open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roskildė

**Roskildė** () − Danijos miestas rytinėje Zelandijos regiono dalyje; 30 km į vakarus nuo Kopenhagos, Roskildės fiordo pietiniame gale. Roskildė yra stambus transporto centras: veikia jūrų uostas, plentas į Kopenhagą, geležinkelio transporto mazgas Zelandijos saloje. 1847 m. buvo nutiesta pirmoji geležinkelio atšaka Danijoje Roskildė−Kopenhaga (31 km). Išplėtota popieriaus, poligrafijos, odos, farmacijos, maisto, chemijos, juodosios metalurgijos pramonės šakos, mašinų gamyba. Nuo 1972 m. veikia Roskildės universitetas, kelios kitos aukštosios mokyklos. Šiauriau Roskildės yra Danijos branduolinių tyrimų nacionalinė laboratorija. Mieste įkurti vikingų laivų, katedros, šiuolaikinio meno, įrankių muziejai.

Svarbiausias turistų traukos objektas − Roskildės katedra. Nuo 1971 m. Roskildėje kiekvienais metais vyksta roko festivaliai.

## Istorija
Miestas pavadintas legendinio karaliaus *Ro* garbei. 980 m. Danijos karalius Haraldas I Mėlyndantis dabartinio miesto vietoje pastatė bažnyčią ir pilį. 1020−1416 m. Roskildė buvo Danijos karalių rezidencija; iki 1443 m. buvo Danijos sostine, taip pat prekybos centras, svarbus uostas. Nuo 1022 m. iki Reformacijos laikų, Roskildė – svarbiausios Danijoje vyskupijos ir religinis centras. 1658 m. Roskildėje buvo sudaryta Roskildės taika, užbaigusi Danijos-Švedijos karą. XVII a. labai nukentėjo nuo karų, maro ir gaisrų.

## Architektūra
Išliko XI a. romaninė šv. Jurgio bažnyčia, XII-XIV a. Roskildės katedra, barokiniai karališkieji rūmai. 1884 m. pastatyta neogotikinė miesto rotušė, šalia miesto XVIII a. Ledreborgo pilis.

## Galerija

File:Roskilde plkatedralny mpazdziora.JPG|Senieji namai
File:Roskilde ruc mpazdziora.JPG|Universiteto biblioteka
File:Roskilde city hall.jpg|Rotušė
File:-Roskilde 1900.jpg|Roskilde 1900
File:Viking_ship_museum_Roskilde_Denmark_201172962.jpg|Vikingų muziejuje
File:Skuldelev V.jpg|Muziejus
File:Viking-ship at roskilde-museum, denmark.JPG|Muziejus
File:Roskilde domkirke från Rådhustorvet.jpg|Katedra
File:Roskilde festival 27-6-2003.JPG|Roskildės Festivalis
File:Roskilde_station_1849.jpg|Geležinkelio stotis 1849 m. paveikslas
File:Roskildestation.jpg|Stotis (statyta 1848 m.)
File:Maglekilde-Maskinfabrik.jpg|Gamykla
File:Boserup_Skov,_Roskilde.jpg|Jūros pakrantė
File:RISOE.jpg|Vaizdas iš oro
File:Roskilde_domkirke.JPG|Bažyčia iš Vakarų pusės


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Roskildės festivalio tinklalapis  (anglų k.)
* Vikingų laivų muziejus  (anglų ir kt. kalbomis)
Stanaičių apylinkė

**Stanaičių apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Kybartų rajone;
* Panemunės rajone;
* Vilkaviškio rajone.
Kuro apylinkė

**Kuro apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietinėje Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Lekėčių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Panemunės rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Altoniškių apylinkės.

## Šaltiniai
Papiškių apylinkė

**Papiškių apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Panemunės rajone;
* Ramygalos rajone;
* Vilkijos rajone;
* Vilniaus rajone:
** Papiškių I apylinkė,
** Papiškių II apylinkė.
Kampiškių apylinkė

**Kampiškių apylinkės** sovietmečiu buvo Panemunės rajone:

* Kampiškių I apylinkė;
* Kampiškių II apylinkė.
Kampiškių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia

**Kampiškių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia** – buvusi bažnyčia Kampiškių kaime, kairiajame Nemuno krante. Statant Kauno HE buvo išardyta, o vieta užlieta Kauno marių.

## Istorija

Pastatyta XVIII a. 2-ojoje pusėje. Nuo 1782 m. ji priklausė Rumšiškių parapijai. XIX a. aptarnaudavo daugiausia Aukštosios Panemunės kunigai. Kampiškių parapija įkurta 1909 m., jai priklausė 8 kaimai. Pirmasis klebonas, klebonavęs čia 1909–1938 m., buvo Juozas Bridžius (Aukštosios Panemunės vikaras). Po jo mirties, 1938–1941 m. Kampiškėse klebonavo Leonas Klimas. 1938 m. parapija apjungė 1401 parapijietį, priklausė Garliavos dekanatui.

1956–1959 m. Kampiškes užliejus Kauno marioms parapija perkelta į Šlienavą, pati bažnyčia nugriauta, o iš jos rąstų pastatyta Šlienavos Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia ir Viršužiglio kultūros namai. Vėliau, 1990–1995 m. Kampiškių bažnyčią atmenant pastatyta Viršužiglio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo koplyčia.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kampiškių RKB santuokos metrikų knyga, 1910-1915 (*epaveldas.lt*)
* Kampiškių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia
2011 m. Kanados Grand Prix

**2011 m. Kanados Grand Prix** – septintos 2011 m. Formulės 1 sezono lenktynės. Jos vyko birželio 10-12 dienomis Monrealio trasoje Kanadoje.

Šios lenktynės buvo pirmosios sezone, kuriose lenktynininkai galės naudoti DRS sistemą dviejose tiesiosiose.

Pirmose lenktynių treniruotėse greičiausią ratą nuvažiavo vokietis Nico Rosbergas su Mercedes GP ekipa (1:15.591). Jo komandos draugas Michael Schumacher buvo trečias (1:16.549), o tarp jų įsiterpė ispanas Fernando Alonso su Ferrari (1:16.139).

Antrose penktadienio treniruotėse ispanas buvo pirmas, parodęs 1:15.107 laiką. Alonso komandos draugas Felipe Massa liko trečias (1:15.601), o čempionato lyderis Sebastian Vettel - antras (1:15.476).

Šeštadienio treniruotėse greičiausias buvo S. Vettelis (1:13.381), aplenkęs F. Alonso (1:13.701) ir N. Rosbergą (1:13.919). S. Vettelio komandos draugas Mark Webber treniruotėse susidūrė su KERS problemomis ir į trasą neišvažiavo.

Dėl smarkaus lietaus varžybos truko net 4 valandas: dvi valandas varžybos buvo sustabdytos, o lenktynių metu daug kartų vyko saugos automobilio fazės. 

## Kvalifikacija

* Jérôme d'Ambrosio pasiektas laikas netilpo į 107% laiką, tačiau teisėjai leido jam startuoti, nes jis pirmose treniruotėse parodė geresnį laiką ir dėl to, kad belgas naudojo naują pakabą po avarijos treniruotėse.

## Lenktynės

* Narain Karthikeyan finišavo 14-oje vietoje, tačiau po lenktynių buvo nubaustas 20 s bauda už lenktynių trasos posūkių kirtimą ir klasifikuotas 17-oje vietoje.

## Čempionato įskaitos

;Lenktynininkų įskaita

;Komandų įskaita

* Pateiktos tik penkios geriausios vietos

## Šaltiniai
DRS

**DRS** () – galinio sparno sistema, pradėta naudoti 2011 m. Formulės 1 sezone. Ši sistema leidžia lenktynininkui numatytoje lenktynių trasos zonoje pakelti viršutinį galinio sparno elementą. Tokiu būdu sumažinama prispaudžiamoji bolido jėga ir lenktynininkams yra lengviau aplenkti kitus sportininkus.

