation Monitoring Centre 1998. Sophora toromiro. In: IUCN 2007. 2007 IUCN Red List of Threatened Species. . Downloaded on 10 October 2007.
Katkus

;Katkus
* Donatas Katkus – dirigentas;
* Juozapas Algirdas Katkus – politikas;
* Juozapas Katkus – partizanas;
* Mikalojus Katkus – knygnešys, visuomenės veikėjas;
* Tomas Katkus – politinis bei visuomenės veikėjas;
* Valdemaras Katkus – ekonomistas, signataras.

Pavardė paplitusi Žemaitijoje. Siejama su slaviškais vardo *Teodoras, Fiodoras* trumpiniais: , .

## Šaltiniai
Vartai

**Vartai** – pakankamai platus uždaromas ar atviras tarpas sienoje, tvoroje ar panašiame barjere, pro kurį galima patekti į vidų ar laukan. Vartai paprastai veda į užtvertas, uždaras teritorijas. Mažesni vartai, pro kuriuos gali praeiti vienas žmogus, vadinami *varteliais*. Tokie patys įtaisai, vedantys į pastatus, ypač jei yra maži, paprastai vadinami durimis.

Paprastai vartai būna uždaromi sąvaromis, kurios varstomos ant vyrių, įtvirtintų vartų stulpuose ar sienos vartų angos šonuose.

Taip pat vartai gali būti pakeliami, kuomet vartų angą uždaro iš viršaus nuleidžiama vientisa ar lanksti iš judamai suvirtintų juostų plokštė ar grotos.

Vartai gali ar kontroliuoti einantį per juos srautą, arba gali būti tik dekoratyvinės paskirties.

Dideli vartai gali būti naudojami pastatuose, pilyse ar fortifikuotose miestuose.

## Etimologija
 kilęs iš *(už)verti*, *varstyti* 'uždaryti sukant (ant ašies, vyrių)'. Tokios pačios kilmės ir , prūs. *warto*,  (*vorota*) 'vartai', irgi siejami su panašias sąvokas žymininčiais veiksmažodžiais.

## Vartai perkeltine prasme
Vartais taip pat vadina tai, pro kur galima kur nors patekti:
* angas, kurios niekada neuždaromos,
* vietą, teritoriją. Tokią vartoseną iliustruoja pasakymas „Klaipėda – Lietuvos jūriniai vartai“.
Dragūnas

**Dragūnas**:
* Dragūnas, (, iš , draconis - 'slibinas'), specifinės kariuomenės kavalerijos rūšies (Dragūnų) atstovas

## Pavardė
*Egidijus  Dragūnas (g. 1976 m.), pop atlikėjas
Čerpėtasis žvynadyglis

**Čerpėtasis žvynadyglis** (*Sarcodon imbricatus*) – papėdgrybių (*Basidiomycetes*) klasės grybas.

***Augimo vieta**: spygliuočių miškai, ypač smėlėti pušynai, kerpšiliai.

***Augimo laikas**: vasara, ruduo, iki užšalimo.

***Pagrindiniai požymiai**: vaisiakūniai sumedėję, trapūs, dažnesni spalio mėnesį.

Vaisiakūniai dideli. Kepurėlė 5-12 (20) cm skersmens, visas paviršius šarvuotas- apaugęs rudais, juodai rudais žvynais. Dygliai balsvi, pasenę- pilkai rudi, iki 12 mm ilgio, nuaugtiniai. Kotas 3-8 x 1-2,5 cm, į pamatą storėjantis, pilkas, rusvas, lygiu paviršiumi. Trama balsva, rusva, kieta, karti. Sporos 6-7 x 5-4 μm.

**Būdingi požymiai**: masyvūs vaisiakūniai, kartais išauga iki 30 cm skersmens, lyg kurmiagūbriai, apatinė kepurėlės pusė dygliuota, pasišerpetojusi lyg ežiuko kailiukas.

Auga grupėmis, kartais visai netoli vieni nuo kitų. Jauni valgomi. Labai dažnas, ryškus vėlyvo rudens kerpšilių grybinis akcentas.

## Galerija


Image:P1130656 Sarcodon imbricatus.jpg|Čerpėtasis žvynadyglis iš viršaus
Image:P1130658 Sarcodon imbricatus.jpg|Grybo kepurėlės apačia


## Literatūra
**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, LUTUTĖ, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, p. 409
Dvarviečiai (Skaudvilė)

**Dvarviečiai** (arba ***Dvarvyčiai***) – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Skaudvilės.

## Gyventojai

1923 m. šis kaimas buvo dviejose vietose netoli vienas nuo kito ir juose gyveno apie 210 žmonių.

