open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
For de Fransas

**For de Fransas** () – Prancūzijos užjūrio departamento Martinikos administracinis centras. Išsidėstęs salos vakarinėje dalyje, prie For de Franso įlankos. 94,1 tūkst. gyventojų (vienas didžiausių Mažųjų Antilų salų miestų).

## Istorija

1638 m. pirmasis Martinikos gubernatorius nusprendė įkurti *Saint Louis* fortą, kad apsiginti nuo britų atakų. Fortas netrukus sugriautas, bet 1669 m. atstatytas. Miestas įkurtas 1672 m. *Fort-Royal* pavadinimu. Ekonominę svarbą įgavo 1902 m. Pelė ugnikalniui sugriovus iki tol saloje dominavusį Sen Pjero miestą.

1894 m. mieste gyveno 16 tūkst. gyventojų, 1936 m. – 52 tūkst., 1946 m. – 66 tūkst., o 2003 m. – 94 tūkstančiai, kas sudaro 40 proc. salos gyventojų.

## Ekonomika
 
For de Fransas – svarbiausias salos ekonominis centras ir jūrų uostas. Per jūrų uostą eksportuojamas romas, cukrus, vaisiai. išvystyta alkoholinių gėrimų (romo, vyno), cukraus gamybos pramonė. Yra oro uostas. For de Franse yra 2 prancūzų karinės jūrų bazės.

Miestas taip pat vystosi ir kaip turizmo centras. Pagrindinėmis turisinėmis įžymybėmis yra trys XVIII ir XIX a. fortai: Desaix, Tartenson ir Gerbault. Dažnai lankomas ir paminklas Martinikoje gimusiai Napoleono žmonai Joséphine de Beauharnais.

## Sportas
* Club Colonial – futbolo klubas;
* Golden Star – futbolo klubas;

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Prasada

**Prasada** (, ) – hinduizme reiškia dievybei per pūdžą aukojamą maistą, taip pat sadhui, guru ar kitam šventam žmogui paskirtą maistą. Prasadą sudaro virti ryžiai, vaisiai, saldumynai, vanduo, taip pat gėlės.

Dievybė arba šventasis simboliškai paragauja (ar pauosto) atnašaujamą maistą ir taip jį pašventina. Šitokiu dieviškuoju prisilietimu palaimintas maistas ar kitas medžiagiškas daiktas tampa prasada. Tada apeigoje dalyvaujančių atsidavusiųjų prasada išsidalijama kaip dvasiniai simbolinių vaišių atlaikai ir suvalgomi kaip švęstinis, tapatus dievybės malonei. Tokios religinės vaišės vadinamos bhoga ().

## Šaltiniai
Anyžinė ožiažolė

**Anyžinė ožiažolė**, **anyžius** (*Pimpinella anisum*) – salierinių (*Apiaceae*) šeimos ožiažolių (*Pimpinella*) genties žolinių augalų rūšis.

Vienmetis iki 60 cm aukščio išaugantis žolinis augalas. Anyžiai žydi birželio – liepos mėnesiais, o vaisiai subręsta rugpjūtį.

## Paplitimas

Manoma, kad anžiaus tėvynė yra Mažoji Azija. Šiuo metu nesutinkama augančio laukinio anyžiaus.
Paprastasis anyžius žinomas nuo senų laikų. Juos keli šimtmečiai prieš mūsų erą augino Senovės Egipte. Jie buvo vertinami ir Senovės Romoje. Maždaug nuo XIII amžiaus ši vaistažolė auginama visoje Europoje, o netrukus ir daugelyje pasaulio šalių. Manoma, kad į Lietuvą anyžius pateko XIX amžiaus pradžioje. Kultivuojamas Ukrainoje, Šiaurės Kaukaze, Vidurinėje Azijoje, Pavolgyje. Vartojami sunokę anyžiaus vaisiai, kurie dažniausiai renkami rūgpjūtį.

## Anyžiai liaudies medicinoje
Anyžiaus vaisių preparatai – vandeninis užpilas, spiritinė tinktūra (90 % spirito) – vartojami sergant viršutinių kvėpavimo takų ligomis.

Apie anyžių gydomasias savybes rašė savo darbuose Teofrastas, Dioskoridas, Kolumela bei Plinijus. Karolis Didysis buvo įsakęs šalies gyventojams auginti anyžius. Dioskorido teigimu, anyžiai mažina pilvo skausmus, didina pieno laktaciją, žvalina, taip pat skatina šlapimo išsiskyrimą.

Plinijus manė, kad anyžiai gelbsti nuo skorpiono įkandimo. Ypač anyžius vertino arabai. Avicena anyžiais patarė slopinti troškulį bei gydyti dusulį. Armėnijoje nuo seno anyžių ir kiaušinio baltymo mišiniu gydydavo nudegimus, viduriavimą bei žarnyno kraujavimą. Liaudies žiniuoniai anyžiaus preparatais patardavo gydyti žarnyno spazmus.

## Etimologija
Žodis *anýžius* (*anýžas, ãnižė*) per tarpines kalbas (,  ir kt.) kilęs iš  ir  („anyžius“). Graikiškas žodis galimai tos pat kilmės kaip  („krapas“), o šis kildinamas iš egiptiečių kalbos.

## Šaltiniai
Pelė ugnikalnis

**Pelė kalnas** () – aktyvus ugnikalnis Karibų jūros saloje Martinikoje. Ugnikalnis pagarsėjo kai 1902 m. balandžio pabaigoje – gegužės pradžioje išsiveržė ir palaidojo ligtolinį svarbiausią Martinikos miestą – Sen Pjerą. Žuvo apie 30 000 žmonių. Paskutinį kartą išsiveržė 1932 m.

## 1902 m. išsiveržimas

Pelė ugnikalnio aktyvumas paprastai būdavo toks nežymus, kad niekas nekreipė dėmesio į atsiradusias naujas garuojančias angas ir žemės drebėjimą, kuris įvyko 1902 m. balandį. Tačiau gegužės pradžioje prasidėjo nesibaigiantis pelenų lietus, o ore tvyrojo bjaurus sieros kvapas. Dėl netinkamų gyvenimo sąlygų apie 100 angių iššliaužė iš savo slėptuvių kalno papėdėje ir užplūdo vieną Sen Pjero kvartalą, kuriame gyveno mulatai. Apie 1,5–2 m ilgio gyvatės mirtinai sugėlė apie 50 žmonių ir daugybę gyvūnų.

