Zagrebas

**Zagrebas** – Kroatijos sostinė ir didžiausias miestas. Jis yra šalies politinio, ekonominio ir kultūrinio gyvenimo centras. Miestas įsikūręs pietinėje Medvednicos kalno papėdėje, šiauriniame Savos krante, 120 metrų virš jūros lygio. Šiame Vidurio Europos mieste, kuris yra žemyninės Kroatijos centre, susitinka rytų ir vakarų Europa. Yra universitetas (įkurtas 1669 m.), operos rūmai, muzikos ir meno akademijos, Kroatijos mokslų akademija, bibliotekų, 21 muziejus ir 10 teatrų.

Miestas yra padalytas į du didelius rajonus: senamiestį (Gornji Gradas arba Aukštutinis miestas), kuriam priklauso du ant kalvų išsidėstę rajonai (Gradecas ir Kaptolas), ir modernius rajonus (Donji Gradą arba Žemutinį miestą) lygumoje. Aukštutinio ir žemutinio miesto sankirtoje plyti didelė aikštė, skirta Kroatijos gubernatoriui Jelačiciui (Trg bana Jelačica). Senamiestyje įsikūrę pagrindiniai religinės, politinės ir administracijos valdžios centrai. Modernesnėje miesto dalyje yra muziejai, Nacionalinis teatras, Senųjų meistrų galerija, Moderniosios dailės galerija. Į pietus nuo sodų yra su skulptūromis Botanikos sodas.

## Istorija

Miesto apylinkėse žmonių gyventa dar neolito laikotarpiu. Romėnai netoli dabartinio miesto buvo įkūrę Andautoniją (dabar Šćitarjevo kaimas), kuri egzistavo I–V a. Slavų gentys čia gyveno jau VI a. Jie įkūrė tvirtovę ir pavadino *Gradec*; netoliese jie įkūrė religinį miestelį *Kaptol*, kuriame 1094 m. Vengrijos karalius Vladislovas I Šventasis, grįžęs iš karo su Kroatija, įsteigė vyskupiją. Miestai plėtėsi, riba tarp jų buvo Medveščako upelis. X a. Gradecas paskelbtas Kroatijos karalystės sostine. bet XI a. Kroatija atiteko vengrams. Abu miestus užpuolė totoriai 1242 m. Vengrijos karalius Bela IV atsidėkodamas už saugų prieglobstį nuo totorių Gradecą tais metais paskelbė laisvuoju karališkuoju miestu, kuris pavaldus tik karaliui, o jo gyventojai turėjo didelę veiklos laisvę.

Kroatijos banas Josipas Jelačičius 1850 m. Gradecą ir Kaptolą sujungė į vieną miestą – Zagrebą (). Šis pavadinimas neformaliai buvo vartojamas abiem susijungusiems miestams jau nuo XVII a. Pirmuoju Zagrebo meru tapo paskutinis Gradeco meras Janko Kamaufas. 1862 m. geležinkelis sujungė Zagrebą su Sisaku ir Zidani Mostu. 1863 m. atidaryta degių dujų gamykla. 1867 m. Zagrebas tapo Kroatijos ir Slavonijos regiono Austrijos-Vengrijos sudėtyje sostine. 1878 m. mieste buvo pradėtas tiekti geriamas vanduo. Nuo žemės drebėjimo 1880 m. iki Pirmo pasaulinio karo Zagrebas suklestėjo ir įgijo dabartinį pavidalą. 1918 m. įėjo į Serbų, kroatų ir slovėnų karalystę (nuo 1929 m. – Jugoslavija), po 1991 m. – nepriklausomos Kroatijos sostinė.

2020 m. Zagrebą sudrebino 5,5 balų žemės drebėjimas. Nukentėjo įvairūs istoriniai pastatai. Nukentėjo vienas katedros bokšto kryžius. Tai buvo stipriausias žemės drebėjimas nuo 1880 m.

## Sportas

Mieste 1976 m. vyko V Europos futbolo čempionatas.

### Futbolas

* HŠK Concordia Zagreb
* NK Croatia Sesvete
* NK Dinamo Zagreb
* NK Dubrava Zagreb
* HŠK Građanski Zagreb (1911–1945)
* HAŠK Zagreb
* NK Hrvatski Dragovoljac
* NK Lokomotiva Zagreb
* NK Lučko Zagreb
* NK Trešnjevka Zagreb
* NK Zagreb
* Zagreb XI


## Miestai-partneriai
Zagrebo miestai-partneriai:

## Galerija

Zagreb_2_(4685302916).jpg|Miesto centras
Záhřeb_budova_ředitelství_HŽ_3.jpg|Kroatijos geležinkelio rūmai
Park_Maksimir_-_panoramio.jpg|Maksimiro parkas, atidarytas 1794 m., seniausias mieste.
Stara_gradska_vijecnica_Zagreb.jpg|Senoji rotušė
Arts_and_Crafts_Museum_in_Zagreb_03.jpg|Meno ir amatų muziejus
Croatian_National_Theatre_in_Zagreb_in_2018.jpg|Kroatijos nacionalinis teatras
WESTGATE_Shopping_City_.jpg|Westgate prekybos centras, didžiausias Kroatijoje.
Archivo_Nacional,_Zagreb,_Croacia,_2014-04-13,_DD_01.JPG|Kroatijos valstybės archyvas


## Šaltiniai