open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
José Enrique Sánchez

**Chosė Enrikė Sančes Dias** (; g. 1986 m. sausio 23 d.) – ispanų futbolininkas, šiuo metu esantis be klubo. Paskutinė jo karjeros stotelė buvo Real Zaragoza.

## Biografija

Jaunystėje laikytas perspektyviu sprinteriu ir ilgai neapsisprendęs, kurią sporto šaką – ar futbolą, ar bėgimą – pasirinkti. Galiausiai, nusprendęs eiti futbolininko keliu, profesionalo karjerą pradėjo Levante komandoje, iš kurios 2005 m. persikėlė į priešininkų Valencia gretas. *Šikšnosparniai* jį sezonui paskolino Celta de Vigo klubui, kur žaisdamas jis patraukė Villarreal skautų dėmesį. Villarreal gynėją įsigijo 2006 m., o po metų už 8,7 mln. eurų pardavė Newcastle United klubui. Nepalikęs komandos po nesėkmingo 2008-2009 m. sezono, kurio metu iškrista į žemesnį divizioną, 2010 m. sirgalių buvo išrinktas Newcastle United metų žaidėju bei pateko į simbolinį Futbolo lygos čempionato geriausių žaidėjų vienuoliktuką. 2011 m. už 8 mln. eurų perėjo į Liverpool FC gretas. Čia greitai įsitvirtino starto sudėtyje bei tapo vienu pagrindinių komandos žaidėjų, o spalio 2 d. sirgaliai jį išrinko geriausių 2011 m. vasaros Liverpool pirkiniu. Surinkęs beveik 3/4 balsų, Ch. Enrikė rinkimuose aplenkė tokius žaidėjus kaip Charlie Adamas ar Craigas Bellamy. Sėkmingą pirmąjį sezoną komandoje vainikavo 2012 m. iškovotas League Cup trofėjus. 2012 m. lapkričio 17 d. pergalingai pasibaigusiose rungtynėse su Wigan Athletic įmušė pirmąjį įvartį Liverpulio komandos gretose. Antrąjį įvartį, gindamas Liverpool garbę, įmušė 2013 m. vasario 17 d. rungtynėse su Swansea City. Tačiau 2013 m. prasidėjusios traumos sustabdė tolimesnį Ch. Enrikė progresą ir per likusius trejus sezonus klubo gretose į aikštę jis išbėgo vos 21 kartą. 2016–2017 metų sezoną Ch. Enrikė praleido Real Zaragoza gretose antrajame Ispanijos divizione , kur sužaidė 24 rungtynes bei sykį pasižymėjo lygiosiomis pasibaigusiose rungtynėse su RCD Mallorca 2016 m. lapkričio 5 d.

## Pasiekimai

### Klubiniai
**[[Newcastle United FC|Newcastle United]]**
* Football League Championship: Pirma vieta 2009–2010
* Teresa Herrera taurė: Pirma vieta 2010

**[[Liverpool FC|Liverpool]]**
* League Cup: Pirma vieta 2011–2012

### Asmeniniai
* PFA metų komanda: Pirma vieta 2009–2010

## Išnašos

## Nuorodos
* SOCCERWAY
* SOCCERBASE
* Transfermarkt
Lochos provincija

**Lochos provincija** () – provincija pietinėje Ekvadoro dalyje, Peru pasienyje. Administracinis centras – Locha.

## Geografija

Beveik visa provincijos teritorija išsidėsčiusi Andų kalnuose. Rytuose pavišius leidžiasi į Amazonės žemumą, ten plyti Jungaso regionas (kalnų džiunglės). Pačiuose vakaruose siekia Sečūros dykumos pakraštį. Provincijos upės priklauso tiek Ramiojo vandenyno, tiek Amazonės baseinams: Čira, Katamajas, Pujangas, Samora. Aukštikalnėse būdingos paramų pievos, kalnų šlaituose – rūko miškai. Įsteigtas Podokarpų nacionalinis parkas.

## Administracinis suskirstymas
  
Provincija padalinta į 16 kantonų:

* Kalvasas (Kariamanga)
* Katamajas
* Selika
* Čaguarpamba
* Espindola (Amalusa)
* Gonsanama
* Locha
* Makara
* Olmedas
* Paltasas (Katakoča)
* Pindalis
* Pujangas (Alamoras)
* Kilanga
* Saraguras
* Sosoranga
* Sapotiljas

## Šaltiniai
Raudonarmietis (laikraštis)

**Raudonarmietis** – Raudonosios armijos 29-ojo teritorinio korpuso laikraštis, leistas 1940 m. rugsėjo 3 d. – 1941 m. birželio 21 d. 

## Istorija
Leistas vietoje laikraščio „Karių tiesa“ Lietuvos kariuomenę įjungus į Raudonosios armijos sudėtį. 1940 m. ėjo kasdien, 1941 m. triskart per savaitę lietuvių ir rusų kalba. Išėjo 126 numeriai. Tiražas 1940 m. – 6000-7000 egz.

Redaktorius Juozas Pajaujis. 

Laikraštis pavadintas pagal Raudonosios Armijos karinį laipsnį raudonarmietis.

## Šaltiniai
Raštai (žurnalas)

**Raštai** – literatūros ir meno mėnesinis žurnalas, ėjęs 1940 m. lapkričio – 1941 m. gegužės mėn. Kaune.

## Istorija
Tiražas 2500-5000 egz. Išėjo 7 numeriai. Redagavo Petras Cvirka.

Išspausdino kūrinių, kuriuos parašė lietuvių rašytojai Juozas Baltušis, Butkų Juzė, Petras Cvirka, Augustinas Gricius, Juozas Grušas, Jonas Marcinkevičius, Vincas Mykolaitis-Putinas, Vytautas Montvila, Ieva Simonaitytė, Balys Sruoga, Teofilis Tilvytis, Antanas Venclova, Antanas Vienuolis ir kt., kitų tautų rašytojų kūrinių vertimų, straipsnių literatūros ir kultūros klausimais, lietuvių dailininkų kūrinių reprodukcijų. 

## Šaltiniai
Miovenis

**Miovenis** – miestas pietinėje Rumunijoje, netoli Piteščio. Veikia „Dacia“ automobilių gamykla, branduolinių tyrimų institutas.

## Istorija

Minimas nuo 1485 m.

## Sportas
* CS Mioveni – futbolo klubas;
Ratai (žurnalas)

**Ratai** – mėnesinis žurnalas vairuotojams, ėjęs 1990–1994 m. Vilniuje.

## Istorija
Steigėja ir leidėja UAB „Nauda“. Tiražas 1990 m. – 50 000 egz., 1994 m. – 12 000-20 000 egz. Rašė aktualiais automobilizmo klausimais.

## Vyriausieji redaktoriai
* Virginijus Martišauskas – 1990–1991 m.
* Algirdas Skrebiškis – 1992–1994 m. 

## Šaltiniai
Drobeta-Turnu Severinas

**Drobeta-Turnu Severinas** – miestas pietvakarių Rumunijoje, kairiajame Dunojaus krante. Veikia Geležies vartų muziejus, Šv. Severino katedra, teatras.

## Istorija

Romėnų laikais miestas vadintas ***Drobetomis*** (). Romėnų laikais čia stovėjęs Trajano tiltas. Bizantijos laikais pavadintas ***Turnu Severinu*** (reiškia „Severo bokštas“). 1972 m. suteiktas dabartinis vardas.

## Sportas
* FC Drobeta-Turnu Severin (futbolas)
Raudonasis sportas

**Raudonasis sportas** – sporto savaitraštis, leistas 1940 m. rugpjūčio 20 d. – 1941 m. birželio 17 d. Kaune. 

## Istorija

Redagavo Vincas Petronis.  Laikraštis pradėtas leisti 5000 tiražu.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*  Raudonasis sportas. Plakatas
Raudonoji pagalba

**Raudonoji pagalba** – nelegalus komunistinės orientacijos laikraštis, leistas 1927 m. ir 1932–1936 m. Kaune.

## Istorija
Leido Lietuvos Raudonosios pagalbos organizacijos CK. Nr. 1 išėjo Karaliaučiuje. 1932–1936 m. daugintas rotatoriumi. Išėjo 18 numerių.

