open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erslos piliakalnis

**Erslos piliakalnis**, kitaip – **Erslos senovės gynybinis įtvirtinimas**, vadinamas *Pilale* (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus kodas 30305, senas vertybės kodas - A1877) – piliakalnis centrinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Erslos kaime (Šačių seniūnija), Erslinės miško pietvakarinėje dalyje. 

Pasiekiamas keliu Mosėdis – Ersla Ersloje pasukus į kairę šiaurės kryptimi, už 200 m - į dešinę rytų kryptimi, per trečios dešinėje sodybos kiemą, pavažiavus 600 m pro apleistą sodybą iki Erslos dubenuoto akmens miško pakraštyje – yra 100 m į šiaurę - šiaurės rytus nuo jo.

## Piliakalnis

Įrengtas žemoje, lygioje vietoje. Aikštelė ovalo plano, 40 × 37 m dydžio, kiek pailga vakarų - rytų kryptimi, apjuosta 147 m ilgio, 1 m aukščio, 7 m pločio akmenų pylimu, kurio išorėje yra iki 1,5 m pločio, 0,2 m gylio griovio liekanos. Pylimo pietvakarinėje dalyje yra 3 m pločio tarpas (vartų vieta).

2005 m. įrašytas į kultūros vertybių registro archeologinių vietų sąrašą ir pripažintas valstybės saugoma kultūros vertybe.

Teritorijos plotas – 0,55 ha. Apaugęs mišriu mišku.

## Tyrimai
1971 m. žvalgė Ignas Jablonskis, 1987 m. – Bronius Dakanis, Algimantas Merkevičius, Gintautas Zabiela, 1997 m. – Gintautas Zabiela. Šiaurinėje aikštelės dalyje rastas neaiškus geležinis dirbinys.

Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia. 

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Lê Đức Anh

**Le Dukanis** (*Lê Đức Anh*, g 1920 m. gruodžio 1 d. – 2019 m. balandžio 22 d.) – Vietnamo politikas, 7-asis Vietnamo prezidentas, valdęs nuo 1992 iki 1997.
Kalvių piliakalnis (Lenkimai)

**Kalvių piliakalnis**, *Pilalė* – piliakalnis Skuodo rajono savivaldybės teritorijoje, prie Lenkimų gyvenvietės, Lenkimų seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Lenkimai – Kalviai už Šventosios pavažiavus 400 m, pasukus į dešinę pietų kryptimi, už 100 m lieptu perėjus Šventąją – yra kitame jos krante.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos pakraštyje, Šventosios kairiajame krante. Aikštelė trikampio lenkta kraštine formos, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 58 m ilgio ir 50 m pločio Šiauriniame, pietiniame ir vakariniame jos kraštuose supiltas lenktas 102 m ilgio, 1 m aukščio, 5-8 m pločio pylimas, kurio išorinėje pusėje iškastas 3 m pločio, 1,5 m gylio griovys, aptiktas tyrimų metu. Už griovio supiltas antras 0,2 m aukščio, 4 m pločio pylimas ir iškastas antras 0,5 m gylio, 4 m pločio griovys, jo liekanos matyti pietrytiniame šlaite. Šlaitai statūs, 5 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų, aikštelėje pastatyta medinė skulptūra. Apaugęs eglėmis ir beržais, pomiškis iškirstas.
Piliakalnis datuojamas XIII a.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1966 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. 1988 m. Gintautas Zabiela pietrytinėje pylimo vietoje padarė jo išorinio šlaito pjūvį - iš viso 8 m². Nustatyta, kad pylimas piltas per vieną kartą iš molio, o jo išorėje yra užslinkęs griovys. 

## Istorija
Piliakalnyje lokalizuojama 1253 m. minimos kuršių Kalvažemės vietovės pilis.

## Šaltiniai

* Tomas Baranauskas, Gintautas Zabiela. Ceklis 1253 metais: istorinė – archeologinė analizė // Žemaičių istorijos virsmas iš 750 metų perspektyvos. Vilnius, 2004 p. 31, 54.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.170
* Gintautas Zabiela. Piliakalnių likimas Lietuvos valstybės susidarymo išvakarėse // Lituanistica. 1991. Nr. 4, p. 24.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Plunksniniai debesys

**Plunksniniai debesys** () – aukščiausi viršutinio aukšto debesys. Jie susigrupavę, bet tarpusavyje nutolę, ploni, pavieniai, balti. Gali turėti plunksnų išvaizdą. Šie debesys yra skaidrūs, todėl puikiai praleidžia Saulės šviesą. Driekiasi 7-16 km aukštyje. Sudaryti iš ledo kristalų, iš šių debesų krituliai nekrenta. Būtent šiuose debesyse susiformuoja optinis atmosferos reiškinys – halas.

Didelis plunksninių debesų kiekis danguje gali pranašauti besiartinantį atmosferos frontą.
Plunksniniai kamuoliniai debesys

**Plunksniniai kamuoliniai debesys** () – žemiausi viršutinio aukšto debesys. Būna susigrupavę, bet yra gana smulkūs, tarp jų pastebimi tarpai. Ploni, balti garbanėlių ar dribsnių formos. Driekiasi 7-13 km aukštyje. Sudaryti tiek iš ledo kristalų, tiek iš vandens lašelių. Gali sudaryti virga (kritulius, nepasiekiančius žemės paviršiaus).
Plunksniniai sluoksniniai debesys

**Plunksniniai sluoksniniai debesys** () – antri pagal aukštį viršutinio aukšto debesys. Susigrupavę ir lengvai praleidžiantys Saulės šviesą. Permatomi balkšvo šydo debesys. Šviečiant Saulei arba Mėnuliui susidaro drignė arba halas. Jie sudaryti iš smulkių ledo kristalėlių, kritulių visiškai neduoda. Driekiasi 7-13 km aukštyje.
Kuzma

**Kuzma** - buvusi Formulės 1 ekipa iš JAV, kurią įkūrė Eddie Kuzma. Ji dalyvavo Indianapolis 500 lenktynėse nuo 1951 iki 1960 m. Ekipos trumpoje istorijoje buvo vos viena pergalė, kurią 1952 m. pelnė Troy Ruttmanas.
Jedžiotų piliakalnis

**Jedžiotų piliakalnis**, *Pilalė* – piliakalnis Skuodo rajono savivaldybės teritorijoje, Knežės ir Jedžiotų kaimų paribyje (Aleksandrijos seniūnija). Pasiekiamas iš kelio Klauseikiai – Jedžiotai pasukus keliuku į kairę rytų kryptimi pro Knežės kaimo kapines – iš viso 1 km, yra tiesiai už kapinių einant per laukus.
## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Luobos dešiniajame krante. Iš šiaurės, rytų, ir pietų jį juosia upelio slėnis. Aikštelė beveik trikampė, orientuota rytų – vakarų kryptimi, 43 m ilgio, 43 m pločio vakariniame gale. Joje 1930–1935 m. ariant rasta pora akmeninių kirvių, žalvarinių dirbinių. Čia supiltas 0,8 m aukščio, 7,5 m pločio pylimas, kurio išorinis 2 m aukščio šlaitas leidžiasi į 56 m ilgio, 5 m pločio, 0,7 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 15 m aukščio. Už griovio yra priešpilis.

Priešpilio aikštelė lenkto keturkampio formos, orientuota rytų – vakarų kryptimi, 6,5 m ilgio, 70 m pločio. Vakarinėje jos pusėje supiltas 0,7 m aukščio, 5 m pločio pylimas, kurio išorinis 1,6 m aukščio šlaitas leidžiasi į 75 m ilgio, 3 m pločio, 0,5 m gylio griovį.

