open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paulius Beinaris

**Paulius Beinaris** (g. 1984 m. vasario 6 d. Kaune) – Lietuvos politikas.

## Biografija

2003 m. baigė katalikišką „Ąžuolo“ mokyklą Kaune. 2007 m. baigė bakalauro programavimo studijas, o 2011 m. magistro studijas Kauno technologijos universitete. Baigęs mokslus dirbo Kauno zoologijos sode. 2011 m. kaip partijos Jaunoji Lietuva narys kandidatavo į Kauno rajono savivaldybės tarybą. 2014 m. spalio 22 d. kaip partijos Tvarka ir teisingumas narys deleguotas į Vidaus reikalų ministerijos viceministrus, tačiau po dviejų dienų spalio 24 d. savanoriškai atsistatydino. Nuo 2015 m. lapkričio mėn. 20 d. nepriklauso jokiai partijai.

## Nuorodos

* Vidaus reikalų viceministru paskirtas „tvarkietis“
* Biografija
Vandensvydis 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**[[Vandensvydis]] 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** vyko 26-ą kartą olimpinių žaidynių istorijoje. 

## Kvalifikacija
### Vyrai

### Moterys

## Medalininkai

## Nuorodos
* Rio 2016
Glória marina

**Glória marina** – sportinė ir turistinė marina Rio de Žaneire, Brazilijoje. 2016 m. čia vyks buriavimo olimpinė regata. Marinoje vyko XX pasaulio futbolo čempionato grupių burtų traukimo ceremonija.
Riškaičių ąžuolas

**Riškaičių ąžuolas** – valstybės saugomas gamtos paveldo objektas, išskirtinių matmenų ir išvaizdos ąžuolas, augantis Šiaulių rajone, Riškaičių kaime (Šakynos sen.), apie 2 km į šiaurės rytus nuo Šakynos.

Riškaičių ąžuolas stūkso buvusioje Elenos Monkevičienės sodyboje, kurioje nuo XVIII a. gyveno Šimanskių giminė ir jos atšakos. Laukų supamą sodybvietę žymi Šimanskių–Milvydų–Monkevičių giminės palikuonių 2010 m. pastatytas  atminimo akmuo su kryžiumi. Sodybvietėje išlikę buvusio parko želdinių, pastatų pamatų, taip pat auga saugomas Riškaičių maumedis.

Ąžuolas paskelbtas saugomu Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2012 m. birželio 13 d. įsakymu Nr. D1-495. Atskiru ženklu ar kelio rodykle vietoje nepažymėtas. 

## Duomenys

* Medžio rūšis – paprastasis ąžuolas (*Quercus robur* L.)
* Aukštis – 25,0 m
* Amžius – apie 200 metų
* Kamieno skersmuo 1,3 m aukštyje – 4,24 m (3 m aukštyje išsišakoja į 2 kamienus)
* Laja – rutuliška.
** lajos plotis – 18,0-20,0 m
** lajos projekcinis plotas – 280,0 m²

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras 
* Riškaičių ąžuolas žemėlapyje
Olimpinis treniruočių centras

**Olimpinis treniruočių centras** – sportinis kompleksas Rio de Žaneire, Brazilijoje. Kompleksą sudaro keturios didelės arenos, kurių bendra talpa yra 48000 žiūrovų. Kompleksas pastatytas specialiai  2016 m. vasaros olimpinėms žaidynėms. Komplekse vyks olimpinės krepšinio, rankinio, dziudo, tekvondo ir imtynių varžybos, bei parolimpinės bočios, diuzdo, tinklinio, golbolo, ratukų krepšinio ir ratukų regbio varžybos.
Julia Selepen

**Julia Selepen** (g. 1983 m. spalio 19 d. Kaune) – buvusi Lietuvos dailiojo čiuožimo šokėja.

## Biografija

Gimė 1983 m. spalio 19 d. Kaune. 2000 m. Lietuvos dailiojo čiuožimo čempionate užėmė 4 vietą, 2001 m. ir 2002 m. iškovojo sidabrą. 2001 m. pasaulio čempionate užėmė 33 vietą.

## Nuorodos

* Profilis isuresults.com
Kristina Česnavičiūtė

**Kristina Česnavičiūtė** (g. 1983 m. rugsėjo 18 d. Kaune) – buvusi Lietuvos krepšininkė.

## Klubai

* 2000–2001:  Cardinal Gibbons
* 2001–2005:  VCU Rams
* 2005–2006:  Cavigal Nizza
* 2006–2007:  Tarbes
* 2007–2008:  Trogylos Priolo
* 2008:  Isla de Tenerife
* 2008–2009:  US Colomiers
* 2009–2010:  Lyon BF
* 2010–2011:  Visby Ladies
* 2011–2012:  Libertas Bologna

## Nuorodos

* Profilis 
* Lietuvos krepšinio veteranai pelno pasaulio čempionato medalius
Rasa Žemantauskaitė

**Rasa Žemantauskaitė–Matlašaitienė** (g. 1981 m. sausio 11 d. Kaune) – Lietuvos krepšininkė žaidžianti Kauno „KM Žalgirio“ komandoje.

Prieš 2011–2012 m. LMKL sezono startą sugrįžo iš Prancūzijos ir papildė Kauno rajono „Hoptrans-Sirenų“ ekipą.

## Išnašos

## Nuorodos
* Profilis basketnews.lt
* Susiję straipsniai www.delfi.lt
Aidas Reklys

**Aidas Reklys** (g. 1982 m. balandžio 22 d. Kaune) – buvęs Lietuvos dailiojo čiuožimo šokėjas, dizaineris, verslininkas.

## Biografija
Gimė 1982 m. balandžio 22 d. Kaune. 2000, 2002-2006 m. tapo Lietuvos dailiojo čiuožimo čempionato individualaus pasirodymo nugalėtoju, 2001 m. ir 2007 m. antros vietos laimėtoju. Aukščiausia vieta dalyvaujant Europos čempionatuose 2006 m. – 24 vieta. Baigęs karjerą dalyvavo šokių ant ledo televizijos projektuose. Vėliau išvyko į JAV, kur pradėjo čiuožinėjimo drabužių dizainerio karjerą ir verslą. 

## Nuorodos
* Profilis isuresults.com
* Asmeninis tinklalapis
* Susiję straipsniai www.lrytas.lt
Bubių tuopos

**Bubių tuopos** – medžių grupė Kurtuvėnų regioniniame parke. Tai valstybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas, penkios išskirtinių matmenų tuopos, augančios Šiaulių rajone, Bubiuose, Slėnio gatvėje, šalia kelių  ir  sankirtos (rytų pusėje). Prie medžių pastatyta informacinė lenta.

Tuopos gali būti pasodintos ėmus kasti Dubysos-Ventos kanalą. Jų viršūnės kyla į 31-33 metrų aukštį, kamienų skersmuo – nuo 1,5 iki 1,8 m. Storiausia iš šio penketo – dvikamienė tuopa, kurios apimtis krūtinės aukštyje – 5,9 m, aukštis – 36 m.

Tuopos paskelbtos saugomomis Gamtos apsaugos komiteto prie Lietuvos TSR Ministrų Tarybos 1960 m. rugsėjo 1 d. įsakymu Nr. 165.

## Duomenys

Bubių tuopos (kamieno apimtis ir aukštis):
* Pirmoji (dvikamienė): 5,9 m ir 36 m
* Antroji: 5,15 m ir 35,5 m
* Trečioji: 4,9 m
* Ketvirtoji: 5,3 m
* Penktoji: 5,0 m ir 34 m
* Teritorija: 0,04 ha

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Šiaulių rajono gamtos paveldo objektai
Laura Stainytė

**Laura Stainytė–Auškalnienė** (g. 1983 m. gegužės 28 d. Kaune) – Lietuvos motorlaivininkė, priklauso Kauno „Politechnikos-Nemuno“ komandai.

