open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Siudad del Estė

**Siudad del Estė** () – antras pagal dydį ir svarbą Paragvajaus miestas, išsidėstęs šalies rytuose, prie Paranos upės, priešais Igvasu žiotis. „Draugystės“ tiltu (*[[Puente de la Amistad]]*) sujungtas su Brazilijos miestu Fos du Igvasu. Aukštutinės Paranos departamento centras. 325 tūkst. gyventojų, o su priemiesčiais (Minga Gvasu, Hernandarijasas, Presidente Frankas) – 553 tūkst.

## Istorija

Miestas įkurtas 1957 m. ir pavadintas *Puerto Flor de Lis*, vėliau pavadintas *Puerto Presidente Stroessner*, prezidento Alfredo Stroesnerio garbei. Nuo 1989 m. pavadinimas pakeistas į *Ciudad del Este* – „Rytų miestas“.

## Ekonomika ir transportas
Siudad del Estėje pagaminama net 60 % šalies BVP. Tai viena svarbiausių pasaulyje laisvosios prekybos zonų (lenkia tik Majamis ir Honkongas). Kartu su Fos du Igvasu miestu valdo Itaipu užtvaką. Maisto, keramikos pramonė. Svarbus prekybinis, transporto ir tranzitinis centras. Minga Guasu priemiestyje yra tarptautinis ''Guaraní'' oro uostas.

## Kultūra
Siudad del Estėje gyvena didelės taivaniečių, arabų ir iraniečių bendruomenės. Mieste galima išvysti mečečių ir pagodų. Miesto valdžia remia taivaniečių bendruomenę ir palaiko artimus ryšius su Taivanu.

## Nusikalstamumas
Siudad del Estė yra pelniusi nesaugaus miesto įvaizdį. Aukštas nusikalstamumo lygis. Daugumą pastatų saugo ginkluota sargyba. Mieste veikė teroristinės grupuotės, galimai susijusios su Al-Qaeda. Taip pat yra Hezbollah narių, kurie rengė išpuolius prieš žydus Argentinoje. Išsikerojusi prekyba narkotikais ir kontrabanda.

## Sportas
* Club Atlético 3 de Febrero – futbolas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Turistinis puslapis
* Miesto svetainė
Ešerinė (Kauno r.)

**Ešerinė** arba **Patkava** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kauno rajone, apie 1 km į šiaurės rytus nuo Raudondvario, Nevėžio kraštovaizdžio draustinyje. Pasagos (tarmiškai *patkavos*) formos vandens telkinys įsiterpęs tarp Nevėžio ir kelio . Ežero ilgis iš šiaurės vakarinio galo iki pietvakarinio – 0,63 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 19,3 m. Krantai daug kur apaugę medžiais ir krūmais, pietvakarinis galas užpelkėjęs. Aplinkui plyti pievos. Iš šiaurvakarinio galo išteka upelis link netoliese tekančio Nevėžio.

## Nuorodos

* Sąrašas:Kauno rajono ežerai
* LR ežerų klasifikatorius 
* Patkava
United Center

**United Center** – universalus, tarptautinio lygio sporto, pramogų ir verslo kompleksas Čikagoje. Arena yra adresu *1901 W. Madison Street*. Aviakompanija United Airlines yra pagrindinis arenos rėmėjas.

Areną savo namais laiko ledo ritulio komanda Čikagos „Blackhawks“, žaidžianti NHL ir Čikagos „Bulls“, žaidžianti NBA. Idėja pastatyti naują areną gimė Bill Wirtz’ui and Jerry Reinsdorf’ui, kurie atitinkamai buvo šių komandų savininkai. Kol nebuvo šios arenos abejos komandos žaidė rungtynes *Chicago Stadium* arenoje, kuri buvo nuversta 1994 m. rugpjūčio 18 d.

Privačių savininkų rankose esanti arena yra 960 tūkst. kv. pėdų ir yra išsidėsčiusi 46-ių akrų sklype į vakarus nuo miesto centro. Ši arena yra pati didžiausia JAV savo matmenimis, bet ne žmonių talpa. Per metus vyksta apie 200 renginių ir areną jau aplankė virš 20 milijonų žmonių. Be krepšinio ir ledo ritulio („Bulls“ ir „Blackhawks“ žaidžia 100 rungtynių per metus) arenoje vyko koncertai tokių atlikėjų kaip Led Zeppelin, Red Hot Chili Peppers, Smashing Pumpkins, Rolling Stones, Eric Clapton, Bruce Springsteen, Polas Makartnis, U2, The Who, Madonna, Van Halen, Aerosmith, Bon Jovi ir Trys tenorai.

Arenos talpa:
* Sporto varžybos:
** Krepšinis – 20 917 žiūrovų
** Ledo ritulys – 19 717 žiūrovų
* Koncertai – iki 23 500 žiūrovų

## Nuorodos

* Oficiali svetainė anglų k.
Uosialapis klevas

**Uosialapis klevas** (*Acer negundo*) – klevinių (*Aceraceae*) šeimos medis. 

## Paplitimas
Savaime plačiai paplitęs Šiaurės Amerikos žemyne. Šiauriausia jų populiacija auga vidurio Saskačevano ir Manitobos valstijose, piečiausia ir nuo likusių populiacijų labiausiai izoliuoti auga Gvatemaloje. Rytuose nuo JAV paatlantės valstijų iki Ramiojo vandenyno pakrančių Kalifornijos valstijoje. 

## Apibūdinimas
Aukštis 10–25 m, laja 6-10 m skersmens, dažnai užauga keli kamienai, kurių skersmuo 30–50 cm, labai retai iki 1 m. Lapai sudėtiniai, neporomis plunksniški. Kuokeliniai žiedai sukrauti nusvirusiuose šluotelės pavidalo žiedynuose, o piesteliniai – kekėse. Žydi balandžio mėn. prieš išsiskleidžiant lapams. Vaisiai – sparnavaisiai ir sunoksta rugsėjo – spalio mėn.

## Porūšiai
Uosialapių klevų porūšių skaičius tarp botanikų yra ginčų objektas. Dalis jų porūšius laiko atskiromis rūšimis. Žemiau pateiktos 4 rūšys:
# ***Acer negundo'' subsp. ''interius*** (Britton) Á.Löve & D.Löve; Šiauriausia populiacija. Savaime paplitę nuo pietryčių Albertos, vidurio Saskačevano ir vidurio Manitobos provincijų Kanadoje, iki Naujosios Meksikos valstijos JAV pietuose. 
# ***Acer negundo'' subsp. ''negundo***; Natūraliai paplitę JAV nuo Atlanto vandenyno pakrančių iki Uolinių kalnų.
# ***Acer negundo'' subsp. ''californicum*** (Torr. & A.Gray) Wesm.; Nuo kitų porūšių išsiskiria stambesniais lapais. Savaime paplitę Kalifornijoje ir Arizonoje.
# ***Acer negundo'' subsp. ''mexicanum*** (DC.) Wesm.; Piečiausia populiacija. Savaime paplitę Gvatemaloje bei Meksikos Čiapo, Chalisko, Oachakos, Tamaulipaso, Verakruso valstijose.

## Lietuvoje
Augalas introdukuotas, auginamas kaip dekoratyvinis miestų želdiniuose, pakelių juostoms formuoti, taip pat sodinamas smėlynams apželdinti. Auga greitai, gajus. Nesunkiai nukonkuruoja gluosnius ir stumia juos iš natūralių augaviečių, todėl Aplinkos ministerijos paskelbtas kaip naikintinas invazinis augalas. 

Invazine rūšimi paskelbtas už savaiminio arealo ir kraštuose, kuriuose buvo introdukuotas, bet vėliau nekontroliuojamai išplito ir plinta, užgoždamas vietinę augaliją ir užimdamas naujus jos biotopus.