## Naudojimas
Pagal FIA taisykles, DRS sistemą galima naudoti tik šiais atvejais:
* Lenktynininkas nuo persekiojamo sportininko atsilikęs ne daugiau nei viena sekunde nustatytoje zonoje.
* DRS sistemą galimą naudoti tik iš anksto nustatytoje zonoje (kiekvienose lenktynėse vis kitokioje zonoje).
* DRS sistemą galima naudoti tik vieną kartą viename rate ir praėjus dviem ratams nuo lenktynių starto.
* DRS sistemą galima naudoti tik praėjus dviem ratams po lenktynių pradžios ar saugos automobilio fazės pabaigos.

Treniruočių ir kvalifikacijos metu DRS sistemą galima naudoti neribotai. DRS sistema išjungiama, kai lenktynininkas paspaudžia stabdžius arba paleidžia DRS sistemos mygtuką.
DRS sistemą draudžiama naudoti šlapioje trasoje.

## Išnašos
Koldingas

**Koldingas** () − Danijos uostamiestis Pietų Danijos regione. Yra Jutlandijos pusiasalyje, prie Koldingo fjordo. Septintas pagal dydį Danijos miestas. Vienas svarbiausių uostų Baltijos jūros navigacijoje.

Koldingas yra Baltijos miestų sąjungos narys.

Yra XIII a. pilies griuvėsiai, XIII a. Šv. Mykolo bažnyčia, XVI a. gyvenamieji namai, XIX a. rotušė.

## Istorija
Koldingas iškilo XII a. kaip prekybinis miestas. XIII a. atsiskyrus Šlėzvigo kunigaikštystei, miestas įgijo dar didesnę reikšmę, nes tapo pasienio zona. Valdant karaliui Erikui V, buvo pastatyta pilis *Koldinghus*, kuri 1808 m. sudegė, bet 1990 m. buvo rekonstruota.

1658 m. gruodžio 25 d. prie Koldingo įvyko mūšis tarp švedų ir jų priešininkų danų bei lenkų pajėgų. S. Čarneckis vadovavo jungtinėms pajėgoms ir sumušė švedus.

## Ekonomika
Pastačius tiltus per Mažąjį Belto sąsiaurį Koldingas ir du jo kaimynai − Vailė ir Frederisija ėmė sparčiai vystytis ekonomiškai. Šie trys miestai buvo vadinami „Koldingo trikampiu“ ir ekonominiu požiūriu neatsiliko nuo sostinės Kopenhagos.

Prekybos uostas. Mašinų gamyba, laivų statyba, metalo apdirbimo, tekstilės, elektronikos, statybinių medžiagų (cemento), maisto (mėsos) pramonė. Galvijų prekybos mugė.

## Sportas

### Futbolas
* Kolding IF – futbolo klubas.
* Kolding Stadion – futbolo stadionas, kuriame žaidžia vietos komandos.

### Rankinis
Mieste gerai išvystytas rankinis. Čia įkurta sporto draugija *Kolding IF*. Ir vyrų ir moterų rankinio komandos dalyvauja Danijos aukščiausiosios lygos pirmenybėse.

## Miestai partneriai
*  Andžijas, Japonija nuo 1997 m.
*  Delmenhorstas, Vokietija nuo 1979 m.
*  Dramenas, Norvegija nuo 1946 m.
*  Erebru, Švedija nuo 1946 m
*  Hueskaras, Ispanija nuo 1982 m.
*  Lapenranta, Suomija nuo 1947 m.
*  Nanortalikas, Grenlandija nuo 2007 m.
*  Panevėžys nuo 2000 m.
*  Piza, Italija nuo 2007 m.
*  Sombathėjus, Vengrija nuo 1991 m.
*  Stikishoulmuras, Islandija nuo 1979 m.

## Galerija

File:Józef_Brandt,_Czarniecki_pod_Koldyngą.jpg|Koldingo mūšis
File:Church_in_Kolding_-_Denmark.jpeg|Evangelikų reformatų bažnyčia
File:Koldinghus.jpg|Koldingo pilis
File:Kolding_-_Slotsø1.JPG|Ežeras nuo pilies
File:The_Kolding_School_of_Design_-_Designskolen_Kolding._Denmark.JPG|Dizaino mokyklos pastatas


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Miesto svetainė
Nausodės apylinkė

**Nausodės apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Anykščių rajone;
* Panevėžio rajone;
* Troškūnų rajone.
Patu

**Patu** () – maorių (N. Zelandija) trumpų plokščių kuokų tipas. Patu naudoti kaip rankiniai ginklai tarpgentinėse kovose. Patu yra naudojamas *kaip* smogiamasis ginklas. Patu paprastai primena mentę. Daromi iš medienos, banginio kaulo ar akmens.

Būdingiausias patu panaudojimo būdas – horizontalus tiesus duriamasis baksnis nuo paties į priešininko galvą. Jei pavykdavo priešininką sugriebti už plaukų, patu smogdavo į šonkaulius ar po žandikauliu.

Labai dažnai kuokos *patu* buvo gaminamos iš žalio vietinio akmens. Medines ar kaulines *patu* dar puošdavo raižiniais.

Patu rūšys:
* *patu onewa* – tradicinė rankinė kuokelė;
* *patu paraoa* – tradicinė kuokelė iš banginio kaulo;
* *patu muka* – grūstuvas, kuriuo minkštindavo linų pluoštą prieš audimą.
* *patu aruhe* – grūstuvas, kuriuo smulkindavo valgomas valgomųjų paparčių šaknis.
* *patu phan* – aštri geležtė, kuria pjaudavo plaukus ir kitą pluoštą.

## Nuorodos
* Patu onewa in the collection of the Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa
* Patu paraoa in the collection of the Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa
* Patu muka in the collection of the Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa 
* Patu aruhe in the collection of the Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa 
* Patu on New Zealand coins from Dema Yuriy coins collection
Spirakių apylinkė

**Spirakių apylinkė** (arba ***Spirakės apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurinėje Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Piniavos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Panevėžio rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Berčiūnų apylinkės ir Piniavos apylinkės.

## Šaltiniai
Tefatefa

**Tefatefa** () – maorių kirviška kuoka ilgu kotu. Visas ilgis – nuo 70 cm iki 150 cm. Kirvio galvą primenanti dalis yra apytiksliai stataus trikampio formos, kur statusis kampas yra tarp koto ir „galvos“ viršutinio krašto. Kautynėse smogdavo tefatefos galvos „pentimi“ arba atakuodavo koto (apatinė dalis būdavo nusmailinta) baksniais.

Galvos apatinėje dalyje dažnai būdavo pragręžta skylė, prie kurios būdavo pririštos kelios karvelio ar vanago plunksnos arba kutas.
Tefatefas droždavo iš vientiso labai kietos medienos (pvz., *maire* medžio šaknies) gabalo. Retai – iš banginio kaulo.

Vadai tefatefas naudodavo kaip ceremoninius ginklus. Tam jie naudojami ir dabar.

## Nuorodos

* Tewhatewha in the collection of the Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa 
* Best E. (1941) The Maori. Vol. Two. XIV. The Art of War
* Tewhatewha – Traditional Maori Weapon 
* Tewhatewha
Kotiatė

**Kotiatė** () – maorių tradicinė smuikiška medinė ar kaulinė (iš banginio kaulo) kuoka. Tai viena iš patu rūšių. Ilgis apie 30 cm.

Spėjama, kad pavadinimas  reiškia 'perkertantis kepenis' ar galbūt 'perkirstos kepenys', nes šio ginklo forma kažkiek primena perkirstas kepenis.

Turi daug pavadinimų: *kotiate*, *kati*, *patu kakati*, *ate*, *kokoti*, *kakati*, *whakaate*, *kokotiate*, *mere kati*, *mere tipatipa*.

