Vengrijos karalystė

: *Šis straipsnis – apie karalystę, egzistavusią iki 1918 m. Apie atkurtą Vengrijos karalystę žiūrėkite [[Vengrijos karalystė (1920–1946)]]

*'Vengrijos karalystė*' () buvo daugiatautė valstybė Vidurio Europoje, gyvavusi [[1000]]–[[1918]] m. Valstybė susiformavo dabartinės [[Vengrija|Vengrijos]] vakaruose ir plėtėsi apimdama likusią dabartinės Vengrijos dalį, [[Transilvanija|Transilvaniją]] (dabartinėje [[Rumunija|Rumunijoje]]), [[Slovakija|Slovakiją]], [[Karpatų Ukrainą]], [[Vojvodina|Vojevodiną]] (dabartinėje [[Serbija|Serbijoje]]), [[Kroatija|Kroatiją]] ir kitas smulkesnes aplinkines teritorijas. Šios teritorijos Vengrijos karalystės sudėtyje buvo ne visą laikotarpį.

== Terminas ==
Terminas „Vengrijos karalystė“ naudojamas siekiant atskirti šį ilgalaikį politinį darinį nuo šiuolaikinės Vengrijos valstybės, kuri yra žymiai mažesnė ir etniškai homogeniška. Iki XIX a. imtinai „vengrais“ vadinti visi šios karalystės gyventojai, nepriklausomai nuo jų tautybės kaip mes ją suprantame dabar.

== Istorija ==


=== Iki Habsburgų ===
Pirmasis Vengrijos karalius [[Steponas I Šventasis|Ištvanas I]] buvo karūnuotas sostinėje [[Estergomas|Estergome]] [[1000]] m. gruodį. Jo laikais šalis priėmė [[krikščionybė|krikščionybę]] ir susikūrė Vengrijos valstybė.

Valstybę valdė Vengrijos karaliai, karūnuojami [[Šventojo Stepono karūna]]. Iki XVI a. valdė šios dinastijos:
* [[Arpadai|Arpadų dinastija]] ([[895]]–[[1301]]).
* [[1308]] a. įsitvirtino [[Anžu]] dinastijos valdovai
* [[Liuksemburgiečiai]] ([[Zigmantas Liuksemburgietis]], 1387–1437)
* [[Jogailaičiai]] ([[Vladislovas III|Vladislovas III Varnietis]], [[Liudvikas II Jogailaitis]])
* [[Zapolijos]]
* Nedinastinis valdovas [[Motiejus Korvinas]] (*Matthias Corvinus*).

=== Kovos su turkais ir skilimas ===
[[1526]] m. [[Mohačo mūšis|Mohačo mūšyje]] vengrų kariuomenę sutriuškino [[Osmanų imperija|Osmanų imperijos]] pajėgos, o Vengrijos karalius [[Liudvikas II Jogailaitis]] žuvo. Dėl osmanų puolimo žlugo centrinė valdžia ir prasidėjo vidinės kovos. Kai kurie vengrų didikai Vengrijos karaliumi paskelbė kaimyninės [[Austrija|Austrijos]] valdovą imperatorių [[Imperatorius Ferdinandas I|Ferdinandą I]], kuris su Vladislovu buvo susijęs dinastiniais ryšiais. Be to, pagal ankstensius susitarimus, Vladislovui mirus be palikuonių, kas ir atsitiko, Vengrijos sostą turėjo perimti Habsburgai. Nepaisant to, dalis didikų palaikė Vengrijos didiką Joną Zapolją (*Zápolya/Szapolyai János*), kuris gavo palaikymą iš Osmanų sultanato, tačiau buvo nepripažįstamas krikščioniškųjų valstybių.

Trišalis konfliktas prasidėjo, kai Ferdinandas įsiveržė į Vengriją, stengdamasis užtikrinti savo valdžią kuo didesnei Vengrijos karalystės teritorijai. 1541 m. buvusi karalystės teritorija buvo padalinta į tris dalis ir šis padalinimas išliko iki pat [[XVII amžius|XVII a.]] Nors sienos šiuo periodu labai dažnai keitėsi, šias tris dalis galima apytiksliai įvardinti taip:
* dabartinė [[Slovakija]], šiaurės vakarų [[Uždunojė]], [[Burgenlandas]], vakarinė Kroatija ir šalia esančios teritorijos pateko Habsburgų valdžiai. Ši teritorija buvo vadinama Karališkąja Vengrija, kuri, nors ir buvo formaliai atskira valstybe, faktiškai buvo valdoma iš Habsburgų Austrijos.
* Panonijos lyguma ( arba *Nagyalföld'' – didžioji šiuolaikinės Vengrijos dalis, įskaitant pietvakarinę Uždunoję ir Banatą), išskyrus dabartinės Vengrijos šiaurės rytų dalį, tapo Osmanų imperijos dalimi.
* Likusi teritorija tapo naujai nepriklausoma tapusia Transilvanijos kunigaikštyste, valdoma Zapoljos šeimos. Transilvanija buvo vasalinė Osmanų imperijos valstybė.

### Habsburgų valdymas
Dalis senosios Vengrijos karalystės nuo XVI a. priklausė Habsburgų monarchijai.

Po nesėkmingos osmanų invazijos į Austriją 1683 m., Habsburgai pradėjo kontrpuolimą prieš turkus ir apie 1700 m. jau buvo atkariavę visą buvusią Vengrijos karalystę ir Transilvanijos kunigaikštystę.