Piliakalnis ir priešpilis labai apardyti arimų, priešpilio pylimas centrinėje dalyje anksčiau iš išorės nukastas. Apaugęs lapuočių mišku, pomiškis nuo priešpilio iškirstas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. – XIII a.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1966 m. atliko Lietuvos istorijos institutas.

## Istorija
Piliakalnyje lokalizuojama 1253 m. minimos kuršių Luobos vietovės pilis.

## Šaltiniai

* Tomas Baranauskas, Gintautas Zabiela. Ceklis 1253 metais: istorinė – archeologinė analizė // Žemaičių istorijos virsmas iš 750 metų perspektyvos. Vilnius, 2004 p. 33, 54.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.170

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Epperly

**Epperly** – buvusi Formulės 1 ekipa iš JAV. Ji dalyvavo Formulės 1 Indianapolis 500 lenktynėse 1955, 1957, 1958, 1959 ir 1960 m. sezonuose. 1957 ir 1958 m. šiose lenktynėse ji nugalėjo.
Footwork Arrows

**Footwork Arrows** – buvusi Formulės 1 komanda iš Jungtynės Karalystės. Formulėje 1 ji dalyvavo nuo 1991 iki 1996 m. Per šiuos metus ji vieną kartą užkopė ant pakylos, 1995 m. Australijos GP užėmusi 3 vietą.

Ekipos istorija prasidėjo, kai Japonijos verslininkas Wataru Ohashi 1990 m. investavo dideles sumas pinigų į Arrows ekipą. Po metų jis perpirko šią ekipą ir ją pervadino Footwork Arrows. Įpusėjus 1996 m. sezonui japonas pasitraukė iš ekipos, o kitais metais ji vėl dalyvavo lenktynėse kaip Arrows.
Kivylių piliakalnis

**Kivylių piliakalnis**, *Pilalė* – piliakalnis Skuodo rajono savivaldybės teritorijoje, prie Kivylių kaimo, Aleksandrijos seniūnija. Pasiekiamas keliu Truikiniai – Kivyliai Kivyliuose, prieš leidžiantis į slėnį, pasukus į kairę vakarų kryptimi, už 150 m prieš fermas pasukus per laukus į dešinę šiaurės kryptimi, yra už 400 m šlaito į slėnį viduryje.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvelėje Apšės kairiojo kranto slėnio pakraštyje. Jį iš vakarų, šiaurės ir rytų juosia slėnio pelkės, nuo kurių šlaitai gana nuolaidūs, kiti vidutinio statumo, 4 m aukščio. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 22x18 m dydžio. Pietinėje pusėje ją nuo aukštumos skiria nedidelis įlinkis, tarsi 11,5 m gylio griovys.

Pietinis šlaitas apardytas 1944 m. iškastos duobės, aikštelė - XVIII a. – XIX a. kapinaičių. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. 

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1966 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu.

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.170
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Aukštieji kamuoliniai debesys

**Aukštieji kamuoliniai debesys** () – vidutinio aukščio balti bei pilkšvi, panašūs į bangas, dribsnius, „avinukus“, vatos kamuoliukus debesys. Saulę ir Mėnulį gali juosti vainikas. Driekiasi 2-7 km aukštyje. Nors iš debesų krituliai nekrenta, bet esant šiltam orui jie gali pranašauti apie artėjantį frontą ir perkūniją.

Viena iš aukštųjų kamuolinių debesų formų – lęšiniai debesys.
Kubiliškės piliakalnis

**Kubiliškės piliakalnis**, *Kulai II* – piliakalnis Skuodo rajono savivaldybės teritorijoje, prie Kubiliškės kaimo, Skuodo seniūnija. Pasiekiamas keliu Skuodas – Kubiliškės per Kulus II pavažiavus arčiau Bartuvos tvenkinio einančiu vingiuotu lauko keliu beveik iki Opalio užtvankos – yra 50 m neprivažiavus užtvankos kairėje, priekyje, pietryčiuose.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Bartuvos ir Opalio upių kairiuosiuose krantuose, jų santakoje esančiame kranto kyšulyje. Aikštelė trikampė, orientuota pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 28 m ilgio, 35 m pločio šiaurės vakarų pusėje. Čia jos pakraštyje supiltas 35 m ilgio, 1,5 m aukščio, 13 m pločio lenktas pylimas. Už jo į šiaurės vakarus yra priešpilis. Šlaitai statūs, 8-10 m aukščio.

Priešpilio aikštelė kiek lenktos trapecijos formos, orientuota pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 18 m ilgio, 70 m pločio. Aikštelės šiaurės vakarų pakraštyje supiltas 70 m ilgio, 1,7 m aukščio, 23 m pločio lenktas pylimas, už kurio iškastas 100 m ilgio, 6 m pločio griovys (užskleistas). Už griovio vietos į šiaurės vakarus supiltas antras 0,3 m aukščio, 5 m pločio pylimas, už kurio iškastas antras 2,5 m gylio, 8 m pločio griovys. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia.

Piliakalnis ir priešpilis apardyti arimų, piliakalnio aikštelės kraštai nuplauti upių, eroduoja. Apaugęs retais lapuočiais. 

Bartuvos kairiajame krante į vakarus nuo kapinių, aukštumos pakraštyje buvo dar viena kalva, vadinta Pilale. Ji sunaikinta XX a. pradžioje kasant žvyrą. Duomenų apie dydį ir formą neišliko. 

Į šiaurės vakarus nuo piliakalnio, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. 

## Šaltiniai

* Bronius Dakanis. Mažai žinomi Lietuvos piliakalniai // Kultūros paminklai. Vilnius, 1994. T. 1. p. 42-43 (Nr. 20).
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V., 1993, p.28
* Gintautas Zabiela. Naujas Lietuvos piliakalnių sąrašo papildymas (1995–2000 m.) // Kultūros paminklai. Vilnius, 2001. T. 8, p. 21–36.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Aukštieji sluoksniniai debesys

**Aukštieji sluoksniniai debesys** () – antri pagal aukštį vidutinio aukšto debesys. Pilki vienodi (lyg skraistė) pluoštai dažniausiai dengia visą dangų. Pro jų šydą silpnai matosi Saulė. Driekiasi 2-7 km aukštyje.

Kritulių iškrenta retai ir labai negausiai. Aukštieji sluoksniniai debesys, priešingai nei kamuoliniai, susigrupavę.
Mikytų piliakalnis

:: *Apie piliakalnį Šakių rajone žr. [[Mikytų piliakalnis (Šakiai)]]*

**Mikytų piliakalnis**, *Pilies kalnas, Pilis* – piliakalnis Skuodo rajono savivaldybės teritorijoje, prie Mikytų kaimo, Notėnų seniūnija. Pasiekiamas keliu Notėnai – Barstyčiai Mikytuose, sankryžoje šalia sodybos kairėje pasukus keliuku į kairę šiaurės kryptimi, pavažiavus 800 m už nedidelio upelio, laikantis labiau dešinės, iki pusiau apleistos sodybos – yra 100 m į dešinę nuo jos šiaurės vakaruose, kitapus griovio, kuriuo teka upelis.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Šatos dešiniajame krante, aukštumos kyšulyje, esančiame prie mažo bevardžio upelio. Aikštelė trapecinė, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 25 m ilgio, 26 m pločio šiaurės rytų gale, 8 m - pietvakariuose. Šiaurės rytų gale supiltas 40 m ilgio, 3 m aukščio, 20 m pločio pylimas, kurio išorinis 6 m aukščio šlaitas leidžiasi į 30 m ilgio, 11 m pločio, 1,5 m gylio griovį, už kurio supiltas antras 3 m aukščio nuo griovio, 18 m pločio pylimas 1,5 m aukščio išoriniu šlaitu. Už jo buvęs antras griovys užslinkęs. Minimas ir toliau į šiaurės rytus buvęs trečias pylimas, tačiau jo nelikę jokios žymės. Aikštelės pietvakarių krašte supiltas lenktas 0,7 m aukščio, 6 m pločio pylimas. 3 m žemiau jo, šlaite yra 3 m pločio terasa. Šlaitai statūs, 8-11 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

Piliakalnio šlaitai nuslinkę, 1999 m. stabilizuoti.