Kotiatė neretai būdavo nešiojamasi kartu su ilgesniu ginklu. Pvz., kai kurie maoriai nešiodavosi tokią ginklų porą – tefatefą ir kotiatę.

## Nuorodos

* Best E. (1941) The Maori. Vol. Two. XIV. The Art of War
* [ Kotiate in the collection of the [Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa]]
Sargyba (reikšmės)

**Sargyba** gali reikšti:
* Sargyba – kariuomenės tarnybos dalis, kai ginkluotas padalinys saugo paskirtus objektus.
* Sargyba – mėnesinis laikraštis kovai su alkoholizmu ir sporto reikalams, ėjęs 1922–1934 m. ir mokslo, blaivybės ir sveikatos žurnalas, ėjęs 1937–1939 m. Kaune.
* Sargyba – teisėtvarkos ir teisėsaugos savaitraštis, leistas nuo 1993 m. vasario mėn. iki 2004 m. balandžio 23 d. Vilniuje.
* Liaudies sargyboje – viešosios tvarkos apsaugos darbuotojų laikraštis, ėjęs 1946 m., 1948–1970 m. ir 1990–1993 m. Vilniuje.
* Pretorionai (*Pretorijų sargyba*) – Romos pretorių asmens sargybinių, vėliau – imperatorių asmens sargybinių būriai.

Taip pat susiję:
* Sargybinė – statinys, kuriame sargybos metu įsikuria sargybos dalinys.
* Sargybinis – kareivis, priklausantis sargybos būriui, kartu su visu būriu atliekantis kovos užduotį, saugantis ir ginantis paskirtus objektus.
Tao

**Tao** () – tradicinė ilga (ilgis 1,8-2,7 m) maorių ietis.

Ietys paprastai daromos iš *manuka* (*Leptospermum scoparium*) medienos. Kartais gamindavo ir iš *maire* (*Nestegis apetala*) medienos, bet tai gerokai sunkiau, nes ši mediena labai kieta. Paprastos ietys tao būdavo daromos itin plonos ir lengvos.

Maoriai turėjo paprotį užkeikti savo ietis, kad jos būtų efektyvesnės. Tokie užkeikimai vadinami *kitao* ir *reo tao*.

## Nuorodos

* Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa. Tao
* Best E. (1941) The Maori. Vol. Two. XIV. The Art of War
Starodubas

**Starodubas** – miestas vakarų Rusijoje, Briansko srityje.

## Istorija

Pirmą kartą miestas paminėtas XI amžiuje. XIII a. Starodubas nukentėjo nuo mongolų antpuolių. XIV a. miestą prisijungė LDK. 1503 m. prijungtas prie Maskvos Didžiosios Kunigaikštystės ir jai priklausė iki 1618 m. 1619–1648 m. buvo ATR sudėtyje. 1796 m. miestas buvo prijungtas prie Černigovo gubernijos. 1918 m. vasarą užimtas Vokietijos kariuomenės. Tų pačių metų lapkritį miestą perėmė Raudonoji armija. 1941–1943 m. kontroliavo Vokietijos kariuomenė. Nuo 1944 m. priklauso Briansko sričiai.

### Pavadinimo reikšmė

Miesto pavadinimas kilęs iš rusų kalbos žodžių *старый* (senas) ir *ду́б* (ąžuolas).
Saulutė (reikšmės)

Žodis **saulutė** gali reikšti:
* saulutė – astrinių šeimos augalų gentis:
** daugiametė saulutė – astrinių šeimos, saulučių genties augalas.
* saulutė – puošybinė detalė.
* „Saulutė“ – vaikų žurnalas, ėjęs 1925–1931 m. Jurbarke.
* „Saulutė“ – vaikų mėnesinis žurnalas, ėjęs 1946 m. sausio 15 d. – 1948 m. birželio 15 d. Detmolde.
* „Saulutė“ – Plungės krašto savaitraštis, ėjęs 1991–1994 m. Plungėje.
* „Žemaičių saulutė“ – kultūros savaitraštis Žemaitijai ir žemaičiams, einantis nuo 1994 m. spalio 4 d. Plungėje.
* „Vaikų saulutė“ – lietuviškas paramos fondas.
* Kauno apskrities pagrindinė mokykla „Saulutė“ –valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo internatinė mokykla Kaune.
* Saulutė – moteriškas vardas.
* Saulutė (parduotuvė) - buvę prekybos centrai
Savaitė (reikšmės)

**Savaitė** gali reikšti:
* Savaitė – laiko periodas, ilgesnis nei diena ir trumpesnis nei mėnuo. Šiuolaikiniuose kalendoriuose, taip pat ir Grigaliaus kalendoriuje, savaitė yra lygi 7 dienoms.
* Futbolo savaitė – Lietuvos futbolo sąjungos laikraštis, ėjęs 1990–1994 m. Vilniuje.
* Meno savaitė – savaitraštis, ėjęs 1992 m. rugsėjo – gruodžio mėnesiais Vilniuje.
* Panevėžio savaitė – savaitinis laikraštis, ėjęs nuo 1991 m. spalio 19 d. iki 1992 m. rugsėjo 1 d. Panevėžyje.
* Savaitė – Akcinės bendrovės „Šilkas“ (iki 1992 m. – tekstilės įmonės) savaitraštis, leistas 1969–1994 m. Kaune.
* Savaitė – savaitinis iliustruotas žurnalas, ėjęs 1940 m. sausio – birželio mėn. ir 1942–1944 m. birželio mėn. Kaune.
* Londono mados savaitė – Londone vykstantis mados industrijos renginys, trunkantis apie savaitę, kurio metu drabužių dizaineriai ir mados namai pristato savo naujausias kolekcijas.
* Verslo savaitė – verslo naujienų portalas, priklausantis UAB „VS group".
* Žalioji savaitė – kasmet Berlyne vykstanti maisto pramonės ir žemės ūkio mugė.
Huata

**Huata** (), *hoata* – ilgų maorių iečių tipas. Tai ilgiausios ietys, kurių ilgis siekdavo 5,4 m (ilgiausia aprašyta – 7,2 m).

Huatas paprastai darydavo iš *manuka* (*Leptospermum scoparium*) medienos, kuri buvo tipiška žaliava maorių iečių gamyboje. Antrasis huatos galas turėdavo pastorėjimą, vadintą *reke*, *koreke* ar *purori*.

Huatos būdavo naudojamos atakuojant įtvirtinimus ar juos ginant. Puldami jomis durdavo pro palisado angas arba, atvirkščiai, nuo gynybinių pakylų ir gynybinių pylimų.
Huatas kartais naudodavo ir kaudamiesi atviroje vietoje. Tuomet huatą valdydavo du kariai. Vienas laikydavo huatą ties galo bumbulu ir užtikrindavo stūmį dūriui, o antrasis laikydavo huatą ties viduriu ir nutaikydavo. Toks huatų panaudojimas aprašytas literatūroje, tačiau neaišku, kam tokį griozdišką ginklą naudoti atviroje vietoje.

*Tuhoe* maoriai šias ilgas ietis vadindavo *huata roa* ('ilgoji huata'), o *huata poto* ('trumpoji hoata') jie vadino gerokai trumpesnes ietis, kurias daugelis kitų genčių vadino *[[tao]]*. *Tuhoe* maoriai žodžiu *tao* vadino tik paukštines ietis. Kai kurios gentys hoatas vadino *taoroa* ('ilgasis tao').

## Nuorodos

* Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa. Tao
* Best E. (1941) The Maori. Vol. Two. XIV. The Art of War
Vahaika

**Vahaika**, *wahaika* () – maorių tradicinė trumpa (30-50 cm ilgio, iki 10 cm pločio) kaulinė ar medinė plokščioji kuoka, kurios vienas kraštas išlenktas, kitas – įlenktas. Paprastai smūgiuodavo išlenktuoju kraštu.
Kartais vadinta *rorehape*, *akau*, *meremere*.

