open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Norvaišių apylinkė (Utena)

**Norvaišių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Užpalių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Dusetų rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Tarvydžių apylinkės, dalis Mažionių apylinkės ir dalis Dauliūnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Norvaišių apylinkė prijungta prie Užpalių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Lenino keliu“ ir „Naujo gyvenimo“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 52,65 || || „Lenino keliu“ kolūkis, „Naujo gyvenimo“ kolūkis, „Artojo“ kolūkis, „Ąžuolo“ kolūkis  || 19 kaimų, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Kaliekių apylinkė

**Kaliekių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas šiaurės rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Šiaudinių apylinkės, dalies Sprakšių apylinkės, dalies Grybelių apylinkės, dalies Sirutėnų apylinkės ir dalies Melaikių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Vyžuonų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Stalino keliu“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 40,31 || || „Naujasodžio“ kolūkis, „Šiaudinių“ kolūkis  || 17 kaimų, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Virginijus Mičiulis

**Virginijus Mičiulis** (g. 1961 m. sausio 1 d. Naujuosiuose Vanguose, Prienų rajonas) – Lietuvos radijo žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1979 m. baigė Prienų vidurinę mokyklą, 1984 m. – Vilniaus universiteto Istorijos fakulteto žurnalistikos specialybę.

1984–1991 m. dirbo Lietuvos radijo Vaikų ir jaunimo redakcijoje redaktorius, 1991–1992 m. Informacijos redakcijos vyriausiasis redaktorius. 1992–1997 m. Lietuvos radijo direktorius. Nuo 1997 m. Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos atstovas spaudai,  2000 m. radijo stoties „Žinių radijas“ steigėjas, vėliau laikraščio „Lietuvos rytas“, „TV antenos“ korespondentas, „Lietuvos rytas“ redaktoriaus pavaduotojas, „TV antenos“ redaktorius.

## Įvertinimas
* 1992 m. Sausio 13-osios atminimo medalis

## Šaltiniai
Ir jis pasakė jums sudie

**Ir jis pasakė jums sudie"** – 1993 m. Lietuvos kino studijoje sukurtas meninis filmas. Nespalvotas. Drama. Filmo trukmė – 90 min. Filmo premjera įvyko 2003 m. liepos 11 d.

## Kūrybinė grupė
* Scenarijaus autorius ir režisierius – Andrius Šiuša
* Operatorius – Algimantas Mikutėnas
* Montažo režisierė – Ona Diržytė
* Dailininkas – statytojas – Naglis Karvelis
* Kostiumų dailininkas – Linas Kriščiūnas
* Kompozitorius – Faustas Latėnas
* Garso operatoriai – Vladimiras Simonko ir Romualdas Fedaravičius
* Prodiuseris – Eugenijus Urbonas.

## Vaidina
* Almira Grybauskaitė
* Darius Meškauskas
* Arūnas Sakalauskas
* Povilas Budrys
* Daiva Urbonavičiūtė
* Dalius Mertinas
* Olita Dautartaitė
* Vytautas Paukštė
* Nelė Savičenko
* Virginija Kelmelytė.

## Siužetas

Psichologinė drama sukurta lietuvių kilmės belgų rašytojo Eduardo Cinzo novelės „Moriso Bredo užrašai“ motyvais. Filmas nėra nei politinių, nei kitų kasdieninių realijų atspindys, istorija nėra susijusi su jokia konkrečia vieta ir laiku. Tai pasakojimas apie žmogų, atsidūrusį jam keistoje ir neįprastoje vietoje. Marius po autoavarijos patenka į slaugos namus ir pamato neįprastą daugelio kaimynų gyvenimą.

## Apdovanojimai
* 1993 m. – Šiaurės šalių kino dienos Liubeke. Pagrindinis prizas
* 1995 m. – tarptautinis kino festivalis „Passages Rencintres Europeennes du Cinema“ Strasbūre. Pagrindinis prizas
* 1995 m. – Bratislavos tarptautinis kino festivalis. Prizas už geriausią vaizdą ir garsą
* 1996 m. – Tarptautinis kino festivalis „Baltijos perlas“ Rygoje. Geriausių aktorių prizai A.Grybauskaitei ir A.Sakalauskui.

## Šaltiniai
Julius Mickevičius

**Julius Mickevičius** (1889 m. vasario 13 d. Medingėnai, Žarėnų valsčius, Telšių apskritis – 1938 m. kovo 8 d. Čikaga) – JAV lietuvių visuomenės, spaudos veikėjas, redaktorius.

## Biografija
1906 m. atvyko į JAV. Studijavo Valparaiso universitete.

1913 m. Čikagoje pradėjo leisti mėnesinį humoro žurnalą „Šakė“. 1914 m. JAV suorganizavo bendrovę laisvamanių laikraščiui leisti. 

1918 m. drauge su Aleksu Ambrozevičiumi ir kitais įsteigė Lietuvių laisvamanių federaciją, buvo jos pirmininkas.

## Šaltiniai
Danielius Mickevičius

**Danielius Mickevičius** (1937 m. birželio 10 d. Skrebotiškyje, Pasvalio valsčiuje – 2021 m. vasario 16 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius, vertėjas, leidėjas.

## Biografija
1971 m. baigė Vilniaus universiteto Istorijos fakulteto žurnalistikos specialybę.

Nuo 1962 m. dirbo žurnalų „Jaunimo gretos“, „Švyturys“ redakcijose. Nuo 1971 iki 1986 m. – Lietuvos žurnalistų sąjungos atsakingasis sekretorius, 1962 ir 1986 m. – Lietuvos televizijos ir radijo komiteto darbuotojas. 1986 m. įkūrė „Lietuvos reklamos agentūrą“, 1988–1990 m. Lietuvos kino studijos direktorius, 1990–1994 m. buvo bendrovės „Lituanus“ direktorius leidybai, nuo 1994 m. buvo „Baltijos spaudos ir prekybos bendrovės“ direktorius leidybai. Nuo 1991 m. dirbo Suomijos dienraščio „Karjalainen“ korespondentu Lietuvoje. Nuo 1996 m. – žurnalo „Lietuvos bajoras“ redaktorius. 1993 m. įkūrė leidyklą „Danielius“. Vertė iš rusų kalbos. 

## Bibliografija
* *Vilnius*, nuotraukų albumas, Vilnius, Mintis, 1980 m.
* *Kaip tiltelis iš širdies į širdį: Varėnos krašto šviesuoliai*, apybraižos, Vilnius, Danielius, 2010 m.

## Įvertinimas
* 2007 m. medalis „Už nuopelnus žurnalistikai“

## Šaltiniai
Chloroetanas

**Chloroetanas** ar **monochloroetanas**, dar vadinamas senuoju pavadinimu **etilo chloridas**, yra cheminis junginys. Jo cheminė formulė yra , ir anksčiau jis buvo naudojamas tetraetilšvino, benzino priedo, gamyboje. Tai yra bespalvės, degios dujos ar atšaldytas saldoko aromato skystis.
Vinco Mickevičiaus-Kapsuko premija

**Vinco Mickevičiaus-Kapsuko premija** – LSSR žurnalistų sąjungos valdybos kasmetinė premija, skirta 1964–1989 m. žurnalistams už laikraščiuose ir žurnaluose išspausdintus rašinius, už radijo ir televizijos laidas, už išleistus žurnalistikos kūrinius, straipsnių ir apybraižų rinkinius.

