Raseiniai

**Raseiniai** – miestas vidurio vakarų Lietuvoje, Žemaitijoje, Kauno apskrityje, 76 km į šiaurės vakarus nuo Kauno, Žemaičių aukštumos pietrytinėse priekalnėse, prie Žemaičių plento. Raseinių rajono savivaldybės centras. Raseinių miesto seniūnija, yra apylinkės seniūnijos centras, Dubysos regioninio parko direkcija.

Yra Raseinių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia (pastatyta 1663 m., išplėsta 1783 m.), buvęs dominikonų vienuolynas, stačiatikių cerkvė (pastatyta 1870 m.), kultūros centras, krašto istorijos muziejus, paštas (LT-60001), rajono centrinė ligoninė, turizmo ir verslo informacijos centras „Atrask Raseinius“, Maironio parkas. Mieste yra 3 tvenkiniai, prateka Raseikos upelis.

Skulptūra „Žemaitis“ (stiprus vyras, sutramdęs mešką, ryžtingai žengia pirmyn; cementas, padengtas baltu marmuru, paminklas pastatytas 1933–1934 m. centrinėje miesto aikštėje, skulptorius Vincas Grybas; postamento šonuose 3 figūriniai bareljefai, vaizduojantys kovas dėl Nepriklausomybės). Šalia auga per paminklo atidengimo iškilmes Prezidento A. Smetonos pasodintas ąžuolas.

## Etimologija

Labiausiai tikėtina, kad *Raseinių* vietovardis sietinas su per Raseinių miestą tekančio Raseikos upelio vardu; vietos gyventojų vartojamas archajiškesnis šio hidronimo variantas yra *[[Rasupis]]*. Nors tai yra hipotetinė versija, tačiau ji laikoma labiausiai tikėtina. Pagal šią versiją, Raseiniai yra vandenvardinis vietovardis. Upelis teka pietvakariniame miesto pakraštyje.

Pasak dalies kalbininkų, *Raseinių* vietovardis (Mindaugo 1253 m. akte *Rasseyne*) tikriausiai yra susijęs su šaknimi *ras-*, kuri kildinama iš , *rasoti* – „kristi, trauktis, dėtis rasai“, *rasenti* – „dulkti, dulksnoti, lynoti“. Žvelgiant į hipotetinę ''Kėdainių'' vietovardžio analogiją galima būtų manyti, kad miesto vardas kilęs nuo asmenvardžio *Raseinis*, tačiau tokia ar panaši lietuviška pavardė dabar nėra aptinkama.

Liaudies etimologija pasakoja, kad seniai ten, kur dabar Raseiniai, gyvenusios trys seserys. Viena ištekėjusi už Telšio – ten dabar Telšiai, kita už Šiaulio – ten Šiauliai, o jauniausioji ir gražiausioji, nerasdama tinkamo jaunikio, liko netekėjusi. Jaunikaičiai iš visų kampelių jodavo pas ją su piršliais ir sakydavo: „*Rasit* eis už manęs“. Taip ir atsiradęs vietovardis.

## Istorija

Raseiniai yra vienas iš seniausių Lietuvos miestų, išaugęs buvusioje (archeologinių) žemaičių genties teritorijoje.

Istorijos šaltiniuose Raseiniai minimi nuo 1253 m., kai Mindaugas, atsilygindamas Vokiečių ordinui už Lietuvos 1249–1253 m. vidaus karo metu suteiktą karinę pagalbą, užrašė šiai riterių vienuolių valstybei, be kitų Žemaičių žemių, ir pusę Raseinių žemės, arba valsčiaus; likusią valsčiaus pusę Mindaugas 1254 m. padovanojo pirmajam Lietuvos katalikų vyskupui Kristijonui.

1416–1421 m. Raseiniuose pastatyta pirmoji Raseinių bažnyčia, XV a. pabaigoje gyvenvietei suteiktos miesto savivaldos teisės (patvirtintos 1792 m.). XV–XVIII a. miestas buvo Žemaičių seniūnijos administracinis centras; čia būdavo renkami Žemaičių seniūnai, Žemaičių seniūnijos raštininkai, seniūnijos žemės teismo teisėjai, karužos ir kt. pareigūnai, taip pat ATR Seimo delegatai nuo Žemaičių seniūnijos.

Nuo 1742 m. prie pijorų vienuolyno veikė mokykla. Nuo XVIII a. pabaigos Raseiniuose veikė paštas. 1831 m. kovo 26 d. sukilėliai užėmė Raseinius ir sudarė laikinąją apskrities valdžią. XIX a. Raseiniai – apskrities centras Kauno gubernijoje.

Lietuvos Valstybės Tarybai 1918 m. lapkričio 12 d. paskelbus kreipimasi į krašto visuomenę, kviečiant organizuoti vietos savivaldą, 1918 m. lapkričio 13 d. Raseinių gyventojų susirinkime atviru balsavimu išrinktas 17 narių Raseinių miesto komitetas. Miesto prezidiumo pirmininku buvo išrinktas iš Rusijos grižęs banko tarnautojas Viktoras Kuraitis.

