Upytės apskritis

**Upytės apskritis** (arba ***Upytės pavietas***) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas vidurio Lietuvoje, Nevėžio ir Mūšos upynuose. Centras – Upytė, vėliau – Panevėžys.

## Istorija

1565–1566 m. Lietuvoje vyko administracinė ir teismo reforma, po kurios įsigaliojo naujas valstybės administracinis padalijimas, sukurta nauja teismų sistema. Valsčiai buvo jungiami po keletą ir sudarė pavietus, kurie įėjo į vaivadijas. Upytės pavietas kartu su Kauno, Gardino, Lydos ir Trakų pavietais įėjo į Trakų vaivadiją.

Apskritis (pavietas) suformuota 1564–1566 m. reformos metu Upytės valsčiaus teritorijoje, jos centru paskirtas Panevėžys. Pavietuose buvo sudaromi seimeliai, kuriuose galėjo posėdžiauti visi pavieto bajorai. Seimeliai sprendė mokesčių, pavieto iždo, pavieto karinių dalinių, pareigūnų rinkimo reikalus. Seimeliuose buvo svarstomi ir valstybės reikalai, renkami atstovai į valstybės Seimą. 1717 m. seimelių įgaliojimai buvo susiaurinti. Seimeliui vadovavo aukščiausias pavieto pareigūnas – maršalka. Seimelis rinko vėliavininką, pranešdavusį bajorams apie visuotinį šaukimą, mokesčių rinkiką ir kitus pareigūnus. Paviete veikė pilies teismas, nagrinėjęs kriminalines bylas, ir žemės teismas, sprendęs ginčus dėl žemės. Pavieto teismai veikė Panevėžyje, 1614 m. pastatyti pastatai, iš kurių vienas, buvęs teismo archyvas išliko iki šių dienų.

Nors administracinis centras iš Upytės išsikėlė į Panevėžį, jos pavadinimą teritorinis darinys išlaikė dar beveik 300 metų. 1791 m. lapkričio 2 d. Panevėžiui iš naujo patvirtintas Upytės pavieto centro statusas. Iki 1795 m. apskritis priklausė LDK Trakų vaivadijai (1793 m. buvo paskelbta Upytės vaivadija), 1795–1797 ir 1801–1843 m. Rusijos imperijos Vilniaus, 1797–1801 m. Lietuvos gubernijai. 1831 m. pertvarkyta į Panevėžio apskritį.

|-
| 1790 || 9100 || 83 909 || || 25 miestai ir miesteliai
|}

## Upytės pavieto pareigūnai
### Seniūnai
* XVI a. pradžia – Baltramiejus Gineitis-Gineitavičius (Pilsudskis), sūnus Stanislovo Gineičio-Gineitavičiaus (minimo 1499 m. konstitucijoje)
* 1576 – Jonas Zareckas (t. p. Lietuvos dvaro paiždininkis, Vilniaus raktininkas)
* 1615–1629 – Jeronimas Valavičius
* 1639 – Eustachijus Kurčas ()
* 1765 – Pranciškus Grincevičius
* 1770 – Puzyna (buvo vedęs Antaniną iš Bžostovskių )

### Maršalkos
* 1597 – Jonas Sicinskis (seimelio maršalka)
* 1733 – Mykolas Korsakas ()
* 1770 – Bytautas

### Pakamariai
* 1803 – Vincentas Staševskis, t. p. Tadas Staševskis

### Vėliavininkai (karužai)
* 1567 – Mikalojus Janavičius
* 1765–1770 – Benediktas Karpis, buvo vedęs Rachelę Puzynienę (iš Bžostovskių )

### Vaiskiai
* 1770 – Bialozaras

### Stalininkai
* 1770 – Andrius Staševskis, buvo vedęs Joaną Šiukštaitę () Staševskienę (), susilaukė sūnaus Juozapo (vedė Konstanciją Puzynaitę) ir dukros Pranciškos
* 1787 - Juozapas Kimbaras, buvo vedęs Tado Kosciuškos seserį Oną Kosciuškaitę (). Sūnus Anupras Kimbaras () Varšuvos kunigaikštystės kariuomenės karininkas. 

### Ginklininkai
* 1708 – Mikalojus Komaras (kardininkas, t. p. ir Vilkmergės pavieto)
* 1770 – Tomas Koryzna (buvo vedęs Zavišaitę)

## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* Likimo pakirstas talentas – Aleksandras Pilsudskis (1836–1866)