## Pasiekimai

* Pasaulio čempionatas: 2007 m. – 5 vieta, 2008 m. – 6 vieta
* Europos čempionatas: 2008 m. – 4 vieta

## Nuorodos

* Motorlaivių sporto čempionė Laura Stainytė-Auškalnienė kelyje yra budri ir atsargi 
* „Vyrams esu ne moteris, o varžovė“
Bubių šešiakamienė eglė

**Bubių šešiakamienė eglė** – valstybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas, buvusi 6 kamienų eglė, auganti Šiaulių rajone, Bubių seniūnijoje, Kurtuvėnų girininkijos (353 kv.) teritorijoje, Paraudžių miške. Pasiekiama miško keliukais nuo kelių  arba . Keliuose pastatytos rodyklės, prie medžio įrengta atokvėpio vieta.

Šešiakamienė eglė paskelbta saugoma Gamtos apsaugos komiteto prie Lietuvos TSR Ministrų Tarybos 1987 m. kovo 19 d. įsakymu Nr. 24.

Įspūdinga 6 kamienų eglė buvo smarkiai sužalota 1999 m. siautusio uragano „Anatolijaus“. Tuomet į lyrą panašus medis neteko dviejų kamienų. 2015 m. pavasarį eglė beturėjo 2 kamienus. 2022 m. išbraukta iš saugomų medžių kaip vertingąsias savybęs praradęs botaninis gamtos paveldo objektas.
  
## Duomenys

Medžio kamienų skersmenys 0,2-0,4 m, aukštis - 23 m.

## Nuorodos
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Šiaulių rajono gamtos paveldo objektai
Pačių blogiausių grupių festivalis

**Pačių blogiausių grupių festivalis** – muzikos festivalis, rengtas 1988–1997 m. Festivalio, kuris trukdavo apie tris dienas, metu pasirodydavo apie 20 plačiai neišgarsėjusių atlikėjų. Taip pat buvo rengiamas konkursas, kurio nugalėtojams buvo suteikiamos galimybės dirbti profesionaliose įrašų studijose. Festivalio laureatais yra tapę „Airija“, Marijonas Mikutavičius ir „Bovy“, „Šiaurės kryptis“, „Merlin“, „Lemon Joy“, „Svastikos Sukitės Greitai,“ „Lipnūs macharadžos pirštai“, „Lygiailyja“ ir kt.

## Šaltiniai
Visgirdų ąžuolas

**Visgirdų ąžuolas** – valstybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas, išskirtinių matmenų ir išvaizdos ąžuolas, augantis Šiaulių rajone, Visgirdų kaime (Bubių sen.). Ąžuolas pasiekiamas iš kelio  pavažiavus apie 1 km į pietryčius. Atskiru ženklu ar kelio rodykle vietoje nepažymėtas.

Paminklinis medis stūkso netoli miško, paruoštų naujų sklypų sodybiniams namams statyti kaimynystėje. Jo aplinka išvalyta nuo krūmokšnių. Trikamienis ąžuolas auga Aukštelkėje gyvenančių Liudvinos ir Juozo Minelgų žemėje, ant akmeningo pylimo – akmenų rūžos. Ji tęsiasi nuo Šiaulių iki Bubių apie 10 km pro Verdulių, Gegužių, Šlepkų, Meškių kaimus, Aukštelkės gyvenvietę.

Ąžuolas paskelbtas saugomu 2012 m.

## Nuorodos
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Talka prie Visgirdų ąžuolo 
* Visgirdų ąžuolas žemėlapyje 
* Akmenų rūžoje auga unikalus ąžuolas
* Visgirdų ąžuolas Akmenų Rūžos puošmena
Riškaičių maumedis

**Riškaičių maumedis** – valstybės saugomas maumedis, augantis Šiaulių rajone, Riškaičių kaime (Šakynos sen.), apie 2 km į šiaurės rytus nuo Šakynos. 

Maumedis valstybiniu gamtos paveldo objektu paskelbtas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2012 m. birželio 13 d. įsakymu Nr. D1-495. Atskiru ženklu ar kelio rodykle vietoje nepažymėtas.

Paminklinis medis auga atokiau nuo gyvenvietės, tarp laukų išlikusiame žaliame plote, buvusiame Riškaičių dvare, kuriame nuo XVIII a. gyveno Šimanskių–Milvydų–Monkevičių giminės. Sodybvietėje, šalia išlikusių pastatų pamatų 2010 m. buvo pastatytas atminimo akmuo su kryžiumi. 

Sodybvietėje taip pat auga saugomas Riškaičių ąžuolas.

## Duomenys

* Medžio rūšis – europinis maumedis ( Mill)
* Aukštis – 18,0 m
* Amžius – apie 120 metų
* Kamieno skersmuo 1,3 m aukštyje – 2,7 m 
* Laja – kiaušiniška, šakojasi 5,0 m aukštyje
** lajos plotis – 12,0-14,0 m
** lajos projekcinis plotas – 140,0 kv.m

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras 
* Riškaičių maumedis žemėlapyje
Grafo D. Zubovo ąžuolų alėja

**Grafo Dmitrijaus Zubovo ąžuolų alėja** – savivaldybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas Šiaulių rajone, Bubiuose, šalia kelių  ir  sankirtos (apie 300 m į šiaurės vakarų pusę). Medžių grupė auga miške, esančiame Kurtuvėnų girininkijos (42 kv., 19 skl.) teritorijoje. Pakeliui veda informacinės rodyklės. Alėja pasiekiama iš Gegužinių aikštelės perėjus Ventos–Dubysos kanalą ir Dubysą jungiantį upelį. Ties alėjos pradžia auga saugomos Ventos-Dubysos perkaso pušys.

Ąžuolų alėja paskelbta saugoma Šiaulių rajono savivaldybės tarybos 2004 m. balandžio 29 d. sprendimu Nr. T-75.

## Istorija

Iki 1940 m. nacionalizacijos Bubių dvaras priklausė grafui Dmitrijui Zubovui (1872–1944). Grafo žemėse buvo ir garsiųjų Šiaulių gegužinių vieta. Miško laukymėje buvusią masinių renginių aikštelę, kurioje XX a. pradžioje vykdavo lietuviškos šiauliečių gegužinės, ženklina senas betoninis paminklas be lentos. Čia grafas ketino įkurti didelį parką, todėl kruopščiai prižiūrėjo kitapus Ventos–Dubysos kanalo augusį mišką, per kanalą nutiesė medinį tiltą, pradėjo sausinti teritoriją, tiesti landšaftinius takus.

Apie 1934 m. D. Zubovo parėdymu miške buvo pasodinta ąžuolų alėja. Iš dvaro daigyno čia buvo perkelti jauni medeliai. Įkurti parką grafas nesuspėjo. Bubių dvarvietėje yra dar viena, senesnė ąžuolų alėja, sodinta prieš Pirmąjį pasaulinį karą. Kalbama, kad dalį jos medelių  D. Zubovas planavo  perkelti į kitą vietą (galbūt, į sumanytą parką).

## Duomenys

D. Zubovo alėjoje augantys ąžuolai gyvena jau per 80 metų. Dėl nederlingos žemės medžiai auga gana lėtai, jų kamienai nėra stori. Vidutinė alėjos kamienų apimtis nesiekia metro. Auga 79 medžiai. Alėjos ilgis – 245 m, plotis – 5 m, medžių aukštis – apie 20 m, užimama teritorija – 0,39 ha.

## Nuorodos
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Kurtuvėnų regioninis parkas. Grafo D. Zubovo ąžuolų alėja
James Bay

**James Bay** *(g. [[1990]] m. [[rugsėjo 4]] d.)* – britų dainininkas, dainų autorius ir gitaristas. Savo debiutinį albumą „Chaos and the Calm“ jis išleido 2015 m. kovą ir jis iškart debiutavo pirmojoje Jungtinės Karalystės albumų reitingo vietoje. Taip pat, tais pačiais metais laimėjo apdovanojimą „Brit Awards“ apdovanojimuose, kritikų pasirinkimo nominacijoje.

2024 m. duomenimis, atlikėjas yra išleidęs keturis studijinius albumus, iš kurių naujausiasis, „Changes All the Time“, išleistas 2024 m. spalį.

