open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Esė

**Esė** ( – „bandymas“) – rašinys, straipsnis, kuriame autorius filosofuoja moralės, istorijos, politikos, meno temomis, kritiškai žvelgia į dabartį, būdingas subjektyvus vertinimas, laisvas stilius ir kompozicija. Esė (meniškasis paaiškinimas) – savo brangiausių minčių išsakymas.

Esė autorius vadinamas eseistu. Vieno laikotarpio, šalies, autoriaus ar kt. esė visuma – eseistika.
**Esė forma**: laiškas (Seneka „Laiškai Lucilijui“); dialogas (M. T. Ciceronas „Pokalbiai apie santarvę ir bičiulystę“); straipsnis, apybraiža, eiliuota forma, tiesiog esė.

## Esė bruožai

## Mokyklinė esė
Susiaurinta sąvokos *esė* reikšmė – tai poleminis samprotavimas, duota tema arba pagal duotą tekstą ir su juo pateikiamą užduotį. Poleminis samprotavimas – tai samprotavimas klausimu, į kurį negali būti vienareikšmio atsakymo arba kurį galima vertinti skirtingais požiūriais. Mokyklinei esė keliami reikalavimai: tekstas samprotaujamojo tipo; savo nuomonės reiškimas ir jos argumentavimas; oponentų nuomonių (jei yra) argumentuota analizė ir kritika; kritinio mąstymo parodymas; aiški pastraipų struktūra, logiški ryšiai tarp pastraipų ir tarp sakinių pastraipose; įvairus ir taisyklingas lietuvių kalbos gramatinės sistemos realizavimas; rašybos ir skyrybos normų laikymasis; turtingas žodynas; esė apimtis – 1,5-2 A4 formato lapai.

## Lietuvių eseistai
**[[Donaldas Kajokas]]** (gimęs 1953 m.), jo kūriniai išversti į dvylika užsienio kalbų. Parašė „Komentarus“ (1990 m.), „Dykinėjimus“ (1999 m.) ir „Lietaus migla Lu kalne“ (2002 m.). Taip pat ir poetas.

**[[Sigitas Parulskis]]** (gimęs 1965 m.), jo kūriniai išversti į užsienio kalbas. Parašė „Miegas ir kitos moterys“ (2004 m.). Taip pat ir poetas.

**[[Kęstutis Navakas]]** (gimęs 1964 m.). Parašė „Gero gyvenimo kronikas“ (2005 m.). Taip pat poetas, literatūros kritikas ir vertėjas.

**[[Sigitas Geda]]** (1943–2009) Žymiausi rinkiniai – „Man gražiausias klebonas – varnėnas“ (1998), „Žydintys lubinai“ (1999), „Adolėlio kalendoriai“ (2003).

**[[Giedra Radvilavičiūtė]]** (gimė 1960 m.). Prozininkė, eseistė, penkios esė paskelbtos kolektyviniame rinkinyje „Siužetą siūlau nušauti“(2002 m.). Esė rinkiniai: „Suplanuotos akimirkos“ (2004 m.), „Šiąnakt aš miegosiu prie sienos“ (2010 m.).

## Žinomi užsienio eseistai
* Anglas Francis Bacon
* Amerikietis John Perry Barlow
* Airis C. S. Lewis
* Britė Virginia Woolf
Veno diagrama

**Veno diagrama** – diagrama, iliustruojanti matematinius arba loginius ryšius tarp skirtingų objektų ar grupių. Tai yra piešiniai, kurie aibes vaizduoja plokštumos figūromis (apskritimais), o jų elementus – taškais.

Venno diagramą sukūrė ir savo vardu pavadino britų filosofas ir matematikas Džonas Venas (*John Venn*), gyvenęs 1834–1923 m. Ji buvo pristatyta 1881 m. Kembridže, kur Džonas Venas mokėsi ir praleido didžiąją dalį savo gyvenimo, yra vitražinis langas, kuriame pavaizduota Venno diagrama.

## Pavyzdžiai

Tarkime, kad oranžinis skritulys (objektas A) – gyvūnai, gyvenantys sausumoje, o mėlynas (objektas B) – gyvenantys vandenyje. Tuomet ta dalis, kurioje abu skrituliai susilieja,- gyvūnai, gyvenantys ir sausumoje, ir vandenyje. Oranžiniame skritulyje būtų žmonės, šunys, lakštingalos ir t. t. Mėlyname – banginiai, lydekos ir t. t. Tuo tarpu viduryje, jų susiliejimo vietoje būtų vėžliai, krokodilai ir t. t.

Taip galima lyginti ir du kūrinius, žanrus, teorijas ir t. t.

## Šaltiniai
Pradžios knyga

**Pradžios knyga** – pirmoji Penkiaknygės ir Senojo Testamento knyga.

Pradžios knyga prasideda pasaulio sukūrimo istorija ir aprašo artimų ir tolimų žydams tautų kilmę. Baigiasi dviem trumpais pasakojimais apie Jokūbo ir Juozapo mirtį. Taip baigiama patriarchų, taip pat ir Izraelio protėvių šeimos istorija, leidžiant pajusti, jog išganymo dramoje išryškėja nauja paradigma – nuo dabar Izraelis bus jau nebe šeima, bet Dievo pašaukta tauta.

Knygoje svarbus epizodas, kai Juozapas prieš mirtį savo broliams skelbia sugrįžimą į Abraomui, Izaokui ir Jokūbui pažadėtąją žemę (žr. Pr 50, 24).

Viena vertus, šis pažadas nukelia skaitytojus į istorinę praeitį, paženklintą žemės pažadu Izraelio protėviams. Kita vertus, jis atveria Biblijos pasakojimą ateičiai, kuri be žemės pažado Izraelio sūnums nebūtų buvusi tikra ateitis.

Struktūriškai knygos pabaigoje esantys pasakojimai susiejami su Išėjimo ir Pakartoto Įstatymo knygose esančia istorija.

## Nuorodos
* Pradžios knyga
Konrad Adenauer

**Konradas Adenaueris** (; g. 1876 m. sausio 5 d. Kelne – 1967 m. balandžio 19 d. Bad Honefe) – vokiečių politikas, teisininkas, pirmasis Vokietijos Federacinės Respublikos kancleris, Kelno meras.

## Biografija
Konrado Adenauerio tėvas buvo Kelno kanceliarijos tarėjas. Jaunystėje K. Adenaueris studijavo teisę bei politologiją Freiburgo, Miuncheno ir Bonos universitetuose. 1917 m. jis pradėjo politinę karjerą, tapdamas Kelno vyriausiuoju burmistru. Po Pirmojo pasaulinio karo Konradas Adenaueris tapo Prūsijos valstybės tarybos pirmininku (1920–1933) ir Vokietijos Reicho autonominės Reino žemės Reino provincijos landtago deputatu. 1933 m. kaip nacionalsocializmo priešininkas pašalintas iš visų užimamų pareigų. 1934 m. ir 1944 m. Konradas Adenaueris buvo trumpam suimtas.

Po Antrojo pasaulinio karo karinės JAV institucijos K. Adenauerį vėl paskyrė Kelno vyriausiuoju burmistru, bet okupacinės zonos valdymą perėmus britams, 1945 m. spalį atstatydintas. 1948 m. jis tapo Parlamentinės tarybos pirmininku, dalyvavo rengiant Konstituciją. 1946 m. išrinktas Krikščionių demokratų sąjungos pirmininku britų okupacinėje zonoje, 1949 m. – visoje Vakarų Vokietijoje. Tais pačiais metais tapo federaliniu kancleriu. Konrado Adenauerio iniciatyva Bona pasirinkta VFR sostine.

1951–1955 m. jis buvo užsienio reikalų ministras. Pagrindiniu jo politikos uždaviniu tapo pasaulio tautų pasitikėjimo Vokietija susigrąžinimas. Kad tą pasiektų, K. Adenaueris stiprino bendradarbiavimą su JAV, atmetė Rytų bloko valstybinius pasiūlymus. 1954 m. jo dėka pasiektas vakarų valstybių pripažinimas, kad Vokietija yra suvereni valstybė, ji priimta į NATO, buvo viena iš Europos Ekonominės Bendrijos (Europos Sąjungos pirmtakas) steigėjų.