300 m į šiaurę nuo piliakalnio, Šatos slėnyje 1938 m. rastas X a. – XI a. papuošalų ir ginklų lobis, 1971 m. – kitas IX a. – XI a. panašus lobis.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1966 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. 

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.171

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Kamuoliniai debesys

**Kamuoliniai debesys** () – apatiniai vidutinio aukšto debesys. Vertikalaus išsivystymo balti debesų kamuoliai, primenantys supiltą medvilnę, vatą ar žiedinį kopūstą; ryškūs debesų kontūrai su tamsesniu pagrindu. Driekiasi 2-7 km aukštyje. balti, ištįsę į viršų, nesusigrupavę, pavieniai. Lietus pasitaiko retai ir negausiai, tik iš atskirų tipų, pvz., *cumulus congestus*.

Kamuoliniai debesys paprastai susidaro esant šiltiems, giedriems orams. Atskiras kamuolinių debesų tipas yra kamuoliniai liūtiniai debesys, nešantys smarkius kritulius. Kamuoliniai debesys susidaro tada, kai sūkuriais kylančios oro srovės vėsta ir jose esantys vandens garai pradeda kondensuotis.
Sluoksniniai kamuoliniai debesys

**Sluoksniniai kamuoliniai debesys** () – aukščiausi apatinio aukšto debesys, stori pilki, po kuriais gali būti ir tamsesnių arba šviesesnių debesų lopų arba bangų. Driekiasi 0-2 km aukštyje. Uždengia visą dangų, neša kritulius, bet šie nebūna intensyvūs. Taip pat gali pranašauti artėjančią audrą.
Sluoksniniai debesys

**Sluoksniniai debesys** () – apatinio aukšto debesys, besidriekiantys iki 2 km aukščio. Pilki, žemi vienalyčiai debesys, dengiantys visą dangų. Jie gali nusileisti net iki 60 metrų arba susidaryti yrant ir pakylant rūkui. Jie yra aukščiau ne sluoksniniai lietaus debesys, todėl kritulių iškrenta mažiau. Neša dulksną, silpną šlapdribą ar sniegą.
Sluoksniniai lietaus debesys

**Sluoksniniai lietaus debesys** () – žemiausi apatinio aukšto debesys, kuriuos sudaro tankus, storas, pilkas debesų sluoksnis. Gali uždengti didžiąją dalį dangaus skliauto. Neša ilgus, gan smarkius kritulius (bet ne tokius kaip kamuoliniai liūtiniai). Vasarą krenta lietus, žiemą – sniegas. Gali kristi ir šlapdriba. Driekiasi 0-2 km aukštyje.
Mosėdžio piliakalnis

**Mosėdžio piliakalnis** – piliakalnis Skuodo rajono savivaldybės teritorijoje, prie Mosėdžio miestelio, Mosėdžio seniūnija. Pasiekiamas važiuojant į Mosėdžio centrą Bartuvos kairiajame krante, už autobusų stotelės pasukus į dešinę pietų kryptimi ir pavažiavus 100 m (įvažiuojama į aikštelę).

Kultūros vertybė: unikalus kodas – ; senasis registro kodas – A474.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje Bartuvos kairiajame krante. Iš šiaurės ir rytų jį juosė Bartuva ir jos slėnio daubos. Šlaitai statūs, 10-11 m aukščio. Aikštelė netaisyklingo ovalo formos, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 100x60 m dydžio. Jos pietiniame ir vakariniame pakraščiuose buvo supiltas apie 150 m ilgio lanko formos pylimas (aptiktas tyrinėjimų metu), kurio išorėje iškastas griovys, iš jo išliko 50 m ilgio, 24 m pločio viršuje, 4 m pločio dugne, 6 m gylio šiaurės rytų dalis.

Piliakalnis labai suardytas XVI a. – XVII a. jame įsikūrus dvarui – užlygintas griovys, nukastas pylimas, dirbama ir įvairiais pastatais užstatyta aikštelė, rytinis šlaitas nuplautas. Dabar piliakalnis yra miestelyje: aikštelės vakarinėje dalyje užveistas sodas, pietuose, rytuose ir šiaurėje stovi 4 didesni pastatai, pietrytinė aikštelės dalis išlyginta, performuota ir išasfaltuota.

Į pietus nuo piliakalnio, 0,2 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rastos dvejos trinamosios girnos.
Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.
## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1971 m. ir 1985 m. atlikęs Ignas Jablonskis piliakalnio vakarinėje dalyje ištyrė 60 m² dydžio plotą, aptiko 0,8 m aukščio pylimo liekanas. Pylimas buvo rekonstruotas 3 kartus. Pirmasis 2,35 m pločio pylimas krautas iš akmenų, stambesnius dedant į kraštus. Vėliau pylimas praplėstas į išorę iki 3,5 m pločio sukraunant daugiau akmenų. Jo viršuje stovėjo medinė gynybinė siena. Šiai sudegus pylimas praplėstas į abi puses iki 6,6 m supilant molio sluoksnį, imamą iš išorėje iškasto griovio. Piliakalnyje aptikta lipdytos ir vėlyvos žiestos keramikos.

## Šaltiniai

* Ignas Jablonskis. Mosėdžio piliakalnio žvalgomieji tyrinėjimai // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1984 ir 1985 metais. Vilnius, 1986. p. 27–28.
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.78
* Gintautas Zabiela. Piliakalnių likimas Lietuvos valstybės susidarymo išvakarėse // Lituanistica. 1991. Nr. 4, p. 22–42.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* 
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Maksimas Saburovas

**Maksimas Saburovas** (, 1900 m. vasario 19 d. – 1977 m. kovo 24 d.) – tarybinis partinis ir valstybės veikėjas, buvęs TSKP CK Politinio biuro narys. Tris kartus užėmė TSRS Valstybinio plano komiteto pirmininko pareigas.

## Išsilavinimas
1923–1926 m. J. Sverdlovo vardo komunistinis universitetas;

1928–1933 m. Maskvos N. Baumano vardo mechanikos – mašinų gamybos institutas.

## Karjera
1920–1921 – tarnavo Ypatingos paskirties daliniuose;

1921–1923 – komjaunimo, profsąjungų funkcionierius Ukrainos TSR;

1926–1928 – VKP(b) CK propagandistas Donbase;

1933 – gamyklos technloginio biuro vedėjas Maskvoje;

1933–1937 – Novokramatorsko mašinų gamyklos instrumentinio skyriaus vedėjas, vyr. technologas;

1937–1938 – TSRS Mašinų gamybos liaudies komisariato vyr. valdybos inžinierius;

1938–1940 – TSRS Liaudies komisarų tarybos (LKT) Plano komisijos mašinų gamybos sektoriaus viršininkas;

1938–1940 – TSRS LKT Valstybinės plano komisijos pirmininko pavaduotojas, 1940–1941 m. – pirmasis pavaduotojas, 1941–1942 – komisijos pirmininkas; 1941–1944 m. – TSRS LKT pirmininko pavaduotojas;

1944–1945 m. buvo Valstybinės gynybos tarybos specialusis įgaliotinis Vengrijoje, Silezijoje, Berlyne, Mandžūrijoje ir Korėjoje. 1945 – tarybinės karinės administracijos Vokietijoje vadovo pavaduotojas;

1945–1949 – TSRS LKT Valstybinės plano komisijos (vėliau – plano komiteto) pirmininko I pavaduotojas, 1949–1953 m. – pirmininkas; 1947–1953 m. – TSRS Ministrų tarybos pirmininko pavaduotojas bei MT mašinų gamybos biuro pirmininkas;

1953 m. gegužės – rugpjūčio mėn. – TSRS mašinų gamybos ministras;

1953–1955 – TSRS MT Valstybinio plano komiteto pirmininkas, TSRS Ministrų tarybos pirmininko pavaduotojas;

1955–1957 m. liepos mėn. – TSRS Ministrų tarybos pirmininko I pavaduotojas;

1957 m. vasarą palaikė Molotovo-Kaganovičiaus-Malenkovo „antipartinę grupuotę“, siekusią nuversti N. Chruščiovą ir neteko aukštų postų:

1957–1958 – TSRS Užsienio ekonominių ryšių komiteto pirmininko pavaduotojas;

1958–1966 – Syzranės specializuotos sunkiųjų mašinų gamyklos, plastmasių perdirbimo gamyklos direktorius.