## Premija
Buvo premijuojami atskirų asmenų arba autorių grupės kūriniai. Laureatai skelbti balandžio 7-ąją – Vinco Mickevičiaus-Kapsuko (1880–1935) gimimo dieną. Kiekvienam laureatui buvo įteikiamas specialus medalis, atitinkamas raštas ir piniginė premija. 1990–1991 m. premijos neteiktos, nuo 1992 m. žurnalistams teikiama Vinco Kudirkos premija.

## Laureatai
* 1964 m. – Jonas Karosas, Stasys Laurinaitis, A. Marcinkus
* 1965 m. – Vladas Niunka, Genrikas Zimanas, Albertas Laurinčiukas, Vytautė Žilinskaitė
* 1966 m. – Menašas Chienas, Judė Galperinas, Jonas Ragaišis, Vilius Švanas, Romualdas Rakauskas, Antanas Sutkus, Vytautas Misevičius
* 1967 m. – Edvardas Uldukis, Donatas Roda, Juozapas Vytas Urbonas, Antanas Grigelis
* 1968 m. – Jonas Bulota, Vytautas Jasinskas, Antanas Marcinkevičius, Valentina Paukštelytė, Juozas Požėra
* 1969 m. – Antanas Barauskas, Boleslovas Povilas Dačiulis, Marijonas Baranauskas
* 1970 m. – Petras Želvys, Alfonsas Balys Bučelis, Juozas Meškauskas, Česlovas Juršėnas, Liudvikas Ruikas
* 1971 m. – Rimantas Budrys, Vytautas Miniotas, Kazimieras Musnickas, Romas Sadauskas
* 1972 m. – A. Judžentis (po mirties), Vytautas Jonas Lukoševičius, Domas Šniukas
* 1973 m. – Vincas Andrulis (po mirties), Anatolijus Beriozovas, Bronius Bratkauskas, Pranas Grabijolas, Aleksandras Kezys, Jonas Tadas Teseckas
* 1974 m. – Fatina Butienė, Leonardas Grudzinskas, Stanislovas Kriaučiūnas
* 1975 m. – Osvaldas Aleksa, Vytautas Dovydaitis, Juozas Kundrotas, Zenonas Lapinskas, K. Greblikas, Algimantas Mykolas Stankevičius
* 1976 m. – Feliksas Mačianskas, A. Šataila, Juozas Šiupšinskas
* 1977 m. – Juozas Jurevičius, Petras Skodžius, Bernardas Šaknys
* 1978 m. – Vladislovas Burbulis, Algimantas Semaška, Aloyzas Urbonas
* 1979 m. – Mindaugas Barysas, Genovaitė Kazlauskaitė, Z. Sakalauskas
* 1980 m. – Adolfas Strakšys, Algimantas Stuina, Leonidas Vaisbergas
* 1981 m. – Juozas Baušys, Vidmantas Puplauskis, Sigitas Blėda, Algimantas Antanas Naujokaitis
* 1982 m. – A. Dargis, Eduardas Girčys, Vytautas Žeimantas
* 1983 m. – Ramunė Lazauskaitė, Vidas Mačiulis, Antanas Viršulis
* 1984 m. – Rimantas Cemnolonskis, S. Mockuvienė, A. L. Česnulevičienė
* 1985 m. – Felicijonas Konstantinas Fedaravičius, Laimonas Tapinas, Vytautas Žemaitis
* 1986 m. – Kazys Bagdonavičius, Arnoldas Čaikovskis, Valerijus Koreškovas
* 1987 m. – K. Adamovič, Julius Lenčiauskas, Adolfas Paulius
* 1988 m. – Algirdas Dulkinas (po mirties), Jonas Sabalys, Jurijus Stroganovas
* 1989 m. – Vitas Katilius, Stasys Kašauskas

## Šaltiniai
Daumantas Lapinskas

**Daumantas Lapinskas** (g. 1975 m. kovo 17 d. Vilniuje) – finansininkas, Lietuvos politinis veikėjas, Lietuvos ūkio viceministras.

## Biografija

1993 m. baigė Vilniaus 56-ąją vidurinę mokyklą. 1993–1997 m. Vilniaus universiteto Ekonomikos fakultete baigė finansus, finansų bakalauras. 1997–1999 m. Brandeis universitete (JAV) baigė ekonomiką, tarptautinės ekonomikos ir finansų magistras.

1995–1997 m. „Tauro“ banko vadybininkas, 1998 m. „Summit Systems, Inc.“ (Niujorkas, JAV) stažuotojas, 1999–2000 m. „CA-IB Investmentbank AG“ (*Bank Austria Creditanstaltgruppe*), atstovybės Baltijos šalims analitikas, 2000–2006 m. Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko Londone, Jungtinėje Karalystėje, bankininkas, analitikas. Taip pat dirbo ERPB regioniniame biure Maskvoje (Rusija).

2006–2007 m. Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) vadovaujantysis bankininkas (Londone, Jungtinė Karalystė). Taip pat dirbo ERPB regioniniame Kaukazo biure Tbilisyje (Gruzija). 2007–2009 m. „Georgian Financial Company, LLC“ įkūrėjas ir partneris Tbilisyje (Gruzija), 2009 m. UAB „Investicijų ir verslo garantijos“ valdybos patarėjas. 2009–2010 m. Lietuvos Respublikos ūkio ministro patarėjas, 2010-2012 m. Lietuvos Respublikos ūkio viceministras. Nuo 2013 m. „Avia Solutions Group“ valdybos narys.

## Šaltiniai
Mindaugas Petrauskas

**Mindaugas Petrauskas** (1954 m. balandžio 19 d. Kulautuvoje, Kauno rajonas – 2016 m. rugpjūčio 18 d.) – fizikas, Lietuvos politinis veikėjas.

## Biografija
1961–1972 m. mokėsi Kulautuvos vidurinėje mokykloje, 1972–1977 m. studijavo Vilniaus universiteto (VU) Fizikos fakultete (FF), įgijo fiziko specialybę. 1979–1983 m. VU baigė aspirantūrą. Mokslų kandidatas (daktaras) (1983 m.).
 