Gegužės 5 d. didžiulė kunkuliuojančio purvo nuošliauža pliūkštelėjo jūron ir sukėlė cunamį, kuris nusinešė dar kelių šimtų žmonių gyvybes. Gegužės 8 d. prasidėjo ugnikalnio išsiveržimas ir didžiulis kiekis įkaitusios lavos nusidriekė link miesto. Per tris minutes miestas buvo visiškai nušluotas nuo žemės paviršiaus. Iš 30 000 gyventojų teišliko gyvi vos 2.

## Nuorodos
* 1902 m. išsiveržimas 
* Pasaulio ugnikalnių duomenų bazė
VMG grupė

**VMG grupė** (anksčiau „Vakarų medienos grupė“) – Lietuvos medienos perdirbimo, baldų gamybos ir kitų veiklų bendrovė.

Įmonių grupė vienija medienos perdirbimo, atsinaujinančios energetikos, pakuočių ir pramoninio nekilnojamojo turto veiklas Lietuvoje, Lenkijoje ir kitose ES šalyse.

## Istorija
1898 m. Klaipėdoje pradėtas statyti medienos apdirbimo fabrikas. 1899 m. jis paleistas, gamino medžio dėžučių dalis. 1909 m. pradėta gaminti klijuotinė fanera, naudota baldų, lėktuvų ir sklandytuvų gamybos pramonei.

1918–1940 m. prekės eksportuotos į Vakarų Europą.

Per Antrąjį pasaulinį karą sugriautas fabrikas pokariu atstatytas, tęsė klijuotinės faneros gamybos liniją. Sovietmečiu fabriko produkcija taip pat eksportuota į Europos ir Azijos rinkas.

Atkūrus Nepriklausomybę Klaipėdos valstybinis medienos medžiagų kombinatas buvo pavaldus Lietuvos Vyriausybei, vykdė jos užsakymus.

1992 m. privatizuotas, tapo AB „Klaipėdos mediena“.

2002 m. įsteigtas vertikaliai integruotas VMG įmones jungiantis holdingas UAB „Vakarų medienos grupė“. AB „Klaipėdos mediena“ tapo jo dalimi. 2002 m. AB „Klaipėdos mediena“ baldų fabrikas pagal sutartį su IKEA pradėjo gaminti korpusinius baldus (virtuvės, prieškambario baldus, miegamojo spintas).

2020 m. grupė pertvarkyta į investicijų valdymo kompaniją „VMG grupė“, jos valdymas iš Kipro perkeltas į Lietuvą.

## Veiklos sritys
Pagrindiniai sektoriai – medienos perdirbimas, gamyba, atsinaujinanti energetika, pramonės inovacijos, inžinerinės konstrukcijos, pakuotės ir nekilnojamasis turtas.

Prekės eksportuojamos į 40 pasaulio šalių: ES, JAV, Artimuosius Rytus, Indiją, Kiniją, Australiją. Vienas didžiausių parterių – IKEA.

## Valdymas
Verslo plėtra Baltijos šalyse, Lenkijoje, kitose ES šalyse įgyvendinama per lietuvišką įmonę „VMGcorp“. Veikla ne ES šalyse valdoma per Kipro kompaniją „VMG Holdings“.

## Priklausančios įmonės
* UAB „VMGcorp" - investicijų valdymo kompanija, įkurta 2020 m. kaip VMG grupės verslo Baltijos šalyse, Lenkijoje ir kitose Europos Sąjungos šalyse valdytoja.
* UAB „Vakarų medienos grupė“ – įkurta 2002 m. Atlieka konsultacinę veiklą VMG įmonėse. Veikia Klaipėdoje.
* AB „Klaipėdos mediena“ – gamina medienos drožlių plokštes (MPD) bei korpusinius virtuvės baldus. Veikia Klaipėdoje.
* UAB „Sakuona“ – 1994 m. įkurta stambi lenktai klijuotos faneros gamintoja. Gamina miegamojo ir svetainės baldų dalis. Veikia Grauminės k., Kretingalės sen.
* UAB „VMG Technics“ – 2005 m. Klaipėdoje įkurta, teikia technologijų ir įrangos diegimo, profilaktinės priežiūros, procesų automatizavimo ir robotizavimo paslaugas.
* UAB Klaipėdos aerouostas – privatus oro uostas Dirvupiuose. Jo teritorijoje vystomi NT investicijų, pramonės projektai.
* VMG Konstantynow SP. Z O.O. -  2019 m. Lenkijoje įsigytas medienos perdirbimo ir baldų gamybos fabrikas.

## Šaltiniai
Arbūzas

* *Anguria* Mill., 1754
* *Colocynthis* Mill., 1754
* *Pseudocucumis* (A.Meeuse) C.Jeffrey, 2009
* *Rigocarpus* Neck., 1790

**Arbūzas** (*Citrullus*) – moliūginių (*Cucurbitaceae*) šeimos augalų gentis.

## Morfologija
Vienmetis augalas 2-3 ir daugiau metrų ilgio šlaužiančiu, išsišakojusiu stiebu. Vaisius – labai didelė, rutuliška uoga, lygiu paviršiumi. Vaisiaus žievė 0,5-1,5 cm storio, minkštimas rožinis arba raudonas, labai sultingas, saldus. Kai kurių rūšių minkštimas baltas arba balsvai geltonas.

## Paplitimas
Arbuzų gentis savaime paplitusi visoje Afrikoje, išskyrus Kongo lietaus miškų regioną, savaiminė Pietvakarių Europos pakraščiuose palei Viduržemio jūrą, Artimuosiuose Rytuose, Turkmėnijoje, Afganistane ir Pietų Azijoje.

Žydai ir arabai augino arbūzus dar 1500 m. pr. m. e. Vakarų Europoje jis atsirado tik XI-XII a. kryžiuočių riterių dėka.

