open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karolis Jankus

**Karolis Jankus** (g. 1974 m. birželio 23 d. Vilniuje) – Lietuvos kino režisierius, scenaristas, prodiuseris.

## Biografija
2014 m. baigė Vilniaus dailės akademiją, fotografijos ir medijos meno katedrą.

2001 m. išleido romaną „Kartą laukinėje Lietuvoje. Blinda“, parašytą pagal to paties pavadinimo kino scenarijų.

2002 m. įkūrė studiją „Eurofilmai”, tęsusią „Lietuvos nepriklausomo kino“ tradicijas.
„Eurofilmų” laikotarpiu buvo sukurti septyni trumpametražiniai filmai, kurie sėkmingai atstovavo Lietuvai tarptautiniuose kino festivaliuose bei meno parodose. 2004 m. Bristolyje viename iš garsiausių trumpametražinių filmų festivalių “https://www.encounters.filmBrief Encounters” konkursinėje programoje pirmą kartą buvo demonstruotas filmas (Dead Body Asks for Help) iš Lietuvos. Nei vienas iš šių filmų nebuvo finansuojamas valstybės. 2005 m. „Lietuvos nepriklausomas kinas“ atnaujino savo veiklą (metų pabaigoje prasidėjo filmo Jėzus iš Lietuvos filmavimo darbai). 2006 metų lapkričio 2 d. Karolio Jankaus vaidybinio pilnametražinio filmo Jėzus iš Lietuvos premjera Coca Cola Plaza kino centre.

2007 m. sukurtas muzikinis dokumentinis filmas *Walk to Zion*, paskutinis studijos „Eurofilmai“ darbas.
Nuo šiol visą veiklą perima ir vykdo „Lietuvos nepriklausomas kinas“.

2008 m. pabaigoje pradėti „Tylioji Lietuvos revoliucija“ filmavimo darbai (filmavimo ekspedicijos po visą Lietuvą tęsėsi iki 2013 m.).

2021 m. Barselonoje sukurtas dokumentinis pilnametražinis filmas *Biological Loneliness* apie KOVID-19 suvaržymus Ispanijoje.

## Kino festivaliai

* SITGES 2003 tarptautinis kino festivalis: The 36th Annual International Film Festival of Catalonia, konkursinė programa. Barcelona, Ispanija.
* 2004. Bristolio trumpametražinių filmų festivalis "Brief Encounters". Konkursinė programa. Bristol, UK.

## Nuorodos
* https://filmfreeway.com/KarolisJankus
* https://letterboxd.com/film/biological-loneliness/
* https://www.imdb.com/name/nm2927025/
* https://www.themoviedb.org/movie/1159862-biological-loneliness
* https://www.lavanguardia.com/peliculas-series/personas/karolis-jankus-1599788 
* https://cineuropa.org/en/film/75461/
* https://www.stage32.com/profile/1094594/about
* https://www.kino-teatr.ru/kino/producer/post/257736/works/
* Biografija LFC svetainėje

## Filmografija

* „Biological Loneliness“ Dokumentinis pilnametertažinis filmas, 2021
* „Tylioji Lietuvos revoliucija“ Dokumentinis pilnametražinis filmas, 2013
* „Jėzus iš Lietuvos“ Vaidybinis pilnamteražinis filmas, 2006
* „Dead Body Asks for Help“ Vaidybinis trumpametražinis filmas, 2003
Kubinė šaknis

Matematikoje skaičiaus *x* **kubinė šaknis** – skaičius, kurį padauginus iš savęs tris kartus (pakėlus kubu) gaunamas *x*. Kubinė šaknis žymima šaknies ženklu (\sqrt[3]{} ). Pavyzdžiui, \sqrt[3]{8} = 2, nes 23=8.

Taip pat terminas *kubinė šaknis* dar reiškia ir kubinės lygties šaknį, pvz., algebrinės lygties x^3 = 27 „šaknys“ yra x = \sqrt[3] {27} = 3.

## Istorija
Vieni pirmųjų kubinių šaknų skaičiavimai randami senovės Babilono šaltiniuose, 1800 m. pr. m. e.

## Kubinės šaknies funkcija
Kubinės šaknies funkcijos realiųjų skaičių aibėje apibrėžimo ir reikšmių sritis – visi realieji skaičiai aibė arba intervalas \left(-\infty,\infty\right).

Kubinės šaknies funkcija argumentui *x* užrašoma taip:
: f(x) = \sqrt[3]{x}

## Sprendimas
Tarkime, norima ištraukti kubinę šaknį iš 27. Tuomet turime rasti skaičių, kurį pakėlus kubu gautume 27. Sprendimas:

:\scriptstyle \sqrt[3]{27} \ = \ 3, nes 33=27.

## Greitas sprendimas
Galime neieškoti skaičiaus, o tiesiog, žinodami taisyklę, ją pritaikyti:

:\scriptstyle \sqrt[3]{x}=x1/3

Pavyzdys:

:\scriptstyle \sqrt[3]{27}=271/3=3

## Šaltiniai
N šaknis

**n-tojo laipsnio šaknis** iš skaičiaus *a* yra realusis skaičius, kurio n-tasis laipsnis yra lygus *a*. Tokia šaknis žymima \sqrt[n]{a}  ir skaitoma *n-tojo laipsnio šaknis iš a*, čia skaičius *n* - **šaknies rodiklis**, *a* - **pošaknio reiškinys** arba **pošaknis**.

Kai a \ge 0, tai \scriptstyle \sqrt[n]{a} turi prasmę su visais natūraliaisiais n (n \ge 2), o kai a , tai \scriptstyle \sqrt[n]{a} turi prasmę tik su nelyginiais natūraliaisiais n (n \ge 3).

Prieš 1500 m. šaknys buvo žymimos ženklu R_x ( - šaknis), o šiandieninį žymėjimą √ įvedė prancūzų matematikas Albertas Žiraras (Albert Girard, 1595-1632).

## Sprendimas
Tarkime norime ištraukti 4 laipsnio šaknį iš 16. Tuo met turime rasti skaičių, kurį pakėlus 4-uoju gautume 16. Sprendimas:

\scriptstyle \sqrt[4]{16} \ = \ 2, nes 24=16.

## Greitas sprendimas

Galime neieškoti skaičiaus, o tiesiog žinodami taisyklę ją pritaikyti:

\scriptstyle \sqrt[n]{x}=x1/n

Pavyzdys:

\scriptstyle \sqrt[4]{16}=161/4=160.25=2

## Kiti šaknų pavadinimai

Kai traukiame 2-ąją šaknį sakome, kad traukiame kvadratu (kvadratinė šaknis), kai 3-iąją – kubu (kubinė šaknis).

Kvadratinės šaknies traukimo veiksmą galime užrašyti dvejais būdais:

\scriptstyle \sqrt{x}

arba

\scriptstyle \sqrt[2]{x}

## Taip pat skaitykite
* Kvadratinė šaknis iš 2

## Šaltiniai
Koro kalba

**Koro kalba** - priklauso kinų-tibetiečių kalbų šeimai, tibetiečių-mjanmų kalbų grupei, vartojama daugiausia Indijos Arunačal Pradešo valstijos, Rytų Kamengo rajone, kalbančiųjų yra apie 800–1200 žmonių. 

2008 metais koro kalbą atrado  Deividas Harisonas, Gregoris Andersonas ir Ganešas Murmu, kurie tik ieškojo aka ir miji kalbų per „Nacionalinės geografijos“ „Enduring Voices“ projekto metu. Ši kalba labai skiriasi nuo kitų aplinkinių tibetiečių-mjanmų kalbų grupės kalbų, tad tyrinėtojai spėja, kad ji kilo iš gupės žmonių, kurie buvo pavergti ir atgabenti į šį rajoną iš kitur.
Dabar atvykėliai turi gauti specialų leidimą, kad galėtų apsilankyti vietovėje kur paplitusi koro kalba.