Redagavo B. Gensas, Barelis Fridmanas, Benjaminas Fogelevičius, Judita Komodaitė, Zalmenas Šapira, Irena Trečiokaitė-Žebenkienė, Faina Zaraitė.

## Šaltiniai
Raudonoji vėliava (Urugvajus)

**Raudonoji vėliava** – nelegalus Urugvajaus lietuvių savaitraštis, ėjęs 1933–1935 m. Montevidėjyje.

## Istorija
Leido Urugvajaus komunistų partijos lietuvių frakcija. Redaktorius Alfonsas Marma. 

## Šaltiniai
Morenis

**Morenis** – miestas pietinėje Rumunijoje, 100 km į šiaurės vakarus nuo Bukarešto. Yra pramoninis parkas.

## Istorija

1691 m. Morenyje pirmąkart šalyje išgauta nafta. Naftos pramonė čia klestėjo iki XX a.

## Sportas
* AS Flacăra Moreni (futbolas)
Raudonasis artojas

**Raudonasis artojas** – *Baltgudijos Komunistų partijos CK dvisavaitinis laikraštis*, Baltarusijos KP CK laikraštis, leistas 1927–1937 m. Minske lietuvių kalba.

## Istorija
Ėjo dukart per mėnesį, 1928–1929 m. kas savaitę, 1930 m. dukart per savaitę. Skirtas TSRS gyvenantiems lietuvių valstiečiams ir darbininkams. Platintas nelegaliai ir Vilniaus krašte. Išėjo 619 numerių.

Bendradarbiavo Zigmas Angarietis, A. Bernotas, Antanas Bimba, Ignas Gaška, Juozas Maniušis, Leonas Prūseika, Jonas Stašelis ir kt.

Redagavo A. Jakševičius, Jonas Kasperaitis, Antanas Niedvaras, Kazys Preikšas, J. Stankus, Feliksas Vaišnoras. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Raudonasis artojas“. E-paveldas.lt
Pro rakto skylutę

**Pro rakto skylutę** – erotinio pobūdžio savaitraštis, leistas 1991–1993 m. Kaune.

## Istorija
Ėjo kaip laikraščio „Europa“ specialus priedas, 1992 m. laikraščio „Velniovara“ priedas. Tiražas 1991 m. – 50 000 egz., 1993 m. – 30 000 egz.

Redaktorius Povilas Gončaras. 

## Šaltiniai
Sučava

**Sučava** – miestas šiaurės rytų Rumunijoje; apskrities centras. Išvystyta mašinų, chemijos, popieriaus, medienos, tekstilės, odos, avalynės, maisto pramonė.

## Istorija

XIV–XVI a. Sučava buvo Moldavijos kunigaikštystės sostinė, iš jos šalį valdė tokie garsūs gospodariai kaip Aleksandras Gerasis, Štefanas III Didysis ar Petras IV Rarešas. Iš to laikotarpio išliko įdomūs statiniai:
* *Sosto tvirtovė* (). Pastatė XIV a. Petras I Mušatas, ji buvo moldavų gospodarių gyvenamoji vieta. Ją 1492 m. nesėkmingai bandė paimti Lenkijos karalius ir Lietuvos didysis kunigaikštis Jonas Albrechtas. Štefano III Didžiojo valdymo laikais tvirtovė buvo perstatyta, o 1675 m. gospodariaus Dimitro Cantacuzino nurodymu sugriauta.
* Moldavijos dangiškojo globėjo *[[Šv. Joanas Naujasis (Sučavietis)|Šv. Joano Naujojo (Sučaviečio)]] vienuolynas*. Pradėtas statyti 1514 m. Bogdano III Kreivojo valdymo metu, o statybas 1522 m. užbaigė jo sūnus Štefanas IV.
* Į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą įtraukta *[[Sučavos Šv. Jurgio bažnyčia|Šv. Jurgio bažnyčia]]*, nuo 1403 m. buvusi Moldavijos ir Bukovinos mitropolijos katedra. XVI a. pr. apgriauta, o XIX–XX a. sandūroje rekonstruota (visgi pirminė išvaizda atstatyta nebuvo).
* *[[Šv. Dimitras Salonikietis|Šv. Dimitro Salonikiečio]] bažnyčia*, žinoma savo vidinėmis freskomis. Šventovę XVI a. vid. fundavo Petras Rarešas. Išliko konsekravimą primenanti lenta su Moldavijos kunigaikštystės herbu.
* *Armėnų katalikų vienuolynas „Zamca”*. Jį XVII a. pr. per Aleksandro Gerojo valdymą įkūrė pabėgėliai. Šv. Auksentijaus bažnyčia (1551 m.), 26 m aukščio varpinė (1606 m.) ir Šv. Jurgio koplyčia (1606 m.). ATR valdovas Jonas Sobieskis, kariaudamas su turkais, 1691 m. vienuolyne buvo įrengęs atramos punktą.

## Sportas
* NC Foresta Suceava (futbolas)

## Šaltiniai
* Miesto internetinė svetainė (en, ro)
* Suczawa // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. T. XI: Sochaczew – Szlubowska Wola. Warszawa, 1890
* Suczawa (Suceava) // Malowane cerkwie Bukowiny
Raudonoji vėliava (Eišiškės)

**Raudonoji vėliava** – Eišiškių rajono laikraštis, leistas nuo 1950 m. gruodžio 16 d. iki 1962 m. balandžio 21 d. Eišiškėse.

## Istorija
LKP Eišiškių rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, ėjęs du kartus per savaitę. 1950–1951 m. leistas vienąkart-dukart per savaitę. Tiražas 1950 m. – 500 egz., 1962 m. – 625 egz. Nuo 1951 m. rugpjūčio 30 d. ėjo lenkų kalba „Czerwony Sztandar“, jo tiražas 1951 m. – 800 egz., 1962 m. – 1000 egz.

Laikraštis uždarytas, kai prie rajono buvo prijungtas Šalčininkų rajonas, rajone platinti „Lenino priesakai“.

## Redaktoriai
* A. Kėčinas – 1950–1951 m.
* S. Iskinas – 1951 m.
* B. Alikonis – 1952 m.
* I. Danielius – 1953 m.
* S. Peciukonis – 1954–1962 m. 

## Šaltiniai
Feltičenis

**Feltičenis** – miestas šiaurės rytų Rumunijoje, 25 km nuo Sučavos. Išvystyta chemijos, stiklo, aprangos, medienos pramonė.

## Istorija

Minimas nuo 1490 m.

## Žymūs žmonės

Mieste gimė žymus rumunų skulptorius Ion Irimescu (1903–2005).

## Sportas
* Foresta Falticeni (futbolas)
Locha

**Locha** – miestas pietų Ekvadore, Kuksibambos slėnyje, prie Samoros upės; Lochos provincijos centras. Plentai į Kuenką, Samorą, Vilkabambą, Suljaną. Verčiamasi žemės ūkiu, prekyba, aptarnavimu.

Locha laikoma Ekvadoro muzikos sostine: gausu muzikos, salsos klubų, centrinėje aikštėje vyksta miesto kolektyvų pasirodymai. Yra išlikę senoviniai miesto vartai, 1838 m. pastatyta katedra, Šv. Pranciškaus, Šv. Sebastijono, Šv. Dominyko bažnyčios (pastatytos XVI-XVII a., atstatytos XIX a.), paminklai Ekvadoro didvyriams. Veikia keli muziejai, 2 universitetai.

## Istorija

Gyvenvietę 1548 m. įkūrė Alonso de Mercadillo ir pavadino gimtojo miesto Ispanijoje vardu. Lochą kelis kartus nuniokojo žemės drebėjimai, todėl ji buvo perkelta 35 km toliau. XIX a. Locha tapo pirmuoju Ekvadoro miestu, kuriame buvo įvesta elektra (iš gretimos hidroelektrinės).

## Sportas
* Libertad Fútbol Club – futbolo klubas;
* Namų rungtynes žaidžia „?“ stadione (), talpinančiame daugiau nei 15 tūkst. žiūrovų.