## Panaudojimas
Iš uosialapio klevo leidžiama sula ir iš jos gaminamas sirupas. Mediena menkavertė, neatspari puvimui.

## Taip pat skaityti
* Svetimžemiai medžiai savaime plinantantys Lietuvoje

## Galerija

Vaizdas:Acer_negundoAA.jpg|Uosialapio klevo morfologija
Vaizdas:Acnegundo.jpg|Uosialapio klevo lapai ir sparniavaisiai
Vaizdas:Acer_negundo_seedling.JPG|Uosialapio klevo jaunas medelis
Vaizdas:Acer_negundo_tree.jpg|Uosialapis klevas dažnai turi keletą kamienų


## Šaltiniai

## Nuorodos

* theplantlist.org / ''Acer negundo'' L.
* na.fs.fed.us / ''Acer negundo'' L. 
* iucnredlist.org / Acer negundo ssp. mexicanum
* google.co.uk / Manitoba maple
Subartonys

**Subartonys** – kaimas Varėnos rajono savivaldybės vakaruose, 5 km į šiaurę nuo Merkinės, netoli kelio , Subartonių miškų apsuptyje. Seniūnaitijos centras. Veikia Vinco Krėvės sodyba-muziejus (nuo 1966 m.), totorių muziejus (nuo 2007 m.), stovi Subartonių kapinių koplyčia (1992 m.). Subartonių kraštovaizdžio istorinis draustinis, yra partizanų žeminės. Kaime telkšo Gilšės ežeras, apylinkėse telkšo Gelovinės, Linamarkės, Pakelinio, Kampinio ežerai.

## Etimologija
Vietovardis kilęs iš galimai jotvingiško dviskiemenio asmenvardžio **Subartas*. Jo šaknis *bart-* siejama su žodžiu *bárti* („peikti, drausti“, pirminė reikšmė „kovoti“), o dėmuo *su-* galimai sutrumpintas iš *sur-* (plg. *Sur-degis, Sur-vila*), kuris kildinamas iš prūsų *surgi* („apie, api-“). Pagal tokią interpretaciją išeitų, jog vardas reiškia „apibartas“ ar „apkovotas“. Kita vertus, galėtų būti ir su prūsų bartų tautovardžiu susijęs asmenvardis.

## Istorija
XIX a. minimas Subartonių kaimas ir dvaras. Pateko į Merkinės valsčių, Gudakiemio (Ruskoje Siolo) seniūniją. 1850 m. į dvarą pateko 1 palivarkas, 3 kaimai, 3 užusieniai ir 2373 dešimtinių žemės. Dvarą įkūrė Subartonių giminė (minima, kad kaimas ir palivarkas jiems priklausė 1766 m.), bet vėliau valdą nupirko Karlovičiai.

LTSR laikais buvo Merkinės tarybinio ūkio gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Aleksandras Karlovičius (1836–1903), etnografas, muzikologas, kalbotyrininkas.
* Vincas Krėvė-Mickevičius (1882–1954). Išlikusi jo gimtoji sodyba. Prie namo 1982 m. rašytojui pastatytas paminklas (liaudies meistras Ipolitas Užkurnis). 1992 m. palaikai perlaidoti kaimo kapinėse.

## Galerija

Subartonys, Krėvės namas (2).JPG|Krėvės namas-muziejus
Subartonys, V. Krėvės sodybos klėtelė ir paminklas.JPG|V. Krėvės sodybos klėtelė ir paminklas
Subartonys. Totorių muziejus.JPG|Totorių buities muziejus
Subartonys, Karlovičius.jpg|Stogastulpis J. A. Karlovičiui


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vinco Krėvės gimtasis namas Subartonyse  
* Subartonių kraštas (sud. Algimantas Černiauskas, Henrikas Gudavičius, Mindaugas Lapelė. – Marcinkonys: Dzūkijos nacionalinio parko direkcija, 2007. – 220 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-553-09-0
Deep Blue

**Deep Blue** buvo „IBM“ kompanijos sukurtas šachmatų kompiuteris.

## Istorija
Šachmatus žaidžiantį superkompiuterį, pavadintą „ChipTest“, besimokydamas Karnegio Melono universitete ėmėsi kurti doktorantūros studentas Feng-hsiung Hsu. 1988 m. Hsu su bendraminčiais sukūrė šio superkompiuterio tęsinį – Deep Thought – taip pavadintą pagal kompiuterį tuo pačiu pavadinimu iš filmo „Keliautojo kosmostopu vadovas po galaktiką“. 1989 m. gavęs daktaro laipsnį, Hsu kartu su Murray Campbell prisijungė prie „IBM“ tyrimų padalinio, kur siekė tęsti projektą – sukurti mašiną, galinčią nugalėti pasaulio šachmatų čempioną. Šio projekto metu ir gimė Deep Blue. 

## Charakteristikos
Deep Blue veikė AIX operacinėje sistemoje ir ėjimus atlikdavo šachmatų programa, parašyta C programavimo kalba, kurios duomenų bazę sudarė daugiau kaip 4 000 ėjimų padėčių, 700 000 didmeistrių partijų, dauguma šešių figūrų bei visos penkių ir mažiau figūrų baigtys. Superkompiuterio pajėgumą lėmė itin didelė skaičiavimo galia. Sprendimus kompiuteris gebėjo priimti paraleliai alfa–beta paieškos algoritmu – tai simbolinio dirbtinio intelekto pavyzdys. Pasirinkimų skaičius siekė 200 milijonų per sekundę.

## Deep Blue prieš Kasparovą

„Deep Blue“ buvo pirmasis kompiuteris, laimėjęs šachmatų partiją ribotame laike prieš tuometinį pasaulio čempioną Garį Kasparovą. Šią pergalę kompiuteris pasiekė 1996 m. vasario 10 d. Vis dėlto Kasparovas laimėjo trejas rungtynes ir lygiosiomis pabaigė kitas dvejas rungtynes, įveikdamas Deep Blue bendru rezultatu 4–2. Mačas baigėsi 1996 m. balandžio 17 d.

Po šios dvikovos Deep Blue sulaukė ženklaus patobulinimo, po kurio 1997 m. gegužę dar kartą mestas iššūkis G. Kasparovui. Šešerių rungtynių revanšo dvikova gegužės 11 d. baigėsi rezultatu 3.5–2.5 kompiuterio naudai. Taip Deep Blue tapo pirmąja kompiuterine sistema, įveikusia tuometinį absoliutų čempioną.

Po mačo kompiuterio dalys atiduotos eskponuoti Nacionaliniam Amerikos istorijos muziejui ir Kompiuterių istorijos muziejui.

## Išnašos

## Šaltiniai
* 
* 
* 
* 
*
Three Days Grace

**„Three Days Grace“** – kanadiečių roko grupė, susikūrusi 1992 m. Norvude, Kanadoje. Pirmasis grupės pavadinimas buvo **„Groundswell“**.

## Istorija

1992 m., savo karjeros pradžioje, grupė vadinosi „Groundswell“ ir 1995 metais įrašė savo pirmąjį studijinį albumą „Wave of Popular Feeling“. Tais pačiais metais, jie padarė pertrauką. 1997 m. jie sugrįžo ir pakeitė grupės pavadinimą į „Three Days Grace“. Vėliau jie persikėlė iš Norvudo į Torontą, kur susipažino su prodiuseriu Geivinu Braunu, kažkada dirbusiu su grupe „Big Sugar“. Jis padėjo įrašyti antrąjį grupės studijinį albumą „Three Days Grace“, kuris buvo išleistas 2003 m. Albumas pasiekė Kanados perkamiausių albumų dešimtuką, aukščiausią Jungtinių Valstijų šimtuką Billboard Top 200 ir pirmą vietą Billboard Top Heatseekers sąraše. Albumą pristatantis singlas „I Hate Everything About You“ pasiekė pirmą vietą gimtojoje šalyje. Antrasis singlas „Just Like You“ Kanadoje tapo hitu. Trečiasis singlas „Home“ taip pat pratęsė sėkmę.