## Diskografija
* *[[Chaos and the Calm]]* (2015)
* *Electric Light* (2018)
* *Leap* (2022)
* *Changes All the Time* (2024)

## Išnašos

## Nuorodos
* 
*
Chaos and the Calm

**Chaos and the Calm** – debiutinis studijinis britų muzikanto James Bay albumas, išleistas 2015 m. kovo 20 d. Nors albumas ir susilaukė vidutiniškų kritikų įvertinimų, jis debiutavo pirmojoje Jungtinės Karalystės albumų reitingo vietoje.

2016 m. „Grammy“ apdovanojimuose „Chaos and the Calm“ buvo nominuotas geriausio roko albumo nominacijoje, o singlas „Hold Back the River“ – geriausios roko dainos.

## Dainų sąrašas

## Išnašos
Sero Kastiljo nacionalinis rezervatas

**Sero Kastiljo nacionalinis rezervatas** () – saugoma gamtos teritorija Čilės pietuose, Patagonijoje, Aiseno regione, tarp Kojhaikės šiaurėje ir Puerto Inchenjero Ibanjeso pietuose. Plotas – 179 550 ha. Rezervatas yra Aiseno ir Ibanjeso upių vandenskyroje, apima vaizdingą Sero Kastiljo kalną (2675 m) ir Čigvajaus lagūną.

Rezervate saugomi retieji pietų Andų elniai, sutinkami Humbolto skunkai, Pietų Amerikos lapės, guanakai, pumos, Andų kondorai. Čigvajaus lagūnoje aptinkama reta varlių rūšis *Atelognathus salai*. Veši žemųjų notofagų ir mažalapių raugerškių sąžalynai.

Rezervatą kerta Pietų plentas.

## Šaltiniai
Kopakabanos fortas

=
**Kopakabanos fortas** – gynybinis fortas Kopakabanos rajone, Rio de Žaneire, Brazilijoje. Šiuo metu forte įsikūręs armijos muziejus ir pakrančių sargyba.

## Istorija
1908 m. Brazilijos karinės pajėgos pradėjo statyti modernų pakrantės fortą, kuris turėjo saugoti Kopakobanos paplūdimį ir Rio de Žaneiro uostą. Fortas užbaigtas 1914 m. Jo konstrukciją sudarė du kupolai, kuriuose įrengta po dvi karines patrankas. Po patrankomis buvo įrengtos galimybės šaudyti ir šaunamaisiais ginklais. 1922 m. fortą užėmė sukilėliai. 1987 m. Brazilija atsisakė pakrantės artilerijos ir fortas buvo deaktyvuotas.

2016 m. vasaros olimpinių žaidynių metu forto teritorijoje vyko atviro vandens plaukimo ir triatlono varžybos.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Ventos-Dubysos perkaso pušys

**Ventos-Dubysos perkaso pušys** – savivaldybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas Šiaulių rajone, Bubiuose, šalia kelių  ir  sankirtos (apie 300 m į šiaurės vakarų pusę). Medžių grupė auga miške, esančiame Kurtuvėnų girininkijos (42 kv., 20 skl.) teritorijoje, šalia Ventos–Dubysos kanalo. Pakeliui veda informacinės rodyklės. Perkaso pušys pasiekiamos iš Gegužinių aikštelės perėjus kanalą ir Dubysą jungiantį upelį. Šalia pasodinta Grafo D. Zubovo ąžuolų alėja.

Perkaso pušys paskelbtos saugomomis Šiaulių rajono savivaldybės tarybos 2004 m. balandžio 29 d. sprendimu Nr. T-75.

Perkaso pušys – tai šimtamečių medžių grupė, apie 200 m ilgio ir iki 40 m pločio juostoje auganti ant Ventos-Dubysos kanalo perkaso pylimo, supilto apie 1830 m. Spėjama, kad perkaso pušims – apie 170 metų, nes jos galėjo pradėti želti sužlugus kanalo statybai. Tarp pušų kartu auga ąžuolai, beržai, pavienės eglės, klevai, ievos, lazdynai, daug sauskrūmių. Teritorijoje yra nuvirtusių medžių, prižėlę labai daug krūmų.

Tarp grupės medžių išsiskiria seniausia pušis. Medis kiek pasviręs į pietų pusę, apie 10 m aukštyje lyg puokštė šakojasi į aštuonis kamienus. Jos apatinės šakos nudžiūvę, laja susiformavusi viršūnėje. Pušis auga perkaso pylimo papėdėje, apie 20 m nuo kanalo.

Objektas vertingas kultūriniu ir gamtiniu požiūriu. Yra prie pat Ventos -Dubysos kanalo ir Dubysos upės santakos (buvusio „Žiemos uosto“), Bubių gegužinių aikštės vietos. Perkaso pylimą gegužinių organizatoriai naudodavo kaip natūralią sceną koncertams bei vaidinimams. Gerai išlikęs pats pylimas, ant kurio auga galingos pušys. Pylimo šaituose yra barsukų urvų kolonija – rasti gyvenami 4 urvai. Miško dalis, kurioje auga perkaso pušys, yra kertinė miško buveinė.

## Duomenys

Medžių grupės duomenys:
* Medžių rūšis – paprastoji pušis (*Pinus sylvestris* L.)
* Medžių skaičius – 17-20
* Apytikslis aukštis – 23–27 m;
* Vidutinis kamieno skersmuo 1,3 m aukštyje – 0,76 m (0,50 – 1,12)
* Vidutinė kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 2,39 m (1,58 – 3,53)
* Teritorijos plotas – 0,5 ha
* Amžius – apie 100–170 metų

Storiausios pušies duomenys:
* Kamieno skersmuo 1,3 m aukštyje – 1,12 m
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 3,53 m
* Medžio aukštis – 24 m
* Aukštis iki lajos – 18 m
* Lajos plotis – 10 x 5 m
* Lajos projekcinis padengimas – 120 kv.m
* Amžius – apie 170 metų

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Kurtuvėnų regioninis parkas. Perkaso pušys
Keulato nacionalinis parkas

**Keulato nacionalinis parkas** () – saugoma gamtos teritorija pietų Čilėje, Patagonijoje, Aiseno regione, Aiseno provincijoje. Iš pietų riboja Sisneso upė, iš šiaurės – Roseloto ežero nacionalinis rezervatas. Plotas – 1541 km².

Parge saugomi vaizdingi Patagonijos Andų kraštovaizdžiai su ledlaukiais, ugnikalniais, kriokliais, kalnų upėmis, miškais. Stūkso Pujuhuapi vulkaninis masyvas, nusidriekęs pagal Pujuhuapi užutėkį. 1889 m aukštyje plyti Keulato ledlaukis su ledokryčiu. Būdingi Valdivijos drėgnieji miškai. Vietovėje iškrenta ~4000 mm kritulių per metus. Auga blizgieji, beržiniai, žemieji notofagai, čilinės guneros, paprastosios fuksijos, *Chusquea quila* bambukai ir kt.

Pietinėje parko dalyje aplink Keulato perėją sutinkami pudu, čilinės katės, Čukao tapakulos, čiliniai balandžiai, magelaniniai geniai, juodagerkliai chiutai, spygliauodegiai rajoditai. Šiaurinėje, miškingoje dalyje gyvena upinės ūdros, nutrijos, magelaninės žąsys, įvairios ančių rūšys, didieji baltieji garniai, baltakakliai garniai.

Nacionalinį parką kerta Pietų plentas.


Forest trail in Queulat.jpg|Drėgnieji miškai
Marsh in Parque Nacional Queulat (3184506289).jpg|Pelkynė
Parque Queulat, Región Aysen, Chile.jpg|Kalnų upė
Queulat Pass (3184574853).jpg|Keulato perėja
Pociškės pušis

**Pociškės pušis** – valstybės saugomas gamtos paveldo objektas, išskirtinių matmenų ir išvaizdos pušis, auganti Šiaulių rajone, Pociškės kaime (Bubių sen.). Pasiekiama iš kelio  ties Kurtuvėnais pro Ventos–Dubysos kanalą pasukus į šiaurę ir pavažiavus apie 2 km. Kelyje stovi rodyklės. Objektas patogus lankymui (4 m nuo kelio), yra turistinėje trasoje pakeliui į Girnikų kalną.