## Galerija

Image:LojaCityGates.JPG|Miesto vartai
Image:S5030160.JPG|Šv. Pranciškaus bažnyčia
Image:S5030128.JPG|Lochos katedra


## Išnašos
2003 m. Lietuvos lengvosios atletikos čempionatas

**2003 m. Lietuvos lengvosios atletikos čempionatas** – 80-asis Lietuvos lengvosios atletikos federacijos rengtas lengvosios atletikos čempionatas. Varžybos vyko 2003 m. rugpjūčio 1 - rugpjūčio 2 dienomis Kaune.

## Komandiniai rezultatai
;Miestų rezultatai

## Rezultatai
### Vyrai

### Moterys

## Nuorodos
*LLAF oficiali svetainė
Nikkei 225

**Nikkei 225** – akcijų indeksas, atspindintis 225 geriausiai įvertintų Japonijos įmonių, kotiruojamų pirminiame Tokijo vertybinių popierių biržos sąraše, akcijų vertę. Indeksą sudaro 225 likvidžiausios Japonijos įmonių akcijos. Šis indeksas skaičiuojamas nuo 1950 m.
FTSE 100

**FTSE 100** () – akcijų indeksas, apskaičiuojamas įvertinus 100 likvidžiausių, didžiausių ir pelningiausių įmonių, kurių akcijomis prekiaujama Londono akcijų biržoje, akcijų kainas. Indeksas yra išleidžiamas nepriklausomos kompanijos FTSE Group, kurios savininkai yra „Financial Times“ ir „London Stock Exchange“ (Londono akcijų birža valdanti įmonė). 

Indeksas pirmąkart buvo paskelbtas 1984-ųjų Vasario 3-ąją su pradine verte – 1000. Didžiausia istorijoj buvusi vertė yra 6950.6 1999-ųjų Gruodžio 30-ą d. Indekso įmonių akcijų rinkos vertė sudaro apie 80 proc. visos rinkos vertės. Vienas iš svarbiausių visos Europos akcijų kainų indeksų FTSE 100 yra vadinamas ir Jungtinės Karalystės ekonominės būklės barometru.

## Indekso sudedamosios dalys
2021 m. rugsėjo mėn. didžiausias indekse buvo pramonės prekių ir paslaugų sektorius, kurio svoris sudarė 11,5 %, antroje vietoje buvo finansų sektorius (11,3 %), trečioje - sveikatos priežiūros sektorius (9,9 %). 10 didžiausių bendrovių bendras svoris sudarė 41 % visų indekso dalyvių bendros rinkos kapitalizacijos.
## Atrankos kriterijai
Įmonės, kurių akcijos įtraukiamos į „FTSE 100“  indekso skaičiavimą, turi atitikti „FTSE Group“ nustatytas sąlygas:
* būti įtrauktos į Londono vertybinių popierių biržos sąrašus,
*  „FTSE 100“ indekso akcijų vertė turi būti išreikšta svarais arba eurais,,
* išlaikyti priklausymo tam tikrai valstybei testą,
* akcijomis turi būti prekiaujama viešai ir jos turi būti labai likvidžios. 
Indeksas peržiūrimas kas ketvirtį, pirmąjį kovo, birželio, rugsėjo ir gruodžio penktadienį.
  
## Išnašos
TOPIX

**Indeksas TOPIX (Tokyo Stock Price Index)** – akcijų indeksas, apskaičiuojamas įvertinus daugiau negu 1700 didžiausių Japonijos įmonių, veikiančių 33-ose pramonės šakose, akcijų kainas. Indeksas apima visų įmonių, kotiruojamų Tokijo akcijų biržos pirmajame sąraše, akcijų kainas. Į pirmąjį Tokijo akcijų biržos sąrašą atrenkamos tos įmonės, kurios yra didesnės, anksčiau įsteigtos, turi didesnę veiklos patirtį ir kurių akcijomis gana aktyviai prekiaujama. Pagrindiniai kriterijai atrenkant įmones yra rinkos kapitalizacija ir likvidumas. Šis indeksas buvo pradėtas apskaičiuoti 1969 metais.
CAC 40

**CAC 40** () – akcijų indeksas, apskaičiuojamas įvertinus 40-ies likvidžiausių, didžiausių ir pelningiausių įmonių, kurių akcijomis yra prekiaujama Paryžiaus akcijų biržoje, akcijų kainas. Indeksą Paryžiaus akcijų birža pradėjo apskaičiuoti 1988 m. Indeksas CAC 40 rodo bendrą Prancūzijos akcijų rinkos situaciją ir tendencijas.

Pradinė indekso vertė – 1 000 punktų – buvo nustatyta 1987 m. gruodžio 31 d.

## Indekso skaičiavimas
Indeksas apskaičiuojamas kaip 40 didžiausių bendrovių, kuriomis prekiaujama Euronext Paris biržoje, akcijų kainų pagal kapitalizaciją aritmetinis vidurkis. Kiekviena iš keturiasdešimties bendrovių turi savo indeksą, kurio svoris priklauso nuo rinkoje esančių jos vertybinių popierių vertės. Įvairių bendrovių akcijų svoriai skiriasi priklausomai nuo jų laisvai cirkuliuojančių akcijų kapitalizacijos. Svėrimo metu bendrovės svoris CAC 40 indekse yra ne didesnis kaip 15 %.

Nuo 2003 m. gruodžio 1 d., skaičiuojant kapitalizaciją, atsižvelgiama tik į laisvai cirkuliuojančias akcijas.

Indeksas skaičiuojamas kas 30 sekundžių biržos darbo dienomis nuo 9:00 iki 17:30 Vidurio Europos laiku.

## Atrankos kriterijai
CAC 40 sudėtį kas ketvirtį atnaujina ekspertų komitetas Conseilcientifique des indices (CSI). Pakeitimai visada įsigalioja trečiąjį kovo, birželio, rugsėjo ir gruodžio mėnesio penktadienį. Laisvai cirkuliuojančių akcijų skaičius peržiūrimas kiekvieną rugsėjį.

## Išnašos
Swiss Market Index

**SMI** () – akcijų indeksas, apskaičiuojamas įvertinus likvidžiausių ir didžiausios kapitalizacijos Šveicarijos įmonių akcijų kainas. Apskaičiuojant šį indeksą, atsižvelgiama ne daugiau kaip 30-ies įmonių, kurių akcijomis yra prekiaujama Šveicarijos akcijų biržoje, akcijų kainų pokyčius. Šios įmonės sudaro apie 90 % visos Šveicarijos akcijų rinkos kapitalizacijos, taigi galima sakyti, jog indeksas SMI atspindi visos šalies akcijų rinkos pokyčius. Šį indeksą Šveicarijos akcijų birža pradėjo apskaičiuoti 1988 m.
Euro Stoxx 50

**EURO STOXX 50** – akcijų indeksas, apskaičiuojamas įvertinus 50–ies didžiausių įmonių, veikiančių euro zonoje, akcijų kainas. Didžiausią įtaką indekso vertei daro bankai, draudimo ir komunalinių paslaugų bendrovės. Daugiau negu pusę indekso vertės sudaro Prancūzijos ir Vokietijos įmonių akcijų kainos.

## Išnašos
Hang Seng

**Indeksas Hang Seng** – akcijų indeksas, apskaičiuojamas atsižvelgiant į 33 didžiausių Honkongo akcijų biržoje listinguojamų įmonių akcijų kainas. Šių įmonių akcijų kapitalizacija sudaro apie 70 % visos rinkos kapitalizacijos, todėl teigiama, kad Hang Seng indekso pokyčiai atspindi visos Honkongo akcijų rinkos pokyčius. Visų šių įmonių akcijomis prekiaujama Honkongo akcijų biržoje. Vien tik penkių į sąrašą įtrauktų energetikos ir finansines paslaugas teikiančių įmonių akcijų kainos lemia daugiau nei 50 % indekso reikšmės. Hang Seng indeksas yra likvidžiausias Pietryčių Azijos regiono akcijų indeksas.
Hunedoara

**Hunedoara** – miestas vakarų Rumunijoje; apskrities centras. Išvystyta juodoji metalurgija, trikotažo, siuvimo, maisto pramonė. Stovi Huniadų pilis, pastatyta XIV a., kuri yra vienas svarbiausių gotikinės architektūros statinių Transilvanijoje.

