open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šiaulių apskritis

**Šiaulių apskritis** – teritorinis vienetas, viena iš dešimties Lietuvos apskričių, esanti šalies šiaurinėje dalyje, Aukštaitijos (rytinė dalis) ir Žemaitijos (vakarinė dalis) etnografiniuose regionuose. Centras – Šiauliai. Apskričiai priklauso 7 savivaldybės – Akmenės rajono savivaldybė, Joniškio rajono savivaldybė, Kelmės rajono savivaldybė, Pakruojo rajono savivaldybė, Radviliškio rajono savivaldybė, Šiaulių miesto savivaldybė, Šiaulių rajono savivaldybė.

## Geografija

Apskrities šiaurėje yra pietinė Žiemgalos žemumos dalis, kurią riboja Linkuvos kalvagūbris, vakaruose atskiriantis Ventos vidurupio lygumą, pietryčiuose – Mūšos–Nemunėlio žemumą. Apskrities pietuose yra Rytų Žemaičių plynaukštė. Šiaulių apskritis šiaurėje ribojasi su Latvijos teritorija, vakaruose su Telšių apskritimi, pietvakariuose su Tauragės apskritimi, pietuose su Kauno apskritimi ir rytuose su Panevėžio apskritimi.

## Istorija

Šiaulių apskritis, skirtingais laikais dar žinoma kaip Šiaulių reparticija, Šiaulių žemė ar Šiaulių ujezdas, kaip atskiras administracinis vienetas 1775–1950 m. egzistavo dabartinėje vidurio, šiaurės ir vakarų Lietuvoje. Jos priklausomybė ir teritorija daug kartų keitėsi. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m.

## Miestai

Apskrityje yra 14 miestų, kurie nurodyti pagal dydį eilės tvarka 2025 m.:

# Šiauliai,
# Radviliškis,
# Kuršėnai,
# Joniškis,
# Naujoji Akmenė,
# Kelmė,
# Pakruojis,
# Šeduva
# Akmenė,
# Venta,
# Tytuvėnai,
# Žagarė,
# Linkuva,
# Užventis.


## Gyventojai

## Tarptautinis bendradarbiavimas
*  Peskaros provincija, Italija
*  Gomelio sritis, Baltarusija
*  Lvovo sritis, Ukraina
*  Čerkasų sritis, Ukraina
*  Jolo apskritis, Kalifornija, JAV
*  Žiemgala, Latvija

## Šaltiniai
Naršyklė

**Naršyklė** – programa, skirta atvaizduoti internetinius puslapius (tinklalapius) saityne, vidiniuose įmonės tinkluose ar savo kompiuteryje. Interneto puslapių peržiūra, dažnai naudojantis juos siejančiomis hipertekstinėmis nuorodomis, vadinama naršymu. Be HTML pagrindu sukurtų dokumentų naršyklės paprastai gali atvaizduoti ir kitokio tipo dokumentus.

## Taikymas

Naršyklės daugiausia naudojamos asmeniniuose kompiuteriuose. Prieigą prie žiniatinklio per naršykles turi ir delniniai kompiuteriai bei išmanieji telefonai. Pirmoji naršyklė skirta mobiliesiems prietaisams buvo „PocketWeb“, 1994 m. TecO sukurta Apple Newton delniniam kompiuteriui. Tarp šiuolaikinių mobiliųjų prietaisų naršyklių galima paminėti Chrome, Safari, UC Browser, Opera Mobile, Opera Mine, IE-mobile, Fennec, Minimo ir Skyfire.

Didėjant interneto bei multimedijos reikšmei, naršyklė tapo pagrindine įprasto asmeninio kompiuterio taikomaja programa. Šiuolaikinėse naršyklėse galima atvaizduoti kompiuterinę grafiką, leisti muziką ir radiją, žiūrėti filmus (tam, kai kuriais atvejais, naudojami specialūs programiniai įskiepiai).

## Naršyklių rinkos dalis

Populiariausios asmeninių kompiuterių naršyklės (2021 m. kovo mėn. duomenimis):
*Google Chrome – 64,19 % ;
*Apple Safari – 19,03 % ;
*Mozilla Firefox – 3,68 % ;
*Microsoft Edge – 3,45 % ;
*Samsung Internet – 3,27 % ;
*Opera – 2,13 % .

Naršyklėmis daugiausia buvo naudojamasi asmeniniais kompiuteriais, tačiau nuo 2016 m. spalio iki 2019 m. vasario (išskyrus 2018 m. lapkritį), mobiliaisiais įrenginiais ir planšetiniais kompiuteriais naršyta daugiau nei naudojantis asmeniniais kompiuteriais.

Kitos naršyklės:

* Internet Explorer
* Chromium
* Vivaldi
* Netscape
* Opera Mini
* Mozilla
** Epiphany
** Galeon
** Camino
** SeaMonkey
** K-Meleon – naršyklė, skirta lėtesniems kompiuteriams
* Konqueror – KDE grafinės aplinkos komponentas, gali būti naudojamas ir kitose aplinkose
* Playstation – žaidimų konsolė turinti naršymo galimybes
* Dillo
* lynx – nesudėtinga tekstinė naršyklė, naudojama Unix / Linux tipo sistemose

## Protokolai ir standartai
* HTTP – pagrindinis žiniatinklio protokolas; duomenys perduodami nešifruoti, todėl techniškai įmanoma juos perskaityti bet kuriame interneto mazge, pro kurį jie praeina;
* HTTPS – šifruota HTTP protokolo atmaina.
* Kai kurios naršyklės taip pat gali pasiekti ir kitus resursus, pavyzdžiui, FTP protokolu pateikiamus failus.

## Istorija
Pirmoji grafinė naršyklė buvo NCSA Mosaic.

## Šaltiniai
FIFO

**FIFO** (angl. *„first in first out“*) reiškia principą, kad tas, kas pirmiau patenka į eilę, pirmiau iš jos ir išeina. Priešingas principas, kai paskutinis patekęs į eilę iš jos išeina, vadinamas LIFO.

Informatikoje – tai elementų saugojimo duomenų struktūroje būdas. Pirmasis į struktūrą padėtas elementas ir paimamas pats pirmas, o paskutinis padėtas – paskutinis. **FIFO** mechanizmą naudoja eilė ir panašios duomenų struktūros.

Taip pat **FIFO** principas naudojamas apskaitoje. Laikoma, kad anksčiau į sandėlį atvežtos tos pačios rūšies prekės anksčiau ir išvežamos. Arba anksčiau nupirkti tokie patys vertybiniai popieriai parduodami pirmiau už vėliau nupirktuosius.

## Taip pat skaitykite
* LIFO ()

## Šaltiniai
Molekulinė masė

**Molekulinė masė**, **molekulinis svoris** – santykinis dydis, rodantis, kiek kartų cheminės medžiagos molekulės masė didesnė už standartinį atominės masės vienetą (amv). Atominis masės vienetas paskaičiuojamas taip, kad anglies-12 izotopo atominė masė būtų lygi 12.
**Molekulinę masę** galima apskaičiuoti sudėjus visų molekulės atomų atomines mases.

*Pavyzdžiui*:
: Mr(CO_2)= Ar(C) + 2 • Ar(O) = 12 + 2 • 16= 44

molekulinė masė matuojama gramais per molį (g/mol). Taip pat daltonais; kilodaltonais (Da;kDa) ir kitais matavimo vienetais.
Eilė (duomenų struktūra)

**Eilė** – duomenų struktūra, veikianti FIFO principu. Į *eilę* elementai dedami ta pačia tvarka, kuria yra iš jos imami. Savo veikimu primena eilę parduotuvėje: pirmas prie kasos atėjęs žmogus aptarnaujamas pirmiausiai, o paskutinis į eilę atsistojęs – paskiausiai.

Eilės plačiai naudojamos programavime, kai reikia buferizuoti duomenis arba tiesiog vykdyti asinchroninį duomenų apdirbimą (pvz., tinklo programose).

Įprastinė eilė vadinama garbinga (), nes ji pirmiausia grąžina „aptarnauti“ ilgiausiai laukusį (seniausiai padėtą) elementą. Kartais naudojamos ir „negarbingos“ realizacijos, kur elementų grąžinimo tvarka nėra garantuota. Griežtą grąžinimo tvarką sunku užtikrinti konkurentinėse eilėse, kurių algoritmai turi būti neblokuojant vienu metu vykdomi keleto lygiagrečių gijų.