Auginamas pietiniuose šalies rajonuose, nors dabar yra įvairių arbūzų veislių, pritaikytų auginti šaltesnių Azijos regionų klimate, pietiniuose ir pietrytiniuose Europos dalies regionuose.

## Rūšys

Arbūzų gentyje yra išskiriamos 7 rūšys:
* *[[Citrullus amarus]]* Schrad., 1836
* *[[Citrullus colocynthis]]* (L.) Schrad., 1838 – kartusis arbūzas;
* *[[Citrullus ecirrhosus]]* Cogn., 1889
* *[[Citrullus lanatus]]* (Thunb.) Matsum. & Nakai, 1916 – tikrasis arbūzas;
* *[[Citrullus mucosospermus]]* (Fursa) T.B.Fursa, 1983
* *[[Citrullus naudinianus]]* Hook.f., 1871
* *[[Citrullus rehmii]]* De Winter, 1990

## Produkcija

## Etimologija
Žodis *arbū̃zas* – skolinys iš  arba , kuris per tiurkų kalbas (, , kipčiakų *χarbuz*) kilo iš pers. *χarbūza, χarbuza, xarbuze, xarboz* (‘melionas’), plg. *tarboz, tarbūz, tarboze* (‘arbūzas’). Persiškas žodis bandytas aiškinti kaip kaip „asilo agurkas“ (pers. *χer* ‘asilas’ + *būčinā* ‘agurkas’), nors tai panašiau į liaudies etimologiją. Dar bandytas kildinti iš ,  (‘kartusis arbūzas’), kuris – irgi neaiškios kilmės žodis.

## Šaltiniai
Vaistinis bijūnas

**Vaistinis bijūnas** (*Paeonia officinalis*) – bijūninių šeimos bijūnų (*Paeonia*) genties augalas. Pavadinimas kildinamas iš graikų kalbos žodžio *paeon* – gydymo dievas ir gydytojų globėjas graikų mitologijoje – tarpininkaujant lenkų, rytų slavų ar lotynų kalbomis. Lietuvoje dar vadinamas **panavija**, **pinavija**, **pivonija**.

Daugiametis žolinis augalas, išauga iki 1 m aukščio. Turi storą sultingą šaknį. Žiedai rausvi. Vaisiai – lapavaisiai. Žydi birželio mėn. 

Darželiuose auginamas dėl grožio kaip dekoratyvinis augalas.

Vaistinis bijūnas natūraliai paplitęs viduržemio jūros kraštuose. Į šiaurę pateko su krikščioniška vienuolynų kultūra.

Kaip vaistinis augalas žinomas jau antikinėje Graikijoje (Teofrastas, Dioskuridis). Vartojamos šaknys ir žolė (šaknis galima kasti bet kuriuo augalo vegetacijos laikotarpiu).

Vartojama kaip raminanti, migdanti, prieštraukulinė priemonė. Gydoma neurastenija, nemiga.
Libros grupė

**Libros grupė**, **Libra holdingas** – lietuviško kapitalo baldų pramonės kontroliuojančioji bendrovė, viena didžiausių Lietuvoje medienos ir baldų gamybos grupių.

Koncerno valdybos pirmininkas, generalinis direktorius – Tomas Juška. Įmonių grupės akcininkai – Vilmantas Petrauskas, Tomas Juška, Irmantas Rajunčius ir Edvardas Tamulis; 21,18 proc. „Libros holdingo“ akcijų 2004 m. įsigijo buvęs Norvegijos žiniasklaidos ir pramonės koncerno „Orkla“ vadovas Jensas P. Heyerdahlas.

## Istorija

„Libra“ grupė veiklą pradėjo 1991 m.: ją įkūrė penki Vilniaus universiteto Ekonomikos fakulteto studentai. Tada 20–22 metų jaunuoliai nusprendė išbandyti sėkmę dirbdami medienos perdirbimo ir baldų pramonės versle.

Pirmoji grupės bendrovė buvo lentpjūvė „Dominga“ (ąžuolo medienos produkcija baldų pramonei). „Libra“ grupės įmonių metinė apyvarta 2000 m. siekė 75 mln., 2001 m. – 120 mln., 2002 m. – 180 mln. litų; 2003–270 mln. lt.

2004 m. buvo parduota gaminių už 280 mln. litų. 2006 m. investicijoms skirta 15 mln. litų.

Medienos perdirbimo įmonės 90 proc. baldų pramonės produkcijos eksportuoja į Vokietiją, Japoniją, JAV, Švediją, Norvegiją ir kitas valstybes.

## Bendrovės
„Libros holdingas“ jungia bendroves į „Libros grupę“.

Grupėje yra:
# „Dominga Hardwood“, kėdžių ir stalų gamybos bendrovė,
# „Dominga Mill“, parketo ruošinių ir parketo gamyba
# „Venta“, kėdžių ir stalų gamyba
# „Dailinta“, baldų detalių ir baldų iš natūralios medienos gamyba,
# Dirvonų lentpjūvė,
# AMG,
# „Grendvesta“,
# „Medžio apdaila“,
# „Singlis“,
# „Domingos prekyba“,
# „Linokompa“
# „Nabukas“ (2004-ųjų gruodį įsigyta 66 proc.).

## Nuorodos
* Libros holdingo svetainė (lietuvių, anglų k.)
Baltoji garstyčia

**Baltoji garstyčia** (*Sinapis alba*) – garstuko genties augalas.

Pavadinimas garstyčia taip pat taikomas augalams *Brassica juncea* (sareptinis bastutis „indiška garstyčia“), *Brassica nigra* (juodoji garstyčia), *Brassica rupestris* „rudoji garstyčia“ bei iš šių augalų pagamintam prieskonių mišiniui.

Baltoji garstyčia – vienmetis žolinis augalas, užaugantis iki 120 cm aukščio. Stiebas status, šakotas, apaugęs šiurkščiais plaukeliais. Lapai skiautėti. Žiedai geltoni, susitelkę į skėtiškas kekes. Vaisius – ankštara, sėklos šviesiai geltonos spalvos.

Lietuvoje auginamas. Sulaukėjęs auga pakelėse, dykvietėse. Žydi birželio-rugsėjo mėnesiais.