## Partinė ir visuomeninė karjera
1952–1961 – TSKP CK narys
1952–1957 – TSKP CK Politinio biuro narys

TSRS Aukščiausiosios Tarybos 2–4 šaukimų deputatas.
Puodkalių piliakalnis

**Puodkalių piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis Skuodo rajono savivaldybės teritorijoje, prie Puodkalių kaimo, Skuodo seniūnija. Pasiekiamas keliu Skuodas – Daukšiai už Bartuvos pasukus į dešinę šiaurės vakarų kryptimi ir pavažiavus 350 m pro sodybą, yra dešinėje, į rytus. 

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas Bartuvos kairiajame ir Erlos dešiniajame krante, jų santakoje esančiame aukštumos kyšulyje. Aikštelė beveik apskrita, orientuota vakarų – rytų kryptimi, 80 m ilgio ir 90 m pločio. Pietvakariniame ir vakariniame jos kraštuose supiltas puslankio formos 140 m ilgio, iki 5 m aukščio, 17 m pločio pylimas. Jo žemėjantys galai anksčiau juosė visą aikštelę, o vakaruose 7-8 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į priešpilį.

Priešpilio aikštelė puslankio formos, orientuota vakarų – rytų kryptimi, 20-32 m ilgio, 150 m pločio. Jos vakariniame krašte iškastas 6 m pločio, 2 m pločio dugne, 2 m gylio griovys, pietiniame krašte virtęs griova. Piliakalnio ir priešpilio šlaitai statūs, 10-11 m aukščio. Šiaurės vakarų šlaitu į piliakalnį ėjo kelias, likusi 2 m pločio terasa. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

Piliakalnis ir priešpilis apardyti arimų, duobių, piliakalnio pietrytinės aikštelės kraštas nuplautas, pietinė pylimo dalis nukasta, pietvakarinis priešpilio griovys beveik užlygintas. Aikštelės dirvonuoja, šlaitai apaugę lapuočiais.

Į vakarus nuo priešpilio yra 2 ha ploto papėdės gyvenvietė. 650 m į vakarus nuo piliakalnio yra IX a. – XIII a. Puodkalių kapinynas.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1948 m. ir 1966 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. 

## Šaltiniai

* Dakanis B., Merkevičius A., Zabiela G. Skuodo rajono archeologijos paminklų žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1986 ir 1987 metais. Vilnius, 1988. p. 183.
* Döring J. Die Untersuchung von Apulia // Sitzungsberichte der kurländichen Geselchaft für Literatur und Kunst nebst Veröffentlichungen des kurländischen Provinzial-Museums, aus dem Jahre 1887. Mitau, 1888. p. 40-41.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.171
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.65
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899.

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Užluobės piliakalnis

**Užluobės piliakalnis**, *Šarkė, Pilis* – piliakalnis Skuodo rajono savivaldybės teritorijoje, prie Užluobės kaimo, Skuodo seniūnija. Pasiekiamas keliu Skuodas – Užluobė pravažiavus Užluobę, ties nedideliu kelio posūkiu į dešinę pasukus į kairę per pievas šiaurės rytų kryptimi 300 m link beržų guoto.

## Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos pakraštyje, Šatos kairiajame krante. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 50x40 m dydžio. Jos pietų – pietvakarių pakraštyje supiltas 70 m ilgio, 0,5 m aukščio, 15 m pločio lanko formos pylimas. Jame rasta anglių. Pylimo išorinis 1 m aukščio šlaitas leidžiasi į 14 m pločio griovį, už kurio supiltas antras 0,3 m aukščio, 14 m pločio pylimas, už jo buvo antras apie 10 m pločio griovys, šiaurės vakarų dalyje dabar virtęs griova. Šlaitai - 10 m aukščio. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

Piliakalnis labai apardytas arimų, gynybiniai įrenginiai beveik niveliuoti, šlaitai erodavę. Aikštelėje iki XIX a. pabaigos buvo kaimo kapinės. Piliakalnis apaugęs beržais, pomiškis iškirstas.

## Tyrimai
Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1968 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Į pietvakarius nuo piliakalnio, 2 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos. 

## Šaltiniai

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.171
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.65

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Rombinė duobė

**Rombinė duobė** () - topografiškai ir struktūriškai svarbi rombinių smegenų dalis. Ji sudaro ketvirtojo skilvelio dugną, o jos paviršiuje esančioje pilkojoje medžiagoje išsidėstę aštuonių paskutinių galvinių nervų porų branduoliai.

Rombinės duobės dugną sudaro tilto ir pailgųjų smegenų viršutinės dalies paviršiai, o kraštus viršuje - viršutinės, apačioje - apatinės smegenėlių kojytės. Duobės forma yra taisyklingo rombo, kurio smailieji kampai atsisukę į viršų ir apačią, o bukieji - į šonus. Išilgai rombinės duobės eina vidurinė vaga, toje vietoje, kur pailgosios smegenys suauga su tiltu eina smegeniniai ruoželiai, *stirae medullares*.

Rombinės duobės paviršius nelygus: abipus vidurinės vagos išilgai duobės eina vidinė pakyla, *eminentia medialis*, apačioje ji baigiasi poliežuvinio nervo trikampiu, *trigonum n. hypoglossi*, o į šoną nuo jo yra tamsesnės spalvos klajoklio nervo trikampis, *trigonum n. vagi*. Virš smegeninių ruoželių, vidinėje pakyloje yra veidinis gumburėlis, *colliculus facialis*. Rombinės duobės šoniniuose kampuose yra prieanginis laukas, *area vestibularis*. Į šoną nuo veidinio gumburėlio ir aukščiau šio lauko yra melsvoji dėmė, *locus caeruleus*.
Tinklinis darinys

**Tinklinis darinys** (lot.) *Formatio reticularis* – galvos smegenų kamieno dangčio antrąjį pilkosios medžiagos sluoksnį sudarantis nervinis audinys. Jis tęsiasi nuo gumburo iki nugaros smegenų kaklinių segmentų. Sudarytas iš įvairaus dydžio neuronų.

Tinklinio darinio neuronai sintetina amino junginių grupės neuromediatorius: dopaminą, noradrenaliną, serotoniną ir kt., todėl šios grupės neuronai buvo pavadinti aminerginėmis ląstelėmis.

Tinklinio darinio neuronai susitelkę į gausius branduolius, kurie savo ruožtu išsidėsto trimis išilgomis kolonomis. Branduoliai skirstomi į tris grupes: siūlės, vidurinius ir šoninius.

