open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vytaras Radzevičius

**Vytaras Radzevičius** (g. 1968 m. balandžio 10 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, sporto naujienų redaktorius, transliacijų režisierius, komentatorius, laikraščių ir žurnalų redaktorius, TV prodiuseris, keliautojas.

## Biografija

1975–1978 m. mokėsi Vilniaus 30-ojoje vidurinėje mokykloje, 1978–1986 m. – Vilniaus 7-ojoje vidurinėje mokykloje. 1986–1988 m. tarnavo tarybinėje kariuomenėje. 1988–2000 m. studijavo Vilniaus universiteto Komunikacijų fakultete žurnalistikos specialybę.

1988 m. Sąjūdžio informacijos agentūros reporteris. 1990 m. laikraščio „Galvė“ redaktorius, UAB „AKC“ TV prodiuseris. 1991–1993 m. „Rytų Lietuvos TV“ Reklamos skyriaus režisierius. 1993–1998 m. Baltijos TV sporto prodiuseris. 1998–2000 m. UAB „Ekonometras“ TV prodiuseris. 2000–2001 m. Lietuvos futbolo federacijos atstovas spaudai. 2000–2002 m. UAB „Sport Television and Entertainment“ direktorius. 1999–2007 m. TV3 žinių tarnybos sporto naujienų redaktorius ir transliacijų režisierius, komentatorius, iki 2008 m. – žurnalo „Istorijos“ vyriausiasis redaktorius. 2008–2011 m. buvo Lietuvos radijo ir televizijos atstovas ryšiams su visuomene. Nuo 2015 m. M-1 plius laidų vedėjas.

Kartu su kolega Martynu Starkumi dalyvavo eilėje kelionių (TV ekspedicijų) po įvairias šalis.

## Ekspedicijos

* „Afrika. Lt“ (Vilnius-Rabatas-Nuakšotas-Bamakas, 2006–2007 m.)
* „Šilko kelias“ (Vilnius-Stambulas-Teheranas-Ašchabadas-Taškentas, 2008 m.)
* „Tuk tuk Indija“ (Mumbajus-Kalkuta-Delis-Mumbajus, 2008 m.)
* „Mylių Amerika“ (Čikaga-Naujasis Orleanas-Las Vegasas-San Fransiskas-Čikaga, 2009 m.)
* „Pagaminta Kinijoje“ (Honkongas-Pekinas-Sianas-Šanchajus-Pekinas, 2010 m.)
* „Kartą Pietų Amerikoje“ (Buenos Airės-Ušuaja-Pukonas-Buenos Airės, 2011 m.)
* „Kitą kartą Pietų Amerikoje“ (Buenos Airės-La Pasas-Lima-Kitas-Bogota, 2012 m.)
* „Su Būda per džiungles“ (Hanojus-Hošiminas-Pnompenis-Luangprabangas-Hanojus, 2013 m.)
* „Visos Australijos dulkės“ (Brisbanas-Sidnėjus-Melburnas-Elis Springsas-Esperansa-Pertas, 2014 m.)
* „Banzai" (Tokijas–Osaka–Nagasakis–Kiotas–Kudžis–Tokijas, 2015 m.)
* „Karibų ratai“ (Meksikas-Belizas-Gvatemala-Hondūras-Salvadoras-Nikaragva-Kosta Rika-Panama, 2016 m.)
* „Pakeliui į Balį“ (Indonezija, 2017 m.)
* „Aplink Lietuvą“ (Lietuva, 2018 m.)
* „Į Šiaurę“ (Kanada-Aliaska, 2018 m.)
* „Už Kaukazo“ (Sakartvelas-Armėnija-Azerbaidžanas, 2019 m.)

## Nuorodos
Lekiantieji laiškai

**Lekiantieji laiškai** (*Lekiantieji Laiszkai Rytprusiszkoses Konsenvatywu Draugystes*), laikraščio „Tiesos prietelius“ politinis priedas, ėjęs 1881–1882 m. Priekulėje.

## Istorija
Spausdintas gotišku šriftu. Leido Rytų Prūsijos konservatorių partija, redagavo Jurgis Traušys. Pasirodė 14 numerių.

## Šaltiniai
Lelija (savaitraštis)

**Lelija** – Vilniaus siuvimo gamybinio susivienijimo „Lelija“ laikraštis, leistas 1973–1990 m. lietuvių ir rusų kalba.

## Istorija
Iki 1989 m. vadinosi „Už komunistinį darbą“ ir ėjo kas savaitę. Tiražas 1973 m. – 400 egz. lietuvių ir 400 egz. rusų k., 1989 m. – 600 egz. lietuvių ir 500 egz. rusų k.

## Redaktoriai
* Aušra Šuopytė – 1973–1985 m.
* Birutė Kliukaitė-Butkevičienė – 1986–1990 m. 

## Šaltiniai
Šahba

**Šahba** () – miestas pietų Sirijoje, Suveidos muchafazoje, Drūzų kalnuose, 87 km į pietus nuo Damasko.

## Istorija

Antikiniais laikais tai buvo nedidelis kaimas oazėje. Apie 204 m. ten gimė būsimasis Romos imperatorius Pilypas Arabas. Tapęs imperijos valdovu, oazėje įkūrė koloniją, pavadintą **Filipopoliu** (). Čia pastatyta šešiakampė šventykla, triumfo arka, amfiteatras, pirtys ir kt. Imperatoriui Pilypui mirus, statybos nutrauktos, žlugo jo planai Filpopolį paversti didmiesčiu.

Iki šių dienų išliko daugelio romėnų pastatų liekanos, tiltai, muziejuje saugomos mozaikos.
Lauko darbininkas

**Lauko darbininkas** – Lietuvos žemės ūkio darbininkų profsąjungos mėnesinis laikraštis, leistas 1924–1925 m. Kaune.

## Istorija
Leido profsąjungos Centro valdyba. Spausdino Raidės spaustuvė. Išėjo 15 numerių.

Informavo apie jos veiklą, svarstė žemės ūkyje dirbančių žmonių reikalus, žemės reformos klausimus, socialinės politikos problemas. Bendradarbiavo A. Dagys, J. Papartis, V. Sakalauskas ir kt.

Atsakingasis redaktorius Juozas Paplauskas.

## Šaltiniai
Lazdijietis

**Lazdijietis** – Lazdijų miesto tarybos laikraštis, ėjęs 1990–1992 m. Lazdijuose.

## Istorija
Iš pradžių ėjo kas dvi savaites, nuo 1991 m. – kas mėnesį. Išleisti 26 numeriai. Tiražas 1000 egz.

Redagavo Antanas Pupienis, Angelė Vekterienė. 

## Šaltiniai
Kanavatas

**Kanavatas** (), senovėje **Kanata** () – nedidelė gyvenvietė pietų Sirijoje, Suveidos muchafazoje, 7 km į šiaurės rytus nuo Suveidos, miškų apsuptyje. Greta yra romėnų miesto liekanos.

## Istorija

Miestas pirmą kartą minimas valdant Erodui Didžiajam, kuomet prie jo nabatėjai nugalėjo žydus. Nuo Pompėjaus iki Trajano laikų, miestas įėjo į tarpinę valdymo sritį, ir buvo vienas iš 12 dekapolių. Vėliau tapo romėnų Arabijos provincijos dalimi. Kanata buvo svarbus krikščionybės centras, kol 637 m. buvo užkariautas arabų. Miesto reikšmė palaipsniui sumenko ir nuo IX a. beliko mažas kaimas.

Išliko romėnų tilto, amfiteatro, akveduko, nimfeumo, Raboso šventyklos liekanos.
1976 m. vasaros olimpinės žaidynės

**1976 m. vasaros olimpinės žaidynės**, oficialiai **XXI olimpinės žaidynės** – tarptautinės sporto varžybos, vykusios 1976 m. liepos 17 – rugpjūčio 1 dienomis Kanadoje, Monrealio mieste. Pagrindinis žaidynių stadionas – Monrealio olimpinis stadionas. Tai buvo vienintelis kartas, kai vasaros olimpinės žaidynės buvo surengtos Kanadoje.