Augalas maistinis ir vaistinis. Vartojamos garstyčių trauklapiams gaminti. Gydomi kvėpavimo takų susirgimai, raumenų skausmas, reumatas. Reikšmingesnis kaip prieskonis.
Kalašnikovas

**Kalašnikovas** gali būti:
* automatinis šaunamasis ginklas, labiausiai paplitę modeliai AK-47 ir AK-74;
* šių ginklų konstruktorius, Michailas Timofiejevičius Kalašnikovas.
Bendrovė

**Bendrovė** (; žodis kompanija vertinamas kaip šalutinis normos variantas) – fizinių ir juridinių asmenų susivienijimas ekonominei (ūkinei) veiklai.

Nuo visuomeninių organizacijų jas skiria teisinis jų įsteigimo pagrindas – sutartis ar kitas sandoris, kai bendra veikla jungiamasi į ūkinės veiklos darinį, kuriuo siekiama visų pirma ekonominių tikslų (pelno).

## Formos
Pagal bendrovę sudarančių asmenų skaičių, valdymą yra skiriamos įvairios jų formos.

### Pagal dalyvavimo atvirumą ir galimybes
* (Atviroji) akcinė bendrovė (*AB*)
* Uždaroji akcinė bendrovė (*UAB*)

### Pagal veiklos pobūdį
* Žemės ūkio bendrovė (*ŽŪB*)
* **Kooperatinė bendrovė** (kooperatyvas)

Pažymėtina, kad žemės ūkio bendrovės ir kooperatinės bendrovės (kooperatyvo), daugumoje valstybių įstatinį kapitalą leidžiama formuoti nebūtinai iš finansinių vertybių: pavyzdžiui, leidžiami įnašai (ŽŪB atveju – pajus), materialinės vertybės, kurios yra įkainojamos ir įskaitomos kaip įstatinio kapitalo dalis.

### Pagal veiklos teritoriją ir taikomą teisę
* Nacionalinė bendrovė
* Tarptautinė bendrovė

Tarptautiniu mastu veikiantys koncernai, turi didelę ekonominę galią bei įtaką politiniams sprendimams. Tarptautinis koncernas naudojasi globalizacijos privalumais ir savo produkciją bei prekių platinimą organizuoja pasirinkdamas palankiausią ekonominę aplinką, turi pakankamai išteklių perkelti gamybą iš vienos valstybės į kitą, disponuoja rizikos kapitalu ir plačiu informaciniu bei atstovybių tinklu. 

## Išnašos
Pabutkalnis

**Pabutkalnis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, Užvenčio seniūnijos pietinėje dalyje, 8 km į pietus nuo Užvenčio, prie kelio . Kaimas išsidėstęs gan kalvotoje dalyje, pietinė kaimo dalis yra ant Gudkalnio kalvos papėdės.

## Istorija

1954 metais Pabutkalnis buvo tapęs Užvenčio rajono Junkilų apylinkės centru ir čia centras buvo iki 1963 metų, kai panaikinta Junkilų apylinkė, ir taip Pabutkalnis buvo prijungtas prie Kelmės rajono savivaldybės Užvenčio apylinkės.
 
Nuo tada Pabutkalnis ir šalia jo esantys Meškuičių, Gudų ir Pabutkalniuko kaimai priklausė „Naujo Kelio“ kolūkiui, o po nepriklausomybės atgavimo – ŽŪB „Junkilai“. Netoli šio kaimo auga Pabutkalnio ąžuolas kitaip dar vadinamas Jungirio ąžuolu.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Gudkalnis

**Gudkalnis** – kalva Kelmės rajono Užvenčio seniūnijos pietinėje dalyje. Kalno papėdėje yra Pabutkalnio kaimo pietinė dalis.
Rinkuškiai

**Rinkuškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, išsidėstęs į šiaurę nuo Širvėnos ežero. Seniūnaitijos centras. Šalia eina kelias . Yra dvi parduotuvės, kirpykla, darželis, pirtis, valgykla, biblioteka. Rinkuškiuose dirba viena didžiausių Biržų rajono įmonių – UAB „Biržų ranga“. Rinkuškiuose taip pat yra penktą vietą Lietuvos rinkoje užimanti alaus darykla TŪB „Rinkuškiai“. Šalia kaimo stūkso Rinkuškių piliakalnis. Yra kapinės.

## Istorija

1670 m. buvo 30, 1750 m. – 11 kiemų.

## Gyventojai

Gyvena dviejų konfesijų žmonės – evangelikai reformatai ir katalikai.

### Žymūs žmonės
* Rinkuškiuose 1881 m. birželio 19 d. gimė karinis veikėjas, Lietuvos kariuomenės generolas leitenantas Stasys Nastopka. Palaidotas Rinkuškių kapinėse.

## Šaltiniai
Lūginė

**Lūginė** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 5 km į šiaurę nuo Marijampolės. Stovi Lūginės palaimintojo Jurgio Matulaičio koplyčia (pastatyta 1991 m.). Pro kaimą teka Šešupė, kitame jos krante yra Puskelniai.

## Istorija

XIX a. kaimas priklausė Marijampolės parapijai. 1991 m. pastatyta Lūginės koplyčia.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Lūginėje gimė palaimintasis, arkivyskupas Jurgis Matulaitis (1871–1927).

## Šaltiniai
Puskelniai

**Puskelniai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 4 km į šiaurę nuo Marijampolės, greta kelio . Į vakarus nuo kaimo teka Šešupė. Seniūnaitijos centras. Kaime veikia biblioteka, įsikūrusi kaimo bendruomenė. Ties Šešupe pastatyta užtvanka. Kaimo centre yra paminklas-kryžius. Taip pat netoli yra vietinis kultūros centras. Kitoje Šešupės pusėje, 1 km į vakarus nuo gyvenvietės, stovi Lūginės koplyčia, kuri yra Jono Pauliaus II piligrimų kelio Lietuvoje dalis.