## Nuorodos

* http://www.lrt.lt/news.php?strid=4348509&id=5574077 
* http://news.nationalgeographic.com/news/2010/10/101005-lost-language-india-science/
* http://www.sciencedaily.com/releases/2010/10/101005133339.htm
Klusiškių miškai

**Klusiškių miškai, Lygumų miškai** – miškai, esantys Pakruojo ir Šiaulių rajono savivaldybės teritorijose, 7 km į šiaurės vakarus nuo Pakruojo.

## Geografija
Plotas 7400 ha, mišku apaugę 6250 ha. Susideda iš Bitaičių, Juknaičių, Klusiškių, Montaičių, Telišionių, Parkulpio miškų. 69 % miškų yra valstybinės reikšmės, priklauso Pakruojo ir Šiaulių miškų urėdijoms. Klusiškių miškų šiaurės rytų pakraštys siekia Mūšą, per juos teka Mūšos intakai Šiladis, Pala ir Tilka. Paviršius lygus.

## Medynai
Miško augavietės labai derlingos įmirkusios. 95 % miškų yra ūkiniai IV grupės, 5 % apsauginiai III grupės. Kultūrinės kilmės medynų 11 %, beržynų yra 43 %, eglynų 33 %, drebulynų 10 %, uosynų 7 %, ąžuolynų 3 %, juodalksnynų 2 %, pušynų ir baltalksnynų po 1 %. Jaunuolynai sudaro 33 %, pusamžiai medynai 30 %, bręstantys 14 %, brandūs 23 %. Medynų vidutinis amžius 45 m., bonitetas 1,6, skalsumas 0,76, tūris 183 m³/ha. Kasmet priauga 3,7 m³/ha.

## Fauna
Miškuose gausu elnių ir kitų kanopinių gyvūnų.

## Istorija
Sukmedžio girininkijoje yra 2 paminklai Lietuvos partizanams ir viena žydų genocido vieta.

1944–1953 m. Klusiškių miškuose veikė Prisikėlimo apygardos Kunigaikščio Žvelgaičio rinktinės Lietuvos partizanai.

## Šaltiniai
Raimundas Karoblis

**Raimundas Karoblis** (g. 1968 m. balandžio 14 d.) – Lietuvos diplomatas, Nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius (2010), teisininkas, užsienio reikalų viceministras (nuo 2015 m.), krašto apsaugos ministras (2016–2020 m.).

## Biografija
1977–1986 m. mokėsi Panevėžio J. Balčikonio vidurinėje mokykloje. 1986–1992 m. studijavo Vilniaus Universiteto Teisės fakultete, baigė vienpakopes vientisąsias teisės studijas, jam suteiktas teisininko kvalifikacinis laipsnis. 1992–1994 m. dirbo Lietuvos laisvosios rinkos institute teisės konsultantu.

Nuo 1994 m. dirbo Užsienio reikalų ministerijos Prekybos skyriuje, I sekretoriumi, po to skyriaus vedėju. 1997–1999 m. Ekonomikos departamento direktorius. Dalyvavo derybose dėl Asociacijos sutarties su Europos Sąjunga, daugumos Lietuvos laisvosios prekybos sutarčių, Lietuvos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją.

1999–2003 m. dirbo Lietuvos nuolatinės misijos Jungtinių Tautų skyriaus Ženevoje ministru patarėju. 2001–2003 m. Lietuvos nuolatinis atstovas prie Pasaulio prekybos organizacijos. Organizavo baigiamąsias Lietuvos stojimo į PPO derybas, dalyvavo PPO daugiašalėse derybose ir derybose su Rusija ir Ukraina. 2002–2003 m. – Pasaulio prekybos organizacijos Muitinio įvertinimo komiteto pirmininkas.

2003–2007 m. vadovavo Užsienio reikalų ministerijos Ekonomikos, vėliau – Užsienio prekybos politikos departamentams. Europos Sąjungos Tarybos 133 (užsienio prekybos) komiteto tikrasis narys.

2007–2010 m. R. Karoblis dirbo Lietuvos nuolatinės atstovybės ES ambasadoriumi ypatingiems pavedimams, nuolatinio atstovo pavaduotoju, atstovu Europos Sąjungos Tarybos COREPER I komitete.

2010 - 2015 m. m. - Lietuvos nuolatinis atstovas Europos Sąjungoje. Vienas pagrindinių Lietuvos pirmininkavimo ES Tarybai koordinatorių. 2013 m. liepos – gruodžio mėn. – ES Tarybos COREPER II pirmininkas, vadovavo daugiašalėms deryboms COREPER II formate ir atstovavo Tarybą derybose su Europos Parlamentu derybose dėl Sanglaudos, Išorinių finansinių instrumentų, Teisingumo ir vidaus reikalų finansinių instrumentų paketų, Sezoninių darbuotojų direktyvos. Kaip ES Tarybos CORPER II komiteto pirmininkas, šiame formate vadovavo pasiruošimams Vilniaus Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimui, taip pat bankinės sąjungos, 2014 m. ES biudžeto ir kitų COREPER II komiteto kompetencijos srityse vykusioms deryboms.

2015 m. rugpjūčio 19 d. paskirtas Užsienio reikalų viceministru, atsakingu už ES reikalus, išorinius ekonominius santykius ir ekonominę diplomatiją.

## Apdovanojimai
* Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius, 2014 m.
* Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Riterio kryžius, 2003 m.
* Atminimo ženklas už asmeninį indėlį prisidedant prie Lietuvos pirmininkavimo ES Tarybai 2013 metais, 2013 (Nr. 001) .
* LR Užsienio reikalų ministerijos medalis “Lietuvos narystei ES ir NATO paminėti”, 2004 m.
* Lietuvos pramonininkų konfederacijos “Garbės aukso ženklas”, 2001 m.
* ICC Lietuva Garbės ženklas, 2005 m.

## Šaltiniai

|-

|-

|-
Motagvos lūžis

**Motagvos lūžis** – tektoninis lūžis Centrinėje Amerikoje. Skiria Šiaurės Amerikos plokštę ir Karibų plokštę. Šio lūžio tęsinys Karibų jūroje – Kaimanų lovys. Lūžio tipas – transforminis.

Motagvos lūžis driekiasi pietų Gvatemalos teritorija, lygiagrečiai su Motagvos upe. Jame neretai kyla stiprūs žemės drebėjimai.
Kolainių pilis

**Kolainių pilis** – XIII a. lietuvių pilis prie Nemuno, Imsrės upės kairiajame krante.

## Istorija
1290 m. balandžio 23 d. Kolainių pilį puolė Vokiečių ordino Prūsijos krašto magistro Meinhardo vadovaujami apie 500 raitelių ir apie 200 pėstininkų. 120 pilėnų įgula, vadovaujama pilies viršininko Surmino, puolimą atrėmė, bet 108 jų buvo mirtinai sužeisti. 1290 m. gegužės mėn. Surminas su pilėnais ties pilimi klasta į Nemuno krantą atviliojo Ragainės komtūro Bertoldo von Bruhafeno karo laivą ir kryžiuočius sumušė. Gynėjai pilį vėliau paliko ir 1291 m. vasario mėn. Karaliaučiaus komtūro kariuomenė, pastebėjusi, kad pilyje nėra žmonių, ją sudegino.

## Lokalizacija
Archeologinių ir istoriografinių tyrimų duomenimis Kolainių pilis veikiausiai buvo Jurbarko piliakalnyje, (vad. Bišpiliu, Viešpiliu).

## Šaltiniai
Įkeitimas

**Įkeitimas** – esamo ar būsimo skolinio įsipareigojimo įvykdymą užtikrinantis kilnojamojo daikto ar turtinių teisių įkeitimas, kai įkeitimo objektas perduodamas kreditoriui, trečiajam asmeniui ar paliekamas įkaito davėjui; viena daiktinių teisių. Įkaito davėjui paliktas įkeitimo objektas gali būti užrakinamas, užantspauduojamas ar pažymimas ženklais, rodančiais jo įkeitimą.