1984–1987 m. VU FF Puslaidininkių fizikos katedros Mokslinių tyrimų departamento sektoriaus vedėjas, 1988–1992 m. VU FF Puslaidininkių fizikos katedros laboratorijos vedėjas, 1993–1996 m. VU Medžiagotyros ir taikomųjų mokslų instituto departamento vadovas, 1996–1999 m. UAB „Mikrovisata“ Vilniaus filialo direktorius
1999–2000 m. AB „Lietuvos telekomas“ skambučių centro projektų vadovas, 2000–2001 m. diegimo projektų vadovas
2001 m. projektų sektoriaus direktorius, 2001–2004 m. UAB „Danet Baltic“, 2004–2008 m. prezidentas. Iki 2009 m. birželio 30 m. Lietuvos Respublikos ūkio ministro patarėjas. Nuo 2009 m. liepos 1 m. Lietuvos Respublikos ūkio viceministras. 2012 m. vasario 22 d. pasitraukė iš šių pareigų.

Žinių ekonomikos forumo narys.
 
Išsiskyręs. Dukros Iveta, Lina ir Ieva.

## Šaltiniai
Kostas Meškauskas

**Kostas Meškauskas** (1906 m. gruodžio 3 d., senuoju stiliumi lapkričio 20 d. Plungės apskritis – 1932 m. rugpjūčio 3 d. Palanga) – Lietuvos žurnalistas, pedagogas.

## Biografija
Brolis Pranas Germantas. 1928 m. baigė filosofiją Lietuvos universitete.

Dirbo Ukmergės ir Kauno gimnazijose, žurnalų „Pavasaris“, „Vairas“ ir „Fiziškas auklėjimas“ sekretorius. Priklausė Lietuvos žurnalistų sąjungai.  Nuskendo jūroje.

## Šaltiniai
Vytautas Meškauskas

**Vytautas Meškauskas** (g. 1913 m. vasario 27 d. Kupiškyje) – mirė 1998 m.birželio 22 d. Floridoje (JAV) Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1931–1935 studijavo teisę Vytauto Didžiojo universitete.

1940 m. pasitraukė į Vokietiją. Nuo 1947 m. dirbo laikraščio „Mintis“ redakcijoje, 1949 m. jo leidėjas ir redaktorius. 1952 m. persikėlė į JAV, apsigyveno Čikagoje. 1952–1953 laikraščio „Atspindžiai“ redaktorius, nuo 1954 m. „Vienybės“ redaktoriaus padėjėjas. 

## Šaltiniai
Arnoldas Burkovskis

**Arnoldas Burkovskis** (g. 1967 m.) – finansininkas, buvęs politinis veikėjas, LR ūkio viceministras.

## Biografija
Mokėsi Jonavos 3-ojoje vidurinėje mokykloje. Vilniaus universiteto Fizikos fakultete baigė fiziką, vėliau VU Tarptautinėje verslo mokykloje, ekonomiką, magistras. 2005-2008 m. mokėsi įmonių finansų kursuose Amsterdamo finansų institute (Nyderlandai).

Nuo 1992 m. dirbo įvairiose finansų institucijose (AB banke „Hermis" etc.), verslo įmonėse Lietuvoje ir užsienyje, tarp jų – „E energija“ įmonių grupėje, bendrovėje „Šiaulių banko investicijų valdymas“, audito bendrovėje „Arthur Andersen“, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banke Jungtinėje Karalystėje, Rusijoje, Gruzijoje ir kt. Lietuvos ekonominės plėtros agentūros (LEPA) generalinio direktoriaus pavaduotojas bei visuomeninis LR ūkio ministro (Dainiaus Kreivio) konsultantas eksporto ir investicijų klausimais. Nuo 2009 m. gegužės 11 d. iki 2010 m. rugsėjo 15 d. LR ūkio viceministras (iš pareigų atsistatydino). Pareigose pakeitė Daumantas Lapinskas. Nuo 2010 m. rugsėjo 20 d. iki 2015 m. birželio 29 d. „Turto bankas" valdybos pirmininkas ir administracijos vadovas. Nuo 2015 m. birželo 30 d. šiose pareigose jį pakeitė Vaidotas Aleksius.

Daugiau nei 10 metų dėstė įmonių finansus universitetų (VU TVM) studentams, skaitė paskaitas kaip verslo konsultantas.

Išsiskyręs, turi sūnų.

## Šaltiniai
Mindaugas Kuklierius

**Mindaugas Kuklierius** (g. 1972 m. gegužės  19 d.) – Lietuvos ekonomistas ir politinis veikėjas, LR ŽŪM viceministras.

## Biografija
1996 m. Lietuvos žemės ūkio universiteto Ekonomikos fakultete įgijo magistro laipsnį (specialybė – žemės ūkio ekonomika ir organizavimas).

1999–2000 m. Pietų Danijos universitete Odensėje įgijo diplomą pagal Europos studijų programą.
2006 m. studijavo politinius mokslus Birmingemo universitete, Anglijoje ir įgijo diplomą pagal šiuolaikinę Europos studijų programą.

1996 metais pagal studentų mainų programą mokėsi JAV Pietų Ilinojaus ir Ilinojaus universitetuose. Nuo 1993 m. gegužės iki 1994 m. rugsėjo stažavosi Danijos ūkininkų pieno ūkiuose.

1997–1999 m. dirbo Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos Tarptautinio bendradarbiavimo departamento direktoriumi.

2000–2001 metais – Lietuvos Respublikos žemės ūkio viceministru.

2001–2003 m. – Vilniaus banke dirbo ekonomistu, 2003–2005 m. – Banko Nord/LB (buvusiame Lietuvos žemės ūkio banke) – kredito analitikas. 2006–2007 m. buvo Lietuvos žemės savininkų sąjungos bei Lietuvos šeimos ūkininkų sąjungos ekspertu.

2007 m. – Lietuvos žemės savininkų sąjungos Tarybos pirmininkės pavaduotojas, 2007–2008 m. – Lietuvos mėsos perdirbėjų asociacijos direktorius. Nuo 2008 m. gruodžio iki 2009 m. balandžio mėn. – Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro patarėjas.

2009 m. balandžio mėnesį paskirtas Lietuvos Respublikos žemės ūkio viceministru. Atsakingas už žemės ir maisto ūkį, kaimo plėtrą, ES ir tarptautinius ryšius.

Moka rusų, anglų ir vokiečių kalbas.

Vedęs. Pomėgiai: parodos, kelionės, žvejyba, naminiai gyvūnai.

## Šaltiniai
Darius Raulušaitis

**Darius Raulušaitis** (g. 1975 m. birželio 27 d. Kauno rajone) – teisininkas, prokuroras.

## Biografija
1993 m. baigė Varėnos 2-ąją vidurinę mokyklą. 1998 m. – Lietuvos teisės akademiją (MRU), įgijo teisininko kvalifikaciją. 2002 m. – Vilniaus universiteto Teisės fakultetą, įgijo teisininko kvalifikaciją.

1996–1999 m. Lietuvos Respublikos vadovybės apsaugos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos šaulys, inspektorius. 1999–2003 m. Vilniaus rajono apylinkės prokuratūros prokuroras. 2003–2004 m. Vilniaus apygardos prokuratūros Trečiojo sunkių nusikaltimų ikiteisminio tyrimo organizavimo skyriaus prokuroras. 2004–2010 m. Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros Ikiteisminio tyrimo kontrolės skyriaus prokuroras. 2010–2015 m. LR generalinio prokuroro pavaduotojas.

