open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aukštelkų seniūnija

**Aukštelkų seniūnija** (anksčiau ***Aukštelkų apylinkės seniūnija***) – administracinis-teritorinis vienetas Radviliškio rajono savivaldybės šiaurėje, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Aukštelkai.

## Geografija

Seniūnija užima 9874 ha plotą, per ją eina kelias . Mažai kalvotais seniūnijos laukais teka Vėzgės upelis. Aukštelkų kaime telkšo 3 ha ploto dirbtinis vandens telkinys, Arimaičių kaime yra keli dirbtiniai įžuvinti tvenkiniai. Didžiausi miškai – Mažaičių ir Ažuožerių. Šiaurės vakariniu pakraščiu eina Radviliškio–Pakruojo geležinkelis. Yra Aukštelkų aerodromas.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Aukštelkų apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 1913 || 16 kaimų, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 99 || 1825 || 17 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 2011 m.  || || 1581 || 16 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 2016-08-13  || || || 17 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 2021 m.  || 99 || 1366 || 16 kaimų, 1 viensėdis
|}

## Seniūnai
* Alma Kubilinskienė, ~2010 m.
* Andrius Grabauskas, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Arimaičiai, k. || 109 || 136
|-
| Aukštelkai, k. || 543 || 603
|-
| Avietinė, k. || || 3
|-
| Birjočiai, k. || 25 || 39
|-
| Eibariškiai, k. || || 7
|-
| Gražioniai, k. || 82 || 98
|-
| Kalnelio Gražioniai, k. || 326 || 394
|-
| Karžygiai, k. || ||
|-
| Kauliniai, k. || 83 || 88
|-
| Kriaukėnai, k. || || 3
|-
| Liaudiškiai, k. || 44 || 52
|-
| Mažaičiai, k. || 44 || 54
|-
| Mėlidai, k. || || 5
|-
| Paobeliai, k. || || 4
|-
| Rukaičiai, k. || 45 || 39
|-
| Rupliškis, vs. || || 3
|-
| Sedūnai, k. || 26 || 32
|-
| Žironai, k. || 22 || 21
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 4 seniūnaitijos:
* **Arimaičių** seniūnaitija (209 gyv.): Sedūnai, Arimaičiai, Avietinė;
* **Aukštelkų** seniūnaitija (1162 gyv.): Aukštelkai, Gražioniai, Mažaičiai, Kriaukėnai, Liaudiškiai, Rukaičiai, Paobelai, Kauliniai, Mėlidai;
* **Birjočių** seniūnaitija (68 gyv.): Eibariškiai, Birjočiai, Žironai;
* **Kalnelio Gražionių** seniūnaitija (463 gyv.): Kalnelio Gražioniai, Rupliškis.

## Šaltiniai
Jovarai

**Jovarai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, prie kelio  ir Radviliškio–Pakruojo geležinkelio linijos, tuoj į pietvakarius nuo Pakruojo (faktiškai – priemiestis), dešiniajame Kruojos (Pakruojo tvenkinio) krante, iš pietų prieina Paežerių–Rozalimo miškai. Seniūnaitijos centras. Yra Pakruojo geležinkelio stotis. Rytuose Jovarai ribojasi su Pakruoju, vakaruose ir pietvakariuose – su Linksmučiais ir Karašiliu.

Garsėja kaimišku Jovarų alumi.

## Istorija

Kaimas įkurtas 1926 m. per žemės reformą išparceliavus Naujadvario dvarą. 1927–1929 m. Jovaruose veikė žemės ūkio mokykla. 1948–1976 m. „Draugystės“ kolūkio centrinė gyvenvietė, vėliau kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Šeduvos seniūnija

**Šeduvos seniūnija** (arba ***Šeduvos apylinkės seniūnija***) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas Radviliškio rajono savivaldybės šiaurinėje dalyje, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Šeduva (į seniūnijos sudėtį neįėjo).

## Geografija

Seniūnija apėmė Šeduvos apylinkes į šiaurės vakarus, pietus ir pietryčius nuo miesto. Čia ėjo keliai  ir , Radviliškio–Daugpilio geležinkelis. Šiaurės vakaruose telkšojo Arimaičių ežeras.

## Istorija

Senoji Šeduvos seniūnija minima XVI a. 2-ojoje pusėje.

XX a. seniūnija įsteigta 1995 m. vietoje Šeduvos apylinkės. 2009 m. gegužės 21 d. savivaldybės tarybos nutarimu Nr. T-689 Šeduvos seniūnija 2009 m. liepos 1 d. prijungta prie Šeduvos miesto seniūnijos.

|-
| 2001-04  || || 2605 || 27 kaimai
|}

## Seniūnai
* Aleksandras Liudvikas Radvila, XVII a.
* Liudas Vedeckis, 2000–2010 m.
* Pranas Mickaitis, 2008–2009 m.

## Gyvenvietės

* Baltoji, k.
* Butėnai, k.
* Dargužiai, k.
* Daukantai, k.
* Džiugoniai, k.
* Gimbogala, k.
* Kauleliškiai, k.
* Kurklaičiai, k.
* Kurkliai, k.
* Labučiai, k.
* Margavoniai, k.
* Paežeriai, k.
* Pakuteniai, k.
* Pavartyčiai, k.
* Prastavoniai, k.
* Puipiai, k.
* Riaubai, k.
* Rokoniai, k.
* Užuovėja, k.
* Užuožeriai, k.
* Vaiduloniai, k.
* Vaižgai, k.
* Vardukšniai, k.
* Velžiai, k.
* Vėriškiai, k.
* Viešvilė, k.
* Žilioniai, k.


## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Butėnų** seniūnaitija (532 gyv.): Butėnai, Daukantai, Džiugoniai, Kurklaičiai, Rokoniai, Vaižgai, Vardukšniai, Viešvilė;
* **Pavartyčių** seniūnaitija (1026 gyv.): Kurkliai, Paežeriai, Pavartyčiai, Riaubai, Užuovėja, Užuožeriai, Velžiai;
* **Vėriškių** seniūnaitija (1032 gyv.): Baltosios k., Dargužiai, Gimbogala, Kauleliškiai, Labučiai, Margavoniai, Pakuteniai, Prastavoniai, Puipiai, Vaiduloniai, Vėriškiai, Žilioniai.

## Šaltiniai
Poliklinika (grupė)

** Poliklinika** – 2004 m. susikūrusi pop muzikos grupė iš Klaipėdos, kurianti dainas apie Lietuvos pop muzikos kultūrą.

## Istorija
Pasak legendos, Polikliniką vieno didelio Lietuvos miesto ligoninėje įkūrė tikri gydytojai. Būgnininkas Rudolfas yra grupės siela, jo asistentas Skirmantas groja dviem gitaromis ir bosu, o vokalistas Dangis dar laisvai valdo ir barškučius. Grupės vadybininkė ir atstovė spaudai laikinai yra ligoninės sekretorė Božena, kuri kartais būna labai pikta.

Taip pat tvirtinama, kad po operacijų, dar kraujui nenudžiuvus, Rudolfas ir jo pirmasis asistentas Skirmantas skubėdavo į vietinį barą „Atskalūnas“ ir grodavo grupės „Coldplay” koverius. Vėliau, kai žiūrovai pradėjo skųstis, kad „Coldplay” skamba keistai be vokalo, jie susirado talentingą dainininką Dangį. Galiausiai, vaikinai įdarbino Dangį ligoninėje, kad šis galėtų pastoviai repetuoti. Pavyzdžiui, kartais užmigdydavo pacientus be narkozės, vien tik savo lopšinėmis.

Grupės manymu, „Padavėjas Stano” yra geriausia lietuviška daina nuo SH baladės „Sumaišyk mane su cukrum” laikų. „Kaip ironiška, kad daina apie lietuviškos muzikos negalią yra tokia nuoširdi ir stipri. Grupės idėja yra kovoti prieš blogą muziką gera muzika. Ir pirmiausiai mes įvardinsime, kas yra blogiečiai. Vieną jau žinome, kitų laikas – netrukus”, – cituojamas grupės būgnininkas Rudolfas.