## Miestų pasirinkimas
Monrealio kandidatūra laimėjo teisę rengti vasaros olimpiadą nugalėjusi Maskvą ir Los Andželą.

## Sporto šakos

## Medalių lentelė

## Dalyvavusios šalys

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Žaidynių boikotavimas
28 šalys boikotavo 1976 m. vasaros olimpines žaidynes.. Boikoto priežastis buvo TOK atsisakymas neleisti Naujai Zelandijai dalyvauti olimpiadoje. Ažiotažas kilo dėl šalies regbio komandos gastrolių tais pačiais metais Pietų Afrikos Respublikoje. PAR buvo uždrausta dalyvauti olimpinėse žaidynėse nuo 1964 m. dėl vykdomos apartheido politikos. Žaidynes boikotavo šios Afrikos ir Artimųjų Rytų šalys:

Zairas žaidynėse nedalyvavo dėl finansinių sunkumų.

Abejos Kinijos Respublika ir Kinijos Liaudies Respublika boikotavo žaidynes dėl vienos kitos teisėtumo dalyvauti olimpiadoje. 1976 m. lapkritį TOK pripažino Kinijos Liaudies Respubliką kaip vienintelę teisėta atstovę. 1979 m. tarptautinis olimpinis komitetas atkūrė Kinijos Respublikos olimpinį komitetą, kurį pervadino Kinų Taipėjumi. Pastaroji dėl to boikotavo 1980 m. vasaros olimpines žaidynes.

## Literatūra
* Mindaugas Barysas. Penki žiedai virš Monrealio. – Vilnius: Mintis, 1978. – 154 p.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Nintendo GameCube

**Nintendo GameCube** (; Vakaruose oficialiai trumpinama **GCN**, o Japonijoje **NGC**) − įmonės „Nintendo“ ketvirtoji kompiuterinių žaidimų konsolė.

Tai buvo pirmoji „Nintendo“ žaidimų konsolė, naudojusi optinius diskus kaip pagrindinę duomenų laikmeną. Priešingai nei PlayStation 2 ar Xbox, GameCube naudoja miniDVD diskus vietoje pilno dydžio DVD diskų. Dėl to GameCube neturi nei DVD-Video peržiūros nei CD grojimo funkcijų.

Taip pat GameCube pristatė įvairius prisijungimo būdus prie kitų „Nintendo“ konsolių ir buvo antroji „Nintendo“ konsolė, po Nintendo 64DD, palaikiusi žaidimą internetu per Nintendo GameCube Broadband adapterį. Ji taip pat turėjo galimybę prisijungti prie Game Boy Advance, kad gautų prieigą prie išskirtinių žaidimo savybių ar naudotis portatyvia sistema, kaip kad Game Boy Player įrenginys.

Šiai konsolei išleistų žaidimų skaičius viršija 600, 2009 m. gruodžio 31 d. duomenimis GameCube žaidimų buvo parduota 208,57 mln. vnt.

## Techniniai duomenys

## GameCube žaidimai
Populiariausių žaidimų „Nintendo GameCube“ konsolei sąrašas (Pastaba. Duomenys ne pilnai patikrinami):
* „Super Smash Bros. Melee“ (išplatintas 7,07 mln. kopijų tiražu, priklauso „Super Smash Bros.“ žaidimų franšizei)
* „Mario Kart: Double Dash!!“ (6,95 mln., „Mario Kart“)
* „Super Mario Sunshine“ (6,31 mln., „Mario“)
* „The Legend of Zelda: The Wind Waker“ (4,60 mln., „The Legend of Zelda“)
* „Luigi's Mansion “ (3,60 mln., „Mario“)
* „Animal Crossing“ (3,15 mln., „Animal Crossing“).
* „Metroid Prime“ (2,82 mln., „Metroid“)
* „Sonic Adventure 2 Battle“ (2,56 mln., „Sonic the Hedgehog“)
* „Pokémon Colosseum“ (2,54 mln., „Pokémon“)
* „Mario Party 4“ (2,47 mln., „Mario Party“)

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Nintendo GameCube oficiali svetainė 
* Nintendo GameCube  Atviro katalogo projekto svetainėje
Pax Mongolica

**„Mongolų taika“** (*Pax Mongolica*), rečiau vadinama **„Totorių taika“** (*Pax Tatarica*) – terminas, kuriuo vakarų mokslininkai apibūdina socialinio, kultūrinio ir ekonominio gyvenimo stabilumą didžiulėje XIII–XIV a. Mongolų imperijos užkariautoje Eurazijos teritorijoje. Šis terminas apima vieningos administracinės sistemos sukurtas palankesnes susisiekimo ir prekybos sąlygas, taip pat santykinės taikos laikotarpį po mongolų užkariavimų. Šis terminas atsirado kartu su terminu „Romos taika“ (*Pax Romana*).

Čingischano ir jo įpėdinių užkariavimai veiksmingai sujungė Rytų ir Vakarų pasaulius ir sukūrė vieningai valdomą teritoriją, kuri driekėsi nuo Pietryčių Azijos iki Rytų Europos. Mongolų imperija kontroliavo visą Šilko kelią, jungusį Azijos ir Europos prekybos centrus, ir užtikrino jo saugumą. „Mongolų taikos“ pabaiga laikomas Mongolų imperijos susiskaldymas ir buboninio maro protrūkis Azijoje, prekybos keliais išplitęs beveik po visą pasaulį.

## Šaltiniai
Tyzenhauzų rūmai

**Tyzenhauzų (Fitinhofų) rūmai** – pastatas Vilniaus senamiestyje, šalia Vokiečių/Trakų gatvės kampo.

## Istorija
Dar XVI a. pradžioje čia stovėjęs pastatas priklausė Albertui Goštautui.  Išmirus Goštautams Žygimantas Augustas valdą padovanojo Barborai Radvilaitei - Goštautienei, po kurios mirties ji vėl atiteko valstybei .

1690 m. rūmai priklausė LDK kardininkui Jurgiui Tyzenhauzui. 1787 m. iš paveldėtojų rūmai atiteko Teodorai Fitinhofienei–Zabielienei, kuri 1790 m. juos rekonstravo.

1940 m. pastatas nacionalizuotas. 1956 m. rekonstruotas, pritaikytas butams.
Bžostovskių rūmai

**Bžostovskių rūmai** – pastatas Vilniaus senamiestyje, Universiteto/Domininkonų g. (Domininkonų g. 18/2). Šiuo metu čia veikia vaistinė, įrengti individualūs butai.

## Istorija
Namą 1667 m. įsigijo Lietuvos referentas Kiprijonas Povilas Bžostovskis. Dabartinį vaizdą rūmai įgavo po 1748 m. gaisro, kai nukentėję rūmai buvo išplėsti, fasadas išpuoštas klasicistiniais elementais.

1772 m. rūmus įsigijo Jokūbas Ignotas Nagurskis.

1957 m. ir 1982 m. rūmai buvo rekonstruoti, sutvirtintos konstrukcijos, pritaikyti butams. Šiuo metu čia veikia vaistinė, įrengti butai.


BrzostowskiPalace3.JPG|Nagurskių herbas
BrzostowskiPalace4.JPG|мини|Pagrindinio fasado reljefas


## Šaltiniai
* 16. Bžostovskių rūmai (Posesija 430, Domininkonų g. 18/2)
Mažučių dvaras

**Mažučių dvaras** – dvaras, esantis šiaurės vakarinėje Kretingos rajono savivaldybės dalyje, 2,7 km į šiaurės vakarus nuo Darbėnų, prie kelio Darbėnai–Kalgraužiai, Darbos dešiniajame krante. 

## Istorija
XVIII a. Mažučių kaimo žemėje įkurtas Palangos (Darbėnų) dvaro Mažučių palivarkas. XVIII a. pabaigoje jį jau valdė vokiečių kilmės baronai fon Rucenai (von Rutzen), atsikėlę iš Kuršo hercogystės.

Manoma, kad palivarko sodybos vietoje buvusi įtvirtinta senovės gyvenvietė – piliakalnis, kurios gyventojai laidoti kitapus Darbos upelio esančiame Kalnalaukio kapinyne. 
  
Dvarui priklausė Sausdravų ir Sereikių kaimai, kuriuose 1846 m. buvo 20 dūmų. Panaikinus baudžiavą, 1870 m. išperkamuosius žemės mokesčius baronui fon Rucenui mokėjo 56 abiejų kaimų valstiečiai, valdę 130 rėžių žemės.    

XIX a. Mažučių miško pakraštyje buvo įrengtos dvaro kapinės, kuriose laidoti dvaro savininkų ir evangelikų liuteronų tikėjimo tarnautojų šeimų nariai.