Medis paskelbtas saugomu Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2007 m. birželio 21 d. įsakymu Nr. D1-352.

Pušis auga Antanui Stankevičiui priklausančioje žemės valdoje Kurtuvėnų regioniniame parke, žemės ūkio zonoje, patenka į sanitarinę kelio apsaugos juostą. Pušis vieniša auga atvirame lauke, todėl ji neaukšta, plačiai išsišakojusi į šalis, apatinės šakos nukarusios, pasiekiamos nuo žemės. Atviroje vietoje kenčia nuo vėjų. Kamienas trumpas, gumbuotas. Į rytų pusę nuo kamieno toli atsišakojusi labai stora galinga šaka. Kelio pusėje 2 m aukštyje matosi įtaisyta koplytėlė. Yra pasakojamos legendos, susijusios su šia pušimi.

Medis gyvybingas, derantis. 4-6 m aukštyje ant kamieno yra kelios nulūžusios ir nupuvusios šakos, kurių vietoje vėliau gali atsiverti drevės. Šiaurinėje medžio pusėje ties kamieno pamatu yra 60 cm ilgio ir 10 cm pločio plyšys (be žievės), kuriame matosi mediena. Plyšyje gyvena kertinių miško buveinių skruzdėlių rūšis – juodoji medžių skruzdėlė (*Lasius fuliginosus*).

## Legendos

Pasakojimų apie seną pušį, skyrusią Girnikų ir Pociškės kaimus, yra ne vienas. Juos žmonės kūrė, negalėdami rasti paaiškinimo, kodėl ši pušis visai nepanaši į kitus savo rūšies medžius – neaukšta, stora ir plačiai išsišakojusi. Išvaizdos skirtumai atsirado todėl, kad Pociškės pušis išaugusi atviroje vietovėje, kur niekas neužstoja saulės. Miške medžiams tenka varžytis dėl šviesos bei žemės, todėl pušys ten būna aukštos ir plonos.

Pasakojama, kad kartą pavakary eidama namo, moteriškė ant pačios storiausios bei labiausiai išsiraičiusios pušies šakos, pamatė betupintį ir baisiai kniaukiantį juodą katiną raudonomis akimis. Norėdama nuginti, šūktelėjo: Škac šalin, bjaurybe! O tas, kad pradės rėkti: Aš ne katinas, ne katinas! Teko pačiai nuo tokios velniavos bėgti…

Kitąsyk žmogus sekmadienio pavakarę grįždams po mišių iš Kurtuvėnų prie pušies sutiko du nepažįstamus juodai apsirengusius ponaičius. Nusistebėjęs, iš kur anie bus atsiradę, pasiteiravo, kur traukia. Ponaičiai atsakę, jog į klebono laidotuves. Gūžtelėjęs pečiais (juk ką tik kleboną gyvą matė), žmogus parėjo namo, o kitądien sužinojo, kad naktį klebonas mirė. Žmogelis nusprendė, kad sutiktieji buvo velniai, ėję pasiimti klebono sielos.

## Duomenys

* Medžio rūšis – paprastoji pušis (*Pinus sylvestris* L.)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 3,30 m
* Kamieno skersmuo 1,3 m aukštyje – 1,02 m
* Medžio aukštis – 15,00 m
* Aukštis iki lajos – 4 m
* Lajos plotis – 7 x 3 m
* Lajos projekcinis padengimas – 80 m²
* Amžius – apie 200 metų

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Kurtuvėnų regioninis parkas. Pociškės pušis
Naisių pušis

**Naisių pušis** – sena, išlaki pušis, auganti Šiaulių rajone, paribyje su Kelmės rajonu, Naisių kaime (Bubių sen.), Šiaulių miškų urėdijos Kurtuvėnų g-jos (47 kv., 1 skl.) teritorijoje. Pasiekiama iš Kurtuvėnų pavažiavus žvyrkeliais apie 3 km pietų kryptimi, vakarine tvenkinių puse link Jautmalkės. Nuoroda į objektą pastatyta miške, pravažiavus sodybas su rodyklėmis nukabintu stulpu, likus apie 1 km. Prie pušies įrengtas stulpas su informacine lentele.

Medis paskelbtas saugomu Šiaulių rajono savivaldybės tarybos 2004 m. balandžio 29 d. sprendimu Nr. T-75.

Pušis auga  Kurtuvėnų regioniniame parke, nedidelėje miško proskynoje, supama krūmokšnių. Jos forma primena palmę: ilgas ir tiesus kamienas, bešakis stiebas, daili tarsi puokštė viršūnė. Medžiui senstant, laja suplokštėjo, o tik viršūnėje išlikusios šakos rodo, kad pušis daug metų augo tankiame miške. Yra pasakojamos legendos, susijusios su šia pušimi.

## Legenda

Žmonės pasakoja, jog kadaise šią Naisių miško dalį buvo nusipirkęs vienas  turtingas žydas. Jis pasamdė pusšimtį vyrų medžius kirsti. Suėję Kurtuvėnų apylinkių ūkininkai su kirviais ir pjūklais nuvertė storiausius medžius. Žydas norėjęs, kad jie nupjautų ir šią gražią pušį, bet neatsirado nė vieno, kuris būtų sutikęs pjauti,  mat prie medžio kamieno buvo pritaisyta koplytėlė. Taip Naisių pušis išgyveno iki šių dienų.

## Duomenys

* Medžio rūšis – paprastoji pušis (*Pinus sylvestris* L.)
* Kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 2,70 m
* Medžio aukštis – 30,50 m
* Kamieno aukštis iki lajos - 24 m
* Lajos plotis – 9x5 m
* Amžius – apie 200 metų

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Kurtuvėnų regioninis parkas. Naisių pušis
Pietų plentas

**Pietų plentas** (), nr. **CH-7**, seniau dar vadintas ***Generolo Augusto Pinočeto plentu*** (*Carretera General Augusto Pinochet*) – plentas, nutiestas Čilės pietuose, atokiomis Patagonijos vietovėmis. Tęsiasi nuo Puerto Monto iki Vilja O’Higinso, per 1240 km. Kelias driekiasi pietine Los Lagoso regiono dalimi ir per visą Aiseno regioną. Pietų plentas suteikia galimybę pasiekti sausuma visas didesnes Aiseno regiono gyvenvietes, tame tarpe jo sostinę – Kojhaikę.

Kelio statyba prasidėjo 1976 m., valdant diktatoriui Augustui Pinočetui. Tai buvo vienas didžiausių Čilės infrastruktūrinių projektų – kelio trasa eina retai gyvenamomis, kalnuotomis, miškingomis, tankiai upių, ežerų, ledynų išraižytomis vietomis. Dėl atšiaurių žiemų, sudėtingo reljefo šį atokų Čilės kraštą sunku pasiekti ir oro bei vandens transportu, todėl dažniausiai susisiekimas vykdavo iš Argentinos pusės. Pinočeto valdymo metais Čilė ir Argentina įsivėlė į nesutarimus dėl Patagonijos teritorijų, todėl Čilei buvo svarbu užtikrinti susisiekimą su Patagonijos gyvenvietėmis. Kelio statybą vykdė Čilės armija. Pietų plentas atidarytas 1988 m., o 2000 m. užbaigtas paskutinis ruožas iki Vilja O’Higinso. 2003 m. nutiesta atšaka į Kaleta Tortelį.

Kelias prasideda Puerto Monte, kur reikia apie pusvalandį keltis keltu per Relonkavi užutėkio įlanką. Toliau kelias eina iki Hornopireno, nuo kurio keltu reikia keltis 5 valandas iki Kaleta Gonsalo vietovės. Toliau Pietų plentas eina pro Pumalino parką iki Čaiteno (nuo ten keltu galima pasiekti Kastrą). Tada į pietus, palei Jelčo ežerą, Korkovado nacionalinį parką (ties Santa Lusija atsišakoja keliai į Futaleufu ir Paleną), patenka į Aiseno regioną, kerta Keuelato nacionalinį parką, pasiekia Kojhaikę (yra atšaka į Puerto Aiseną). Tada kerta Sero Kastlijo nacionalinį rezervatą (atšakos į Balmasedą, Puerto Inchenjero Ibanjesą), eina Cheneral Kareros ežero pakrante (atšaka į Čile Čiką), kerta Beikerio upę, eina pro Kokreiną iki Puerto Jungajaus. Nuo ten persikėlus keltu ~50 min. eina kelias iki Vilja O 'Higinso.