1955 m. K. Adenaueriui pavyko užmegzti santykius su SSRS, susigrąžinti Vokietijos karo belaisvius. 1953, 1957 ir 1961 m. jis vėl išrinktas federaliniu kancleriu, nepaisant to, jog nuo 1958 m. jo pozicijos dėl vidaus ir užsienio politikos įvykių ėmė silpnėti. 1963 m. K. Adenauerio iniciatyva įsigaliojo Vokietijos ir Prancūzijos draugystės ir bendradarbiavimo sutartis. 1963 m. K. Adenaueris atsistatydino iš kanclerio pareigų, tačiau liko partijos pirmininku iki 1966 m. kovo.

Konradas Adenaueris mirė Bad Honefe, netoli Bonos.

## Šaltiniai

|-

|-

|-
Diogenas Sinopietis

**Diogenas Sinopietis** (; g. apie 412 m. pr. m. e. Sinopėje, Mažoji Azija, m. apie 323 m. pr. m. e. Korinte) – graikų filosofas, vienas žymiausių kinikų mokyklos (gr. „ὁ κύων“ – šuo) atstovų. Diogenas Sinopietis buvo Antisteno mokinys.

Piktai pašiepdamas jis kritikavo savo laikų visuomenės papročius. Filosofas gyveno asketiškai, kvietė grįžti į pirmykštę būklę, siekė įkūnyti autarkijos ir nereiklumo principus. Diogenas gyveno statinėje už miesto. Jis pagarsėjo ypatingai kandžiomis replikomis ir dėl to piliečiai jį praminė „šunimi“ (ὁ κύων – šuo).

## Išnašos
Pasninkas

**Pasninkas** – religinio asketizmo forma – tam tikrą laiko tarpą trunkantis susilaikymas nuo kai kurių gėrimų bei maisto produktų, pramogų.

Religijose pasninkas reiškia žmogaus norą susitaikyti su Dievu, išvengti artėjančios bausmės arba gailėjimąsi dėl padarytos žalos. Judaizme pasninko metu žydai susilaikydavo nuo maisto bei vandens nuo saulėtekio iki saulėlydžio, taip pat susilaikydavo nuo linksmybių, vengdavo praustis, nenaudodavo kvepalų ir ilgai melsdavosi, laikydamiesi skaistumo. Krikščionių pasninką III a. pradėjo reguliuoti Bažnyčia. Būna trumpieji (pvz., penktadieniais) ir ilgieji pasninkai – priešvelykinė gavėnia, prieškalėdinis adventas. Protestantai, neskaitant anglikonų, privalomo pasninko neturi.

Keletas mokslinių tyrimų rodo, kad pasninkavimas gali turėti teigiamos įtakos širdies ligų rizikai sumažinti ar padėti sumažinti kūno riebalų kiekį. Taip pat derėtų atkreipti dėmesį į tai, kad skirtingos kultūros naudoja skirtingus pasninko dietos apibrėžimus, tad mokslinių tyrimų rezultatai taikomi ne pasninkui abstrakčiai, o konkrečiu tyrimu tirtai pasninko formai.

## Šaltiniai
Aplinkybės

**Aplinkybės** – antrininkės sakinio dalys, apibūdinančios veiksmo atlikimą. Atsako į klausimus *kur?* (vietos aplinkybė), *kada?* (laiko aplinkybė), *kaip?* (būdo aplinkybė), *kiek?* (kiekybės aplinkybė), *kodėl?* (priežasties aplinkybė), *kokiu tikslu?* (tikslo aplinkybė)… Šie klausimai keliami iš tarinio: 
* *Petras nuėjo *'prie kūdros**.'' Kur nuėjo? **Prie kūdros**.
* ''Jonas išėjo **ryte**.'' Kada išėjo? **Ryte**.

Skirstomos į vietos, laiko, būdo ir kiekybės, priežasties, tikslo, sąlygos bei nuolaidos aplinkybes. Nagrinėjant [[sakinys|sakinį]] žymima: taškas, brūkšnys, taškas… (_._._._._._). Taškai ir brūkšniai turi būti vienoje linijoje.

**Pagal reikšmę skiriamos aplinkybių rūšys:'''
* Vietos (Kur? Kame?)
* Laiko (Kada? Kuriuo laiku?)
* Būdo (Kaip? Kuriuo būdu?)
* Tikslo (Kam? Kuriuo tikslu?)
* Priežasties (Kodėl? Dėl kurios priežasties?)
* Sąlygos (Kokiu atveju? Kokiomis sąlygomis?)
* Kiekybės (Kiek?)
* Nuolaidos (Nepaisant ko?)

## Šaltiniai
Plokštenis

**Plokštenis** (*Schlumbergera*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis.

Priklauso besidriekiančią krūmišką išvaizdą turintys kaktusai.

Tai tropinių drėgnųjų miškų epifitai, augantys ant medžių šakų.

Gentyje yra 6 rūšys:
* Dvispalvis plokštenis (*Schlumbergera kautskyi*) 
* Ritininis plokštenis (*Schlumbergera microsphaerica*) 
* Opuncinis plokštenis (*Schlumbergera opuntioides*) 
* Margažiedis plokštenis (*Schlumbergera orssichiana*)
* Brazilinis plokštenis (*Schlumbergera russelliana*) 
* Tikrasis plokštenis, dar vadinamas kalėdiniu kaktusu  (*Schlumbergera truncata*) 

## Nuorodos
Slėpulis

**Slėpulis**, **lapulis** (*Cleistocactus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso koloniškos išvaizdos kaktusai, paplitę Peru, Urugvajuje, Bolivijoje ir Argentinoje.

Gentyje yra 49 rūšys:
*Gelsvadyglis (*Cleistocactus baumannii*) 
**[[Cleistocactus candelilla]]* 
**[[Cleistocactus dependens]]* 
**[[Cleistocactus fieldianus]]* 
*Gelsvadyglis slėpulis (*Cleistocactus flavispinus*)
**[[Cleistocactus hildegardiae]]* 
**[[Cleistocactus hyalacanthus]]* 
**[[Cleistocactus icosagonus]]* 
*Balsvasis slėpulis (*Cleistocactus jujuyensis*)
**[[Cleistocactus parapetiensis]]* 
**[[Cleistocactus reae]]* 
**[[Cleistocactus samaipatanus]]* 
**[[Cleistocactus sepium]]* 
**[[Cleistocactus serpens]]* 
**[[Cleistocactus sextonianus]]* 
*Žalsvažiedis slėpulis (*Cleistocactus smaragdiflorus*) 
*Baltapūkis slėpulis (*Cleistocastus strausii*) 
**[[Cleistocactus tarijensis]]* 
**[[Cleistocactus tominensis]]* 
**[[Cleistocactus winteri]]* 
ir kt.
Hatiora

**Hatiora** (*Hatiora*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso epifitiniai kaktusai, augantys Brazilijoje.

Gentyje šios rūšys:
* *[[Hatiora epiphylloides]]*
* Plokščiasteibė hatiora (*Hatiora gaertneri*)
* Salikorninė hatiora (*Hatiora salicornioides*)
Buožė

**Buožė** – smogiamasis triuškinantis ginklas, sudarytas iš medinio (kartais – metalinio) koto su nejudamai pritvirtinta metaline ar akmenine galva. Tai kuokos tobulinimo rezultatas, kur kaunamoji dalis – nebe koto sustorėjimas, o didesnio tankio kietos medžiagos galva. 

Pėstininkų buožių kotai paprastai būdavo 0,5–0,9 m ilgio, o raitelių – ilgesni.

Tobulinant buožę buvo keičiama galvos forma. Buožės „keterotomis“ galvomis (koto kryptimi einančių plokščių keterų briaunomis buvo galima pralaužti metalinius šarvus) vadinamos plunksniais ( arba *пернач*). Egzistavo ir buožės su spygliuotomis galvomis (tuo jos panašios į vėzdus).  

Puošnios buožės *[[bulava|bulavos]]* (, iš  'rutuliukas') buvo naudojamos kaip valdžios simboliai, juos naudojo turkų pašos, lietuvių ir lenkų etmonai, kazokų atamanai. 