Žodis  reiškia 'žuvies burna'. Viename krašte kuoka vahaika turi išdrožą, kuri naudojama priešininko ginklui sugriebti. Kirstynėse vahaikomis atlikdavo baksnius ir smūgius briauna.

## Nuorodos

* Wahaika  from the collection of the Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa
Hoeroja

**Hoeroja**, *hoeroa* () – maorių tradicinė kaulinė lazda (kuoka). Hoerojos naudotos kaip ceremoniniai vadų ginklai.
Kiti pavadinimai – *tatu-paraoa*, *huri-taniwha* ir *paraoa-roa*.

Hoerojos būna 130–180 cm ilgio, apie 5 cm pločio ir apie 2,5 cm storio. Galai paprastai būdavo silpnai užapvalinti. Apatinė dalis dažnai būdavo raižyta, vidurys būdavo rečiau raižomas.

Maorių kariai gana dažnai nešiodavosi du ginklus – vieną ilgą, o kitą – trumpa kuoką *[[patu]]*. Ilgais ginklas galėjo būti ietis *[[tao]]*, taiaha ar hoeroja.

Apie būdą, kaip kaudavosi su hoeroja, mažai kas žinoma. Hoeroja neturi ašmenų ar smaigalio.
Maoriai pasakodavo, kad hoerojas į priešus sviesdavo. Pasakojama, kad sviestos hoerojos trajektorija vingiuota, dėl ko būdavo sunku atmušti skriejančią hoeroją.

Dažnai vienas hoerojos galas turi mažą skylutę, prie kurios būdavo pririšama virvė, už kurios prisitraukdavo nusviestą hoeroją. Nors galbūt šios skylutės naudotos puošiantiems plaukų kutams pritvirtinti. *Banks* mini, kad taip tvirtindavo plunksnas ar plaukų kuokštus.

Hoerojas paprastai gamindavo iš kašaloto apatinio žandikaulio. Šis kašaloto kaulas tankesnis ir tvirtesnis už šonkaulius, todėl ginklų gamintojai juos labiau vertino kaip žaliavą. Maoriai pasakojo, kad kartais hoerojas gamindavo ir iš sunkios kietos *maire* medienos (tokių pavyzdžių nėra likę).
Kartais hoerojos būdavo jataganiškai išlenktos. Sakoma, kad atakas tokiomis hoerojomis būdavo sunkiau pariruoti ar išvengti.

Maorių tautosakoje yra užuominų, kad į N. Zelandiją atplaukę maoriai aptiko nuo seniau gyvenusius vietinius gyventojus. Hoerojos, huatos, *patu kurutai* ir svaidomosios ietys buvo jų ginklai.

## Nuorodos

* Hoeroa in the collection of the Museum of New Zealand Te Papa Tongarewa
Šerninė ietis

**Šerninė ietis** () – speciali ietis šernų medžioklei. Tai palyginti trumpa masyvi ietis, kurios stambus antgalis turi žemiau geležtės ant movos du statmenus sparnus. Šie sparnai neleidžia įsiutusiam šernui užsimauti ant ieties ir prisiartinti prie medžiotojo. Tokios ietys plačiai naudotos Vokietijoje ir Skandinavijoje.

Šernines ietis naudodavo ir kaip karo ginklą, nes:
a) antgalio sparnais kautynėse būdavo patogu užkabinti priešininkų skydus,
b) neleisdavo iečiai per giliai įsmigti, ypač ginantis nuo kavalerijos. Tai leisdavo greičiau išlaisvinti ginklą, sumažindavo lūžimo tikimybę. 

XV a. kaip kovinę ietį ėmė naudoti ilgesnį šerninės ieties variantą *chiavarina*.

Šerninės ieties ilgis apie 2 m. Ieties kotą dažnai apvyniodavo odiniu dirželiu, kad kotas mažiau slystų. Kotas dažniausiai būdavo daromas iš uosio. 
Antgalis būdavo tvirtas ir platus, ant koto tvirtinamas patvaria mova.

## Šerninės ietys herbuose

Image:DEU Kunreuth COA.svg|*Kunreuth* bendruomenės (Bavarija) herbas
Vaizdas:Wappen Madfeld.svg|Madfeldo kaimo (Šiaurės Reinas-Vestfalija) herbas
Image:Wappen von Hemhofen.png|*Hemhofen*  bendruomenės (Bavarija) herbas
Korseka

**Korseka** () – Vakarų Europos ilgakotis ginklas, ietis su trišakiu antgaliu, kurio trumpesnės šoninės šakos nukreiptos pirmyn ir atlenktos į šonus. Korsekos ilgis – 1,8-2,5 m.

Manoma, kad kilo Korsikoje, nuo ko ir gavo pavadinimą. Manoma, kad atsirado iš spetumo.

Korsekos Europoje buvo populiarios XVI–XVII a. Korsekas su ypatingai puošniomis geležtėmis dar vadina *chauve-souris*.

## Panašūs ginklai
Yra kelios artimos rūšys europinių trišakių iečių:
* Trišakis – šoninės šakos plonos, paprastai be ašmenų, smailios, tokio pat ilgio kaip ir pagrindinis smaigalys
* Runka – šoninės šakos paprastai atlenktos priekin, be ašmenų, maždaug dukart trumpesnės už pagrindinę šaką.
* Spetumas – šoninės šakos nukreiptos priekin 45° kampu, su ašmenimis.
* Korseka – šoninės šakos nukreiptos priekin ir atlenktos atgal, su ašmenimis.
* Partizanas – šoninės šakos – statmeni ar nedaug priekin atlenkti sparnai, su ašmenimis

## Nuorodos
Espontonas

**Espontonas** – europinė ietis plačia geležte, su skersiniu tarp geležtės ir movos. Dažniausiai naudota kaip paradinis ginklas.

Pradžioje skersinis turėjo būti naudojamas kirčiams blokuoti.

## Rusijos armijos karininkų espontonai
Rusijos armijoje buvo naudojami vadinami *karininkiški espontonai*. Tai buvo 215 cm ilgio ir 1,2 kg sveriančios ietys, kurio antgalių ilgis buvo 37 cm, pagrindinės geležtės plotis – 8 cm. Ginkluotėje buvo iki 1807 m.


Vaizdas:Эспонтон.jpg|Espontonas
Vaizdas:Эспонтоны.jpg|Rusijos pėstininkų karininkų espontonai (XVIII a. pabaiga - XIX a. pradžia)
Trišakės ietys

**Trišakės ietys** – europinių iečių, kurių antgaliai sudaryti iš trijų šakų, grupė.

Tai:
* Trišakis – šoninės šakos plonos, paprastai be ašmenų, smailios, tokio pat ilgio kaip ir pagrindinis smaigalys
* Runka – šoninės šakos paprastai atlenktos priekin, be ašmenų, maždaug dukart trumpesnės už pagrindinę šaką.
* Spetumas – šoninės šakos nukreiptos priekin 45° kampu, su ašmenimis.
* Korseka – šoninės šakos nukreiptos priekin ir atlenktos atgal, su ašmenimis.
* Partizanas – šoninės šakos – statmeni ar nedaug priekin atlenkti sparnai, su ašmenimis


File:Trident, Burmese, 18th century.JPG|Birminis trišakis. Dvejos geležtės apmautos apsauginėmis makštimis. 
File:Ranseurs (137936313).jpg|Pirmas-trečias - runkos, ketvirtas - spetumas.
Vaizdas:Corsèque 23.jpg|Korseka
File:Protazan2 DRG.JPG|Rusiškas partizanas
File:Périgueux Mataguerre salle de gardes armes (5).JPG|Šoniniai - netipiški partizanai, centre - alebarda.
File:Hallebardes-p1000542.jpg|Kairėje - kovos šakės, viduryje - korseka, dešinėje - alebarda.