## Grupės nariai
* **Dangis** – Vokalas
* **Skirmantas** – Solinė gitara, bosinė gitara
* **Rudolfas** – Būgnai

## Diskografija

### Albumai
*Grupė dar nėra išleidusi nė vieno albumo*

### Radijo singlai
* Padavėjas Stano (2005), *#3* ***Music-1***
* Marijonai, Kodėl Tu Užkimai? (2005), *#6* ***Music-1***
* Šlovė Sugrįš (2006), *#26* ***Music-1***
* Mergaičių grupės kaltos (2006)

## Nuorodos
* Oficiali Poliklinikos internetinė svetainė
Strugena

**Strugena** (*Myosurus*) – vėdryninių (*Ranunculaceae*) šeimos augalų gentis, kurioje vienintelė Lietuvoje reta rūšis – mažoji strugena (*Myosurus minimus*). 

## Šaltiniai
*Jepson Manual Treatment
Ašchabadas

**Ašchabadas** (arba **Ašgabatas**; , ) – Turkmėnijos sostinė (nuo 1924 m.) ir didžiausias miestas. Geležinkelio stotis. Išvystyta mašinų pramonė, metalų apdirbimas, chemijos, vaistų, stiklo, lengvoji (medvilnės, šilko, avalynės, kilimų), maisto pramonė. Yra Turkmėnijos mokslų akademija, 8 aukštosios mokyklos (tarp jų ir Turkmėnijos universitetas), 4 teatrai (žymiausias – Turkmėnijos operos ir baleto teatras). Muziejai: dailės menų, istorijos, kraštotyros; yra istorinis-kultūrinis draustinis „Nisa“. Turano aikštėje yra *Azadi* biblioteka.

Miestas įkurtas 1881 metais. Iki 1919 m. vadinosi **Aschabadu**, iki 1927 m. – **Poltorackas**. 1948 metais miestą ištiko stiprus žemės drebėjimas.

## Sportas
* Altyn Asyr FK futbolo klubas.
* Ahal FK futbolo klubas.
* FC Aşgabat futbolo klubas.
* Ašchabado stadionas, talpinantis 20 000 žiūrovų.
* „Köpetdag“ stadionas, talpinantis 26 000 žiūrovų.

## Galerija

File:07 Асхабад. Скобелевская площадь.jpg|Ašchabadas, 1913 m.
File:Ultra-modern highways in Ashgabat.jpg|Ašchabadas
File:Panorama From Ashgabat TV Tower.JPG|Panorama
File:Walk of health overview.jpg|Serdaryň Saglyk Ýoly
File:Ashgabat city park.jpg|Ašchabadas


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė 
* Ashgabat Photo Gallery 
* impressions of Ashgabat (vok.)
Biškekas

**Biškekas** () – miestas Kirgizijos šiaurinėje dalyje, šalies sostinė ir didžiausias miestas. Išsidėstęs Kirgizijos kalnagūbrio šiaurinėje papėdėje, Čujaus slėnyje. Nuo 1990 m. miestas yra Čujaus srities administracinis centras.

Išvystyta mašinų gamyba (krovininių automobilių surinkimas, elektrotechnika, staklių ir prietaisų gamyba, žemės ūkio mašinos, elektronika ir kt.), lengvoji pramonė, maisto, chemijos, vaistų, baldų, statybinių medžiagų pramonė.

Kirgizijos mokslų akademija. 8 aukštosios mokyklos (didžiausia – Kirgizijos universitetas), 4 teatrai (žymiausias – operos ir baleto). Muziejai: Kirgizijos istorijos, Toktogulo literatūros, gamtos ir kt.

## Etimologija

Miesto vardas reiškia medinį stūmoklį, kuris naudojamas muštuvėje, fermentuojant asilės pieną.

## Istorija

Miestas įkurtas 1864 m. kaip rusų karinis kaimelis, nuo 1878 m. miestas. Iki 1926 m. vadinosi *Pišpeku*. Nuo 1924 m. buvo Kara-Kirgizijos autonominės srities administracinis centras, nuo 1925 m. Kirgizijos autonominės srities, nuo 1926 m. Kirgizijos autonominės SSR, pervadintas bolševikų revoliucionieriaus Michailo Frunzės (1885–1925) garbei *Frunze*. 1936 m. tapo Kirgizijos SSR sostine, 1991 m. nepriklausomos Kirgizijos sostine, taip pat buvo sugrąžintas istorinis miesto vardas, tik tiksliau atkuriant kirgizų kalbos tartį.

## Sportas
* Alga Biškek – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies futbolo lygoje;
* Dordoi Biškek – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies futbolo lygoje;
* Ilbirs Biškek – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies futbolo lygoje;
* FC Asiagoal – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies futbolo lygoje.

## Šaltiniai
Dušanbė

**Dušanbė** – Tadžikijos sostinė ir didžiausias miestas. Metalo apdirbimas, mašinų gamyba, lengvoji (medvilnės, odos, avalynės, šilko, siuvimo), maisto, statybinių medžiagų pramonė (cemento, namų statybos kombinatai). Yra Tadžikijos mokslų akademija, 8 aukštosios mokyklos (didžiausia – Tadžikijos universitetas), 6 teatrai (didžiausias – Tadžikijos operos ir baleto), daug muziejų: istorijos ir kraštotyros, dailės menų, etnografijos, *Aini* literatūros, *Tursun-Zade* muziejus.

## Istorija

Miestas 1925 m. susikūrė kišlako vietoje ir vadinosi **Diušambe**, nuo 1929 m. yra Tadžikijos sostinė. 1929–1961 m. J. Stalino garbei buvo vadinamas **Stalinabadu**.

### Pavadinimo kilmė

Miesto pavadinimas kilo iš persų kalbos. Pirmadieniais gyvenvietėje vykdavo didžiausi savaitės turgūs, o persiškai pirmadienis yra antroji savaitės diena: *du* reiškia „du“ + *shamba* arba *shanbe* reiškia „diena“.

## Miestai partneriai
Dušanbės miestai partneriai:

* Gendžė, Azerbaijan
* Lusaka, Zambija
* Sana, Jemenas
* Monastyras, Tunisas
* Klagenfurtas, Austrija
* Lahoras, Pakistanas
* Boulderis, Koloradas, JAV
* Mazari Šarifas, Afganistanas
* Roitlingenas, Vokietija
* Sankt Peterburgas, Rusija
* Širazas, Iranas
* Minskas, Baltarusija
* Urumčis, Kinija
* Teheranas, Iranas
* Siamenas, Kinija

## Sportas
* SKA-Pamir Dušanbe (futbolo klubas);
* FK Lokomotiv-Pamir (futbolo klubas);
* FK Dušanbe-83 (futbolo klubas);
* Centrinis miesto stadionas, kurio talpa daugiau nei 21 tūkst. žiūrovų.

## Išnašos
Žvirbliarūtė

**Žvirbliarūtė** (*Fumaria*) – žvirbliarūtinių (*Fumariaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso vienamečiai žoliniai augalai. Genties pavadinimas iš lotynų k. žodžio *fumus* – dūmai; augalo sultys, kaip dūmai, ėda akis. Lapai 2-3 kartus plunksniškai suskaldyti į linijiškas skiltis. Žiedai sutelkti kekės pavidalo žiedynuose. Vainikėlis violetiškai rausvas.

Gentyje yra apie 40 rūšių. Lietuvoje auga dvi rūšys:
*Vaistinė žvirbliarūtė (*Fumaria officinalis*)
*Dirvinė žvirbliarūtė (*Fumaria vaillantii*)
Teksto rastravimas

**Teksto rastravimas** − tai procesas, kurio metu iš vektorinių aprašų (taip yra aprašyti dauguma šriftų; ne išimtis ir populiarūs *TrueType* šriftai) tekstas yra konvertuojamas į taškinę informaciją arba bitų žemėlapio (bitmap) aprašą. Šiam procesui gana dažnai yra naudojami tam tikri kraštų išlyginimo algoritmai, kad gautas tekstas būtų daug lengviau skaitomas.