## Sportas
* FC Hunedoara (futbolas)
Raudonoji žvaigždė (Seda)

**Raudonoji žvaigždė** – Sedos rajono laikraštis, ėjęs nuo 1951 m. vasario 4 d. iki 1959 m. gruodžio 10 d. Sedoje.

## Istorija
LKP Sedos rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, leistas du kartus per savaitę, 1951–1952 m. – vienąkart-dukart. Tiražas 1951 m. – 1000 egz., 1959 m. – 2500 egz. 

Laikraštis uždarytas, 1959 m. gruodžio 7 d. panaikinus Sedos rajoną, jo teritorija perduota Mažeikių, Plungės ir Skuodo rajonui. Teritorijoje platinti šių rajonų laikraščiai.

## Redaktoriai
* A. Raštikis – 1951–1954 m.
* V. Medziukevičius – 1955–1959 m.

## Šaltiniai
Mediašas

**Mediašas** – miestas vidurio Rumunijoje, 55 km nuo Sibiu, prie Tirnava Marės upės. Išvystyta stiklo, mašinų, elektronikos pramonė, išgaunamos metano dujos.

## Sportas
#### Futbolas
* CS Gaz Metan Mediaș, futbolo klubas.
* Stadionul Gaz Metan, futbolo stadionas.
Buzeu

**Buzeu** – miestas pietryčių Rumunijoje, prie Buzeu upės; apskrities centras. Susisiekimo mazgas. Išvystyta mašinų, metalo, chemijos, baldų, stiklo pramonė.

## Sportas
* FC Gloria Buzău (futbolas)
Reklama (laikraštis)

**Reklama** – Lietuvos informacinis-reklaminis laikraštis, leistas nuo 1974 m. rugpjūčio 15 d. iki 2005 m. Vilniuje lietuvių ir rusų kalba.

## Istorija
1974–1989 m. ėjo kaip reklaminis-informacinis leidinys, laikraščio „Vakarinės naujienos“ priedas. 1990–1997 m. – leidybos įmonės akcinės bendrovės „Spauda“ informacinis-reklaminis leidinys. Tiražas 1981 m. – 12 000 egz. lietuvių k. ir 7800 egz. rusų kalba, 1990 m. – 45 000 egz. lietuvių k. ir 16 000 egz. rusų k., 1997 m. – 20 000 egz. lietuvių k. ir 20 000 egz. rusų k. Nuo 1997 m. ėjo „Naujoji reklama“.

## Redaktoriai
* Valentinas Krulikovskis – 1990–1992 m.
* Antanas Vaupšas – 1992–1997 m.
* Vilius Gužauskis – 1997 m.
* Jelena Ivenkova – 1997–2005 m.

## Šaltiniai
Reklama ir informacija

**Reklama ir informacija** – Trakų rajono laikraštis, leistas nuo 1996 m. gruodžio 24 d. iki 1998 m. Trakuose.

## Istorija
Leido D. Karlonaitės individuali įmonė. Redaktorė G. Noreikienė. Tiražas 3000 egz. 

## Šaltiniai
Reklamos laikraštis

**Reklamos laikraštis** – informacinis-reklaminis leidinys, ėjęs nuo 1997 m. Šiauliuose. 

## Istorija
Leido UAB „Šiaulių kraštas“. Tiražas 3000 egz. 

Redaktorė Virginija Kirnienė.

## Šaltiniai
Reklamos pasaulis

**Reklamos pasaulis** – reklamos savaitraštis, ėjęs 1994–1995 m. Kaune.

## Istorija
Nemokamų skelbimų savaitraštį leido UAB „Reklamos pasaulis“. Steigėjai - UAB "Sadaulė", Kęstutis Isakas, Mindaugas Žukauskas. Laikraštis platintas visoje Lietuvoje. Tiražas 5000 egz. 

Redaktoriai: D. Jonušas, R. Mašauskas.

## Šaltiniai
Reklamos puslapiai

**Reklamos puslapiai** – reklamos savaitraštis, ėjęs nuo 1995 m. balandžio 5 d. Vilniuje. 

## Istorija
Leido reklamos agentūra „Lėja“. Platintas su dienraščiu „Lietuvos rytas“ Vilniaus, Kauno prenumeratoriams. Tiražas 1997 m. – 16 800 egz. 

Redaktorė E. Labanauskienė. 

## Šaltiniai
Respublikos varpai

**Respublikos varpai** – laikraštis, ėjęs nuo 1994 m. sausio 14 d. iki 2006 m. Kaune.

## Istorija
Steigėja ir leidėja Lietuvos Respublikonų partijos centro taryba. Ėjo 4 kartus per metus. Tiražas 1000 egz.

Vyriausiasis redaktorius Kazimieras Petraitis. 

## Šaltiniai
Raudonoji žvaigždė (Vilnius)

**Raudonoji žvaigždė** – LKP Vilniaus srities ir miesto komitetų bei Vilniaus srities ir miesto Darbo žmonių deputatų tarybų dienraštis, leistas 1952–1953 m.

## Istorija
Spausdintas lietuvių, rusų ir lenkų kalba. Bendras vienkartinis Tiražas apie 24 000 egz.  Laikraštis uždarytas panaikinus Vilniaus sritį. Vilniaus rajone platintas laikraštis „Draugystė“.

Redagavo Petras Griškevičius.

## Šaltiniai
Reilenderių spaustuvė

**Reilenderių spaustuvė** – spaustuvė, veikusi 1840–1934 m. Tilžėje.

## Istorija
Įsteigė J. Reilenderis (1811–1901 m.). Nuo 1872 m. vadinosi spaustuvė „J. Reilenderis ir sūnus“. Turėjo 12 spausdinimo mašinų. Prie spaustuvės veikė litografijos ir stereotipų skyriai, knygrišykla, knygynas, komercinė biblioteka. Per gyvavimo laikotarpį išspausdino 315 knygų ir leido 9 periodinius leidinius, tarp jų laikraščius „Naujasis keleivis“ (1880–1983 m.) su priedu „Gaspadorystės laiškas“, „Pagonų paslas“ (1927–1928 m.) „Pasiuntinystės prietelis“ (1904–1908 m.), „Tilžės keleivis“ (1883–1924 m.) su priedu „Keleivio draugas“. Nuo 1872 m. ypač daug knygų leido Lietuvai. 1935 m. įmonė atiteko leidyklai „Sturmverlag“. 

## Šaltiniai
Revoliucinis darbininkas

**Revoliucinis darbininkas** – nelegalus komunistinis laikraštis, ėjęs 1932 m. rugpjūčio 25 d. – 1937 m. rugsėjo 17 d. Kaune. 

## Istorija
Leido LKP Kauno rajono komitetas. Spausdintas rotatoriumi. Išėjo 39 numeriai.

Bendradarbiavo Zigmas Angarietis, Chanonas Levinas, Icikas Meskupas, V. Pušinaitis ir kt. 

Redakcinė komisija: Juozas Bulavas, Vladas Niunka, Antanas Petrauskas, Jankelis Vinickas ir kt. 

## Šaltiniai
Revoliucionierius

**Revoliucionierius**– Lietuvos socialistų revoliucionierių maksimalistų laikraštis, leistas 1926–1929 m. Karaliaučiuje.

## Istorija
Leido Lietuvos socialistų revoliucionierių maksimalistų sąjunga. Lietuvoje platintas nelegaliai. Išėjo 13 numerių. 

Redagavo Ladas Serbenta.

## Šaltiniai
Revue Baltique

**Revue Baltique** () – Baltijos šalių mokslinis žurnalas, leidžiamas nuo 1990 m. Vilniuje, J.Basanavičiaus 6, anglų, prancūzų, vokiečių kalba kaip atkurtas 1940 m. Taline ėjęs to paties pavadinimo leidinys.