## Grupės sudėtis

;Dabartiniai narai:
* Matt Walst – vokalistas (2013–dabar)
* Barry Stock – gitaristas (2002–dabar)
* Brad Walst – bosistas (1992–1995, 1997–dabar)
* Neil Sanderson – būgnininkas (1992–1995, 1997–dabar), klavišininkas (2012–dabar)

;Buvę nariai:
* Adam Gontier – vokalistas (1992–1995, 1997–2013), gitaristas (1997–2002)
* Phil Crowe – gitaristas (1992–1995)
* Joe Grant – gitaristas (1992–1995)

## Diskografija

**Studijiniai albumai**:

* *[[Wave of Popular Feeling]]* (1995)
* *[[Three Days Grace (albumas)|Three Days Grace]]* (2003)
* *[[One X]]* (2006)
* *[[Life Starts Now]]* (2009)
* *[[Transit of Venus]]* (2012)
* *[[Human (Three Days Grace albumas)|Human]]* (2015)

**Singlai**:

* *Eddie* (1995)
* *Poison Ivy* (1996)
* *Stare* (1996)
* *I Hate Everything About You* (2003)
* *Just Like You (2004)
* *Home* (2004)
* *Animal I Have Become* (2006)
* *Pain* (2006)
* *Never Too Late* (2007)
* *Riot* (2007)
* *Break* (2009)
* *The Good Life* (2010)
* *World So Cold* (2010)
* *Lost In You* (2011)
* *Chalk Outline* (2012)
* *The High Road* (2013)
* *Misery Loves My Company* (2013)
* *Painkiller* (2014)
* *I Am Machine* (2014)
* *Human Race* (2015)
* *Fallen Angel'' (2015)

## Nuorodos

* Oficiali svetainė
* Apie Three Days Grace www.discogs.com svetainėje
* Apie Three Days Grace www.discogs.com svetainėje
KlausiManija

**KlausiManija** – nemokamas klausimų - atsakymų stiliaus kompiuterinis žaidimas, sukurtas Pauliaus Jačionio. Pradžioje žaidėjui pateikiami labai lengvi, kartais net juokingi, klausimai, bet tęsiant žaidimą klausimų sudėtingumas laipsniškai didėja, kol pasiekiamas 1 000 000 taškų vertės klausimas. Klausimo vertė tik simbolinė ir už ją jokio pelno žaidėjas negauna.

Pirmoji programos versija, skirta tik testavimui, buvo sukurta 2003 m. gegužės 11 d. Naujausia žaidimo versija yra 2.04.1.

Žaidėjas savo pasiektą rezultatą gali įsirašyti į Top15 (geriausiųjų penkioliktuko) lentelę savo kompiuteryje arba į Top1000 (geriausiųjų tūkstantuko) lentelę internete.

Žaidėjas, nežinodamas teisingo atsakymo, gali pasirinkti vieną iš dviejų pagalbų: vieno neteisingo atsakymo panaikinimo (galima naudotis 3 kartus) arba visų neteisingų to klausimo atsakymų panaikinimo (galima naudotis tik vieną kartą).

Žaidžiant, bet kuriuo metu, galima žaidimą išsaugoti. Atkūrus išsaugotą žaidimą ir jį tesiant, pasiektas rezultatas nebegali būti įrašomas į geriausiųjų rezultatų lentelę internete.

Programa palaiko lango išvaizdos (aplinkų) keitimą. Kartu su žaidimu yra parsisiunčiamos tik dvi aplinkos (standartinė KlausiManija ir QUEST), bet jas galima nesunkiai ir pačiam susikurti. Kitų aplinkų galima rasti internete.

## Nuorodos
* Oficiali žaidimo svetainė
Justin Gatlin

**Justin Gatlin** (g. 1982 m. vasario 10 d.) yra amerikiečių lengvosios atletikos sprinteris. Jis buvo laikomas greičiausiu žmogumi pasaulyje, nuo tada kai pasiekė pasaulio rekordą 100 metrų bėgimo distancijoje ją įveikęs per 9,76 sekundės, bet šis rezultatas vėliau buvo neįskaitytas. Dėl neleistinų preparatų vartojimo bėgikas nuo 2006 m. iki 2010 m. buvo diskvalifikuotas.

## Biografija

Justin Gatlin gimė Brukline, Niujorke. Jis lankė Vudhamo aukštąją mokyklą Pensakoloje, Floridoje.

2004 m. vasaros olimpinėse žaidynėse pelnė aukso medalį 100 m bėgimo distancijoje.

2006-ųjų gegužės 12 d., Gatlinas sumušė pasaulio rekordą lengvosios atletikos rungtyje bėgdamas 100 metrų Tarptautinės lengvosios atletikos federacijos (IAAF) „Super Grand Prix“ serijos varžybose Katare pasiekęs 9,76 sekundžių laiką. Tuo jis pagerino prieš tai buvusio jamaikiečio bėgiko Asafos Powell’o turėtą rezultatą 9,77 s., pasiektą 2005 m. Atėnuose. 2017 m. rugpjūčio 5 d., Londone vykusiame pasaulio čempionate Gatlin pelnė aukso medalį aplenkdamas daugkartinį pasaulio čempioną ir rekordininką Usain Bolt.

Gatlinas šiuo metu gyvena ir treniruojasi Šiaurės Karolinoje, JAV.

## Šaltiniai
Evoliucinė biologija

**Evoliucinė biologija** – populiacijų biologijos šaka, tirianti rūšių kilmę, taip pat jų kaitą laike, t. y. jų evoliuciją. Tai tarpdisciplininė mokslo šaka, įtraukianti biologus iš įvairių tradicinių biologijos mokslo šakų.

## Istorija

Evoliucinės biologijos istoriją galima išskirti į šiuos etapus:

# Evoliucinė ir neevoliucinės idėjos prieš Čarlzą Darviną
# Darvino teorija (1859 m.)
# Darvinizmo eklipsė (1880–1920)
# Modernioji sintezė (1920–1950)

## Šaltiniai
Le grand dictionaire historique

**Le grand dictionaire historique** – prancūziška Louis Moréri enciklopedija (1643–1680).

*Le grand dictionnaire historique, ou melange curieux de l'histoire sacrée et profane* (*The Great Historical Dictionary, or Anthology of Sacred and Secular History*) pirmą kartą buvo išleista 1671, Lione. Akcentai – istoriniai bei biografiniai straipsniai.

## Reikšmė
Moréri savo enciklopediją paskyrė vyskupui Gaillard de Longjumeau.

*Le grand dictionaire historique* reikšmė yra tokia, kad ja buvo pradėta nacionalinių enciklopedijų era.

## Leidimai, vertimai

Žinynas buvo išleistas daugelį kartų: Lione 1681, Utrechte 1692, Paryžiuje 1699, 1718, 1725; Bazelyje 1731/32, Amsterdame 1740.

Paskutinį kartą išleista 1759 – tai buvo 20 leidimas, apėmęs 10 tomų. Moreri, būdamas 37 metų, iki savo mirties galėjo prisidėti tik prie pirmųjų leidimų; vėliau leido Jean le Clerc, Luisas Ellies du Pin ir Luisas F. -J. de La Barre.

Papildyta *Grand dictionnaire historique* pasirodė Paryžiuje bei Amsterdame. 1671–1759 buvo išleistas *Grand Dictionnaire historique* 20-čia leidimų. Labiausiai pavykusiu laikomas 20 ir paskutinis, 1759 Paryžiuje išleistas leidimas.

Moréri enciklopedija buvo išversta į anglų, vokiečių, italų ir ispanų kalbas. Vokiška versija išleista 1709 bei 1730/32 – pav. *Allgemeines historisches Lexicon* (Bendrasis istorijos leksikonas). Leidėjai – Johann Franz Buddeus bei Thomas Fritsch.
Šengeno sutartis

**Šengeno sutartis** sukūrė Šengeno erdvę, kurioje nėra pasienio kontrolės. Sutartį 1985 m. birželio 14 d. pasirašė penkios Europos Bendrijų šalys mažame Liuksemburgo vyndarių miestelyje Šengene, kuris yra netoli Liuksemburgo, Vokietijos ir Prancūzijos sienų sankirtos. Sutarties tikslas buvo palaipsniui panaikinti pasienio kontrolę tarp pasirašiusių šalių. Sutartis įsigaliojo 1995 m. kovo 26 d.

1990 m. sutartis buvo papildyta Šengeno konvencija, kuri numatė pasienio kontrolės atsisakymą tarp pasirašiusių šalių ir bendrą vizų politiką. Šengeno erdvė veikia kaip viena valstybė tarptautinių kelionių požiūriu, joje yra išorės sienų kontrolė atvykstantiems ir išvykstantiems iš Šengeno erdvės, o pasienio kontrolės tarp šią erdvę sudarančių šalių nėra. Šengeno erdvę dabar sudaro 29 Europos šalys, turinčios daugiau nei 400 mln. gyventojų ir 4 mln. m² plotą.