## Rastravimo tipai

Modernioje operacinėje sistemoje, rastravimas yra dažniausiai pateiktas kaip bendra biblioteka, kurią gali naudoti bet kurios toje operacinėje sistemoje veikiančios programos. Tokia biblioteka gali būti įkraunama arba operacinės sistemos darbo pradžioje, arba kartu su darbastalio aplinka, arba bet kuriuo kitu vėlesniu laiku. Iš principo, kiekviena programa gali naudoti skirtingą šrifto pasterizavimo biblioteką, bet praktikoje dažniausiai sistemos bando standartizuoti tai, kad būtų naudojama tik viena biblioteka.
Senesnėse sistemose ir specialiose sistemose (), kur kompiuteris kontroliuoja tam tikrą elektros grandinę, šriftai yra pateikiami kaip bitų žemėlapiai () nupiešti tam tikriems dydžiams. Kaip ten bebūtų, tačiau dauguma šiuolaikinių sistemų, naudoja šriftus, pateikiamus kaip matematiniai primityvai, todėl su pastaraisiais šriftais yra įmanoma atlikti ir įvairius dydžio keitimus.

Paprasčiausia pasterizacijos forma yra paprastas linijos brėžimas be jokių kraštų išlyginimų. Tai yra taip pat ir greičiausias metodas, nes sugaištama mažiausiai laiko atliekant įvairius matematinius skaičiavimus, norint išvesti simbolį į ekraną. Šio būdo trūkumai yra tai, kad piešiant tekstą mažais dydžiais, kai kurios simbolių vietos prarasti gali savo prasmę. Todėl, dauguma šriftų turi ir „užuominų sąrašėlį“, kuris leidžia sistemai geriau nuspręsti, kada taškas turi būti matomas, o kada ne.

Daug labiau komplikuotas būdas yra naudoti standartines kraštų išlyginimo technikas iš kompiuterio grafikos. Tai leidžia nuspręsti, kiek kiekvienas taškas yra svarbus konkrečiai raidei, ir pagal tai pikselį dėti tam tikro ryškumo. Kadangi vaizdas nebus „apkarpytas“, jis bus daug labiau malonesnis akiai nei piešiant pirmuoju būdu. Deja, šis būdas turi ir trūkumų. Vienas iš pagrindinių trūkumų yra tas, kad kai kada vaizdas gali pasirodyti kaip išplaukęs (labai sulietas). Tokiu atveju teksto matomumas labai pablogės. Kai, kurios sistemos naudoja „užuominų sąrašėlius“, kad būtų pagerinta teksto kokybė.

Dauguma kompiuterių monitorių naudoja pikselius padarytus iš daugelio subpikselių (dažniausiai vienas raudonai spalva, antras – žaliai, trečias – mėlynai; visos šios spalvos yra kombinuojamos, kad būtų galima gauti pilną spalvų gamą (RGB)). Kai kuriais atvejais, dalyvaujant plokščių panelių ekranams, yra įmanoma atvaizduoti tai pagal interpretavimą subpikselių rezoliucijose kaip ir su pilnais pikseliais, tačiau pastarieji gali sumažinti ekrano rezoliucijos efektyvumą. Tai yra žinoma kaip subpikselinis pateikimas. Kompanijos „Microsoft“ naudojamas variantas yra vadinamas ClearType.
Katmandu

**Katmandu** () – Nepalo sostinė ir didžiausias miestas, esantis Bagmati Pradeše Katmandu rajone. Jis išsidėstęs Himalajų tarpukalnės slėnyje, prie Bagmatės (Gangos baseinas), 1360 metrų virš jūros lygio. 1,4 mln. gyventojų (2020). Yra Tribchuvano tarptautinis oro uostas. Išvystyta lengvoji ir maisto pramonė, amatai. Yra universitetas. Netoliese yra *Bodhnath* stūpa, architektūros ir skulptūros kompleksas *Svayambhunath* (III a. pr. m. e. – IX a.), šventyklų kompleksas *Pashupatinath* (įkurtas XIII a.).

## Istorija
Likchaviai iš Indo-Gangos lygumos migravo į šiaurę, nugalėjo kiratus ir įkūrė Likchavų dinastiją apie 400 m. e. m. Tuo metu nuo Virudhakos genocido bėgantys šakjai Katmandu apylinkėse įkūrė pirmuosius budistų vienuolynus. Likchavų karalius Gunakamadeva sujungė Koligramą ir Dakšin Koligramą įkurdamas Katmandu 723 m. Tirhuto valdovai nuo musulmonų pabėgo į šiaurę ir susigiminiavo su Likchavų dinastija pradėdami Mala laikotarpį. Pirmieji laikotarpio metai buvo smurtingi dėl tiurkų musulmonų atakų. Be to per žemės drebėjimą žuvo trečdalis miesto gyventojų įskaitant karalių. Nepaisant didelių nuostolių Katmandu atsigavo ir tapo prekybos tarp Tibeto ir Indijos centru. Iki XVI a. miestas vadinosi **Kantipuru**.

Gorkos karalystė nugalėjo Malos konfederaciją Katmandu mūšyje 1768 m. Gorkos karalystė buvo pavadinta Nepalu, o Katmandu po metų tapo jos sostine, bet prekyba smuko dėl nuolatinių karų su kaimyninėmis šalimis.

Jungas Bahaduras Rana užėmė valdžią Nepale ir per Koto skerdynes 1846 m. nužudė 30-40 politinių priešininkų. Karalius tapo marionete, o Ranoms priklausė premjero ir kiti įtakingi postai iki revoliucijos 1951 m. Valdant Ranoms Nepalas iš britų priešininko tapo jų sąjungininku. Katmandu buvo pastatyti pirmieji vakarietiško stiliaus pastatai. Mieste atsirado neoklasikiniai Sapnų sodai, vakarietiška Naujoji gatvė, Tri-Čandros koledžas ir Biro ligoninė. Rana laikotarpiu vyravo despotizmas, religinis persekiojimas ir ekonominis išnaudojimas.

### Pavadinimo kilmė
Nors tiksliai nėra aiški miesto vardo kilmė, tačiau dabar dažniausiai aiškinama taip: sanskrito kalba *kāṣṭha-maṇḍapa* reiškia „Medinė šventykla“. Senieji krašto gyventojai nevarai miestą vadina Jemdėjumi ().


Bodnath-Stupa-16-Klostersymbole-Stupa-2013-gje.jpg|Bodhnathas
Kathmandu-Pashupatinath-Tempel-04-2014-gje.jpg|Pašupatinathas
Swayambhunath-Hauptstupa-02-2007-gje.jpg|Svajambhūnathas
Swayambhunath-Ausblick auf Kathmandu-16-2013-gje.jpg|Katmandu
Kathmandu-Durbar Square-12-Mini-Vishnu-Pratapamalla-Jagannath-2013-gje.jpg|Durbaro aikštė
Kathmandu-Hanuman Dhoka-Nasal Chowk-32-2013-gje.jpg|Hanumano dhoka
Kathmandu-Strassenhandel-12-Altstadt-Obsthaendler-2007-gje.jpg|
Kathmandu, Nepal, Kaathe Swyambhu Complex.jpg
Kathmandu, Basantapur, Holiday, Nepal.jpg
Kathmandu, Nepal, Thamel streets.jpg
Kathmandu, Nepal, Kaathe Swyambhu, Buddhist monks.jpg


## Šaltiniai
Rūtenis

**Rūtenis** (*Corydalis*) – vėdrynažiedžių (*Ranunculidae*) poklasio žvirbliarūtinių (*Fumariaceae*) šeimos augalų gentis.

Priklauso žoliniai augalai, turintys stiebagumbius. 

Gentyje yra apie 300 rūšių. Lietuvoje auga šios rūšys:
* Tuščiaviduris rūtenis (*Corydalis cava*) Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą
* Tarpinis rūtenis (*Corydalis intermedia*) Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą
* Geltonžiedis rūtenis (*Corydalis lutea*)
* Paprastasis rūtenis (*Corydalis solida*)
Pelkinis gailis

**Pelkinis gailis** (*Rhododendron tomentosum*, sin. *Ledum palustre*) – erikinių (*Ericaceae*) šeimos augalas.

Tai visžalis daugiametis iki 150 cm aukštas krūmas. Stiebas medėjantis, nuo jo auga plaukuotos šakutės; jauni ūgliai žali, tankiai plaukuoti; lapai lancetiški, odiški, blizgantys. Žiedai balti, susitelkę į kekes; sėklos mažytės, verpstiškos. Auga pelkėse, durpynuose, miškuose. Žydi baltai gegužės–liepos mėnesiais. Vaisiai subręsta liepos–rugpjūčio mėnesiais. Dauginasi sėklomis ir vegetatyviškai.