Eilė gali turėti maksimalią leistiną talpą. Jei naujai pridedamas elementas viršija šios talpos ribas, paprastos realizacijos tai gali iškart interpretuoti kaip klaidą, tačiau yra lygiagretaus programavimo algoritmai, kurie numatytą laiką laukia, jog galbūt tuo metu kita gija vieną eilės elementų pašalins, sukurdama vietos naujam.

Jei eilė tuščia, reikšmės paėmimo metodas gali grąžinti sutartą reikšmę „joks“ (null). Tačiau lygiagrečiam programavimui skirtos eilės gali turėti metodą, skirtą pristabdyti elemento klausiančią giją tol, kol kitos gijos eilės nepapildys vienu ar daugiau naujais elementais.

Įprastinė eilė paprastai gali veikti tik jei ja vienu metu manipuliuoja viena gija. Sinchronizuota eilė pati užtikrina, jog visomis esminėmis jos duomenų stuktūromis vienu metu manipuliuos tik viena gija (kol vienoje gijoje vykdomas tokios eilės metodas, kitos gijos, besikreipiančios į eilės metodus, pristabdomos). Konkurentinės eilės algoritmas yra toks, jog duomenų struktūromis gali vienu metu saugiai manipuliuoti ir daug gijų.

Eilės neretai realizuojamos tiesinių sąrašų pagrindu. Fiksuotos didžiausios talpos eilės taip pat kuriamos žiedinio buferio pagrindu, kurį galima įsivaizduoti kaip žiedo pavidalo duomenų struktūrą kur yra duomenų turinti sritis. Nauji elementai pridedami viename srities gale, jau perskaitytų (ir iš eilės pašalintų) elementų vietos kitame gale laikomos laisvais. Naudojama sritis nuolat juda žiediniame buferyje ratu.

## Šaltiniai
Semiotika

**Semiotika**, **struktūrinė semantika** – moderniosios kalbotyros (lingvistikos) sritis, tirianti ženklų struktūras, naudojamas įvairiose ženklų sistemose – kalboje, tekstuose, architektūroje, muzikoje ir t. t.

Semiotika dažnai nagrinėjama, kaip išvystyta semantikos rūšis, tirianti ne tik žodžių, bet ir kompleksų prasmes ir reikšmes. Semiotikos požiūriu, pavienio žodžio prasmė ir netgi reikšmė yra gana menkai apibrėžta ir pagrindines savybes įgyja kontekste, kuriam aprašyti žodžiai yra vartojami. Itin gerai šį dalyką demonstruoja analitinėms kalboms aktuali Noam Chomsky generatyvinė gramatika, demonstruojanti žodžio prasmės ir reikšmės priklausomybes nuo pozicijos sakinyje. Akivaizdi teksto giluminės prasmės iliustracija – tai galimybė tą pačią prasmę perteikti ne tik skirtingais žodžių, bet ir sakinių kompleksais. Pastarasis dalykas itin būdingas liaudies kūrybai (mitologijai, pasakoms). Taigi, akivaizdu, kad tekstuose egzistuoja ir tam tikros prasmę perteikiančios sistemos, kurias nusako ne žodžiai, o tekstų struktūros. Šios kontekstualinės prasmės ir reikšmės gali būti atrandamos ir analizuojamos, taip sužinant giluminę tekstų prasmę. Galimas ir atvirkščias atvejis – sukūrus tam tikrą struktūrą, ji gali būti padengiama tekstu (žr. Umberto Eco kūrybą).

## Taip pat skaitykite
* Biosemiotika
* Pragmatika
* Juri Lotman

## Nuorodos

* Semiotika Lietuvoje
Gūžinis kopūstas

**Gūžinis kopūstas** (*Brassica oleracea* var. *capitata*) – bastutinių (*Brassicaceae*) šeimai priklausanti daržovė.

Augalas dvimetis. Stiebas trumpas, lapai trumpakočiai, stambūs (50-60 cm pločio), mėsingi, kieti, įgaubti. Jie sudaro kietą, 0,3-16 kg svorio gūžę. Paprastai baltos spalvos, nors būna ir violetinių. Yra įvairaus ankstyvumo veislių.

Ankstyvųjų kopūstų gūžės užauga per 50-60 d., vidutinio ankstyvumo – per 90-120 d., vėlyvųjų – per 130–140 d. Kopūstas, paliktas dirvoje antriems metams, išaugina stiebą su geltonu žiedynu.

Maistui naudojamos gūžės. Iš jų ruošiamos salotos, sriubos, naudojamos įvairių patiekalų (pvz., balandėlių) gamyboje. Žiemai kopūstai rauginami. Maistingosios medžiagos susikaupusios lapuose; čia yra vitaminų A, B1, B2, C, riebalų, angliavandenių ir kt.

## Šaltiniai
Saitynas

**Saitynas**, **pasaulinis tinklas**, nebevartotinas **žiniatinklis** ( arba *WWW*) – interneto dalis, ištekliai, kuriuos internete galima pasiekti naudojant URL (vieningus resursų identifikatorius, tokius, kaip https://www.example.com/), tarpusavy galimai susietus hipertekstu. Saityno išteklius galima naudoti taikomaja programa, vadinama naršykle. Dėl savo naudojimo platumo jis dabar yra neretai supainiojamas su visu internetu apskritai, tačiau tai yra tik interneto poaibis.

Pasaulinis tinklas daugiausia remiasi hipertekstu – HTTP protokolu ir HTML kalba.

## Šaltiniai
Daemon

**Daemon** (kilę iš **''d**isk **a**nd **e**xecution **mon**itor*, lt. vertimas „demonas“) – specialios paskirties programa, dirbanti, kaip foninis procesas. Panašiai veikiančios programos būdingos daugumai [[Operacinė sistema|operacinių sistemų]] ([[DOS]] – [[Rezidentinė programa|rezidentinės programos]], [[Windows]] – [[Servisas (Windows)|servisai]]), tačiau *demono* sąvoka dažniau naudojama [[UNIX]] ([[Linux]]) sistemose. Kartais *demonai* būna painiojami su [[Draiveris|draiveriais]], sisteminėmis [[Biblioteka (programavime)|bibliotekomis]] ar OS funkcijomis. *Demonų* pavadinimas yra kilęs iš [[BSD]] [[UNIX]] sistemų.

*Demonų* paskirtis – atlikti įvairius savarankiškus foninius darbus, kurie turėtų būti vykdomi be kompiuterio naudotojo įsikišimo. Skirtingai, nei [[Draiveris|draiveriai]], *demonai* neatlieka duomenų ar įrenginių abstrakcijos. Skirtingai nuo sisteminių bibliotekų, veikia kaip savarankiški, nenutrūkstami procesai. Skirtingai nuo OS funkcijų ar modulių, demonai (bent formaliai) nėra būtina OS dalis, nepriklauso sistemos [[Branduolys (OS)|branduoliui]]. Keli tipiški tokių darbų pavyzdžiai – [[Elektroninis paštas|laiškų]] persiuntimas, reguliariai vykdomi darbai, sistemos darbingumo kontrolė ir pan.

Demonais vadinamos ne tik savarankiškos programos, bet ir įvairų kitų programų dalimi esančios vykdymo gijos, paprastai atliekančios panašias funkcijas. Šios gijos turi specialų statusą: net joms tebeveikiant, programa laikoma baigta jei nebėra kitų aktyvių gijų. Pavyzdžiui, [[Java (programavimo kalba)]] virtuali mašina pabaigia savo darbą jei vienintelės likę aktyvios gijos yra demonai. Demono statusas prireikus suteikiamas giją sukuriant.

Kai kurie plačiai žinomi *demonai*:
* [[Cron]] – reguliarius veiksmus vykdantis *demonas*.
* Httpd – [[HTTP]] protokolo *demonas*, pavyzdžiui, [[Apache HTTP serveris|Apache]].
* [[At (demonas)|At]] – nurodytu laiku veiksmus vykdantis *demonas*.
* [[Inetd]] – [[TCP-IP]] užklausas kitiems *demonams* paskirstantis *demonas''.
* Syslogd – sistemos žurnalų demonas.
TU2

**TU2** – 750 mm pločio vėžės rusiškas dyzelinis lokomotyvas (šilumvežis), su elektrine pavara, skirtas siaurajam geležinkeliui, keleiviniams ir prekiniams traukiniams. Gamintas Kalugos mašinų gamykloje (Kaluga, Rusija), buvo vienas populiariausių siaurojo geležinkelio lokomotyvų TSRS. Dabartinėje Lietuvoje TU2 eksploatuoja įmonė „Aukštaitijos siaurasis geležinkelis“, keli muziejiniai modeliai yra išlikę kaip paminkliniai traukiniai Biržuose, Joniškėlyje, Pakruojyje.