XIX a. II pusės – XX a. pradžios kartografinėje medžiagoje baronų Rucenų valda vadinama palivarku, kuriame 1923 m. gyveno 76 žmonės. Lietuvos žemės reformos metu didžioji dalis baronų žemės buvo išdalinta kumečiams ir Lietuvos kariuomenės kariams savanoriams, o palivarko ir Sereikių kaimo žemėje išaugusi naujoji gyvenvietė 1927 m. buvo pavadinta Mažučių kaimu.

Po žemės reformos dvarui priklausė 81,39 ha žemės ir miško. Po Lietuvos aneksijos, 1941 m. baronas Albertas Rucenas (Rūtėnas) su artimaisiais repatrijavo į Vokietiją, o dvarą 1941-1942 m. valdė Petras Viršilas ir kt. Prasidėjus karui, 1941 m. A. Rucenas grįžo į Mažučius, tarnavo vermachto karininku, o 1944 m. pasitraukė į Vokietiją.    

Po karo dvaras buvo nacionalizuotas, priskirtas Kretingos valstybiniam ūkiui, o įkūrus Darbėnų kolūkį, tapo jo padaliniu.
   
## Dabartis
Dvaro sodyba apima 5,5 ha dydžio plotą. Baronų Rucenų laikus mena buvusių mūrinių rūmų liekanos, vaismedžių sodo ir dendrologiškai vertingo parko fragmentai. Kiti dvaro pastatai nugriauti.

Dvaro parko fragmentai su klevų alėjos ir perimetrinio liepų apsodinimo liekanomis 2007 m. kovo 7 d. įrašyti į Lietuvos Respublikos nekilnojamųjų kultūros vertybių registrą. Saugomos teritorijos plotas – 3,97 ha.

0,14 km į šiaurę nuo dvarvietės, Mažučių miške yra dvaro kapinės.

## Šaltiniai
Leonas Valkūnas (1949)

**Leonas Valkūnas** (g. 1949 m. sausio 16 d. Vilniuje) – Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija

1956–1967 m. mokėsi Vilniaus Antano Vienuolio vidurinėje mokykloje. 1967–1972 m. studijavo Vilniaus universiteto Fizikos fakultete, 1969–1972 m. – Kijevo valstybiniame universitete, 1972–1976 m. – Vilniaus universiteto aspirantūroje. 1976 m. VU apgynė fizikos ir matematikos mokslų kandidato (dabar – daktaro) disertaciją „Eksitoninių spektrų priemaišiniuose ir stipriai sužadintuose kristaluose tyrimai“. 1987 m. Baltarusijos TSR Mokslų akademijos Fizikos institute apgynė fizikos ir matematikos mokslų daktaro (dabar – habilituoto fizinių mokslų daktaro) disertaciją „Priemaišinių organinių struktūrų optinių savybių eksitoninėje spektro srityje teorija“.

1977–1979 m. buvo Fizikos instituto jaunesnysis, 1979–1988 m. – vyresnysis, o nuo 1989 m. – vyriausiasis mokslo darbuotojas. 1992–2002 m. buvo Fizikos instituto direktorius, dabar – Molekulinių darinių fizikos laboratorijos vedėjas. VU FF Teorinės fizikos katedros vedėjas.

Nuo 1993 m. – docentas, nuo 1996 m. – profesorius. Nuo 2001 m. yra Lietuvos mokslų akademijos narys ekspertas.

## Mokslinė veikla

Pagrindinės mokslinės veiklos sritys: sužadinimo ir krūvio pernašos reiškiniai fotosintezėje, molekulinių struktūrų, biologinių molekulių spektroskopija.

## Bibliografija

* Eugenijus Gaižauskas, Leonas Valkūnas. *Lazerinės spektroskopijos pagrindai*. Vilnius: Fizikos institutas, 1995. – 112 p.:iliustr. ISBN 9986-526-04-3
* Herbert van Amerongen, Leonas Valkunas, Rienk van Grondelle. *Photosynthetic excitions*. Singapore: World Scientific, 2000. – 590 p.:iliustr. ISBN 9810-232-80-2
* Julijonas Jonas Kaladė, Leonas Valkūnas. *Matematinis modeliavimas ir sinergetikos pagrindai*. Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2009. – 21 p.:iliustr. ISBN 978-9955-33-388-3

## Įvertinimas

* 2001 m. Lietuvos mokslo premija už darbų ciklą „Eksitonai fotosintezėje (1990–2000 m.)“;
* 2017 m. Lietuvos mokslo premija už darbų ciklą „Fotoindukuotų vyksmų savireguliacija ir valdymas molekuliniuose nanodariniuose“

## Šaltiniai
Leniniečių balsas

**Leniniečių balsas** – Skaudvilės rajono laikraštis, leistas nuo 1951 m. vasario 13 d. iki 1962 m. balandžio 21 d. Skaudvilėje.

## Istorija
LKP Skaudvilės rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, ėjęs du kartus per savaitę, 1951–1952 m. – vienąkart-dukart per savaitę. Spausdino laikraščio spaustuvė, kuri 1960 m. prijungta prie Tauragės spaustuvės. Tiražas 1951 m. – 1000 egz., 1962 m. – 4234 egz. 

Laikraštis uždarytas Skaudvilės rajono teritoriją priskyrus Tauragės rajonui. Teritorijoje platintas Tauragės rajono laikraštis „Tarybinis žodis“, nuo 1962 m. – „Leniniečių balsas“.

## Redaktoriai
* J. Jankauskas – 1951–1952 m.
* O. Bridikienė – 1952–1954 m.
* Vladas Žemaitis – 1954–1959 m.
* S.Bautrėnas – 1959–1961 m.
* A. Vaitulevičius – 1961–1962 m.

## Šaltiniai
Leninietis (Kybartai)

**Leninietis** – Kybartų rajono laikraštis, ėjęs nuo 1950 m. gruodžio 16 d. iki 1959 m. gruodžio 9 d. Kybartuose.

## Istorija
LKP Kybartų rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, leistas du kartus per savaitę. Spausdino Kybartų spaustuvė. Tiražas 1951 m. – 1000 egz., 1959 m. – 2000 egz. 

Laikraštis uždarytas Kybartų rajono teritoriją priskyrus Vilkaviškio rajonui. Teritorijoje platintas Vilkaviškio rajono laikraštis „Pergalė“.

## Redaktoriai
* V. Šidlauskas – 1950–1954 m.
* P. Mažuika – 1954–1955 m.
* V. Pačėsa – 1955–1958 m.
* Stasys Rudzevičius – 1958–1959 m.

## Šaltiniai
Leninietis (Vievis)

**Leninietis** – Vievio rajono laikraštis, leistas nuo 1951 m. vasario 5 d. iki 1962 m. balandžio 25 d. Vievyje.

## Istorija
LKP Vievio rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, ėjęs du kartus per savaitę. Iki 1956 m. liepos 28 d. ėjo taip pat lenkų kalba „Leninoviec“. Spausdino Vievio spaustuvė. Tiražas 1951 m. – 650 egz., 1962 m. – 2330 egz. 

Laikraštis uždarytas Vievio rajono teritoriją priskyrus Kaišiadorių ir Trakų rajonui. Teritorijoje platintas Kaišiadorių rajono laikraštis „Į komunizmą“ ir Trakų rajono laikraštis „Spartuolis“.

## Redaktoriai
* B. Rozentalis – 1951–1952 m.
* S. Iskinas – 1952–1962 m.

## Šaltiniai
Lenino priesakai (Nemenčinė)

**Lenino priesakai** – Nemenčinės rajono laikraštis, leistas 1959 m. sausio 1 d. – 1962 m. gruodžio 25 d. Nemenčinėje.

## Istorija
Nuo 1959 m. sausio 1 d. iki 1962 m. balandžio 21 d. LKP Nemenčinės rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, nuo 1962 m. balandžio 26 d. – LKP CK, LTSR Ministrų Tarybos laikraštis prie Nemenčinės tarprajoninės teritorinės kolūkių ir tarybinių ūkių gamybinės valdybos. 1962 m. birželio 14 d. – liepos 10 d. – LKP Nemenčinės rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys. Ėjo tris kartus per savaitę. Tiražas 1959 m. – 628 egz., 1962 m. – 3738 egz. Ėjo taip pat rusų kalba *„Zavety Lenina“* ir lenkų kalba *„Przykazania Lenina“*. 