## Istorija
Leidžia Lietuvos mokslininkų sąjunga. 1990 m. buvo perspausdintas 1940 m. išleistas Nr. 1, 1991 m. – iš atrastų atspaudų išleistas Nr. 2 ir visiškai originalus Nr. 3, 1994 m. – Nr. 4, 1995 m. – Nr. 5, 1996 m. – Nr. 6-7. Tiražas 1990 m. – 3000 egz., 1994 m. – 1500 egz., 1996 m. – 500 egz.

Rašo apie Lietuvos, Latvijos ir Estijos mokslininkų bendradarbiavimą, analizuoja šių valstybių ekonomikos, kultūros, istorijos problemas. 

## Vyriausieji redaktoriai
* Algimantas Liekis – 1990–1993 m.
* Bronislavas Juozas Kuzmickas – nuo 1993 m.
* Redaktoriai Rolandas Rikardas (), Aivas Lohmus () – 1990–1994 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Žurnalas „Revue Baltique“
Revue Baltique (Paryžius)

**Revue Baltique** () – Pabaltijo reikalams skirtas leidinys, ėjęs nuo 1918 m. rugsėjo mėn. Paryžiuje.

## Istorija
Pradėtas leisti O. V. Milašiaus rūpesčiu. Atsakingasis redaktorius rusų kilmės latvis A. Tupinas (). Išėjo 20 numerių. 

## Šaltiniai
Revue Baltique (Niujorkas)

**Revue Baltique** () – Lietuvos, Latvijos ir Estijos laisvės komitetų žurnalas prancūzų kalba, pradėtas leisti 1959 m. Niujorke.

## Istorija
Ėjo kas keturi mėnesiai. Skirtas prancūziškai kalbančiam pasauliui informuoti apie padėtį Pabaltijo valstybėse. Redakcinė kolegija: vyriausias redaktorius A. Trimakas (Lietuva), redaktoriai A. Beržinis (Latvija) ir L. Vahteris (Estija). 

## Šaltiniai
Rieduva (laikraštis)

**Rieduva** – *[[laikraštis]] kiekvienam automobilininkui*, ėjęs 1982–1992 m. Vilniuje.

## Istorija
Iki 1990 m. vadinosi **„Automobilininkas“** ir ėjo kaip Automobilių transporto ir plentų ministerijos savaitraštis lietuvių ir rusų kalba. Nuo 1990 m. pavadinimu „Rieduva“ ėjo tik lietuvių kalba kaip savaitraštis. Tiražas 1982 m. – po 6000 egz. lietuvių ir rusų k., 1989 m. – 24 200 egz. lietuvių k. ir 8000 egz. rusų k., 1992 m. – 10 000 egz.

1991 m. leido priedą vaikams laikraštį Rieduvėlė (tir. 10 000 egz.).

## Vyriausieji redaktoriai
* V. Bartkus – 1982–1983 m.
* Jolanta Varapnickaitė – 1984–1992 m.
* Asta Jankauskienė – 1992 m. 

## Šaltiniai
Vygintas Jankauskas

**Vygintas Jankauskas** (g. 1959 m. gegužės 31 d., Utenoje) – lietuvių fizikas, fizinių mokslų daktaras.

## Biografija

1982 m. baigė Vilniaus universiteto Fizikos fakultetą, 1991 m. – aspirantūrą. 1993 m. čia apgynė fizinių mokslų daktaro disertaciją „Krūvininkų judrumo ir gyvavimo trukmių tyrimas a-Se ir Se-P-Te sistemos elektrofotografiniuose sluoksniuose“

Nuo 1982 m. – VU Fizikos fakulteto Kietojo kūno katedros mokslo darbuotojas.

## Mokslinė veikla

Pagrindinė mokslinės veiklos kryptis – krūvininkų pernašos reiškiniai netvarkiuose ir organiniuose fotopuslaidininkiuose. Per 80 mokslinių straipsnių, kelių patentų autorius ir bendraautoris.

## Įvertinimas

* 2006 m. – Lietuvos mokslo premija už darbų ciklą „Organinė optoelektronika: naujos organinės medžiagos, fotoreceptoriai ir fizikiniai reiškiniai juose (1980–2005 m.)“ (kartu su Edmundu Montrimu, Valentu Gaideliu, Vytautu Getaučiu ir Donatu Jonu Sidaravičiumi).

## Šaltiniai
Rygos balsas

**Rygos balsas** – *demokratinis lietuvių laikraštis Latvijoje*, Latvijos lietuvių savaitraštis, leistas 1921–1931 m. Rygoje.

## Istorija
Įsteigė ir iki 1924 m. leido K. Narkevičius, vėliau – A. Juodvalkis. Nuo 1924 m. katalikiškos orientacijos. Spausdino K. Narkevičiaus spaustuvė, E. Levino spaustuvė Rygoje. Išėjo 466 numeriai. Nuo 1931 m. vasario 27 d. vietoje laikraščių „Rygos balsas“ ir „Latvijos lietuvis“ pradėjo eiti „Lietuvių balsas“.

Svarstė Latvijos lietuvių problemas, informavo apie svarbiausius Lietuvos įvykius bei užsienio šalių naujienas.

Bendradarbiavo J. Dobilas, J. Karosas, Antanas Vaičiūnas, Aleksandras Vitkauskas ir kt.

## Redagavo
* Redakcinė komisija: A. Juodvalkis, K. Narkevičius, Justas Paleckis, Antanas Vaičiūnas, A. Vroneckis
* A. Juodvalkis – nuo 1924 m.
* A. Vroneckis – nuo 1929 m.
* K. Vizbaras – 1931 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Rygos balsas“. E-paveldas.lt
Rygos garsas

**Rygos garsas** – Latvijos lietuvių *visuomenės, politikos, literatūros ir mokslo [[laikraštis]]*, ėjęs 1909–1917 m. Rygoje.

## Istorija
Leido bendrovė (atstovai: Jonas Linartas, Antanas Macijauskas, K. Vizbaras), nuo 1910 m. – Šv. Kazimiero draugija. 1911–1912 m., 1917 m. ėjo kartą, kitais metais – dukart per savaitę. Spausdino Juntario spaustuvė, Lipkisto spaustuvė, Narkevičiaus ir Janulevičiaus spaustuvė Rygoje. Išėjo 716 numerių. Tiražas 1500 egz. (1910 m.). Leido „Priedą prie Rygos garso“.

Katalikiškos krypties leidinys. Rašė apie Latvijoje gyvenančių lietuvių švietimo, religijos, kultūros problemas, informavo apie Lietuvos politinį, ekonominį ir socialinį gyvenimą, užsienio šalių svarbiausius įvykius.

Bendradarbiavo Tadas Balanda, Pranas Vytautas Būdvytis, Stasys Butkus, A. Lukša, J. Martinaitis, Pranas Mašiotas, Adolfas Sabaliauskas, G. Taučius, Juozas Tumas-Vaižgantas ir kt.

## Redaktoriai
* Juozapas Bikinas, J. Bajoras, Kazys Bizauskas, Jonas Kriaučiūnas, J. Linartas, Domas Šidlauskas, A. Šimoliūnas, Juozas Tūbelis, Adolfas Vėgėlė. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Rygos garsas“. E-paveldas.lt
Rimbas (JAV)

**Rimbas** – JAV lietuvių satyros ir humoro mėnesinis žurnalas, ėjęs 1925–1956 m.

## Istorija
Leistas Bostone, 1934 m. perkeltas į Čikagą. Ėjo kas mėnesį, nuo 1934 m. – nereguliariai.

Leidėjai ir redaktoriai Rokas Židžiūnas ir K. J. Paulauskas, vėliau tik K. J. Paulauskas. 

## Šaltiniai
Rimeda (laikraštis)

**Rimeda** – akcinės bendrovės „Rimeda“ dvisavaitis laikraštis, leistas 1968–1994 m. Vilniuje.

## Istorija
Iki 1992 m. vadinosi „Radistas“ ir ėjo kaip Vilniaus radijo matavimo prietaisų gamyklos ir mokslinio tyrimo instituto savaitraštis rusų kalba, nuo 1991 m. Nr. 49 – ir lietuvių kalba. Iki 1994 m. – Vilniaus valstybinės įmonės „Rimeda“ laikraštis. Tiražas 1968 m. – 1500 egz., 1988 m. – 1200 egz., 1994 m. – 500 egz. lietuvių kalba ir 800 egz. rusų k.