## Šaltiniai
Kalniškiai (Skaudvilė)

**Kalniškiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Skaudvilės.

Kaime, kairiajame Ančios krante yra piliakalnis. Šiaurinis piliakalnio šlaitas status 10–12 m aukščio, pietinis – labai nuožulnus leidžiantis į upės slėnį. Tai ankstyvasis piliakalnis, vėliau pilis persikėlė antrapus Ančios upės ant Simėnų piliakalnio, šalia jo yra ir senovės gyvenvietė. Kaime buvo koplytėlė medyje su Marijos Šidlaviškės skulptūra, statyta 1914 metais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Angladegiai

**Angladegiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurę nuo Trepų, 4 km į šiaurės vakarus nuo Skaudvilės.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daujotėliai (Tauragė)

**Daujotėliai** (arba ***Daujotaliai***) – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurės rytus nuo Skaudvilės. Šiaurinė kaimo dalis anksčiau buvo Raseinių rajone.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Betonas

**Betonas** – dirbtinis akmuo, gaunamas kietėjant rišamųjų medžiagų (cemento), užpildo (smėlio, žvyro) ir vandens mišiniui. Betonas turi būti pakankamai stiprus, gerai sukibti su armatūra, pakankamai tankus.

Betonas yra naudojamas daugiau nei bet kuri kita žmogaus sukurta medžiaga pasaulyje.  Nuo 2006 m. kasmet pagaminama apie 7,5 milijardo kubinių metrų betono – tai yra daugiau nei vienas kubinis metras kiekvienam Žemės gyventojui.

Betono sudedamosios dalys sumaišomos į pastą panašų mišinį, tada betonas pilamas į rėmą. Po kelių valandų sukietėja dėl cheminės reakcijos, vadinamos hidratacija. Iš betono gaminami šaligatviai, vamzdžiai, architektūrinės konstrukcijos, užtvankos, pamatai, greitkeliai, tiltai, daugiaaukštės automobilių stovėjimo aikštelės, atitvaros, vartų atramos, tvoros, stulpai ir net valtys.

## Reikšmė
Betonas jau yra žinomas nuo 5600 m. pr. m. e. Plačiai naudotas Senovės Romoje ir buvo reikšmingas civilizacijoms, kurios negyveno dykumos sąlygomis ir dėl to reikėjo medžiagos, galinčios atlaikyti lietų. Degtos plytos ir betonas buvo du išradimai, kurie leido statyti beveik bet kurioje sausumos vietoje. Kitu atveju, kaip pavyzdžiui egiptiečiai, naudojo netoliese esančias uolas arba medieną.

## Rodikliai
Atsižvelgiant į projektuojamų konstrukcijų paskirtį ir naudojimo sąlygas, naudojami tokie pagrindiniai betono rodikliai:
* Betono gniuždomojo stiprio klasė C, lengvam betonui LC.
* Betono atsparumo šalčiui markė F.
* Betono nelaidumo vandeniui markė W.
* Lengvojo betono tankumo klasė D.

Pagrindinis rodiklis, apibūdinantis betono stiprį, yra charakteristinis *cilindrinis betono stipris*. Šis stipris nustatomas bandant standartinius cilindrus, taip pat gali būti nustatomas bandant kubus. Tempiamo betono stipris – tai maksimalūs įtempiai, kuriuos gali atlaikyti betonas, veikiamas ašinės tempiančiosios jėgos.

## Klasifikacija
Pagal paskirtį skirstomas į:

* konstrukcinis (stiprus betonas, iš kurio gaminami apkrovas laikantys elementai, konstrukcijos);

* konstrukcinis-termoizoliacinis; – termoizoliacinis; – specialios paskirties:

* hidrotechninis – betonas, kurio tankiui, ilgaamžiškumui keliami didesni reikalavimai (Damulevičius et al.);

* kelių – skirtas kelių, aerodromų dangoms įrengti, turi pasižymėti dideliu atsparumu dilumui, atsparumu šalčiui; 

* dekoratyvusis; 

* atsparus karščiui;

* saugantis nuo radioaktyviųjų spindulių; 

* laidus šviesai betonas (su tam tikra kryptimi išdėstytomis šviesolaidžio gijomis, kurios sudaro apie 4–7 % betono tūrio; 2001 m. sukurtas Vengrijoje).

## Šaltiniai
Juozapas Tiškevičius IV

**Juozapas Tiškevičius** (, 1868 m. sausio 12 d. Kretingoje, Telšių aps., Kauno gub., Rusijos imperija – 1917 m. birželio 20 d. Helsingforse, Suomijos Didžioji Kunigaikštystė, Rusijos imperija) – Lietuvos bajoras, didikas, Leliva herbo grafas.