Laikraštis uždarytas Nemenčinės rajono teritoriją priskyrus Vilniaus, Švenčionių ir Molėtų rajonams. Teritorijoje platintas Vilniaus rajono laikraštis „Lenino keliu“.

## Redaktoriai
* M. Savčenko – 1958–1961 m.
* I. Vyšniovas – 1961–1962 m.
* F. Ivenkovas – 1962 m.

## Šaltiniai
Lenino priesakai (Šalčininkai)

**Lenino priesakai** – Eišiškių rajono ir Šalčininkų rajono laikraštis, ėjęs nuo 1963 m. kovo 2 d. iki 1991 m. gegužės 25 d. tris kartus per savaitę.

## Istorija
Iki 1965 m. buvo LKP CK ir LTSR Ministrų Tarybos laikraštis prie Eišiškių gamybinės valdybos, nuo 1965 m. – LKP Eišiškių rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys. 1962 m. gruodžio mėn. sujungus Eišiškių ir Šalčininkų rajonus, leistas tų rajonų gyventojams, o 1972 m. Eišiškių rajoną pavadinus Šalčininkų rajonu, tapo LKP Šalčininkų rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidiniu. Nuo 1991 m. sausio 1 d. – Šalčininkų rajono Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, nuo 1991 m. Nr. 69 – Šalčininkų rajono Tarybos laikraštis.

Iki 1991 m. rugpjūčio mėn. ėjo pavadinimu „Lenino priesakai“, 1991 m. Nr. 66–73 vadinosi „Laba diena“. Tiražas 1987 m. – 600 egz., 1991 m. – 205 egz. Ėjo rusų kalba *„Zavety Lenina“* (tir. 1991 m. – 7700 egz.) ir lenkų kalba *„Przykazania Lenina“* (1991 m. – 1700 egz.).

1991 m. rugsėjo 25 d. laikraštis „Laba diena“ buvo prijungtas prie Šalčininkų krašto laikraščio „Šalčia“. 

## Redaktoriai
* Fiodoras Ivenkovas – 1963 m.
* Nikolajus Riskovas – 1963–1972 m.
* Algirdas Jokūbaitis – 1973–1974 m.
* Stasys Kantarauskas – 1974–1975 m.
* Edmundas Gotoveckis – 1976–1991 m.
* P. Ringevičius – 1991 m.

## Šaltiniai
Lenino vėliava

**Lenino vėliava** – Žiežmarių rajono laikraštis, ėjęs nuo 1951 m. rugpjūčio 25 d. iki 1955 m. birželio 29 d. Žiežmariuose.

## Istorija
LKP Žiežmarių rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, leistas du kartus per savaitę, 1951–1952 m. – vienąkart-dukart per savaitę. Spausdino Varpo spaustuvė Kaune. Tiražas 1951 m. ir 1955 m. – 1000 egz. 

Laikraštis uždarytas Žiežmarių rajono teritoriją priskyrus Jiezno ir Kaišiadorių rajonui. Teritorijoje platintas Kaišiadorių rajono laikraštis „Į komunizmą“ ir Jiezno rajono laikraštis „Lenino keliu“.

## Redaktoriai
* L. Petravičius – 1951–1952 m.
* M. Muraškovas – 1952–1954 m.
* M. Rėpša – 1955 m.

## Šaltiniai
Saulius Aloyzas Bernardas Kutas

**Saulius Aloyzas Bernardas Kutas** (g. 1935 m. birželio 21 d. Kupiškyje, Panevėžio apskritis – m. 2024 m. balandžio 13 d. Vilniuje) – Lietuvos energetikas.

## Biografija
Gimė muzikos mokytojo-vargonininko ir pradinių klasių mokytojos šeimoje. 1938 m. šeima persikėlė gyventi į Šėtos miestelį. 1941–1953 m. mokėsi Šėtos vidurinėje mokykloje. 1953–1958 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Elektrotechnikos fakultete.

1958–1969 m. Lietuvos energetikos sistemos inžinierius, tarnybos vadovas. 1969–1972 m. Energijos realizavimo įmonės direktorius. 1972–1990 m. Lietuvos energetikos sistemos vyriausiojo inžinieriaus pavaduotojas.

1990–1996 m. LR energetikos ministrų pavaduotojas, pirmasis pavaduotojas, ministerijos sekretorius. 1997 m. Lietuvos energijos vadovaujantysis inžinierius, patarėjas. 1996 m. kovo-gruodžio mėn. Mindaugo Stankevičiaus Vyriausybėje – LR energetikos ministras. 1997–2006 m. Valstybinės atominės energetikos saugos inspekcijos (VATESI) viršininkas. 2006 m. liepos 1 d. išėjo į pensiją. Nuo 2007 m. ekspertas konsultantas.

## Įvertinimas
* 2007 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius 

## Šaltiniai

|-
Liaudies balsas (Ryga)

**Liaudies balsas** – dvisavaitis laikraštis, ėjęs 1927–1928 m. Rygoje, Miera iela, Nr. 8.

## Istorija
Leido po 1926 m. gruodžio 17 d. perversmo emigravę valstiečiai liaudininkai. Spausdino spaustuvė „Baltika“, vėliau K. Tankevič spaustuvė.

Kritikavo tautininkų valdžios politiką, telkė demokratines jėgas. Bendradarbiavo Kazys Boruta, Jeronimas Plečkaitis, Antanas Rukas, Pranas Vikonis ir kt.

Atsakingasis redaktorius-leidėjas Robertas Straumė. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Liaudies balsas“ faksimilė
Banijasas

**Banijasas** () – miestas šiaurės vakarų Sirijoje, Tartuso muchafazoje, 35 km į šiaurę nuo Tartuso, Viduržemio jūros pakrantėje. Yra didelė naftos perdirbimo gamykla, jėgainė. Apylinkėse auginami citrusiniai vaisiai ir orchidėjos. Netoliese yra buvusi kryžiuočių pilis Margatas.

## Istorija

Finikiečių laikais tai buvo svarbus uostamiestis, graikų vadintas *Balemia*. Graikų valdymo metais miestas dar vadintas *Leukosu*. Valdant romėnams buvo žinomas kaip *Balanaea* ir buvo pavaldus Arvadui.
Liaudies menas (žurnalas)

**Liaudies menas** – JAV lietuvių žurnalas, leistas 1950–1951 m. Čikagoje lietuvių ir anglų kalba.

## Istorija
Leido Lietuvių meno sąjunga. Redagavo Leonas Jonikas, Olga Martin-Juodaitytė. Išėjo 9 numeriai. 

## Šaltiniai
Safita

**Safita** () – miestas šiaurės vakarų Sirijoje, Tartuso muchafazoje, į pietryčius nuo Tartuso, Nusarijos kalnuose. Šalia miesto yra kryžininkų pastatytas Safitos bokštas *Chastel Blanc*.

## Istorija

Vietovė gyvenama nuo finikiečių laikų, tačiau į didesnę gyvenvietę išaugo kryžininkų laikais (1102-1271 m.). Tamplieriai čia pastatė Safitos tvirtovę, kuri sudarė įtvirtinimų grandinę tarp Antiochijos ir Tripolio. Iš tvirtovės iki šių laikų teliko bokštas su koplyčia viduje.
Liaudies sargyboje

**Liaudies sargyboje** – viešosios tvarkos apsaugos darbuotojų laikraštis, ėjęs 1946 m., 1948–1970 m. ir 1990–1993 m. Vilniuje.

## Istorija
1948–1970 m. ėjo lietuvių ir rusų kalba. Iki 1965 m. vadinosi „Milicijos darbuotojas“. 1948–1955 m. buvo leidžiamas kas savaitę, 1956–1964 m. – kas 10 dienų. 1965–1970 m. ėjo kaip savaitraštis. Leido LTSR viešosios tvarkos apsaugos ministerija. Tiražas 1970 m. siekė 360 500 egz., vienas plačiausiai skaitomų laikraščių Lietuvos istorijoje.