## Istorija

TU2 lokomotyvai gaminti 1956–1959 m. Kalugoje, iš viso pagamintas 281 lokomotyvas. Nuo 1956 m. pradėti naudoti Lietuvos siauruosiuose geležinkeliuose, kur pakeitė garvežius. Lokomotyvo greitis 76 km/h (bandymuose) ir 50 km/h (reisuose). Jie naudojami iki šiol (ne muziejuose) Lietuvoje (Aukštaitijos siaurajame geležinkelyje), Latvijoje, Ukrainoje. Rusijoje tokie šilumvežiai yra muziejuose ir eksploatuojami vaikų geležinkeliuose. Baltarusijoje TU2-113 stovi Breste muziejuje. Dėl siaurųjų geležinkelių ruožų trumpinimo juos griaunant ar perkalant į plačiąją (1520 mm) vėžę ir likusių ruožų uždarymo, krovinių vežimo siauraisiais geležinkeliais nutraukimo ir kitų priežasčių jie naudojami kur kas mažiau.

## Galerija

Tu2 Lithuania.jpg|TU2-139 Panevėžio–Rubikių ruože
TU2.jpg|Lokomotyvų TU2-150 dvitrauka Rekstino miške Panevėžio rajone
Tu2_birzai.jpg|Lokomotyvas TU2-051 Biržų geležinkelio stotyje
Tu2_Lithuania2.jpg|TU2-013 Anykščių geležinkelio stotyje
Narrow_gauge_railway_-_Anykščiai_railway_station.jpg|TU2-093 ir TU2-139 Anykščių geležinkelio stotyje
TY2_10.jpg|Šilumvežis TU2-010 Minsko vaikų geležinkelyje


## Šaltiniai
Telšių apskritis

**Telšių apskritis** – teritorinis vienetas, mažiausia pagal plotą iš dešimties Lietuvos apskričių, įsikūrusi šalies vakarinėje dalyje, Žemaitijos etnografiniame regione. Centras – Telšiai. Apskričiai priklauso 4 savivaldybės – Mažeikių rajono savivaldybė, Plungės rajono savivaldybė, Rietavo savivaldybė, Telšių rajono savivaldybė.

## Geografija

Apskrities teritorija išsidėsčiusi Nemuno ir Ventos baseinuose, Žemaičių aukštumoje, šiaurėje pereina į Ventos vidurupio žemumą. Aukščiausia vieta – Šatrijos kalnas. Tankus upių ir upelių tinklas, daug įvairaus dydžio vaizdingų ežerų. Miškingumas 32 proc., miškai tolygiai pasiskirstę apskrities teritorijoje. Šiaurėje apskritis ribojasi su Latvijos teritorija, vakaruose su Klaipėdos apskritimi, rytuose su Šiaulių apskritimi, pietuose su Tauragės apskritimi. Nuo Telšių iki Klaipėdos – 87 km, Šiaulių – 72 km, Vilniaus – 285 km.

Telšių apskrities plotas 4350 km², arba 6,7% visos Lietuvos teritorijos. Žemės ūkio naudmenos užima 52,7 %, miškai – 33 %, vandenys – 3 %, užstatyta teritorija – 2,4 %, kita žemė – 6 % viso apskrities žemės ploto. Teritoriją kerta 1-ojo rango automagistralė , tarptautinis transporto koridorius TINA (Vilnius–Šiauliai–Klaipėda), Šiaulių–Klaipėdos geležinkelis. Magistralinių ir krašto kelių tankumas yra didžiausias tarp visų apskričių.

Rajonų centruose gana išvystyta pramonė. Etnografiniu atžvilgiu visa apskritis yra Žemaitijoje, iki pat šių dienų kasdieniame gyvenime kalbama žemaičių tarme. Apskrities centras Telšiai nuo seno yra vadinami Žemaičių sostine.

## Istorija

Istorinė Telšių apskritis (dar žinoma kaip Telšių reparticija, Telšių žemė, Telšių pavietas, Telšių ujezdas) egzistavo 1764–1950 m. (su pertrauka 1775–1791 m.) dabartinėje vakarų Lietuvoje, jos priklausomybė ir teritorija daug kartų keitėsi. Dabartinė apskritis įkurta 1994–1995 m., jai priskirtos 3 savivaldybės (Mažeikių, Plungės ir Telšių rajonas), per 2000 m. savivaldybių reformą įkurta dar viena – Rietavo savivaldybė.

## Miestai

Apskrityje yra 7 miestai, nurodyti pagal dydį eilės tvarka 2025 m.:
# Mažeikiai,
# Telšiai,
# Plungė,
# Rietavas,
# Viekšniai,
# Varniai,
# Seda.

## Gyventojai

Miestuose gyvena 59 %, kaimuose – 41 % visų apskrities gyventojų.

## Tarptautinė partnerystė
*  Savšjo, Švedija
*  Viljandis, Estija
*  Mazovijos Minskas, Lenkija
*  Krnovas, Čekija
*  Lycenas, Austrija
*  Karbenas, Vokietija
*  Sent Egrevas, Prancūzija
*  Ramonville St. Agne, Prancūzija
*  Koris, Italija
*  Pefkė, Graikija
*  Riazanė, Rusija
*  Štainfurtas, Vokietija
*  Sumų sritis, Ukraina

## Šaltiniai
Zodiakas

: *Apie filmą žr. – [[Zodiakas (2005 filmas)]].*

**Zodiakas** ( – 'mažų gyvūnų ratas') – astrologijoje įsivaizduojama dangaus sferos juosta, kurios viduriu eina ekliptika padalinta į 12 dalių po 30 laipsnių. Kiekvienai daliai yra priskirta po zodiako ženklą. Zodiako ženklų pavadinimai yra paimti pagal žvaigždynus, kurie patenka į metinį Saulės kelią (ekliptiką). Tačiau zodiako ženklai ir ekliptikos žvaigždynai nėra tas pats. Ekliptikoje yra 13 skirtingo dydžio žvaigždynų, todėl Saulė juose praleidžia skirtingą laiką. Zodiake yra pasirinkta 12 ženklų, ir laikoma, kad kiekvienas jų užima vienodą dydį (1/12 ekliptikos rato). Į Zodiaką patenka ne tik Saulės kelias, bet ir Mėnulio, Merkurijaus, Veneros, Marso, Jupiterio, Saturno, Urano ir Neptūno keliai dangaus skliaute. Saulės judėjimas Zodiaku yra tariamasis reiškinys, atspindintis Žemės skriejimą aplink Saulę.

Zodiakas kilęs iš Šumero civilizacijos.

**Zodiako ženklai**:
# Avinas (*Aries*) kovo 21 d. – balandžio 20 d.
# Tauras (*Taurus*) balandžio 21 d. – gegužės 21 d.
# Dvyniai (*Gemini*) gegužės 22 d. – birželio 21 d.
# Vėžys (*Cancer*) birželio 22 d. – liepos 22 d.
# Liūtas (*Leo*) liepos 23 d. – rugpjūčio 22 d.
# Mergelė (*Virgo*) rugpjūčio 23 d. – rugsėjo 23 d.
# Svarstyklės (*Libra*) rugsėjo 24 d. – spalio 23 d.
# Skorpionas (*Scorpio*) spalio 24 d. – lapkričio 21 d.
# Šaulys (*Sagittarius*) lapkričio 22 d. – gruodžio 22 d.
# Ožiaragis (*Capricorn*) gruodžio 23 d. – sausio 20 d.
# Vandenis (*Aquarius*) sausio 21 d. – vasario 19 d.
# Žuvys (*Pisces*) vasario 20 d. – kovo 20 d.