Teigiama, kad įkeitimo teisės užuomazgos siekia senovės Babilonijos Hamurapio teisyną. Romėnų teisėje buvo netiesioginis įkeitimas (*fiducia*), užstatas (*pignus*) ir hipoteka (*hypotheca*).

## Išnašos
Isabalio ežeras

**Isabalio ežeras** () arba **Dulsės užutėkis** (*Golfo Dulce*) – didžiausias Gvatemalos ežeras, telkšantis šalies rytuose, Isabalio departamente. Ilgis šiaurės rytų-pietryčių kryptimi 45 km, plotis iki 20 km. Ežeras gan seklus (gylis iki 16,8 m), krantai žemi, vietomis pelkėti. Vakaruose įteka Poločiko upė, prasidedanti Gvatemalos aukštumose, rytuose išteka Dulsė, per El Golfetės ežerą jungianti Isabalį su Hondūro įlanka.

Ežeras pasižymi didele vandens gyvūnijos įvairove: be įvairių žuvų ir vėžiagyvių, čia taip pat lankosi lamantinai, aštriabriauniai krokodilai, vandens paukščiai. Nors augalija daugiausia gėlavandenė, žuvys (ypač komercinės) būdingos jūrinės.

Isabalio ežero pakrantėje stovi 1652 m. pastatytas San Felipe de Laros fortas.

## Šaltiniai
Isabalis

**Isabalis** () gali reikšti šiuos Gvatemalos objektus:

* Isabalio departamentas;
* Isabalio ežeras;
* Isabalis – gyvenvietė.
Nikėja

:: *Nikėja, kurioje vyko bažnytiniai [[Nikėjos susirinkimai]], dabar vadinasi [[Iznikas]]*.

**Nikėja** – miestas Graikijoje, 4 km į šiaurę nuo Pirėjo centro.

## Istorija

Gyvenvietė išaugo XX a. Iki tol tai buvo žemdirbystės centras.

## Miestų partnerystė
 Frydek Mystekas, Čekija.

## Sportas
* AÓ Iōnikós Nikaías (futbolas)
* AE Nikaia futbolo klubas
Nikėjos susirinkimai

**Nikėjos bažnytiniai susirinkimai**:

* I Nikėjos susirinkimas 325 m.;
* II Nikėjos susirinkimas 787 m.
Kalamata

**Kalamata** – miestas pietų Graikijoje, antrasis pagal dydį Peloponeso pusiasalyje. Uostas ties Nedono žiotimis Mesenės įlankoje. Yra uostas, tarptautinis oro uostas, geležinkelio stotis. Išvystyta aliejaus pramonė. Veikia technologijos institutas. Išlikusi XIII a. pilis.

## Sportas
* PAE Kalamáta (futbolas)

## Žymūs žmonės
* Yiannis Chryssomallis (g. 1954) - graikų kompozitorius ir prodiuseris, orkestro vadovas, instrumentinės muzikos atlikėjas
Kastorija

**Kastorija** – miestas šiaurės Graikijoje, greta sienos su Albanija ir Makedonija. Prefektūros centras. Išsidėsčiusi Orestiados ežero vakarinėje pakrantėje. Išlikę daug Bizantijos laikų šventyklų.

## Istorija

200 m. pr. m. e. šiose vietose buvo romėnų miestelis *Celetrum*.

## Sportas
* AGS Kastoriá – futbolo klubas;
* Kastoria GPO – moterų futbolo klubas;

## Išnašos
Janina (Graikija)

**Janina** – miestas šiaurės vakarų Graikijoje, prie Pamvotidos ežero. Epyro regiono centras. Yra universitetas, universitetinė ir bendroji ligoninės.

## Istorija

Miestą VI a. įkūrė imperatorius Justinianas. XVII–XIX a. buvo graikų švietimo judėjimo centras, nors Graikijai atiteko tik 1913 m. po Balkanų karų.

## Sportas
* PAS Giánnina (futbolas)
Kavala

**Kavala** – miestas šiaurės rytų Graikijoje, antrasis pagal dydį šalies šiaurės miestas. Nomo centras. Išsidėsčiusi prie Kavalos įlankos, priešais Taso salą. Išlikusi viduramžių pilis.

## Istorija

Miestas įkurtas VI a. pr. m. e.

## Sportas
* AÓ Kavála (futbolas)
* Kavalos Panorama GS (krepšinis)
Šaltmiriai

**Šaltmiriai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 8 km į pietus nuo Varnių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaltropiai (Kelmė)

**Šaltropiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kletiškės. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaltupis (Ignalina)

**Šaltupis** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės rytus nuo Ceikinių, kalvotoje vietovėje tarp miškų ir raistų. Pasiekiamas keliuku nuo Rizgūnų.

## Etimologija
Pavadinimas sudarytas iš žodžių *šáltas* ir *ùpė*.

## Istorija
XIX a. pab. buvo šlėktų užusienis Švenčionių apskrities Daugėliškio valsčiuje.

Sovietmečiu priklausė Ceikinių apylinkei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaltupys

**Šaltupys** (arba ***Šaltupys***) gali reikšti:

## Gyvenvietės
* Šaltupis, kaimas Ignalinos rajone;
* Šaltupis, buvęs viensėdis Kelmės rajone;
* Molėtų rajone:
** Šaltupys, kaimas Čiulėnų seniūnijoje,
** Šaltupys, kaimas Giedraičių seniūnijoje;
* Šaltupis kaimas Prienų rajone;
* Utenos rajone:
** Šaltupys, kaimas Leliūnų seniūnijoje,
** Šaltupys, viensėdis Sudeikių seniūnijoje.

## Upės
* Šaltupys – upelis, kairysis Šventosios intakas.
Krakinio telmologinis draustinis

**Krakinio telmologinis draustinis** – draustinis Lazdijų rajono savivaldybės teritorijoje, 8,5 km į vakarus nuo Kapčiamiesčio, pasienyje su Lenkija.

Krakinio telmologinis draustinis įsteigtas 1974 m. Plotas 181 ha. Jam priklauso plynraistinė 125 ha Krakinio pelkė, būdinga pietryčių zandrinėms lygumoms. Jos centre yra 10 ha Krakinio ežeras. Draustinyje esančiose miškuose aptinkama vertingų vakarų taigos, pelkinių miškų gamtinių buveinių, aktyvių aukštapelkių.

## Šaltiniai
Šaltupys (Sudeikiai)

**Šaltupys** – viensėdis Utenos rajono savivaldybėje, 13 km nuo Vyžuonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šalūgiškiai

**Šalūgiškiai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Šveicarijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šambalioniai

**Šambalioniai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Petriškių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šambališkiai (Panevėžys)

**Šambališkiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 9 km nuo Vadoklių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvadratinė šaknis

Matematikoje skaičiaus *x* **kvadratinė šaknis** – skaičius, kurį padauginus iš savęs (pakėlus kvadratu) gaunamas *x*. Kvadratinė šaknis žymima šaknies ženklu (√). Pavyzdžiui, \sqrt{16} = 4, nes 42=16 ir \sqrt{1} = 1, nes 12 = 1.

Taip pat terminas *kvadratinė šaknis* dar reiškia ir kvadratinės lygties šaknį, pvz., algebrinės lygties x^2 = 25 „šaknys“ yra x = \sqrt {25} = \pm 5.

Neigiamų skaičių kvadratinės šaknys yra menamieji skaičiai. Kiekvienas kompleksinis skaičius, išskyrus nulį, turi po dvi kvadratines šaknis. Pavyzdžiui, skaičius -1 turi dvi kvadratines šaknis i ir -i. Šie skaičiai yra menamųjų skaičių pagrindas (menamasis vienetas).

