Tolminkiemis

**Tolminkiemis** (, nuo 1907 m. *Tollmingkehmen*, nuo 1938 m. liepos 16 d. *Tollmingen*, nuo 1946 m. ***Čistyje Prudai***, ) – gyvenvietė Rusijoje, Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Nesterovo municipalinėje apygardoje, 21 km į pietvakarius nuo Stalupėnų.

## Etimologija

Nadruvos žemės kaimo pavadinimas lietuviškos kilmės. 1542 m. Mažosios Šventainės () paminėtas sodybos savininkas *Talmin*, nuo 1554 m. vadinama *Talminkeim, Talminkenn*, 1584 m. – *Talminkemen*. Taigi, Tolminkiemis – asmenvardinis vietovardis. Užėjus sovietams, po II pasaulinio karo pervadintas *Čistyje Prudais*.

## Istorija

Vietovė žinoma nuo XVI a., tuo metu pastatyta bažnyčia ir įkurta parapija. Iki Didžiojo maro parapija buvo beveik vien lietuviška, tik keli vokiečiai gyveno dvare. Po maro lietuvių išretėjo, užtat privažiavo kolonistų, XVIII a. viduryje lietuvių jau buvo mažiau nei pusė. 1756 m. pastatyta nauja lauko akmenų bažnyčia. Ankstyvuoju sovietmečiu apleista, ji buvo restauruota, 1979 m. spalį joje atidarytas K. Donelaičio memorialinis muziejus.

1907 m. spalio 1 d. atidarytas Gumbinės–Tolminkiemio geležinkelis (25,5 km), 1908 m. birželio 15 d. Tolminkiemio–Mielkiemio geležinkelis (9,5 km).

1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos Geldapės apskrities kaimas, valsčiaus ir parapijos centras.1993–2008 m. Čistyje Prudų apylinkės (*Чистопрудненский cовет*) centras.

|}

## Parapija

Tolminkiemis žinomas nuo XVI a. Tolminkiemio parapija įkurta 1589 m. Parapijai priklausė 36 kaimai, apylinkėse tuo metu gyveno daug lietuvių. Tačiau Didysis maras išretino lietuvius ir į šį kraštą atsikėlė vokiečių kolonistų. XVIII a. viduryje Tolminkiemio parapijoje jau gyveno tik 1000 lietuvių.

Pirmoje Tolminkiemio bažnyčioje, kuri pastatyta 1589 m., 1600–1621 m. tarnavo vienas iš lietuvių bendrinės kalbos pradininkų Jonas Rėza, prieš tai kunigavęs Tilžėje. Kai mirė Karaliaučiaus lietuvių kunigas, J. Rėza iš Tolminkiemio buvo perkeltas į Karaliaučių. Kurfiursto Jurgio Vilhelmo remiamas, jis ten suredagavo ir 1625 m. išleido Jono Bretkūno verstas psalmes. Tai buvo pirmasis bandymas sunorminti lietuvių kalbą – J. Rėza nemažai Bretkūno naudotų svetimybių pakeitė lietuviškais žodžiais.

1743 m. kunigu paskirtas Kristijonas Donelaitis atvyko čia gyventi lapkričio pabaigoje. Per pirmuosius du dešimtmečius K. Donelaitis energingai tvarkėsi savo parapijoje. Iš apgriuvusios bažnyčios 1756 m. jis pastatė naują bažnyčią. Tais pačiais metais buvo pastatyta nauja mokykla, o 1764 m. ir pastorių našlių namai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kristijonas Donelaitis (1714–1780), liuteronų pastorius, lietuvių grožinės literatūros pradininkas, nuo 1743 m. iki mirties čia kunigavo ir palaidotas Tolminkiemio bažnyčioje. Yra Donelaičio memorialinis muziejus.

## Apylinkė

Čistyjė Prudų apylinkės teritorijoje buvo šios gyvenvietės:

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Svetainė apie K. Donelaitį ir jo įamžinimą
* Губин А.Б. Топонимика Калининграда. Реки и водоемы // Калининградские архивы. – Калининград, 2007. – Вып. 7. – С. 197–228.
* Населенные пункты Калининградской области: краткий спр. / Ред. В.П. Ассоров, В.В. Гаврилова, Н.Е. Макаренко, Э.М. Медведева, Н.Н. Семушина. – Калининград: Калинингр. кн. изд-во, 1976.
* Населенные пункты Калининградской области и их прежние названия = Ortsnamenverzeichnis Gebiet Kaliningrad (nordliches Ostpreussen) / Сост. Е. Вебер. – Калининград: Нахтигаль, 1993.