**Ekliptikoje esantys žvaigždynai**:
# Ožiaragis: sausio 20 d. – vasario 16 d.
# Vandenis: vasario 16 d. – kovo 11 d.
# Žuvys: kovo 11 d. – balandžio 18 d.
# Avinas: balandžio 18 d. – gegužės 13 d.
# Tauras: gegužės 13 d. – birželio 21 d.
# Dvyniai: birželio 21 d. – liepos 20 d.
# Vėžys: liepos 20 d. – rugpjūčio 10 d.
# Liūtas: rugpjūčio 10 d. – rugsėjo 16 d.
# Mergelė: rugsėjo 16 d. – spalio 30 d.
# Svarstyklės: spalio 30 d. – lapkričio 23 d.
# Skorpionas: lapkričio 23 d. – lapkričio 29 d.
# Gyvatnešis: lapkričio 29 d. – gruodžio 17 d.
# Šaulys: gruodžio 17 d. – sausio 20 d.

## Šaltiniai
Bebriniai

**Bebriniai** (*Castoridae*) – graužikų (*Rodentia*) šeima.

Paplitę Šiaurės Amerikoje ir Europoje, lapuočių miškuose prie vandens telkinių. Ten kur yra nepakankamai aukštas vandens lygis – statosi užtvankas.

Bebrų maistas yra grynai augalinio pobūdžio. Tyrinėjant bebrų skrandžio turinį atrasta apie 150 augalų rūšių. Be vandens ir sausumos augalų lapų, stiebų, šakniastiebių, bebrai, ypač žiemą, minta krūmų ir medžių žieve. Rudenį bebrai pasidaro atsargų žiemai: prikapoja rykščių ir, nuplukdę jas iki savo buveinių, paskandina vandenyje. Maisto atsargų kaupimas būdingas gyvūnams, kuriems tenka gyventi klimato sezoninio kitimo sąlygomis. Taip pat tokie gyvūnai paprastai nepalankiuoju periodu neužmiega. Maisto atsargų rinkimo ir kaupimo tikslas – aprūpinti būtinomis medžiagomis savo palikuonis ir patį save.

Bebrai – monogamai. Tai nedažnas reiškinys tarp graužikų, kurie paprastai po susiporavimo išsiskiria, o jaunikliais rūpinasi tik patelė.

Šeimoje vienintelė neišnykusi gentis – **bebrai** (*Castor*) ir dvi rūšys:
* Kanadinis bebras (*Castor canadensis*)
* Upinis bebras, bebras (*Castor fiber*)


Vaizdas:Bebru uztvenktas upelis.jpg|Bebrų užtvenktas upelis
Image:Beaver activity effect.jpg|Bebro apgraužtas medis
Image:Biberschaedel-drawing.jpg|Bebro kaukolė
XVIII amžius

**Aštuonioliktas mūsų eros amžius** – šimto metų laikotarpis, prasidėjęs 1701 metų sausio 1 dieną ir pasibaigęs 1800 metų gruodžio 31 dieną.

Tūkstantmečiai: 1 tūkstantmetis – **[[2 tūkstantmetis]]** – 3 tūkstantmetis

Amžiai: XVII amžius – **[[XVIII amžius]]** – XIX amžius

Dešimtmečiai: 1-as 2-as 3-as 4-as 5-as 6-as 7-as 8-as 9-as 10-as

## Įvykiai

### Mokslas, technologijos, kultūra

* Šviečiamasis amžius (Apšvieta).
* **[[1714 m.]]** – Gabrielis Danielis Farenheitas sukonstravo gyvsidabrio termometrą.
* **[[1741 m.]]** – Vitusas Beringas atrado Aliaską.
* '''1751'''–**[[1780 m.]]** – enciklopedininkai leido „Enciklopediją“.
* **[[1749 m.]]** – Bendžaminas Franklinas išrado žaibolaidį.
* **[[1767 m.]]** – Džeimsas Vatas ištobulino garo mašiną.
* **[[1768 m.|1768]]**–**[[1771 m.]]** – Džeimsas Kukas tyrinėjo ir kartografavo Naująją Zelandiją ir Australiją.
* **[[1783 m.]]** – Lui Sebastjenas Lenormanas išrado parašiutą.
* **1783 m.** – Broliai Mongolfjė išrado ir pademonstravo karšto oro balioną.
* **[[1787 m.]]** – Džonas Fičas sukonstravo pirmąjį garlaivį.
* **[[1796 m.]]** – Edvardas Dženeris atliko pirmąjį skiepą (inokuliaciją).
* **[[1799 m.]]** – Pjeras Fransua Bušaras atrado Rozetės akmenį.

### Karas, taika ir politika

* **[[1701 m.|1701]]**–**[[1715 m.]]** – Ispanijos įpėdinystės karas

* '''1740'''–**[[1748 m.]]** – Austrijos įpėdinystės karas
* **[[1756]]**–**[[1763 m.]]** – Septynerių metų karas
* **[[1765 m.|1765]]**–'''1791 m.''' – Amerikos revoliucija
* **[[1789]]**–**[[1794 m.]]** – Didžioji Prancūzijos revoliucija

### Įvykiai Lietuvoje
* **[[1696]]**–**[[1702 m.]]** – pilietinis karas Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje
* **[[1700]]**–**[[1721 m.]]** – Didysis Šiaurės karas
* **[[1733]]**–**[[1735 m.]]** – Abiejų Tautų Respublikos įpėdinystės karas
* **[[1767]]**–**[[1768 m.]]** – Radomo konfederacija
* **[[1768]]**–**[[1772 m.]]** – Baro konfederacija ir I ATR padalijimas
* **[[1792]]**–'''1793 m.''' – Targovicos konfederacija ir II ATR padalijimas
* **[[1794]]**–**[[1795 m.]]** – Kosciuškos sukilimas ir III ATR padalijimas

## Šimtmečio žmonės

### Pasaulio lyderiai

* Liudvikas XIV
* Liudvikas XV
* Liudvikas XVI
* Marija Teresė
* Juozapas II
* Petras I
* Kotryna (Jekaterina) II
* Frydrichas II
* Stanislovas Augustas Poniatovskis
* Džordžas Vašingtonas

### Kultūros veikėjai

* Johanas Sebastianas Bachas
* Deividas Hjumas
* Volteras
* Žanas Žakas Ruso
* Džeimsas Kukas
* Leonardas Oileris
* Volfgangas Amadėjus Mocartas
* Imanuelis Kantas

### Lietuvos šimtmečio žmonės
* Kristijonas Donelaitis
* Ignotas Masalskis
* Jokūbas Jasinskis
* Laurynas Gucevičius
* Martynas Počobutas
* Mykolas Pranciškus Karpavičius
* Tadas Kosčiuška

## Dešimtmečiai ir Metai

## Išnašos
Persikryžiavimas

**Persikryžiavimas** arba krosingoveris – tai genetinės medžiagos mainai tarp bivalento neseserinių chromatidžių, kurio metu mejozės pirmoje profazėje apsikeičiama genetine medžiaga (kartu ir genais). Apsikeitimo metu homologines chromosomos yra susijungusios sinapsiniu ryšiu ir susidarius baltiminiams ryšiams homologai apsikeičia savo fragmentais. Bivalentams skiriantis homologai dar būna sukibę į chiazmas – vietas kur vyko mainai. Dėl to lytinių ląstelių dukterinės ląstelės nėra visiškai identiškos motininėms ląstelėms, chromosomu apsikeitimas fragmentais yra kintamumo priežastis, skirtingai nuo mitozės būdu besidauginančių somatinių ląstelių (nelytinių).

Persikryžiavime paprastai dalyvauja dvi tą patį genų rinkinį turinčios chromosomos. Jo metu chromosomų grandinės nutraukiamos ir jų galai sukeičiami vietomis. Susidaro dvi naujos  chromosomos, kurių kiekviena turi po vieną abiejų persikryžiavime dalyvavusių chromosomų dalį:

Persikryžiavimas su tam tikra tikimybe gali įvykti bet kurioje chromosomų vietoje. Kuo labiau genomo regionai vienas nuo kito chromosomoje nutolę, tuo didesnė tikimybė jog tarpe tarp jų įvyks persikryžiavimas. Kadangi tikimybę galima nustatyti pagal įvykusių persikryžiavimų skaičių, taip galima išmatuoti atstumą tarp genomo regionų bei nustatyti jų išsidėstymo tvarką.