## Biografija

 
Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės antrosios Biržų šakos Kretingos atšakos. Tėvas Juozapas Tiškevičius II. Motina Sofija Horvataitė. Broliai Aleksandras, Antanas, Vladislovas ir Feliksas Tiškevičiai.
## Šeima
1897 m. sausio 11 d. Varšuvoje, Šv. Kryžiaus bažnyčioje susituokė su kunigaikštyte Jadvyga Stefanija Marija Sviatopelk-Četvertinska. 

Vaikai:
* **Joana Sofija Marija Tiškevičiūtė** (1898 m. balandžio 28 d. Varšuvoje – 1995 m. rugpjūčio 28 d. Varšuvoje). 1921 m. Varšuvoje ištekėjo už giminaičio Stepono Jono Tiškevičiaus (1897–? m.), susilaukė dukterų Daratos (1922–1958 m.), Joanos Marijos Jadvygos (g. 1923 m.), Jadvygos (g. 1925 m.) ir Kristinos (g. 1932 m.). 
* Andrius Tiškevičius (1899–1977 m.), antrasis ir paskutinis Užutrakio dvaro ordinatas.
* Zdislovas Stanislovas Kostka Tiškevičius (1901–1941 m.).
* **Marija Tiškevičiūtė** (1904 m. vasario 3 d. Vilniuje – 1971 m. lapkričio 26 d. Krokuvoje). 1928 m. Varšuvoje ištekėjo už grafo Zigmunto Konstantino Vieliopolskio (1901–1971 m.), susilaukė sūnaus Kristupo Marijos (1931–2006 m.), dukterų Aleksandros Marijos (1929–1985 m.) ir Marijos Izabelės (g. 1936 m.).  

Pirmojo pasaulinio karo pradžioje su šeima evakavosi į Rusiją, apsigyveno Helsingfrose (Suomijos Didžioji Kunigaikštystė), kuriame ir mirė. Žmona po karo grįžo į Užutrakį, o 1939 m. rusams okupavus Vilniaus kraštą, pabėgo pas vyro brolį Aleksandrą į Kretingą, kurioje 1940 m. mirė ir buvo palaidota grafų Tiškevičių šeimos koplyčioje Kretingos II kapinėse.

## Valdos

Iš tėvo paveldėjo Užutrakio dvarą, kuriame įkūrė majoratą ir tapo pirmuoju ordinatu. Gražiausioje vietoje, pusiasalyje tarp Galvės ir Skaisčio ežerų, 1896 m. pastatė neoklasicistinio stiliaus rūmus, kuriuos projektavo architektas Jozefas Husas. Rūmus apsupo prancūzų parkų architekto-dendrologo Eduardo Fransua Andrė suprojektuotas mišrus parkas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Palangos gintaro muziejus
Bendradarbiavimo diagrama

UML **bendradarbiavimo diagrama** (angl. Collaboration diagram) iliustruoja ryšius ir sąveikas tarp programinės įrangos objektų. Bendradarbiavimo diagrama iliustruoja pranešimus, siunčiamus tarp klasių ir objektų.

Bendradarbiavimo diagramos elementai:

! Elementai ir jų apibūdinimai
! Simbolis
|-----
| **Objektas**: Objektai sąveikaujantys vienas su kitu sistemoje. Vaizduojamas stačiakampiu su objekto pavadinimu jame. 
Objekto pavadinimas pabrėžtas ir su dvitaškiu pradžioje
|
|-
| **Ryšys**: Jungtis, kuri sieja vieningus objektus.
|
|-----
| **Pranešimas** : Rodyklė, rodanti kryptį nuo prasidedančio objekto į galutinį objektą, parodanti sąveika tarp objektų.
Skaičius nurodo eilės numerį.
|
|}
Morioka

**Morioka** () – miestas Ivatės prefektūroje, Japonijoje. Prefektūros administracinis centras. Čia gyvena virš 299 tūkst. gyventojų.

## Istorija

Miestas įkurtas 1889 m. balandžio 1 d.

## Miesto simboliai
Oficiali miesto gėlė – glotnusis vilkdagis, medis – puošmedis.

## Sportas
* Grulla Morioka futbolo klubas;
* South Park stadionas, talpa 5 000.

## Miestai partneriai

*  Viktorija, Kanada (nuo 1985 m.)

## Nuorodos
* Oficiali svetainė (japonų, anglų ir vokiečių kalbomis)
* Neoficiali svetainė
Ašinis skeletas

**Ašinis skeletas** – žmogaus skeleto dalis, prie kurios tvirtinasi viršutinės ir apatinės galūnės (sudarančios pridėtinį skeletą). Pirminė ašinio skeleto funkcija – apsaugoti gyvybiškai svarbius organus: širdį, smegenis, plaučius ir kt.