Auga aukštapelkėse, pelkėtuose pušynuose. Turi stiprų svaigų kvapą. Lietuvoje neretas, kitur Europoje nykstantis. Arealas holarktinis – auga Šiaurės Amerikoje (Kanadoje, Aliaskoje), Grenlandijoje, Sibire, šiaurinėje Europos dalyje, šiaurės Japonijoje.

Vaistinė žaliava – pirmamečiai gailio ūgliai, pjaunami augalui žydint. Vartojami užpilai, milteliai sergant kvėpavimo takų ligomis (sergant bronchitu, plaučių ligomis, rinitu, gripu, lengvina atsikosėjimą), taip pat mažina galvos skausmus. Didesniais kiekiais nuodingas. Jo eteriniai aliejai veikia dirginančiai, gali net paralyžuoti centrinę nervų sistemą. Šio aliejaus yra visose augalo dalyse, išskyrus šaknis. 70 % jo sudaro seskviterpentiniai spiritai (ledolas, paliustrolas, cimolas, geranilacetatas ir kt.). Augalas turi insekticidinių, parfumerinių savybių, medingas. Šiaurės Amerikoje iš pelkinio ir kitų vietinių gailių rūšių gaminama tonizuojanti Labradoro arbata.


Illustration Ledum palustre0.jpg|Požymiai
Rhododendron tomentosum-Zydintis gailis2011.jpg|Žiedai
Rhododendron tomentosum, sin. Ledum palustre, 2006-08-01.JPG|Gailio lapai
Npr zofinka 08.jpg|Augavietė


## Šaltiniai
Poliklinika (reikšmės)

Žodis **poliklinika** gali reikšti:

* Poliklinika – sveikatos priežiūros centras;
* Poliklinika (grupė) – muzikos grupė.
Patumšiai

**Patumšiai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Gaulėnų, prie kelio . Pro kaimą teka dešinysis Aunuvos intakas Šatrija. Ties Patumšiais dabar eina riba tarp Telšių rajono ir Kelmės rajono.

## Istorija

1575 m. minimas Patumšių valsčius. XVIII a. pabaigoje Šiaulių reparticijoje buvo Patumšių pavietas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Gaulėnai

**Gaulėnai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, šalia kelių  ir , 6 km į pietryčius nuo Luokės. Pro kaimą teka kairysis Šatrijos intakas Trikogalas. Už 3 km į vakarus stūkso viena aukščiausių Žemaitijos kalvų – Šatrija (229 m). Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Sovietmečiu kaime įkurtas „Šatrijos“ kolūkio liaudies muziejus (5 kambariai, 2000 eksponatų).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Tyrulių seniūnija

**Tyrulių seniūnija** (anksčiau ***Tyrulių gyvenvietės seniūnija***) – administracinis-teritorinis vienetas Radviliškio rajono savivaldybės vakaruose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Tyruliai.

## Geografija

Vakarų pusėje seniūnijoje driekiasi Didžiojo tyrulio pelkė ir durpynas. Keliai Tyrulius jungia su Šiauliais, Radviliškiu, Šiaulėnais, pagrindinis kelias – , išilgai jo eina Radviliškio–Pagėgių geležinkelis. Iš Tyrulių pelkės išteka Šušvės, Šiaušės, Gryžuvos, Krioklio upės.

## Istorija

Seniūnija įkurta tarp 1995 ir 2001 m.

|-
| 2001-04  || || 743 || 16 kaimų, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 84 || 1040 || 1 miestelis (Tyruliai), 16 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 845 || 1 miestelis, 16 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 16 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 610 || 1 miestelis, 13 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Batkūnai, k. || 36 || 51
|-
| Bernočiai, k. || || 0
|-
| Čiuteliai, k. || || 15
|-
| Dvarninkai, k. || 23 || 33
|-
| Gankiai, k. || || 0
|-
| Gudesiai, k. || || 2
|-
| Jonaitiškiai, k. || 70 || 77
|-
| Pakalniškiai, k. || 14 || 12
|-
| Polekėlė, k. || 187 || 274
|-
| Pušinava, k. || || 11
|-
| Pušiniškiai, k. || || 19
|-
| Smilgiai, k. || || 1
|-
| Spičiai, k. || 21 || 37
|-
| Tyruliai, mstl. || 207 || 275
|-
| Vališkiai, k. || || 7
|-
| Vendrė, k. || 16 || 23
|-
| Žarniai, k. || || 8
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Jonaitiškių** seniūnaitija (184 gyv.): Jonaitiškiai, Dvarninkai, Gankiai, Pušiniškiai, Pakalniškiai, Smilgiai, Vališkiai, Žarniai.
* **Polekėlės** seniūnaitija (459 gyv.): Polekėlės k., Batkūnų k., Spičiai, Čiuteliai, Gudesiai, Bernočiai.
* **Tyrulių** seniūnaitija (400 gyv.): Tyrulių mstl, Vendrė, Pušinava.

## Šaltiniai
Sidabravo seniūnija

**Sidabravo seniūnija** (anksčiau ***Sidabravo apylinkės seniūnija***) – administracinis-teritorinis vienetas Radviliškio rajono savivaldybės rytuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Sidabravas.

## Geografija

Per seniūniją teka Kiršinas ir Palonas, kurių santakoje suformuotas Sidabravo tvenkinys. Šiaurinėje dalyje eina Radviliškio–Daugpilio geležinkelis. Pagrindiniai keliai –  ir .

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Sidabravo apylinkės. 1999 m. patvirtintas Sidabravo herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2305 || 2 miesteliai (Sidabravas, Vadaktai), 35 kaimai, 9 viensėdžiai, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 144 || 2465 || 2 miesteliai, 35 kaimai, 9 viensėdžiai
|-
| 2011 m.  || || 1821 || 2 miesteliai, 35 kaimai, 9 viensėdžiai
|-
| 2016-08-13  || || || 2 miesteliai, 34 kaimai, 7 viensėdžiai
|-
| 2021 m.  || || 1342 || 2 miesteliai, 24 kaimai, 1 viensėdis
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Asteikiai, k. || || 2
|-
| Avižiškiai, k. || || 
|-
| Beinorava, k. || 236 || 355
|-
| Birželės, k. || 73 || 99
|-
| Dapšioniai, k. || 70 || 80
|-
| Dargėnai, k. || || 0
|-
| Dauburaičiai, k. || 27 || 43
|-
| Davongalis, k. || || 9
|-
| Deveikiai, vs. || || 0
|-
| Dotiškiai, k. || 33 || 48
|-
| Geniai, k. || || 0
|-
| Jaukštai, vs. || || 0
|-
| Kaspariškiai, k. || || 0
|-
| Kundrėnai, k. || 27 || 36
|-
| Malūniškiai, k. || || 0
|-
| Mandeikiai, k. || || 17
|-
| Mazgiai, k. || || 0
|-
| Miškiai, k. || || 9
|-
| Naujasodė, vs. || || 6
|-
| Ožaičiai, k. || 31 || 59
|-
| Padvarninkai, k. || || 3
|-
| Pagaidžpiliai, k. || || 1
|-
| Pakiršiniai, k. || 12 || 15
|-
| Paryžius, vs. || || 0
|-
| Praščiūnai, k. || 80 || 82
|-
| Rėčkai, k. || || 1
|-
| Rimiškiai, k. || || 0
|-
| Rudeliai, k. || || 3
|-
| Rudžiai, k. || 13 || 15
|-
| Sibičiai, k. || || 19
|-
| Sidabravas, mstl. || 426 || 532
|-
| Skapiškis, vs. || || 2
|-
| Šulneliai, vs. || || 0
|-
| Tauginai, k. || || 1
|-
| Taukuočiai, k. || 26 || 35
|-
| Trakai, k. || || 8
|-
| Trakeliai, k. || || 0
|-
| Užkuraičiai, k. || || 8
|-
| Vabaliai, k. || 74 || 121
|-
| Vadaktai, mstl. || 153 || 178
|-
| Verpčiai, k. || || 1
|-
| Vidulaukis, vs. || || 0
|-
| Vileikiai, k. || 10 || 33
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Beinoravos** seniūnaitija (660 gyv.): Beinorava, Dapšioniai, Taukuočiai, Rudžiai, Trakai, Trakeliai, Mandeikiai, Užkuraičiai, Davongalis, Paryžius, Jasnagurka, Palabė, Beržinės;
* **Sidabravo** seniūnaitija (1250 gyv.): Sidabravo mstl., Vabaliai, Praščiūnai, Birželės, Dotiškiai, Kundrėnai, Vileikiai, Sibičiai, Miškiai, Pakiršiniai, Rėčkai, Asteikiai, Skapiškis, Vidulaukis, Naujasodė, Dargėnai, Rimkiškės, Rimiškiai;
* **Vadaktų** seniūnaitija (400 gyv.): Vadaktai, Ožaičiai, Dauburaičiai, Padvarninkai, Vepčiai, Rudeliai, Kaspariškiai, Šulneliai, Mazgiai, Tauginai, Malūniškiai, Deveikiai, Geniai, Jaukštai.