Didžioji plento dalis neasfaltuota, bet asfaltavimo darbai palaipsniui vyksta. 2006 m. pradėtas statyti kelias tarp Hornopireno ir Čaiteno. Planuojama Pietų plentą pratęsti iki Magelano regiono.


Carretera Austral, 2013.jpg|Kelias netoli Jelčo ežero
Carretera Austral.jpg|Pro miškus
Ominous Weather over Villa Cerro Castillo (3259814393).jpg|Ties Vilja Sero Kastiliju
Ruta 7 Chile 100km sign.jpg|Pirmieji 100 km
Dirvonų pušys

**Dvi dirvonų pušys** – pušys, augančios Šiaulių rajone, Dirvonų kaime (Bubių sen.), Šiaulių miškų urėdijos Kurtuvėnų g-jos (56 kv., 13, 15 skl.) teritorijoje. Abi pušis skiria apie 100 m atstumas. Pasiekiamos iš Kurtuvėnų pavažiavus asfaltuotu keliu per užtvanką apie 1,5 km į kitą Dambos ežero pusę, pakeliui link Sodeliukų. Informacinis stulpas pastatytas prie antrosios pušies.

Medžiai paskelbti saugomais Šiaulių rajono savivaldybės tarybos 2004 m. balandžio 29 d. sprendimu Nr. T-75.

Pušys auga Kurtuvėnų regioniniame parke, Paraudžių miško pakraštyje, šalia didelės kaimo sodybos. Abiejų kamienai nukabinti koplytėlėmis, kryželiais. Yra pasakojamos legendos, susijusios su šiomis pušimis, nes žmonės jas laiko šventomis. Kai dar nebuvo bažnyčios Bazilionuose, Padeglių kaimo gyventojai eidavo melstis į Kurtuvėnus. Dirvonuose maldininkai sustodavo pasimelsti, iš tolo pasveikindami Kurtuvėnų bažnyčią. Senieji Sodeliukų kaimo gyventojai iš savo tėvų girdėję, kad pušys buvo paženklintos 1912–1914 m.

## Legendos

Dirvonuose buvo miręs toks senis Liaudins. Sutemus, juodai apsirengęs velionis vis pasirodydavo prie pušies. Įtarę, kad velnias nabašniką vedžioja, kaimiečiai prie kamieno prikalė kryžių. Numirėlis daugiau nesirodė. Dar kalbama, kad po karo į tą kryžių šaudęs stribas, kuris vėliau pasikoręs. Tragiškai žuvo ir jo sūnus.

Pasakojama ir koplytėlės istorija. Kažkokiam žmogui, atvykusiam iš Piktuižių, prisisapnavusi švč. Mergelė Marija paprašė padaryti pietą. Žmogus koplytėlę gražiai išraižė, žaliai nudažė ir papuošė Marijos figūrėle. Ilgai kabėjo toji koplytėle, kol per karą pražuvo. Netrukus senosios vietoje atsirado kita, bet ir ją kažkas sunaikino. Dabar kabo jau ketvirtoji, visai nauja, o Dirvonų ir Sodeliukų gyventojai prie šventųjų pušų dar iki šiol ateina pasimelsti, atneša gėlių, per religines šventes uždega žvakutes.

## Duomenys

Pušis su koplytėle: kamieno skersmuo – 0,72 m, apimtis – 2,25 m, aukštis – 25 m, amžius – 150 metų.

Pušis su kryžiumi: kamieno skersmuo – 0,86 m, apimtis – 2,70 m, aukštis – 25 m, amžius – 180 metų.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Kurtuvėnų regioninis parkas. Dirvonų pušys
Riko (1973 filmas)

**Riko** – 1973 m. sukurtas veiksmo filmas.

## Turinys

Prieš 2 metus Riko Aversi tėvą, vieną iš mafijos šulų, nužudė, o sūnų pasodino į kalėjimą. Dabar, paleistas anksčiau laiko už gerą elgesį, jis grįžta į miestą, ketindamas rasti ir atkeršyti už tėvo mirtį. Jo buvusi mergina Roza dabar gyvena su donu Vito, kuris yra pagrindinis įtariamasis. Pastarasis be jokių skrupulų susidoroja su visais, kurie tik stoja skersai kelio ir Riko susiremti su juo, vadinasi, sukelti mirtiną pavojų savo seseriai ir motinai. Vis tik garbės supratimas neleidžia Riko nusileisti ir jis, padedamas padirbtu pinigus platinančios seksualiosios Scilos, pradeda veikti...

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*

* Christopher Mitchum – Riko Aversis
* Barbara Bouchet – Scila
* Malisa Longo – Roza
* Eduardo Fajardo – Sirano
* Manuel Zarzo – Tonis
* Arthur Kennedy – donas Vito
* Luis Induni – Riko tėvas
* Paola Senatore
* Carla Mancini
Martyno akmuo

**Martyno akmuo** – stambus riedulys, valstybės saugomas geologinis gamtos paminklas Šiaulių rajone, Kuršėnų miškų urėdijos Šaukėnų girininkijos (10 kv.) teritorijoje, Skaistgirio miške, apie 3 km į pietryčius nuo Varputėnų. Akmuo pasiekiamas iš kelio  pasukus į rytus ir pagal kelio nuorodas pavažiavus apie 1,7 km. Akmuo slūgso Šilkalnių geomorfologiniame draustinyje, brandžiame miške ant šlaito. Kalvos papėdėje įrengtas informacinis stendas ir patogūs laiptai prieiti iki akmens. Netoliese yra kita aukšta kalva su stačiu šlaitu, vietos žmonių vadinama Blizgės kalnu.

Akmuo paskelbtas valstybės saugomu remiantis Gamtos apsaugos komiteto prie Lietuvos TSR Ministrų Tarybos 1964 m. kovo 27 d. įsakymu Nr. 76. Gamtos paminklas nuo 2000 m.

1998 m. Martyno akmuo įregistruotas Kultūros vertybių registre (unik. kodas ).

## Legendos

Seniau viršutinėje akmens dalyje buvo į žmogaus pėdą panaši įduba. Yra keletas pasakojimų apie Martyno akmens vardo kilmę. Pagal vieną iš jų, šioje vietoje buvo užmuštas iš dvaro pabėgęs kumetis Martynas. Pono tarnai jį surado miegantį ant akmens ir nukirto galvą. Kalbama, kad kažkur prie akmens turėtų būti ir Martyno kapas.

Lietuvių padavimuose didžiuliai akmenys dažnai siejami su velniu. Martyno akmuo – ne išimtis. Kalbama, kad vieną naktį velnias sumanė šiuo akmeniu sugriauti Šaukėnų bažnyčią, tačiau benešant gaidys pragydo. Supykęs dėl bergždžio darbo, nelabasis sviedė akmenį į mišką, kur ir tebeguli.

## Duomenys

Didžiulio kriaušės formos riedulio ilgis – 5,9 m, plotis – 2,8 m, aukštis – 2 m. Sudaranti uoliena – amfibolinis biotitinis granitas, rusvai pilkas su juodais smulkiais intarpais.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
*
Milvydų ąžuolas

**Milvydų ąžuolas** – išskirtinis ąžuolas, valstybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas, esantis Šiaulių rajone, Kuršėnų miesto pietinėje dalyje, ties Milvydais. Ąžuolas auga netoli Ventos, sodybos kieme, Stoties g. 97. Atskiru ženklu ar kelio rodykle vietoje nepažymėtas.

Ąžuolas paskelbtas saugomu LR aplinkos ministro 2012 m. birželio 13 d. įsakymu Nr. D1-495.