Svarbus skaičius yra kvadratinė šaknis iš 2, tai yra iracionalusis skaičius, kurio apytikslė reikšmė 1,41421. Trečiojo laipsnio šaknis vadinama kubine šaknimi.

## Kvadratinės šaknies funkcija

Kvadratinės šaknies funkcijos realiųjų skaičių aibėje apibrėžimo ir reikšmių sritis – neneigiamų realiųjų skaičių aibė arba intervalas \left[0,\infty\right).

Kvadratinės šaknies funkcija argumentui *x* užrašoma taip:
: f(x) = \sqrt{x}

Kvadratinės šaknies funkcija yra tolydi visiems neneigiamiems *x* ir diferencijuojama visiems teigiamiems *x*. Jei *f* žymi kvadratinės šaknies funkciją, tada jos išvestinė yra:
: f'(x)=\frac{1}{2\sqrt{x}}.

### Savybės
Šios kvadratinės šaknies funkcijos savybės galioja visiems realiesiems skaičiams *x* ir *y*:
# \sqrt{x} = x^{\frac{1}{2}}
# \sqrt{x^2} = \left|x\right|,\ \forall x \in \mathbb{R}
# \sqrt{xy} = \sqrt{x} \sqrt{y}
# \sqrt{\frac{x}{y}} = \frac{\sqrt{x}}{\sqrt{y}} (kai )
# \sqrt{x^2}=|x|

## Skaičių nuo 1 iki 50 apytikslės kvadratinės šaknys
:: 

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Šaparnė (Švenčionys)

**Šaparnė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 9 km į pietus nuo Labanoro, Labanoro girioje, prie Rašios ir Duobulio ežerų. Toliau rytuose telkšo Ešerinio ežeras. Eina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šapeliai

**Šapeliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 13 km į rytus nuo Obelių. Netoliese yra Šapelių gel. stotis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Šapeliuose gimė inžinierius mechanikas, technologijos mokslų daktaras Evaldas Čerškus (1936–2017).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
*
Šapėnai

**Šapėnai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pakražančio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šapinava

**Šapinava** – viensėdis Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Varkalių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šankiai

**Šankiai** – buvęs kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 4 km nuo Maironių. Šankių piliakalnis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šapis

**Šapis** – negyvenamas kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 7 km nuo Traupio.

XX a. viduryje kaimo kapinėse buvo palaidoti žuvę laisvės gynėjai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šapkinai

**Šapkinai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Klampučių, kairiajame Širvintos krante.

## Etimologija

Pasakojama, kad Klampučių dvaro ponas skyrė žemės sklypą bažnyčiai, o kai vietovės planą parodė caro valdininkui viršaičiui su klausimu, kur statyti Lankeliškių bažnyčią, viršaitis dėjo kepurę (rusiškai *šapka*) ant stalo ir pasakė, kad būtų čia. Nuo to ir kilęs Šapkinų pavadinimas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šapova

**Šapova** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Mimainių, 8 km į rytus nuo Šėtos, prie Lankesos aukštupio, Siesikų miškų paribyje. Praeina keliukas Bukonys–Tulpiakiemis. Išlikę 1890 m. statyto dvaro pamatai, sulaukėjęs parkas, tvenkinys.

## Istorija

Šapovos dvaras žinomas nuo 1586 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarabūdė

**Šarabūdė** – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Plutiškių, prie Mikalinės miško ir kelio .

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkaičiai (Širvintos)

**Šarkaičiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Gelvonų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkė

**Šarkė** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Aleksandrijos. Stūkso Šarkės piliakalnis. Piečiau kaimo Išraitas įteka į Luobą, įkurtas Apuolės kraštovaizdžio draustinis. Prie Luobos upės stūkso prieškaryje įrengtas Užluobės (Šarkės) lurdas.

## Istorija
Šarkė šaltiniuose minima nuo 1598 m.

Anksčiau čia buvo Šarkės dvaras, išparceliuotas 1925 m. Jo pastatuose Antrojo pasaulinio karo metu buvo įkurta fronto ligoninė. Sovietmečiu Šarkė priklausė Apuolės kolūkiui, Aleksandrijos apylinkėje, buvo pastatytas paminklas sovietų kariams (skulptorius A. Belevičius). Veikė kultūros namai, tarybinių karių kapai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkyčia

**Šarkyčia** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 10 km nuo Liubavo, prie Šarkio ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkiai (Saldutiškis)

**Šarkiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 3 km nuo Saldutiškio, prie Kemešio ežero.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkinė

**Šarkine** vadinami kaimai:

* Biržų rajone;
* Elektrėnų savivaldybėje;
* Kelmės rajone;
* Panevėžio rajone.
Šarkinė (Panevėžys)

**Šarkinė** – viensėdis Panevėžio rajono savivaldybėje, 2 km nuo Smilgių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkis (Kalvarija)

**Šarkis** – kaimas Kalvarijos savivaldybėje, 9 km nuo Liubavo, prie Šarkio ežero. 

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Šarkiškės (Lavoriškės)

**Šarkiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km į rytus nuo Lavoriškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkiškės (Sužionys)

**Šarkiškės** – viensėdis Vilniaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Sužionių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkiškės (Imbradas)

**Šarkiškės** – buvęs kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Kelpšiškių.

## Istorija

Kaimas panaikintas 2022 m. sausio 19 d., jo teritorija (30,04 ha) priskirta Dusetų seniūnijos Salos (0,02 ha) kaimui bei Imbrado seniūnijos Areliškių (1,78 ha) ir Kalvelių (28,24 ha) kaimams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkiūnai

**Šarkiūnai** – buvęs kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 1 km į pietryčius nuo Panemunio, prie Nemunėlio.

## Istorija

Panaikinti 1982 m. kovo 26 d.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkiūnėliai

**Šarkiūnėliai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 6 km nuo Suvainiškio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkiškės (Zarasai)

**Šarkiškės** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 18 km nuo Magučių, Samavo ežero šiaurės vakariniame krante, Gražutės miško apsuptyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkiškės (Nemenčinė)

**Šarkiškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 7 km nuo Eitminiškių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šarkučiai

:: *Apie kaimą Radviliškio rajone žr. [[Šarkučiai (Radviliškis)]]*.

**Šarkučiai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 5 km nuo Kalesninkų.

## Gyventojai

Pagal lenkų valdžios 1921 m. atliktą surašymą kaime gyveno 16 žmonių, iš kurių visi buvo užrašyti lenkais.

## Šaltiniai
Šarvininkiškė

**Šarvininkiškė** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 9 km nuo Sintautų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šašeliai

**Šašeliai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3,5 km į rytus nuo Grinkiškio, netoli kelio , prie Šašių kaimo šiaurinio galo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šašėnai

**Šašėnai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 3 km į rytus nuo Skėmių, prie plento . Šašėnus iš trijų pusių supa Gudžiūnų miškas. Kaime yra tvenkinėlis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaškai

**Šaškai** – kaimas Visagino savivaldybėje, 6 km nuo Gaidės, Vilkaragio pusiasalyje. Netoli jo pastatyta Ignalinos atominė elektrinė.

## Istorija

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai, nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai.

1921 m. Lenkijos gyventojų surašymo duomenimis, kaime gyveno 55 žmonės, visi – lenkai katalikai. Tuo metu kaime buvo 6 namai. 1938 m. namų skaičius išaugo iki 8, o kaime gyveno jau 54 žmonės.

Nuo 1940 iki 1990 m. priklausė Lietuvos TSR. 1983 m., pastačius Ignalinos AE, kaimas nunyko, išliko tik keli namai ir poilsio aikštelė. Nuo 2003 m. priklauso Visagino savivaldybei.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šatrėnai

**Šatrėnai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Uliūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaukiškė

**Šaukiškė** – buvęs viensėdis Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pakražančio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaukščiai

:: *Apie kaimą Kaliningrado srityje žr. [[Šaukščiai (Senojė)]]*.