## Šaltiniai
Šaukoto seniūnija

**Šaukoto seniūnija** (anksčiau ***Šaukoto apylinkės seniūnija***) – administracinis-teritorinis vienetas Radviliškio rajono savivaldybės pietvakariuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Šaukotas, administracija veikia kultūros namuose.

## Geografija

Per seniūnijos teritoriją eina kelias . Vyraujantis reljefas banguotas, vietomis kalvotas, daug ežerų. Gomertos ežerą supantys miškų masyvai ir gražios kalvos paskelbti Gomertos kraštovaizdžio draustiniu. Draustinio ribose yra Tamošiškių ir Miškinių ežerai, Baublės užtvanka. Pietuose ežeras Praviršulis, pelkė Praviršulio tyrelis ir jį supantys Bargailių miškai paskelbti Praviršulio tyrelio botaniniu-zoologiniu draustiniu.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Šaukoto apylinkės. 2004 m. patvirtintas Šaukoto herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1403 || 1 miestelis (Šaukotas), 44 kaimai, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 149 || 1400 || 1 miestelis, 44 kaimai, 1 viensėdis
|-
| 2011 m.  || || 997 || 1 miestelis, 43 kaimai, 1 viensėdis
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 43 kaimai, 1 viensėdis
|-
| 2021 m.  || || 792 || 1 miestelis, 23 kaimai
|}

## Seniūnai
* Albinas Augustis, ~2010 m.
* Vidmantas Tamošiūnas, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Abrieskai, k. || || 0
|-
| Baublė, vs. || || 0
|-
| Baužiškiai, k. || || 0
|-
| Bysvainėliai, k. || || 0
|-
| Budriai, k. || || 0
|-
| Butkiai, k. || || 0
|-
| Daužnagiai, k. || 15 || 21
|-
| Debeikiai, k. || || 1
|-
| Diktariškiai, k. || 29 || 23
|-
| Goriškis, k. || || 0
|-
| Grigalaičiai, k. || || 5
|-
| Jankaičiai, k. || || 6
|-
| Kadylai, k. || || 1
|-
| Kalnai, k. || || 1
|-
| Kaunetiškiai, k. || 14 || 22
|-
| Kunigiškiai, k. || 94 || 130
|-
| Lenartuva, k. || || 5
|-
| Liaubarai, k. || || 
|-
| Liekiai, k. || || 3
|-
| Liepkalnis, k. || || 1
|-
| Mankiškiai, k. || || 2
|-
| Margiai, k. || || 0
|-
| Miškiniai, k. || || 2
|-
| Notiniškiai, k. || || 4
|-
| Paežeriai, k. || 13 || 6
|-
| Pakalnučiai, k. || 14 || 14
|-
| Pakrovka, k. || || 4
|-
| Paltynai, k. || 22 || 34
|-
| Papušynys, k. || 173 || 198
|-
| Pasodniai, k. || || 0
|-
| Pašakarnis, k. || || 0
|-
| Piktoniai, k. || || 1
|-
| Reksčiai, k. || || 4
|-
| Ropkepiai, k. || || 0
|-
| Sokmedžiai, k. || || 0
|-
| Sutkiškis, k. || || 0
|-
| Šaukotas, mstl. || 363 || 445
|-
| Šaukotas I, k. || || 18
|-
| Šaukotas II, k. || || 3
|-
| Šilai, k. || || 0
|-
| Tamošiškiai, k. || || 2
|-
| Užžadikiai, k. || || 1
|-
| Valatkiškiai, k. || || 22
|-
| Žąsaičiai, k. || || 18
|-
| Žemieji Levikainiai, k. || || 0
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Kunigiškių** seniūnaitija (310 gyv.): Diktariškiai, Kunigiškiai, Lenartuva, Notiniškiai, Paežeriai, Paltynai, Žąsaičiai.
* **Papušynio** seniūnaitija (312 gyv.): Grigalaičiai, Jankaičiai, Kadylai, Kaunetiškiai, Liepkalnis, Miškiniai, Pakrovka, Papušynys, Reksčiai, Šaukotas II, Valatkiškiai.
* **Šaukoto** seniūnaitija (778 gyv.): Šaukoto mstl., Daužnagiai, Goriškis, Liekiai, Mankiškiai, Pakalnučiai, Piktoniai, Tamošiškiai, Šaukotas I.

## Šaltiniai
Auskarėliai

**Auskarėliai** (*Dicentra*) – žvirbliarūtinių (*Fumariaceae*) šeimos augalų gentis, kurioje yra apie 20 rūšių. Tai daugiamečiai žoliniai augalai su šakniastiebiais ir viršūninėse bei šoninėse kekėse sukrautais žiedais.

Lietuvoje darželiuose auginamos šios rūšys:
*Puikieji auskarėliai (*Dicentra eximia*)
*Dailieji auskarėliai (*Dicentra spectabilis*)
Žeimiai (Radviliškis)

**Žeimiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 10 km į rytus nuo Šiaulėnų, prie Malštovės upelio, šalia jo santakos su Šušve. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1983 m.). Iš pietryčių kaimą supa Liaudiškių-Mažuolių miškai. Keliai į Daujočius, Jokūbiškius, Diktariškius.

## Etimologija

Pavadinimas tikriausiai yra asmenvardinės kilmės. Tokiu atveju, atsižvelgiant į kirčiavimą, miestelio pavadinimas būtų sietinas su pavarde *Žeimys*.

## Istorija

LTSR metais Žeimiai buvo „Artojo“ kolūkio centrinė gyvenvietė. Veikė felčerių ir akušerių punktas, ryšių skyrius (nuo 1983 m.). Iki 1954 m. – Žeimių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skėmių seniūnija

**Skėmių seniūnija** (anksčiau ***Skėmių apylinkės seniūnija***) – administracinis-teritorinis vienetas Radviliškio rajono savivaldybės pietryčiuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Skėmiai.

## Geografija

Seniūnija yra Radviliškio rajono pietuose, Kėdainių ir Panevėžio rajonų paribyje. Būdingas lygumų kraštovaizdis. Pro seniūniją teka Dotnuvėlės aukštupys (su intakais Virgupiu, Rimšupiu, Bokštupiu), rytuose – Liaudės aukštupys (su intakais Nekelpa, Garduva, Vilbize). Sudarytas Pociūnėlių tvenkinys, nedidelis Skomaičių tvenkinys. Centrinėje dalyje dunkso Gudžiūnų miškas, šiaurės vakaruose – Baisogalos miškas.

Seniūnijos teritoriją kerta krašto kelias , rajoninis kelias , vakarinėje dalyje praeina Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis.