Ašinis skeletas žmogaus organizme susideda iš 80 kaulų. Jį sudaro:
* Stuburas (26 kaulai)
* Galvos griaučiai (22 kaulai)
* Poliežuvinis kaulas
* Šonkauliai (24 kaulai)
* Krūtinkaulis
* Klausomieji kauliukai (6 kaulai)
Henrikas Tiškevičius Logoiskis II

**Henrikas Tiškevičius Logoiskis** (, 1827 m. Panemunėje – 1897 m. Kijeve) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Henrikas Jurgis Tiškevičius Logoiskis. Motina Eufrozina Šolaiska. Broliai Mykolas Tiškevičius Logoiskis II, Stanislovas Tiškevičius Logoiskis, Mikalojus Tiškevičius Logoiskis II, Vincentas Tiškevičius Logoiskis

Kijevo banko direktorius.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Mikalojus Tiškevičius Logoiskis II

**Mikalojus Tiškevičius Logoiskis II** (, 1829 m. Žemojoje Panemunėje – (?) m.) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Henrikas Jurgis Tiškevičius Logoiskis. Motina Eufrozina Šolaiska. Broliai Stanislovas Tiškevičius Logoiskis, Henrikas Tiškevičius Logoiskis II, Mykolas Tiškevičius Logoiskis II, Vincentas Tiškevičius Logoiskis
## Šeima
1844 m. vedė, žmona Marija Tiškevičiūtė, Mikalojaus Tiškevičiaus duktė, su ja vaikų neturėjo.

Rusijos imperijos kariuomenės karininkas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Vincentas Tiškevičius Logoiskis

**Vincentas Tiškevičius Logoiskis** (, 1835 m. Panemunėje – 1905 m. vasario 28 d. Monte Karle) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Henrikas Jurgis Vincentas Tiškevičius. Motina Eufrozina Šolaiska. Broliai Stanislovas Tiškevičius Logoiskis, Henrikas Tiškevičius Logoiskis II, Mikalojus Tiškevičius Logoiskis II, Mykolas Tiškevičius Logoiskis II.

Rusijos imperijos kariuomenės karininkas.
## Šeima
1868 m. Drezdene vedė Sofiją Zenobiją Vandą Pruską (1848–1929).

;Vaikai:
1. Duktė Izabelė Hortenzija Tiškevičiūtė–Zaluska (1872–1946).
2. Sūnus Vincentas Tiškevičius (1877–1934).
3. Sūnus Stanislovas Tiškevičius (1880–1960).

## Šaltiniai

## Nuorodos
Benediktas Henrikas Tiškevičius

**Benediktas Henrikas Tiškevičius** (, 1852 m. gruodžio 11 d. Nemėžyje – 1935 m. gegužės 13 d. Mentone, Prancūzija) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Mykolas Tiškevičius Logoiskis II. Motina Marija Tiškevičiūtė.

Raudondvario dvaro šeimininkas. Rėmė Juozo Naujalio muzikos studijas Varšuvoje.

Keliautojas, fotografas, dalyvavo parodose, yra išlikę jo darbų.

## Šeima
1874 m. Bostone, JAV vedė, žmona Klara Elžbieta Bankroft. Vaikai:
* Benediktas Jonas Tiškevičius
* **Edvardas Tiškevičius** (1880 m. balandžio 23 d Paryžiuje – 1951 m. liepos 10 d. Krokuvoje). 1903 m. sausio 7 d. vedė, žmona Adela Dembovska, vaikai Marija, Adelė Elžbieta ir Edvardas Tiškevičius (g. 1911 m. balandžio 6 d. Krokuvoje), 1938 m. vedė Sofiją Zdienską, turėjo tris dukteris)
* **Elžbieta Tiškevičiūtė** (1882 m. lapkričio 2 d. Funchale, Madera – 1969 m. spalio 2 d. Valduce, Brabantas, Belgija), vyras Stanislovas Vitoldas Pliateris Zyberkas (*Stanisław Witold Plater-Zyberk*). Vaikai Elžbieta Marija, Tadeušas Feliksas, Sofija Marija, Vanda Marija. Mirus vyrui 1926 m. lapkričio 18 d. Paryžiuje vėl ištekėjo, antrasis vyras Vladislovas Jezerskis.