Šiuo metodu taip pat galima aptikti riboto ilgio chromosomos fragmentą, kuriame turėtų būti genas, susijęs su žinoma mutacija. Taip nustatomos įvairių genų funkcijos. Vietoje kaimyninių genų šiuo metu neretai tikrinamos tiesiog tėviniuose organizmuose žinomai skirtingos DNR nukleotidų sekos.

Persikryžiavimo tikimybė konkrečiame genomo regione priklauso nuo jame esančių genų bei kitų sekų. Ji nėra vienoda per visą chromosomos ilgi. Pasitaiko labai retai persikryžiuojančių (rekombinuojančių) sričių, kur taip tirti genų išsidėstymą sunku.

Retais atvejais persikryžiuoja skirtingą genų rinkinį turinčios chromosomos, arba persikryžiavimas įvyksta taip, kad vienoje naujųjų chromosomų genų sekos fragmentas pasikartoja dukart, o kitoje jo apskritai nėra. Paprastai tokias pakitusias chromosomas turintys organizmai neišgyvena, tačiau kai kada tokiu būdu gali atsirasti naujos rūšys.
Rubidis

**Rubidis** – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas **Rb**, eilės numeris 37.

Tai sidabriniai baltas šarminis metalas, šviežiame pjūvyje turintis metalinį blizgesį. Vakuume ar inertinių dujų atmosferoje išsaugo metalinį blizgesį ir išvaizda nesiskiria nuo kitų metalų. Rubidžio tankis 1,532 (20&nbsp;°C) ir 1,475 (39&nbsp;°C). Šaldomas jis kristalizuojasi. Atominis skersmuo – 2,48 Å, joninis skersmuo – Rb+ 1,49 Å.

Lydymosi temperatūra 39&nbsp;°C, virimo temperatūra 696&nbsp;°C. Kambario temperatūroje rubidis gana lakus. Tūrio pasikeitimas lydantis – +2,5 %. Rubidis gerai nudažo liepsną žydrai raudona spalva. Visuose junginiuose rubidis yra vienvalentis. Kaip ir kiti šarminiai metalai patekęs į orą užsiliepsnoja.

## Pavadinimo kilmė

Rubidžiui yra būdingos dvi raudonos spektro linijos, todėl jis atitinkamai ir pavadintas: graikų kalba *rubidus* reiškia tamsiai raudoną. Pagal spektro spalvą taip pat pavadintas cezis.
Praamžius

**Praamžius** – vėlyvasis aukščiausiojo dievo vardas, tikriausiai literatūrinės kilmės. T. Narbutas kaip ir A. J. Greimas jį tapatina su Prakorimu.

Dievas turėjęs žmoną pragimdytoją Didžiąją Motiną – deivę Ladą, pagimdžiusią dvynius: dukterį Lelą ir sūnų Lėlį. Pasakose ir dainose užsimenama jog Saulė, Mėnulis, Perkūnas, Kalvis ir kitos dievybės yra aukščiausiojo dievo Praamžiaus, kartais Prakorimo ar Aukopirmo vaikai. Dievas yra visos dievybių šeimos ir hierarchijos pradinis taškas, po kurio seka dideli Saulės, Perkūno, Mėnulio, vėjų, milžinų ir kunigaikščių mitų ciklai, bei jų nuotrupos sakmėse, pasakose ir dainose. Svarbiausiais ir galingiausiais Dievo sūnumis laikyti Perkūnas, Patrimpas ir Pikuolis (Poklius). Kiekvienas jų savo žinioje turėjo atskiras Visatos dalis: Perkūnas – dangų ir atmosferą, Patrimpas – žemę ir jos augaliją, o Pikuolis – požemį (Patrimpas ir Pikuolis laikomi prūsų dievais).

Praamžius tautosakoje kovoja su tamsiosiomis jėgomis ir nedorybėmis: su velniais, laumėmis ir raganomis, šykštuoliais ir savanaudžiais. Dažniausiai jis aptinkamas krikščionybės paveiktose sakmėse apie pasaulio sukūrimą. Dievo sūnus arba jaunesnysis brolis Velnias nuolat jį mėgdžioja, bando pats kurti, ar pakeisti kitus Praamžiaus sutvėrimus, tačiau tai nuolat išeina ne į naudą. Už tai Viešpats Velnią baudžia. Pasaulis dažniausiai sukuriamas iš vandenynų dugno, Velnio parnešto, purvo ar dumblo. Šitokia (panaši) pasaulio sukūrimo versija plačiai paplitusi šiaurės ir rytų Europoje, visoje Azijoje.

Praamžius sakmėse sukuria visus gyvus padarus ir nulemia jų gyvenimą. Kiekvieno iš jų išorės savybės atsiradę dėl jų pačių valios.

## Literatūra
Feromonas

**Feromonas** – gyvūnų organizme gaminamas cheminis junginys. Juo perduodama informacija kitiems tos pačios rūšies gyvūnams.

Feromonas siejamas su lytiniu potraukiu ir yra naudojamas lytinių partnerių atpažinimui bei priviliojimui. Daugelio ištirtų žinduolių feromono struktūra panaši į lytinius hormonus.

Dažniausiai feromonus išskiria specialios gyvūnų liaukos, tačiau nedideli jų kiekiai išskiriami ir su šlapimu bei prakaitu.
Ftalocianinas

**Ftalocianinas** – organinis pigmentas, vienas iš porfirinų. Išrastas XX a. 4-tame dešimtmetyje. Pasižymi skaisčiai žydra, su žalsvu atspalviu, spalva, labai artima Ciano mėliui. Yra atsparesnis šviesai už pastarąjį, nenuodingas, todėl paskutiniu metu naudojamas dažniau.
Kovas (reikšmės)

**Kovas** gali reikšti:
*Kovas – trečias metų mėnuo;
*Kovas (paukštis) – paukštis;
*Kovas (mitologija) – senovės lietuvių karo dievas;
*Kovas (Airija) – miestas Airijoje ().

## Pavardės:

* Jurgis Kovas (1903-1941) – Lietuvos karininkas, karo lakūnas;
*Leonas Taunys Kovas – karininkas, rezistentas;
*Paulius Kovas – vadybininkas.
Snieguolė

žr. tekstą

**Snieguolė** (*Galanthus*) – amarilinių (*Amaryllidaceae*) šeimos augalų gentis. Genties pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžių *gala* – pienas ir *anthos* – žiedas (pieno baltumo apyžiedis). 

## Rūšys

Gentyje apie 20 rūšių. Auga Kaukaze ir Viduržemio pajūrio srities rytinėje dalyje. Vidurio Europoje ir Lietuvoje auga **[[baltoji snieguolė]]** (*Galanthus nivalis*).

Kitos rūšys:
* *Galanthus x allenii*
* *Galanthus alpinus*
* *Galanthus caucasicus*
* *Galanthus fosteri*
* *Galanthus elwesii*
* *Galanthus gracilis*
* *Galanthus ikariae*
* *Galanthus imperati*
* *Galanthus lagodechianus*
* *Galanthus latifolius*
* *Galanthus peshmenii*
* *Galanthus platyphyllus*
* *Galanthus plicatus*
* *Galanthus reginae-olgae*
* *Galanthus rizehensis*
* *Galanthus woronowii*
Amariliniai

**Amariliniai** (*Amaryllidaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) šeima, kuriai priklauso daugiamečiai augalai su svogūnais. Lapai žali, gana dideli, linijiški arba lancetiški, visi pamatiniai. Žiedai pavieniai arba po kelis susitelkę stiebo viršūnėje. Vaisius – dėžutė, kartais uoga (pvz., klivijos). Ši šeima gana artima lelijiniams.

Pasaulyje auga apie 800 šios šeimos augalų rūšių, kurios grupuojamos į 60 genčių. Auga sausuose stepių ir pusdykumių kraštuose, ypač jų gausu Pietų Afrikoje ir Centrinėje Amerikoje. Daugelis rūšių dekoratyvios ir auginamos šiltnamiuose, kambariuose arba darželiuose.

Lietuvoje dauguma amarilinių šeimos atstovų auginami kaip dekoratyviniai augalai. Lietuvoje savaime auga tik česnako genties rūšys. 