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Skėmių apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 1512 || 1 miestelis (Pociūnėliai), 16 kaimų, 1 viensėdis, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 78 || 1500 || 1 miestelis, 17 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 2011 m.  || || 1251 || 1 miestelis, 16 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 17 kaimų, 1 viensėdis
|-
| 2021 m.  || || 971 || 1 miestelis, 13 kaimų
|}

## Seniūnai
* Romualda Rimkuvienė, ~2010 m.
* Ingrida Gladkienė, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aguriškės, k. || || 2
|-
| Girvalakiai, k. || 16 || 19
|-
| Kirkilai, k. || || 0
|-
| Pagarduviai, k. || 25 || 31
|-
| Panekelpiai, k. || || 8
|-
| Pašakiai, k. || 77 || 105
|-
| Pašlapėlė, k. || || 0
|-
| Pociūnėliai, mstl. || 393 || 475
|-
| Rinktinėliai, k. || || 0
|-
| Simoniškiai, k. || || 
|-
| Skėmiai, k. || 352 || 456
|-
| Skomaičiai, k. || 49 || 48
|-
| Skomaičiukai, k. || 19 || 43
|-
| Šabiškiai, vs. || || 0
|-
| Šašėnai, k. || || 5
|-
| Užpurviai, k. || 18 || 33
|-
| Vaičaičiai, k. || || 1
|-
| Vakarai, k. || || 3
|-
| Valmančiai, k. || 13 || 22
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 2 seniūnaitijos:
* **Pociūnėlių** seniūnaitija (806 gyv.): Aguriškės, Kirkilai, Pagarduviai, Panekelpiai, Pašakiai, Pociūnėlių mstl., Rinktinėliai, Sirutiškiai, Užpurviai, Vaičaičiai, Vakarai, Valmančiai, Šabiškiai.
* **Skėmių** seniūnaitija (687 gyv.): Girvalakiai, Skėmiai, Skomaičiai, Skomaičiukai, Šašėnai, Pašlapėlė.

## Šaltiniai
Baisogalos seniūnija

**Baisogalos seniūnija** (anksčiau ***Baisogalos apylinkės seniūnija***) – administracinis-teritorinis vienetas Radviliškio rajono savivaldybės pietryčiuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Baisogala.

## Geografija

Seniūnija užima 13 115 ha, iš jų 10 867 ha užima žemės ūkio naudmenys, 1174 ha – miškai. Seniūnijos teritoriją kerta kelias , Vilniaus–Klaipėdos geležinkelis. Seniūnijoje yra keletas dirbtinių vandens telkinių, didžiausi – Baisogalos tvenkiniai (patvenktas Kiršinas).

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Baisogalos apylinkės. 1992 m. patvirtintas Baisogalos herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 5121 || 2 miesteliai (Baisogala, Palonai), 41 kaimas, 1 kaimo dalis
|-
| 2009-09-01  || 131 || 5287 || 2 miesteliai, 41 kaimas
|-
| 2011 m.  || || 4024 || 2 miesteliai, 39 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 2 miesteliai, 39 kaimai
|-
| 2021 m.  || || 3305 || 2 miesteliai, 29 kaimai
|}

## Seniūnai
* Romas Kalvaitis, 2002–2019 m.
* Renata Masiulienė, 2022 m.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Andriūnai, k. || || 0
|-
| Augmėnai, k. || 81 || 115
|-
| Bagdonai, k. || 28 || 28
|-
| Baisogala, k. || || 
|-
| Baisogala, mstl. || 1694 || 2034
|-
| Biliūnai, k. || || 0
|-
| Bučiūnai, k. || 47 || 74
|-
| Čelkiai, k. || || 1
|-
| Dauderiai, k. || 39 || 53
|-
| Degėsiai, k. || || 2
|-
| Dišliai, k. || || 0
|-
| Dvareliai, k. || || 0
|-
| Gankiai, k. || || 0
|-
| Jadvimpolis, k. || || 10
|-
| Januškoniai, k. || 16 || 23
|-
| Juodupiai, k. || || 28
|-
| Kabliai, k. || 15 || 32
|-
| Kalveliai, k. || || 8
|-
| Kemėrai, k. || || 0
|-
| Komariškiai, k. || || 8
|-
| Kubiliūnai, k. || 55 || 82
|-
| Liaudiškiai, k. || || 7
|-
| Lopai, k. || || 8
|-
| Mikoniai, k. || 10 || 10
|-
| Moniūnai, k. || 10 || 14
|-
| Paberžėliai, k. || || 6
|-
| Pagojai, k. || || 3
|-
| Pakiršinėlis, k. || 43 || 51
|-
| Pakiršinys, k. || 547 || 532
|-
| Palonai, k. || || 
|-
| Palonai, mstl. || 274 || 345
|-
| Piepaliukai, k. || || 4
|-
| Pliuškiai, k. || || 6
|-
| Randžiai, k. || || 0
|-
| Ritikiai, k. || || 12
|-
| Sirutiškiai, k. || 20 || 29
|-
| Šileliai, k. || 10 || 16
|-
| Treigiai, k. || || 0
|-
| Vainiūnai, k. || 220 || 311
|-
| Valatkoniai, k. || 135 || 161
|-
| Vilgirdaičiai, k. || || 11
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Baisogalos** seniūnaitija (3117 gyv.): Baisogalos mstl., Augmėnai, Kubiliūnai, Bučiūnai, Dauderiai, Bagdonai, Andriūnai, Degėsiai, Gankiai, Jadvimpolis, Juodupiai, Kemėrai, Komariškiai, Liaudiškiai, Paberžėliai, Pagojai, Pliuškiai, Randžiai, Šileliai, Biliūnai, Dvareliai, Ferma, Moralinė, Verdukšniai, Šileliukai, Vilgirdaičiai.
* **Pakiršinio** seniūnaitija (1178 gyv.): Pakiršinys, Vainiūnai, Pakiršinėlis, Čelkiai, Dišliai, Januškoniai, Kabliai, Kalveliai, Lopai, Mikoniai, Moniūnai, Piepaliukai, Ritikiai.
* **Palonų** seniūnaitija (657 gyv.): Palonai, Valatkoniai, Sirutiškiai.

## Šaltiniai
Giedraičiai (Radviliškis)

**Giedraičiai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 7 km į vakarus nuo Grinkiškio, Žadikės kairiajame krante. Yra XIX a. pab. Giedraičių vėjo malūnas. Pro kaimą eina plentas .

## Istorija

Giedraičiai rašytiniuose šaltiniuose minimi nuo 1583 m. Išskirstyti į vienkiemius 1929 m. Tarybiniais metais buvo „Šušvės“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė felčerių ir akušerių punktas.

## Gyventojai

## Galerija

Giedraičių vėjo malūnas.JPG|Giedraičių malūnas
Giedraičiai, Radviliškio raj, 1.JPG|Giedraičiai nuo Pašušvio
Giedraičiai, Radviliškio raj., kryžius.JPG|Kaimo kryžius


## Šaltiniai
Tabariškiai

**Tabariškiai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, netoli kelio , 1 km į vakarus Ringaudų. Stovi Tabariškių Kristaus Karaliaus bažnyčia (nuo 1928 m.), šalia kurios veikia Tabariškių kapinės.

## Istorija

1950–2000 m. kaime veikė biblioteka, vėliau perkelta į Ringaudus.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

* Tadas Ivanauskas (1882–1970), žymus gamtininkas, palaidotas Tabariškių kapinėse.
* Liudas Vailionis (1886–1939), botanikas, palaidotas Tabariškių kapinėse.
* Vytautas Dovydaitis (1929–2022), agronomas, žemės ūkio teoretikas, palaidotas Tabariškių kapinėse.

## Galerija

Vaizdas:Tabariškiai, bendruomenės namai.JPG|Bendruomenės namai
Vaizdas:Tabariškiai, kaimo kryžius.JPG|Kaimo kryžius
Vaizdas:Tabariškiai, tvenkinys.JPG|Tvenkinys


## Šaltiniai

* 

## Nuorodos
* Istorija ir žemėlapiai
Angliavandenilis

**Angliavandenilis** – organinis cheminis junginys, sudarytas tik iš dviejų cheminių elementų: anglies (simbolis: C) ir vandenilio (simbolis: H).