Lietuvos Respublikos Prezidento 2010 m. liepos 12 d. dekretu suteiktas valstybinio justicijos patarėjo laipsnis.

Vedęs. Turi sūnų ir dukrą.

Moka rusų, anglų kalbas.

## Šaltiniai
Tomas Staniulis (1975)

**Tomas Staniulis** (g. 1975 m. liepos 27 d. Prienuose) – teisininkas, prokuroras, buvęs LR generalinio prokuroro pavaduotojas.

## Biografija
1993 m. baigė Prienų 1-ąją vidurinę mokyklą. 1998–1999 m. Prienų rajono apylinkės prokuratūros prokuroras-stažuotojas. 2000 m. baigė Vilniaus universiteto Teisės fakultetą, įgijo teisininko kvalifikaciją. 1999–2003 m. Prienų rajono apylinkės prokuratūros prokuroras. 2003–2006 m. Kauno apygardos prokuratūros Pirmojo (Labai sunkių nusikaltimų ikiteisminio tyrimo organizavimo) skyriaus prokuroras. 2006–2010 m. Kauno rajono apylinkės prokuratūros vyriausiasis prokuroras. Nuo 2010 m. rugpjūčio 3 d. iki 2011 m. vasario 24 d. Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro (Dariaus Valio) pavaduotojas (savo dekretu paskyrė ir iš pareigų jam atsistatydinus atleido prezidentė Dalia Grybauskaitė). LR Prezidento 2010 m. rugpjūčio 3 d. dekretu suteiktas valstybinio justicijos patarėjo laipsnis.

Vedęs, turi sūnų. Moka rusų, anglų kalbas.

## Šaltiniai
Kabelių apylinkė (Varėna)

**Kabelių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Marcinkonių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Druskininkų rajonui. 1954 m. prijungta Šklėrių apylinke. 1963 m. sausio 12 d. Kabelių apylinkė prijungta prie Marcinkonių apylinkės ir Ratnyčios apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 128 || || Druskininkų tarybinio ūkio Kabelių skyrius  || 9 kaimai
|}

## Šaltiniai
Vilkiautinio apylinkė

**Vilkiautinio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš dalies Radysčiaus apylinkės, dalies Kibyšių apylinkės ir dalies Liškiavos apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Vilkiautinio apylinkė prijungta prie Kibyšių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Taikos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 36,5 || || „Taikos“ kolūkis, „Ateities“ kolūkis  || 13 kaimų
|}

## Šaltiniai
Rodukos apylinkė

**Rodukos apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Puvočių I apylinkės ir Norulių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Rodukos apylinkė prijungta prie Marcinkonių apylinkės ir Merkinės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonojo spindulio“ ir „Dzūkijos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 195 || || „Dzūkijos“ tarybinis ūkis  || 19 kaimų
|}

## Šaltiniai
Masališkių apylinkė

**Masališkių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Merkinės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Druskininkų rajonui. 1954 m. prijungta Ilgininkų apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Masališkių apylinkė prijungta prie Merkinės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Pažangos“, „Gudakiemio“ ir „Vienybės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 55 || || „Pažangos“ kolūkis, „Vienybės“ kolūkis, „Gudakiemio“ kolūkis  || 15 kaimų
|}

## Šaltiniai
Neringa Venckienė

**Neringa Venckienė** (g. 1971 m. gegužės 21 d. Kaune) – Lietuvos teisininkė, buvusi teisėja ir politikė, Seimo narė (2012-2014).

Brolis – Drąsius Kedys (1972–2010). Apie brolį N. Venckienė yra parašiusi ir išleidusi biografinę knygą.

## Biografija

1989 m. aukso medaliu baigė Garliavos 1-ąją vidurinę mokyklą, 1989–1995 m. studijavo Vilniaus universiteto Teisės fakultete, 2005 m. – MRU doktorantūroje.

1995–1999 m. – LŽŪU juristė, 1999 m. – Kauno rajono apylinkės teismo kandidatė į teisėjus, 1999–2007 m. – Kauno rajono apylinkės teismo teisėja, 2007–2012 m. – Kauno apygardos teismo teisėja.

2010 m. rugpjūčio 2 d. N. Venckienei buvo iškelta drausmės byla. Teisėjų etikos ir drausmės komisija pažymėjo, kad „bendraudama su žiniasklaida bei viešai reikšdama nuomonę apie netinkamą ikiteisminio tyrimo eigą ir ikiteisminio tyrimo institucijų darbą, išsakydama neigiamą nuomonę apie kitus asmenis ir viešai kaltindama juos, taip pat rašydama skundus brolio vardu bei nepagarbiais žodžiais pavadindama asmenis, kurių atžvilgiu rengė dokumentus“, t. y. pažeidė Teisėjų etikos kodeksą. 2011 m. Teisėjų garbės teismas skyrė papeikimą, kadangi N. Venckienė savo veiksmais ir pasisakymais visuomenės informavimo priemonėse pažeidė Teisėjų etikos kodekse minimus pagarbos žmogui, lojalumo valstybei, nešališkumo, nesavanaudiškumo, padorumo ir pavyzdingumo principus.

2012 m. liepos 2 d. prezidentė Dalia Grybauskaitė patenkino N. Venckienės prašymą ir pasirašė dekretą, atleidžiantį ją iš užimamų pareigų.

2012 m. buvo išrinkta į Seimą pagal partijos „Drąsos kelias“ sąrašą.
2014 metais apkaltos tvarka pašalinta iš Seimo už priesaikos sulaužymą.

Išsiskyrusi su advokatu Aidu Venckum.

## Politikės karjera

Buvo išrinkta į 2012–2016 m. kadencijos Seimą, patvirtinta „Drąsos kelio“ frakcijos seniūne.

2013 m. balandžio 9 d. Seimas patenkino prokuroro prašymą ir panaikino N. Venckienės teisinę neliečiamybę, leido patraukti ją baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti laisvę, ją kaltinant pažeidus šešis Baudžiamojo kodekso straipsnius. Manoma, jog nuo 2013 m. balandžio mėn. Seimo narė pradėjo slapstytis nuo teisėsaugos, nebelankydama Seimo posėdžių ir slapta išvykdama iš Lietuvos ir išsiveždama iš Lietuvos moksleivį sūnų. Gegužės 9 d. prokuratūra paskelbė N. Venckienės paiešką. Dėl Seimo posėdžių nelankymo N. Venckienei balandį buvo trečdaliu sumažinta alga. Dingusiai Seimo narei svarstyta galimybė surengti apkaltą ir atimti mandatą, tačiau politologai nesutarė, ar tai galima daryti jai nesant Lietuvoje. Jos aplinka teigė, kad Seimo narė bėgo į užsienį nuo susidorojimo.