## Gentys
* Amarilė (*Amaryllis*)
* Česnakas, svogūnas, poras (*Allium*)
* Klivija (*Clivia*)
* Leukoja (*Leucojum*)
* Meilenis (*Hippeastrum*)
* Narcizas (*Narcissus*)
* Snieguolė (*Galanthus*)
* Zefyrantas (*Zephyranthes*)
ir kt.
Narcizas

**Narcizas** (*Narcissus*) – smidriečių (*Asparagales*) eilės, amarilinių (*Amaryllidaceae*) šeimos augalų gentis.

Auga daugiausia aplink Viduržemio jūros pajūrio sritis.

Žiedai turi stiprų svaiginantį kvapą. Daugiamečiai svogūniniai augalai. Stiebas ilgas, belapis, su plėvine makštimi pamate ir linijiškais pamatiniais lapais. Žiedai gana stambūs, pavieniai arba susitelkę po kelis. Sėklos juodos, rutuliškos arba kampuotos.

Gentyje apie 50 rūšių. Išvesta labai daug veislių.

Lietuvoje auginamos 3 rūšys:
* Poetinis narcizas (*Narcissus poeticus*);
* Puokštinis narcizas (*Narcissus tazetta*)
* Tariamasis narcizas (*Narcissus pseudonarcissus*).

## Pavadinimo kilmė
Genties pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžio *narkao* – svaiginu. Senovės graikų mitologijoje pasakojama apie labai gražų jaunuolį, kurio vardas buvo Narcizas. Jis taip save mylėjo, kad aplinkui nieko nepastebėdavo ir vis žiūrėdavo į savo gražaus veido atspindį vandenyje. Tačiau už tai dievai jį nubaudė ir pavertė gėle, kuri savo žiedą yra pasukusi į šoną arba žemyn, tarsi žiūrėdama į veidrodį ar į vandenį.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* vle.lt / Narcizas; Visuotinė lietuvių enciklopedija
* botanikos-sodas.vu.lt / Narcizai; Vilniaus universiteto Botanikos sodas]
Krokas

* Daržinis krokas (*Crocus sativus*)
* Puošnusis krokas (*Crocus speciosus*)
* Geltonasis krokas (*Crocus flavus*)
* Pavasarinis krokas (*Crocus vernus*)
ir kt.

**Krokas** (*Crocus*) – vilkdalginių (*Iridaceae*) šeimos augalų gentis.

Kilę iš rytinių ir šiaurinių Viduržemio jūros pakrančių. Išvesta daug veislių.

Plačiai paplitę kaip dekoratyviniai augalai. Pagal žydėjimą jie yra pavasariniai ir rudeniniai. Rudenį žydintieji krokai sodinami liepos mėnesį. Kai kurių rūšių krokai plačiai pasisėja. Sodinami pulkeliais arba maišomi pagal spalvas. Gražiai atrodo susodinta pereinamų spalvų gama.

Daržinių krokų (*Crocus sativus*) purkos, vadinamos šafranu, vartojamos kaip prieskonis.

## Galerija

Image:Crocus 4.jpg
Image:Crocus 5.jpg
Image:Krokas.jpg
Image:Kroko žiedas.jpg
Vilkdalginiai

* Montbretė (*Crocosmia*)
* Krokas (*Crocus*)
* Kardelis (*Gladiolus*)
* Vilkdalgis (*Iris*)

**Vilkdalginiai** (*Iridaceae*) – lelijainių (*Liliopsida*) klasės lelijažiedžių (*Liliidae*) poklasio augalų šeima.

Daugiamečiai žoliniai augalai su šliaužiančiais arba gumbiškais šakniastiebiais, rečiau su svogūnais. Lapai kalavijiški, statūs. Žiedynas varpos arba šluotelės pavidalo. Vaisius – tribriaunė dėžutė. Sėklos rutuliškos. 

Šeimoje yra apie 60 genčių ir daugiau kaip 1000 rūšių, paplitusių daugiausia tropikuose ir subtropikuose. 

Lietuvoje savaime auga 4 rūšys, priklausančios 2 gentims. Labai daug rūšių yra dekoratyvinių, auginamų darželiuose (krokai, kardeliai).

## Sistematika
**Pošeimis. Crocoideae:** 
** Krokas (*Crocus*) 
** *[[Cyanixia]]* 
**Pošeimia. Iridoideae:** 
* *Triba. Irideae:* 
** *[[Dietes]]* 
** *[[Ferraria]]*
** *[[Hermodactylus]]*
** Vilkdalgis (*Iris*)
** *[[Moraea]]* 
* *Triba. Mariceae:* 
** *[[Neomarica]]* 
** *[[Pseudotrimezia]]* 
** *[[Trimezia]]* 
* *Triba. Sisyrinchieae:* 
** *[[Bobartia]]*
** *[[Diplarrhena]]*
** *[[Libertia]]* 
** *[[Olsynium]]* 
** *[[Orthrosanthus]]*
** Vikšruolė (*Sisyrinchium*) 
** *[[Solenomelus]]* 
** *[[Tapeinia]]*
* *Triba. Tigridieae:* 
** *[[Ainea]]* 
** *[[Alophia]]* 
** *[[Calydorea]]* 
** *[[Cardenanthus]]* 
** *[[Cipura]]* 
** *[[Cobana]]* 
** *[[Cypella]]* 
** *[[Eleutherine]]* 
** *[[Ennealophus]]* 
** *[[Fosteria]]* 
** *[[Gelasine]]* 
** *[[Herbertia]]* 
** *[[Kelissa]]*
** *[[Lethia]]*
** *[[Mastigostyla]]* 
** *[[Nemastylis]]* 
** *[[Onira]]* 
** *[[Sessilanthera]]*
** Tigrenė (*Tigridia*)
**Pošeimis. Isophysidoideae:** 
** *[[Isophysis]]* 
**Pošeimis. Ixioideae:** 
* *Triba Ixieae:* 
** Babiana (*Babiana*) 
** *[[Chasmanthe]]* 
** Montbretė (*Crocosmia*) 
** *[[Devia]]*
** *[[Dierama]]*
** *[[Duthiastrum]]*
** Frezija (*Freesia*) 
** *[[Geissorhiza]]* 
** Kardelis (*Gladiolus*) 
** *[[Hesperantha]]*
** Iksija (*Ixia*)
** *[[Melasphaerula]]*
** *[[Radinosiphon]]* 
** *[[Romulea]]* 
** Čigonų gėlė (*Sparaxis*)
** *[[Syringodea]]*
** *[[Tritonia]]* 
** *[[Tritoniopsis]]* 
** *[[Xenoscapa]]* 
** *[[Zygotritonia]]* 
* *Triba. Pillansieae:* 
** *[[Pillansia]]*
* *Triba. Watsonieae:* 
** *[[Lapeirousia]]* 
** *[[Micranthus]]* 
** *[[Savannosiphon]]* 
** *[[Thereianthus]]* 
** *[[Watsonia]]*
**Pošeimis. Nivenioideae:** 
** *[[Aristea]]* 
** *[[Geosiris]]* 
** *[[Klattia]]* 
** *[[Nivenia]]* 
** *[[Patersonia]]* 
** *[[Witsenia]]*
Patrimpas

**Patrimpas** (*Potrimpas*, ) – senovės prūsų upių ir šaltinių, derlingumo, vaisingumo, javų, karo sėkmės dievas, greičiausiai garbintas XVI a.. Manoma, kad Patrimpas susijęs su pavasariu ir jo derlingumu.

Patrimpą mini įvairūs mitologijos šaltiniai: „Sūduvių knygelė“, (XVI a.), Jonas Maleckis (1563 m.), Jonas Lasickis (1615 m.), Matas Pretorijus (XVII a.). Jis buvo lyginamas su romėnų Neptūnu.

Pasak vokiečių kronikininko S. Grunau (XIV a.), Patrimpas kartu su Patulu ir Perkūnu sudarė trejybę, vaizduojamą prūsų vėliavoje bei Romovės ąžuole. Dievų trejybėje stovėjęs Perkūno dešinėje pusėje, buvęs šilumos ir vaisių dievas, duodavęs pavasarį, laimę, ramybę, brandą, gausumą, globojęs gyvulius, arimą, javus. Patrimpas vaizduojamas žaliais drabužiais, varpų vainiku ant galvos. Manoma, kad Patrimpo ir Autrimpo įvaizdis formavosi poliarizuojantis su Trimpa, derlingumo globėju.