Pagrindinė tinklinio darinio funkcija – smegenų aktyvumo lygio reguliavimas.
Pagudėnai

**Pagudėnai** – viena iš vienuolikos prūsų grupių, paminėtų Petro Dusburgiečio. Pagudėnai gyveno Pagudėje (; ) – nedidelėje teritorijoje tarp Elbingo (*Elbląg*) ir Pasargės upių. Dabar tai Lenkijos Varmijos Mozūrų vaivadija. Pagudėnus kaip ir kitus prūsus užkariavo Vokiečių ordinas, ir jie suvokietėjo ar sulenkėjo. Senoji prūsų kalba išnyko apie XVII a.

## Istorija
1237 m. Vokiečių ordinas, gavęs popiežiaus įsakymą užkariauti ir pakrikštyti pagonis prūsus, išsilaipino Pagudėje. Tuo metu Hanzos prekeiviai iš Liubeko buvo įkūrę Elbingo miestą prie Elbingo upės. Vokiečių ordino riterių atvykimas buvo kryžiaus žygio prieš pagudėnus pradžia, nes riteriai turėjo pakrikštyti prūsus ir valdyti Prūsiją. Pagudėnai netrukus sugriovė Elbingą, bet riteriai vėl jį atstatė. Elbingas liko vienu Teutonų ordino atramos taškų, netrukus tapo uostu prekybos centru. Elbingo miestas buvo bazė, iš kurios buvo rengiami tolimesni Prūsijos puldinėjimai.

Pagudėnai prisidėjo prie kitų prūsų kilčių Pirmajame prūsų sukilime (1242–1249). Jie nepasirašė Christburgo sutarties ir kovojo iki 1251 ar 1252 m. Pagudėnai buvo priversti pasiduoti, nes Vokiečių ordiną rėmė vis nauji iš Vokietijos siunčiami pastiprinimai.

Didžiojo prūsų sukilimo metu (1260–1274) pagudėnai vadu išsirinko Auktumą ir įsijungė į kovą. Jie užėmė mažesniąsias kryžiuočių pilis, bet Elbingo pilies paimti jiems nepavyko.
1271 m. įvyko Christburgo mūšis, kai jungtinės bartų (vadas Divonis) ir pagudėnų (vadas Linkus) surengė antpuolį į Kulmo žemę. Mūšyje buvo nukauti 12 riterių ir iki 500 kitų Ordino kareivių. Prūsai apgulė Christburgą ir beveik jį paėmė. Tačiau netrukus atvyko kavalerija iš Elbingo ir prūsams teko trauktis. Pagudėnai ilgiausiai kovėsi Didžiajame prūsų sukilime. Jie surengė netikėtą Elbingo antpuolį, iš pasalų užpuolė jo įgulą. 1274 m. Ordino riteriai surengė keršto žygį prieš pagudėnus. Jie užėmė Heilsbergo pilį, kuriame buvo sukilėlių pagudėnų štabas, ir sukilimas pasibaigė.

Netrukus pagudėnai vėl sukilo. 1276 m. pasklido žinia, kad sūduvių vadas Komantas (kitaip dar *Skalmantas*) sėkmingai puldinėja Ordino valdas ir, padedamas lietuvių, surinko apie 4000 karių Kulmo žemei pulti. Tačiau kitos prūsų kiltys prie Trečiojo sukilimo neprisidėjo. Pagudėnai netrukus buvo numalšinti, ir dalis išlikusiųjų persikėlė į Lietuvos Didžiąją kunigaikštystę.
Paskutinis bandymas atkovoti laisvę įvyko 1286 m., kai pagudėnai ir bartai sutarė pakviesti Riugeno kunigaikštį, kuris buvo Pomeranijos kunigaikščio Sviatopolko II (*Świętopełk II*) anūkas, kad šis išlaisvintų nuo riterių valdžios. Daugelis vietinių gyventojų buvo paversti baudžiauninkais, ir riteriai kvietė vokiečius kolonistus, kad šie apgyventų ištuštėjusią Pagudę. Po kurio laiko vokiečių skaičius viršijo pagudėnų skaičių, ir po kelių šimtų metų pagudėnai buvo visiškai asimiliuoti.

## Nuorodos
* Simas Sužiedėlis, ed (1970–1978). „Pagudė“. *Encyclopedia Lituanica*. IV. Boston, Massachusetts: Juozas Kapočius. pp. 149–150.
Laoso provincijos

Laosas suskirstytas į 16 provincijų (ແຂວງ, *khoueng*), 1 savivaldybę (ນະຄອນຫລວງ, *kampheng nakhon*), ir 1 specialiąją zoną (ເຂດພິເສດ, *khetphiset*). Provincijos padalintos į rajonus (*muang*) ir kaimus (*baan*).

# Atapu provincija
# Bokeo provincija
# Bolikamsajaus provincija
# Tiampasako provincija 
# Huapano provincija 
# Kamuano provincija 
# Luangnamtos provincija 
# Luangpabango provincija 
# Udomsajaus provincija 
# Pongsalio provincija 
# Salavano provincija 
# Savanaketo provincija 
# Vientiano prefektūra *
# Vientiano provincija 
# Saisombunas (specialioji admininstracinė zona, panaikinta 2006 m.) **
# Sekongo provincija 
# Siankuano provincija 

** prefektūra*

*** specialioji admininstracinė zona, panaikinta [[2006]] m.*

## Nuorodos
* Laos: Administrative Division (Citypopulation.de)
* Provinces of Laos (Statoids.com)
Veitelių piliakalnis

**Veitelių piliakalnis**, vadinamas *Pilale* (regioninio reikšmingumo kultūros paveldo objektas: unikalus kodas 16172, senas kultūros paminklų sąrašo Nr. AV2003) – piliakalnis šiaurės rytinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Veitelių kaime, Aleksandrijos seniūnija, Apšės dešiniajame krante.

Pasiekiamas keliu Ylakiai – Gėsalai pravažiavus Gėsalus ir ties pirmomis fermomis kairėje pasukus į kairę pietvakarių kryptimi, už 50 m (už fermų pastato) – į dešinę šiaurės vakarų kryptimi, dar už 300 m – į kairę pietvakarių kryptimi link karvių vasaros melžimo aikštelės, pavažiavus 200 m, už aikštelės pasukus į dešinę šiaurės vakarų kryptimi, už 400 m miško dešinėje, vakariniame šone – į kairę pietvakarių kryptimi per ganyklas, jų pakraščiu palei mišką (pabaigoje į šiaurės vakarus ir pietvakarius) paėjus 800 m – yra priekyje, pietvakariuose miške, 20 m nuo ganyklų krašto. Sunkiau randamas, nes melioruotuose laukuose nėra geresnių orientyrų.

## Piliakalnis

Įrengtas kalvoje, Veretos dešiniojo kranto slėnyje, netoli santakos su Kalčiu. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 65 m ilgio, 42 m pločio. Šlaitai statūs, 2–4 m aukščio. Piliakalnis apardytas arimų, apaugęs lapuočiais medžiais ir krūmais, rytinis šlaitas eroduoja. 

Datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.

## Istorija
Legendos mena, kad piliakalnį senovėje supylė karžygiai ir milžinai, įsirengę čia pilį. Ją, esą, sunaikino švedai, užėmę Apuolės pilį. Žuvę pilies gynėjai buvę palaidoti prie Veretos įrengtuose milžinkapiuose.   

1989 m. piliakalnis paskelbtas vietinės reikšmės archeologijos paminklu (AV2003), 1993 m. įrašytas į Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašą, 2011 m. jam suteiktas regioninis reikšmingumo lygmuo.

Teritorijos plotas – 0,85 ha.

## Tyrimai
1966 m. žvalgė Lietuvos mokslų akademijos Istorijos institutas (tyrimų vadovas Adolfas Tautavičius), 1987 m. – Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba (tyrimų vadovas Gintautas Zabiela), 2010 m. – Kultūros paveldo centras (tyrimų vadovas Arūnas Strazdas).
 