1990–1993 m. Lietuvos vidaus reikalų ministerijos savaitraštis, leistas kaip atkurtas nuo 1946 m. ėjęs leidinys. Tiražas 1990 m. siekė 20 000 egz. 1993 m. savaitraštį „Liaudies sargyboje“ pakeitė savaitraštis, nuo 1998 m. Lietuvos policijos mokymo centro laikraštis „Sargyba“, ėjusi iki 2004 m. balandžio 23 d. Tiražas 1993 m. – 17 700 egz., 1997 m. – 8800 egz. Vietoje „Sargybos“ išleistas žurnalas „Policija“.

## Redaktoriai
* Nikolajus Stupakas – 1948–1952 m.
* Nikolajus Slesia – 1952–1963 m.
* Vilhelmas Chadzevičius – 1963–1970 m.
* Jonas Dambrauskas – 1990–1992 m.
* Česlovas Grencevičius – 1992–1993 m. 

## Šaltiniai
Liaudies sparnai

**Liaudies sparnai** – aviacijos sporto žurnalas, leistas 1940 m. rugpjūčio mėn. – 1941 m. gegužės mėn. Kaune.

## Istorija
Leistas vietoje žurnalo „Lietuvos sparnai“. Ėjo du kartus per mėnesį. Leido LTSR centrinis aeroklubas. Spausdino V. Atkočiūno spaustuvė Kaune. Išėjo 19 numerių. Tiražas 1941 m. 7000 egz.

Bendradarbiavo Jonas Dovydaitis, E. Kranevičius, Jurgis Steikūnas, V. Šakalys, Jonas Trimakas ir kt.

Redagavo redakcinė kolegija, atsakingasis redaktorius Vytautas Tupčiauskas. 

## Šaltiniai
Lenino keliu (Priekulė)

**Lenino keliu** – Priekulės rajono laikraštis, leistas nuo 1951 m. sausio 31 d. iki 1959 m. rugsėjo 30 d. Priekulėje.

## Istorija
LKP Priekulės rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, ėjęs du kartus per savaitę. Tiražas 1951 m. – 1000 egz., 1959 m. – 2250 egz. 

Laikraštis uždarytas Rietavo rajono teritoriją priskyrus Klaipėdos ir Šilutės rajonui. Teritorijoje platintas Klaipėdos rajono laikraštis „Raudonasis švyturys“ ir Šilutės rajono laikraštis „Leninietis“.

## Redaktoriai
* B. Bubliauskas – 1951–1952 m.
* Z. Dabrauskis – 1952–1959 m.
* F. Kerpauskas – 1959 m.
* R. Žulkutė – 1959 m.

## Šaltiniai
Liaudies sveikata

**Liaudies sveikata** – mėnesinis darbo žmonių sveikatos žurnalas, leistas 1940–1941 m. Kaune.

## Istorija

1940 m. Nr. 1-5 išiėjo kaip *nemokamas mėnesinis liaudies sveikatos laikraštis*. Leido Sveikatos ir socialinės apsaugos ministerijos sanitarinės propagandos skyrius, Nr.2-4 – Sveikatos apsaugos liaudies komisariato sanitarinės propagandos skyrius, kitus – Lietuvos TSR Sveikatos apsaugos komisariato Sanitarinio švietimo skyrius. Spausdino „Žaibo“ spaustuvė Kaune. Išėjo 10 numerių. Tiražas 1940 m. – 400 000 egz., 1941 m. – 20 000 egz.

Bendradarbiavo Juozas Bagdonas, Petras Baublys, Vytautas Girdzijauskas, J. Marcinkus, J. Martinaitis, A. Miliauskas, P. Neverauskas, J. Savickas, J. Šimkus ir kt. 

## Redaktoriai
* Alvina Pipinytė-Šabanienė – 1940 m.
* Kazys Grinius – 1941 m.

## Šaltiniai
Liaudies tribūna

**Liaudies tribūna** – JAV lietuvių tautinės krypties mėnesinis laikraštis, ėjęs 1929–1931 m. Čikagoje.

## Istorija
Iš pradžių leistas nereguliariai. Leido B. Simokaitis, Amerikos lietuvių liaudies sąjunga. 1931 m. prijungtas prie Klyvlende leidžiamo savaitraščio „Dirva“. 

## Šaltiniai
Liaudies varpas

**Liaudies varpas** – mėnesinis žurnalas, leistas 1933–1936 m. Kaune.

## Istorija
Pirmasis numeris išėjo 1933 m. rugsėjo mėn. Leido akcinė bendrovė „Varpas“. Nušvietė Lietuvos ekonominio, politinio ir visuomeninio gyvenimo klausimus, akcentavo žmogaus laisvės ir humanizmo idėjas. Spausdino akcinės bendrovės „Varpas“ spaustuvė. Išėjo 6 numeriai. Karo komendanto įsakymu buvo uždarytas.

Bendradarbiavo Julius Būtėnas, K. Čeplinskas, V. Gečius, J. Geniušas, Kazys Grinius, Ciprijonas Petrauskas ir kt.

Redaktorė Felicija Bortkevičienė. 

## Šaltiniai
Arvadas

**Arvadas** () – sala ir joje esantis miestas Viduržemio jūroje, 3 km į vakarus nuo Tartuso. Priklauso Sirijai, Tartuso muchafazai. Verčiamasi žvejyba, turizmu.

## Istorija

Sala buvo apgyvendinta II tūkstantmetyje pr. m. e. finikiečių ir greičiausiai vadinta **Ajnuku** (𐤀𐤉𐤍𐤊). Čia bazavosi galingas finikiečių jūrų laivynas. Graikai salą vadino **Aradu** () arba **Arfadu**. Seleukidų laikais, valdant Antiochui I Soterui, sala pervadinta į **Pierijos Antiochiją** (*Αντιόχεια της Πιερίας*). Sala buvo įtvirtinta masyvia siena, sudaryta dirbtinė krantinė. Kryžiaus žygių metu, Arvadas (tada vadintas **Ruado sala**) tapo svarbiu kryžininkų fortu. 1291 m. žlugus Jeruzalės karalystei, kryžininkai pasitraukė į Kiprą, tačiau 1300 m. prasidėjus mongolų antpuoliams Sirijoje, vėl užėmė salą. Popiežius Klementas V paskyrė salą tamplieriams: jie laikė 120 riterių, 500 lankininkų ir 400 sirų pagalbininkų garnizoną. Vėliau mameliukai atkovojo teritorijas iš mongolų, o 1302 m. apgulė Ruadą. Po ilgo priešinimosi kryžininkai pasidavė. Lankininkai ir sirai nužudyti, o riteriai išsiųsti į Kairo kalėjimą.
Lenino keliu (Jieznas)

**Lenino keliu** – Jiezno rajono laikraštis, ėjęs nuo 1951 m. kovo 17 d. iki 1962 m. balandžio 27 d. Jiezne.

## Istorija
LKP Jiezno rajono komiteto ir Darbo žmonių deputatų tarybos leidinys, leistas du kartus per savaitę, 1951 m. – vienąkart-dukart per savaitę. Tiražas 1951 m. – 1000 egz., 1962 m. – 4000 egz. 

Laikraštis uždarytas Jiezno rajono teritoriją priskyrus Prienų ir Alytaus rajonui. Teritorijoje platintas Prienų rajono laikraštis „Naujas gyvenimas“ ir Alytaus rajono laikraštis „Komunistinis rytojus“.

## Redaktoriai
* V. Vaicekauskas – 1951–1952 m.
* Stasys Surdokas – 1952 m.
* Stasė Daniukova – 1953–1960 m.
* J. Vinskas – 1960 m.
* P. Chlebopaševas – 1960–1962 m.

## Šaltiniai
Liepsnos

**Liepsnos** – *[[Lietuva|Lietuvos]] mergaičių [[laikraštis]]*, leistas 1937–1940 m. Marijampolėje, 1937 m. Kaune.

## Istorija
Dvisavaitis katalikiškos orientacijos leidinys. Leido Pavasarininkių mergaičių sąjunga. Spausdino Šešupės spaustuvė Marijampolėje. Tiražas 14 500 egz. (1937 m.).

Svarstė švietimo, dorovės, auklėjimo katalikiška dvasia klausimus.

Bendradarbiavo Bernardas Brazdžionis, E. Butrimavičius, Vladas Dičiūnas, Paulius Drevinis, O. Gustaitė, Stasys Yla, S. Krasauskas, Stasys Raila, K. Skruzdytė, J. Steponaitis, Aloyzas Sušinskas, J. Švabaitė, Antanas Valaitis, Stasė Vanagaitė ir kt.