Senovėje buožės buvo populiarios bronzos amžiuje, kadangi tuomet nemokėta gaminti ilgų metalinių geležčių, todėl populiarūs ginklai buvo buožės, ietys. Geležies amžiuje buožes naudotos retai, kadangi jas išstūmė kalavijai. Europoje buožės ėmė vėl plisti viduramžiais, kai šarvai pasidarė tiek efektyvūs, kad prastos kokybės kalavijai ėmė jų nebeįveikti (o geros kokybės plieniniai kalavijai buvo pernelyg brangūs). Buožės buvo gana efektyvus pigus ginklas prieš šarvuotus karius, tad jas dažnai naudojo ginkluoti valstiečiai ir miestiečiai. 
Apie XII a. atsirado ir buožių variantas plunksniai. V. Europoje ir Rusijoje buožės paplito nuo XIII a.

Viduramžiais Europoje kai kurie katalikų dvasiškiai, kuriems tekdavo kautis, kartais apsiginkluodavo būtent buožėmis, o ne kardais. Kartais tai aiškina, kad kanonų teisė dvasiškiams draudė lieti kraują, o buožės smūgiu būdavo galima užmušti žmogų nepadarant smarkiai kraujuojančių kirstinių žaizdų. Tačiau šitie dalykai nėra įrodyti. Gali būti, kad kartais rinkdavosi buožę, o ne kardą, kadangi ja paprasčiau kautis, tam nereikia ypatingų įgūdžių. Ši hipotezė buvo panaudota vaidmenų žaidime *Advanced Dungeons and Dragons*, kurio veikėjai dvasiškiai gali kautis tik smogiamaisiais, bet ne kertamaisiais ar duriamaisiais ginklais.

File:MWP Buzdygan Radziwillow.JPG|Radvilų privačios kariuomenės rotmistro buožė, XVIII a.
Ripsalis

**Ripsalis** (*Rhipsalis*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso epifitiniai bedygliai kaktusai.

Paplitęs Centrinėje Amerikoje, Karibuose, Pietų Amerikos centrinėje ir šiaurinėje dalyje, taip pat Afrikoje, Madagaskare, Indijoje, Nepale.

Rūšys:
* Uoginis ripsalis (*Rhipsalis baccifera*)
* Kuokinis ripsalis (*Rhipsalis clavata*)
* Platusis ripsalis (*Rhipsalis elliptica*)
* Stambiažiedis ripsalis (*Rhipsalis grandiflora*)
* Sultingasis ripsalis (*Rhipsalis mesembryanthemoides*)
* Penkiabriaunis ripsalis (*Rhipsalis pentaptera*)
* Ritininis ripsalis (*Rhipsalis teres*)
Kuoka

**Kuoka** – smogiamasis ginklas, vientisa lazda, kurios vienas galas su storgaliu, todėl sunkesnis ir naudojamas kaip kaunamoji dalis. Paprasčiausias ginklas, žinomas nuo pačių seniausių laikų.

## Šaltiniai
Čekanas

**Čekanas** (**kovos plaktukas**; ) – istorinis smogiamasis ginklas, primenantis plaktuką ilga rankena, kurio galvos vienas galas smailus ir paprastai kiek lenktas, o kitas – plaktukiškas plokščias. Pagrindinis kaunamasis elementas - kabliškas smaigalys. Kotas tokio paties ilgio, kaip ir buožės. Čekanai buvo tiek pėsčių karių, tiek raitelių ginklas.

Čekano smaigalį naudojo kaip kablį (priešo skydui, rankai ar kojai užkabinti) arba juo galėjo pramušinėti šarvus.

## Pavadinimas
Pavadinimas *čekanas* slavų kilmės. Rusų kalboje metalo kalinėjimas plaktuku vadinamas (). Žodžiai *čekan* slavų kalbose reiškia panašius dalykus  'kirtiklis, kirvis',  'kūjis',  'kovos plaktukas (čekanas?); šerno iltis',  'kuoka; kirtiklis'. Manoma, kad šie žodžiai yra senovinis skolinys iš tiurkų kalbų.

Lietuviškai vadinti kovos kūju netinka, nes kūjai gerokai sunkesni ir neturi smaigalio. Rusiškai *čekanais* kartais vadina *čekaniškus kirvius* (kovos kirvius, kurie vietoj penties turi čekano tipo lenktą smaigalį).

## Nuorodos

Iliustracijos:
* Čekanas
* Čekanai
* Čekanas
StarCraft: Brood War

**StarCraft: Brood War** – 1998 m. išleistas realaus laiko strateginio žaidimo „StarCraft“ papildymas.

## Bendra informacija
Papildymas siūlo po du naujus kovinius vienetus kiekvienai rasei, visą eilę naujų vietovių, kuriose gali vykti kovos, geresnį rasių balansą ir dar tris naujus epizodus pratęsdamas „Starcraft“ istoriją. Naujosios misijos akivaizdžiai sunkesnės, jaunesnio amžiaus žaidėjams gali pasirodyti išvis nepereinamos be kodų. Paprastai dabar internete žaidžiama tik su šiuo papildymu.

## Priešistorė
Tasadaro (*Tassadar*) pasiaukojimu Zergų valdovo rūmai (*Overmind*) sunaikinti. *Protoss* gimtajame pasaulyje siautėja niekieno nevaldomi Zergai. O anksčiau Zergų užvaldyta ir bendražygių išduota buvusi *Terran* karininkė *Kerrigan*, nuobodžiauja sau pati viena savo kūne laikydama visą pažangiausią išblaškytų Zergų superginkluotę. Tuo tarpu žemės UED armija vadovaujama admirolo *DuGalle* viską atsargiai stebi iš toliau ir turi savo slaptų planų. Tokia „StarCraft“ pabaiga kartu ir „Starcraft: Brood War“ pradžia. Akivaizdu, kad tikrosios kovos dar tik prasideda.

## Nauji koviniai vienetai
***Terran***
* **Valkirija** (*Valkyrie*) – oro kovinis vienetas paleidžiantis 8 raketas ir sėjantis mirtį dideliame oro erdvės plote.
* **Medikas** (*Medic*) – pėstininkų palaikymo pagalbinis vienetas, gali gydyti, apakinti priešus, ar pašalinti nepageidaujamus „užkrėtimus“. Jo dėka *Terran* pėstininkai įgijo praktinę jėgą vietoje originaliame „StarCraft“ buvusių beveik niekam tikusių kovinių vienetų.

***Zerg***
* **Rijikas** (*Devourer*) – oro kovinis vienetas. Tai mutavęs *mutalisk*. Jis visur drabstosi rūgštimi taip keldamas labai savotiško pobūdžio pažeidimus priešo oro pajėgoms.
* **Tykotojas** (*Lurker*) – žemės kovinis vienetas. Tai mutavęs *hydralisk*. Jis gali atakuoti tik kai yra pasislėpęs po žeme. Atakuoja savo spygliais juostomis į bet kurią kryptį taip keldamas milžinišką pavojų jei tik sugeba netikėtai užklupti *Terran* arba *Protoss* pėstininkus. Net medikai tokiu atveju beveik niekuo nepadeda.

***Protoss***
* **Tamsusis tamplierius** (*Dark Templar*) – „Starcraft“ misijose kartais sutinkamą nematomą karį – nindzę, pagaliau tapo galima ir gaminti.
* **Tamsusis archonas** (*Dark Archon*) – Dviem Tamsiesiems tamplieriams susijungus gaunamas šis pagalbinis karys. Jis gali užvaldyti priešo karius, juos trumpam sustingdyti ir net kai kuriuos sužaloti su atsakomosios reakcijos sugebėjimu (kas paprastai nebūdinga pagalbiniams kariams).
* **Korsaras ** (*Corsair*) – oro kovinis vienetas. Savo spinduliais degina visas tam tikroje zonoje esančias priešo oro pajėgas ir be to gali numesti sulaikomąjį tinklą taip sukliudydamas atlikti bet kokias žemės atakas. Todėl žaidėjas saloje įsirengęs masyvią priešlėktuvinę bateriją nebegali jaustis visiškai saugus kovodamas prieš *Protoss*.
Anykščių regioninis parkas

**Anykščių regioninis parkas** – regioninis parkas šiaurės rytų Lietuvoje. Plotas 15212 ha (miškai sudaro 33 proc.). Direkcija įsikūrusi Anykščiuose, buvusioje dvarvietėje. Parkas įsteigtas 1992 m. rugsėjo 24 d., siekiant išsaugoti vertingiausiems Anykščių krašto gamtiniams ir kultūriniams kompleksams bei objektams.