## Etimologija

Pasakojamos kelios legendos apie kaimo pavadinimo kilmę:
# Kartą susimušė Šešupės atskirtų kaimų bernai. Vieni liko suplėšytomis kepurėmis, o kiti suplėšytomis kelnėmis. Taip vieną kaimą pradėjo vadinti Puskepuriais, o kitą – Puskelniais.
# Kaimo bernai brisdavo per Šešupę į kitą krantą, kuriame vykdavo šokiai. Kad nesušlaptų, jie pasiraitodavo savo kelnes, tad visi ėmė pravardžiuoti juos puskelniais. Taip jų gimtasis kaimas tokį pavadinimą gavo.
# Kadaise kaime gyvenę vežikas ir jo ponas, kurie mūvėdavo trumpomis ir pūstomis kelnėmis, tad kiti kaimo gyventojai pradėjo juos pravardžiuoti puskelniais. Taip kaimui Puskelnių pavadinimas prigijo.

## Istorija

Puskelniai šaltiniuose minimi nuo 1687 m. Per 1709 m. maro epidemiją dalis kaimo gyventojų mirė, o kiti saugodamiesi iš Puskelnių išvyko.

LTSR metais buvo kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Puskelniuose veikė pradinė mokykla, vėliau tapusi Sasnavos mokyklos skyriumi. 2008 m. spalio 10 d. – 2009 m. spalio 10 d. laikotarpiu, vykdant mokyklų tinklo pertvarką, mokykla uždaryta.

2005 m. įkurta Puskelnių kaimo bendruomenė. 2012 m. liepos 28 d. įvyko kaimo 325 jubiliejaus paminėjimo šventė, jo metu buvo pasiektas naujas Lietuvos rekordas – sudaryta ilgiausia trumpėmis (puskelnėmis) apsimovusių žmonių eilė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Puskelniuose gimė veterinarijos gydytojas, biomedicinos mokslų daktaras Vytautas Lelešius (1925–2024).

## Galerija

Puskelniai, rodyklė.JPG|Riboženklis
Puskelniai, gatvė.JPG|Sodų gatvė
Puskelniai, HE tvenkinys.JPG|Puskelnių HE
Puskelniai, lauko kelias.JPG|Lauko kelias
Puskelniai, vaizdas į Lūginės koplyčią.JPG|Vaizdas į Lūginės koplyčią


## Šaltiniai
Patilčiai (Marijampolė)

**Patilčiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Igliškėlių, prie kelio . Kaime stovi medinė Patilčių šv. Petro Išvadavimo bažnyčia (nuo 1920 m.), dar vadinama Igliškėlių bažnyčia.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Skuduržuvinės

**Skuduržuvinės** (*Icosteidae*) – ešeržuvių (*Perciformes*) būrio žuvų šeima, kurioje 1 gentis ir 1 rūšis – **skuduržuvė** (*Icosteus aenigmaticus*), paplitusi Ramiojo vandenyno šiaurinėje dalyje. Kūnas tamsiai rudas, iki 2 m ilgio. Gyvena gelmėse. Minta kitomis žuvimis.
Skardupiai (Marijampolė)

**Skardupiai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Marijampolės. Yra Skardupių Švč. Mergelės Marijos, Krikščionių Pagalbos, bažnyčia.

## Istorija

Pokario metais apylinkėse veikė Tauro apygardos, Vytauto partizanų rinktinės partizanai. 1945 m. rugsėjo 16 d. Skardupių klebonijoje įvyko Lietuvos išlaisvinimo komiteto steigiamasis posėdis, kuriam vadovavo kunigas Antanas Ylius.

Sovietmečiu veikė Skardupių mokykla.

## Istorija

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Pranas Žaldaris (Šapalas) gimė 1912 m., žuvo 1948 m. vasario 1 d. Gulbiniškių kaime, Pilviškių valsčiuje (Lietuvos partizanų Tauro apygardos vado adjutantas)

## Galerija

Skardupiai, prie bažnyčios.JPG|alt=Buvusi klebonija|Sodyba
Skardupiai, buv. mokykla.JPG|Buvusi mokykla
Skardupių bažnyčia, remontas.JPG|Remontuojama bažnyčia
Skardupiai, atminimo lenta.JPG|Lenta atminti Tauro partizanų apygardai


## Šaltiniai

* 
*
Kvadratauodeginės

**Kvadratauodeginės** (*Tetragonuridae*) – ešeržuvių (*Perciformes*) žuvų šeima, kurioje 1 gentis ir 3 rūšys. Paplitusios vandenynų subtropinėse ir tropinėse srityse. Dydis 40-60 cm. Jaunikliai slepiasi po medūzomis.
Gelzenkirchenas

**Gelzenkirchenas** – miestas Vokietijos Rūro baseino šiaurėje, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje.

Mieste stovi didžiausia Vokietijoje saulės energijos jėgainė, kita anglimi kūrenama jėgainė turi aukščiausią kaminą visoje Vokietijoje (302 metrai).

## Istorija

Pirmą kartą miesto vardas paminėtas 1150 m., bet iki pat XIX a. čia buvo mažas kaimelis, kol neprasidėjo industrinė revoliucija. 1840 m., pradėjus anglies kasimą regione, Gelzenkirchene gyveno 6 tūkst. žmonių. 1900 m. gyventojų skaičius išaugo iki 138 000.

XX a. pradžioje miestas tapo svarbiausiu angliakasybos centru visoje Europoje ir tuo užsitarnavo „tūkstančio fakelų miesto“ vardą.

## Sportas

Mieste 1974 m. vyko X pasaulio futbolo čempionatas, 1988 m. – VIII Europos futbolo čempionatas, o 2006 m. – XVIII pasaulio futbolo čempionatas. Stipriausias klubas yra FC Schalke 04.

## Nuorodos
* Oficialus miesto puslapis (vokiečių k.)
Įžulnusis skylenis

**Įžulnusis skylenis**, kitaip *juodasis beržo grybas, beržinis juodgrybis, čaga* () – šiurkšteninių (*Hymenochaetaceae*) šeimos grybas.