Benedykt Tyszkiewicz. Aŭtapartret. Vialaje.jpg|Autoportretas
Tyszkiewiczy 1880s.jpg|Tiškevičių šeima
Elżbieta Maria Tyszkiewicz by Benedykt Tyszkiewicz.jpg|Duktė Elžbieta

## Šaltiniai

## Nuorodos
Benediktas Jonas Tiškevičius

**Benediktas Jonas Tiškevičius** (, 1875 m. gruodžio 11 d. Paryžiuje – 1948 m. vasario 18 d. Paryžiuje) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Benediktas Henrikas Tiškevičius. Motina Klara Elžbieta Bankroft. Brolis Edvardas Tiškevičius
## Šeima
1903 m. vedė, žmona Rožė Branicka. Sūnus Benediktas Vladislovas Tiškevičius (1905 m. rugpjūčio 2 d. – 1956 m. vasario 6 d. Lodzėje), 1938 m. balandžio 21 d. Balicėje prie Krokuvos buvo vedęs Eleonorą Mariją Radvilaitę (*Eleonora Maria Aniela Alberta Renata Karolina Radziwiłł*), Jeronimo Mikalojaus Radvilos ir Renatos Marijos dukterį, bet vaikų neturėjo. Žmona po jo mirties 1959 m. ištekėjo už Roger de Froidcourt.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Henrikas Tiškevičius Logoiskis

**Henrikas Tiškevičius Logoiskis** (, 1847 m. balandžio 13 d. Andrušove – 1917 m. gegužės 22 d. Spyčince) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija
Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Stanislovas Tiškevičius Logoiskis. Motina Helena Kolyško. Broliai Benediktas Tiškevičius Logoiskis, Mykolas Tiškevičius Logoiskis III
## Šeima
1877 m. vedė, žmona Teresė Sobanska, sūnus Juozapas Tadas Tiškevičius Logoiskis

## Šaltiniai

## Nuorodos
Juozapas Tadas Tiškevičius Logoiskis

**Juozapas Tadas Tiškevičius Logoiskis** (, 1880 m. kovo 19 d. Spyčince – 1944 m. rugpjūčio 10 d.) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Henrikas Tiškevičius Logoiskis. Motina Teresė Sobanska.
## Šeima
1907 m. balandžio 11 d. Lvove vedė, žmona Irena Jezierska, sūnūs
* Henrikas Marija Tiškevičius Logoiskis (g. 1909 m. sausio 3 d. Krokuvoje), 1935 m. birželio 27 d. vedė Izabelę Nezabitovską, vaikų neturėjo.
* Kristupas Marija Tiškevičius Logoiskis

Tarnavo Lenkijos kariuomenėje, žuvo Antrajame pasauliniame kare.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Genealogija
Bartkiškė

**Bartkiške** vadinami kaimai:

* Raseinių rajone;
* Šilalės rajone;
* Zarasų rajone:
** Bartkiškė I,
** Bartkiškė II.
Kristupas Marija Tiškevičius Logoiskis

**Kristupas Marija Stanislovas Tiškevičius** (, 1911 m. gegužės 8 d. Krokuvoje, Didžioji Krokuvos kunigaikštystė, Austrija-Vengrija – 1977 m. sausio 2 d. Berkhamsteade, Hartfordšyro grafystė, Rytų Anglija, Jungtinė Karalystė) – lenkų bajoras, Leliva herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Juozapas Tadas Tiškevičius. Motina Irena Jezierska (g. 1887 m.). Brolis Henrikas Marija Stanislovas Tiškevičius.

;Žmonos
* 1935 m. lapkričio 23 d. Varšuvoje vedė Barborą Rechovič (, 1911 m. liepos 8 d. – 1992 m. vasario 20 d.). 
* 1972 m. kovo 20 d. Berkhamsteade susituokė su Kristina Kazimiera Kliuiša (, g. 1924 m.).

;Vaikai (iš I santuokos)
* Beata Marija Elena Tiškevičiūtė (g. 1938 m.), lenkų kino aktorė (*Beata Tyszkiewicz*).
* Kristupas Jonas Tiškevičius (g. 1942 m.). 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Potomkowie Sejmu Wielkiego
Budionovka

**Budionovka** () – smailiaviršūnė raudonarmiečių milinė kepurė, kuri forma priminė senovės Rusios karių naudotus šišako tipo šalmus.

Kepurę pradžioje vadino *bogatyrka* (), kadangi ji priminė senovės karių šalmus. Vėliau ją ėmė vadinti pagal pavardes karvedžių, kurių daliniai pirmieji gavo šias kepures – pagal M. Frunzę *frunzevka* (*фрунзевка*) ir pagal S. Budioną *budionovka*. *Budionovka* tapo pagrindiniu pavadinimu.