Iki 1999 m. Šengeno sutartys ir taisyklės pagal šias sutartis veikė nepriklausomai nuo Europos Sąjungos. Amsterdamo sutartis jas įtraukė į Europos Sąjungos teisę, padarant išlygą tik dviem Europos Sąjungos valstybėms, kurios liko neprisijungusios prie Šengeno erdvės, – Airijai ir Jungtinei Karalystei. Dabar Šengenas yra ES teisės dalis ir visos Europos Sąjungos šalys, kurioms nepadaryta išlyga, yra įsipareigojusios prisijungti prie Šengeno erdvės, kai tik atitiks techninius reikalavimus. Į Šengeno erdvę taip pat įeina kelios šalys, kurios nepriklauso ES.

## Istorija

Laisvas asmenų judėjimas buvo esminė Romos sutarties dalis ir nuo pirmųjų Europos Ekonominės Bendrijos egzistavimo dienų Bendrijai priklausančių šalių piliečiai galėjo laisvai keliauti iš vienos šalies į kitą pateikdami savo pasus ar identifikacines korteles. Nepaisant to, pasienio kontrolė tarp daugelio šalių išliko.

Dėl nesutarimų tarp šalių pasienio kontrolės EEB viduje nebuvo atsisakoma, tačiau 1985 m. penkios Bendrijos narės iš dešimties, Belgija, Prancūzija, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Vakarų Vokietija pasirašė susitarimą dėl palaipsnio kontrolės panaikinimo prie tarpusavio sienų. Sutartis buvo pasirašyta upiniame laive Princess Marie-Astrid Mozelio upėje, netoli Šengeno miestelio Liuksemburge, netoli Prancūzijos, Vokietijos ir Liuksemburgo sienų sankirtos. Pasienio kontrolė tarp Belgijos, Liuksemburgo ir Nyderlandų jau buvo panaikinta sudarant Beneliukso Ekonominę Sąjungą.

## Pastabos

## Šaltiniai
Merck's Warenlexikon

**Merko prekių leksikonas** (, *Klemens Mercks Warenlexikon*) – vokiškas prekybos, pramonės ir verslo žinynas, 1871–1922 išleistas keletą kartų.

## Apimtis
10 000 straipsnių. Aprašomi gaminiai bei įvairios prekės, buvusios to meto prekyboje bei rinkoje. Chemijos, technikos gaminiai, fabrikatai, vaistai, dažai, Kolonijinės prekės, žemės ūkio produktai, materialinės ir mineralinės žaliavos.

## Leidimai
Pirmasis Klemens Merck'o leksikonas išleistas 1871 m. (). Išleido Spamero leidykla Leipcige.

Paantraštinis pavadinimas – *Aprašymas prekyboje pasitaikančių gamtinių ir pagamintų gaminių, o būtent kolonijinių, materialinių, vaistinių ir spalvinių prekių, mineralų ir naudingų iškasenų produktų, chemijos - technikos ir kitokių fabrikatų* tiksliau nusako leidinio turinį (.

## Pakartotiniai leidimai
* 2., durchgesehene Auflage, als *Neuestes Waaren-Lexikon für Handel und Industrie*. Spamer, Leipzig 1876
* 3., gänzlich umgearbeitete Auflage, als *Klemens Merck's Warenlexikon für Handel, Industrie und Gewerbe*, unter Beteiligung von Carl Birnbaum. Gloeckner, Leipzig 1884
* 4., wesentlich vermehrte Auflage, bearbeitet von Gustav S. Heppe. Gloeckner, Leipzig 1890
* 5., völlig neu bearbeitete Auflage, hrsg. von Adolf Beythien und Ernst Dressler. Gloeckner, Leipzig 1908
* 6., völlig neu bearbeitete Auflage als *Merck's Warenlexikon für Handel, Industrie und Gewerbe*, hrsg. von Adolf Beythien und Ernst Dressler. Gloeckner, Leipzig 1919
* 7. Auflage, hrsg. von Adolf Beythien und Ernst Dressler. Gloeckner, Leipzig 1920 (Nachdruck: Manuscriptum, Recklinghausen 1996)
* 8. Auflage, hrsg. von Adolf Beythien und Ernst Dressler. Gloeckner, Leipzig 1922

## Nuorodos
* Internetinė versija, 3 leidimas, 1884
Enciclopedia universal Larousse

**Encyclopédie Universelle [[Larousse]]** – visuotinė enciklopedija prancūzų kalba.

## Leidimai
2006 m. buvo trys versijos:
* *Edition Prestige*
* *l'Intégrale*
* *l'Essentielle*

## Apimtis
*L'édition Prestige*, *L'Encyclopédie Universelle Larousse 2006* išleistoje versijoje – 150 000 straipsnių, 12 000 iliustracijų, nuotraukų; 350 000 toponimijos terminų, 10 000 citatų, 600 animacijų (2D ir 3D formato), 120 vaizdo įrašų, 800 garso įrašų ir dokumentų.

Taip pat yra klausimynas (kvicas), kuriame 4 000 klausimų (ir atsakymų).

Medžiaga sutalpinta į 20 tomų. Enciklopedijos leidėjas – Larousse.

## Nuorodos
Tinklalapis
Encyclopédie Hachette Multimédia

**Encyclopédie Hachette Multimédia** – visuotinė enciklopedija prancūzų kalba.

## Formos
CD, DVD ir internetinė versija.

CD-ROM ir DVD-ROM leidimai 2005 pritaikyti Windows, Mac OS bei Linux operacinėms sistemoms.

## Apimtis
50 000 straipsnių, 17 000 nuotraukų, vaizdo, garso įrašų, animacijų, dainų, dokumentų; 3 000 internetinių nuorodų.

Kartu enciklopedijoje yra ir integruotas žodynas – bendra apimtis siekia 65 000 terminų. Yra konjugacijos lentelė, iš viso – apie 5 000 veiksmažodžių (su asmenuotėmis).

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Atominės masės vienetas

**Atominės masės vienetas** (trumpai **a.m.v.**, , sutrumpinta *amu* arba biochemijoje *Dalton* sutr. *Da*, , trumpai pagal  arba tik *u*) – mažas masės matavimo vienetas, vartojamas atomų ar molekulių fizikoje ir chemijoje. Jis lygus anglies izotopo 12C dvyliktajai daliai (paprasčiau tariant, apytiksliai vandenilio atomo, protono arba neutrono masei). Atominės masės vienetas, arba daltonas, nėra SI sistemos masės vienetas, tačiau priimta jį vartoti su SI sistema abiem pavadinimais. Vieneto apibrėžimas galioja nuo 1961. 

Jo dydis SI vienetais yra

: 1\;\mathrm{u} = 1{,}6605387313\cdot 10^{-27}\;\mathrm{kg},

atitinkamai galioja

: 1\;\mathrm{kg} = 6{,}022\cdot 10^{26}\;\mathrm{u}.

: 1 u = 1/*N*A gramo = 1/ (1000 *N*A) kg &nbsp;&nbsp; (*N*A – Avogadro skaičius)

## Istorija
Chemikas Džonas Daltonas buvo pirmasis, kuris pasiūlė naudoti vandenilio atomo masę naudoti kaip atominės masės vienetą. Iki 1961 atominės masės vienetu laikyta 1/16 deguonies izotopo 16O dalis. Nuo 1961 – 1/12 anglies 12C dalis.

## Šaltiniai
Paluknio seniūnija

**Paluknio seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Trakų rajono savivaldybės pietryčiuose, Dzūkijos etnografiniame regione. Centras – Paluknys.

## Geografija

Seniūnija yra pietrytinėje Trakų rajono dalyje, ji užima 14 000 ha plotą. Paluknio seniūnijoje yra 14 kaimų, tarp kurių atstumas 3–14 km, didžiausi iš jų – Paluknys, Madžiūnai, Mamavys. Pusę seniūnijos ploto užima miškai, rytuose plyti Baltosios Vokės pelkė, pietuose – ežeras Mamavys.

Per seniūniją eina kelias , veikia Paluknio aerodromas.