## Parko vertybės

Parke yra vaizdingi Šventosios ir į ją įtekančių Elmės bei kitų upelių slėniai ir raguvynai, Šventosios kilpos ir atodangos, užliejamos slėnio pievos. Išraiškingas Storių kalvynas, kur yra rašytojo J. Biliūno kapas (Liudiškių kalvoje). Lankytojus vilioja bene žinomiausias Lietuvoje miškas – Anykščių šilelis, rieduliai Puntukas ir Puntuko brolis, Karalienės liūno šaltinis (0,7 ha ploto šaltiniuotas vandens telkinys dešiniajame Šventosios krante). Tarp poilsiautojų populiarūs Rubikių ir Mūšėjaus ežerai.

## Kultūros paveldas

Įspūdingas Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnis, taip pat Liudiškių, Piliakalnio, Buivydų, Bijeikių piliakalniai. Klasicistinio stiliaus Burbiškio dvaro rūmai ir peizažinis parkas. Anykščių senamiestis išsaugojo senąją planinę struktūrą. Įdomi siaurojo geležinkelio su jam priklausančiomis stotimis atkarpa iki Rubikių ežero.

Anykščių kraštas garsus savo rašytojais – čia veikia A. Baranausko ir A. Žukausko-Vienuolio memorialinis muziejus, J. Biliūno, B. Buivydaitės, K. Kairio muziejai ar muziejinės ekspozicijos. Niūronyse yra Arklio muziejus.

Arklio muziejų įkūrė prof. P. Vasinauskas, pats bričkele keliavęs po Lietuvą ir rinkęs eksponatus. Muziejuje sukaupta žemės ūkio padargų, vežimų, karietų, pakinktų ir daug kitų, šiandienos turistams nežinomų daiktų. Čia galima paglostyti arklius ir jais pajodinėti.

## Laisvalaikis ir pramogos

Žvejybai tinkamiausi yra Rubikių ežeras ir Šventosios upė. Baidarėmis ir irklinėmis valtimis galima keliauti Rubikių-Mūšėjaus ežerais, Šventosios upe. Prie Rubikių ežero yra nuomojamos valtys. Įrengta daugiau nei dešimt poilsiaviečių, prie Rubikių ežero, Šventosios upės. Parke yra 4,5 km ilgio „Šventosios takas“ – nuo Anykščių iki pat Puntuko, šalia kurio įrengtas vienintelis Baltijos šalyse medžių lajų takas. Šventosios vidurupyje vandens turistų laukia ne tik legendinis Anykščių šilelis, bet ir gausybė kitų gamtos bei kultūros paminklų. Anykščių RP švenčiamos Joninės, Šv. Onos atlaidai, vyksta renginiai Mindaugo karūnavimo dienai, tarptautinis folkloro festivalis „Ežerų sietuva“ ir kt.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Parko svetainė 
* Info.lt 
* Supermedia.pl 
* Travel.lt
* Anykščių savivaldybė apie parką
Kovos kūjis

**Kovos kūjis** (, ) – smogiamasis ginklas, kovoje naudojamas kūjis gana ilgu kotu. Jo galvos galai plokšti arba gali būti piramidiški ar kūgiški (bet nesmailūs). Kaip kovinis ginklas buvo naudojamas retai. Buvo efektyvus prieš sunkiai šarvuotus priešininkus, tačiau dėl masės sunkiai panaudojamas, reikalaujantis didelės jėgos ir ištvermės. Dažniau tai būdavo proginis ginklas.

Anglų kalboje *kovos kūjai* kartais painiojami su čekanais ().
Vėzdas

**Vėzdas** () – istorinis smogiamasis triuškinantis ginklas, sunkaus tvirto medžio kuoka, kurios storgalys prismaigstytas akmeninių ar metalinių spyglių. Juos ilgiausiai naudojo Afrikos, P. Amerikos, Okeanijos tautos.

Juos kartais naudoja iš šiais laikais muštynėms. Pasigamina į lazdos storgalį prikaldami vinių, kurioms po to nugnybia galvutes.

Angliškai dažnai vadinama *club* ar *mace*, nors paprastai *club* reiškia lazdą ar kuoką, o *mace* – buožę.
Adatinis ferokaktusas

**Adatinis ferokaktusas** (*Ferocactus histrix*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalas. Stiebas statinaitės formos, iki 1 m aukščio, su 20-40 briaunų. Žiedai geltoni.

Auga Meksikoje. Plačiai auginamas ir kaktusininkų kolekcijose. Pavasarį lengvai nudega nuo saulės spindulių, todėl patartina laikyti pavėsyje.
SC

**SC** gali reikšti:

* Seišelių – ISO 3166-1 standartu apibrėžtas šalies dviejų raidžių kodas;
* ISO 3166-2:SC – ISO 3166-2 standarto sudėtinė dalis apibrėžianti Seišelių padalijimą į regionus;
* Starcraft – realaus laiko strateginių kompiuterinių žaidimų serija.

**Sc** gali reikšti:
* Skandžio kodą.

**sc** gali reikšti:
* Sardiniečių kalbos  kodą (pagal ISO 639-1 standartą);
* Sardiniečių Vikipedija (:sc:).
Kordobos kalnagūbriai

**Kordobos kalnagūbriai** () – kalnų grandinė centrinėje Argentinoje, tarp Pampų pietuose ir rytuose, Čiako – šiaurėje ir Andų – vakaruose. Išsidėstę daugiausia Kordobos provincijoje, nors dalis patenka į San Luiso ir Santjago del Estero provincijas. Sudaro kelio pagrindinės grandinės: *[[Sierra Chica]], Sierras de Ambargasta, [[Sierras Grandes]], Sierras de Pocho* ir *[[Sierra de Comechingones]]*. Aukščiausia vieta – *[[Champaquí]]* kalnas (2800 m). Kalnų grandines skiria platūs derlingi slėniai: *[[Valle de Punilla]], [[Valle de Calamuchita]], [[Valle de Paravachasca]], Valle de Traslasierra* ir *[[Valle de Conlara]].

Kordobos kalnagūbriai susidarė anksčiau už Andus – [[Paleozojus|Paleozojaus]] eroje ir buvo smarkiai eroduoti. Sudaryti daugiausia iš [[metamorfinės uolienos|metamorfinių uolienų]] ([[kvarcitas|kvarcito]] ir kt.). Vėliau [[Ordovikas|ordoviko]] periode pasireiškė [[vulkanizmas|vulkanizmo]] procesai. Nurimus vulkanizmui kalnai buvo veikiami [[erozija|erozijos]]. Šių praeityje vykusių procesų pasekmė – šiuolaikiniai druskingi ežerai (pvz., *Salinas Grandes*). Kalnuose prasideda daug svarbių regiono upių: [[Primeras]], [[Segundas]], [[Terseras]], [[Kuartas]], [[Kuintas]]. Daug upių patvenktos. Tačiau pasiekia [[Parana|Paraną]] tik lietingais metais.

Žemutiniuose kalnų šlaituose, slėniuose klimatas šiltas, drėgnas. Vasaros karštos su neretomis liūtimis, žiemos šiltos ir sausos. [[Kordoba (Argentina)|Kordoboje]] per metus iškrenta 715 mm kritulių. Kritulių kiekis labai priklauso nuo šlaitų padėties: rytinuose gali iškristi net 1200 mm (dėl drėgnų oro masių nuo [[Atlanto vandenynas|Atlanto]]), tuo tarpu vakariniuose – tik apie 400 mm. Kalnų žemutiniuose šlaituose vasarą temperatūra siekia 33 °C, žiemą 20 °C. Tačiau 2000 m aukštyje temperatūra jau tik 14 °C. Tačiose viršūnėse žiemą gali pasnigti.