Seimas 2014 m. birželio 19 d. panaikino  N. Venckienės Seimo narės mandatą, nes ji nuo 2013 m. balandžio mėnesio nelankė Seimo plenarinių ir komitetų posėdžių. Už apkaltą balsavo 95, prieš – 9, susilaikė - 5 Seimo nariai. Dar 9 balsavimo biuleteniai buvo sugadinti. Iš viso balsavo 118 Seimo narių. Apkalta surengta Seimo narei nedalyvaujant.

## Bibliografija

* „*Drąsiaus viltis – išgelbėti mergaitę*“, 328 p., Vilnius, 2011. ISBN 6094-08-153-6
* „*Drąsos keliu*“, 128 p., Kaunas, 2012. ISBN 978-609-408-330-3

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Neringos Venckienės tinklaraštis
Urkionių apylinkė

**Urkionių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Valkininkų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Eišiškių rajonui. 1954 m. dalis Urkionių apylinkės prijungta prie Varėnos rajono Matuizų apylinkės. 1960 m. prijungta mažoji dalis Diežiškių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Urkionių apylinkė prijungta prie Matuizų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Ateities“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 35,37 || || „Ateities“ kolūkis  || 4 kaimai
|}

## Šaltiniai
Barčių apylinkė (Varėna)

**Barčių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Varėnos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Varėnos rajonui. 1954 m. prijungta Dainavos apylinkė, o dalis Barčių apylinkės prijungta prie Vydenių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. visa Barčių apylinkė prijungta prie Vydenių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 116 || || „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis  || 9 kaimai, 1 vienkiemis
|}

## Šaltiniai
Virginijus Kalkauskas

**Virginijus Kalkauskas** (g. 1962 m. kovo 15 d. Aukštutiniuose Kaniūkuose) – Lietuvos teisininkas.

## Biografija
 
1969–1972 m. mokėsi Romainių pradinėje mokykloje, 1972–1980 m. – Kauno 30-ojoje vidurinėje mokykloje, 1980–1981 m. – Klaipėdos jūreivių mokykloje, 1984–1989 m. studijavo Vilniaus universiteto Teisės fakultete.

1989–1991 m. – Alytaus medvilnės kombinato juriskonsultas, 1991–1992 m. – Juridinio skyriaus viršininkas, 1992–1994 m. – Lazdijų rajono apylinkės teismo teisėjas, 1994–1996 m. – Kauno rajono apylinkės teismo teisėjas, nuo 1996 m. – pirmininkas.

## Šaltiniai
Uosių apylinkė

**Uosių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Alvito valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilkaviškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Viščiakaimio apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Uosių apylinkė prijungta prie Alvito apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || S. Nėries vardo kolūkis, Alvito MTS ir Vilkaviškio tarybinio ūkio Simanėliškių ir Paežerių skyriai  || 
|-
| 1959-02-01  || 53 || || S. Nėries vardo kolūkis  || 21 kaimas, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Virbalio apylinkė

**Virbalio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kybartų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kybartų rajonui. 1954 m. prijungtos Alvito apylinkė ir Dailučių apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Virbalio apylinkė prijungta prie Alvito apylinkės, Molinių apylinkės ir Pajevonio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Stalino vardo, J. Janonio vardo ir „Paryžiaus Komunos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 60,5 || || J. Janonio vardo kolūkis, Stalino vardo kolūkis, „Paryžiaus Komunos“ kolūkis, „Šukių“ kolūkis  || 23 kaimai, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Arminų apylinkė

**Arminų apylinkė** (iki 1949 m. ***Žaliosios apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Žaliosios vardu. 1949 m. buvo Žaliosios valsčiuje, vėliau tais metais apylinkės centras perkeltas į Arminus, atitinkamai pervadinta ir apylinkė. 1950 m. priskirta naujam Naumiesčio rajonui. 1954 m. prijungtos Mierčių apylinkė, Bobių apylinkė ir Sūduvos apylinkė, 1959 m. – dalis Putinų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Arminų apylinkė prijungta prie Augalų apylinkės ir Juodupėnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Arminų“ kolūkis, Šapalų tarybinio ūkio Šapalų skyrius ir Rumokų bandymų stotis  || 
|-
| 1959-02-01  || 36 || || „Arminų“ kolūkis, Rumokų bandymų stotis, Šapalų tarybinio ūkio Šapalų skyrius  || 14 kaimų
|}

## Šaltiniai
Lankeliškių apylinkė

**Lankeliškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Alvito valsčiuje, bet iki 1950 m. panaikinta. Atkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Moliniškių apylinkės, Kuosių apylinkės ir dalies Bajorų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Bartninkų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Lankeliškių“, „Raudonkalnio“ kolūkiai ir Vilkaviškio tarybinio ūkio Kumečių skyrius  || 
|-
| 1959-02-01  || 52,2 || || „Lankeliškių“ kolūkis, „Raudonkalnio“ kolūkis  || 19 kaimų, 2 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Valentinas Klimas

**Valentinas Klimas** ( 1958 m. kovo 4 d. Kaunas – 2011 m. birželio 28 d. Klaipėda) – lietuvių teatro ir kino aktorius.

## Biografija
1976-1980 m. mokėsi Lietuvos valstybinės konservatorijos Klaipėdos fakultetuose, baigė aktoriaus specialybės studijas (kurso vadovas P.Gaidys). Nuo 1980 m. – Klaipėdos dramos teatro aktorius. Žmona – aktorė Nelė Savičenko.

V. Klimas buvo Lietuvos teatro sąjungos Klaipėdos skyriaus pirmininkas.

Palaidotas Lėbartų kapinėse

## Vaidmenys teatre
V. Klimas Klaipėdos dramos teatro scenoje debiutavo dar studijų metais. Klaipėdos dramos teatre sukūrė nemažai įsimintinų vaidmenų: Nikita (A.Arbuzovo „Neatsargūs žaidimai”, rež. P.Gaidys), Protėjas (V.Šekspyro „Du veroniečiai”, rež. P.Gaidys), Kurčiajevas (A.Ostrovskio „Išminčiai, arba Kiekvienam gudruoliui pakanka kvailumo”, rež. Romualdas Vikšraitis), Semionas (M.Gorkio „Vasa Železnova”, rež. P.Gaidys), Kristianas (E.Rostano „Sirano de Beržerakas”, rež. P.Gaidys), Keleris (V.Krėvės „Skirgaila”, rež. Aurelija Ragauskaitė), Noidas (A.Strindbergo „Tėvas”, rež. P.Gaidys), Basanijus (V. Šekspyro „Venecijos pirklys”, rež. P.Gaidys), Mortimeras (F.Šilerio „Marija Stiuart”, rež. Regina Steponavičiūtė), Don Pedras (V. Šekspyro „Daug triukšmo dėl nieko”, rež. P.Gaidys), Kirilas Glagoljevas (A.Čechovo „Nebaigta pjesė”, rež. Rolandas Atkočiūnas), Osvaldas (V. Šekspyro „Karalius Lyras”, rež. Algirdas Latėnas) ir kt.