Piliakalnio aikštelėje tarpukariu buvo randama akmens kirvių, žalvario papuošalų ir geležinių dirbinių.

## Šaltiniai

* Skuodo rajono gamtos, istorijos ir kultūros paminklų katalogas. - Vilnius, 1984. - P.32

## Nuorodos
* Lietuvos piliakalniai: Veiteliai
* Hillforts.eu atvirųjų duomenų ištekliai
Vo Chi Cong

**Vo Čikongas** (, g. 1912 rugpjūčio 7, Quang Nam – m. 2011 rugsėjo 8, Ho Chi Minh City) – Vietnamo politikas. 6-asis Vietnamo prezidentas nuo 1987 iki 1992
Ton Duc Thang

**Ton Duktangas** (, (g. 1888 rugpjūčio 20 – 1980 kovo 30, Hanojuje) – Vietnamo politikas. Paskutinis Vietnamo Demokratinės Respublikos prezidentas nuo 1969 iki 1976 ir 1-asis Vietnamo prezidentas nuo 1976 iki 1980.
Bao Dai

**Bảo Đại** (Nguyễn Phúc Vĩnh Thụy), (g. 1913 m. spalio 22 d. – 1997 m. liepos 30 d.) – buvo 13-asis Vietnamo imperatorius ir paskutinis valdovas iš Nguyễn dinastijos. Bảo Đại imperatoriumi buvo nuo 1926 m. iki 1945 m.
Prost Grand Prix

**Prost Grand Prix** - buvusi Formulės 1 ekipa iš Prancūzijos. Jai vadovavo buvęs Formulės 1 čempionas Alainas Prostas. Ekipa lenktyniavo penkis sezonus nuo 1997 iki 2001 m.

Ekipos istorija prasidėjo, kai A. Prostas 1997 m. įsigyjo Ligier komandą ir ją pervadino į Prost. Sėkmingiausias ekipai buvo pirmasis sezonas, kai ji dar naudojo Peugeot variklius - pelnyta viena 3 ir dvi 4 vietos. Sezoną ekipa baigė 6 vietoje. Kitame sezone Prost bolidai naudojo Mugen - Honda variklius, tačiau rezultatai tik blogėjo. Per likusius sezonus ekipa tik vieną kartą užkopė ant nugalėtojų pakylos. Paskutiniame sezone Honda variklius pakeitė Ferrari agregatai, pažymėti Acer Inc. logotipais. Tačiau ir tai nepagerino komandos rezultatų. Prieš pat 2002 m. sezono pradžią ekipa paskelbė bankrotą.
Andronikas III Megas Komninas

**Andronikas III Megas Komninas** (, *Andronikos III Megas Komnēnos*, g. apie 1310 m. – m. 1332 m. sausio 8 d.) – Komninų dinastijos dešimtasis Trapezundo imperatorius, valdė 1330 – 1332 m.

Andronikas III buvo Trapezundo imperatoriaus Aleksijaus II ir Gruzijos princesės Džijadžak Džakeli vyriausias sūnus.

Po tėvo mirties paveldėjęs imperatoriaus sostą, Andronikas III pirmiausiai liepė mužudyti du jauniausius savo brolius: Mykolą ir Jurgį. Dar vienam imperatoriaus broliui Bazilijui pavyko pabėgti į Konstantinopolį, tikriausiai pas savo dėdę Mykolą IX. Androniko III veiksmai išprovokavo visuomenės pasipiktinimą ir imperija atsidūrė ant pilietinio karo ribos. Imperatoriaus soste išbuvęs dvidešimt mėnesių, Andronikas III buvo nužudytas, o sostą paveldėjo jo nesantuokinis sūnus Manuelis.

## Androniko III šeima
Androniko III žmonos vardas nežinomas. Žinomas tik, 1332 m. nužudytos meilužės, nesantuokinis sūnaus.
* **[[Manuelis II Megas Komninas|Manuelis]]** (apie 1323/24 – 1333 m. vasario 21 d.), Trapezundo imperatorius

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rytų literatūra, Trapezundo kronika 
* Trapezundo imperatorių genealoginis medis
Niels Brinck

**Nilsas Brinkas Kristensenas** (, g. 1974 m. rugsėjo 24 d. Aabyhøj, Danija) – Danijos dainininkas ir dainų kūrėjas.

2009 m. N. Brinkas nugalėjo konkuse *Dansk Melodi Grand Prix* su daina „Believe Again“ (dainą parašė Lars Halvor Jensen, Martin Larsson Moller ir Ronan Keating), taip išsikovojo teisę atstovauti Daniją 2009 m. Eurovizijos dainų konkurse. Jame, patekęs iš 2-ojo pusfinalio į finalą, užėmė 13-ąją vietą.

## Nuorodos

* Profilis myspace.com svetainėje

|-
Lietuvos teatro sąjunga

**Lietuvos teatro sąjunga** – Lietuvos visuomeninė profesinė organizacija, vienijanti profesionalius teatro kūrėjus.

## Istorija
1947–1987 m. veikė LTSR teatro draugija. 1987 m. įsteigta *LTSR teatro veikėjų sąjunga*, kuri perėmė LTSR teatro draugijos funkcijas. 1989 m. persivadino kaip „“.

Veikia Kauno skyrius, yra skyriai valstybiniuose teatruose, Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje.

2007 m. turėjo ~800 narių. 2013 m. turėjo ~400 narių.

## Veikla
Skatina ir propaguoja savo narių kūrybą, gina jų teises, remia teatro gildijų ir asociacijų, besikuriančių teatrų veiklą, teatro literatūros ir periodikos leidybą, teatro menininkų kūrybines programas, rengia konferencijas, teatro veikėjų kūrybos vakarus.

2006–2014 m. prie sąjungos įsteigtas fondas nuo leido žurnalą „Lietuvos scena“.

Sąjunga turi kamerinę salę Vilniuje bei kūrybinę poilsio stovyklą „Žaldokynė“ Šventojoje. Ją sudaro 1963 m. statytų 17 avarinės būklės medinių namukų (plotas po 16 m²) ir gyvenamasis namas (plotas 77 m², iš jų naudingo – 33 m²). Pagal 2010 m. būklės ataskaitą nusidėvėjimas buvo 70%, 2019 m. „beveik pilnai“ suremontuoti.

Aukščiausia valdymo institucija – suvažiavimas (šaukiamas kas 5 metai), tarp suvažiavimų – taryba.

## Pirmininkai
* 1987–1989 m. Regimantas Adomaitis
* 1989–1996 m. Juozas Budraitis
* 1996–2011 m. Algis Matulionis
* 2011.11.28 – 2022.12.12 m. Ramutis Rimeikis
* Nuo 2022.12.12 Juozas Marcinkevičius

## Šaltiniai
Sam Rivers

**Semas Riversas** (*Sam Rivers*, visas vardas **Samuel Robert Rivers**; 1977 m. rugsėjo 21 d. – 2025 m. spalio 18 d.) – amerikiečių bosistas ir prodiuseris, geriausiai žinomas kaip vienas iš nu metal grupės *[[Limp Bizkit]]* įkūrėjų ir narių. Jis buvo išrinktas „Geriausiu bosistu“ 2000 metų „Gibson apdovanojimuose“. Jo pusbrolis yra grupės būgnininkas *[[John Otto]]*.

## Biografija

### Ankstyvieji metai
Rivers pagrindinėje *Arlington Middle* mokykloje pradėjo groti tūba mokyklos orkestre. Taip pat dėl pusbrolio pomėgio mušti džiazo ritmu būgnus, jis pradėjo domėtis muzika.