*Inonotus obliquus* yra daugiametis parazitinis grybas, pažeidžiantis kamienus ir sukeliantis plačialapių medžių baltąjį šerdies puvinį. Medis gali išgyventi nuo 10 iki 80 metų ir ilgiau su šia infekcija. Dažniausiai pažeidžia karpotąjį beržą (*Betula pendula)*, plaukuotąjį beržą (*Betula pubescens*), *B. carpatica*, paprastąjį buką (*Fagus sylvatica*). Rečiau pažeidžia klevus (*Acer campestre*, *A. pseudoplatanus*), juodalksnius (*Alnus glutinosa*), baltalksnius (*A. incana*), uosius (*Fraxinus excelsior*), ąžuolus (*Quercus cerris, Q. petraea, Q. robur, Q. delachampii*), guobas (*Ulmus* sp.). Tipiškai formuoja anglies spalvos sterilias grybienos išaugas (čagas) tose vietose, kur buvo pažeidimas ir per kur infekcija pateko į gilesnius audinius. Fertilūs vaisiakūniai susidaro tik vieną kartą infekcijos cikle, kai medis žūsta. Paplitimas cirkumborealinis, randamas Rusijoje, Skandinavijos, vidurio ir rytų Europos regionuose, Šiaurės Amerikoje, Azijoje, Japonijoje.

## Panaudojimas
Liaudies medicinos objektas. Befunginas – iš šio grybo ruošiamas ekstraktas, kuris, teigiama, pasižymi tonizuojančiomis ir skausmą malšinančiomis savybėmis. Dėl specifinių sudedamųjų medžiagų gali turėti teigiamos įtakos gydant onkologinus susirgimus. Renkamas bet kuriuo metų laiku, išpjaunant ar iškertant kirviu. Purus apatinis sluoksnis pašalinamas, paliekami tik vidurinis ir viršutinis sluoksniai, kurie susmulkinami ir išdžiovinami. Turi organinių rūgščių, polisacharidų, dervų, mikro ir makroelementų.

## Išnašos
Katpėdė

**Katpėdė** (*Antennaria*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų gentis.

Tai daugiametis žolinis augalas, užaugantis iki 30 cm aukščio. Stiebas status, lapai pažanginiai, pailgi, apatinėje pusėje apaugę pūkais; žiedynai rožiniai ar balti, sudaro šluoteles. Vaisius – pailgas, šakniastiebiai ploni.

Mėgsta saulėtas šviesias vietas, auga beveik visur pušynuose, sausose pievose. Žydi gegužės – liepos mėnesiais, sėklos subręsta rugsėjo mėnesį.

Vaistinė žaliava – neišsiskleidę žiedynai bei augalo antžeminė dalis, kuri pjaunama lauke ar gerai vėdinamoje patalpoje. Užpilai vartojami vidiniam ir išoriniam kraujavimui stabdyti, turi tulžį varančių savybių, todėl vartojama hepatito, cholecistito gydymui. Išoriškai – nuo egzemos.

## Rūšys
Lietuvoje auga Dvinamė katpėdė.

## Nuorodos
*USDA Plants Profile: ''Antennaria''
*Germplasm Resources Information Network: ''Antennaria''
*Flora Europaea: ''Antennaria''
*ZipcodeZoo.com
FIFA Pasaulio metų žaidėjas

**[[FIFA]] Pasaulio metų žaidėjo** apdovanojimas buvo kasmetinis vyrų ir moterų futbolo apdovanojimas, įteikiamas geriausiam ir  geriausiai futbolo žaidėjui ar žaidėjai tais metais. Jį išrinkdavo nacionalinių rinktinų treneriai ir kapitonai. Kiekvienas balsuojantysis gaudavo 3 balsus vertus po 5 taškus, 3 balsus vertus po 3 taškus ir dar 3 balsus, kurių vertė po 1 tašką. Nugalėdavo žaidėjas surinkęs daugiausiai taškų. Vyrams apdovanojimas pradėtas teikti 1991 m., o moterims 2001 m.

Jauniausias žaidėjas laimėjęs šį apdovanojimą buvo Ronaldo, gavęs apdovanojimą 1996 m., kai jam tebuvo 20 metų. Ronaldo šį apdovanojimą taip pat laimėjo 1997 m. ir kartu su Ronaldinho yra vieninteliai žaidėjai jį laimėje 2 kartus iš eilės.

Nuo 2004 m. FIFA rinkimams pateikdavo 35 futbolininkų ir 21 futbolininkių sąrašą balsavymui, už kurį ar kurią balsuodavo nacionalinių rinktinių treneriai, kapitonai ir FIFPro (organizacija vienijanti profesionalius futbolininkus) atstovai.

Apdovanojimai sulaukdavo nemažai kritikos dėl to, kad visi laimėję žaidėjai tuo metu žaidė Europos klubuose.

2010 m. FIFA Pasaulio metų žaidėjas ir Prancūzijos futbolo Ballon d'Or apdovanojimai buvo sujungti į vieną  FIFA Ballon d'Or apdovanojimą. Nuo 2016 m. geriausio FIFA futbolininko apdovanojimas įtrauktas į FIFA geriausiųjų futbole (*Best Football Awards*) apdovanojimų.

## Laureatai

|}

Nuo 2016 m. geriausi futbolininkai apdovanojami Geriausio FIFA futbolininko apdovanojimu.

## Laureatės

Nuo 2016 m. geriausios futbolininkės apdovanojamos Geriausios FIFA futbolininkės apdovanojimu. 

## Šaltiniai
Translokacija

**Translokacija** (genetikoje) vadinama struktūrinių chromosomos anomalijų (mutacijų) grupė, kuomet dėl chromosomoje įvykusių dvigrandžių DNR trūkių, chromosomų segmentai pasikeičia vietomis (iš vienos homologinės arba nehomologinės chromosomos segmentas persikelia į kitą chromosomą, šiems apsikeičiant vietomis).