Dievavardis „Patrimpas“ kildinamas nuo spėjamo ankstesnio dievavardžio „Trimpas“, kurio šaknis gimininga  („trypti, trepsėti“). Tokiu atveju „Pa-trimpas“ būtų nuo *pa-trempti*, o pirminė žodžio reikšmė – „patrepsimas“. Gali būti, kad tai reiškia „tas, kuriam trepsima“ (trepsėjimas čia suvokiamas kaip sakralinis veiksmas).

## Taip pat skaitykite
* Vanduo (mitologija)

## Literatūra
Gravitacija

**Gravitacija** – masyvių materialių kūnų tarpusavio traukos sąveiką nusakantis fizikinis reiškinys. Priklauso nuo kūnų masės ir atstumo. Tai viena iš 4 fundamentaliųjų sąveikų ir yra silpniausia iš šių jėgų: 1038 kartų silpnesnė už atomų branduolių, 1036 kartų už elektromagnetinę ir 
1029 kartų už subatominių dalelių arba kvantinę sąveiką.

Šiuolaikinis fizikos mokslas apibūdina gravitaciją pagal bendrąją reliatyvumo teoriją, tačiau Niutono dėsnis, atrastas 1687 m., bendrais atvejais paprastesnis: traukos jėga *F* tarp dviejų kūnų yra proporcinga kūnų masių *m*1 ir *m*2 sandaugai ir atvirkščiai proporcinga atstumo tarp kūnų masių centrų  *R* kvadratui.

: F = - G \frac{m_1 m_2}{R^2}

kur:

: *F* – (stumiančios) gravitacinės jėgos dydis
: *G* – gravitacinė konstanta, apytiksliai lygi *G* = 6,67 × 10−11 N m² kg-2
: *m*1 – pirmojo objekto masė
: *m*2 – antrojo objekto masė
: *R* – atstumas tarp objektų masių centrų

## Gravitacija astronomijoje

**Gravitacinis centras** – centras, kurios jėga traukia kokį nors kosminį kūną. Tas gravitacinis centras gali būti žvaigždė, galaktikos centras, planeta. Bet koks kosminis objektas yra veikiamas gravitacinio centro jėgos.

## Taip pat skaitykite
* Dirbtinė gravitacija
* Gravitacinės bangos
* Gravitonas
Pikulas

**Pikulas** arba *Pikuolis* (*Pocols, Pecols, Picullus, Pykullas*), paprastai tapatinamas su ***Patulu*** (*Patollo, Patollum, Patolli, Patolen*) – senovės prūsų dievas, pirmasis prūsų Romuvos trejybėje. Jis susietas su mirusiųjų pasauliu, laidojimo papročiais ir apeigomis. Laikomas požemio, tamsos, pykčio, nesėkmės dievu.

Pikulą mini „Sūduvių knygelė“ (XVI a.), Jonas Bretkūnas (1588 m.), Jonas Maleckis (1563 m.), Jonas Lasickis (1615 m.), Matas Pretorijus (XVII a.), Jokūbas Brodovskis (XVIII a.), Pilypas Ruigys (1747 m.). Autoriai jį lygina su romėnų Plutonu, tapatinamas arba minimas podraug su skraidančia piktąja dvasia Pokliumi.

Patulas minimas *Collatio episcopi Warmiensis* (1418 m., podraug su Patrimpu arba Natrimpu). Simonas Grunau jį tapatina su pirmuoju dievu, vaizduojamu ant Prūsų vėliavos ir Romuvos ąžuolo. Šioje vėliavoje Patulas vaizduojamas seniu mirtinai išbalusiu veidu, su didele žila barzda, raudonais drabužiais, galvą apsirišęs balta skara. Jo simboliai buvo pamautos ant ragotinių trys kaukolės: žmogaus, jaučio ir arklio. Jam būdavo skiriamos brangios aukos, jis vaidendavęsis turtuolių namuose. Daugeliu savybių Patulas yra priešingybė Patrimpui.

Lietuvių mitologijoje artimiausias Pikulo/Patulo atitikmuo – Velnias.

Daugelis autorių spėja, kad Patulas ir Pikulas yra tas pats dievas (vienas kito epitetai). Vardas *Patulas* kilęs nuo žodžio *pa-* („po“) ir *tula* („žemė, velėna“; plg. lietuvių „pa-talas“) ir reiškia „požeminis“.

Pikulas ir Patrimpas gretinami su romėnų Kastoru ir Poluksu kaip su dieviškaisiais dvyniais. Vienas senas, kitas jaunas, vienas susietas su gyvenimu, kitas – su mirtimi.

## Šaltiniai
Kanadinis bebras

**Kanadinis bebras** (*Castor canadensis*) – bebrinių  (*Castoridae*) šeimos graužikas.

## Užtvankų rekordai

Kanadoje, sunkiai prieinamoje Miškų bizono nacionalinio parko (Albertos provincija) vietoje, aptikta ilgiausia pasaulyje žinoma bebrų užtvanka, kurios ilgis - 850 m. Iki tol ilgiausia užtvanka laikyta 652 m ilgio užtvanka Montanos valstijoje (JAV).

## Nuorodos
Kompasas

**Kompasas** – navigacinis prietaisas orientuotis pasaulio šalių atžvilgiu.

Yra kelių rūšių kompasai:
* **Magnetinis** – laisvai besisukanti ant ašies nuolatinio magneto rodyklė pagal Žemės magnetinį lauką pasisuka vienu galu į šiaurę, kitų – į pietus.
** Sausasis – kompasas pripildytas oro
** Skystasis – kompasas pripildytas skysčio
* **Giroskopinis**
* **Astronominis**
* **Radiokompasas**

Įprastinis rankoje laikomas kompasas paprastai turi besisukančią rodyklę, kurią Žemės magnetinis laukas orientuoja šiaurės kryptimi, ir laipsniais sugraduotą skalę, kurią ranka galima pasukti kompaso korpuso atžvilgiu. Dar viena (nejudanti) rodyklė paprastai būna nupiešta ant kompaso korpuso.

## Kompaso naudojimas

Paprasčiausias būdas naudotis kompasu – tiesiog žinoti, jog šiaurės rodyklė visada rodo beveik tiksliai į šiaurę, kuri žemėlapyje paprastai būna viršuje. Vien tai jau apsaugo nuo gana dažnos klaidos eiti kita ar net priešinga kryptimi nei manoma – plokščioje vietovėje, miške ar tankiame rūke.

Tikslesnei navigacijai reikia žinoti savo dabartinę vietą ir turėti žemėlapį. Kompasas dedamas ant žemėlapio taip, jog briauna jungtų dabartinę keliautojo vietą ir pasirinktą tikslą (pavyzdyje aiškumo tikslais pasirinktas didelis kalnas). Tuomet kompaso skalė pasukama taip, jog skalės „šiaurė“ sutaptų su paprastai viršuje esančia žemėlapio šiaure. Vėliau, pasukus kompasą taip, jog šiaurės rodyklė sutaptų su skalės „šiaure“, kompaso korpusas rodo daugmaž į pasirinktą objektą.

Kadangi Žemės geografinis ir magnetinis šiaurės poliai arti, bet nesutampa, tiksliai orientacijai skalę reikia papildomai šiek tiek pasukti kompensuojant vietos magnetinę deklinaciją. Tiksli šios kompensacijos reikšmė ir pasukimo kryptis priklauso nuo vietos. Ją galima rasti nurodytą ant žemėlapio arba, jei ten nėra, sužinoti kokiame nors vietiniame žygeivių klube. Lietuvos apylinkėse magnetinė deklinacija yra apie 5,8° ir pamažu kinta apie 0,12° per metus.

## Šaltiniai

## Literatūra
* Magnetinė deklinacija
Balinis vėžlys

**Balinis vėžlys** (*Emys orbicularis*) – balinių vėžlių (*Emydidae*) šeimos roplys.

## Paplitimas Lietuvoje
Aptinkamas Lazdijų ir Alytaus rajonuose; čia įkurti draustiniai. Aptiktas ir Žemaitijos nacionaliniame parke. 

### Apsauga Lietuvoje
Lietuvoje labai reta rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą. Lietuvos Respublikos Aplinkos ministro 2002 m. balandžio 8 d. įsakymu Nr.159 balinis vėžlys įrašytas į Europos bendrijos svarbos gyvūnų ir augalų rūšių, randamų Lietuvoje, sąrašą. 