Paluknys, Lithuania - panoramio (2).jpg | Kelias A4 ties Palukniu
Paluknio_sen.,_Lithuania_-_panoramio_(23).jpg | Rūdiškių miškai prie Paluknio
Paluknio sen., Lithuania - panoramio (8).jpg | Šlapynės prie Merkio


## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Paluknio apylinkės. 2011 m. patvirtintas Paluknio herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1339 || 14 kaimų
|-
| 2009-09-01  || ~140 || 1562 || 14 kaimų
|-
| 2011 m.  || || 1213 || 14 kaimų
|-
| 2016-08-13  || || || 14 kaimų
|-
| 2021 m.  || || 1184 || 13 kaimų
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Bakieriškės, k. || 18 || 19
|-
| Barakai, k. || || 1
|-
| Dainiai, k. || 24 || 34
|-
| Kajetoniškės, k. || 18 || 6
|-
| Kiauliškės, k. || 12 || 15
|-
| Liepynai, k. || 71 || 74
|-
| Lukonys, k. || || 6
|-
| Madžiūnai, k. || 135 || 162
|-
| Mamavys, k. || 118 || 117
|-
| Naujasėdžiai, k. || || 0
|-
| Paežerėliai, k. || 49 || 39
|-
| Pakrempė, k. || 34 || 40
|-
| Paluknys, k. || 697 || 693
|-
| Žvėrynas, k. || || 7
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 5 seniūnaitijos:
* **Madžiūnų** seniūnaitija: Madžiūnų, Paežerėlių k.
* **Mamavio** seniūnaitija: Mamavio, Liepynų k.
* **Pakrempės** seniūnaitija: Pakrempės, Žvėryno k.
* **Paluknio 1-oji** seniūnaitija: Paluknio k. (Luknos, Parko, Sveikatos, Kranto, Užupio, Vilniaus g.), Kiauliškių, Kajetoniškių, Dainių, Bakieriškių k.
* **Paluknio 2-oji** seniūnaitija: Paluknio k. (Senoji, Mokyklos, Bažnyčios, Gardino, Trumpoji, Merkio, Barakų, Rūdiškių, Volfgangų g.), Barakų, Lukonių k.

## Šaltiniai
Senųjų Trakų seniūnija

**Senųjų Trakų seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Trakų rajono savivaldybės rytuose, Dzūkijos etnografiniame regione. Centras – Senieji Trakai.

## Geografija

Seniūnija užima 9832 ha plotą. didesni kaimai – Senieji Trakai, Šventininkai, Senasis Tarpupis, Rubežius, Strakiškės. Vakarinėje dalyje plyti miškai, yra keli karjerai – Šventininkų karjeras, Trakų karjerai, Miškinių karjeras. Telkšo keli ežerai, didžiausias jų – Meduvys. Šiaurinė dalis priklauso Trakų INP teritorijai.

Per seniūniją eina Vilniaus–Varėnos geležinkelis ir jo atšaka link Trakų, šiaurinėje dalyje praeina kelias .

## Istorija

Įsteigta 1995 m. vietoje Senųjų Trakų apylinkės. 2001 m. patvirtintas Senųjų Trakų herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 2782 || 25 kaimai
|-
| 2009-09-01  || 98 || 2728 || 24 kaimai
|-
| 2011 m.  || || 2768 || 25 kaimai
|-
| 2016-08-13  || || || 24 kaimai
|-
| 2021 m.  || 98 || 2633 || 24 kaimai
|}

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Antaniškės, k. || 29 || 34
|-
| Bedugnė, k. || 21 || 19
|-
| Dobrovolė, k. || 30 || 30
|-
| Ferma, k. || 11 || 20
|-
| Guopstos, k. || || 6
|-
| Ladygos, k. || 62 || 39
|-
| Narezkai, k. || 31 || 43
|-
| Naujasis Tarpupis, k. || 31 || 28
|-
| Ostruvka, k. || 28 || 32
|-
| Pabaliai, k. || 150 || 79
|-
| Padumblė, k. || 64 || 81
|-
| Pilialaukis, k. || 95 || 94
|-
| Plakna, k. || 13 || 11
|-
| Rubežius, k. || 171 || 177
|-
| Senasis Tarpupis, k. || 190 || 173
|-
| Senieji Trakai, k. || 1219 || 1396
|-
| Serapiniškės, k. || 89 || 82
|-
| Strakiškės, k. || 92 || 96
|-
| Šventininkai, k. || 219 || 211
|-
| Turgaičiai, k. || || 5
|-
| Varnikėliai I, k. || 20 || 43
|-
| Varnikėliai II, k. || 19 || 21
|-
| Zinkiškės, k. || 22 || 25
|-
| Žūkai, k. || 12 || 19
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 5 seniūnaitijos:
* **Rubežiaus** seniūnaitija: Padumblės, Rubežiaus, Serapiniškių, Varnikėlių I, Varnikėlių II, Ostruvkos k.
* **Senojo Tarpupio** seniūnaitija: Senojo Tarpupio, Strakiškių, Zinkiškių, Plaknos, Guopstų, Naujojo Tarpupio, Ropėjų k.
* **Senųjų Trakų 1-oji** seniūnaitija: Senųjų Trakų k. (išskyrus Nerūdininkų g. 5–9), Fermos, Žūkų, Narezkų k.
* **Senųjų Trakų 2-oji** seniūnaitija: Senųjų Trakų k. Nerūdininkų g. 5–9
* **Šventininkų** seniūnaitija: Šventininkų, Antaniškių, Bedugnės, Pabalių, Dobrovolės, Ladygų, Pilialaukio, Turgaičių, Užukampio k.

## Šaltiniai
Svalbardo sutartis

**Svalbardo sutartis** (arba ***Špicbergeno sutartis***) – Svalbardo salyno valstybinės priklausomybės ir statuso nustatymo problema po I pasaulinio karo.

Iki I pasaulinio karo Svalbardo salyno ir didžiausios jo salos – Špicbergeno valstybinė priklausomybė nustatyta nebuvo. Į suvereno teises čia pretendavo Norvegija, tačiau tam tikrų interesų turėjo ir kitos valstybės. Špicbergeno klausimas buvo svarstomas Paryžiaus taikos derybose, o 1920 m. vasario 9 d. buvo pasirašyta Svalbardo sutartis. Be Norvegijos, ją pasirašė dar ir Prancūzija, Italija, Didžioji Britanija, Danija, Švedija, Nyderlandai, JAV, Australija, Kanada, Japonija. Viena vertus, Svalbardo salynas buvo pripažintas sudėtine Norvegijos karalystės dalimi ir demilitarizuota zona. Tačiau buvo numatyta, kad visos valstybės-signatarės gali salyno teritorijoje laisvai užsiimti žvejybine, pramonine, kalnakasybos, prekybine ir moksline-tiriamąja veikla. Jau pasirašant sutartį buvo numatyta, kad teisę prisijungti gauna Rusija, kai tik jos vyriausybė bus pripažinta. Tarybų Sąjunga prisijungė prie sutarties 1924 m. ir iškart pasinaudojo sutarties teikiamais privalumais, įrengdama čia anglies kasyklas ir nuolatinę angliakasių gyvenvietę, tebeveikiančias iki pat šių dienų.

## Šaltiniai
Žemaitkiemio seniūnija

**Žemaitkiemio seniūnija** – administracinis-teritorinis vienetas Ukmergės rajono savivaldybės šiaurės rytuose, Aukštaitijos etnografiniame regione. Centras – Žemaitkiemis.

## Geografija

Seniūnija užima 8065 ha plotą, čia yra valstybinis Plaštakos hidrografinis draustinis (~40 ha), taip pat teritorijoje yra dalis valstybinio Siesarties kraštovaizdžio draustinio. Pietine seniūnijos riba teka Siesartis, vakarine – Šventoji. Šiauriniu pakraščiu eina kelias , Žemaitkiemyje jungiasi keliai  ir . Telkšo Žemaitkiemio ežeras ir Kliepšių ežeras. Stūkso 4 piliakalniai.