Kalnų slėniuose ir žemutiniuose šlaituose auga miškai, nuo 2000 m prasideda kalnų pievos (kur vyrauja įvairios [[ašuotės|ašuočių]] rūšys). Kalnuose yra [[Quebrada del Condorito nacionalinis parkas|*Quebrada del Condorito'']] nacionalinis parkas.
JL

**JL** gali reikšti:

* Jaunoji Lietuva – įvairios organizacijos, partijos, žurnalai;
* jL (Justinas Lekavičius) – Lietuvos profesionalus „Counter-Strike 2“ žaidėjas;
Čikos kalnagūbris

**Čikos kalnagūbris** () – kalnagūbris Argentinoje, Kordobos provincijos šiaurės vakaruose, Kordobos kalnagūbrių sistemoje. Rytuose pereina į Pampas, vakaruose leidžiasi į Puniljos slėnį. Šiaurėje palaipsniui pereina į Ambargastos, pietuose – į Komečingoneso kalnagūbrius. Aukščiausia vieta – Uritorko k., 1979 m (šiaurėje, netoli Kapilja del Montės miesto). Rytiniai šlaitai daug nuožulnesni nei vakariniai. Kalnagūbryje įsikūrusios Chesus Marijos ir Alta Grasijos miestai.

## Šaltiniai
Vaistinė šunvyšnė

**Vaistinė šunvyšnė** (*Atropa belladonna*) – bulvinių (*Solanaceae*) šeimos augalų rūšis.

Rūšis auginama Lietuvoje. Augalas daugiametis, labai nuodingas. Stiebas status, su gausiomis šakomis. Šakniastiebis storas. Lapai kiaušiniški. Vainikėlis nešvariai rausvai rudos spalvos. Žydi birželio – rugpjūčio mėn. Vaisius – uoga.

Vaistinė šunvyšnė turi atropino, kitų alkaloidų ir kitų biologiškai aktyvių medžiagų, veikiančių kaip nuodai, todėl galima mirtinai apsinuodyti, suvalgius uogų ar kitų augalo dalių.

Manoma, kad tai galėjo būti nuodai, kuriuos suvartojo Džiuljeta Šekspyro pjesėje, kad suvaidintų savo mirtį.

## Pavadinimo kilmė

Lietuviškas augalo pavadinimas kilęs nuo žodžių *[[šuo]]* (kilm. *šuns*, būdv. *šuninė*) + *[[vyšnia]]*, pabrėžiant, kad augalo vaisius yra panašus į valgomosios vyšnios, tačiau žmonėms yra kenksmingas.

Lotyniškai augalas vadinamas *belladonna* – „graži dama“, kadangi augalas anksčiau būdavo naudojamas akių vyzdžiams išplėsti, nes manyta, kad dėl to išryškėja moters akių grožis ir patrauklumas.
Tukvis

**Tukvis** (*Pachypodium*) – stepukinių (*Apocynaceae*) šeimos augalų gentis.

Gentyje yra 25 rūšys, iš jų 20 auga Madagaskare:
* *[[Pachypodium ambongense]]*
* *[[Pachypodium baronii]]*
* Dvispalvis tukvis (*Pachypodium bicolor*)
* Dvidyglis tukvis (*Pachypodium bispinosum*) 
* Žemasis tukvis (*Pachypodium brevicaule*) 
* Kaktusinis tukvis (*Pachypodium cactipes*)
* *[[Pachypodium decaryi]]*
* Tankiažiedis tukvis (*Pachypodium densiflorum*)
* Gelsvasis tukvis (*Pachypodium eburneum*)
* Aukštasis tukvis (*Pachypodium geayi*)
* Lieknasis tukvis (*Pachypodium gracilius*)
* Šakotasis tukvis (*Pachypodium horombense*) 
* Narcizinis tukvis (*Pachypodium inopinatum*)
* Stambialapis tukvis (*Pachypodium lamerei*)
* Baltašakis tukvis (*Pachypodium lealii*)
* *[[Pachypodium makayense]]*
* *[[Pachypodium menabeum]]*
* Šeriuotasis tukvis (*Pachypodium meridionale*)
* Garbanotasis tukvis (*Pachypodium namaquanum*)
* Rausvasis tukvis (*Pachypodium rosulatum*)
* Didysis tukvis (*Pachypodium rutenbergianum*)
* Tankiašakis tukvis (*Pachypodium saundersii*)
* Skaistusis tukvis (*Pachypodium sofiense*)
* Sultingasis tukvis (*Pachypodium succulentum*) 
* Karpažolinis tukvis (*Pachypodium windsorii*)


Image:Pachypodium horombense0.jpg|Šakotasis tukvis (*Pachypodium horombense*) 
Image:Pachypodium lamerei.PNG|Stambialapis tukvis (*Pachypodium lamerei*)
Image:Bottle-tree(flowers).jpg|Baltašakis tukvis (*Pachypodium lealii*)
Image:Pachypodium rutenbergianum.JPG|Didysis tukvis (*Pachypodium rutenbergianum*)
Image:Pachypodium namaquanum PICT2669.JPG|*Pachypodium namaquanum*, Richtersveld
Image:Tukvis.jpg|Stambialapis tukvis (*pachypodium lamerei*)
Image:Pachypodium saundersii - Lundi Star - desc-mature plant.jpg|Tankiašakis tukvis (*Pachypodium saundersii*)


## Nuorodos
* Pachypodium org.
Uritorkas

**Uritorko kalnas** () – viršukalnė Argentinoje, Kordobos provincijos šiaurės vakaruose, Kordobos kalnagūbriuose, aukščiausias Čikos kalnagūbryje. Išsidėstęs prie Kalabalumbos upės, 3 km nuo Kapilja del Montės. Aukštis 1940 m. Uritorkas indėnų komečingonų kalba reiškia „Vyro kalnas“.

Vietovė garsėja paranormaliais reiškiniais. 1986 m. pranešta, kad pastebėti NSO. Taip pat neva ant kalno yra ypatingi energetiniai laukai, vyksta kitokie fenomenai.

Uritorko kalnas yra privačiose valdose, tačiau čia rengiami turistiniai žygiai.

## Šaltiniai
Juodoji drignė

**Juodoji drignė** (*Hyoscyamus niger*) – bulvinių (*Solanaceae*) šeimos augalas.

Dvimetė, nemalonaus kvapo, užauga iki 100 cm aukščio. Stiebas ir lapai apaugę lipniais liaukiniais plaukeliais. Lapai pailgai kiaušiniški arba lancetiški, karpytais pakraščiais; apatiniai kotuoti, o viršutiniai – bekočiai. Žiedai pavieniai, išaugę stiebo ir šakelių viršūnėje. Vainikėlis nešvariai geltonas, su violetinėmis gyslomis. Žydi birželio – rugsėjo mėn. Vaisius – dėžutė. Sėklos tamsiai rudos, apvalios, smulkios, panašios į aguonų grūdelius.

Lietuvoje apyretė, paplitusi šiukšlynuose, daržų pakraščiuose, pakelėse, upių pakrantėse. Mėgsta lengvą ir derlingą dirvą.

Augalas labai nuodingas, visose jo dalyse yra daug stipriai veikiančių alkaloidų, dirginančių nervų sistemą – hiosciamino, hioscino, atropino, skopolamino, rauginių medžiagų. Tačiau neretai jis auginamas ir kaip vaistinė žaliava. Nuo seno vartotas kaip enteogenas. Graikų vadintas Pitijos augalu, romėnų – Apolono. Orakulų augalas.

## Šaltiniai
Kapilja del Montė

**Kapilja del Montė** ( – „kalno koplyčia“) – miestas Argentinoje, Kordobos provincijoje, Puniljos departamente, 109 km į šiaurės vakarus nuo Kordobos. Miestas išsidėstęs tarp Čikos kalnagūbrio ir Puniljos slėnio, 3 km nuo paranormaliais reiškiniais pagarsėjusio Uritorko kalno, prie Kalabalumbos upės. Per miestą eina Vilja Karlos Paso – Krus del Echės kelias ir geležinkelis.

Iki XV a. dabartinio miesto vietoje buvo indėnų komečingonų gyvenvietė. Atvykus ispanams, pradėtos kurti pavienės sodybos. Pastačius koplyčią, gyvenvietė gavo dabartinį vardą. Iki pat XIX a. pab. čia buvo vos kelios rančos. Vėliau dėl palankaus klimato gyventojų skaičius pradėjo augti. Išgarsėjo po NSO pasirodymų.