Sam Rivers lankė *Bishop Kenny* vidurinę mokyklą, o paskui įstojo, į *The Douglas Anderson* Menų Mokyklą. Jis anksčiau grojo gitara, tačiau Sam Rivers muzikos mokytojas pasiūlė groti bosine gitara, ir nuo to laiko jis groja tik bosine. Jo pamėgtos grupės, kurios turėjo įtakos jos muzikai yra *[[Black Sabbath]]* ir *[[Megadeth]]*.

### Limp Bizkit

Rivers pirmą kartą susitiko Fred Durst, kai jis dirbo Chick-fil-A restorane. Jie pradėjo bendrauti, ir turėjo bendrus pomėgius, kaip riedlenčių sportu ir muzika. Jie kartu sukūrė grupę, kuri neilgai gyvavo, pavadinimu *Malachi Sage*.

Kai pirmosios grupės reikalai nepasisekė, jie vėl nutarė pabandyti sukurti grupę, ir prie jų prisidėjo John Otto. 1995 metais trijulė sukūrė grupę pavadinimu Limp Bizkit. Netrukus prie grupės prisijungė gitaristas Rob Waters. Grupės pirmoji keturių dainų demo įrašas, pavadinimu Mental Aquaducts, buvo įrašytas kartu su Waters, tačiau netrukus Rob paliko grupę. Otto pasiūlė į grupę priimti mokyklos laikų draugą Wes Borland. Durst sutiko su šia kandidatūra, ir nuvyko į Filadelfiją susitikti su Wes. Wes sutiko ir ta pačią naktį Durst grįžo namo, susitarė dėl pasirodymo tą naktį, ir grupė pirmą kartą su Wes surengė šou.

Vėliau prie grupės, 1996 metais prisijungė DJ Lethal. Rivers buvo jauniausias grupės narys. Kai grupės pirmasis studijinis albumas *[[Three Dollar Bill, Yall$]]* buvo išleistas, Sam tada buvo tik devyniolika metų.

Jis buvo išrinktas „Geriausiu Bosistu“ 2000 metų „Gibson Apdovanojimuose“.

2009 m. Limp Bizkit po aštuonerių metų pertraukos atgaivino muzikinę karjerą. Rivers prisidėjo prie originalios grupės sudėties, ir bus išleistas naujas Limp Bizkit albumas.

### Vėlesni metai
Kai Limp Bizkit 2004 m. padarė muzikinę pertrauką, Rivers tapo muzikos prodiuseriu savo gimtojo miesto naujųjų grupių. Jis prodiusavo debiutinius grupių Burn Season ir The Embraced albumus. Vėliau, jis pradėjo prodiusuoti iš Orlando kilusią grupę Indorphine.

## Aparatūra
Rivers pirmiau naudojo kompanijos Ibanez aparatūrą, tačiau vėliau jis pradėjo naudoti pagamintą pagal užsakymą Warwick basses bosinę gitarą su šviesos diodais ant grifo.

## Asmeninis gyvenimas
2001 metais jis vedė savo ilgametę draugę Kinter Atkins.

## Bendradarbiavimai
* Marilyn Manson kartu su Sam Rivers – „Redeemer“ (Vampyrų karalienė garso takelis)
* David Draiman kartu su Sam Rivers – „Forsaken“ (Vampyrų karalienė garso takelis)
* Black Light Burns kartu su Sam Rivers – „I Have a Need“ (albumas Cruel Melody)

## Šaltiniai
Lietuvos teisininkų draugija

**Lietuvos teisininkų draugija** – Lietuvos asociacija, vienijanti teisės mokslininkus ir praktikus.
Dalyvauja vertinant, rengiant teisės aktus, svarstant jų projektus, rūpinasi žmogaus teisių ir laisvių įgyvendinimu, bendradarbiauja su Lietuvos valstybės institucijomis, visuomeninėmis organizacijomis, palaiko ryšius su kitų šalių teisininkais, jų draugijomis ir tarptautinėmis organizacijomis. Turi apie 400 narių (2007 m.). LTD skyriai veikia Kaune, Panevėžyje, Lazdijuose, Prienuose, Telšiuose, Palangoje, Biržuose, Jonavoje ir kituose Lietuvos miestuose.

Pagrindinės draugijos institucijos – visuotinis susirinkimas, taryba, valdyba, draugijos pirmininkas. Yra miestų, rajonų skyriai ar grupės, t. p. šakiniai skyriai ir Jaunųjų teisininkų skyrius. Draugija turi garbės teismą ir revizijos komisiją.

Būstinė Vilniuje, Tilto 17/4.

## Istorija
1920 m. sausio 14 d. buvo įkurta draugija. Ji leido žurnalą „Teisė“, „Teisininkų kalendorių“, kuriame buvo pateikiama tikslios Lietuvos teismų veiklos ribos, jų buveinės ir kita teisininkams svarbi informacija.

1940 m. birželio mėn. draugijos veikla nutrūko.

1989 m. kovo 4 d. LTD atkurta.

1996 m. įsteigė leidyklą „Justitia“, nuo 1996 m. leidžia žurnalą „Justitia“ (nuo 2003 m. kartu su žurnalo priedu „Teisės žinios“). Teikiama draugijos P. Leono stipendija.

## Pirmininkai
* Zenonas Namavičius – 1989–1992 m.
* Kęstutis Stungys – 1992–1998 m.
* Vidmantas Egidijus Kurapka – 1998–2004 m.
* Stasys Šedbaras – 2004–2010 m.
* Tomas Davulis – 2010–2013 m.
* Ignas Vėgėlė – nuo 2013

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos teisininkų draugija
* LTD Kauno skyrius 
* LTD Jaunųjų teisininkų skyrius
Lietuvos telefoninių psichologinės pagalbos tarnybų asociacija

**Lietuvos telefoninių psichologinės pagalbos tarnybų asociacija**, LTPPTA – Lietuvos telefonu psichologinę pagalbą teikiančias tarnybas ir savanorius asmenis vienijanti organizacija. Būstinė Vilniuje, Rasų g. 20.

## Veikla
Lietuvos telefoninių psichologinės pagalbos tarnybų asociacija įkurta 1996 m. spalio 4 d Turi 20 narių, 3 asocijuotuosius narius ir 12 asocijuotų narių – rėmėjų. Tarptautinės skubios telefoninės psichologinės pagalbos tarnybų asociacijos tikroji narė nuo 2000 m. 2002 m. pasirašė bendros veiklos sutartį su Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija. 2002 m. „Jaunimo linija“ pradėjo teikti pagalbą internetu – įkurta programa „Draugo laiškai“. 2003 m. gruodžio 12 d. Vilniaus ir Kauno „Vaikų telefono linija“ pradėjo bendrą darbą vienu telefono numeriu (8 800 11111), o gruodžio 15 d. vietoje anksčiau galiojusių trijų skirtingų numerių įvestas bendras Vilniaus, Kauno ir Klaipėdos „Jaunimo linijos“ numeris (8 800 28888). Nuo 2004 m. į „Vaikų liniją“ ir „Jaunimo liniją“ galima paskambinti iš mobiliojo ryšio telefonų.

Asociacija vykdo savižudybių ir psichologinių krizių prevencijos programas, padeda steigtis naujoms telefoninės pagalbos organizacijoms (tarnyboms), savo nariams rengia kursus, konferencijas, simpoziumus, kvalifikacijos kėlimo seminarus, susitikimus, diskusijas, kuria ir naudojasi vieningu informaciniu ir statistiniu duomenų banku, bendradarbiauja su Lietuvos ir užsienio šalių valstybės ir visuom. organizacijomis, veikiančiomis telefoninių psichologinės pagalbos teikimo srityje, atstovauja narių interesams valstybės, savivaldybių ir kitose institucijose, organizuoja narių veiklos populiarinimą, visuomenės švietimą, leidybą ir kitą veiklą psichologinės ir socialinės pagalbos srityje. Asociacijos tarnybose dirba savanoriai ir profesionalai. Dalyvavo 2001 m. kuriant Valstybinę savižudybių prevencijos strategiją.