1930–1940 m. veikė Raseinių politinių kalinių kalėjimas. 1932 m. suteiktos II eilės miesto teisės. 1934 m. pastatyti Raseinių banko rūmai. 1941 m. birželio 23–27 d. prie miesto įvyko Raseinių mūšis, kuriame dalyvavo apie 1000 tankų. Miestas smarkiai nukentėjo per II pasaulinį karą, 1944 m. spalio 7 d. čia įžengė sovietų armija. Karas sunaikino apie 90 proc. pastatų.

1946 m. rugpjūčio 3 d. tapo apskrities pavaldumo miestu. 1953 m. sovietų nugriauta Raseinių evangelikų liuteronų bažnyčia. Sovietmečiu veikė „Šatrijos“ siuvimo įmonių susivienijimas, sviesto gamykla.

2002 m. patvirtintas dabartinis Raseinių herbas. 2012 m. spalio 6 d. miesto centre esančiam parkui po renovacijos buvo suteiktas Maironio vardas. Parke atidengtas Tado Gutausko sukurtas paminklas Maironiui. 2015 m. parke atidengta S. Jurkaus ir S. Plotnikovo sukurta skulptūra „Lūšis“.

2016 m. pastatyta nauja Raseinių autobusų stotis. 2018 m. atnaujintas Magdės šulinys, siejamas su populiaria miesto legenda.

|}

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis

### Žymūs žmonės

Raseinių mieste gimė:
* Antanina Tamašauskaitė (1814–1883), 1863 m. sukilimo dalyvė
* Ignotas Mauricijus Ščedrauskas (1815–1870), dailininkas
* Borisas Šaskolskis (1843–1910), verslininkas
* Natanas Cvi Finkelis (1849–1927), rabinas, mokytojas
* Simonas Zalkindas (1861–1941), gydytojas
* Viktoras Estrovičius (1881–1941), architektas
* Alexander Sachs (1893–1973), ekonomistas, bankininkas
* Jekaterina Kniažeckaja (1900–1986), istorikė
* Piotr Biegański (1905–1986), architektas
* Eduardas Brazauskas (1922–1996), muzikantas, valtornistas
* George Kadish (1930–1997), fotografas
* Mykolas Dobkevičius (1939–2025), geologas, hidrogeologas
* Gintautas Jurgis Česnys (1940–2009), Lietuvos gydytojas anatomas ir antropologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras
* Vytautas Zigmas Vaitonis (1942–2020), Lietuvos šachmatininkas
* Nijolė Sabaitė (g. 1950 m.), lengvaatletė, olimpinė vicečempionė
* Nerijus Mankus (g. 1969 m.), teatro ir kino aktorius

## Švietimo ir ugdymo įstaigos
* Prezidento Jono Žemaičio gimnazija
* Raseinių Viktoro Petkaus progimnazija
* Raseinių Šaltinio progimnazija
* Raseinių specialioji mokykla
* Raseinių technologijos ir verslo mokykla
* Raseinių meno mokykla
* Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka

## Sportas
### Jka karatė, Taekwondo

Raseinių karatė klubas *BUSHI-DO*, įkurtas 1997 m. Klubo įkūrėjai: Edgaras Gabševičius ir Gediminas Jakubauskas.

### Futbolas
* FK Statyba Raseiniai
* FK Šatrija Raseiniai

### Krepšinis
* Raseinių „Raseiniai“
* Raseinių „Brosta-KKSC“

## Miestų partnerystė

*  Liubartuvas, Lenkija
*  Kekava, Latvija
*  Žmerynka, Ukraina
*  Mlava, Lenkija
*  Rapla, Estija
*  Orenas, Portugalija
*  Volodymyras, Ukraina

## Galerija

Dominican Monastery and Catholic Church in Raseiniai, 1916.jpg|Dominikonų vienuolynas ir bažnyčia, 1916 m.
Raseinių Vytauto Didžiojo gatvė, apie 1930.jpg|Raseinių Vytauto Didžiojo gatvė, apie 1930 m.
Lithuanian architecture. Raseiniai Branch of the Bank of Lithuania, 1930s, Raseiniai, Lithuania.jpg|Lietuvos Banko Raseinių skyrius
Raseinių liuteronų evangelikų bažnyčia.jpg|Raseinių evangelikų liuteronų bažnyčia tarpukariu.
Raseinių dominikonų vienuolynas po karo.jpg|Raseinių dominikonų vienuolynas po karo, apie 1946 m.
Raseinių Šv Mergelės Marijos bažnyčia 1944.jpg|Raseinių Šv Mergelės Marijos bažnyčia 1944 m.
Commemoration of the Independence Day (16 February) in Raseiniai, 1928.jpg|Vasario 16-osios minėjimas Raseiniuose, 1928 m.
2022, Smetonos ąžuolas, Raseiniai.JPG|A. Smetonos sodintas ąžuolas prie „Žemaičio“
Verslo centras Raseiniuose.jpg|Verslo centras “Senasis žemaitis”
Raseiniai, ženklas.JPG|Senasis riboženklis


## Šaltiniai

## Literatūra
* 
* Raseiniams 750. – Vilnius: Atkula, 2003. – 1 apl. (12 lap.): iliustr.
* Raseiniai. Nepriklausomybės paminklui „Žemaitis“ – 70 metų. – Vilnius: Atkula, 2004. – 28 p.

## Nuorodos
* Raseinių istorija 
* Raseiniai
* Žemėlapiai