**Šaukščiai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 1 km į rytus nuo Būblelių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaukšteliškiai

**Šaukšteliškiais** vadinami kaimai Molėtų rajone:

* Dubingių seniūnijoje,
* Joniškio seniūnijoje,
* Luokesos seniūnijoje.
Gediminas Mažeika

**Gediminas Mažeika** (g. 1978 m. kovo 24 d. Kaune) – tarptautinės kategorijos Lietuvos futbolo teisėjas.

Tarptautinę FIFA kategoriją įgijo 2008 m. Tais pačiais metais išrinktas geriausiu A Lygos teisėju. Yra teisėjavęs tarptautinėse jaunimo komandų, Europos lygos atrankos, pasaulio ir Europos čempionatų atrankos varžybose.

## Nuorodos
* Tarptautinės varžybos
Ščebnica

**Ščebnica** (seniau ***Tšabnyca, Liniškės***) – buvęs kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, dabar Kaišiadorių miesto dalis, esanti 2 km į pietus nuo miesto centro, abipus kelio . Per kaimą tekanti Lomena užtvenkta, suformuoti tvenkiniai, šalia kurių įrengta poilsiavietė. Yra Girelės kolektyviniai sodai.

## Etimologija

Ščebnicos (Ščėbnicos) vardas kildinamas nuo lenkiško žodžio „*šcėbac*” – kirsti. Seniau čia būta miško, kuris liko iškirstas. Nuo to ir vieta įgavusi tokį vardą.

## Istorija

Ščebnicos užusienis (1 sodyba, 17 gyventojų katalikų) paminėtas 1892 m. „Lenkijos Karalystės geografiniame žodyne“. 1897 m. Rusijos gyventojų surašymo medžiagoje minimas Ščebnicos palivarkas, priklausęs Balaševičiui (8 gyventojai, 90 dešimtinių žemių). 1923 m. palivarke buvo 3 sodybos, 28 gyventojai. Šis palivarkas, priklausęs Jadvygai Raginskienei, 1924 m. išdalintas sklypais. 

XX a. tarpukariu kaime prie kelio Kaišiadorys–Kruonis buvo pastatytas raudonų plytų koplytstulpis, virš kurio įrengta koplytėlė su Švč. Marijos statulėle. Įvairių religinių švenčių progomis koplytstulpis būdavo puošiamas gėlėmis. Nugriautas pokario metais. Po nepriklausomybės atkūrimo koplytėlė atstatyta. 1991 m. liepos 17 d. ją pašventino Žiežmarių parapijos klebonas kunigas K. Kazlauskas.

Šalikelėje prie tvenkinio stovi sovietmečio paminklas – 10 m aukščio obeliskas (dail. Leonas Vytautas Glinskis ir arch. Zigmas Sakalauskas). Čia 1960 m. buvo pastatytas paminklinis akmuo (aut. Antanas Nesavas) vokiečių 1941 m. sušaudytiems 18 sovietinių aktyvistų. Jų palaikai 1972 m. perkelti į naujas karių kapines prie Girelės miško. 

1983 m. prie vieno iš tvenkinių įrengta kaišiadoriečių poilsiavietė su plaukimo takais, šuolių į vandenį bokštais.

## Gyventojai

## Šaltiniai

* Ščebnicos kaimas (''kaisiadoriumuziejus.lt'')
Šaučiškė

**Šaučiškė** – viensėdis Švenčionių rajono savivaldybėje, 16 km nuo Švenčionių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ščiukiškės

**Ščiukiškės** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, netoli Žaslių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šaučikiai (Skuodas)

**Šaučikiai** – kaimas pietvakarinėje Skuodo rajono savivaldybės dalyje, 5 km į pietvakarius nuo Mosėdžio, prie kelio  ir Erlos upės.

## Etimologija

Vietorvardis kilo iš asmenvardžio *Šaučikis* daugiskaitos. Rašytiniuose šaltiniuose rašomas , , , , .

## Geografija

Kaimo rytiniu ir vakariniu pakraščiu teka Erla, centrine dalimi praeina kelias . Rytiniame pakraštyje plyti *Gaidynės*, o šiaurės vakarinėje dalyje – *Šaučikių Biržtvos* miškas. Žemė ribojasi su Šaukliais, *Šaučikinės* mišku, antraisiais Šaučikiais, Palšiais ir Šatraminiais.

## Istorija

Susiformavo XVI a. Pirmąkart paminėtas 1568 m. Ribojosi su Šaukliais, Kuliškiais, Nerėpais, Erlėnais, Juodupėnais ir *Armonaičiais*. Kaimas priklausė Salantų, o nuo 1675 m. iki baudžiavos panaikinimo (1861 m.) – Grūšlaukės dvarui.

1750, 1821, 1843 m. buvo 22, 1846 m. – 23 dūmai, 1866 m. – 23 kiemai, 1923 m. – 41 ūkis.

Nuo 1630 m. dvasiniais gyventojų reikalais rūpinosi Salantų parapijos kunigai.

XX a. 3 deš. atidaryta Šaučikių pradžios mokykla (1964 m. perkelta į Erlėnus. Lietuvos žemės reformos metu kaimas buvo išskaidytas į vienkieminius ūkius. Senojoje gyvenvietėje liko 16 kiemų, o buvusių bendro naudojimo ganyklų plėšininėje žemėje kaimo rytinėje dalyje įsikūrė 13 naujakurių ūkių (*Klociuose* ir *Lemberkėje* – po 6, *Raudonėje* – 1).

Pokario teritorinio-administracinio suskirstymo reformų metu kaimas buvo padalintas pusiau: pietinė dalis liko Kretingos rajono teritorijoje, o šiaurinė (pagrindinė) dalis perduota Skuodo rajonui.

### Gyventojai

## Kultūros paveldas
Šaučikių senosios kapinės, vadinamos *Kapeliais, Maro kapais* (XVI – XIX a.).

## Literatūra
* Jadvyga Laureckienė, Danutė Mukienė. Kultūros paveldo objektai Mosėdžio seniūnijoje. – Žemaičių žemė. – 2005. – Nr. 2

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Šaučikiai: Skuodo krašto enciklopedija
* Šaučikių kaimo kapinaitės: Skuodo krašto enciklopedija
* Šaučikių kaimo koplytėlė su Švč. Mergelės Marijos, Rūpintojėlio skulptūra ir skulptūrine kompozicija: Skuodo krašto enciklopedija
Ščiurys (Ignalina)

**Ščiurys** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Dūkšto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ščiūriškiai

**Ščiūriškiai** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, 4 km nuo Luokesos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ščiūriškis

**Ščiūriškis** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 13 km nuo Zibalų. Šiuo metu likusi tik kaimo vieta. Paskutinysis gyventojas iš kaimo išsikėlė į Kiauklius apie 1990 m. 2016 m. pavasarį buvusioje sodybvietėje buvo išlikęs tik šulinys ir kelių pastatų pamatų liekanos. Kaimo vietą aiškiai žymi tebestovintys du ąžuolai, sena liepa, keli sodo medžiai bei buvusių gėlių darželių augalai.

## Etimologija

Senųjų kaimo gyventojų pasakojimuose sutinkamos kelios pavadinimo „Ščiūriškis“ versijos. Vienoje iš jų teigiama, kad pirmasis kaimo gyventojas turėję pravardę „Ščiūras“ ir taip atsiradęs kaimo pavadinimas. Kitoje, jog kaimas įkurtas miško iškartoje – ščiūryje.

Abi šios versijos neprieštarauja etnografų tyrimams, kurių išvados teigia, jog dažniausiai lietuviški kaimų pavadinimai sąlygoti gamtinių aplinkybių (šalimais esančių upių, ežerų, kalvų ar, kaip šiuo atveju, miško) arba tuose kaimuose gyvenusių žmonių pavardžių bei pravardžių.