## Klasifikacija

* **Subalansuotos translokacijos** (reciprokinės, abipusės) – chromosomų pokyčiai (persitvarkymai), vykstantys tarp dviejų nehomologinių chromosomų, joms apsikeičiant segmentais. Jų dažnis žmonių populiacijoje yra 1:400–1:1000. Dažnai tokios translokacijos fenotipiškai nepasireiškia, kadangi genetinės medžiagos kiekis išlieka toks pats – tokie besimptominiai individai vadinami *subalansuotų translokacijų nešiotojai*. Kadangi tokios translokacijos lemia sutrikusį lytinių ląstelių formavimąsi (spermatogenezę ir oogenezę), gali susidaryti chromosomiškai nesubalansuotos gametos ir gimti vaikas su chromosomine patologija. Dauguma subalansuotų translokacijų lemia pasikartojančius savaiminius persileidimus, kadangi dauguma chromosomų pokyčių yra mirtini. Taip pat gali gimti ir normalų fenotipą turintys vaikai.
* **Nesubalansuotos translokacijos** (nereciprokinės) yra tokios, kai susidaro genetiškai nesubalansuotas kariotipas su atskirų translokacijoje dalyvaujančių skirtingų segmentų monosomija, disomija ir trisomija. Jų dažnis apie 1:2000 ir dažniausiai tai būna subalansuotų translokacijų nešiotojų palikuonys.
* **Robertsoninės** (Robertsono) **translokacijos** – atskira subalansuotų translokacijų kategorija, kuriai būdinga translokacija tarp 2-jų akrocentrinių chromosomų (13, 14, 15, 21, 22)ilgųjų pečių, prarandant trumpus pečius (kas kliniškai nereikšminga). Tokie asmenys būna normalūs. Dažnis yra 1 iš 1000 asmenų.

## Žymėjimas

Tarptautinė Žmogaus citogenetikos nomenklatūra (ISCN) numato sutartinį translokacijų tarp chromosomų žymėjimą. Bendra žymėjimo schema: **t(A;B)(p1;q2)** reiškia, kad žymima translokacija tarp chromosomos A ir chromosomos B. Informacija antruose skliaustuose (jei nurodyta), reiškia  tikslią translokacijoje dalyvavusių segmentų vietą - numerį, o p nurodo trumpąjį chromosomos petį, q - ilgąjį.

## Klinikinė svarba
Translokacijos gali būti perduodamos iš kartos į kartą. Joms įvykus gali būti pažeisti chromosomų trūkio vietose esantys svarbūs genai ir pasireikšti fizinės ar psichinės raidos anomalijos. Nesubalansuoti chromosominiai persitvarkymai yra pagrindinė protinio atsilikimo, pasikartojančių persileidimų, įvairių raidos anomalijų priežastis. Translokacijų nustatymas yra svarbus šeimose, norinčioms susilaukti palikuonių. Bent vienam sutuoktiniui nustačius translokaciją, šeimai genetinio konsultavimo metu pateikiama galimų persileidimų ir galimų raidos anomalijų rizika, šeimai pageidaujant gali būti atliekama prenatalinė diagnostika.

Dauguma tranlokacijų lemia 5-10 % tikimybę, kad gims vaikas sergantis chromosomine patologija. Taip pat gali būti ir 20 % rizika.
Planema

**Planema** – stambios planetos dydžio kūnas, susiformavęs ne kaip planeta (iš protoplanetinio disko), o kaip žvaigždė.

Žodis „planema“ yra santrumpų sandūra (**plane**tos **ma**sė). Ši sąvoka apima įvairių dydžių objektus, nors dauguma planemų, kurios sukasi aplink žvaigždes paprastai vadinamos planetomis (arba nykštukinėmis planetomis). Šį terminą Tarptautinei astronomų sąjungai 2003 metais pirmą kartą pasiūlė Kalifornijos Berklio universiteto profesorius Gibor Basri. Sąvoka dar nėra plačiai vartojama astronomų tarpe.

Planemos gali turėti savo proplanetinius diskus, iš kurių formuojasi jų palydovai. Manoma, jog tokį diską turėjo ir Jupiteris ir taip susiformavo jo palydovų sistema (Žemės ir Marso palydovai greičiausiai atsirado kitaip). Šiuo metu stebimų planemų masė yra nuo 5 iki 15 Jupiterio masių. Plamemos nuo planetų skiriasi ne dydžiu, o atsiradimo būdu (atsiranda kaip žvaigždės) bei tuo, jog jos nesisuka apie jokią kitą žvaigždę, skrieja pačios sau. Panašiai kaip ir rudosios nykštukės, jaunos planemos gali kurį laiką šviesti, eikvodamos gravitacinio traukimosi energiją.

## Nuorodos
* Straipsnis apie planemų atradimą, anglų kalba .
Linas

**Linas** (*Linum*) – lininių (*Linacaea*) šeimos gentis.

Vienmetės ir daugiametės žolės bei puskrūmiai. Turi pražangiai arba rečiau priešiškai išsidėsčiusius, siaurus lapus. Vaisius – dėžutė.

Kai kurios rūšys labai svarbūs techniniai augalai, duodantieji pluoštą bei riebalingas sėklas, iš kurių gaunamas aliejus.

Auginami nuo seniausių laikų, tačiau nustatyti, kur yra pirminė linų tėvynė – sudėtinga. Yra manoma, kad seniausiai linai buvo auginami Kinijos bei Indijos kalnuotuose rajonuose, taip pat Užkaukazėje ir Viduržemio pajūrio šalyse. Palestinoje ir Egipte linų pluoštas buvo gaminamas 4-5 tūkstantmetyje pr. m. e. Egiptiečiai iš lininio audinio siuvo rūbus, darė bures ir virves. Iš Indijos linai pateko į Graikiją ir Romą, o iš ten į Vakarų Europą.

Iš Azijos linus atsigabeno skitai, o vėliau juos perėmė Rusija, kur buvo gaminama drobė, burės.

Iš viso apie 100 rūšių. Lietuvoje auga arba auginama:
* Daugiametis linas (*Linum perenne*)
* Geltonžiedis linas (*Linum flavum*)
* Pievinis linas (*Linum catharticum*)
* Sėjamasis linas (*Linum usitatissimum*)
* Stambiažiedis linas (*Linum grandiflorum*)

## Produkcija
FK Dinamo Kiïv

**Kijevo „Dinamo“** – Ukrainos futbolo klubas, įkurtas 1927 m. Kijeve. Kitados buvo „Dinamo“ organizacijos dalis.

## Istorija
Sovietmečiu buvo stipriausias Ukrainos futbolo klubas, varžęsis su stipriausiais Maskvos klubais, nuo 1954 iki 1990 metų.

13 kartų laimėjo Tarybų Sąjungos čempionatą bei 9 kartus iškovojo taurę. 