## Filmografija
* 1978 – Pasigailėk mūsų, rež. Algirdas Araminas
* 1980 – Laikas mokėti skolas, rež. Mamertas Karklelis
* 1980 – Žaltvykslės, rež. Gytis Lukšas
* 1984 – Čia mūsų namai, telefilmas, rež. Saulius Vosylius
* 1984 – Būrys, rež. A.Simonovas
* 1985 – Sugrįžimą pamiršt, rež. Vasile Breskanu, Moldova-film kino studija
* 1986 – Žalčio karūna, telefilmas, rež. Bronius Talačka ir Viktoras Snarskis
* 1986 – Igoris. Igoris Savovičius, rež. Borisas Savčenka, A. Dovženkos kino studija (pagrindinis vaidmuo)
* 1988 – Vilius Karalius, rež. Vidmantas Bačiulis
* 1990 – Vaikai iš Amerikos viešbučio, rež. Raimundas Banionis
* 1990 – Zytarų šeima, rež. Aloizas Brenčas, Rygos kino studija
* 1991 – Dzeuso ginklai, rež. Nikolajus Zasejevas-Rudenka, A. Dovženkos kino studija
* 1998-2000 – Atžalos, serialas, rež. S.Vosylius
* 2004 – Džekas. Code of the Templars, rež. F.Baxmeyer
* 2008 – The Palace, rež. Metin Huseyin
* 2010 – Algimantas. Naisių vasara, serialas, rež. Saulius Balandis. 

## Šaltiniai
Penkinių apylinkė

**Penkinių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Keturvalakių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilkaviškio rajonui. 1954 m. prijungta Veizbūniškių apylinkė, Patilčių apylinkė, dalis Bajorų apylinkės, dalis Mockabūdžių apylinkės ir Navininkų apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. Penkinių apylinkė prijungta prie Bartninkų apylinkės ir Keturvalakių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Kalinino vardo, „Rausvės“ ir „Patilčių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 52 || || Kalinino vardo kolūkis, „Rausvės“ kolūkis, „Patilčių“ kolūkis  || 20 kaimų
|}

## Šaltiniai
Dotamų apylinkė

**Dotamų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Gražiškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kalvarijos rajonui. 1954 m. prijungtos dalis Vygrelių apylinkės ir dalis Pavištyčio apylinkės, o dalis Dotamų apylinkės prijungta prie Būdviečių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Dotamų apylinkė prijungta prie Gražiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gimtosios žemės“ ir „Pergalės“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 49,86 || || „Pergalės“ kolūkis, „Gimtosios žemės“ kolūkis, TSKP XX suvažiavimo vardo kolūkis  || 16 kaimų
|}

## Šaltiniai
Parausių apylinkė

**Parausių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Pilviškių valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilkaviškio rajonui. 1954 m. prijungta dalis Oželių apylinkės, o dalis Parausių apylinkės prijungta prie Paežerių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. visa Parausių apylinkė prijungta prie Paežerių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gegužės 1-osios“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 39,5 || || „Gegužės Pirmosios“ kolūkis  || 15 kaimų
|}

## Šaltiniai
Stanaičių apylinkė (Vilkaviškis)

**Stanaičių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Kybartų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kybartų rajonui. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Lygumų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Černiachovskio vardo kolūkis ir Gutkaimio tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 44,6 || || Černiachovskio vardo kolūkis, Gutkaimio tarybinio ūkio centras ir Gutkaimio bei Šikšnių skyriai  || 9 kaimai
|}

## Šaltiniai
Pūstapėdžių apylinkė

**Pūstapėdžių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Vilkaviškio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilkaviškio rajonui. 1954 m. prijungtos Bardauskų apylinkė, dalis Stirniškių apylinkės, dalis Rūdos apylinkės, dalis Mockabūdžių apylinkės ir dalis Bajorų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Pūstapėdžių apylinkė prijungta prie Šeimenos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Tiesos“ kolūkis ir Vilkaviškio tarybinis ūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 62 || || „Tiesos“ kolūkis, Vilkaviškio tarybinis ūkis  || 31 kaimas
|}

## Šaltiniai
Totorkiemio apylinkė

**Totorkiemio apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietvakarių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Vištyčio valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Kybartų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Šakių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Totorkiemio apylinkė prijungta prie Vištyčio apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Aušros“ ir „Meiliūnų“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 54 || || „Meiliūnų“ kolūkis, „Aušros“ kolūkis  || 14 kaimų
|}

## Šaltiniai
Baniškių apylinkė

**Baniškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Mickūnų valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Naujosios Vilnios rajonui. 1954 m. prie jos prijungtos Pupojų apylinkė, Kairėnų apylinkė ir Gailiūnų apylinkė. 1963 m. sausio 12 d. performuota į Kairėnų apylinkę.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gegužės 1-osios“ kolūkis ir Dvarčionių plytų fabriko pagalbinis ūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 53,7 || || „Gegužės Pirmosios“ kolūkis  || 14 kaimų, 3 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Platiniškių apylinkė

**Platiniškių apylinkė** (arba ***Plateniškių apylinkė***, iki 1957 m. ***Viršuliškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas rytų Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje Viršuliškių vardu. 1949 m. buvo Riešės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilniaus rajonui. 1954 m. prijungtos Šeškinės apylinkė ir Klapiniškių apylinkė. 1957 m. rugsėjo 19 d. perkeltas apylinkės centras į Platiniškes ir atitinkamai pakeistas apylinkės pavadinimas. 1963 m. sausio 12 d. apylinkė prijungta prie Buivydiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Gegužės 1-osios“ ir „Plateniškių“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 40,4 || || Černiachovskio vardo kolūkis  || 23 kaimai, 3 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Fabijoniškių apylinkė

**Fabijoniškių apylinkė** (arba ***Fabijoniškio apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Bukiškių apylinkės, Buvidiškio apylinkės ir Baltupių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Buivydiškių apylinkės, Bukiškių apylinkės ir Riešės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Rokosovskio vardo ir „Naujo kelio“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 48,5 || || Rokosovskio vardo kolūkis, „Naujo kelio“ kolūkis  || 20 kaimų
|}

## Šaltiniai
Arkašonas

**Arkašonas** () – miestas vakarų Prancūzijoje, Naujosios Akvitanijos regione; Žirondos departamente. Išsidėstęs prie Atlanto vandenyno, pietinėje Arkašono įlankos pakrantėje, 55 km į pietvakarius nuo Bordo. Austrių gavyba. Plėtojamas turizmas. Yra turistinių objektų – veikia ornitologijos parkas, zoologijos sodas, įvairūs kiti parkai. Šalia miesto plyti didžiausia Europoje, 3 km ilgio, 500 metrų pločio ir daugiau nei 100 metrų aukščio Pilos (Pylos) smėlio kopa.