## Redaktoriai
* K. Voronovas – 1968–1980 m.
* L. Orlovas – 1981–1990 m.
* V. Šišova – 1991–1994 m. 

## Šaltiniai
Financial Times Stock Exchange Index

**Financial Times Stock Exchange Index** (**FTSE**) – akcijų indeksai:

* FTSE 100 Index ("Footsie")
* FTSE 250 Index
* FTSE 350 Index
* FTSE/Athex 20
* FTSE MIB
Gaisų botaninis-zoologinis draustinis

**Gaisų botaninis-zoologinis draustinis** – savivaldybės botaninis-zoologinis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Truskavos seniūnijoje, miške į rytus nuo Gaisų kaimo.

Draustinis įkurtas 1992 m., užima 130 ha plotą. Jame saugoma Gręžimų pelkė su jai būdinga augalija (pvz., siauralapė saulašarė). Parke peri reti paukščiai (mažasis erelis rėksnys, juodasis gandras, gervė, tetervinas ir kt.).

Draustinis pasiekiamas keliu Pavermenys-Gaisai.

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Šušvės geomorfologinis draustinis

**Šušvės geomorfologinis draustinis** – savivaldybės geomorfologinis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Josvainių seniūnijoje, Šušvės upės žemupio slėnyje nuo Angirių užtvankos iki Macgalių kaimo. Už jo prasideda Šušvės kraštovaizdžio draustinis.

Draustinis įkurtas 1992 m., užima 398 ha plotą. Jame saugoma natūrali upės vaga, atodangos, geomorfologinės formos, paupio pievos.

Randama retų augalų: šalmuotoji gegužraibė, melsvasis gencijonas, totorinė maludė.

Draustinis pasiekiamas keliais Kėdainiai-Cinkiškiai, Josvainiai-Krakės.

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Londono vertybinių popierių birža

**Londono vertybinių popierių birža** () – seniausia ir viena iš didžiausių pasaulio akcijų biržų įsikūrusi Sityje, Londone, Jungtinėje Karalystėje.

Tai didžiausia Europoje ir ketvirta pagal dydį pasaulyje vertybinių popierių birža, kurioje listinguojamų bendrovių rinkos kapitalizacija 2010 m. siekė 2,63 trilijonų JAV dolerių. Jos saraše yra virš 2500 įmonių akcijų. Londono birža pati yra akcinė bendrovė, joje prekiaujama jos pačios akcijomis.

## Istorija
Oficialiai Londono birža buvo įkurta 1801 metais, tačiau faktiškai istorija prekybos vertybiniais popieriais Anglijoje prasidėjo XVI amžiuje. Neturint galimybės finansuoti brangias keliones į Kiniją nuosavo kapitalo sąskaita, anglų įmonės, vadovaudamiesi analogišku modeliu Antverpene, rinko auksą mainais į būsimą įmonės pelno dalį. 

1687 metais penkiolika įmonių prekiavo savo vertybiniais popieriais Londone. 1695 metais jų buvo apie 150 įmonių. Ilgainiui tik nedidele šių akcijų dalimi aktyviai buvo prekiaujama, daugelis įmonių tapo neperspektyviomis. Anglų IPO burbulą 1690-ųjų metų kartais lygina su „dot-com“ burbulu 1990-aisiais.

Pagrindiniu Londono vertybinių popierių biržos indeksu yra FTSE100, paleistu 1984 metų sausio 3 d. Jis vieniją pirmą šimtą įmonių su didžiausia kapitalizacija, įtrauktų į Londono vertybinių popierių biržą.

2020 metais bendros Londono vertybinių popierių biržos pajamos sudarė £2124 milijonų (2019 metais £2056 milijonų). Londono vertybinių popierių birža iki 2021 metais sudarė apie 50 procentų tarptautinės akcijų prekybos. 2021 metais vidutinė dienos akcijų apyvarta Londono vertybinių popierių biržoje siekė €8,6 mlrd.

## Šaltiniai
Pelėdnagių botaninis draustinis

**Pelėdnagių botaninis draustinis** – savivaldybės botaninis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Pelėdnagių seniūnijoje, į pietvakarius nuo Pelėdnagių.

Draustinis įkurtas 1992 m., užima 5 ha plotą. Jame saugomos Nevėžio slėnio pievos su retais augalais: vaistiniu smidru, šiloku ir kt.

Draustinis pasiekiamas keliu Kėdainiai–Labūnava.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Skaistės ornitologinis draustinis

**Skaistės ornitologinis draustinis** – savivaldybės ornitologinis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Truskavos seniūnijoje, Lačiūnavos-Šventybrasčio miške, į pietvakarius nuo Petkūnų.

Draustinis įkurtas 1992 m., užima 108 ha plotą. Jame saugomos retųjų paukščių perimvietės. Čia sutinkamos gervės, baltnugariai geniai.

Draustinis pasiekiamas keliu Petkūnai-Užvalkiai.

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Lankesos botaninis draustinis

**Lankesos botaninis draustinis** – savivaldybės botaninis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Pelėdnagių seniūnijoje, į šiaurę nuo Užkapių.

Draustinis įkurtas 1996 m., užima 50 ha plotą. Jame saugomos Lankesos žemupio paupių lankos su reta augalija. Čia auga šalmuotoji gegužraibė, dėmėtoji gegūnė, vyriškoji gegužraibė, pievinis plauretis. Sutinkamas retas drūgys – rudakis satyriukas.

Draustinis pasiekiamas keliu Beinaičiai-Vainiūnai.

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Lendrynės ornitologinis draustinis

**Lendrynės ornitologinis draustinis** – savivaldybės ornitologinis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Pernaravos seniūnijoje, šalia Juodžių kaimo.

Draustinis įkurtas 1996 m., užima 9 ha plotą. Jame saugoma Lendrynės žemapelkė ir joje perintys reti paukščiai – didysis baublys, švygžda, meldinė nendrinukė.

Draustinis pasiekiamas keliu .

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Kruosto botaninis draustinis

**Kruosto botaninis draustinis** – savivaldybės botaninis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Surviliškio seniūnijoje, į šiaurę nuo Sirutiškio.

Draustinis įkurtas 1996 m., užima 61 ha plotą. Jame saugomos natūralios Kruosto žemupio pievos su jose augančiais retais augalais: gelsvosiomis visgėmis, stepiniais motiejukais ir kt.

Draustinis pasiekiamas keliu Kėdainiai-Krekenava.


Image:Kruostas002.JPG|Kruostas draustinio teritorijoje    
Image:Kruostas2.JPG|Kruostas draustinio teritorijoje 
Image:Corydalis solida001.JPG|Paprastasis rūtenis, rastas draustinyje


## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Šėtos botaninis draustinis

**Šėtos botaninis draustinis** – savivaldybės botaninis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Šėtos seniūnijoje, į šiaurės rytus nuo Šėtos.

Draustinis įkurtas 1992 m., užima 186 ha plotą. Jame saugomas Vidurio Lietuvai būdingas senas ąžuolynas, tuo pačiu ir baltmiškio tipas su jam būdinga augalija. Draustinio teritorijoje esantys 150–170 metų amžiaus ąžuolynai, priskirti genetiniams ąžuolo draustiniams.

Draustinis pasiekiamas keliu Šėta-Gaižūnai.

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Tungurahva

**Tangurahva** (, ) – aktyvus ugnikalnis, esntis Ekvadoro Anduose (Realio Kordiljeros kalnagūbryje), Sangajaus nacionalinio parko teritorijoje. Tangurahvos provincijos pavadinimas taip pat kilęs nuo šio ugnikalnio pavadinimo. Vulkano aukštis virš jūros lygio siekia 5 023 metrus.

Ugnikalnis aktyvus nuo 1999 m. (kai dėl pavojaus buvo laikinai evakuotas artimiausias miestas). Didžiausi išsiveržimai įvyko 2006 m rugpjūčio 16 d., 2008 m. vasario 6 d., 2010 m. gegužės 28 d., gruodžio 4 d., 2012 m. gruodžio 18 d. bei 2014 m. vasario 1 d.