Maždaug nuo XIX a. pab. iki XX a. vidurio kaimas oficialiai vadintas Ščiūriškiu II, Ščiūriškiu I vadinant už maždaug pusės kilometro į šiaurės rytus esantį kelių sodybų junginį. Kaimo pavadinimo užrašymas įvairiais laikotarpiais kito. Lietuviškuose dokumentuose sutinkama: Ščiūriškis, Ščiuriškiai, Ščiuriškiai II. 

## Istorija

Pirmą kartą dokumentuose Ščiūriškis paminėtas 1863 m. Tų metų Kauno gubernijos kariniame topografiniame žemėlapyje pažymėtas *З. Щуришки* (Užusienis Ščiūriškis).

Sunku pasakyti, kurios tai gyvenvietės užusienis, kadangi Ščiūriškio vieta specifinė – iš vakarų pusės čia Rubikonių kaimo laukų pabaiga, tuo tarpu iš pietvakarių – Kriaunų kaimo galulaukis. Paties Ščiūriškio rėžiai buvo orientuoti palei Vilkesos upę į pietus.

1880-aisiais išleistame geografijos žinyne "Slownik Gegograficzny Krolestwa Polskiego i Innych Krajow Slowianskich" Ščiūriškis minimas kaip du užusieniai prie Giebrunų (*Giebruny*) ežero. Pagal administracinį paskirstymą užusieniai priklauso Vilniaus gubernijai, Širvintų valsčiui, Rubikonių kaimui. Nurodoma, jog 1865-aisiais Ščiūriškyje buvo 19 gyventojų. Vienas užusienis turi 4, kitas - 6 revizines sielas (valstiečius prievolininkus). 

1897-ųjų metų duomenimis Ščiūriškių I užusienyje gyveno 24 žmonės (13 vyrų ir 11 moterų), Ščiūriškių II - 28 (16 vyrų ir 12 moterų). Užusieniai atitinkamai turėjo 37 ha ir 53 ha žemės, t. y. vidutiniškai vienam ūkiui tekdavo 9-10 ha žemės. 

Lietuvai 1918-aisiais atgavus nepriklausomybę, Ščiūriškis priskirtas Vilkmergės (Ukmergės) apskrities Šešuolių valsčiui. Tuo metu Ščiūriškis jau buvo išaugęs iki kaimo statuso. 1923 m. vykusio pirmojo nepriklausomos Lietuvos Respublikos gyventojų surašymo duomenimis Ščiūriškyje (dokumente žymima *Ščiūriškių II kaimas)* gyveno 28 žmonės 6-iose sodybose. Taigi, dydžiu kaimas nedaug nusileido vėliau apylinkės centru tapusiam Kiauklių kaimui (7 sodybos, 40 žmonių). Tuo metu netoliese esančiame Ščiūriškio I vienkiemyje (*Ščiūriškių I vs.)* gyveno 21 žmogus 4-iose sodybose. 

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Šeduikiai (Anykščiai)

**Šeduikiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 15 km nuo Svėdasų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šeduikiškis

**Šeduikiškiu** vadinami kaimai Rokiškio rajone:

* Panemunėlio seniūnijoje,
* Rokiškio seniūnijoje.
Šedeikoniai

**Šedeikoniai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km nuo Pušaloto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šeduikiškis (Panemunėlis)

**Šeduikiškis** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 10 km nuo Panemunėlio kaimo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šeduviškė

**Šeduviškė** – buvęs kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Maironių.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šedvygai

**Šedvygai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 8 km nuo Griškabūdžio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ščiūriai

:: *Apie kaimą arčiau Kavoliškių žr. [[Ščiūriai (Kavoliškės)]]*.

**Ščiūriai** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 7 km nuo Mukulių. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šeikiškė

**Šeikiškė** – viensėdis Molėtų rajono savivaldybėje, 3 km nuo Luokesos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Livadija

**Livadija** – miestas vidurio Graikijoje, kalnuotame regione. Bojotijos centras. Išvystyta medvilnės, tabako, žemės ūkio pramonė.

## Sportas
* APO Levadeiakós (futbolas)
Nausa

**Nausa** – miestas šiaurės Graikijoje, žemės ūkio regione (daugiausia auginami persikai ir braškės).

## Sportas
* FAS Náoysa (futbolas)
Ponas Niekas (2009 filmas)

**Ponas Niekas** () – 2009 m. belgų režisieriaus Žako van Dormalio mokslinė fantastinė drama. Filmas buvo pradėtas filmuoti 2007 m.

Filmo premjera įvyko 2009 m. rugsėjo 11 d. Venecijos filmų festivalyje.

## Siužetas

Filmo siužetas turi medžio tipo struktūrą, t. y. prasideda nuo pagrindinio herojaus gimimo ir žiūrovui parodomi visi galimi jo gyvenimo variantai.

118 metų pagrindinis filmo herojus Nemo Niekas yra paskutinis mirtingasis žmogus Žemėje. Dienos iki jo mirties suskaičiuotos, todėl visas nemirtingas pasaulis stebi tiesioginį realybės šou. Aplink vien amžinai jauni žmonės, jie nemirtingi, tačiau daugelis įprastų dalykų, tokių kaip meilė ir seksas, laikomi atgyvena.

Pats Nemo tvirtina, kad nieko neprisimena apie savo jaunystę, bet psichiatras ir slapta į palatą įsibrovęs žurnalistas, po truputį traukia iš Nemo atminties jo gyvenimo smulkmenas, kurios dar labiau supainioja žiūrovus…

 
## Aktoriai

* Jared Leto – Nemas
* Diane Kruger – Ana
* Sarah Polley – Eliza
* Linh Dan Pham – Džina
* Rhys Ifans – Nemo tėvas
* Natasha Little – Nemo motina
* Juno Temple – Ana 15 metų
ir kt.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali filmo svetainė 
* Apdovanojimai ir nominacijos
Nea Smirnė

**Nea Smirnė** – miestas Graikijoje, pietinis Atėnų priemiestis, nutolęs 5 km nuo sostinės centro. Vyrauja gyvenamieji namai, paslaugų įstaigos.

## Istorija

Gyvenvietė įkurta 1922 m., vykstant gyventojų perkėlimui tarp Graikijos ir Turkijos. Čia buvo atkelti gyventojai iš Izmiro ir todėl vietovė pavadinta *Nea Smyrni* – „naujasis Izmiras“.

## Sportas

Mieste žaidžia Paniṓnios GSS futbolo klubas, taip pat persikėlęs iš Izmiro 1922 m.
Serės

**Serės** – miestas šiaurinėje Graikijoje, 69 km į šiaurės rytus nuo Salonikų. Nomo centras. Šiaurėje plyti Rodopos kalnai. Išvystytas žemės ūkis, tekstilės pramonė. Yra teatras.

## Sportas
* Panserraïkós GS (futbolas)
* Miesto stadionas.
Komotinė

**Komotinė** – miestas šiaurės rytų Graikijoje, Trakijoje. R. Makedonijos ir Trakijos periferijos bei Rodopės nomo centras. Geležinkelio stotis. Yra Trakijos Demokrito universitetas (įkurtas 1973 m.). Netoliese iškyla Rodopų kalnai.

## Sportas
* APS Panthrakikós (futbolas)
Katerinė

**Katerinė** – miestas Graikijos šiaurinėje dalyje, Pierijos lygumoje, į pietvakarius nuo Salonikų. Pierijos nomo centras. Turizmo centras. Netoliese stūkso Olimpas.

## Sportas
* Pierikós SFK (futbolo klubas)
* Mega Alexandros Katerini buvęs futbolo klubas
Pirgas

**Pirgas** – miestas pietų Graikijoje, Peloponeso pusiasalio vakarinėje pakrantėje, Elidės lygumoje. Netoliese stūkso Olimpija.

## Sportas
* AO Panīleiakós (futbolas)
Filė (miestas)

**Filė** – miestas pietinėje Graikijoje, šiaurės vakarinis Atėnų priemiestis. Vyrauja žemės ūkis.

## Istorija

Filę 2007 m. nusiaubė didžiulis miškų gaisras.