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Milvydų ąžuolas žemėlapyje
Zuikiškės ąžuolas

**Zuikiškės ąžuolas** – išskirtinis ąžuolas, valstybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas, augantis Šiaulių rajone, Zuikiškės kaime (Bubių sen.), Kurtuvėnų girininkijos (311 kv.) teritorijoje, Paraudžių miške, apie 0,6 km į pietryčius nuo kelio  (viaduke pasukant į žvyrkelį). Rodyklė link ąžuolo pastatyta miške likus 300 m.

Zuikiškės ąžuolas yra pats didžiausias ąžuolas Kurtuvėnų regioniniame parke. Jo ūgis – 32 m, kamieno apimtis krūtinės aukštyje – 4,7 m, o skersmuo – 1,5 m. Palyginus su kitais Lietuvos ąžuolais galiūnais, Zuikiškės ąžuolas nėra labai storas, tačiau – vienas iš aukščiausių. Pietinėje kamieno pusėje, apie 6 m aukštyje, ties išlūžusios storos šakos vieta, pritvirtinta pasaga su įrėminta joje nuotrauka.

Ąžuolas paskelbtas saugomu Lietuvos TSR Valstybinio gamtos apsaugos komiteto 1987 m. kovo 19 d. įsakymu Nr. 24.

## Duomenys

* Medžio rūšis – paprastasis ąžuolas (*Quercus robur* L.)
* Kamieno apimtis 1,3 metro aukštyje – 4,70 m
* Medžio aukštis – 32,00 m

## Išnašos

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Zuikiškės ąžuolas saugo karių kapus
* Šiaulių rajono gamtos paveldo objektai
Zuikiškės liepa

**Zuikiškės liepa** – išskirtinė liepa, savivaldybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas, augantis Šiaulių rajone, Zuikiškės kaime (Bubių sen,), apie 350 m į šiaurės vakarus nuo kelio . Liepa gyvybinga, auga atviroje vietoje, netoli Zuikiškės sodybų, Antano Jankevičiaus privačioje žemės valdoje. Liepa informacinėmis rodyklėmis nepažymėta.

Zuikiškės liepa paskelbta saugoma Šiaulių rajono savivaldybės tarybos 2006 m. vasario 2 d. sprendimu Nr. T-12.

## Duomenys

* Medžio rūšis – mažalapė liepa (*Tilia cordata* Mill.)
* Kamieno apimtis 1,3 metro aukštyje – 3,60 m
* Kamieno aukštis iki lajos – 5 m
* Medžio aukštis – 22,00 m
* Amžius – apie 200 metų

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Šiaulių rajono gamtos paveldo objektai
Šilėnų liepa

**Šilėnų liepa** – išskirtinė liepa, valstybės saugomas botaninis  gamtos paveldo objektas,  augantis Šiaulių rajone, Šilėnų kaime (Kuršėnų kaimiškoji sen.), apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Kuršėnų. Pasiekiama iš kelio  pasukus žvyrkeliu į šiaurės vakarus. Liepa informacinėmis rodyklėmis nepažymėta (2015 m. duom.).

Liepa išaugusi dešiniajame Ventos krante prie buvusio vandens malūno, sodyboje tarp pastatų. Malūnas su technologine įranga įrašytas Kultūros vertybių registre, kuriame prie želdynų išskirta ir Šilėnų mažalapė liepa.
Šilėnų liepa paskelbta saugoma LR aplinkos ministro 2012 m. birželio 13 d. įsakymu Nr. D1-495.

## Duomenys

* Medžio rūšis – mažalapė liepa (*Tilia cordata* Mill.)
* Kamieno apimtis 1,3 metro aukštyje – 5,60 m
* Lajos plotis 20-23 m (laja rutuliška, šakojasi 3,0 m aukštyje) 
* Medžio aukštis – 20,00 m
* Amžius – apie 130 metų

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
Rankinis 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**[[Rankinis]] 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** vyko 13-ą kartą olimpinių žaidynių istorijoje.

## Kvalifikacija
### Vyrai

### Moterys

## Medalininkai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Rio 2016
Skaudvilių uosis

**Skaudvilių uosis** – išskirtinis uosis, savivaldybės saugomas botaninis  gamtos paveldo objektas,  augantis Šiaulių rajone, miške ties Skaudvilių kaimu (Bubių sen,), Kurtuvėnų girininkijos (345 kv., 2 skl.) teritorijoje. Uosis stūkso miško keliuko pradžioje, šalia kelio  (jo šiaurinėje pusėje), apie 3,5 km į vakarus nuo Bubių. Posūkyje pastatyta rodyklė.

Skaudvilių uosis paskelbtas saugomu Šiaulių rajono savivaldybės tarybos 2006 m. vasario 2 d. sprendimu Nr. T-12.

## Duomenys

Uosis džiūstantis, 4 m aukštyje jo kamienas išsišakoja į 2 dalis. Šalia rikiuojasi daugiau šimtamečių uosių.
* Medžio rūšis – paprastasis uosis (*Fraxinus excelsior* L.)
* Kamieno apimtis 1,3 metro aukštyje – 4,70 m
* Kamieno aukštis iki lajos - 10 m 
* Medžio aukštis – 28,50 m
* Amžius – neskelbiama

Skaudvilių uosis tarnauja kaip kertinė miško buveinė, nes ant jo žievės randamos retos kerpės: gelsvoji bacidija (*Bacidia rubella*), baltoji akrokordija (*Acrocordia gemmata*), šerkšnotoji brylytė (*Sclerophora nivea*).  

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Šiaulių rajono gamtos paveldo objektai
Random Access Memories

**Random Access Memories** – ketvirtasis ir paskutiniks studijinis prancūzų elektroninės muzikos grupės „Daft Punk“ albumas, išleistas 2013 m. gegužės 17 d. Tai – pirmasis grupės studijinis albumas nuo 2005 m. išleisto „Human After All“. Taip pat, šiame albume grupė atliko kiek kitokią, nei jiems įprasta, muziką – buvo nusamdyti muzikantai, groję tikrais instrumentais, o elektronika buvo apribota iki ritminių mašinų bei sintezatorių. Albumas susilaukė labai stiprių kritikų įvertinimų ir debiutavo pirmosiose JAV „Billboard 200“ bey Jungtinės Karalystės albumų reitingų vietose.

Pirmasis singlas „Get Lucky“ tapo itin populiariu pasaulyje ir pasiekė pirmąją vietą daugiau nei trisdešimtyje šalių. 2014 m. vykusiuose 56-uosiuose „Grammy“ apdovanojimuose albumas laimėjo apdovanojimus už geriausią metų albumą, geriausią šokių/elektroninės muzikos albumą bei geriausiai suvestą albumą, o daina „Get Lucky“ – už geriausią metų įrašą ir geriausią popmuzikos dueto/grupės atlikimą.

## Dainų sąrašas

## Išnašos
Jan van Scorel

**Janas van Skorelis** (, 1495 m. – 1562 m. gruodžio 6 d., Utrechtas) – XVI a. Nyderlandų renesanso laikotarpio tapytojas.

## Biografija

Janas van Skorelis gimė 1495 m. rugpjūčio mėnesį Skorlo (Skorelo) miestelyje prie Alkmaro. Jis tikriausiai mokėsi pas Cornelis Buys Alkmare. 1512 m. Van Skorelis persikėlė į Amsterdamą, kur įstojo į Jacob Cornelisz. van Oostsanen dailės dirbtuvę. Pasak Karel van Mander, Van Skorelis taip pat mokėsi pas Jan Gossaert, kuris savo ruožtu nuo 1517 m. dirbo Utrechte. 1519 m. Janas van Skorelis iškeliavo į Veneciją. Kelionės metu aplankė Kelną, Strasbūrą, Bazelį, Niurnbergą. Pastarajame mieste susitiko Diurerį. 1520 m. iš Venecijos Van Skorelis keliavo į Palestiną. Po grįžimo iš Jeruzalės Janas van Skorelis kurį laiką gyveno Venecijoje, studijavo Džordžonės ir Palma Vecchio kūrinius.