## Angliavandenilių rūšys
Angliavandeniliai skirstomi į tokias grupes:

# Sotieji angliavandeniliai (alkanai) yra paprasčiausi angliavandeniliai ir turi tik viengubus cheminius ryšius. Jie gali būti linijinės arba šakotos struktūros. Bendra sočiųjų angliavandenilių formulė yra C*n*H*2n+2* (laikant, kad tai neciklinė struktūra). Jie sudaro didžiąją iš naftos gaminamų degalų dalį.
# Nesotieji angliavandeniliai turi vieną ar daugiau dvigubų ar trigubų ryšių tarp anglies atomų. Nesotieji angliavandeniliai su dvigubais ryšiais (C=C) vadinami *[[Alkenas|alkenais]]* ir žymimi formule C*n*H*2n* (laikant, kad tai neciklinė struktūra). Nesotieji angliavandeniliai su trigubais ryšiais (C≡C) vadinami *[[Alkinas|alkinais]]* ir žymimi formule C*n*H*2n-2*. Dvigubi ir trigubi anglies ryšiai hidrinimo reakcijos metu gali prijungti vandenilio atomus virsdami, atitinkamai, viengubais arba dvigubais.
# Cikloalkanai yra angliavandeniliai, turintys bent vieną anglies atomų žiedą, prie kurio yra prisijungę vandenilio atomai. Bendra cikloalkanų formulė yra C*n*H*2n*.
# Aromatiniai angliavandeniliai, taip pat vadinami *arenais*, yra angliavandeniliai, turintys bent vieną aromatinę grupę. Dažniausiai aromatiniuose angliavandeniliuose pasitaikanti aromatinė grupė yra benzeno žiedai. Aromatinės grupės yra nesočiosios.

Angliavandeniliai gali būti dujos (pvz., metanas ir propanas), skysčiai (pvz., heksanas ir benzinas), vaškai ar kietos medžiagos (pvz., parafinas ir naftalenas) arba polimerai (pvz., polietilenas, polipropilenas ir polistirolas).

#### Angliavandenilių pavyzdžiai:
* Alkanai: metanas, etanas, propanas, butanas ir izobutanas (metilpropanas).
* Alkenai: etilenas (etenas), propilenas (propenas), įvairūs butilenai (butenai), butadienas, izoprenas.
* Alkinai: acetilenas (etinas), propinas (metilacetilenas).
* Cikloalkanai: ciklopropanas, metilciklopropanas, ciklobutanas.
* Aromatiniai angliavandeniliai: benzenas, toluenas (metilbenzenas), etilbenzenas, stirenas (vinilbenzenas), naftalenas, ir antracenas.
Leifas Eiriksonas

**Leifas Eiriksonas** (pravarde **Leivas Laimingasis**; sen. isl. *Leifr Eiríksson*, apie 980–1020 m. Islandija) – vikingas keliautojas, pirmasis europietis (manoma), pasiekęs Amerikos žemyno krantus. Kilęs iš Islandijos. Tėvas – Eirikas Rudasis.

982–986 m. drauge su tėvu Eiriku Ruduoju keliavo į Grenlandiją. Apytikriai 1000 m. lankėsi Norvegijoje, ten priėmė krikštą. Grįžęs Grenlandijon, kartu su pasikviestu kunigu tarp naujakurių įvedė krikščionybę.

X a. pab. – XI a. pr., išplaukęs nuo Grenlandijos į pietus, jis pasiekė nežinomos žemės krantus, kurią dengė didžiuliai plokšti akmenys. Atitinkamai šią žemę jis pavadino Helulandu („plokščiųjų akmenų šalimi“). Plaukdamas toliau į pietus, L. Eiriksonas po keleto dienų pamatė tankiu mišku apaugusį krantą, todėl šalį pavadino Marklandu – „miškų šalimi“. Dar po dviejų kelionės dienų jo laivas išmetė inkarą upės žiotyse, kur augo laukinės vynuogės. Taip atsirado dar vienas pavadinimas – Vinlandas („vyno šalis“). Surentę čia trobas vikingai peržiemojo, o pavasarį grįžo namo.

Manoma, kad vikingų atrastos žemės yra dabartinis Labradoro pusiasalis, Niufaundlando sala, o žiemojimo vieta galėjo būti šiaurės rytinė Amerikos pakrantė. Čia rasti ir perduoti muziejui normanų gyvenviečių likučiai.

## Išnašos
Pakalniškių seniūnija

**Pakalniškių seniūnija** (anksčiau ***Pakalniškių apylinkės seniūnija***) – administracinis-teritorinis vienetas Radviliškio rajono savivaldybės rytuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Raudondvaris.

## Geografija

Per seniūniją į šiaurės rytus teka Daugyvenė, vakaruose dunkso Radvilonių miškas, pietine riba eina Radviliškio–Daugpilio geležinkelis. Pagrindiniai keliai – , , .

## Istorija

Įkurta 1995 m. vietoje Pakalniškių apylinkės.

|-
| 2001-04  || || 3216 || 37 kaimai, 11 viensėdžių, 4 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || 166 || 3439 || 38 kaimai, 10 viensėdžių
|-
| 2011 m.  || || 2496 || 37 kaimai, 10 viensėdžių
|-
| 2016-08-13  || || || 37 kaimai, 10 viensėdžių
|-
| 2021 m.  || || 1981 || 33 kaimai, 9 viensėdžiai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Aldoniškis, k. || || 4
|-
| Alksniupiai, k. || 506 || 592
|-
| Amalija, k. || || 4
|-
| Areiniškiai, vs. || || 3
|-
| Baukai, k. || 42 || 42
|-
| Birutė, k. || || 11
|-
| Bružiai, k. || 15 || 25
|-
| Burbiškis, k. || || 0
|-
| Dambava, k. || 14 || 11
|-
| Daukonys, k. || || 8
|-
| Dausai, k. || || 2
|-
| Grybtrakis, vs. || 10 || 7
|-
| Jasonys, k. || || 15
|-
| Jukiškis, k. || 13 || 26
|-
| Juodupiai, k. || || 7
|-
| Karizniškis, vs. || 12 || 10
|-
| Kašiai, vs. || || 3
|-
| Kibildžiai, k. || || 6
|-
| Kleboniškiai, k. || || 21
|-
| Krupiškis, k. || || 0
|-
| Laba, k. || || 14
|-
| Lineliai, k. || || 0
|-
| Maldžiūnai, k. || 25 || 42
|-
| Maneitai, k. || 13 || 17
|-
| Margiai, k. || || 
|-
| Mažuliai, k. || 36 || 50
|-
| Naujasodis, k. || 39 || 57
|-
| Niauduva, k. || 101 || 158
|-
| Pagojis, vs. || || 3
|-
| Pajuliai, k. || 33 || 36
|-
| Pakalniškiai, k. || 315 || 345
|-
| Pociūnai, k. || 239 || 291
|-
| Radiškiai, vs. || || 7
|-
| Radviloniai, k. || 92 || 147
|-
| Raginėnai, k. || 25 || 30
|-
| Raudondvaris, k. || 233 || 291
|-
| Rimaičiai, vs. || || 5
|-
| Sliekiai, k. || || 6
|-
| Šeduva, vs. || || 11
|-
| Šileikoniai, k. || 31 || 37
|-
| Šniukoniai, k. || || 14
|-
| Tankūnai, vs. || || 2
|-
| Valdeikiai, k. || 32 || 53
|-
| Vanaginė, vs. || || 0
|-
| Veliakiemiai, k. || 34 || 34
|-
| Žardeliai, k. || 22 || 36
|-
| Žybartai, k. || || 13
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įkurtos 3 seniūnaitijos:
* **Alksniupių** seniūnaitija (1220 gyv.): Aldoniškis, Alksniupiai, Amalija, Birutės k., Juodupiai, Krupiškis, Lineliai, Maldžiūnai, Miškadvaris, Naujasodis, Radviloniai, Sliekiai, Šileikoniai, Žardeliai, Žybartai.
* **Pociūnų** seniūnaitija (640 gyv.): Areiniškiai, Bružiai, Burbiškis, Dambava, Dausai, Grybtrakis, Jasonys, Jukiškis, Karizniškio vs., Kašių vs., Kibildžiai, Laba, Pagojis, Pajuliai, Pociūnai, Rimaičiai, Tankūnai, Valdeikiai, Vanaginės vs, Rokoniai, Pagaidčpiliai.
* **Raudondvario** seniūnaitija (1351 gyv.): Baukai, Daukonys, Kleboniškiai, Maneitai, Mažuliai, Niauduva, Pakalniškiai, Radiškiai, Raginėnai, Raudondvaris, Šeduvos vs., Šniukoniai, Veliakiemiai.