2014 m. balandžio 5 d. vulkano pelenų debesis iškilo į 10 km aukštį.

## Šaltiniai
Rytas (Voterberis)

**Rytas** – JAV lietuvių savaitraštis, leistas 1896–1898 m. Voterberyje.

## Istorija
Redaktoriai-leidėjai kunigas J. Žebrys, Petras Saurusaitis. Išėjo 46 numeriai. 

## Šaltiniai
Lančiūnavos miško botaninis draustinis

**Lančiūnavos miško botaninis draustinis** – savivaldybės botaninis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Vilainių seniūnijoje, Lančiūnavos miške, 37-ajame kvartale.

Draustinis įkurtas 1996 m., užima 62 ha plotą. Jame saugoma Nevėžio žemumai būdinga baltmiškio augavietė. Čia veši šimtametis uosynas.

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Rytas (dienraštis)

**Rytas** – *politikos, ekonomijos ir kultūros dienraštis*, leistas 1923–1936 m. Kaune.

## Istorija
Lietuvos krikščionių demokratų partijos dienraštis, leistas vietoje „Laisvės“. Leido Minties bendrovė, „Žaibo“ bendrovė, Tiesos draugija. Ėjo 8 psl. 6 kartus per savaitę. Po 1927 m. leidinys buvo konfiskuojamas, baudžiami redaktoriai. 1936 m. dienraštis sustabdytas. Spausdino Raidės spaustuvė, Šviesos spaustuvė, „Žaibo“ spaustuvė Kaune. Leido priedą „Ryto ekstra telegrama“. Nuo 1936 m. vietoje „Ryto“ pradėjo eiti „XX amžius“.

Rašė apie Lietuvos gyvenimo aktualijas, vidaus ir užsienio politiką, krikščionių demokratų partijos veiklą.

Bendradarbiavo Konstantinas Bajerčius, Bernardas Brazdžionis, Motiejus Endziulaitis, Juozas Gabrys-Paršaitis, Liudas Gira, J. Karpis, Antanas Maceina, Aleksandras Matekūnas, J. Matijošaitis, V. Normantas, A. Pakalniškis, Kazys Pakštas, Juozas Paukštelis, Vincas Steponaitis, Stasys Šalkauskis, Antanas Vaičiulaitis ir kt.

## Redaktoriai
Leonas Bistras, L. Jakubauskas, Zigmas Starkus, P. Tamošaitis, Edvardas Turauskas, Jonas Labanauskas. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Rytas“ E-paveldas.lt
Pavikšrupio botaninis-zoologinis draustinis

**Pavikšrupio botaninis-zoologinis draustinis** – savivaldybės botaninis-zoologinis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Josvainių seniūnijoje, Macgalių miške, prie Vikšrupio upelio.

Draustinis įkurtas 1996 m., užima 107 ha plotą. Jame saugomos retos natūralių pievų bendrijos, įvairių
rūšių nykstantys žoliniai augalai, vabzdžiai ir paukščiai. Čia sutinkami reti augalai: paprastasis kardelis, pievinis plauretis, dėmėtoji gegūnė. Skraido reti drugiai: kraujalakinis melsvys, pietinė hesperija, rudakis satyriukas, machaonas.

Draustinis pasiekiamas keliu Kėdainiai-Cinkiškiai.

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Rytas (Brazilija)

**Rytas** – *mėnesinis lietuvių žurnalas Brazilijoj*, Brazilijos lietuvių mėnesinis žurnalas, leistas 1936–1937 m. ir 1939–1941 m. San Paule.

## Istorija
Leido lietuvių meno mėgėjų ratelis „Rytas“. Kai kurie straipsniai buvo spausdinami portugalų kalba.

## Redaktoriai
* Pijus Storpirštis, Alfonsas Marma, A. Varža. 
* Antanas Zokas – 1939–1941 m. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Rytas“. E-paveldas.lt
Ryšininkų gyvenimas

**Ryšininkų gyvenimas** – ryšių darbuotojų mėnesinis žurnalas, ėjęs 1940 m. spalio 12 d. – 1941 m. sausio 8 d. Kaune.

## Istorija
Leido Pašto tarnautojų taupomoji skolinamoji kasa. Tiražas 2800 egz. Išėjo 3 numeriai.

Redaktorius Kazys Plačenis. 

## Šaltiniai
Biržoje prekiaujamas fondas

**Biržoje prekiaujami fondai (BPF)** (, **ETF**) – viešai akcijų biržose prekiaujami investiciniai fondai. Jais prekiaujama taip pat kaip ir paprastomis akcijomis. Pasižymi mažomis įsigijimo, perleidimo (kaip ir akcijų konkrečioje biržoje) ir valdymo sąnaudomis. Gali būti aktyviai valdomi arba pasyviai valdomi fondai, kurių tikslas – sekti tam tikro pasirinkto indekso dinamiką (indeksinis fondas), pavyzdžiui, „STOXX 600“, „S&P 500“.

BPF vertė svyruoja pagal turtą, su kuriuo fondas susietas. Susietas turtas ar jo krepšelis gali būti labai įvairus:  obligacijų ir akcijų indeksai, nuosavybės (akcijos) ir skolos (obligacijos) vertybiniai popieriai ar išvestinės priemonės, žaliavos (auksas, nafta), valiutos (tam tikros jų poros), kriptovaliutos („Bitcoin“) ir kt. Biržoje prekiaujami fondai yra universali investavimo priemonė, nes leidžia investuotojui uždirbti ir krintant rinkai (pardavimas skolon) investuojant į atvirkštinius BPF () arba, pasirinkus svertinius BPF (), padidinti norimą grąžą kelis kartus (maržinė prekyba). Tačiau pastarosios rūšies BPF yra rizikingesni.

2021 m. duomenimis, į BPF investuota apie 10 trilijonų JAV dolerių. Teigiama, kad pasyvūs akcijų indeksų pokyčius atspindintys fondai padarė perversmą investicijų industrijoje sumažindami aktyviai valdomų, neretai indeksinių fondų grąžos nesiekiančių, didesnių mokesčių imančių fondų valdytojų poreikį.

## Rūšys
Biržoje prekiaujami fondai gali būti skirstomi pagal turto, su kuriuo jie yra susieti, rūšis. Skirstyti galima įvairiai:

* Pagal turto klases: obligacijų ir akcijų indeksai, nuosavybės (akcijos) ir skolos (obligacijos) vertybiniai popieriai, nekilnojamasis turtas, žaliavos, fondai, valiutos, kriptovaliutos ir kt.
* Geografiniu aspektu: pagal šalis, regionus, žemynus ir t. t.
* Pagal sektorius: pramonės, naudingųjų iškasenų, finansų, technologijų ir t. t.
* Pagal socialiai atsakingas investicijas: ESG () rodiklius gerinančias įmonės prisideda prie teigiamų socialinių, valdysenos ir klimato pokyčių.
* Pagal investicinį svertą: be investicinio sverto ir su investiciniu svertu (nuolat palaiko nustatytą sverto santykį).
* Atvirkštiniai – siekia investicinio rezultato – atvirkščio palyginamajam indeksu (t. y. parduoda skolon vertybinius popierius, siekdami uždirbti iš krentančių kainų vėliau VP atsipirkdami pigiau).

## Šaltiniai
Lietuvos psichologijos studentų asociacija

**Lietuvos psichologijos studentų asociacija** (**LiPSA**) - akademinio jaunimo organizacija, vienijanti VU, MRU, VDU, VPU ir KU, kitus psichologijos studentus, suteikianti galimybę jiems bendrauti, bendradarbiauti ir tobulėti, semtis bei dalintis patirtimi; nevyriausybinė organizacija. EFPSA (*European Federation of Psychology Student Associations*) narė. 

Adresas: Universiteto g. 9/1–022, LT-01513 Vilnius.