## Prezidentai
* Kristina Ona Polukordienė – 1996-2002 m.;
* Linas Slušnys – 2002-2008 m.;
* Paulius Skruibis – nuo 2008 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lietuvos telefoninių psichologinės pagalbos tarnybų asociacija.
Lietuvos televizijos ir radijo choras

**Lietuvos televizijos ir radijo choras** – Lietuvos televizijos ir radijo valstybinis choras, veikęs 1963–1993 m. Vilniuje.

## Veikla
Choras turėjo apie 70 dainininkų. Atliko lietuvių ir užsienio kompozitorių kūrinius per radiją, televiziją, koncertų salėse, RTV fonotekai įrašė apie 2000 kūrinių. Repertuarą sudarė:
* Liudvikas van Bethovenas. IX simfonija, fantazija chorui, fortepijonui ir orkestrui
* Džiuzepė Verdis. Requiem
* Džakomas Rosinis. Stabat Mater
* Georgas Maleris. III simfonija
* Volfgangas Amadėjus Mocartas. Requiem
* Antonijus Vivaldis. Gloria
* Dmitrijus Šostakovičius. IX simfonija
* Julius Juzeliūnas. Žmogaus lyra, Cantus magnificat
* Feliksas Bajoras. Varpo kėlimas, oratorija
* Česlovas Sasnauskas. Requiem
* Stasys Šimkus. Atsisveikinimas su Tėvyne, kantata
* Algirdas Martinaitis. Paserbenčio dainos.

Choras dalyvavo operų televizijos spektakliuose:
* Mikas Petrauskas. Birutė
* Antanas Račiūnas. Marytė
* Balys Dvarionas. Dalia

## Meno vadovai ir vyr. dirigentai
* Lionginas Abarius – 1963–1981 m.
* Povilas Gylys – 1981–1988 m.
* Petras Vaičekonis – 1988–1989 m.
* Alfonsas Vildžiūnas – 1989–1993 m.

## Šaltiniai
Lietuvos televizijos ir radijo liaudies muzikos orkestras

**Lietuvos televizijos ir radijo liaudies muzikos orkestras** – Lietuvos televizijos ir radijo orkestras veikęs 1977–1983 m. Vilniuje.

## Veikla
Orkestras turėjo 20 orkestrantų. Modifikuotais lietuvių liaudies (skudučiai, lamzdelis, birbynė, kanklės) ir klasikiniais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas, trimitas) instrumentais griežė lietuvių ir kitų tautų liaudies melodijas, specialius ir aranžuotus kūrinius. Repertuarą kūrė Algimantas Bražinskas, Jurgis Gaižauskas, Jurgis Juozapaitis, Vytautas Klova, Vytautas Montvila ir kiti kompozitoriai. Orkestras padarė daugiau kaip 300 radijo įrašų, surengė televizijos laidų, koncertavo Lietuvoje. Vadovas Romualdas Apanavičius.

## Šaltiniai
That '70s Show

**„That '70s Show“** – JAV kurta situacijų komedija. Serialo veiksmas sukasi apie grupę draugų, kurie gyvena išgalvotame Viskonsino mieste Point Place. Veiksmas vyksta nuo 1976 m. gegužės 17 d. iki 1979 m. gruodžio 31 d.

Serialas debiutavo FOX televizijoje 1998 m. rugpjūčio 23 d. ir truko net 8 sezonus, paskutinė, 200 serija, buvo parodyta 2006 m. gegužės 18 d.

## Transliacija kitose šalyse
Enčias

**Enčias** arba **Šilų ežeras** – ežeras Lietuvoje, Ukmergės rajono šiaurėje, 3 km į rytus nuo Šilų, Balelių miške. Ilgis šiaurės – pietų kryptimi 0,96 km, didžiausias plotis siekia 0,35 km. Altitudė 81,2 m. Krantai lėkšti, pelkėti. Ežerą supa Vėjeliškių-Balelių pelkė. Iš pietų į šiaurę ežerą prateka Enčios upė (Nevėžio intakas). Dalis Enčios upės vandens teka vakarinėje ežero pakrantėje esančiu kanalu.

Rytiniame Enčio krante įsikūrusi Paežerio kaimo sodyba.

## Šaltiniai
Epušė (ežeras)

**Epušė** – nedidelis ežeras Lietuvoje, Trakų rajone, 4 km į šiaurę nuo Trakų, tarp Galvės ežero vakaruose ir Skaisčio ežero rytuose. Ilgis iš vakarų į rytus – 0,68 km, plotis iki 0,43 km. Altitudė 163,2 m. Giliausia vieta siekia 14 m. Krato linija vingiuota. Krantai daugiausia aukšti, tik pietinis žemas ir pelkėtas, ištisai apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu. Pakrantėse plyti pievos, krūmynai. Pietuose iš ežero išteka Epušės upelis link Skaisčio ežero (Moluvenės upelio baseinas).

Epušės ežeras įeina į Trakų istorinį nacionalinį parką.

## Šaltiniai
Skanderbego muziejus

**Skanderbego muziejus** – muziejus Krujėje, Albanijoje. Muziejus skirtas Skanderbegui, Albanijos nacionaliniam didvyriui, atminti. Įkurtas Krujės pilyje. Tvirtovėje taip pat yra restauruoti namai iš Osmanų imperijos laikotarpio, dabar tapę etnografiniu muziejumi.

Muziejus buvo pastatytas 7-ojo dešimtmečio pabaigoje, atidarytas 1982 m. lapkričio 1 d.

## Parodos
Muziejuje yra eksponatų iš Skanderbego laikų, kurie apima jo gyvenimą ir karinius žygdarbius. Paveikslai, šarvai ir kiti artefaktai atspindi vieną iš didingiausių Albanijos istorinių periodų. Vienas iš įdomesnių eksponatų yra Skanderbego ožkos galvos šalmas, kurio originalas saugomas Vienos meno istorijos muziejuje.

## Galerija

File:Kruje_Albania_(3940022678).jpg
File:Skanderbeg_Museum_(4).JPG
File:Sculpture_of_Mamica_Kastrioti_in_Skanderbeg_Museum.JPG


## Taip pat skaitykite
* Albanijos istorija
* Turizmas Albanijoje

## Šaltiniai

## Nuorodos

*
Ashton Kutcher

**Christopher Ashton Kutcher** (g. 1978 m. vasario 7 d.) – JAV aktorius.
Geriausiai žinomas kaip Michael Kelso iš situacijų komedijos *[[That '70s Show]]*. Vaidino filmuose *[[Dude, Where's My Car?]]*, *[[Just Married]]*, *[[The Butterfly Effect]]*, *[[The Guardian]]*, *[[What Happens in Vegas]]* ir kituose. Taip pat kuria įvairias laidas, bei realybės šou. Buvo vedęs Demi Moore.

## Filmografija

### Aktorius

### Prodiuseris
Raudonasis eraičinas

* *Festuca arenaria* Osbeck
* *Festuca aurasiaca* Trab.
* *Festuca duriuscula* L.

**Raudonasis eraičinas** (*Festuca rubra*) – miglinių (*Poaceae*) šeimos eraičinų (*Festuca*) genties augalų rūšis.

Stiebas iki 80&nbsp;cm aukščio. Lapai 2–3&nbsp;mm pločio. Lietuvoje labai dažnas. Auga sausuose miškuose, pievose, kalvose. Taip pat trumpalaikės bendrijas sukuria nusausintose pelkėse. Raudonasis eraičinas auginamas kaip pašarinis augalas.

Lietuvoje išveista veisė 'Šilis'.

## Šaltiniai