Kiek panašios:
* Šerninė ietis – primena partizaną, bet nuo antgalio movos į šonus einantys kyšuliai neturi nei ašmenų, nei smaigalių.
* Espontonas – primena šerninę ietį, bet šoniniai kyšuliai silpnesni.
* Kovos šakės- primena trišakį, bet turi tik dvi šakas.


Vaizdas:HJRK A 32 - Boar spear head of Frederick IV of the Tyrol, c. 1430.jpg|Šerninės ieties antgalis (42 cm ilgio), apie 1430 m.
|Espontonas
Image:Fourche de guerre 11.jpg|Kovos šakės
Minestronė

**Minestronė** () – itališka daržovių sriuba. Tai tradicinis italų patiekalas, verdamas iš daržovių su pomidorų pasta arba pesto padažu. Paprastai naudojamos atitinkamo sezono daržovės.

Susmulkinti svogūnai, česnakas pakepinami aliejuje ir troškinami kartu su salierais ir morkomis. Po to supilamas daržovių sultinys (kartais mėsos), pomidorų pasta, žirneliai, pupelės, ryžiai, pagardinama druska, pipirais, lauro lapais. Troškinama tik ant labai silpnos ugnies, kad įgautų sodrų daržovių aromatą. Prieš gaminimo pabaigą sudedami griežinėliais supjaustyti pomidorai ir sūris.

## Šaltiniai
Suakmenėjusio miško nacionalinis parkas

**Suakmenėjusio miško nacionalinis parkas** – Arizonos valstijoje esantis nacionalinis parkas, kuriame galima išvysti suakmenėjusius priešistorinius medžius. Deja, nors ir saugoma, teritorija sparčiai nyksta. Nepaisant to, jog teritorija jau daugiau nei šimtmetį paskelbta nacionaliniu parku, lankytojai mėgsta pasiimti nors po nedidelį gabaliuką suakmenėjusių medžių liekanų atminimui. Skaičiuojama, jog per mėnesį iš šios vietovės po gabaliuką išvežama maždaug viena tona suakmenėjusių medžių. 

## Suakmenėjusių medžių susidarymas
Kadaise prieš 225 mln. metų šioje teritorijoje augo girios, tekėjo upės. Nuvirtusius medžius upės vanduo nešdavo į žemumas, pelkingas vietas. Medyje esanti celiuliozė ilgainiui buvo išplauta, o jos vietoje ėmė augti kristalai. Tokiu būdu susiformavo suakmenėję medžiai, šiandieną gulintys dykumoje.

## Galerija

Image:Painted Desert10.jpg|
Image:Petrified Forest National Park Wood.jpg|
Image:PetrifiedWood.jpg|
Image:Blue Mesa.jpg|
The Sims 2: FreeTime

**The Sims 2: FreeTime** – septintasis papildymas kompiuteriniam žaidimui „The Sims 2“. Papildymas Europoje išleistas 2008 m. vasario 22 d., Šiaurės Amerikoje pasirodė 2008 m. vasario 26 d.

Papildymas žaidimui suteikia galimybę simsams užsiimti įvairia kūrybinga, intelektualine ar aktyvaus laisvalaikio veikla, taip pat dalintis savo interesais ir plėsti socialinius ryšius. Simsai gali siekti naujų karjerų, pvz., šokių, pramogų industrijos ir kitokiose srityse. Simsų asmenybės taip pat išplėstos dešimčia pomėgių, tarp kurių: fitnesas, maisto ruošimas, muzika / šokiai, sportas, gamta, mokslas, filmai / literatūra, žaidimai, menai ir amatai.

## Išnašos
Bedlendų nacionalinis parkas

**Bedlendų nacionalinis parkas** () – JAV, Pietų Dakotos valstijoje esantis nacionalinis parkas, kuriame galima pamatyti erozijos ir karščio poveikio sukurtą keistų pavidalų kraštovaizdį. Tai aštriai nudūlėję kalnai stačiais šlaitais ir plokščiomis viršūnėmis. Šiame parke taip pat plyti prerija. Pagal Kepeno klimato klasifikaciją, nacionalinio parko klimatas priskiriamas DFa kategorijai – dominuoja karštų vasarų vidutinių platumų klimatas.

## Galerija

Image:badlands.jpg|
File:BadlandsView5.jpg
Image:Badlands_national_park_07_26_2005_1.jpg
Image:Badlands1.jpg
Image:Badlands2.jpg
Image:Badlands3.jpg
Image:BadlandsView1.jpg
Image:BadlandsView2.jpg
Daukšių apylinkė

**Daukšių apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Pasvalio rajone;
* Simno rajone;
* Skuodo rajone;
* Švenčionių rajone.
Karaliaučiaus katedra

**Karaliaučiaus katedra** – gotikinė Karaliaučiaus bažnyčia (katedra), pastatyta 1333–1380 m. Knypavoje. Aukštis 32 m (bokšto – 57,75 m). Tai raudonų plytų trijų navų pastatas, turintis romanikos ir gotikos bruožų.

## Istorija

1380–1525 m. buvo katalikų bažnyčia. 1544 m. stipriai nukentėjo nuo gaisro, po atstatymo interjeras įgavo renesanso bruožų. XIX a. katedra buvo restauruojama. 1944 m. rugpjūtį ir 1945 m. balandį buvo bombarduojama ir nukentėjo nuo gaisrų. XX a. septintajame dešimtmetyje bažnyčią planuota nugriauti, bet vietiniai gyventojai tam pasipriešino. 1994–2005 m. katedra buvo rekonstruota. Po rekonstrukcijos buvo įrengtos protestantų ir stačiatikių koplyčios bei miesto istorijos muziejus.

## Šaltiniai
Juozas Šlivinskas

**Juozas Šlivinskas** (1950 m. sausio 2 d. Pavištytyje, Gražiškių valsčiuje – 2024 m. balandžio 1 d.) – lietuvių dailininkas, skulptorius, pedagogas.

## Biografija
1970 m. baigė meninio medžio apdorojimo specialybę Kauno S. Žuko taikomosios dailės technikume (dabar Justino Vienožinskio menų fakultetas), vėliau studijavo tuometiniame Valstybiniame dailės institute, kurį baigė 1980 m. Iš pradžių meno dalykus dėstė 8-ojoje aštuonmetėje mokykloje, paskui – dailės technikume, o 1998–2002 m. – VDU Menų institute. Šešerius metus ėjo LDS Kauno skyriaus pirmininko pareigas, ketverius metus buvo UAB „Kauno dailė“ valdybos pirmininkas, penkerius – UAB „Archista“ dizaineris. Nuo 1977 m. dalyvavo nacionalinėse ir tarptautinėse parodose, taip pat – visuomeninėje veikloje (LDS tarybos narys, Pavadinimų sumanymo ir atminimo įamžinimo Kaune komisijos narys, TS-LKD partijos narys.

## Kūryba

Kai kurie skulptoriaus darbai:
* diplominis darbas – stilizuotas stogastulpis Antano Vienuolio „Paskenduolės“ personažui Ažuožerių k., Anykščių raj. (1970 m.)
* Paminklo S. Dariui ir S. Girėnui lakūnų skulptūros Kauno Ąžuolyne (1993 m.)
* Stasio Lozoraičio paminklas Vienybės aikštėje, Kaunas (1996 m.)
* Skulptūrinis Vyčio kryžius partizano Juozo Lukšos – Daumanto žūties vietoje Pažėruose, Kauno raj. (1998 m.)
* Kompozicija „Metraštis“ Pažaislyje, prie senojo Taikos kalno ąžuolo (2001 m.)
* Paminklas Vietinei rinktinei Aukštųjų Panerių memoriale (2004 m.)
* Paminklas Felikso Vaitkaus skrydžiui per Atlantą atminti Ballinrobe Airijoje (2006 m.)
* Biustas Antanui Gustaičiui Aviatorių memoriale Aleksoto aerodrome
* Povilo Plechavičiaus (2008 m.) ir Jono Žemaičio – Vytauto (2009 m.) biustai Kauno Karo muziejaus sodelyje
* Antkapiniai paminklai ambasadoriui Stasiui Lozoraičiui, rašytojui Raimundui Samuoliui, tautodailininkei Stasei Samulevičienei, tapytojui Antanui Samuoliui, Režisieriui Juozui Miltiniui, aktoriui Vaclovui Blėdžiui ir kt.