Dabar Kapilja del Montė – vienas svarbiausių turistinių provincijos centrų. Turistus vilioja mistiškasis Uritorko kalnas, gausios indėnų archeologinės radimvietės ir muziejai, įvairios sanatorijos ir poilsio namai, neoromantinė miesto bažnyčia, dzen budizmo vienuolynas, vandens pramogos prie El Kachono tvenkinio.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
* Webcam Tiesioginis vaizdas į Uritorko kalną
Euforija

**Euforija** (gr. *eu* 'gerai' + *phero* 'nešu, pakeliu') – mediciniškai atpažįstama kaip protinė ir emocinė būsena, o apibrėžiama kaip gerovės jausmas. Techniniu požiūriu euforija yra afekto būsena. Šnekamojoje kalboje ši sąvoka vartojama, norint apibūdinti nepaprastai stiprų jausmą, neprilygstamą pakilumo būseną, laimę, kuri peržengia racionalumo ribas. Euforija gali apimti meditacijos, sueities metu, patiriant orgazmą,   o sportininkus gali užlieti pergalės akimirką . Euforiją taip pat galima sukelti nenatūraliai pasitelkus narkotines medžiagas   

## Išnašos
Puniljos slėnis

**Puniljos slėnis** () – platus fliuvialinis slėnis Argentinoje, Kordobos provincijoje. Nusidriekęs iš šiaurės į pietus tarp Čikos ir Grandės kalnagūbrių. Šiaurėje yra San Rokės ežeras ir prateka Primero upė.

Slėnis – svarbus ekonominis (ypač žemės ūkio), kultūrinis ir turistinis regionas. Išvystyta gyvulininkystė. Gausu indėnų komečingonų kultūros radimviečių.

Auga medžių, krūmų, kaktusų sąžalynai. Būdinga augalija: baltieji algarobai, *[[Geoffroea decorticans]]*, balamedžiai, gluosniai, *[[Celtis tala]]*, figvaisės opuncijos, puniljos. Pietinėje slėnio dalyje yra Quebrada del Condorito nacionalinis parkas.

Pagrindiniai miestai: Vilja Karlos Pasas, Koskinas, La Falda.
Los Chigantesas

**Los Chigantesas** ( „Gigantų kalnas“) – kalnas Argentinoje, Kordobos provincijoje, Kordobos kalnagūbriuose, Sieras Grandeso grandinėje. Išsidėstęs 28 km į pietvakarius nuo Tanti miesto, Ačalos pampos apsuptyje. Aukštis 2354 m.

Svarbus turistinis objektas (kopimas į uolas, jodinėjimas, žygiai). Apylinkėse daug urvų, uolų, slėnių. Netoliese yra Švč. Slėnio Mergelės koplyčia.

## Šaltiniai
Kirk Hinrich

**Kirk James Hinrich** (g. 1981 m. sausio 2 d.) – buvęs krepšininkas. 2010 m. birželio 24 d. buvo iškeistas Washington "Wizards" komandai už ateities naujokų biržos šaukimą. 2011 m. vasario 24 d. kartu su H. Armstrong buvo iškeistas į 3 Atlantos žaidėjus.

Atstovavo JAV vyrų krepšinio rinktinei nuo 2006 metų.

## Pasiekimai
* 2004 metais išrinktas į geriausių lygos naujokų komandą

## Šaltiniai
Grandės kalnagūbris

**Grandės kalnagūbris** ( arba *Sierra Grande*) – kalnagūbris Argentinoje, Kordobos provincijos vakaruose, Kordobos kalnagūbriuose. Rytuose leidžiasi į Puniljos slėnį. Pietuose pereina į Ačialos pampą, kuri skiria nuo Komečingoneso kalnagūbrio. Šiaurėje susilieja su Čikos kalnagūbriu. Nusidriekęs iš pietų į šiaurę apie 100 km. Aukščiausia vieta – *[[Los Gigantes]]* k., 2347 m.

Pasak legendų, čia galėjęs stovėti mitinis „Cezarių miestas“ (*Ciudad de los Césares*).
Nmap

**Nmap** – nemokamas, GPL licencijos tinklų skenavimo ir saugumo audito įrankis. Taip pat šį įrankį galima naudoti tinklo inventorizavimui, servisų atnaujinimo valdymu, stebėti servisų arba atskirų įrenginių veikimo laiką ir pan. NMAP naujoviškai naudoja IP paketus, kad nustatytų kokie kompiuteriai šiuo metu yra tinkle, kokius servisus (aplikacijas ir jų versijas) pas juos galima pasiekti, kokias jie naudoja operacines sistemas,  ugniasienes ir pan. Šis įrankis buvo sukurtas greitam didelių tinklų skanavimui, bet puikiai tinka ir pavieniams kompiuteriams. NMAP yra komandinės eilutės įrankis, tačiau turi ir grafinę vartotojo sąsają „ZENMAP“.

## Galimybės

* atsitiktinai parinkto adreso egzistavimo patikrinimas
* prievadų (portų) skenavimas, atvirų portų suradimas
* programinės įrangos versijos nustatymas
* OS atpažinimas

## Platformos

Nmap veikia šiose OS:
* Linux
* Unix
* BSD
* Windows
* Solaris
* Mac OS X
* Amiga OS

## Nmap POP kultūroje
Nmap nufilmuotas filmuose The Matrix ir The Matrix Reloaded,
taip pat mažiau žinomuose Battle Royale ir Haxxxor.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Komečingonų kalnagūbris

**Komečingonų kalnagūbris** () – kalnagūbris Argentinoje, Kordobos ir San Luiso provincijose, priklauso Kordobos kalnagūbriams. Iš pietų į šiaurę driekiasi maždaug nuo Vilja Mersedeso iki Vilja Karlos Paso. Ilgis apie 250 km. Rytuose ribojasi su pampomis ir Puniljos slėniu. Aukščiausia vieta – *[[Champaquí]]* k. 2790 m.

Kalnagūbrio pavadinimas kilo nuo jo šlaituose gyvenusių indėnų komečingonų pavadinimo. Kalnagūbrio šlaituose yra klimatinių kurortų, pavyzdžiui, Merlas.
Sprogmuo

**Sprogmuo** – įtaisas su sprogstamąją medžiaga (ar iš sprogstamosios medžiagos), skirtas sprogdinti ar sprogti.

Sprogmenys pagal konstrukciją gali būti nuo labai paprastų (sprogstamosios medžiagos plytelės, sprogdinimo virvutės ir kt.) iki labai sudėtingų šiuolaikinių šaudmenų.

Sprogmenų rūšys:
* suformuoti užtaisai – sprogstamosios medžiagos plytelės, sprogdinimo virvutės,
* detonatoriai
* sprogdikliai
* inžineriniai sprogstamieji užtaisai (pvz., skirti kalnakasybai, statinių griovimui)
* koviniai ir civiliniai šaudmenys
* tankų ir kitų šarvuotųjų kovos mašinų reaktyviųjų šarvų elementai
* nekoviniai sprogstamieji įtaisai – pvz., avariniai piropatronai, lėktuvų gelbėjimo katapultų sviedžiamieji užtaisai.


File:No106FuzeSectionPhoto.jpg|Pirmojo pasaulinio karo laikų artilerijos sviedinio smūginis sprogdiklis
File:Pétard sncb.jpg|Signalinė geležinkelio petarda
File:Mine (AWM 304925).jpg|„Raguotoji“ jūrų mina
File:Bangalore-torpedo-batey-haosef.jpg|ilginis išminavimo užtaisas (vad. *Bangalore torpedo*).
File:Valmara 59 mine.JPG|Priešpėstinė mina *Valmara 59*
File:Type 59 anti-tank mine.jpg|Kiniška prieštankinė mina *Type 59*
File:M24 1.JPG|Vokiška kotinė rankinė granata M24
File:AN-M34 1 (ORDATA).jpg|Aviacinė bomba


## Taip pat skaitykite
* Plastikiniai sprogmenys
Čampaki

**Čampaki kalnas** () – kalnas centrinėje Argentinoje, Kordobos provincijos vakaruose. Aukščiausia Kordobos kalnagūbrių ir Komečingonų kalnų grandinės vieta. Aukštis 2770 m. Kalnas yra apie 20 km į rytus nuo Vilja Doloreso. Rytuose leidžiasi į Kalamučitos, vakaruose – į Translasieros slėnį. Viršūnėje yra nedidelis ežerėlis.