## Istorija
Dabartinėje Arkašono vietoje XIX a. pradžioje buvo nedidelis žvejų kaimelis. 1857 m. Napoleonas III pasirašė dekretą, kuriuo buvo įkurtas Arkašono miestas. Apylinkėse vyraujantys pušynai, sūrus įlankos vanduo ir švelnūs orai sudarė palankias sąlygas plėtotis klimato kurortui. Mieste ir apylinkėse veikia keli muziejai.

## Nuorodos
* Oficialus miesto tinklalapis
Akuotninkų apylinkė

**Akuotninkų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Šventininkų apylinkės ir Maikūnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Buivydžių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Dzeržinskio vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 57,99 || || Dzeržinskio vardo kolūkis  || 9 kaimai, 34 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Lindiniškių apylinkė

**Lindiniškių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Riešės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Vilniaus rajonui. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Bukiškių apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Malenkovo vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 31,7 || || Dzeržinskio vardo kolūkis  || 7 kaimai, 7 vienkiemiai, 1 durpynas
|}

## Šaltiniai
Troškūnų apylinkė (Vilnius)

**Troškūnų apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Nemenčinės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Pabradės rajonui. 1954 m. prijungtos Tarakonių apylinkė ir dalis Maršišiūnų apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Troškūnų apylinkė prijungta prie Danilavos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || „Darbo didvyrio“ kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 58 || || „Darbo Didvyrio“ kolūkis, „Danilovos“ daigynas  || 28 kaimai, 10 vienkiemių
|}

## Šaltiniai
Miškinių apylinkė (Vilnius)

**Miškinių apylinkė** (1950–1954 m. ***Miškinių I apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Nemenčinės valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Nemenčinės rajonui. 1954 m. gegužės 25 d. pervadinta, taip pat prijungtos Santakos apylinkė, dalis Tripūnų apylinkės, dalis Maciūnų apylinkės ir dalis Piliakalnio apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Miškinių apylinkė prijungta prie Danilavos apylinkės ir Nemenčinės apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Partijos XIX suvažiavimo vardo, „Raudonosios Vėliavos“ kolūkiai, Anovilio tarybinio ūkio Parčiavo ir Pakryžės skyriai  || 
|-
| 1959-02-01  || 52,16 || || Partijos XIX suvažiavimo vardo kolūkis, „Raudonosios Vėliavos“ kolūkis, Veriškių tarybinio ūkio Parčevos skyrius  || 16 kaimų, 21 vienkiemis, 1 glžk. stotis
|}

## Šaltiniai
Geisiškių apylinkė

**Geisiškių apylinkė** (arba ***Geišiškių apylinkė***) – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta 1954 m. gegužės 25 d. iš Miežionių apylinkės, Pakalnių apylinkės ir Kiemelių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. prijungta prie Dūkštų apylinkės ir Maišiagalos apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Puškino vardo, „Spalio revoliucijos“ ir „Raudonosios Vėliavos“ kolūkiai  || 
|-
| 1959-02-01  || 53,3 || || Stalino vardo kolūkis, „Spalio revoliucijos“ kolūkis  || 25 kaimai, 4 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Šiaulių apylinkė (Vilnius)

**Šiaulių apylinkė** – Lietuvos TSR administracinis-teritorinis vienetas pietryčių Lietuvoje.

## Istorija

Apylinkė įkurta užėjus sovietams XX a. 5-ajame dešimtmetyje. 1949 m. buvo Maišiagalos valsčiuje, 1950 m. priskirta naujam Širvintų rajonui. 1954 m. prijungta dalis Gervėčių apylinkės ir dalis Žindulių apylinkės, o dalis Šiaulių apylinkės prijungta prie Jauniūnų apylinkės. 1955 m. prijungta dalis Barskūnų apylinkės, 1962 m. – dalis Alionių apylinkės. 1963 m. sausio 12 d. Šiaulių apylinkė prijungta prie Jauniūnų apylinkės.

|-
| 1954-05-25  || || || Kalinino vardo kolūkis  || 
|-
| 1959-02-01  || 34,85 || || TSKP XX suvažiavimo vardo kolūkis, Kalinino vardo kolūkis, Vorošilovo vardo kolūkis  || 30 kaimų, 8 vienkiemiai
|}

## Šaltiniai
Nina Butnorienė

**Nina Butnorienė** (g. 1954 m. vasario 10 d.) – Lietuvos teisininkė, teisėja, Druskininkų miesto apylinkės teismo pirmininkė.

## Biografija

1972–1977 m. studijavo Vilniaus universiteto Teisės fakultete, įgijo teisininkės kvalifikaciją.

1977–1992 m. – Telšių rajono prokuratūros prokurorė, nuo 1992 m. – Druskininkų miesto apylinkės teismo teisėja, nuo 1995 m. – šio teismo pirmininkė.

## Šaltiniai
Edvardas Raugalas

**Edvardas Raugalas** (1942 m. kovo 24 d. Užubaliuose, Žemaitkiemio valsčiuje – 2023 m. spalio 2 d.) – Lietuvos inžinierius, politinis veikėjas, buvęs žemės ūkio viceministras.

## Biografija
1949–1956 m. mokėsi Laičių 7-metėje mokykloje (dab. Ukmergės Senamiesčio mokyklos pagrindinio ugdymo skyrius). 1956–1959 m. mokėsi Ukmergės 1-ojoje vidurinėje mokykloje. 1959–1965 m. studijavo Kauno politechnikos institute.
1969–1973 m. Brno aukštosios technikos mokyklos (Čekija) aspirantas.
1973 m. apgynė technikos mokslų kandidato disertaciją, mokslų kandidatas (daktaras).

1965–1968 m. Kauno politechnikumo dėstytojas, 1968–1969 m. Kauno medicinos instituto 2-osios mokslinio tyrimo laboratorijos inžinierius. 1974–1993 m. Kardiologijos mokslinio tyrimo institute vyr. mokslinis bendradarbis.
1993–1996 m. „Valstiečių laikraštis“ Kauno zonos korespondentas.
1996–1997 m. Žemės tarnybos direktorius. 1998–2009 m. VĮ „Registrų centras“ Kauno filialo direktoriaus pavaduotojas.
Nuo 2009 m. gegužės mėn. iki 2012 m. Lietuvos Respublikos žemės ūkio viceministras.

Vedęs. Žmona Rasa. Dukros Indrė ir Jonė.

## Šaltiniai
Albufeira

**Albufeira** () – miestas Portugalijos pietuose, prie Atlanto vandenyno, Algarvės regione, 45 km į vakarus nuo Faro. Vienas svarbiausių Portugalijos turizmo centras. Senamiestyje išlikę romėnų akveduko likučiai, Šv. Onos bažnyčia, Šv. Sebastijono koplyčia, vadinamasis Laikrodžio bokštas, Archeologijos muziejus. Veikia jachtų marina, golfo laukai, futbolo stadionas.

## Istorija
Senovės Romos laikais Albufeiros vietoje buvo *Baltum* gyvenvietė. Nuo VIII a. miestą valdė maurai. Albufeira buvo svarbus prekybos uostas. 1249 m. miestą, kaip ir likusią regiono dalį, iš maurų atkariavo Portugalija. Nuo 1504 m. Albufeira turi miesto teises. Nuo 1960 m. pradėtas plėtoti turizmas.