J. Šlivinskas nuo 1995 m. žinomas skulptorių simpoziumų organizatorius. Jų būta Kauno zoologijos ir Botanikos soduose, skulptoriui bei tapytojui Matui Menčinskui atminti, Pakruojo rajone, Linkuvos parke ir kitose vietose. J. Šlivinskas buvo surengęs per dešimt savo personalinių parodų, o su kitais autoriais – daugiau kaip trisdešimt penkias.

## Įvertinimas

Už dailės kūrinius aviacijos tematika  1996 m. J. Šlivinskas buvo apdovanotas S. Dariaus ir S. Girėno medaliu, 2007 m. – Vietinės rinktinės Garbės kryžiumi už nuopelnus Lietuvos Savanoriams. Įvairių premijų laureatas:
* Už Sausio 13-osios paminklo projektą (1991 m.)
* Už Stepono Dariaus ir Stasio Girėno paminklo projektą (1992 m.)
* Už Žemės meno projektą „Mano ženklai ateičiai“ (1992 m.)
* Už J. Miltinio paminklo projektą (1996 m.)
* Už 2002–2003 m. sukurtus memorialinio paminklo Vietinės rinktinės kariams bei dekoratyvinės skulptūros „Šviesos takas“ projektus

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Darbų galerija
* J. Šlivinskas vaizdo medžiagoje
* [Apie J. Šlivinsko kūrybą](http://test.svs.lt/?Nemunas;Number(61);Article(934);)
Barklainių apylinkė (Pasvalys)

**Barklainių apylinkė** (arba ***Berklainių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurinėje Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Daujėnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pasvalio rajonui. Panaikinta 1954 m. gegužės 25 d. prijungiant prie Daujėnų apylinkės.

## Šaltiniai
Barklainių apylinkė

**Barklainių apylinkė** sovietmečiu buvo:

* Panevėžio rajone;
* Pasvalio rajone;
* Ramygalos rajone.
Ksenija Knorre

**Ksenija Knorre** (rus. *Ксе́ния Вади́мовна Кно́рре*) (g. 1953 m. gruodžio 3 d., Maskva, RTFSR) – rusų pianistė, Maskvos valstybinės Piotro Čaikovskio konservatorijos profesorė.

## Biografija
Gimė Maskvoje. Jos motina – Maskvos Piotro Čaikovskio valstybinės konservatorijos profesorė Vera Gornostajeva. Tėvas – fizikas Vadimas Knorre. Ksenija yra žymaus mokslininko Georgijaus Knorre anūkė.

1972 m. baigė Centrinę muzikos mokyklą. 1978 m. – baigė Maskvos konservatoriją (Boriso Zemlianskio klasę). 1983 m.  baigė antrosios pakopos universitetines studijas.
1979–1982 m. Dirbo Maskvos valstybinės P. Čaikovskio konservatorijos koncertmeistere. 1981–2001 m. vadovavo bendrajai fortepijono klasei. Nuo 1995 m. – docentė, o nuo 2007 m. – profesorė.
Pirmoje santuokoje ji buvo ištekėjusi už smuikininko Gidono Kremero, su kuriuo susilaukė dukros Likos Kremer. Antrojoje santuokoje buvo ištekėjusi už Lietuvos pianisto Petro Geniušo, su kuriuo susilaukė sūnaus – žymaus pianisto Luko Geniušo.
Lensois Maranjenseso nacionalinis parkas

**Lensois Maranjenseso nacionalinis parkas** () – nacionalinis parkas esantis Brazilijoje, Maranjano valstijoje. Šiame parke plyti sniego baltumo dykuma. Dykumos kopos, veikiamos vėjo, nuolat juda. Teigiama, jog oras šioje dykumoje yra pats švariausias Žemėje.
Joniškio rotušė

**Joniškio rotušė** – rotušė, buvusi Joniškyje. Stovėjo į dešinę (į pietus) nuo Joniškio bažnyčios, tarp Upytės ir Šiaulių gatvių, prie turgaus aikštės. Vienaaukštis pastatas su langais, durimis ir kaminu. Pamatai po arba šalia Baltosios sinagogos (Miesto a. 4a) aptikti 2006 m. ir 2014 m., kai buvo vykdomi archeologiniai tyrinėjimai. Už rotušės Joniškio miesto 1703 m. brėžinyje pavaizduotas gana tankus užstatymas.

## Istorija
Nėra tiksliai žinoma, kada buvo pastatyta pirmoji Joniškio rotušė (1616 m. privilegijoje tik nurodoma, kad leidžiama miestiečiams statytis rotušę).
Pagal rašytinius šaltinius žinoma, kad Joniškio rotušėje buvo kalėjimas (1644–1646 m.), vykdavo teismas (1646 m.), burmistras, tarėjai (1636 m.) bei vaitas (1691, 1718 m.) duodavo priesaikas, buvo sprendžiami įvairūs miesto reikalai (1646 m.). 1649 m. minima Rotušės aikštė su gėdos stulpu. Kitame 1650 m. komisijos dokumente rašoma, kad už surinktus tiltų nuomos (per Upytės upę Upytės ir Šiaulių vieškeliais) mokesčius rotušėje turi būti įrengtas laikrodis. 1748 m. ir 1755 m. rotušė sudegė. 1755 m. sausio 31 d. Grabnyčių sueigos akte rašoma, kad yra ieškomas meistras rotušei statyti, kad tam reikia daugiau rąstų ir kiekvienas miestietis įpareigojamas iš savo miško atvežti po 4 rąstus nuo valako. 1756 m. pasirūpinta reikalinga medžiaga, o netrukus konstatuota, kad Joniškio gyventojas „dailidė arba meistras“ Tomas Dulskis jau antrą kartą po gaisrų atstato rotušę. 1758 m. sausio 30 d. Grabnyčių sueigos akte pažymima, kad rotušei reikia atvežti keturių sieksnių 24 rąstus pagal meistro nurodytus matmenis. Tos pačios sueigos akte nurodoma, kad rotušėje buvo krautuvių, kurios būdavo išnuomojamos. 1755 m. dokumente teigiama, kad rotušė buvo “dviejų galų su bokštu”, o šalia jos – 7 krautuvės. Prieš gaisrą (gaisrus?) (1737 m.) ir po jo (jų) atstatytoje rotušėje buvęs kalėjimas ir prekybos patalpos (1757-1758 m.), kur parduodavę gėrimus, geležį, druską, žuvis, kitas prekes. Atstatytoje rotušėje buvusios krautuvės buvo išnuomojamos (pavyzdžiui, 1760 m. jas nuomojo lentvaitis) . Sena dviaukštė rotušė yra minima 1786 m., tačiau jos vieta tiksliau nenurodyta. 1895 m. Joniškio aprašyme yra išskiriami du seniausi miesto pastatai – 1626 [1601–1605] m. statyta katalikų bažnyčia ir iki 1773 m. akmeniniame pastate buvusi miesto rotušė, kurioje tuo metu jau buvo žydų sinagoga („…а также каменое зданiе, где до 1773 г. помещалась городская дума, а теперь еврейская синагога...“).