Nyksta daugiausia dėl tinkamų gyvenamųjų vietų nykimo. Norint sudaryti vėžliams palankias sąlygas, savo valdoje galima įrengti dirbtinę kūdrą ar kelias skirtingo gilumo, geriausia aukštesnėje vietovėje, kad vanduo būtų skaidresnis, o į telkinį patektų mažiau trąšų. Tokioje kūdroje negalima užveisti žuvų, tačiau ateinantys atsigerti galvijai bus naudingi tuo, kad nuskabys pakrančių sąžalynus.

Balinių vėžlių apsaugos darbus vykdo Metelių regioninio parko direkcija, Veisiejų regioninio parko direkcija ir Lietuvos zoologijos sodas.

## Buveinė
Baliniams vėžliams tinkamiausi negilūs stovintys arba lėtai tekantys vandenys - neišdžiūstančios kūdros pamiškėse, laukymėse, kur gausu nuvirtusių stuobrių ar dumblo, smėlio salelių, seklumų, kur galima šildytis. Pajutę pavojų, slepiasi vandenyje. Žiemojimui vėžliai renkasi gilesnes vietas, kurios aprūpintos deguonimi, dumble tarp medžių šaknų, šaltiniuotuose vietose, kemsynuose, kurių nesukausto įšalas. Šlaitai, kitos smėlingos vietos kiaušiniams dėti turi būti nutolusios nuo vasarojimo telkinių ne toliau kaip per 1 km. Minta vandens ir sausumos gyvūnais, daugiausiai nariuotakojais. Balinis vėžlys laikomas tik pusiau vandens gyvūnu nes gali nuo vandens telkinių nutolti net iki keturių kilometrų

## Išvaizda
Šarvas alyvinės spalvos arba rudas, juodas, iki 25 cm ilgio.

## Veisimasis
Kiaušinius deda į išraustą smėlyje (sausumoje) 10 cm gylio duobutę. Kiaušiniai vystosi 2-3 mėnesius. Jaunikliai į žemės paviršių išlenda tik kitais metais.

## Amžius
Gyvenimo trukmė Lietuvoje siekia 50-100 metų, o daugintis gali ir sulaukę 80 metų. Patinėliai lytiškai subręsta būdami 10 metų, patelės - 15-20 metų arba dar vėliau. 

## Balinio vėžlio įamžinimas
Balinis vėžlys pavaizduotas Lietuvos banko 50 lt vertės monetoje (2012 m.), Seirijų herbe. 

## Šaltiniai

## Galerija

Seirijai_COA.svg|Balinis vėžlys Seirijų herbe
LT-2012-50litų-Emys-b.png|Balinis vėžlys Lietuvos 50 litų monetoje


## Nuorodos
* youtube.com / Baliniai vėžliai Dzūkijoje / Iš TV laidų ciklo „Čia - Dzūkijos kraštas" / 2009 m.
* youtube.com / The European pond turtle (Emys orbicularis).
* youtube.com / European pond turtle (Emys orbicularis)
* youtube.com / Red Eared Slider and European Pond Turtle in Natural Habitat of Hungary
* youtube.com / European Pond Turtle Unboxing

## Taip pat skaitykite
* Lietuvos roplių sąrašas
* Raštuotasis vėžlys (ivazinė rūšis Lietuvoje)
Sigmund Freud

**Zigmundas Froidas** (, 1856 m. gegužės 6 d. – 1939 m. rugsėjo 23 d.) – austrų neuropatologas, psichiatras, psichologas, psichoanalizės pradininkas.

Z. Froidas domėjosi hipnoze, kaip būdu gydyti psichikos sutrikimų turinčius asmenis. Vėliau hipnozės atsisakė, nes perėjo prie aktualesnių metodų – laisvų asociacijų ir sapnų analizės, kurie tapo psichoanalizės pagrindu. Froido teorijos ir jo pacientų gydymo metodai XIX a. Vienoje buvo laikomi kontroversiškais ir iki šiol sukelia audringas diskusijas. Froido idėjos dažnai aptariamos kaip literatūros kūriniai, filosofija kartu tebesitęsiant diskusijai apie jų kaip mokslinės ir medicininės literatūros reikšmę.

## Biografija

Zigmundas Froidas gimė žydų šeimoje Freiberge, Austrijos imperijoje (dabar Čekija). Jis buvo pirmagimis bei turėjo tris brolius ir penkias seseris. 1886 m. Z. Froidas vedė Martha Bernays, susilaukė 6 vaikų. Anūkas Liusjenas Froidas (1922−2011) tapo garsiu XX a. tapytoju.

Dirbo psichiatru Vienoje, tačiau pabėgo iš Austrijos dėl nacių persekiojimo į Jungtinę Karalystę. Nuo 1923 m. dėl pomėgio dažnai rūkyti sirgo žandikaulio vėžiu, patyrė apie 30 operacijų. Vėžys išplito ir tai galiausiai jam sukėlė nepakeliamas kančias, dėl ko 1939 m. jam buvo kolegų suteikta mirtina morfijaus dozė.

## Idėjos
Savo darbe „Mokslinės psichologijos projektas“ (1895 m.) Froidas pirmą kartą išdėstė tuo metu radikalią idėją, kad kognityviniai procesai iš esmės vyksta pasąmoningai. Teigė, kad elgesį gali nulemti ir neįsisąmoninti psichikos reiškiniai. Atkreipė dėmesį į vaikystės laikotarpio įtaką tolesniam psichikos formavimuisi. Savo veikaluose propagavo seksualinį išsilaivinimą ir psichologines problemas siejo su seksualumu. Vienas pirmųjų psichologiniu požiūriu tyrė seksualumo raidą. Išskyrė jos stadijas, įvardijo neįsisąmonintus konfliktus, pavyzdžiui, Edipo kompleksas. *[[Libido]]* laikė lytinių potraukių, daugiausia nesąmoningų, visuma. Ypač pabrėžė sapnų reikšmę. Anot jo, sapnuose simboline forma pranešama apie į pasąmonę nustumtus konfliktus. Jis manė, kad sapnai nėra atsitiktiniai, bet yra susiję su sąmoningomis mintimis ir problemomis.

Nors Froidas ilgą laiką naudojo topografinį asmenybės organizacijos modelį, pagal kurį psichiką galima padalinti į 3 dalis (sąmonė, priešsąmonė arba ikisąmonė, pasąmonė), dvidešimtųjų metų pradžioje mokslininkas įvedė tris naujas struktūras: id, ego, superego. Froido teigimu, į šiuos tris darinius reikėtų žiūrėti labiau kaip į tam tikrus procesus nei kaip į ypatingas asmenybės „struktūras“.

## Šaltiniai
Hiacintiniai

žr. tekstą

**Hiacintiniai** (*Hyacinthaceae*) – lelijainių (*Liliopsida*) augalų šeima.

Lietuvoje auginama šių genčių augalai:
* Sniegdryžė (*Chionodoxa*)
* Puškinija (*Puschkinia*)
* Hiacintas (*Hyacinthus*)
* Žydrė (*Muscari*). **Pav.**
* Linksmė (*Hyacinthoides*)
* Galtonija (*Galtonia*). Auginama soduose, sodybų gėlynuose ir lysvėse skynimui.

Pastaruoju metu šiai šeimai priskiriamos šios lelijinių (*Liliaceae*) šeimai priklausiusios gentys:
* Scylė (*Scilla*)
* Paukštpienė (*Ornithogalum*)
Dramblio kaulas

**Dramblio kaulas** – dramblio ilgųjų priekinių dantų, biologijoje vadinamų durklais, o populiariai – dramblio iltimis, dentinas.

Medžiaga kieta ir stangri, spalva nuo gelsvai baltos iki visai baltos. Dramblio kaulas lengvai mechaniškai apdorojamas, iš jo gaminami papuošalai, raižiniai, anksčiau naudotas ir biliardo kamuoliukų, pianino klavišų, sagų gamybai (pastaruosius vėliau ėmė gaminti iš pigesnio plastiko). Vertingiausias – afrikinio dramblio kaulas.

Lygiai tos pačios cheminės sudėties medžiaga yra ir mamuto durkluose ar vėplio iltyse.

Dėl spartaus dramblių nykimo, tarptautinė dramblio kaulo prekyba yra nuo 1989 m. uždrausta.

## Taip pat skaitykite
* Brakonieriavimas