Pavadinimas indėnų komečingonų kalba reiškia „vanduo ant kalno viršūnės“.

## Šaltiniai
Paravačaskos slėnis

**Paravačiaskos slėnis** () – slėnis, esantis Argentinoje, Kordobos provincijoje, tarp Puniljos (šiaurėje) ir Kalamučitos (pietuose) slėnių. Svarbiausias miestas – Alta Grasija.
S

**S** ir **s** – devynioliktoji lotynų abėcėlės ir dvidešimt ketvirtoji lietuvių abėcėlės raidė. Lietuvių kalboje raidės pavadinimas yra *es*. Chemijoje *S* yra sieros simbolis. Taip pat *s* raide žymima sekundės santrumpa.

Lietuvių kalboje vartojamas kitas „S“ raidės pagrindo rašmuo su diakritiniu ženklu paukščiuku – Š ir š (pavadinimas *eš*).

## Kodai

## Simboliai

Image:ICS Sierra.svg|Signalinės vėliavėlės simbolis
Image:Semaphore Sierra.svg|Semaforinės vėliavėlės simbolis
Image:Sign language S.svg|Gestas
Image:Braille S.svg|Brailio rašte
Arthur Schnitzler

**Arturas Šnicleris** (*Arthur Schnitzler*; 1862 m. gegužės 15 d. – 1931 m. spalio 21 d.) – austrų gydytojas, psichologas, rašytojas.

Vienas žymiausių kūrinių – „Sapnų novelė“ (*Traumnovelle*, 1925–1926 m.), pagal kurią 1999 m. pastatytas filmas „Plačiai užmerktos akys“.

## Šaltiniai
Kalamučitos slėnis

**Kalamučitos slėnis** () – slėnis, esantis Argentinoje, Kordobos provincijoje. Įsiterpęs tarp Mažųjų kalnagūbrių rytuose ir Didžiųjų kalnagūbrių vakaruose. Nusidriekęs iš pietų į šiaurę. Slėniu prateka Rearteso, Espiniljo, Santa Rosos upės, yra Los Molinoso, Piedras Morasaso ir kiti ežerai bei tvenkiniai. Svarbi turistinė sritis (klimatiniai kurortai, sportinė žūklė). Svarbiausias slėnio miestas – Santa Rosa de Kalamučita.

## Šaltiniai
Konlaros slėnis

**Konlaros slėnis** () – slėnis, esantis Argentinoje, San Luiso provincijos šiaurės rytuose, tarp Komečingonų kalnagūbrio rytuose ir San Luiso kalnagūbrio vakaruose. Prateka Konlaros upė. Svarbiausi miestai: Santa Rosa de Konlara, Konkaranas. Plėtojamas turizmas.

Senovėje buvo vienas iš komečingonų kultūros centrų.

## Šaltiniai
Eurovizijos dainų konkursas 1960

**1960 m. Eurovizijos dainų konkursas** – penktasis Eurovizijos dainų konkursas, vykęs 1960 m. kovo 29 d. Jungtinės Karalystės sostinėje Londone. Konkurso nugalėtoja tapo Prancūzijos atstovė Jacqueline Boyer su daina „Tom Phillibi“.
Jacqueline Boyer

**Jacqueline Boyer** (tikrasis vardas *Jacqueline Ducos* g. 1941 m. balandžio 23 d.) – prancūzų dainininkė, aktorė, žymių atlikėjų Jacques Pils ir Lucienne Boyer duktė.

1960 m. ji atstovavo Prancūzijai Eurovizijos dainų konkurse, vykusiame Londone (Jungtinė Karalystė) ir užėmė pirmąją vietą. Nugalėjusiai dainai „Tom Pillibi“ muziką sukūrė André Popp, žodžius parašė Pierre Cour.

## Žymiausios dainos
* Tom Pillibi
* Gouli Gouli Dou
* Grüss mir die Liebe
* Mitsou
* Mon Cher Robert
* Der Pianist hat keine Ahnung
* Happy Sing Song
* Hongkong Mädchen
* Suleika
* Ganz in der Näh' von den Champs-Elysees
* Butterfly
* Jacques mit dem Frack
* Hör das Signal, Korporal
* Little Little China-Girl
* Mademoiselle
* Was in Cannes begann
* Der Mond vom Fudschijama

## Filmografija
* *Caravan*
* *Das Rätsel der grünen Spinne*
* *Gauner-Serenade*
* *Der Nächste Urlaub kommt bestimmt*
* *Diabolo menthe*

## Nuorodos
* Jacqueline Boyer IMDB svetainėje

|-
Grinvičas

**Grinvičas** (arba **Grinidžas**) – pietrytinis Londono priemiestis, išsidėstęs dešiniajame Temzės krante. Labiausiai žinomas kaip nulinio dienovidinio vieta, nuo kurios skaičiuojama geografinė ilguma ir laiko juostos.

Iki XIX a. pabaigos nebuvo vieningo tarptautinio sutarimo, kaip skaičiuoti geografinę ilgumą ir laiko juostas. Kadangi tuo metu Anglija buvo galingiausia pasaulio valstybė, taip pat ir jūrose, todėl 1884 m. Vašingtono konferencijoje buvo stipriai argumentuojama už Grinvičo kaip atskaitos taško pasirinkimą. Britai pasirinko šį tašką dėl to, kad jame buvo pagrindinė šalies observatorija. Pagrindinė priežastis, kodėl Grinvičas pasirinktas kaip laiko juostų atskaitos taškas, buvo tai, kad 180 laipsnių į abidvi puses (rytus ir vakarus) plyti Ramusis vandenynas arba yra menkai apgyvendintos salos, todėl tokiose vietovėse yra palankiausia nustatyti datos keitimo juostą. Pasirinkus daugelį kitų siūlytų vietų nuliniam dienovidiniui, būtų kilusi painiava dėl skirtingų datų įvairiose valstybėse.

## Sportas
* Charlton Athletic FC (futbolas)
Užtemimas

**Užtemimas** – dangaus kūno pridengimas kitu dangaus kūnu tokioje projekcijoje, kad pridengiantis kūnas atsiranda tarp pagrindinio šviesulio ir užtemdomo kūno.

Žemėje stebimi Saulės užtemimai (kuomet Mėnulis pridengia Saulę) ir Mėnulio užtemimai (kai Žemė pridengia Mėnulį). Šie užtemimai toje pačioje vietoje kartojasi kas 54 metus ir 31 dieną.

Lietuvoje pirmą kartą užtemimą, kaip astronominį reiškinį, 1639 m. aprašė astronomas Albertas Diblinskis veikale „Astronomijos šimtinė“.

## Šaltiniai
Plunksnius

**Plunksnius** – smogiamojo ginklo buožės variantas, kurio metalinė galva turi iki 16 radialių plunksnų (plokštelių). Dažniausiai plunksnų būdavo nuo 4 iki 8. Galva viršūnėje kartais turėdavo buką smaigalį, kuriuo buvo galimi buki dūriai. Plunksnų, kurios nereta būdavo trikampės, viršūnėmis būdavo lengviau pramušti ar įlenkti šarvus. Smogiant plunksnuota galva smūgis koncentruojamas mažesniame paviršiuje, negu apvalia paprastos buožės galva. Šis buožės patobulinimas pasidarė svarbus, kai Europoje vėl ėmė įsigalėti plokštiniai šarvai.

Plunksniai būdavo vienrankiai ir dvirankiai. Dvirankiai europietiški plunksniai neretai būdavo ilgakočiai (kotas iki 2 m ilgio). Plunksniaus kotas paprastai turėdavo žiediškus sustorėjimus, kurių viršutinis veikė kaip garda, o apatinis smogiant neleisdavo ginklui išsprūsti iš rankos.

Populiariausias plunksniaus variantas turėjo 6 plunksnas – tai vadinamasis *šešiaplunksnis* (). Rusijoje ankstyvieji (XIV a. vidurys) šešiaplunksniai dažnai būdavo apie 60 cm ilgio ir 1,8- 2,7 kg masės, plunksnos būdavo trikampio skerspjūvio. Vėliau (XV a. pradžia) ėmė gaminti dukart lengvesnius vienrankius šešiaplunksnius. Lietuvos kariuomenėje plunksniai buvo gana paplitę XVI-XVIII a., kaip etmonų, pulkininkų, rotmistrų ir vėliavininkų ginkluotės dalis ir valdžios simboliai.