## Šaltiniai
Tabariškės

**Tabariškės** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybės šiaurės rytuose, 8 km į rytus nuo Turgelių, prie pat sienos su Baltarusija. Pro kaimą teka Merkys – šioje vietoje dar tik nedidelis upelis. Nutiestas Tabariškių tiltas. Seniūnaitijos centras. Stovi medinė Tabariškių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia (pastatyta 1770 m.; XVIII a. varpinė su vartais) ir buvęs senosios regulos karmelitų vienuolynas, kapinėse renovuota Tabariškių koplyčia (pastatyta 1794 m.), veikia Tabariškių mokykla-daugiafunkcis centras ir Turgelių „Aistuvos“ gimnazijos ikimokyklinio ugdymo skyrius, biblioteka. Išlikęs buvęs Tabariškių dvaro svirnas.

## Etimologija
Tabariškės – asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo totorių Taborų giminės. Čia gimė Vilniaus vyskupas Albertas I Taboras (1453–1507).

## Istorija
Istoriniuose šaltiniuose kaimas minimas 1507 m. Nuo XVII a. pabaigos Tabariškių dvaras priklausė Važinskiams, kurie čia įkurdino vienuolius karmelitus, pastatydino bažnyčią.

Sovietmečiu buvo tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Albertas I Taboras (1453–1507), Vilniaus vyskupas
* Ana Krepštul (1932–2007), dailininkė

## Galerija

Tabariškės, gatvė.JPG|Gatvė Tabariškėse
Tabariškės, koplytėlė.JPG|Pakelės koplytėlė Tabariškių pakraštyje
Tabariškės, vaikų darželis.JPG|Vaikų darželis


## Šaltiniai

## Nuorodos
* 
* 
* Buvęs karmelitų vienuolynas 
* Tabariškių žemėlapiai
Liubušo vaivadija

**Liubušo vaivadija** () – teritorinis vienetas Lenkijos vakaruose, pasienyje su Vokietija. Plotas 13 988 km²; 1,02 mln. gyventojų. Sostinė – Didžiosios Lenkijos Gožuvas. Šiaurėje ribojasi su Vakarų Pamario vaivadija, rytuose – Didžiosios Lenkijos vaivadija, o pietuose – su Žemutinės Silezijos vaivadija.

## Administracinis suskirstymas
* 12 apskričių;
* 2 miestai-apskritys.

## Didžiausi miestai
* Didžiosios Lenkijos Gožuvas
* Zeliona Gura
* Nova Sulė
* Žaros
* Žaganė

## Šaltiniai

* Vaivadijos statistika (Polskawliczbach.pl)
Lodzės vaivadija

**Lodzės vaivadija** () – teritorinis vienetas Lenkijos viduryje, į pietus nuo Varšuvos. Plotas 18 219 km²; 2,51 mln. gyventojų. Sostinė – Lodzė. Šiaurėje ribojasi su Kujavijos Pamario vaivadija, šiaurės rytuose – Mazovijos vaivadija, pietryčiuose – Švento Kryžiaus vaivadija, pietuose – Silezijos vaivadija, pietvakariuose – Opolės vaivadija, o vakaruose – Didžiosios Lenkijos vaivadija.

## Administracinis suskirstymas
* 21 apskritis;
* 3 miestai-apskritys.

## Didžiausi miestai
* Lodzė
* Zgežas
* Petrakavas
* Pabianicės
* Mazovijos Tomašuvas
* Belchatuvas
* Veliunis

## Šaltiniai

* Vaivadijos statistika (Polskawliczbach.pl)
Didžiosios Lenkijos vaivadija

**Didžiosios Lenkijos vaivadija** () – teritorinis vienetas vakarinėje Lenkijos dalyje. Plotas 29 827 km²; 3,47 mln. gyventojų. Pagal šiuos rodiklius tai yra antroji pagal plotą ir trečioji pagal gyventojų skaičių Lenkijos vaivadija. Sostinė – Poznanė. Šiaurėje ribojasi su Pamario vaivadija, šiaurės vakaruose – Vakarų Pamario vaivadija, vakaruose – Liubušo vaivadija, pietvakariuose – Žemutinės Silezijos vaivadija, pietryčiuose – su Opolės vaivadija ir Lodzės vaivadija, o šiaurės rytuose – Kujavijos Pamario vaivadija.

## Istorija

Vaivadija buvo suformuota 1999 m. sausio 1 d., iš anksčiau egzistavusių Poznanės, Kališo, Konino, Pilo ir Ležno vaivadijų. Pavadinimas naujajai vaivadijai parinktas pagal regiono pavadinimą – Didžioji Lenkija (*Wielkopolska*).

## Administracinis suskirstymas
* 31 apskritis;
* 4 miestai-apskritys.

## Didžiausi miestai
* Poznanė
* Kališas
* Koninas
* Pila
* Didžiosios Lenkijos Ostruvas

## Šaltiniai

* Vaivadijos statistika (Polskawliczbach.pl)
Mažosios Lenkijos vaivadija

**Mažosios Lenkijos vaivadija** () – teritorinis vienetas Lenkijos pietryčiuose. Plotas 15 183 km²; 3,36 mln. gyventojų. Sostinė – Krokuva. Ribojasi su Silezijos vaivadija vakaruose, Švento Kryžiaus vaivadija šiaurėje ir Pakarpatės vaivadija rytuose.

## Administracinis suskirstymas
* 19 apskričių;
* 3 miestai-apskritys.

## Didžiausi miestai
* Krokuva
* Tarnuvas
* Naujasis Sončas
* Osvencimas
* Chšanuvas
* Naujasis Targas

## Šaltiniai

* Vaivadijos statistika (Polskawliczbach.pl)
Opolės vaivadija

**Opolės vaivadija** () – teritorinis vienetas Lenkijos pietuose. Plotas 9412 km²; 1,00 mln. gyventojų. Sostinė – Opolė. Vakaruose ribojasi su Žemutinės Silezijos vaivadija, šiaurėje – Didžiosios Lenkijos vaivadija ir Lodzės vaivadija, rytuose – Silezijos vaivadija, o pietuose – Čekija.

## Administracinis suskirstymas
* 11 apskričių;
* 1 miestas-apskritis.

## Didžiausi miestai
* Opolė
* Kendzežynas-Kozlis
* Nysa
* Bžegas
* Kliučborkas
* Prudnikas
* Opolės Stšelcės
* Krapkovicės
* Namysluvas

## Galerija

Oppeln - Altstadt1.jpg|Opolė
WK15 Kędzierzyn-Koźle (35) Lichen99.jpg|Kendzežynas-Kozlė
2014 Nysa, stare miasto 03.JPG|Nysa
Brzeg Op.JPG|Bžegas
Kluczbork - Rynek 01.jpg|Kliučborkas
Rynek i ratusz w Prudniku (2020) 02.jpg|Prudnikas
Ratusz Strzelce Opolskie.JPG|Opolės Stšelcės
Rynek Krapkowice 2.jpg|Krapkovicės
Namysłów, ratusz.JPG|Namysluvas


## Šaltiniai

* Vaivadijos statistika (Polskawliczbach.pl)
Pakarpatės vaivadija

**Pakarpatės vaivadija** () – teritorinis vienetas Lenkijos pietryčiuose. Plotas 17 846 km²; 2,13 mln. gyventojų. Sostinė – Žešuvas. Vakaruose ribojasi su Mažosios Lenkijos vaivadija, šiaurės vakaruose – Švento Kryžiaus vaivadija, šiaurėje – su Liublino vaivadija.

## Administracinis suskirstymas
* 21 apskritis;
* 4 miestai-apskritys.

## Didžiausi miestai
* Žešuvas
* Peremislis
* Staliova Volia
* Melecas
* Tarnobžegas

## Galerija

Rzeszów zamek 2004b.jpg|Žešuvas
Łańcut - Pałac.jpg
Sanok view.jpg
Wisłok Wielki cerkiew.JPG
Krasiczyn castle 3.jpg
Krasice most.jpg
Huwniki Widok.jpg
2015, Przemyśl, Zamek Kazimierzowski (02).jpg
Synagoga lesko.jpg
Wolkowyja.jpg
Polańczyk Zjawa.jpg
Chatka Puchatka 2007 maj.jpg
Waldkarpaten SineWiry.jpg
Połonina Wetlińska.jpg
Kmiter Burg.jpg
Rownia orthodox church.jpg
Widok na Tarnicę.jpg


## Šaltiniai

* Vaivadijos statistika (Polskawliczbach.pl)