Leidėja-redaktorė Ona Labanauskaitė. 

## Šaltiniai
Amritas

**Amritas** () arba **Maratas** () – senovinis miestas šiaurės vakarų Sirijoje, 7 km į pietus nuo Tartuso. Yra išlikęs V a. pr. m. e. finikiečių nekropolis ir vandens šventyklos griuvėsiai.

## Istorija

Miestas buvo įkurtas III tūkstantmetyje pr. m. e. amoritų. Aleksandro Makedoniečio kronikose minimas kaip didelis ir klestintis miestas. 219 m. pr. m. e. tapo pavaldus Arvadui, o 148 m. pr. m. e. sugriautas.

## Šaltiniai
Lietuva (Kaunas)

**Lietuva** – Žemaičių kunigų seminarijos rankraštinis laikraštėlis, ėjęs 1883 m. Kaune. 

## Istorija
Leido seminarijos klierikai. Rašė Adomas Dambrauskas-Jakštas, Marcijonas Povilas Jurgaitis, Juozas Zubrys. Laikraštėlį uždraudė seminarijos rektorius Antanas Baranauskas. Išleisti 4 numeriai. 

Redagavo Adomas Dambrauskas-Jakštas. 

## Šaltiniai
Vanuatu demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Vanuatu]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 221 552 (2010 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
* *0-14 m.:* 30,7 %
* *15-64 m.:* 65,3 %
* *65 m. ir vyresni:* 4 % (2010 m. apsk.)
 
**Gyventojų amžiaus [[mediana]]:**
* *bendras:* 24,6 m.
* *vyrų:* 24,5 m.
* *moterų:* 24,6 m. (2010 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 1,359 % (2010 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 21,08 gimimų/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 7,49 mirčių/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): 0 migrantų/1000 gyv. (2010 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 25 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** 4,1 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:
* *Gimimo metu:* 1,05 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,04 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1,04 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 1,05 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 1,04 vyro vienai moteriai (2010 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 48,17 mirusiųjų/1000 gimimų (2010 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
* *bendra:* 64,33 m.
* *vyrų:* 62,7 m.
* *moterų:* 66,04 m. (2010 apsk.) 

**15 m. ir vyresnių gyventojų [[raštingumas]]:**
* *bendras:* 74 %
* *vyrų:* ? %
* *moterų:* ? % (1999 m.)

## Šaltiniai
* CŽV pasaulio faktų knyga: Vanuatu (angliškai) 

## Taip pat skaitykite
* Sąrašas:Vanuatu miestai
Luganvilis

**Luganvilis** () – miestas Vanuatu, didžiausios šalies salos Espiritu Santo pietinėje dalyje; Sanmos provincijos administracinis centras. Vanuatu gyventojų dar vadinamas *Santo*, o salos gyventojų – *Kanal*. Yra svarbus jūrų uostas, pro kurį eksportuojama kopra ir kakava. Verčiamasi prekyba, veikia interneto kavinės. Veikia ligoninė, policijos skyrius.

Netoli Luganvilio yra Santo-Pekoa tarptautinis oro uostas.
Ambrimas

**Ambrimas** (*Ambrym*) – sala Ramiajame vandenyne, Vanuatu salyno centrinėje dalyje, į rytus nuo Malakulos, Malampos provincijoje. Plotas 677,7 km². Sala vulkaninės kilmės, ją sudaro aktyvus skydinis ugnikalnis (aukštis – 1334 m). Ugnikalnio kaldera užima apie šeštadalį salos, joje plyti lavos ežeras.

Ambrime gyvena apie 10 tūkst. gyventojų, dauguma jų verčiasi kokospalmių auginimu. Svarbiausios gyvenvietės: Easas, Emiotunganas, Fanla. Saloje kalbama 5 vietinėmis kalbomis: Šiaurės Ambrimo, Pietryčių Ambrimo, dakaka, lonvolvolų, Port Vato.


Ambrym woodcarver.jpg|Dievdirbys iš Ambrimo, 1925 m.
Vue du cratère sud.jpg|Benbou krateris
‘LG G3’ 활화산 영상 조회수 1백만 건 돌파.jpg|Marumo lavos ežeras
Ambryn sentinel-2.jpg|Palydovinė salos nuotrauka
Lietuva (Brazilija)

**Lietuva** – Brazilijos lietuvių nepartinis tautinės minties savaitraštis, leistas 1930 m. San Paule. 

Redagavo Jonas Daugėla. 

## Šaltiniai
Bankso salos

**Bankso salos** (, bislama *Bankis*) – salų grupė Ramiajame vandenyne, Vanuatu salyno šiaurėje. Kartu su Toreso salomis, esančiomis toliau šiaurės vakaruose, sudaro Torbos provinciją. Plotas 780 km².

Salos vulkaninės kilmės, dalyje jų yra aktyvių ugnikalnių. Aukštis iki 946 m (Suretimiato k., Vanua Lavos s.). Gaua saloje telkšo vulkaninės kilmės ežeras Letas (didžiausias šalyje). Taip pat yra kelios smulkios salelės ir atolai.

Bankso salos:
* Gaua – 342 km²
* Vanua Lava – 314 km²
* Ureparapara – 39 km²
* Mota Lava – 24 km²
* Mere Lava – 18 km²
* Mota – 9,5 km²
* Vet Tagdė, Rova salos, Ra, Merigas, Kvakea, Ravenga.

Bankso salose gyvena 8533 gyventojų (2009 m.). Svarbiausia gyvenvietė – Sola (Vanua Lavos s.). Yra 3 lėktuvų pakilimo takai. Verčiamasi žemdirbyste, kopros, kakavos, kavos eksportu. Kalbama 15 vietinių kalbų, iš kurių gausiausia – mvotlapų (2100 žmonių, Mota Lavos s.).

## Šaltiniai
Lietuva (biuletenis)

**Lietuva** – JAV lietuvių filatelistų žurnalo tipo biuletenis, einantis nuo 1946 m. Čikagoje. 

## Istorija
Leidžia filatelistų draugija „Lietuva“ 3 kartus per metus. Tiražas 1985 m. – 200 egz. 

Redaktoriai: B. Jurėnas, Ieva Lukas, J. Liubinskas, E. Jasiūnas, I. Sakalas, L. Kairys, J. Žygas, J. Čėsna, E. Petrauskas, J. Adomėnas, A. Beleška. 

## Šaltiniai
Toreso salos

**Toreso salos** () – salų grupė Ramiajame vandenyne, pačiuose Vanuatu salyno šiaurės vakaruose. Nuo Saliamono salų jas skiria Toreso lovys. Kartu su Bankso salomis sudaro Torbos provinciją.

Plotas 117,7 km². Salų grandinės ilgis 42 km. Salos vulkaninės kilmės, tačiau neaukštos (iki 366 m, Vonvaros k., Hiu s.). Salas dengia drėgnieji tropiniai miškai.

Toreso salos:
* Hiu – 51 km²
* Tegua – 30,8 km²
* Toga – 18,8 km²
* Lo – 14,1 km²
* Metoma – 3 km²
* Linua, Ngvelis

Toreso salose gyvena apie 950 gyventojų. Pagrindinė gyvenvietė – Lungharegis (Lo s.). Lo saloje veikia lėktuvų pakilimo takas. Salose vartojamos dvi vietinės kalbos – Hiu ir Lo-Togos.

Salos pavadintos jas pasiekusio pirmo europiečių, ispanų jūrininko Luiso Vaso de Toreso garbei.
Lietuva ir lietuviai

**Lietuva ir lietuviai** – literatūros, meno, istorijos, etnografijos iliustruotas žurnalas, ėjęs 1928 m. Kaune.

## Istorija
Leistas lietuvių, anglų, prancūzų kalba. Leido „Literatūros šauklys“. Išėjo 4 numeriai.

Rašyta apie Lietuvos praeitį, lietuvių tradicijas, tautos kultūrą, spausdinti M. K. Čiurlionio, A. Galdiko, K. Šimonio, A. Varno, A. Žmuidzinavičiaus ir kt. dailės darbai. 

Bendradarbiavo Ignas Šlapelis, Petras Tarasenka ir kt.,  atsakingasis redaktorius Teodoras Reingardas ?.