1522 m. olandas Adriaan Florensz. Boeyens buvo išrinktas popiežiumi Adrianu VI ir Van Skorelis persikėlė į Romą, kur buvo paskirtas Vatikano kolekcijų prižiūrėtoju. Šiuo laikotarpiu, pasak Karel van Mander, Van Skorelis studijavo antikines architektūros ir skulptūros liekanas, Mikelandželo ir Rafaelio kūrinius. 1524 m. vasarą Janas van Skorelis grįžo į Nyderlandus ir apsistojo Utrechte, kur tapo Šv. Jono bažnyčios vikaru. Janas van Skorelis užsiėmė plačia veikla, jis buvo humanistas, poetas, muzikantas ir labai gerbiamas to meto Nyderlandų dailininkas. Didelė jo kūrybos dalis, religiniai triptikai, paveikslai, buvo vėliau sunaikinti protestantų. Jo žymesniais mokiniais buvo Antonis Mor ir Maerten van Heemskerck. Janas Van Skorelis mirė 1562 m. gruodžio 6 d., Utrechte. Van Skoreliui priskiriamas aukštojo renesanso itališkų motyvų įnešimas į šiaurinės Nyderlandų dalies tapybą, tokių kaip nuogo kūno, antikinės architektūros ir drapiruočių motyvų, įsivaizduojamų plačių peizažų vaizdavimas. Talentingiausiais Van Skorelio darbais laikomi portretai, pavyzdžiui, „Agatha van Schoonhoven portretas“. Jis yra nutapęs grupinių piligrimų portretų Harleme ir Utrechte.

## Darbų galerija


Vaizdas:Jan van Scorel - Portrait of a Man of Thirty-Two Years - WGA21086.jpg| „Vyro portretas“ (apie 1521, Luvras, Paryžius)
Vaizdas:Jan van Scorel - Madonna and Child - Google Art Project.jpg| „Madona ir Kūdikis“ (apie 1527-30, Centrinis Utrechto muziejus, Utrechtas)
Vaizdas:Jan van Scorel - Maria Magdalena (Rijksmuseum Amsterdam version) - 2.jpg| „Marija Magdalena“ (apie 1530, Amsterdamo valstybinis muziejus)
Vaizdas:Jan van Scorel - Lamentation of Christ with a Donor - Google Art Project.jpg| „Kristaus apraudojimas“ (apie 1535, Centrinis Utrechto muziejus, Utrechtas)
Vaizdas:MCC-42330 Drieluik met Kruisiging met meerdere figuren (2).jpg| „Nukryžiavimas“ (apie 1535, Šv. Kotrynos vienuolyno muziejus, Utrechtas)


## Šaltiniai

* Encyclopaedia Britannica tinklalapis
* museothyssen.org
* wga.hu tinklalapis
* J. Paul Getty muziejus
Modern Vampires of the City

**Modern Vampires of the City** – trečiasis studijinis amerikiečių roko grupės „Vampire Weekend“ albumas, išleistas 2013 m. gegužės 14 d. Tai – pirmasis grupės albumas, kuriame jie dirbo kartu su prodiuseriu, kadangi anksčiau albumus prodiusuodavo grupės narys Rostam Batmanglij. Šiame albume grupė nusprendė kiek pakeisti savo stilių, todėl dainose nemažai eksperimentinių atlikimų.. Albumas susilaukė labai teigiamų kritikų įvertinimų ir debiutavo pirmojoje „Billboard 200“ reitingo vietoje.

2014 m. vykusiuose 56-uosiuose „Grammy“ apdovanojimuose šis albumas laimėjo metų alternatyviosios muzikos albumo apdovanojimą. 2020 m. žurnalas „Rolling Stone“ įrašui skyrė 328–ąją vietą savo visų laikų geriausių albumų sąraše.

## Dainų sąrašas
Visų dainų žodžius parašė Ezra Koenig, išskyrus, kur išskirta. Visą muziką sukūrė Rostam Batmanglij ir Koenig, išskyrus, kur išskirta.

## Išnašos
Vampire Weekend

**Vampire Weekend** – amerikiečių roko grupė iš Niujorko, susikūrusi 2006 m. Pirmasis grupės albumas, „Vampire Weekend“, buvo išleistas 2008 m. ir iškart susilaukė populiarumo. Antrasis grupės darbas, „Contra“, išleistas 2010 m. sausį, buvo pirmasis grupės įrašas, pasiekęs pirmąją vietą „Billboard 200“ reitinge. Trečiasis albumas, „Modern Vampires of the City“, buvo išleistas 2013 m. gegužę ir taip pat pasiekė „Billboard 200“ viršūnę. 2014 m. vykusiuose 56-uosiuose „Grammy“ apdovanojimuose šis albumas laimėjo metų alternatyviosios muzikos albumo apdovanojimą.

2024 m. duomenimis, grupė yra išleidusi penkis studijinius albumus, iš kurių naujausiasis, „Only God Was Above Us“, išleistas 2024 m. balandį.

## Grupės nariai
;Dabartiniai nariai
* Ezra Koenig – vokalas, gitara, dainų žodžiai
* Chris Tomson – būgnai, perkusija, papildomi vokalai
* Chris Baio – bosinė gitara, papildomi vokalai

;Buvę nariai
* Rostam Batmanglij – prodiusavimas, klavišiniai, gitara, vokalas, dainų žodžiai

## Diskografija
* *Vampire Weekend* (2008)
* *[[Contra]]* (2010)
* *[[Modern Vampires of the City]]* (2013)
* *[[Father of the Bride]]* (2019)
* *Only God Was Above Us* (2024)

## Išnašos
Venecietė (filmas)

**Venecietė** () – 1986 m. Italijoje sukurta erotinė drama pagal to paties pavadinimo nežinomo autorius XVI amžiuje parašytą pjesę.

## Turinys

XVI amžius, Venecija. Atvykęs vienai dienai į miestą jaunas išvaizdu Žiulis gatvelėje pamato jį sudominusią moterį ir pradeda ją sekti. Galiausiai ši dingsta jam iš akių, tačiau Žiulis nerimsta ir sutinka šios tarnaitę. Iš šios sužinojęs, kad jį sužavėjusi moteris vardu Valerija ir yra ištekėjusi, tačiau tai nesustabdo jaunuolio, kuris primygtinai prašo, kad apie jo troškimą vakare pasimatyti būtinai būtų pranešta poniai.

Tuo metu, kol Žiulis vaikėsi Valeriją, jį pastebėjo Andžela – gražiausia moterimi Venecijoje vadinama našlė, kuri taip pat nori bet kokia kaina su juo susipažinti. Andželos tarnaitė paprašo pagalbos savo draugo Bernardo, kuris vakare susitinka lūkuriuojantį Žiulį ir kviečia jį vykti kartu. Pastarajam tenka apsispręsti: ar likti ir tikėtis, kad į jo kvietimą atsilieps Valerija, arba vykti su Bernardu...
 

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Laura Antonelli – Andžela
* Monica Guerritore – Valerija
* Jason Connery – Žiulis
* Claudio Amendola – Bernardas
* Clelia Rondinella – Nena
* Cristina Noci – Orija 

## Apdovanojimai
* David di Donatello nominacija – geriausi kostiumai
* „Italian National Syndicate of Film Journalists“ nominacija – geriausi kostiumai
Pagauk, jei gali (1982 filmas)

**Pagauk, jei gali** () – 1982 m. Italijoje sukurta komedija.

## Pagrindiniai aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Laura Antonelli – Ana Tasoti Malomi
* Diego Abantuono – Achilė Kotonė
* Roberto Della Casa – policijos komisaras Mangera
* Guido Cerniglia – advokatas Pardinis
* Diego Cappuccio – Kapučijo
* Christian De Sica – Chuanas Lopezas

## Turinys

Kotonė – nevykėlis policininkas, svajojantis apie svarbias užduotis ir sulaikytus nusikaltėlius, tačiau realybėje nesugebantis atlikti paprasčiausių pavedimų. Kartą jis per klaidą padeda pasprukti iš šalies žinomai aferistei Anai Tasoti, tačiau po kurio laiko ši suimama Ispanijoje. Italijos pareigūnams reikia vykti ir patiems pargabenti bėglę namo. Ši užduotis patikima Kotonei ir jo kolegai Kapučijui, tačiau Ana Tasoti – turtinga ir turinti daug pažinčių moteris, neketinanti taip lengvai grįžti į tėvynę ir stoti prieš teismą...
Rachel Grant

**Reičelė Grant** (, g. 1977 m. rugsėjo 25 d. Luzonono sala, Filipinai) – filipiniečių kilmės Didžiosios Britanijos aktorė, TV laidų vedėja, rašytoja ir visuomenės veikėja.