1919 m. buvo paskelbtas oficialus žieminės budionovkos aprašymas. Tai šalmo šišako pavidalo kepurė iš dengiamosios spalvos milo su vatiniu pamušalu. Viršugalvinę dalį sudaro šeši viršun siaurėjantys trikampiai. Priekyje šalmas turi dygsniuotą ovalų snapelį, o užpakalyje – antsprandį, kuri kampai atsikišę pirmyn ir po smakru užsegami sagomis. Antsprandis gali būti užlenktas aukštyn ir prisegtas prie viršugalvinės dalies dviem sagomis. Virš snapelio prisiuvama audeklinė 8,8 cm skersmens juodai apkraštuota žvaigždė. Žvaigždės centre įsegamas ženkliukas kokarda. Žvaigždės spalva atitiko kariuomenės rūšies spalvą:
* pėstininkai – avietinė
* kavalerija – mėlyna
* artilerija – oranžinė
* aviacija – žydra
* inžinerinė kariuomenė – juoda (apvadas – raudonas)
* pasieniečiai – žalia

Vasarinės budionovkos buvo siuvamos iš palapinėms naudojamos drobės ar medvilninio šviesiai pilko ar panašios spalvos audeklo, o antsprandis buvo neatverčiamas. 1924 m. vasarines budionovkas vėl pakeitė furažkos.
Benediktas Tiškevičius Logoiskis

**Benediktas Tiškevičius Logoiskis** (, 1849 m. kovo 21 d. Andrušove – 1939 m. spalio 13 d. Poremboje) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija
Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Stanislovas Tiškevičius Logoiskis. Motina Helena Kolyško. Broliai Henrikas Tiškevičius Logoiskis, Mykolas Tiškevičius Logoiskis III
## Šeima
1885 m. lapkričio 28 d. Pševorske vedė, žmona Marija Liubomirska, sūnūs:
* **Andrius Henrikas Tiškevičius Logoiskis** (1888 m. balandžio 3 d. Krokuvoje – 1955 m. kovo 6 d. ten pat), 1928 m. rugpjūčio 25 d. vedė Jadvygą Šaškievič, dukros Teresė Marija ir Marija Teresė.
* **Henrikas Tiškevičius Logoiskis** (g. 1890 m.)
* **Benediktas Romanas Tiškevičius Logoiskis** (g. 1897 m. Zielonoje)
* **Eustachijus Steponas Tiškevičius Logoiskis** (1898 m. gruodžio 26 d. Krokuvoje – 1939 m. Sopote), 1936 m. rugsėjo mėn. vedė Sofiją Ladomirską. Jo sūnus Tadas Tiškevičius Logoiskis (g. 1938 m. rugpjūčio 24 d. Lvove), 1958 m. vasario 17 d. Ščecine vedė Zenoną Stojek, duktė Sofija Marija Tiškevič.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Magistralinis kelias A16 (Lietuva)

**A16** – Lietuvos magistralinis kelias, jungiantis Vilnių ir Marijampolę. Kelio ilgis – 137,51 km. Šiame kelyje yra 5 „juodosios dėmės“.

Kelias prasideda Vilniuje, Galvės g. Sankryžoje su . Eina Vilniaus miesto, Trakų, Prienų rajonų ir Birštono, Marijampolės savivaldybių teritorijomis. Svarbesnės gyvenvietės prie kelio – Trakai, Aukštadvaris, Birštonas, Prienai. Baigiasi Marijampolėje, Gedimino gatvėje.

Praeina pro Trakų, Aukštadvario apylinkių ežerynus. Ties Prienais kerta Nemuną. Ties Jieznu kerta , ties Prienais – .

Žymesni tiltai: Prienų tiltas, Jundeliškių tiltas.

## Maršrutas

|}
|}

## Šaltiniai
Jurgis Tiškevičius Logoiskis III

**Jurgis Tiškevičius Logoiskis III** (, 1886 m. spalio 16 d. Andrušove – 1956 m. vasario 18 d.Poznanėje) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas Mykolas Tiškevičius Logoiskis III. Motina Sofija Chelmicka.
## Šeima
1926 m. balandžio 14 d. Vysokoje, Tucholos pavietas, vedė, žmona Leontina Janta-Polčinska, vaikai
* **Leonas Tiškevičius Logoiskis** (g. 1928 m. gegužės 11 d. Bydgoščiuje), 1969 m. vedė Bogną Chržanovską, duktė Ana Tiškevič.
* **Teresė Tiškevičiūtė** (g. 1929 m. spalio 10 d. Bydgoščiuje)
* **Marija Tiškevičiūtė** (g. 1931 m. rugpjūčio 14 d. Bydgoščiuje), 1959 m. rugpjūčio 30 d. Poznanėje ištekėjo už Olgerdo Baerio (*Olgierd Baehr*), vaikų neturėjo.
* **Stanislovas Tiškevičius Logoiskis** (g. 1937 m. vasario 4 d. Bydgoščiuje), 1962 m. vasario 24 d. Poznanėje vedė Ireną Chmarą. Sūnūs Jurgis (g. 1964 m. vasario 17 d. Varšuvoje) ir Kristupas (g.1967 m. sausio 4 d. Varšuvoje)