## Galerija

Vaizdas:Joniški rotušė-1.jpeg|Joniškio rotušės vieta (2016 m.)
Vaizdas:Joniški rotušė-2.jpeg|Joniškio rotušės vieta (2016 m.)
Vaizdas:ŠE sukilimas 1.jpeg|buv. Joniškio rotušės ("Baltosios" sinagogos) pietinė siena su atminimo lenta skirta 1769 m. Šiaulių ekonomijos sukilimui (2020 m.)
Vaizdas:Šiaulių ekonomija 2.jpeg|Atminimo lenta skirta 1769 m. Šiaulių ekonomijos sukilimui (2020 m.)


## Šaltiniai
Dodge SRT-4

**Dodge SRT-4** yra sportiškas kompaktinės klasės automobilis, kurį nuo 2003 iki 2005 metų gamino DaimlerChrysler divizija - Dodge. SRT-4 buvo sportinė automobilio Dodge Neon versija. Automobilis buvo pavadintas pagal koncerno diviziją Street and Racing Technology (SRT) užsiimančią sportinių automobilių bei jų komponentų kūrimu, o „4“ reiškė automobilio cilindrų skaičių.

Savo pasirodymo metu, SRT-4 buvo antras greičiausias Dodge automobilis, po Dodge Viper. Iš esmės SRT-4 buvo Dodge Neon automobilis, su galingesni varikliu, sportiškesne mechanine transmisija, patobulinta važiuokle, stabdžiais, išmetimo sistema bei geresnėmis padangomis. Iš išroės automobilis skyrėsi savo išorine apdaila.

Automobiliai buvo kompletuojami su 2,4 litrų 4-cilindrų turbo varikliais bei 5-pavarų mechaninėmis transmisijomis. 2003 metais automobilio galia siekė 215 AG, 2004-2005 metais 230 AG. Nuo 0 iki 97 km/h automobiliai įsibėgėja per 5,3 sekundės.
Šakių rotušė

**Šakių rotušė** - rotušė, esanti Šakiuose. Įsikūrusi Šakių rajono savivaldybė. Pastate rengiamos parodos, ekspozicijos. Rotušės fojė kas mėnesį keičiamose parodose eksponuojami rajono, respublikos menininkų, svečių iš kitų šalių  darbai. II aukšte, prie mero priimamojo, ant sienos kabo didelės, nuo laiko išblukusios, bet vis dar spalvotos fotografijos, vaizduojančios laimingą šakiečių gyvenimą brežnevinės stagnacijos laikais. 

## Šaltiniai
Dodge Aries

**Dodge Aries** yra kompaktinės klasės automobilis, kurį nuo 1981 iki 1989 metų gamino Chrysler Corporation. Aries pakeitė iki tol gamintą, ne itin sėkmingą Dodge Aspen modelį ir buvo pardavinėjamas kaip automobilis pakankamai erdvės vidutiniai šeimai tačiau varomas priekiniais ratais ir kompaktinės klasės automobilio charakteristikomis. 1981 metais Aries tapo žurnalo Motor Trend metų automobiliu. Iš viso buvo parduota beveik milijonas šių automobilių.

Aries ir beveik identiškas Plymouth Reliant laikomi vieni sėkmingiausių to meto Chrysler produktų. Abu automobiliai buvo gaminami ant Chrysler K platformos, kuri buvo laikoma paskutiniu koncerno išsigelbėjimu nuo bankroto.
Erslos akmuo su dubeniu

**Erslos akmuo su plokščiadugniu dubeniu** (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus  kodas - 3256, senas registro kodas - A1876, senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AR976) – mitologinis akmuo centrinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Ersloje (Šačių seniūnija), 0,65 km rytus nuo brastos per Erslos upę, Erslinės miško pietvakariniame pakraštyje.

## Apibūdinimas
Dubenėtas akmuo rusvai pilkas, stambiagrūdis, netaisyklingo apskritimo formos, 1,15–1,18 m storio ir 85–90 cm aukščio. Guli ant šono, įstrižai pasviręs. Šonai, išskyrus vieną, 65 cm plotyje aptašyti. Apatinė akmens dalis neapdirbta. 

Viršutinė plokštuma lygiai nutašyta, 88–96 cm skersmens. Jos viduryje iškaltas 18–19 cm skersmens ir 12 cm gylio plokščiadugnis dubuo.

Teritorijos plotas – 0,09 ha.  

100 m į šiaurę - šiaurės rytus yra Erslos senovės gynybinis įtvirtinimas.

## Istorija
1972 m. paskelbtas  respublikinės reikšmės archeologijos paminklu, 2005 m. įrašytas į kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąrašą ir pripažintas valstybės saugoma kultūros vertybe.

### Tyrimai
Akmenį 1970 m. žvalgė Ignas Jablonskis, 2011 m. – Julius Kanarskas. Aplinka netyrinėta.

Preliminariai datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio I puse.

## Šaltiniai
Budrių akmuo su dubeniu

**Budrių akmuo su plokščiadugniu dubeniu** (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus  kodas - 16222, senas registro kodas - A1873, senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AV2053) – mitologinis akmuo vakarinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Budriuose (Skuodo seniūnija), 0,35 km rytus nuo kelio Budriai–Puodkaliai, Margių miško vakariniame pakraštyje.

## Apibūdinimas
Dubenėtas akmuo rusvas, stambiagrūdis, apskritas, 1,18 cm skersmens, 55–60 cm aukščio, grubiai aptašytais šonais. Viršutinė plokštuma lygiai nutašyta. Ties jos viduriu iškaltas netaisyklingo apskritimo pavidalo plokščiadugnis dubuo, kurio skersmuo viršuje siekia 31 cm, apačioje – 28 cm. Vidurinė dubens dalis iškyli. Ties ja dubens gylis 3 cm, o pakraščiuose – 6 cm.

Teritorijos plotas – 0,09 ha. Akmuo guli upokšnio vagoje. 

Į šiaurę - šiaurės rytus nuo akmens išliko dalis senovės žemdirbystės laukų.

## Istorija
Pasakojama, kad akmuo buvo ruošiamas girnoms, tačiau meistrui pasiligojus, darbas likęs nebaigtas. Akmuo dar vadinamas pagonių šventyklos aukuru. Vietos gyventojai tikėjo, kad po pirmosios perkūnijos dubenyje susirinkęs lietaus ir rasos vanduo turi gydomųjų savybių.

I. Jablonskis teigia, kad akmens dubenyje telpa 5,5 litro vandens.

1988 m. paskelbtas  vietinės reikšmės archeologijos paminklu, 2005 m. įrašytas į kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąrašą ir pripažintas valstybės saugoma kultūros vertybe.

Preliminariai datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio I puse.

### Tyrimai
Akmenį 1967 m. žvalgė Ignas Jablonskis, 1987 m. – Bronius Dakanis, Algimantas Merkevičius, Gintautas Zabiela. Aplinka netyrinėta.

## Šaltiniai

*Rimantas Matulis. Istoriniai akmenys. - Vilnius, 1990. - P. 77, Nr. 234
*Ignas Jablonskis. Ar sugrįš budriškiai į Budrius. - Gimtinė - 1991, Nr. 8
Dodge Aspen

**Dodge Aspen** yra kompaktinės klasės automobilis, kurį su beveik identišku Plymouth markės modeliu – **Volaré**, gamino Chrysler Corporation, nuo 1976 iki 1980 metų. Automobiliai buvo parduodami 2-durų kupė, 4-durų sedano bei šiame automobilių segmente unikaliu 4-durų universalo kėbulų konfigūracijomis. Paskutiniais gamybos metais automobiliai buvo laikomi artimesniais vidutiniai automobilių klasei. Automobilių ratų bazės ilgis siekė 2 863 mm, o bendras ilgis 5 110 mm.

Aspen ir Volaré debiutavo 1975 metų rudenį kaip 1976 metų modeliai bei abu tapo žurnalo Motor Trend metų automobiliu. Automobiliai pakeitė iki tol gamintus Plymouth Valiant, Plymouth Duster bei Dodge Dart modelius, kurie 1976 metais dar buvo parduodami.