## Istorija

Seniūnija įsteigta 1995 m. vietoje Žemaitkiemio apylinkės. 2017 m. patvirtintas Žemaitkiemio herbas, kurį naudoja ir seniūnija.

|-
| 2001-04  || || 1010 || 1 miestelis (Žemaitkiemis), 29 kaimai, 13 viensėdžių, 2 kaimų dalys
|-
| 2009-09-01  || 88 || 1011 || 1 miestelis, 29 kaimai, 13 viensėdžių
|-
| 2011 m.  || || 768 || 1 miestelis, 29 kaimai, 13 viensėdžių
|-
| 2016-08-13  || || || 1 miestelis, 29 kaimai, 11 viensėdžių
|-
| 2021 m.  || 81 || 566 || 1 miestelis, 21 kaimas, 4 viensėdžiai
|}

## Seniūnai
* Rita Mikutienė, 2010 m. iki 2026 m.
* Asta Krogertienė, 2026 m. kovo 17 d.

## Gyvenvietės

Seniūnijos gyvenvietės (sąrašas sudarytas 2022-01-31 „Registrų centro“ ir 2011–2021 m. gyventojų surašymų duomenimis):

|-
| Antalaušiai, k. || || 9
|-
| Antatilčiai, k. || 18 || 34
|-
| Aukštakalniai, vs. || || 0
|-
| Avižieniai, k. || || 6
|-
| Balaganas, vs. || || 2
|-
| Balandžiai, k. || 14 || 19
|-
| Berzgainiai, k. || || 2
|-
| Dobilinė, vs. || || 2
|-
| Eimantiškis, k. || || 1
|-
| Girlaukiai, k. || || 6
|-
| Kazeviškis, k. || || 2
|-
| Kildiškiai, k. || || 5
|-
| Kliepšiai, k. || 11 || 5
|-
| Knitiškiai, k. || || 8
|-
| Kopūstėliai, k. || || 4
|-
| Kunigėliai, vs. || || 3
|-
| Liepos, vs. || || 0
|-
| Linksmakalnis, k. || || 4
|-
| Martnonys, k. || 42 || 71
|-
| Medinos, k. || 14 || 24
|-
| Morkiškis, vs. || || 0
|-
| Nerupis, k. || || 4
|-
| Opaniškis, k. || || 8
|-
| Paąžuolė, vs. || || 4
|-
| Pagiriai, k. || || 0
|-
| Pakirnė, vs. || || 1
|-
| Plytinė, k. || || 2
|-
| Prausliai, k. || || 12
|-
| Pusvaškiai, k. || || 0
|-
| Radeikiškis, vs. || || 0
|-
| Radiškis, k. || 32 || 41
|-
| Smiltynė, vs. || || 0
|-
| Šimaičiai, k. || || 3
|-
| Trakiniai, k. || || 1
|-
| Traupis, k. || || 5
|-
| Užubaliai, k. || || 2
|-
| Valai, k. || 168 || 186
|-
| Valtūnai, k. || 13 || 20
|-
| Vidiškiai, vs. || || 0
|-
| Žemaitkiemis, k. || || 11
|-
| Žemaitkiemis, mstl. || 185 || 261
|}

## Seniūnaitijos

2009 m. įsteigtos 4 seniūnaitijos:
* **Martnonių** seniūnaitija: Martnonių k., Antalaušių k., Paąžuolės k., Balandžių k., Šimaičių k., Kildiškių k., Kazeviškio k.
* **Radiškio** seniūnaitija: Radiškio k., Nerupio k., Prauslių k., Užubalių k., Balagano vs., Plytinės k., Opaniškio k., Dobilinės k., Linksmakalnio k., Girlaukių k., Trakinių k., Kopūstėlių k., Eimantiškio k., Pakirnės k., Knitiškių k.
* **Valų** seniūnaitija: Valų k., Avižienių k., Berzgainių k., Traupio k.
* **Žemaitkiemio** seniūnaitija: Žemaitkiemio mstl., Žemaitkiemio k., Valtūnų k., Antatilčių k., Medinų k., Kliepšių k., Siesarties k., Kunigiškių vs., Smiltynės k.

## Šaltiniai
Žemaitkiemis (reikšmės)

**Žemaitkiemiu** vadinama:
* Lietuvos gyvenvietės:
** Birštono savivaldybėje;
** Kauno rajone:
*** Babtų seniūnijoje,
*** Domeikavos seniūnijoje,
*** Užliedžių seniūnijoje;
** Lazdijų rajone;
** Prienų rajone;
** Šilutės rajone:
*** Saugų seniūnijoje,
*** Usėnų seniūnijoje;
** Ukmergės rajone:
*** miestelis,
*** kaimas;
* ežerai Ukmergės rajone:
** Žemaitkiemio ežeras – ežeras Ukmergės rajone;
** Žemaitkiemio ežeras – ežeras Ukmergės rajone.
Žygimantas Barysas

**Žygimantas Barysas** (*Žygis*) – Lietuvos pop muzikos dainininkas iš Vilniaus. Taip pat muzikoje galima įžvelgti *2 step garage*, *soul* bei *house pop* muzikos požymių .

## Biografija

Pirmuosius muzikinius įgūdžius įgijo Kauno Aleksandro Kačanausko muzikos mokykloje, kurią baigęs tęsė mokslus Kauno Juozo Naujalio muzikos gimnazijoje. Šiuo metu studijuoja Vilniaus universitete žurnalistikos specialybę.
Atlikėjas yra kelių tarptautinių ir daugelio respublikinių jaunųjų muzikų konkursų laureatas, jau 15 metų groja fortepijonu.

Kelią į popmuzikos pasaulį pradėjo 2002 m. – tada jis dalyvavo „Fizz Superstar“ konkurse, įveikęs kelis atrankos etapus, į finalinį etapą nepateko. Lietuviškos muzikos padangėje debiutavo 2002 m. su vizitine kortele tapusiu kūriniu „Tu – mano džiaugsmas“. Atlikėjas jau yra išleidęs debiutinį ir kuria antrąjį albumą.

## Diskografija

* Vanilinis lietus, 2004 m.

## Nuorodos

* Žygio internetinis puslapis
* Music.lt apie Žygį
* Žygio dainų žodžiai ir video klipai
Žiegždriai

**Žiegždriai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Šlienavos. Išsidėstę Kauno marių kairiajame krante. Yra psichiatrijos ligoninė.

## Etimologija

Kaimo vardas kilęs nuo žodžio *žiegždras* – „žvirgždas“. Tai uoliena, kuri paplitusi kaimo apylinkėse.

## Geografija

Stūkso Žiegždrių piliakalnis, Žiegždrių liepa (gamtos paminklas, apimtis 4,3 m, aukštis 25 m, amžius 100 metų), prie marių atsiveria įspūdinga Žiegždrių atodanga (22 m aukščio), nuo kurios atsiskleidžia Nemuno slėnio šlaitų ir gamtinės aplinkos raida, yra Kalniškių konglomeratų atodanga (vienintelė Lietuvoje, kur galima pamatyti stalaktitų). Įrengtas Žiegždrių geologinis takas, kurio ilgis 1,6 km, prasideda ties senuoju Kalniškių kaimu). Jis veda pro varvinių molių nuošliaužą, Žiegždrių atodangą, aštuonkamienę bei pačią storiausią kairiajame Kauno marių krante liepas, nuošliaužos performuotą šlaitą, šaltinį, sufozinius cirkus bei Kalniškių konglomeratų atodangą.

## Istorija

Kai kuriuose senuose žemėlapiuose nurodomos trys Žiegždrių gyvenvietės. 1908 m. Žiegždrių I stovyklą tyrinėjo T. Daugirdas ir L. Kšivickis. Iki 1959 m. Žiegždriai buvo abipus Nemuno – Žiegždriai I ant aukšto šlaito kairiajame Nemuno krante ir Žiegždriai II dešiniajame krante, kur buvusi mokykla ir kaimo kapinaitės. Abiejuose krantuose buvo Žiegždrių dvaras.

Užtvenkus Nemuną ir pastačius Kauno vandens jėgainę, Žiegždriai II užlieti, o Žiegždriai I užlieti nevisiškai – išliko pietinė kaimo dalis, iš kurios susidarė dabartiniai Žiegždriai.