## Šaltiniai

## Nuorodos
Zigmantas Jonas Tiškevičius

**Zigmantas Jonas Tiškevičius** (, g. 1934 m. vasario 4 d. Varšuvoje) – bajoras, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės antrosios Biržų šakos. Tėvas Jonas Mykolas Tiškevičius. Motina Ona Janina Radvilaitė. 
## Šeima
1958 m. gegužės 12 d. Geteborge, Švedija, vedė, žmona Kerstin Barbro Ekman. Vaikai:
* Elžbieta Tiškevič (g. 1960 m. vasario 25 d. Marakaibe, Venesuela)
* Janas Zigmuntas Tiškevičius
* Nikola Marija Tiškevič
* Rišardas Kristupas Tiškevičius

Vokės dvaro ir Voložino grafas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Eglė Bučelytė

**Eglė Bučelytė** (g. 1963 m. sausio 12 d. Vilniuje) – Lietuvos televizijos žurnalistė, diktorė.

## Biografija
Tėvas žurnalistas Alfonsas Balys Bučelis, brolis Donatas Bučelis.

1981 m. baigė Vilniaus 23-ąją vidurinę mokyklą, 1986 m. Vilniaus universiteto Istorijos fakultete – žurnalistiką.

1986 m. Lietuvos televizijos ir radijo žemės ūkio skyriaus korespondentė, Lietuvos radijo programų direkcijos Planavimo ir išleidimo skyriaus išleidėja, nuo 1986 m. gegužės mėn. iki 1990 m. – Lietuvos TV Informacijos redakcijos Pramonės, mokslo ir technikos skyriaus redaktore. Įsteigus Lietuvos televizijos naujienų direkciją, nuo 1990 m. dirbo Laidų vedėjų skyriaus redaktore, nuo 1991 m. – „Vakaro žinių“ skyriaus komentatorė, Lietuvos televizijos naujienų tarnybos žinių vedėja, naujienų laidos „Panorama“ vedėja. 1996 m. Lietuvos TV tarifikacinė komisija suteikė pirmąją žurnalistės kategoriją.

1991 m. sausio 13 d. naktį sovietiniams desantininkams šturmuojant Lietuvos radijo ir televizijos pastatą, iš televizijos studijos komentavo įvykius iki visiško laidų transliacijos nutraukimo. Už tai viena pirmųjų Lietuvoje apdovanota Sausio 13-osios atminimo medaliu.

## Įvertinimas
* 1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis 
* 2016 m. LDK Gedimino ordino medalis 

## Šaltiniai
White Power

**White Power** (WP, „Baltoji jėga“) – neofašistų šūkis ir ideologija.

Pirmąkart šią frazę panaudojo Amerikos nacių partijos lyderis Georgas Lincolnas Rockwellas (George Lincoln Rockwell). Šį devizą jis panaudojo debatuose su Stokeliu Carmichaelu (Stokely Carmichael), kai šis panaudojo terminą *Black Power* (Juodųjų jėga). Nacių leidžiamas laikraštis ir Rockwello knyga netrukus buvo pavadinti *White Power*. Daugybė kitų baltųjų nacionalistų ir neo – nacių pradėjo šį devizą naudoti savo politiniams siekiams apibūdinti.
Mykolas Tiškevičius Logoiskis III

**Mykolas Tiškevičius Logoiskis III** (, 1860 m. Andrušove – 1886 m. rugpjūčio 3 d. Gniezne) – Lietuvos bajoras, didikas, Lelijos herbo grafas.

## Biografija

Kilęs iš Lietuvos didikų Tiškevičių giminės Logoisko šakos. Tėvas – Stanislovas Tiškevičius Logoiskis, motina – Helena Kolyško, broliai – Henrikas Tiškevičius Logoiskis, Benediktas Tiškevičius Logoiskis.
## Šeima
1884 m. rugsėjo 24 d. vedė, žmona Sofija Chelmicka, sūnus Jurgis Tiškevičius Logoiskis III.

## Šaltiniai
Linux platinamasis paketas

**Linux platinamasis paketas** () – taip vadinamas platinti skirtas programų rinkinys, susidedantis iš Linux operacinės sistemos branduolio, GNU sisteminių programų komplekto, kitų sisteminių ir vartotojo programų.
Salinis (Varėnos r.)