Automobilius buvo paskubėta paleisti į gamybą, todėl pirmieji modeliai užsitarnavo nepalankų vardą, dėl įvairių kokybės problemų. Dauguma šių problemų buvo išspręsta automobilių gamybos metais, tad vėlesni modeliai buvo patikimesni, o dalį ankstyvūjų 1976 ir 1977 metų modelių problemų koncernas nemokamai sutvarkė 1978 metais.

Abu modeliai buvo gaminami 5 metus. 1981 metais juos pakeitė gerokai mažesni Dodge Aries ir Plymouth Reliant automobiliai.
Plymouth Gran Fury

**Plymouth Gran Fury** yra automobilis, kurį gamino Chrysler Corporation divizija – Plymouth. Pirmą kartą Gran Fury pasirodė kaip didelės klasės automobilis gamintas nuo 1975 iki 1977 m., vėliau kiek mažesnis Gran Fury grįžo į prekybą 1980 modelio metais, 1982 m. buvo atnaujintas, kuomet tapo vidutinės klasės automobiliu ir buvo gamintas iki 1989 m. Visai gamybos metais, Gran Fury buvo didžiausiu Plymouth markės modeliu bei buvo paskutinis Plymouth automobilis naudojęs V8 variklį.
Marine Le Pen

**Marin Le Pen** (, piln. *Marion Anne Perrine Le Pen*, g. 1968 m. rugpjūčio 5 d. Neji prie Senos, Aukštutinė Sena) – Prancūzijos visuomenės ir politinė veikėja, Nacionalinio susivienijimo (buv. Nacionalinio fronto) pirmininkė 2011–2021 m. Ji laikoma kraštutinių dešiniųjų atstove.

## Biografija

Ji yra jauniausia Jean-Marie Le Pen dukra. Studijavo Panthéon-Assas universitete. 1991 m. įgijo teisės magistro laipsnį. 1992 m. įgijo pažengusiųjų studijų magistro laipsnį – kriminalinė teisė. 1992–1996 m. dirbo Paryžiaus teisininkų asociacijoje. Ji atstovavo nelegaliems emigrantams, kai jie negalėjo sau leisti advokato paslaugų. 1992 m. gavo advokato sertifikatą. Ji advokatė nuo 1992 m. iki 1998 m., Europos parlamento narė nuo 2004 m., Nacionalinio fronto pirmininkė nuo 2011 m. sausio 16 d.
## Kontraversiški teiginiai

2010 m. Marine Le Pen palygino viešose Paryžiaus aikštėse besimeldžiančius musulmonus su nacių okupacija per Antrą pasaulinį karą. To laikotarpio finansų ministras Freansua Beruanas jos teiginius pavadino rasistiškais ir ksenofobiškais.

Marine Le Pen nori griežtesnės imigracijos kontrolės, teigia, kad multikultuarizmas nepasiteisino ir reikalauja Prancūzijos „deislamizacijos“.

Ji norėjo artimesnių Prancūzijos ir Rusijos ryšių, bet kritikavo Rusijos veiksmus Ukrainoje 2022 m.

## Šaltiniai

## Bibliografija

### Autobiografija
* *À contre-flots*, éd. Jacques Grancher, coll. „Grancher Depot“, Paryžius, 2006 m., 322 p., broché, 15 x 22 cm

## Nuorodos
* Europos Parlamentas
Trys Seserys (uolos)

**Trys Seserys** – uolos, pakibusios virš slėnio Žydruosiuose kalnuose, kurie yra išraižyti gausybės tarpeklių. Kai kurie iš šių kanjonų - net 760 m gylio. Šios dūlėjimo dėka susidariusios smiltainio uolos galiausiai visiškai subyrės, todėl kad jas pastoviai ardo vėjo gūsiai, lietaus vanduo bei upės tėkmė.

## Legenda
Šios išraiškingos uolos apipintos legendomis. Viena iš jų pasakoja, jog sykį trys seserys įsimylėjo tris jaunuolius iš gretimos genties. Tačiau santuokai įvykti nebuvo lemta - tam sutrukdė griežti papročiai. Prasidėjus karui tarp genčių, genties vadas, siekdamas apsaugoti seseris, pavertė jas uolomis. Deja, jis pats krito mūšyje, o niekas kitas negalėjo panaikinti burtų ir sugrąžinti seserų.

## Nuorodos

* www.kelioniumanija.lt
Plymouth Duster

**Plymouth Duster** yra automobilio Plymouth Valiant versija, su nuožulniu stogu, priminančiu „fastback“ kėbulo tipą. Duster buvo parduodamas JAV rinkoje nuo 1970 iki 1976 metų. 

Vėliau Duster pavadinimas buvo naudojamas 1979-1980 Plymouth Volaré, 1985-1987 Plymouth Turismo bei 1992-1994 Plymouth Sundance automobilių versijoms.

Pirmosios kartos Duster konkuravo su truputi mažesniu Ford Maverick automobiliu, kuris kaip ir Duster prekyboje pasirodė kaip 1970 metų modelis bei truputi didesniu Chevrolet Nova automobiliu, prekyboje pasirodžiusiu kiek anksčiau. Priešingai nei Nova ir Maverick modeliai, kurie buvo parduodami tiek 2, tiek 4-durų kėbulais, Duster buvo parduodamas tik kaip 2-durų kupė. 1970-1976 metų Duster modeliai varomi galiniais ratais bei buvo parduodami su I6 arba V8 varikliais.
Mesinos sąsiaurio tiltas

**Mesinos sąsiaurio tiltas** (it. *Ponte sullo Stretto di Messina*) – planuojamas statyti kabamasis tiltas, kuris jungtų Mesinos miestą su pietine žemyninės Italijos dalimi. 

Planai statyti šį tiltą kilo jau 7-tame XX a. dešimtmetyje. Rimti darbai pradėti tik 2009 m. kovo 6 dieną, kuomet premjeras Silvio Berlusconi paskelbė apie 1,3 milijardo eurų suteikimą šio projekto pradžiai. Jei tiltas bus pastatytas, jis taptų ilgiausiu kabamuoju tiltu pasaulyje (3300 m), beveik du kartus viršijančiu Akase-Kaike tiltą (1991 m) Japonijoje.

## Geografija
Mesinos sąsiauris – sąsiauris skiriantis Siciliją nuo Apeninų pusiasalio, jungiantis Tirėnų ir Jonijos jūras. Plotis nuo 3,1 km iki 5,1 km. Ilgis apie 32 km. 

## Dabartiniai planai
2008 m. balandžio 15 d. naujuoju Italijos premjeru tapo S. Berlusconi. Iš karto po to jis inicijavo šio tilto statybų pradžią.

2009 m. kovo 6 d. S. Berluscno vyriausybė šiam projektui skyrė 1,3 milijardo eurų iš planuojamų 6,1 milijardo eurų.

Planuojama, kad 3300 m ilgio ir 60 m pločio tiltą laikys du 382 m aukščio ramsčiai. Kiekviena kryptimi bus dvi transporto juostos ir po vieną avarinę juostą. Tokiu būdu tiltu per valandą pravažiuos apie 6 000 transporto priemonių. Taip pat bus įrengtos dvi juostos traukiniams bei dvi juostos pėstiesiems.

S. Berlusconi planavo, kad darbai turėtų būti baigti 2016 m.

2013 m. vasario 26 d. šis projektas buvo sustabdytas premjero Mario Monti vyriausybės dėl lėšų trūkumo.

2021 m. balandžio 22 d. Italijos kompanijos „Webuild“ vadovas Pietro Salini spaudos konferencijoje kartu su Sicilijos vadovu Nello Musumeci paskelbė apie savo pasiruošimą imtis šio tilto statybų „pradedant netrukus“. Jo teigimu jis yra sukaupęs 4 milijardus eurų tilto darbų pratęsimui.

## Šaltiniai