1958 m. atidaryta Žiegždrių psichiatrijos ligoninė, kurios vyriausiasis gydytojas buvo V. Krikščionaitis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime žuvo futbolininkas Audrius Šlekys (1975–2003)
* Kaime augo aktorė Violeta Podolskaitė

## Šaltiniai
Savičiūnai

**Savičiūnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 25 km nuo Vilniaus ir 6 km į pietryčius nuo Rukainių. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, kultūros centras, gaisrinė. Netoli kaimo yra Kūlių tvenkinys. Plotas apie 2 km².

Šalia Savičiūnų, Svironių viensėdyje, gimė baltarusių poetas, sukilimo dalyvis Francišakas Boguševičius. Jo vardu Savičiūnuose pavadinta gatvė ir biblioteka, su atminimo lenta.

## Istorija

Savičiūnų gyvenvietėje aptikta XIII–XIV a., XVI–XVII a. būdingų archeologinių radinių, kurie, anot Archeologų, nurodo į tai, kad ankstyviausiai nuolatos žmonės gyveno vietovėje maždaug nuo XIII-XIV a. 

1864 m. Savičiūnų kaime buvo 11 namų ir gyveno 146 katalikai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lava

**Lava** – daugiausia silikatinės sudėties masė (SiO2 sudaro nuo 40 iki 95 %), ugnikalnių išsiveržimo metu pasiekusi viršutinius žemės plutos sluoksnius ar išsiveržusios į išorę. Vis dar giliai žemėje esanti tokia pati medžiaga vadinama magma.

Išsiveržusios iš ugnikalnio skystos lavos temperatūra paprastai būna nuo 700&nbsp;°C iki 1200&nbsp;°C. Nors tai gana klampus skystis – iki 100 000 kartų klampesnis už vandenį, tačiau kol sustingsta ir sukietėja lava gali ilgai tekėti žemės paviršiumi. Sustingusi lava suformuoja magmines, efuzines uolienas.

Terminas greičiausiai kilęs iš lotynų kalbos žodžio *labes* – tekėti. Apibūdinant išsiveržusią magmą pirmą kartą šis terminas pavartotas Francesco Serao , kuris aprašė Vezuvijaus išsiveržimą 1737 m. gegužės 14 – birželio 4 d.

## Lavos sudėtis

Išskiriami trys, kartais keturi, lavos tipai. Jie išskirti remiantis chemine sudėtimi, kuri apsprendžia ugnikalnio išsiveržimo pobūdį, lavos temperatūrą, lavos klampumą, tekėjimo greitį ir t. t.

**Felzinė lava**, pvz ., riolitas ir dacitas, būdinga strombolio tipo išsiveržimams, suformuoja lavos kupolus, tekmes. Taip pat šiam lavos tipui būdingos piroklastinės nuogulos ir tufai. Felzinė lava yra labai klampi. Ši savybė labiausiai susijusi su chemine lavos sudėtimi. Joje daug silicio oksido, aliuminio, kalio, natrio ir kalcio. Iš tokios lavos susidaro uolienos, kuriose daug feldšpatų ir kvarco mineralų. Būdinga lavos temperatūra 650–750&nbsp;°C, tačiau gali būti ir aukštesnė.

**Vidutinės sudėties lava** turi mažiau aliuminio ir silicio oksido, bet dažniausiai magnio ir geležies koncentracijos yra didesnės. Šio tipo lava suformuoja andezito kupolus ir tėkmes. Vidutinės sudėties lava būdinga strombolio tipo išsiveržimams. Lava yra mažiau klampi nei felzinė, bet jos temperatūra aukštesnė – 750–950&nbsp;°C.

**Bazaltinei lavai** būdinga didesnė geležies ir magnio koncentracija, jos temperatūra paprastai didesnė nei 950&nbsp;°C. Dėl aukštos temperatūros ir mažesnės aliuminio ir silicio oksido koncentracijos ji yra skystesnė.

### Tekėjimas

Tai kaip teka lava, labiausiai lemia jos klampumas. Labai klampi lava teka lėtai, joje formuojasi pusiau kieti blokai, kurie trukdo tėkmei. Tokioje lavoje lieka daug dujų. Mažiau klampi lava laisvai teka, iš skystos uolienos susiformuoja lavos tėkmės ir upės.

## Išnašos
Astroliabija

**Astroliabija** – senovinis astronominis prietaisas, skirtas matuoti dangaus kūno aukščiui virš horizonto ir kitiems sferinės astronomijos tikslams.

Iki XVIII a. jūrininkai naudojo astroliabiją laivo geografinei platumai nustatyti.

## Konstrukcija ir veikimo principai
Prietaiso paskirtis lemia astroliabijos konstrukcijos ypatumus. Astroliabija tampa teleskopas, jeigu jo vamzdis yra pritvirtintas prie vertikalios ašies ir gali suktis apie ją, o kampas tarp šios ašies ir teleskopo optinės ašies yra lygus z0. Tačiau dažniau daroma kitaip. Priešais horizontaliai ant sukamo stalo paguldyto teleskopo pastatoma optinė sistema, kuri sukuria du tos pačios žvaigždės atvaizdus. Padaroma taip, jog šie atvaizdai, judant žvaigždei (parinis dangaus sferos sukimasis), teleskopo židinio plokštumoje slenka priešingomis kryptimis. Atvaizdai susitinka ir sutampa, kai žvaigždė kerta pasirinktą ir prietaiso įrangoje atspindėtą vienodo aukščio apskritimą ties z0. Štai tas atvaizdų susiliejimo laikas ir užfiksuojamas specialiomis automatinėmis priemonėmis.

Realizuoti minėtą optinę sistemą galima įvairiai. 2 pav. parodyta žvaigždės spindulių eiga prizminėje astroliabijoje. Priešais teleskopo objektyvą stovi stiklinė lygiašonė prizmė, kurios viršūnės kampas lygus 2z0. Vieną atvaizdą formuoja spinduliai atsispindėję nuo apatinio prizmės šono, kitą – nuo viršutinio, bet prieš tai atsispindėję nuo horizontalaus (gyvsidabrio) veidrodžio. Kai žvaigždė yra zenitiniame nuotolyje z0, atvaizdai sutampa. Punktyrinėmis atkarpomis pavaizduota situacija, kai žvaigždės zenitinis nuotolis padidėja. Matyti, kad vaizdai išsiskiria ir juda į priešingas puses. Kito tipo astroliabijoje (3 pav), vietoje prizmės stovi reikiamu kampu pasvirę veidrodis ir pusiau skaidri plokštelė. Šiame prietaise ir tiesioginiai, ir atsispindėję nuo gyvsidabrio spinduliai aprėpia visą teleskopo objektyvą, o ne pusę kaip prizminėje astroliabijoje.

Astroliabijos teleskopo skersmuo būna 10-20 cm. Jo optinė sistema parenkama tokia, kad būtų kuo trumpesnis vamzdis. Visas prietaisas tampa kompaktišku ir stabiliu. Tai didelis jo privalumas. Trūkumu reikia laikyti tai, jog, kaip nesunku įsitikinti, prietaisu galima stebėti žvaigždes tik ribotame dangaus plote, būtent tas, kurių deklinacija yra tarp φ – z0 ir φ + z0.

Taigi stebėjimai su astroliabija parodo laiką, kada žvaigždė būna zenitiniame nuotolyje z0 (tai atsitinka du kartus per parą). Tačiau šio duomens dar per maža koordinatėms nustatyti. Jos apskaičiuojamos tik po to, kai apibendrinama daugelio žvaigždžių ilgalaikių stebėjimų medžiaga. Pagal rezultatų tikslumą astroliabijos mažai atsilieka nuo meridianinių skritulių. 

XVIII a. pirmoje pusėje astroliabiją palaipsniui išstūmė išrastas navigacinis prietaisas kampams matuoti – sekstantas.

## Nuorodos
* http://mokslasplius.lt/astronomija/node/586
Raubonys

:: *Apie kaimą Alytaus rajone žr. [[Raubonys (Alytus)]]*.

**Raubonys** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 8 km į šiaurę nuo Pasvalio, prie Tatulos upelio žiočių, kur jis įteka į Mūšą. Seniūnaitijos centras. Greta kaimo šakojasi keliai  ir .