**Salinis** – ežeras pietų Lietuvoje, Varėnos rajone, 9 km į pietus nuo Daugų, 0,5 km į rytus nuo Nedzingio ežero kranto. Ežeras pailgo pavidalo; ilgis iš šiaurės į pietus 0,65 km, plotis iki 0,45 km. Altitudė 125 m. Didžiausias gylis siekia 6,3 m, vidutinis – 3,5 m. Krantai, išskyrus rytinį ir pietinį, žemi, pelkėti. Prie rytinio kranto yra mišku apaugusi 0,14 ha sala. Ežerą iš vakarų, pietų ir pietryčių supa Laičių miškas, kitur plyti pievos ir dirbami laukai. Ežeras nenutekantis, priklauso Nedzingio ežero baseinui.

Netoli Salinio įsikūrę Pakaršio ir Laičių kaimai.

## Šaltiniai
Draugystės parkas

**Draugystės parkas** – 15 ha parkas Dainavos mikrorajone, Kaune, Kovo 11-osios gatvės, V. Krėvės ir Taikos prospektų kvartale.

## Istorija
Parkas įkurtas 1973 m. kaip Tautų draugystės parkas. Projekto autorius architektas Alvydas Pranas Steponavičius, dendrologė Raimonda Augustienė. Buvo suprojektuotos atskiros zonos pagal parko lankytojų amžiaus grupes, apsauga nuo miesto triukšmo – dirbtinai supiltos 3-4 m aukščio kalvos, apsodintos kalnapušėmis.

Pagrindinė parko aikštė – žiedas, esantis netoli V. Krėvės prospekto, yra skirtas aktyviam poilsiui. 2009 m. čia įrengta vaikų žaidimų aikštelė, 2010 m. – treniruokliai. Žiedo viduryje stovi skulptoriaus Broniaus Zalenso skulptūra „Švelnumas“ (past. 1977 m.), vaizduojanti mažylį laikančią mamą. Pietinėje parko dalyje, netoli Taikos prospekto, įrengtas tvenkinys, rytinėje dalyje – alėja su suoleliais.

2003 m. Draugystės parkas pripažintas geriausiu urbanistiniu projektu Lietuvoje.

2019 m. atlikti parko atnaujinimo darbai – pakeista apšvietimo sistema, įrengtos naujos žaidimų ir sporto aikštelės, atnaujintas fontanas.

2020 m. atidengtas biustas Mahatmai Gandžiui.
## Galerija

Draugystes parkas 2006 09 12.jpg|Draugystės parko panorama 2006 m.
Draugystes parko projektas.jpg|1971 m. Draugystės parko planas
Draugystes parkas naturoje3.jpg|Parko kalvos
Dainava 2.jpg|Centrinė parko dalis su tolumoje matoma skulptūra „Švelnumas“
Statue of Mahatma Gandhi in Kaunas.jpg|Paminklas Mahatma Gandžiui parke


## Šaltiniai
Anderson

**Anderson(as):**
* Aldona Žilinskaitė-Anderson – pianistė, dainininkė;
* Bernardas Andersonas – giesmių vertėjas;
* Kenny Anderson – krepšinio žaidėjas ir treneris;
* Pamela Anderson – modelis, prodiuserė, aktorė;
* Paul Anderson – futbolo žaidėjas;
* Sherwood Anderson – amerikiečių rašytojas;
* Tiffanie Anderson – dainininkė ir šokėja.
Epoletas

**Epoletas** ( iš *epaule* 'petys') – ypatingos formos puošnus antpetis, dabar praktiškai nebenaudojamas, likęs tik kai kuriose paradinėse uniformose. Epoleto dalis prie peties skritulio formos, o dalis prie apykaklės paprastai stačiakampė. Stačiakampė dalis paprastai prakišama pro skersinį peties dirželį ir netoli apykaklės prisegama saga. Karininkų, ypač aukšto rango, epoleto skritulinė dalis būna apsiūta ryškiaspalviais kutais. Skritulyje dažnai būna simboliai, nurodantys laipsnį ir/ar dalinį.


Vaizdas:French Republican Guard Bastille Day 2007 n2.jpg|Raitas Prancūzijos Respublikos gvardietis su epoletais
Image:French Foreign Legion dsc06878.jpg|Prancūzijos Užsienio legiono kariai su epoletais
Image:Demeure-de-saint-cyrien.jpg|Prancūzijos *Saint-Cyr* karo mokyklos kursantas su epoletais. 
|Škotiška uniforma su epoletu
File:Epaulette de Marine allemande 12244.jpg|Pirmojo pasaulinio karo laikų Vokietijos imperatoriškojo laivyno karininko epoletas


## Šaltiniai