## Šaltiniai
Eromangas

**Eromangas** (*Erromango*) – sala Ramiajame vandenyne, Vanuatu salyno pietuose, Tafea provincijoje. Plotas 975 km². Sala vulkaninės kilmės, kalnuota. Aukščiausia salos vieta – Santopo kalnas (886 m).

Svarbiausios Eromango gyvenvietės yra Port Narvinas ir Dilons Bėjus. Saloje seniau kalbėta Eromangos kalbomis, tačiau iš jų išliko tik Sie kalba. Sorung ir ifa kalbos išnyko, o ura kalba šneka mažiau nei 10 žmonių.

XIX a. Eromangas vadintas *Kankinių sala*, dėl smurtinių konfliktų tarp presbiterionų misionierių ir vietinių gyventojų. 1839 m. garsus Okeanijoje dirbęs misionierius Džonas Viljamsas buvo nužudytas kanibalų. Sala XIX a. taip pat buvo svarbus santalmedžio, agatmedžio bei vaistinio puiklapio medienos gavybos rajonas.

## Išnašos
Lietuva (laikraštis)

**Lietuva** – spalvotas šalies dienraštis, ėjęs nuo 1995 m. sausio 11 d. iki 1995 m. liepos 29 d. Vilniuje. 

## Istorija
Įsteigė ir leido spaustuvė „Viltis“. Išėjo 125 numeriai. Tiražas apie 30 000 egz.

Redakcijoje dirbo Alis Balbierius, Leonas Braziulis, Vladas Klevinskas, G. Butkus, J. Butkevičienė, Jonas Čekuolis, Ričardas Dailidė, Virginijus Kizas, Rimantas Lazdynas, Saulius Pečiulis, V. Puteikis, Česlovas Skaržinskas, Adolfas Strakšys, A. Šimkuvienė, Aloyzas Urbonas, Leonardas Valaitis. 

Vyr. redaktoriai: Rimantas Šlajus, Adolfas Uža. 

## Šaltiniai
Metju ir Hanterio salos

**Metju ir Hanterio salos** () – dvi negyvenamos salos Ramiajame vandenyne, apie 300 km į rytus nuo Naujosios Kaledonijos bei panašiu atstumu į pietryčius nuo Vanuatu.

Metju sala užima 0,7 km² plotą ir yra 177 m aukščio, o Hanterio sala 0,6 km² ploto iki 242 m aukščio. Abi salas užima ugnikalniai. Metju saloje veikia fumarolės, iki XIX a. stebėtas vulkaninis aktyvumas. Salos sausringos, be gėlo vandens, sunkiai pasiekiamos.

## Istorija

Salas XVIII a. pab. atrado britų laivynas ir banginių medžiotojai. Kolonizacijos laikais salos didesnio dėmesio nesulaukė. 1929 m. jas oficialiai aneksavo Prancūzija, tačiau 1965 m. Jungtinė Karalystė jas paskelbė Naujųjų Hebridų kolonijos dalimi. Vanuatu paskelbus nepriklausomybę, salos paskelbtos Ambrimo salų gyventojų nuosavybe, tačiau jokių aktyvesnių veiksmų nesiėmė. Prancūzija Metju ir Hanterio salas laiko Naujosios Kaledonijos valdos dalimi. 1979 m. salose pastatyta automatinė meteorologinė stotis.
Gintaras Valiulis

**Gintaras Valiulis** (g. 1963 m. spalio 4 d. Vilniuje) – Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

## Biografija

1981–1986 m. studijavo Vilniaus universiteto Fizikos fakultete (baigė su pagyrimu), 1986–1989 m. – aspirantūroje. 1992 m. Vilniaus universitete apgynė fizinių mokslų daktaro disertaciją „Nenuostovumai ir femtosekundinių impulsų generacija tribangės parametrinės sąveikos metu“ (vadovas Algirdas Petras Stabinis), o 2005 m. – habilituoto fizinių mokslų daktaro disertaciją „Parametrinis šviesos lokalizavimas“. Stažavosi Insubrijos universitete Italijoje.

Nuo 1989 m. – VU FF Kvantinės elektronikos katedros mokslo darbuotojas. Nuo 1997 m. – docentas.

Europos fizikų draugijos narys.

## Mokslinė veikla

Pagrindinės mokslinės veiklos sritys: netiesinė optika, impulsų spūda tribangėje parametrinėje sąveikoje, erdvinių ir laikinių šviesos solitonų generacija, lokalizuotų erdvėlaikyje šviesos darinių susidarymas, X bangų formavimas. Per 100 mokslinių publikacijų autorius ir bendraautoris.

## Bibliografija

* Gintaras Valiulis. *Solitonai šviesolaidyje*. Vilnius: 1997. – 34 p.:iliustr.
* Algirdas Petras Stabinis, Gintaras Valiulis. *Ultratrumpųjų šviesos impulsų netiesinė optika*. Vilnius: TEV, 2008. – 242 p.:iliustr. ISBN 978-9955-879-28-2

## Įvertinimas

* 2004 m. – Lietuvos mokslo premija už darbų ciklą „Netiesinė šviesos lokalizacija (1993–2003 m.)“ (kartu su Audriumi Dubiečiu ir Arūnu Varanavičiumi).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Apie habil. dr. Gintarą Valiulį Lazerinių tyrimų centro svetainėje
Lietuviai (laikraštis)

**Lietuviai** – Vokietijoje dirbusių lietuvių savaitraštis, ėjęs 1943–1944 m. ir Reiche gyvenusių lietuvių laikraštis, ėjęs 1944–1945 m. Berlyne.

## Istorija
Nuo 1944 m. lapkričio 3 d. buvo leidžiamas 2 kartus per savaitę ir iki 1945 m. balandžio 11 d. išėjo 39 numeriai.

Leidėjas ir vyriausias redaktorius Bronius Daunoras.

## Šaltiniai
Lietuviai Amerikos Vakaruose

**Lietuviai Amerikos Vakaruose** – mėnesinis iliustruotas laikraštis, pradėtas leisti 1962 m. San Franciske ir 1964 m. Los Andžele. 

## Istorija
Skirtas JAV Ramiojo vandenyno pakrantės valstijų lietuviams. 

Redaktorius-leidėjas Antanas Skirius. 

## Nuorodos
* „Lietuviai Amerikos vakaruose“ 1963-1991 suskaitmenintas archyvas pas spauda.org

## Šaltiniai
Lietuvio kelias

**Lietuvio kelias** – JAV lietuvių laikraštis, leistas 1949–1950 m. Skrantone.

Redaktorius ir leidėjas Liudas Dovydėnas.

## Šaltiniai
Lietuvis (reikšmės)

**Lietuvis** gali reikšti:

* Lietuvis – lietuvių tautos atstovas.

Spauda:
* Lietuvis (Aisčiai) – laikraštis, ėjęs 1993–1994 m. Kaune.
* Lietuvis (Filadelfija) – JAV lietuvių savaitraštis, ėjęs 1901 m. Filadelfijoje.
* Lietuvis (Kaunas) – laikraštis, ėjęs 1924–1928 m. Kaune.
* Lietuvis (laikraštis) – laikraštis, ėjęs 1906–1907 m. Vilniuje.
* Lietuvis (Ryga) – mėnesinis laikraštis, ėjęs 1933–1935 m. Rygoje.
* Lietuvis (San Paulas) – Brazilijos lietuvių savaitraštis, ėjęs 1929–1941 m. San Paule.
* Lietuvis (Vokietija) – laikraštis, leistas 1945 m. Hasendorfe.
Lietuvis (Aisčiai)

**„Lietuvis“** – lietuvių kultūros istorijos laikraštis, ėjęs 1993–1997 m. Kaune.

## Istorija
Leido Lietuvių kultūros istorijos klubas „Aisčiai“. Tiražas 2500 egz.

Pagrindinės temos: priešistorė ir istorija, visuomenė ir kultūra, filosofija ir religija, mitologija, visuomeninis ir politinis gyvenimas Lietuvoje ir pasaulyje.

Redaktorius Kęstutis Kasparas. 

## Šaltiniai
Lietuvis Brazilijoje

**Lietuvis Brazilijoje** – Brazilijos lietuvių savaitraštis, leistas 1929–1934 m. San Paule.

## Istorija
Iš pradžių leido ir redagavo I. Ruškys, po 1930 m. Lietuvos konsulas Brazilijoje laikraščio leidimui organizavo „Šviesos“ bendrovę. 1934 m. vietoje savaitraščio „Lietuvis Brazilijoje“ pradėjo eiti „Lietuvis“.