## Savivaldybė
Albufeiros savivaldybė užima 140,6 km² plotą, 2011 m. gyveno 40 828 gyventojai. Be Albufeiros miesto kitos svarbesnės jos gyvenvietės: Fereirašas, Oljoš da Agva, Gija, Sesmarijašas, Vale Rebeljas, Vale de Karas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus miesto tinklalapis
* Map of the city 
* Map of the city centre 
* Map of the municipality
Kuklierius

**Kuklierius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kuklierienė (ištekėjusi moteris) ir Kuklieriūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Mindaugas Kuklierius (g. 1972 m.), ekonomistas, LR ŽŪM viceministras
*Žilvinas Kuklierius, futbolininkas, Utenos Juventus žaidėjas
Indrė Pociūtė-Levickienė

**Indrė Pociūtė-Levickienė** (g. 1979 m. lapkričio 16 d. Šiauliuose) – teisininkė, konservatorių lygos bei Lietuvos politinė veikėja, buvusi LR krašto apsaugos viceministrė.

## Biografija
1998 m. baigė Šiaulių Juliaus Janonio gimnaziją, 2003 m. – Mykolo Romerio universiteto (MRU) Teisės fakultete – teisę, teisės bakalauras, 2005 m. MRU TF – podiplomines studijas, teisės magistras.

1998–1999 m. Šiaulių apygardos teismo posėdžių sekretorė
2006–2008 m. Seimo Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos atstovė spaudai, frakcijos referentė
2008–2010 m. LR Krašto apsaugos ministro patarėja.

Nuo 2004 m. Jaunųjų konservatorių lygos narė, nuo 2005 m. Atlanto sutarties Lietuvos Bendrijos narė, nuo 2009 m. Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų narė, nuo 2009 m. Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų Tarybos narė, nuo 2009 m. Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų Krašto saugumo komiteto narė, nuo 2009 m. Jaunimo reikalų tarybos narė prie Jaunimo reikalų departamento prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos.

Ištekėjusi..

## Šaltiniai
Rimas Stanislovas Jonaitis

**Rimas Stanislovas Jonaitis** (g. 1943 m. spalio 27 d.) – inžinierius, Lietuvos politinis veikėjas, LR krašto apsaugos viceministras.

## Biografija
1971 m. KPI (KTU) Radioelektronikos fakultete įgijo inžinieriaus specialybę. 1995 m. baigė anglų kalbos kursus (JK), 1997 m. – Gynybos išteklių valdymo kursus (Kanada), 1999 m. GIVK – Norvegijoje.

1971-1974 m. Radiomatavimų įrangos gamybos įmonės inžinierius, 1974-1980 m. Skaičiavimo mašinų konstravimo biuro vykdantysis inžinierius, 1980-1992 m. Melioracijos ministerijos Duomenų apdorojimo centro skyriaus vadovas, 1992–1996 m. LR krašto apsaugos ministerijos Ryšių ir informacinių sistemų tarnybos skyriaus vadovas
1996-1997 m. LR KAM Resursų analizės skyriaus poskyrio vadovas, 1997–1998 LR KAM Resursų ir programų departamento skyriaus vadovas, 2001-2002 m. LR KAM Resursų ir programų departamento direktorius (l. e. pareigas), 2002 m. LR KAM Resursų ir programų departamento direktorius, nuo 2009 m. LR krašto apsaugos viceministras.

Vedęs. Sūnus Marius. Dukra Agnė. Anūkė Rusnė..

## Apdovanojimai

* Rusijos kariuomenės išvedimo iš Lietuvos atminimo medalis (1993);
* Medalis „Už nuopelnus", KAM (2000);
* Ordinas „Už nuopelnus Lietuvai" (2005).

## Šaltiniai
Nora Ribokienė

**Nora Ribokienė** (g. 1956 m. rugpjūčio 26 d. Varėnoje) – gydytoja, politinė veikėja, LR Sveikatos apsaugos viceministrė.

## Biografija
1963-1974 m. baigė Druskininkų 1-ąją vidurinę mokyklą, 1974–1980 m. studijavo Vilniaus valstybinio universiteto (VU) Medicinos fakultete (įgijo gydytojos specialybę), 1984–1986 m. – VVU aspirantūroje, klinikinėje ordinatūroje.

Nuo 1981 m. iki 1984 m. skyriaus vedėja Druskininkų fizioterapinėse gydyklose. Nuo 1984 m. iki 1986 m. klinikinė ordinatorė Vilniaus valstybiniame universitete. Nuo 1986 m. iki 2004 m. Mykolo Marcinkevičiaus ligoninės gydytoja terapeutė, sonoskopuotoja, seksopatologė. Nuo 2000 m. iki 2004 m. Mykolo Marcinkevičiaus ligoninės vidaus audito vadovė, vadovybės atstovė kokybei, Nuo 2004 m. VšĮ Vilniaus universiteto ligoninės Santariškių klinikose vyriausioji auditorė-Medicininio audito skyriaus vedėja bei vidaus ligų gydytoja, nuo 2008 m. gruodžio 11 d. LR Sveikatos apsaugos viceministrė. Nuo 2014 m. lapkričio mėn. Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybos direktorė.

1991 m. suteikta aukščiausioji gydytojos terapeutės kategorija.

Ištekėjusi. Vyras Eugenijus, verslininkas. Dukra Laura, psichologė.

## Šaltiniai
Gintaras Valiukonis

**Gintaras Valiukonis** (g. 1955 m.) – verslo patarėjas, buvęs politinis veikėjas, LR sveikatos apsaugos viceministras.

## Biografija
1974-1979 m. baigė Vilniaus universiteto Fizikos fakultetą, fizikas. 1992-1996 m. – teisę.

Jis yra dirbęs Lietuvos mokslų akademijoje, Puslaidininkių fizikos institute, bendrovės „Verslo raktas" direktoriumi, investicinės akcinės bendrovės „Mūsų monopolis" valdybos pirmininku.
Patarėjas konsultantas, konsultavo (reorganizuojant) AB „Mažeikių nafta", AB „Būtingės nafta", AB „Lietuvos energija", "Snaigė", Rytų skirstomieji tinklai, Ignalinos atominė elektrinė ir kt. Nuo 2010 m. balandžio 1 d. iki LR sveikatos apsaugos viceministras atsakingas už ryšius su Seimu, Vyriausybe ir kitomis institucijomis, jis prižiūrėjo gydymo įstaigų reorganizavimą (viceministro postas buvo laisvas nuo sausio pabaigos, kai iš pareigų dėl kyšininkavimo buvo atleistas Artūras Skikas). 2010 lapkričio mėn. pasitraukė iš posto neaiškiomis aplinkybėmis. Pareigose pakeitė Audrius Klišonis.

Našlys, turi du sūnus.

## Šaltiniai