Yra Raubonių vandens malūnas-vilnų karšykla-verpykla (pastatytas XIX a. pabaigoje, valstybės saugomas), Raubonių koplyčia, Pasvalio kultūros centro Raubonių skyrius, Pasvalio Mariaus Katiliškio viešosios bibliotekos Raubonių filialas, Raubonių bendrosios praktikos gydytojo kabinetas, Raubonių dienos centras, liaudies skulptūrų ansamblis, Raubonių ąžuolas (gamtos paminklas). Anksčiau veikė Raubonių pradinė mokykla ir paštas (LT-39052).

## Istorija

Senasis Raubonių kaimas istoriniuose šaltiniuose minimas jau 1588 metais (Upytės žemės teismo knygose).

1775 m. Raubonyse grūdus malė Tatulos upės tėkmės įsukti 2 mediniai ratai sukę 2 girnas. Tuomet Raubonių vandens malūnas buvo vienintelis Krinčino parapijoje. 1907 m. Raubonyse pradėjo veikti iš raudonų plytų sumūrytas malūnas ir vilnų karšykla-verpykla su Anglijoje ir Švedijoje supirkta technologine įranga. Girnos nustojo suktis 1985 m., o karšykla-verpykla uždaryta 1997 m.

LTSR laikais buvo „Mūšos“ kolūkio centras. 1950–1976 m. Raubonys buvo apylinkės centras. 1951 m. atidaryta biblioteka, 1957 m. – kultūros namai, 1960 m. – felčerių-akušerių punktas, 1968 m. – paštas ir kolūkio administracija. 1969 m. įrengtas pirmasis šiltnamis; vėliau pastatyti stikliniai žieminiai šiltnamiai, juose buvo auginamos gėlės ir daržovės. Šiltnamiai, buvę vieninteliai rajone, veikė iki 1993 metų.
1971–1991 m. veikė buitinis gyventojų aptarnavimo paviljonas. 1972–1991 m. veikė vaikų lopšelis-darželis.

1996 m. įkurta Raubonių koplyčia. 2003 m. įsteigta Raubonių kaimo bendruomenė. 2006 m. pastatytas kaimo kryžius, skirtas koplyčios įkūrimo 10–mečiui. 2009 m. pastatytas stogastulpis, skirtas Lietuvos Vardo paminėjimo Tūkstantmečiui. 2011 m. buvusios mokyklos patalpose atidarytas Raubonių daugiafunkcis centras.

2015 m. Raubonių malūnas pertvarkytas į amatų centrą, jame įvyko pirmasis amatų ir meno festivalis „Vilnonės dienos“. 2017 m. atidengtas paminklinis akmuo išnykusiems kaimams atminti.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Nelė Gricienė-Narbutaitė (1937–2023) – choro dirigentė ir pedagogė.
* Asta Skujytė-Razmienė (1989–) – humanitarinių mokslų daktarė, Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto archyvo skyriaus mokslo darbuotoja, skyriaus vadovė.

## Šaltiniai
Da Vinčio kodas (filmas)

**Da Vinčio kodas** – 2006 m. JAV detektyvinė drama, su Tomu Henksu  ir Audrey Tautou pagrindiniuose vaidmenyse, pagal to paties pavadinimo Dan Brown knygą. 

Teisė kurti filmą pagal knygą po ilgų derybų buvo nupirkta iš Dan Brown už 6 mln. dolerių, taip pat autorius tapo filmo prodiuseriu. Juosta filmuota Anglijoje (Londone), Prancūzijoje, Vokietijoje. Filmavimas vyko tokiose garsiose vietose, kaip Luvras ir Linkolno katedra. Filmo sėkmė buvo garantuota, kadangi knyga „Da Vinčio kodas“ buvo parduota virš 50 mln. kopijų tiražu visame pasaulyje. Didelę reklamą filmui padarė nuolatinė religinių vadovų filmo ir knygos turinio kritika. 

Visame pasaulyje filmas uždirbo daugiau nei 758 mln. JAV dolerių pajamų.

## Aktoriai
* Tom Hanks – profesorius Robertas Lengdonas
* Audrey Tautou – Sofija Nivė
* Ian McKellen – seras Li Tibingas
* Alfred Molina – vyskupas Aringaroza
* Paul Bettany – Silas
* Jean Reno – Bezu Faržas
* Jürgen Prochnow – Andrė Vernė
* Etienne Chicot – Žeromas Kolė
* Jean-Pierre Marielle – Žakas Sanjieras
* Hugh Mitchell – Silas
* Jean-Yves Berteloot – Remi
* Seth Gabel – Mišelis
Smokingas (filmas)

**Smokingas** () - 2002-ųjų veiksmo komedija, kurioje pagrindinį vaidmenį atlieka Džekis Čanas. Filmo režisierius - Kevinas Donovanas.

## Aktoriai
* Jackie Chan 
* Jennifer Love Hewitt
* Jason Isaacs
* Debi Mazar
* Mia Cottet
Pavasarinis pelėžirnis

**Pavasarinis pelėžirnis** (*Lathyrus vernus*) – pupinių (*Fabaceae*) šeimos, pelėžirnių (*Lathyrus*) genties augalas.

Daugiametis, 20-50 cm aukščio žolinis augalas. Šakniastiebis trumpas, storas, gumbuotas. Stiebas stačias, kartais šakotas. Lapai poromis plunksniški, sudaryti iš 2-3 porų lapelių, jų lapkočiai latakiški, prielapiai stamboki, su smailiaviršūne skiaute. Žiedynai - ilgakotės retos kekės iš 3-8 palinkusių žiedų. Taurelė varpiška, trumpa, su nevienodo ilgio danteliais ir įžambiai nukirstu vamzdeliu. Vainikėlis gana didelis, 1,3-2 cm ilgio, iš pradžių raudonai ar mėlynai violetinis, vėliau mėlynas, o į žydėjimo pabaigą žalsvai melsvas. Vaisius - įstriža, plokščia, 3-5 cm ilgio ir 0,5-0,7 cm pločio ruda ankštis su 8-12 sėklų. Sėkloms prinokus, ankštis sprogsta ir išsvaido sėklas.

Žydi balandžio - gegužės mėn. Dažnas visoje Lietuvoje. Auga pavieniui arba nedideliais sąžalynais ūksmėtuose lapuočių ir mišriuose miškuose, krūmuose, daugiausia vidutinio drėgnumo kalkinguose priemolio dirvožemiuose. Medingas, turintis alkaloidų. Žolę noriai ėda galvijai. Perspektyvus kaip dekoratyvinis augalas. Šaknyse yra gumbeliai su oro azotą fiksuojančiomis bakterijomis, be to, jos sudaro ir mikorizę.

## Literatūra
Pavasarį žydintys augalai, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1985, 42 psl.
Šventupė

**Šventupė** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, Šventosios upės dešiniajame krante, šalia plento . Per Šventąją nutiestas Radiškio tiltas. Šventupės seniūnaitija. Veikia Vidiškių mokyklos ikimokyklinio ugdymo skyrius, sporto centras, biblioteka, kultūros namai, medicinos punktas, išlikęs Šventupės dvaras ir parkas. Veikia aplinkos tvarkymo, melioracijos, plastikų, plastikinių kelio ženklų gamybos įmonės.

## Etimologija

Kaimo vardas – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Šventosios upės, pratekančios šalia gyvenvietės, pavadinimo.

## Istorija

Šventupė minima nuo XVI a. Iki 1940 m. Šventupės dvaras priklausė Vidiškiams, Dambrauskams, Koskoms, Grabovskiams, Komarams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Daugiažiedė baltašaknė

**Daugiažiedė baltašaknė** (*Polygonatum multiflorum*) – smidrinių (*Asparagaceae*) šeimos augalas.

Stiebas apvalus 25–70 cm aukščio. Lapai kiaušiniški, jų viršutinė pusė žalia, o apatinė pilkai žalia. Žiedai vamzdiški, per vidurį susiaurėję, kekėse po (2)3-5. Apyžiedžio lapelių viršūnė plaukuota. Žydi gegužės–birželio mėn. Vaisius – mėlynai juoda uoga.  

Augalas vaistinis ir dekoratyvinis. Auga lapuočių ir mišriuose miškuose. Gana dažna.