Bendradarbiavo Antanas Dutkus, P. Mačiulis, P. Zuris ir kt.

Redaktoriai: S. Puišys, Jonas Valaitis, L. Gaigalas, Stasys Vancevičius, S. Bakšys, V. Atkočaitis, Juozas Stankūnas. 

## Šaltiniai
Lietuvis žurnalistas

**Lietuvis žurnalistas** – Lietuvių žurnalistų sąjungos leidinys (žurnalas), ėjęs 1972–1998 m. JAV.

## Istorija
Buvo leidžiamas Čikagoje, Valensijoje (Kalifornija), nuo 1997 m. – Niujorke vieną kartą per metus. Pakeitė 1969–1971 m. leistą biuletenį „Pranešėjas“. Išėjo 17 nr.

## Redaktoriai
Vytautas Kasniūnas, Rūta Kleva Vidžiūnienė, Karolis Milkovaitis, Salomėja Narkeliūnaitė.

Į redakcinį kolektyvą įvairiu laiku įėjo Vladas Būtėnas, Jurgis Janušaitis, Jonas Kuprionis, Emilija Sakadolskienė-Pakštaitė, Algirdas Pużauskas, Juozas Vaišnys, Tilė Vakarė. 

## Šaltiniai
Lietuviška pareiga

**Lietuviška pareiga** – Urugvajaus lietuvių nepriklausomos minties laikraštis, leistas 1935 m. Montevidėjuje.

Vyriausias redaktorius E. Štobinskas. Redakcinę komisiją sudarė A. Dambrauskas, A. Kaušinis, M. Šnečiulis ir S. Štobinskas.

## Šaltiniai
Lietuviškai vokiškas savaitraštis

**Lietuviškai vokiškas savaitraštis** () – *žinios iš Lietuvos ir lietuvių tautos gyvenimo, priemonė lietuvių šių dienų rašomajai kalbai pažinti*, ėjęs 1912–1913 m. Tilžėje.

## Istorija
Leistas lietuvių ir vokiečių kalba. Leido Jokūbas Stikliorius. Spausdino spaustuvė „Lituania“ Tilžėje. Išėjo 61 numeris. Nuo 1913 m. gruodžio 5 d. vietoje šio savaitraščio išleistas „Prūsų Lietuvos savaitraštis“.

Skelbė žinias iš Lietuvos ir kitų šalių, pasakas, lietuvių rašytojų kūrinių fragmentus, perspausdindavo straipsnius iš Lietuvos periodikos.

Redagavo Enzys Jagomastas. 

## Šaltiniai
Lietuvis (Filadelfija)

**Lietuvis** – JAV lietuvių savaitraštis, ėjęs nuo 1901 m. kovo 9 d. iki rugsėjo mėnesio Filadelfijoje.

## Istorija
Pasirodė 25 numeriai. Leido Antanas Jocys, redagavo Vincas Daukšys. Bendradarbiavo Tomas Astramskas, Jonas Mačys-Kėkštas, Stasys Malevskis, Kostas Stiklius ir kt. 

## Šaltiniai
Lietuvis (Vokietija)

**Lietuvis** – Vokietijos karo pabėgėlių stovyklose gyvenusių lietuvių laikraštis, pradėtas leisti 1945 m. rugpjūčio 16 d. Hasendorfe.

## Istorija
Pirmasis pokarinis lietuvių laikraštis Vokietijoje, anglų zonos stovykloje, ėjęs iki 1945 m. gruodžio 1 d.  Ėjo kas dvi savaites, kiekvieno mėnesio 1 ir 15 d. Išleista 10 numerių. Anglų karinės valdžios sustabdytas reikalaujant TSRS valdžiai.

Laikraščio leidėjas ir vyriausias redaktorius Vincas Kemežys, redaktorė Salomėja Narkeliūnaitė. 

## Šaltiniai
Lietuviškas baras

**Lietuviškas baras** – Vilniaus krašto lietuvių mėnesinis iliustruotas kultūros žurnalas, ėjęs 1933–1939 m. Vilniuje.

## Istorija
Leido redakcinė komisija, vėliau Motiejus Kraužlys. Ėjo 4 kartus per metus, nuo 1938 m. – kas mėnesį. Spausdino „Ruch“ spaustuvė Vilniuje.

Svarstė švietimo, kultūros, meno problemas, nušvietė Vilniaus krašto istoriją, lietuvių ir lenkų santykius ir kt. klausimus.

Bendradarbiavo A. Bielinis, A. Burokas, K. Blažys, Valerija Čepulytė, Vladas Drėma, J. Jankauskas, Juozas Kėkštas, P. Kunavičius, Rapolas Mackonis, Ona Miciūtė, S. Misiūnas, A. Viskantas, Aleksandras Vitkauskas ir kt.

## Redaktoriai
Motiejus Kraužlys, V. Umbrasas.

## Šaltiniai
Lietuviškas darbininkas

**Lietuviškas darbininkas** – dvisavaitis laikraštis, ėjęs 1894 m. Bitėnuose.

## Istorija
Leido ir redagavo Martynas Jankus. Spausdino M. Jankaus spaustuvė Bitėnuose. Išėjo 12 numerių.

Nušvietė darbininkų padėtį Mažojoje Lietuvoje, Didžiojoje Lietuvoje ir kitose šalyse, informavo apie darbininkų bruzdėjimus. Bendradarbiavo Motiejus Baltūsis. 

## Šaltiniai
Lietuviškas kningynas

**Lietuviškas kningynas** – JAV lietuvių laikraščio „Garsas Amerikos lietuvių“ mėnesinis priedas, ėjęs 1897 m. Šenandoa. 

## Istorija
Pasirodė 11 numerių. Ragino steigti bibliotekas, knygynus, paskelbė tos temos vieną kitą straipsnj, įdėjo J. Pabrėžos ir kitų laiškų. Laikytinas pirmuoju lietuvių bibliotekinės periodikos leidiniu. 

## Šaltiniai
Lietuviškas prielaiškas

**Lietuviškas prielaiškas** (*Lietuwiszkas Prielaiszkas*), vokiško leidinio „Dorfzeitung für Preussen“ dvisavaitis lietuviškas priedas, leistas 1851 m. 

## Istorija
Leido V. Zomerfeldas gotišku šriftu Tilžėje. Faktiškai redagavo ir leido mokytojas Mauras Pucas. Išėjo 7 numeriai.  Tai buvo pirmasis lietuviškas demokratinis laikraštis, smarkiai pultas ir sužlugdytas F. Kuršaičio su vokiečių administracijos pagalba. „Lietuviškas prielaiškas“ sustojo, redaktorius buvo priverstas emigruoti į Ameriką.

## Šaltiniai
Lietuvių aidas Brazilijoje

**Lietuvių aidas Brazilijoje** – Brazilijos lietuvių savaitraštis, ėjęs 1930–1941 m. San Paule.

## Istorija
Leido lietuviškos spaustuvės savininkas Kostas Uckus, redagavo Antanas Dutkus. Laikraštis skelbėsi nepartiniu darbininkų laikraščiu. Faktiškai atsispindėjo kairiųjų, net anarchistinės bei prokomunistinės tendencijos. 

## Šaltiniai
Lietuvių archyvas

**Lietuvių archyvas** – Studijų biuro, kurį 1941 m. rudenį įsteigė Antanas Bružas ir Juozas Senkus leidinys apie pirmąją TSRS okupaciją bei jos terorą, ėjęs 1941–1943 m. Lietuvoje.

## Istorija
Lietuvoje išleisti 4 tomai. Pirmuosius suredagavo Juozas Balčiūnas-Švaistas, Petras Tarulis, ketvirtąjį – Petras Babickas. 1943 m. pabaigoje redagavimą perėmęs Jonas Leonavičius dalį išvežtos medžiagos 1950–1951 m. paskelbė laikraštyje „Dirva“, 1950–1951 m. laikraštyje „Naujienos“. JAV 1952 m. perspausdintas 3 tomas.

Leidinyje buvo spausdinama dokumentinė medžiaga iš archyvų bei įstaigų, autentiški pareiškimai žmonių, dirbusių įvairiose įstaigose, pranešimai, studijos apie įvairių gyvenimo sričių padėtį sovietinės okupacijos laikotarpiu. 

## Šaltiniai