## Biografija
Reičelė gimė Filipinuose, Lusono saloje, buvusio gydytojo brito, barono titulą turinčio Michaelo Granto ir filipinietės Isabel Padua-Grant šeimoje, kurioje taip pat augo seserys Angela (g. 1974 m.), Rebecca (g. 1981 m.) ir pusbrolis David-Alexander (g. 1984 m.)

Netrukus po Reičelės gimimo šeima persikėlė į Didžiąją Britaniją ir apsistojo Notingeme, kur visos 3 seserys lankė šokius. Vėliau vyresnioji Angela tapo agentūros „CalCarries“ modeliu ir baleto mokytoja, atidariusia savo vardo mokyklą („Angela Grant School of Dance“), o jauniausioji Rebecca – aktore.

Reičelė yra laimėjusi grožio konkursą „Miss Hawaiian Tropic“ ir vėliau kaip ambasadorė apkeliavusi daugiau kaip 50 pasaulio šalių, skatindama įvairias socialines bei ekologines akcijas. 2014 m. ji atidarė mokyklą Bani, Filipinuose, kurioje mokosi 150 nuo gamtos stichijų nukentėjusių vaikų.

2001 m. Reičelė buvo Andželinos Džoli veiksmo scenų dublerė filme „Kapų plėšikė Lara Kroft“. Jos pirmasis savarankiškas vaidmuo kine buvo 2002 m. filme apie agentą 007 Džeimsą Bondą „Pasveikink mirtį kitą dieną“. 2007 m. ji vaidino kartu su Jean-Claude Van Damme veiksmo filme „Until Death“.

Aktorė domisi ir yra įvaldžiusi tradicinius filipiniečių kovos menus Kali. Kiti jos vaidmenys – įvairiuose Britananijos televizijos serialuose („Emmerdale“, „Murder in Suburbia“ ir „Blue Murder“), TV reklamose, taip pat nedideli pasirodymai teatre.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* IMDb profilis
Pavenčių ąžuolas

**Pavenčių ąžuolas** – valstybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas, išskirtinių matmenų ir išvaizdos ąžuolas, augantis Šiaulių rajone, Kuršėnų miesto pietinėje dalyje, Pavenčiuose. Ąžuolas auga ant šlaito prie Ventos, kairiajame krante, už 100 m į pietus nuo pėsčiųjų tilto, jungiančio du Kuršėnų priemiesčius – Stoties (Pavenčiuose) ir Pramonės (Daugėliuose) gatves.

Pavenčių ąžuolas atskiru ženklu ar kelio rodykle vietoje nepažymėtas. Medžio kamieno dalis prie pagrindo išplatėjusi, su didele dreve. 

Ąžuolas paskelbtas saugomu LR aplinkos ministro 2012 m. birželio 13 d. įsakymu Nr. D1-495.

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Pavenčių ąžuolas žemėlapyje
Futbolas 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**[[Futbolas]] 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** vyko 26-ą kartą olimpinių žaidynių istorijoje.

## Kvalifikacija
Vyrų futbolo rinktinės dalyvausiančios 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse buvo išsiaiškintos jaunimo čempionatuose, kadangi pagal FIFA taisykles vyrų komandos pagrindą olimpiadoje turi sudaryti žaidėjai iki 23 metų. Šalims leidžiama deleguoti ir 3 vyresnius futbolininkus. Moterų varžybose amžiaus cenzo nėra.

Lietuvos vyrų futbolo rinktinei norint patekti į žaidynes reikėjo būti tarp 4 geriausių komandų Europos iki 21 metų čempionate. Atrankoje į Europos čempionatą Lietuvos vaikinų rinktinė nugalėjo tiktais San Mariną ir iš kovos dėl olimpinių kelialapių pasitraukė. Lietuvos moterų futbolo rinktinė jog užsitikrintų vietą olimpiadoje turėjo patekti į pasaulio čempionatą ir jame būti tarp 3-ų geriausių Europos komandų. 2013 m. Vilniuje LFF stadione vyko moterų preliminaraus raundo varžybos. Lietuvos moterų rinktinė pralaimėjo dvejas varžybas (3-4 Gruzija, 0-1 Farerų Salos), sužaidė  lygiosiomis (1-1 su Juodkalnija) ir grupėje užėmusi paskutinę vietą Lietuva prarado šansą dalyvaut pasaulio čempionate ir olimpinėse žaidynėse.

### Vyrai

### Moterys

## Stadionai




## Medalininkai

## Rezultatai
### Vyrai
#### A grupė

#### B grupė

#### C grupė

#### D grupė

#### Atkrentamosios varžybos

### Moterys

#### E grupė

#### F grupė

#### G grupė

#### Atkrentamosios varžybos

## Nuorodos
* Rio 2016
Tinklinis 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

**[[Tinklinis]] 2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse** vyko 14-ą kartą olimpinių žaidynių istorijoje. 

## Medalininkai

## Nuorodos
* Rio 2016
Lieporių liepos

**Lieporių liepos** – trys išskirtinės liepos, valstybės saugomas botaninis  gamtos paveldo objektas, esantis Šiaulių miesto pietvakariuose, Lieporių kaime, apie 0,4 km į pietvakarius nuo kelio . Medžiai stovi atvirame lauke, pastebimi iš toli. Liepos saugotinos kaip išskirtinių matmenų ir amžiaus medžiai, pažinimui reikšminga kraštovaizdžio puošmena. Lieporių liepos paskelbtos saugomomis Gamtos apsaugos komiteto prie Lietuvos TSR Ministrų Tarybos 1971 m. birželio 23 d. įsakymu Nr. 140. Prie liepų įrengtas informacinis stendas, liepų apsaugos teritorija pažymėta riboženkliais. 
 
## Istorija

Kaimo apylinkėse liepų augta nuo seno. Į šiaurės vakarus nuo liepų yra saugoma Lieporių senovės gyvenvietė. Archeologai čia buvusio IV a. šulinio dugne yra atradę iš liepos žievės padarytą kibirėlį. Kalbininkas Kazimieras Būga kaimo pavadinimą kildino nuo žodžio liepa. Vietiniai žmonės mena, kad liepas pasodino Tarasiukas (Tarasevičius) ant savo sodybinės žemės rėžio ribos. Liepos ribojosi ir su Urbonų ūkiu. Seniau prie liepų buvo kūdra, naudota linams merkti, ir jauja linams džiovinti. 

Daugelį metų liepų aplinka buvo apleista, aplink jas buvo verčiami iš laukų atgabenti akmenys, aplink augo krūmai. 2010 m. vandalams padegus vienos iš liepų drevę, dėl saugumo buvo nupjautas vienas liepos kamienas. 2014 m. gamtos ir kultūros paveldo klubas „Aukuras“ ėmėsi iniciatyvos įprasminti Lieporių liepas. Birželio 6 d. minint Pasaulinę aplinkos apsaugos dieną, buvo suorganizuotas renginys „Susitikime po Lieporių liepomis“. Buvo tvarkoma liepų aplinka, šienaujama, šalinamos atžalos, surinktos šiukšlės, pastatyta informacinė lenta, pažymėta apsaugos teritorija.

## Duomenys

* Medžių rūšis – mažalapės liepos 
* Kamienų apimtys 1,3 m aukštyje:
** I liepa – 4,95 m
** II liepa – 1,8 m
** III liepa – 2,9 m
* Medžių aukščiai:
** I liepa – 22 m
** II liepa – 17 m
** III liepa – 16 m
* Amžius – 150–200 metų

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras  
* Žemės menas įprasmino Lieporių liepas