## Sportas
* AO Thrasývoylos (futbolas)
Eleusinas

**Eleusinas** (, ) – miestas Graikijoje, įsikūręs Sarono įlankos derlingoje lygumoje, 23 km į šiaurės vakarus nuo Atėnų. Svarbus Senovės Graikijos religinis centras. XVIII a. jo vietoje atsikūrė gyvenvietė; pramoninis Atėnų priemiestis.

Nuo 1882 m. Eleusino griuvėsius tiria archeologai. Viena žymiausių antikinio pasaulio kulto vietų. Eleusino misterijos vietovėje prasidėjusios dar Mikėnų civilizacijos laikotarpiu (1600 m. pr. m. e.), ypač suvešėjo vėlyvojoje antikoje. Misterijų apeigos vykdavo telesterijuje. Įšventinimo rūmai pastatyti vietoje, kurioje šventyklos būta jau Kretos-Mikėnų kultūros laikotarpiu. Nuo VII a. pr. m. e. priklausė Atėnų miestui-valstybei, sudarė vieną iš Atėnų valstybinio kulto elementų. V a. pr. m. e. telesterijus perstatytas. Romėnų laikais pastatyta Artemidės ir Poseidono šventyklos. 392 m. Eleusinijas švęsti uždraudė Romos imperatorius Teodosijus I Didysis. 395 m. sugriautas vestgotų karaliaus Alariko kariaunos Eleusinas sunyko.

## Išnašos
Koridalas

**Koridalas** – miestas Graikijoje, Pirėjo vakarinis priemiestis.

## Istorija

Koridalas žinomas nuo VI a. pr. m. e.

## Sportas
* AO Proodeytikī́ (futbolas)
Ksantė

**Ksantė** – miestas šiaurės rytų Graikijoje, Trakijoje. Veikia universitetas, Etnografinis muziejus.

## Istorija

Miestas minimas nuo IX a. XI a. Ksantė buvo įkurta. Miestas XIX a. suklestėjo, kai jame imta plėtoti tabako pramonę. 

## Žymūs žmonės

Netoli Ksantės yra gimę Protagoras ir Demokritas.

## Sportas
* Xánthī AÓ (futbolas)
Niekas (leidinys)

**Niekas** – amerikiečių mokslinės fantastikos fenzinas, kurį 1962–1998 m. Naujajame Hampšyre anglų kalba leido JAV lietuvis Edas Meskys. Fenzinas 1967 m. buvo apdovanotas *[[Hugo premija]] už geriausią fenziną* (), dar du kartus buvo nominuotas: 1966 m. nusileido fenzinui *ERB-dom*, o 1989 m. – fenzinui *File 770*.
Ed Meskys fenziną pavadino „Niekas“, kad egzotiškiau skambėtų ().

Pradžioje Meskys, tada Belknapo koledžo (*Belknap College*; dabar uždarytas) *Center Harbor* miestelyje (Naujasis Hampšyras) profesorius ir Tolkino draugijos narys, fenziną redagavo kartu su *Felice Rolfe*, bet 9-to dešimtmečio antroje pusėje jį redagavo vienas. Leidinys pradžioje buvo apazinas, o vėliau tapo tikru fenzinu, nes pasidarė svarbiu leidiniu formuojantis ankstyvajam Tolkino gerbėjų ratui.
Meskys vėliau rašė: „Aš pradėjau leisti atskirą siuntinėjamų komentarų ziną APA, po to pervadinau jį į „Niekas“ ir pradėjau numeruoti nuo 1962 m. birželio numerio… Kadangi tuomet neleido tolkinistinio fenzino, nutariau paskirti „Niekas“ Tolkinui ir stengtis kad kiekviename numeryje būtų bent vienas Tolkinui skirtas puslapis.“.
7-tame numeryje buvo paskelbtas Klaivo Stepleso Lujio (*C. S. Lewis*) laiškas Meskiui, kur minimas „Žiedų valdovas“.

Vėliau fenzine spausdinosi *Jack Harness*, *Bjo Trimble*, *Dave Locke*, *Arthur Thomson* (*ATom*), *[[Anthony Boucher]]*, *[[Philip K. Dick]]* („Naziism and the High Castle“), *[[Roger Zelazny]]* („Song of the Ring“ (poema)), ruošiamas Roberto Fosterio „Viduržemio glosarijus“ (*Glossary of Middle Earth*; R. Fosteris vėliau paskelbė „Tolkien’s World From A to Z: The Complete Guide to Middle-earth“, *Diana Paxson*, *Clyde Kilby*, *Vaughn Bode*, *Jack Gaughan*, *Tim Kirk*, *Charles N. Brown*, *[[Piers Anthony]]*, *[[Marion Zimmer Bradley]]* („Bloodthirsty for Power: Vampirism in Hambly’s *Those Who Hunt the Night*“) *Benas Indick*, *S. T. Joshi*, *John Boardman*, *Don D’Ammassa*, *[[Sam Moskowitz]]*, *Andrew J. Offutt*, and *Darrell Schweitzer*.

## Nuorodos

* Niekas
* Niekas  (in: *ZineWiki*)
* Niekas 18. Late Spring 1967
Sačcherė

**Sačcherė** () – miestas vidurio Gruzijoje, prie Kvirilos upės. Rajono centras. Geležinkelio stotis. Plytų gamykla, vyno ir konservų pramonė.

## Istorija

Miesto teisės suteiktos 1964 m.

## Sportas
* Č'ixura Sač'xere (futbolas)

## Šaltiniai
Lančchutis

**Lančchutis** () – miestas vakarų Gruzijoje, Gurijos regiono sostinė. Rajono centras. Yra geležinkelio stotis. Išvystyta maisto pramonė.

## Istorija

Miesto teisės suteiktos 1961 m.

## Žymūs žmonės

Iš Lančchučio rajono kilęs ilgametis Gruzijos prezidentas Eduardas Ševardnadzė.

## Sportas
* Guria Lanč'xut'i – futbolo klubas;
* FC Lanč'xut'i (moterys) – moterų futbolo ekipa; Gruzijos čempionės.

## Šaltiniai
Chobis

**Chobis** – miestas vakarų Gruzijoje. Rajono centras. Geležinkelio stotis. Yra arbatos fabrikas, konservų gamykla.

## Istorija

1981 m. suteiktas miesto statusas.

## Sportas
* FK Xobi (futbolas)

## Šaltiniai
Terdžola

**Terdžola** – miestas vidurio Gruzijoje, Imerečio žemumoje, Čcharos dešiniajame krante, 14 km į šiaurės vakarus nuo Zestafonio. Rajono centras. Vyrauja maisto pramonė. Apylinkėse yra išlikusios keletas tvirtovių, senų cerkvių.

## Istorija

Minima nuo XVII a., nors miesto teises gavo tik 1983 m.

## Sportas
* Sapovnela Terjola (futbolas)

## Šaltiniai
Martvilis

**Martvilis** – miestas vakarų Gruzijoje. Garsėja vienuolynu (VII a.). Išvystyta maisto pramonė. Yra muziejus.

## Istorija
Sovietmečiu, 1936–1990 m. buvo žinomas kaip ***Gegečkoris***.

## Sportas
* Merani Martvili (futbolas)

## Šaltiniai
Ozurgetis

**Ozurgetis** – miestas vakarinėje Gruzijoje, prie Nanatebio upės. Geležinkelio stotis. Yra cerkvė, dramos teatras, kraštotyros muziejus.

## Istorija

Sovietmečiu, 1934–1989 m. vadinosi ***Macharadzė***, tuo metu veikė Arbatos ir subtropinių kultūrų institutas. Iki 2006 m. važinėjo troleibusai.