Plunksniai angliškai vadinami *flanged mace*, o rusiškai – *пернач*. Vienas iš naujų rusiškų pistoletų pavadintas *пернач* – tai OC-33 Pernač ().

Plunksniai kaip ir buožės neretai buvo valdžios simbolis, pvz., Rusijoje kazokų atamanai juos naudojo iki pilietinio karo 1918-1922 m.



File:MWP Buzdygan Radziwillow.JPG|Radvilų privačios kariuomenės rotmistro plunksnius, XVIII a.
Prieskoniai

**Prieskoniai** – stipraus savito skonio ar kvapo prieskoninių augalų dalys ir jų mišiniai. Naudojami paryškinti ar papildyti patiekalų ar padažų savybes. Pagrindinė prieskonių paskirtis – pagerinti maisto skonį ir aromatą, sužadinti apetitą. Kartais naudojami ir siekiant užslėpti nepageidaujamas savybes.

Kaip prieskoniai naudojamos įvairios augalų dalys: džiovintos sėklos, vaisiai, grybai, šaknys, žievė, grūdelių, lapelių, žiedų, šaknų miltelių pavidalais. Prieskoniams taip pat priskiriami kai kurie aromatizatoriai, garstyčios, krienai, kečupas, sviestas su priedais (pvz., su krapais, pipirais). Aliejiniai prieskonių mišiniai ne tik sustiprina patiekalo skonį, bet ir stipriai padidina jo kaloringumą. Kai kurios grynos cheminės medžiagos irgi gali būti naudojamos kaip prieskoniai: cukrus, druska, actas, citrinos rūgštis, natrio glutamatas, esencijos, eterinis aliejus. Prieskoniai skiriasi nuo žalumynų. Lapinės, žaliosios augalų dalys taip pat tinka pagardinti maistą, tačiau jos (pvz., krapai) gali būti naudojamos šviežios, o prieskoniai – tik sudžiovinti.

Nuo seno Lietuvoje vartojami įvairūs prieskoniniai augalai: petražolė, mėta, gelsvė, raudonėlis, krienai, krapai, pipirai, kmynai, kalendra, mairūnas, bazilikas ir daugelis kitų. Kartais vartojamos kiaulpienė, garšva, dilgėlė. Jų jauni lapeliai tinkami tiek žali pavasarį ir vasarą, tiek sudžiovinti ir sutrinti į miltelius žiemą.

Prieskoniai turi daug biologiškai aktyvių medžiagų, antioksidantų. Kiekvienas augalas veikia skirtingai, gali sukelti alerginių reakcijų.

## Literatūra
* Prieskonių pasaulyje: maistinės ir gydomosios savybės (sud. S. M. Kalasauskienė). – Vilnius: Asveja, 2004. – 365 p.: iliustr. – ISBN 9955-464-50-X
* Prieskoniai ir pagardai / Viljam V. Pochliobkin (iš rusų k. vertė Zurabas Džavachišvilis). – Vilnius: Alma littera, 2008. – 279 p. – ISBN 978-9955-24-993-1

## Šaltiniai
Fantastiškos dienos

**Fantastiškos dienos** (, ) – 2003 m. Pietų Korėjos mokslinės fantastikos animacinis filmas.

Filme naudojami kompiuteriu apdoroti vaizdai, panašiai kaip ir Final Fantasy: The Spirits Within. Filme pasakojama apie ateities pasaulį, kuriame civilizaciją sunaikino karai ir užterštumas, o išgyvenę pastatė paskutinį miestą Ekobaną, kurio energijos šaltinis – teršalai.
DP

Žodis DP reiškia:

* DP – Lietuvos darbo partija;
* DP – tarybinis 7,62 mm kulkosvaidis DP ('Degtiariovo pėstininkų');
* DP – daugelio partijų pavadinimuose reiškia „demokratinė partija“;
* DP – angliško termino *displaced person* (liet. 'perkeltas asmuo') santrumpa;
* Vengrijos gaminti dyzeliniai traukiniai:
** DP senoji serija 1940–1946 m.;
** DP naujoji serija 1949–1952 m.
Singlas

**Singlas** (muzikoje) – trumpas, vienos ar kelių atskirų dainų įrašas. Paprastai diske būna nuo 1 iki 4 dainų. Didesnio kiekio albumas vadinamas EP.
Seimo valdyba

**Seimo valdyba** – Lietuvos Respublikos Seimo vykdomoji institucija, sudaroma Seimo kadencijos laikotarpiui.

## Sudėtis

Seimo valdybą sudaro Seimo pirmininkas, kuris šaukia valdybos posėdžius ir vadovauja jos darbui, Seimo pirmininko pirmasis pavaduotojas ir 6 Seimo pirmininko pavaduotojai.

## Įgaliojimai

Seimo valdyba pagal Lietuvos Respublikos Seimo Statuto 32 straipsnį turi šiuos įgaliojimus:

1) tvirtina ir teikia Finansų ministerijai Seimo kanceliarijos programų ir išlaidų sąmatų projektus;

2) komitetų teikimu svarsto ir siunčia į komandiruotes Seimo narius su raštiškomis Seimo, valdybos, komitetų užduotimis; tvirtina komandiruočių ataskaitas;

3) komitetų ar frakcijų teikimu svarsto ir pritaria Seimo narių išvykoms ne Seimo lėšomis sesijos metu;

4) prireikus apsvarsto Seimo sesijos darbų programos, savaitės bei dienos posėdžių darbotvarkių projektus ir teikia išvadas Seniūnų sueigai arba Seimui;

5) šaukia nenumatytus Seimo posėdžius, nustato jų laiką;

6) tvirtina preliminarų Seimo sesijos posėdžių grafiką;

7) prireikus nustato, kokioms institucijoms ar asmenims pagrindinis komitetas privalo nusiųsti įstatymo projektą išvadoms gauti;

8) prireikus priima nutarimą pagrindinį komitetą atleisti nuo statuto 147 straipsnyje išdėstytų pagrindinio komiteto prievolių;

9) prireikus sudaro darbo grupes įstatymų projektams rengti ir Seimo bei valdybos pavedimams vykdyti;

10) padeda organizuoti bendrą komitetų darbą tais klausimais, kurie priklauso kelių komitetų kompetencijai;

11) tvirtina Seimo kanceliarijos struktūrą, sudaro Seimo kanceliarijos etatų sąrašą ir nustato atlyginimus;

12) tvirtina Seimo kanceliarijos nuostatus ir reglamentą;

13) kai Seimas sprendžia klausimą, ar Respublikos Prezidento sveikata leidžia jam eiti savo pareigas, kreipiasi į sveikatos apsaugos ministrą dėl kandidatūrų į Seimo tvirtinamą gydytojų komisiją pateikimo;

14) sprendžia kitus Seimo darbo organizavimo klausimus, kurie pagal šį statutą nepriskirti kitoms Seimo institucijoms ar pareigūnams.
Abchazų kalba

**Abchazų kalba** (*аҧсуа бызшǝа, аҧсшǝа*) paplitusi Abchazijoje ir Turkijoje, taip pat Artimuosiuose Rytuose (Jordanija, Sirija, Irakas), Rusijoje. Ja kalba abchazai. Tai valstybinė Abchazijos kalba (nuo 1995; kartu su rusų kalba pagal Abchazijos konstituciją, arba kartu su gruzinų kalba pagal Gruzijos konstituciją).

## Abėcėlė

: `'''Аа Бб Вв Гг Гьгь Ҕҕ Ҕьҕь Дд Дəдə Џџ Џьџь Ее Ҽҽ Ҿҿ Жж Жьжь Жəжə ЗзƷʒ Ʒəʒə Ии Кк Кькь Ққ Қьқь Ҟҟ Ҟьҟь Лл Мм Нн Оо Ҩҩ Пп Ҧҧ Рр Сс Тт Тəтə Ҭҭ Ҭəҭə Уу Фф Хх Хьхь Ҳҳ Ҳəҳə Цц Цəцə Ҵҵ Ҵəҵə Чч Ҷҷ Шш Шьшь Шəшə Ыы'''`

## Nuorodos
* Abchazų kalbos kursas 
* Abchazų kalbos tekstynas 
*