## Renginiai

Kiekvieną savaitę padaliniuose, kurie yra įsikūrę Vilniaus, Mykolo Romerio, Vilniaus pedagoginio, Klaipėdos ir Vytauto Didžiojo universitetuose, organizuojami įvairūs psichologiniai praktiniai, patyriminiai užsiėmimai, seminarai, paskaitos, mokymai, kuriuos veda profesionalūs lektoriai, universitetų dėstytojai ir, žinoma, patys LiPSA nariai. Vyksta filmų peržiūros, kviečiami į svečius žymūs Lietuvos psichologai, vedamos terapijos, organizuojamos įvairios diskusijos, vykdomos ekskursijos į psichologų darbo vietas ar tiesiog prasmingai leidžiamas laikas psichologijos studentų kompanijoje (ir ne tik).

Kasmetiniai renginiai: Nacionalinis Kongresas, Vasaros stovykla, Psichologų dienos (*PsiDi*), KARTU.

LiPSA renginiai yra atviri visuomenei (į renginius gali ateiti bet kas, kam įdomu tai, ką veikia šios organizacijos nariai).

## Tikslai
* Skatinti Lietuvos psichologijos studentų aktyvumą, ugdyti jų profesinę ir asmeninę savimonę;
* Inicijuoti gyvesnį Lietuvos psichologijos studentų tarpusavio bendravimą bei studentų bendravimą su psichologijos specialistais praktikais ir universitetų dėstytojais;
* Kurti sąlygas psichologijos studentams keistis profesine patirtimi ir ją turtinti, diskutuoti aktualiais klausimais ir įvairiapusiškai ruoštis dirbti pagal specialybę;
* Rūpintis psichologijos studijų Lietuvoje kokybe, atstovauti Lietuvos psichologijos studentams ir ginti jų interesus;
* Bendradarbiauti su kitomis panašių interesų organizacijomis Lietuvoje ir užsienyje, atstovauti Lietuvos psichologijos studentams tarptautinėse organizacijose.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*Lietuvos psichologijos studentų asociacija (LiPSA)
Darvino ugnikalnis

**Darvino ugnikalnis** – skydinis ugnikalnis esantis Isabelos saloje (Galapagų salyne). Pavadintas anglų mokslininko ir natūralisto Čarlzo Darvino garbei. Ugnikalnis labai aktyvus, per 87 tūkst. jo gyvavimo metų įvyko 4000 išsiveržimų. Paskutinis išsiveržimas įvyko 1813 m. 1901 m. rudenį, dėl dažno lietaus, krateryje susiformavo ežeras. Beveik visas kalderos dugnas padengtas lava. Į ugnikalnį vyksta ekskursijos.

## Nuorodos
* Ugnikalnių duomenų bazė
Rytas (Švenčionys)

**Rytas** – Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Švenčionių rajono tarybos mėnesinis laikraštis, ėjęs nuo 1989 m. birželio 26 d. iki 2007 m. Švenčionyse.

## Istorija
Nuo 1994 m. Tėvynės sąjungos laikraštis. Redaktorius Stasys Tumėnas. Tiražas 1989 m. – 1300 egz., 1997 m. – 1000 egz. 

## Šaltiniai
Vosbučių botaninis-zoologinis draustinis

**Vosbučių botaninis-zoologinis draustinis** – savivaldybės botaninis-zoologinis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Krakių seniūnijoje. Driekiasi išilgai Šušvės slėnio nuo Vosbučių šiaurėje iki Užvarčių pietuose.

Draustinis įkurtas 1996 m., užima 151 ha plotą. Jame saugoma Šušvės slėnio augalija, gyvūnija ir dabartinio ūkininkavimo pobūdis. Slėnio pievose bei šlaituose auga reti augalai – paprastasis kardelis, baltijinė gegūnė, dėmėtoji gegūnė, melsvasis gencijonas, totorinė maludė, miškinė dirsė, šalmuotoji gegužraibė, mažoji gegužraibė. Skraido reti drugiai (rudakis satyriukas, pietinė hesperija ir kt.).

Teritorijoje stūkso Vosbučių piliakalnis, Ambraziūnų piliakalnis, atsiveria Vosbučių atodanga.


File:Pečupė001.JPG|Pečupės upelis draustinyje 
File:Šušvė ties Vosbučių atodanga.JPG|Šušvė draustinyje
File:Vosbučių atodanga.JPG|Vosbučių atodanga


## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Runeikių miško telmologinis draustinis

**Runeikių miško telmologinis draustinis** – savivaldybės telmologinis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Šėtos seniūnijoje, miške į vakarus nuo Runeikių.

Draustinis įkurtas 1996 m., užima 56 ha plotą. Jame saugoma tarpinės pelkės ekosistema. Pelkė nepaliesta melioracijos, apsupta brandaus miško. Čia sutinkami reti augalai (miškinė dirsė, paprastasis kardelis), drugiai (pietinė hesperija, ratuotasis pelėdgalvis, nendrinis verpikas), pavasarį lankosi gervės.

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Rytas (bendrovė)

**Rytas** – spaudos leidimo ir prekybos bendrovė, veikusi 1921–1939 m. Klaipėdoje, nuo 1922 m. – akcinė bendrovė.

## Istorija
Bendrovėje dirbo Adomas Brakas, Viktoras Gailius, Jokūbas Stikliorius. Bendrovei priklausė: poligrafijos įmonė „Rytas“ ir filialas Tilžėje – Spaudos draugijos E. Pavlovskio spaustuvė, veikusi 1921–1925 m., leidykla, periodinių leidinių ekspedicija, knygynai. Poligrafijos įmonę sudarė spaustuvė su stereotipais, litografijos, cinkografijos, kartonažo skyriai ir knygrišykla. 1939 m. Klaipėdos kraštą užgrobus naciams ir uždraudus leisti knygas ir laikraščius, bendrovė likviduota.

Bendrovė išleido 180 knygų Mažajai Lietuvai ir apie 200 knygų Didžiajai Lietuvai. Taip pat leido laikraščius „Lietuvos keleivis“ (1924–1939 m.) „Klaipėdos žinios“ (1924–1926 m.) „Darbininkų balsas“ (1931–1933 m., 1935–1939 m.) „Vakarai“, (1936–1938 m.) „Baltischer Beobachter“, (1936–1939 m.) žurnalą „Pagalba“ (1923–1932 m.) ir kt. leidinius. 

## Direktoriai
* Jokūbas Stikliorius – 1921–1926 m.
* Kazys Kemežys – 1936–1939 m.

## Šaltiniai
Mociūnų miško botaninis draustinis

**Mociūnų miško botaninis draustinis** – savivaldybės botaninis draustinis vidurio Lietuvoje, Kėdainių rajone, Dotnuvos seniūnijoje, Kalnaberžės miško pietinėje dalyje.

Draustinis įkurtas 1996 m., užima 11 ha plotą. Jame saugomas senas ąžuolynas (apie 150 m. amžiaus) ir reti augalai (paprastasis kardelis, baltijinė gegūnė, miškinė dirsė, žalsvažiedė blandis).

## Nuorodos
* Kėdainių miškų urėdija
* Kauno apskrities bendrasis planas
Rygos naujienos

**Rygos naujienos** – Latvijos lietuvių *visuomenės, literatūros, politikos ir ekonomikos [[laikraštis]]*, leistas 1909–1915 m. Rygoje.

## Istorija
Leido ir oficialiai redagavo Liudvikas Jakavičius. Spausdino L. Jakavičiaus spaustuvė Rygoje. Išėjo 195 numeriai. Leido priedus: „Botagas“, „Rygos naujienų literatūros priedas“, „Rygos naujienų priedas“.

Liberalinės krypties savaitraštis nušvietė Rygos lietuvių socialinį ir politinį gyvenimą, rašė apie tautiečius, gyvenančius kituose kraštuose, informavo apie Lietuvos ir užsienio šalių įvykius.

Bendradarbiavo Tadas Balanda, Zigmas Gaidamavičius-Gėlė, Konstantinas Jasiukaitis, Jonas Krikščiūnas-Jovaras, Ona Pleirytė-Puidienė, Kazys Puida, Artūras Regratis, Balys Sruoga ir kt.

Redagavo Jonas Pleirys, Juozas Petrulis, Kostas Stiklius, Domas Šidlauskas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Rygos naujienos“. E-paveldas.lt