## Sportas
* Mercxali Ozurgeti (futbolas)

## Šaltiniai
Alexis de Tocqueville

**Aleksis de Tokvilis** (, pilnas vardas *Alexis-Charles-Henri Clérel de Tocqueville*) (1805 m. liepos 29 d. Paryžiuje – 1859 m. balandžio 16 d. Kanuose) – prancūzų teisininkas, politikas, istorikas, mąstytojas.  Garsus klasikinio liberalizmo politikos tradicijos atstovas.

## Biografija
Kilęs iš Normandijos aristokratų. Tėvas, būdamas aktyviu monarchistu, vos išvengė mirties Prancūzijos revoliucijos metu. Baigė Meco Faberto licėjų. 1826 m. baigė Paryžiaus universitetą. Nuo 1827 m. iki 1831 m. dirbo teisėju Versalyje. Gavęs užduoti ištirti JAV veikusią kalėjimų sistemą, nuo 1831 m. iki 1832 m. keliavo po  Jungtines Valstijas. Po šios 9 mėnesių kelionės 1835 m. išleido pagrindinį savo darbą „Demokratija Amerikoje”, kuris dabar yra laikomas vienu iš ankstyvųjų sociologijos ir politinių mokslų veikalų. 1835 m. keliavo po Jungtinę Karalystę ir Airiją, siekdamas ištirto pramonės poveikį miestams. Nuo 1839 m. Deputatų rūmų, o nuo 1848 m. revoliucijos - Steigiamojo ir Įstatymų leidžiamojo susirinkimo narys. 1841 m. ir 1846 m. keliavo po Alžyrą. Po šios kelionės išleido knygą *Travail sur l'Algérie*, kurioje kritikavo Prancūzijos kolonizacijos modelį, teigiamu pavyzdžiu nurodydamas Britų kolonizacijos variantą. 1849 m. - Prancūzijos užsienio reikalų ministras. 1851 m. pasitraukė iš politinės veiklos.

## Darbai
Žinomas už darbus „Demokratija Amerikoje” (išleistą dviem tomais: 1835 m. ir 1840 m.) ir „Senasis režimas ir revoliucija” (1856 m.). Abiejuose savo darbuose Tokvilis nagrinėjo vakarų visuomenėse didėjančios socialinių sąlygų lygybės padarinius individui ir valstybei. Apdovanotas Garbės legiono ordinu.

### Lietuvių kalba
* *Apie demokratiją Amerikoje* (ALK Amžius, 1996; iš prancūzų kalbos vertė Valdas V. Petrauskas)

## Šaltiniai
Tapa (reikšmės)

Žodis *tapa* gali reikšti:

* tapa – audeklas iš karnienos pluošto, gaminamas Okeanijoje;
* tapa – žaidimas, panašus į nardus;
* Tapa – miestas Estijoje.
Koupavoguras

**Koupavoguras** – miestas pietvakarių Islandijoje, Reikjaviko priemiestis. Vyrauja gyvenamieji namai. Yra bažnyčia, „Smaratorg“ bokštas (aukščiausias šalyje).

## Istorija

1662 m. Koupavogure buvo pasirašytas dokumentas, pagal kurį Islandija buvo inkorporuota į Danijos-Norvegijos karalystę.

## Sportas
### Futbolas
* Breiðablik UBK
* HK Kópavogur
* Koupavoguro stadionas

## Šaltiniai
Judėjas

**Judėjas** ( 'žydas') – judaizmą išpažįstantis asmuo. Klaidingai manoma, kad sąvokos *[[žydas]]* ir *judėjas* reiškia tą patį, nes karaimai irgi yra judėjai (jie irgi išpažįsta judaizmą (žr. karaimų judaizmas)), bet karaimai nėra žydai, tai visiškai kita tauta su kitokiais papročiais ir žodinėmis tradicijomis. Tam tikrą judaizmo formą išpažįsta ir samariečiai.

## Etimologija
Žodis *judėjas* yra kilęs iš  'žydas'. Pavadinimas hebrajiškos (žydiškos) kilmės, nes judaizmas yra prigimtinė žydų religija, o karaimai šią religiją priėmė tik VIII–X a.

## Kitose kalbose
Kai kuriose kalbose yra vienas žodis skirtas ir judėjui, ir žydui įvardinti, pavyzdžiui, –  reiškia ir 'judėjas', ir 'žydas'.
Gendrutis Morkūnas

**Gendrutis Morkūnas** (1960 m. rugpjūčio 4 d. Mėdžiūnuose – 2009 m. gruodžio 31 d. Vilniuje) – vaikų rašytojas, fizinių mokslų daktaras, radiacijos tyrinėtojas.

Gimė Vabalninko krašte, Žaliojoje girioje esančiame Mėdžiūnų kaime. Vaikystę praleido Laužų kaime. Lankė pradinę Stumbriškio mokyklą. 1978 metais baigė Vabalninko Balio Sruogos vidurinę mokyklą aukso medaliu. Mokėsi Vilniaus universiteto Fizikos fakultete, vėliau jame ir dirbo.

Atliko įvairius tyrimus, ieškojo būdų, kaip žmonėms būtų galima apsisaugoti nuo radiacijos, rašė mokslinius straipsnius. Taip pat reiškėsi kaip eseistas „Šiaurės Atėnuose“, internetiniame portale bernardinai.lt, Biržų krašto laikraštyje „Šiaurės rytai“.

Kaip vaikų rašytojas debiutavo 2005 m. Iškart sulaukė pripažinimo – pirmoji knyga „Vasara su Katšuniu“ pelnė reikšmingiausio vaikų literatūros debiuto vardą. Kūryba versta į anglų, rusų, estų ir kitas kalbas.

2010 m., jau po rašytojo mirties, Gendručiui Morkūnui paskirta Vaikų literatūros premija.

## Bibliografija

### Knygos vaikams
* *Vasara su Katšuniu: romanas*. – Vilnius: Tyto alba, 2005; 2015.
* *Grįžimo istorija: apysaka*. – Vilnius: Nieko rimto, 2007; 2016.
* *Blusyno pasakojimai: apsakymai.* – Vilnius: Nieko rimto, 2008; 2014.
* *Velniškai karštos atostogos: apysaka.* – Vilnius: Nieko rimto, 2009; 2011.
* *Iš nuomšiko gyvenimo: apysaka.* – Vilnius: Nieko rimto, 2010; 2011; 2012.
* *Traškančios žvaigždės: apsakymai*. – Vilnius: Aštuntoji diena, 2015.

### Profesinė literatūra

* *Jonizuojančiosios spinduliuotės ir radiacinės saugos terminų žodynas: 336 terminai lietuvių, anglų, prancūzų, vokiečių, rusų k. (su Vytautu Valiukėnu ir Egle Makariūniene)*. – Vilnius: Litimo leidykla, 1999.
* *Radonas patalpose: jo kiekio mažinimo būdai (su Bertil Clavensjö ir Gustav Åkerblom)*. – Vilnius: Litimo leidykla, 1999.
* *Rentgeno diagnostikos procedūrų kabineto apsaugomųjų elementų storių skaičiavimas : metodinės rekomendacijos *. – Vilnius: RSC, 2001.
* *Radiacinė sauga? Tai labai paprasta*. – Vilnius: Kriventa, 2004.
* *Kokybės sistemų kūrimas ir diegimas rentgeno diagnostikos skyriuose : metodinės rekomendacijos (kartu su Juliumi Žiliuku ir T. G. Aalbers)*. – Vilnius: Kriventa, 2004.
* *Radiacinė sauga ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo technologijos : mokomoji knyga *. – Vilnius: Technika, 2007.
* *Radonas ir gamtinė apšvita (kartu su Laima Pilkyte, Rima Ladygiene, Birute Griciene)*. – Vilnius: Kriventa, 2009.

### Kitos knygos

* *Puodukas kefyro ant palangės: gyvenimas sergant*. – Vilnius: Bernardinai.lt, 2012.

## Nuorodos

* Interviu su Gendručiu Morkūnu, ''Rubinaitis'', 2009 m.