Nuo 1992 m. rungtyniavo Ukrainos futbolo sistemoje. Daugkartiniai čempionai ir taurės laimėtojai. Atstovavo šaliai UEFA organizuojamuose turnyruose. Kijeviečių pagrindiniai konkurentai Premjer lygoje – „Šachtar“.

## Pasiekimai

* Ukrainos TSR taurė (1937, 1938, 1944, 1946, 1947, 1948 m.)

## Sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
* Klubas žaidžia baltais marškinėliais, baltais šortais. Tai yra tradicinės klubo spalvos, kai žaidžiama namuose.
* Svečiuose gali žaisti mėlyna apranga. Kai kuriais metais tai būdavo mėlyna balti su vertikaliais strypais marškinėliai, mėlyni šortai.
**1927–1941 m.**

**FC "Start"**

**1944–1991 m. (Sovietmetis)**

; **Ukrainos aukščiausioji lyga**

## Lietuviai
* Edgaras Česnauskis, saugas 2003–2006
* Gintaras Kvitkauskas, saugas 1992
* Valdemaras Martinkėnas, vartininkas 1990–1994
* Igoris Pankratjevas, saugas 1992–1993

## Taip pat skaitykite
* Tarybinio futbolo derbis
* ŽFK Dynamo Kiïv – apie klubo moterų pagrindinę komandą

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Lūgnė

**Lūgnė** (*Nuphar*) – lūgninių (*Nymphaeaceae*) augalų gentis.

Vandeniai, žoliniai, daugiamečiai augalai, turintys gerai išsivysčiusius šakniastiebius ir plūduriuojančius didelius lygiakraščius lapus. Žiedai pavieniai, iškilę virš vandens. Vaisius – sultinga dėžutė, panašus į uogą. Auga stovinčiuose ar lėtai tekančiuose vandenyse, ežeruose, tvenkiniuose, žydi birželio – rugpjūčio mėnesiais. 

Gentyje yra 10-15 rūšių. Lietuvoje auga šios rūšys:
*Paprastoji lūgnė (*Nuphar lutea*)
*Mažažiedė lūgnė (*Nuphar pumila*)
Moliūgas

**Moliūgas** (*Cucurbita*) – moliūginių (*Cucurbitaceae*) šeimos augalų gentis, kilusi iš Vidurio Amerikos. Kelios kultūrinės kilmės rūšys auginamos beveik visame pasaulyje.

Vienmetis ar rečiau daugiametis žolinis augalas. Stiebas ilgas šliaužiantis arba laipiojantis, rečiau trumpas ir šakotas, plaukuotas. Lapai dideli, ilgakočiai, plaukuoti skiautėti. Žiedai vienalyčiai dideli, po vieną ar kelis išaugę lapų pažastyse. Vainikėlis varpelio formos, sudarytas iš 5 tarpusavyje suaugusių lapelių, geltonas ar gelsvas. Vaisius – daugiasėklė uoga (vadinamas agurkvaisiu). Vaisiai dideli (masė iki 20 kg, kai kurių veislių iki kelių šimtų ir net 1000 kg), apvalūs, plokšti, pailgi. Luobelė žalia, geltona, oranžinė arba dryžuota. Minkštimas sultingas, plaušingas. Sėklos didelės, kiaušiniškos.

Moliūgų genčiai priklauso penkios rūšys, auginamos dėl valgomų vaisių. Kai kurie kultūriniai moliūgo varietetai vadinami skirtingais vardais, pavyzdžiui: patisonas, cukinija, agurotis.

Auginamas daržuose, žydi birželio–rugpjūčio mėnesiais. Moliūgai geriausiai dera įsaulyje, gerai įtręštuose priesmėlio ir priemolio dirvožemiuose. Vaisiai – agurkvaisiai – priklausomai nuo varieteto renkami vasarą jauni, dar nesubrendę arba sunokę skinami prieš šalnas.

Vaistinė žaliava – moliūgo sėklos, ruošiamos rugsėjo-lapkričio mėnesiais.

Lietuvoje pradėti auginti nuo XIX a. vidurio.

## Rūšys

* Sidabruotasis moliūgas (*Cucurbita argyrosperma*). Kilęs iš Meksikos ir Centrinės Amerikos. Dažnai auginamas dėl sėklų, kurios naudojamos kaip užkandis arba aliejaus gamybai.
* Juosvasėklis moliūgas (*Cucurbita ficifolia*). Gali būti vadinamas „cukriniu moliūgu“. Jo vaisiai naudojami desertams ir sultims gaminti. Ši rūšis atspari ligoms ir šaltoms sąlygoms.
* Prerijinis moliūgas (*Cucurbita foetidissima*). Paprastai nevalgomas dėl kartaus skonio, bet naudojamas kaip pašaras arba biodegalų žaliava.
* Didysis moliūgas (*Cucurbita maxima*). Dažniausiai naudojamas maistui, ypač sriuboms ir kepiniams. Ši rūšis apima milžiniškus moliūgus, kuriuos galima matyti moliūgų konkursuose.
* Kvapusis moliūgas (*Cucurbita moschata*). Turi švelnesnį skonį ir naudojamas pyragams bei sriuboms. Turi ilgą nokimo laiką ir gerą išlaikymą per žiemą.
* Paprastasis moliūgas (*Cucurbita pepo*). Apima daugybę kultivarų, tokių kaip cukinija, agurotis, patisonas. Tai viena iš labiausiai paplitusių rūšių Europoje ir Lietuvoje.

## Etimologija
Žodis *moliū̃gas* kilęs iš , reiškiančio ‘molio spalvos, gelsvas’. Taip vadintos žąsys, vištos,
antys. Pagal vaisiaus žievės spalvą toks pavadinimas suteiktas ir šiai daržovei. Anksčiau vadintas vokietybe ***kurbis*** (*kurblỹs*; <  < sen. vok. *kürbiʒ, körves, körvis* ‘ilgmoliūgis’ < šnek.  <  <  ‘melionas’) arba slavybe ***dynià*** (*dỹnas, dynė, dynỹs, dýnis* <  ‘moliūgas’, rus.,  ‘melionas’ < **kъdynja*: ,  ‘cidonija’ = ‘Kidonijos obuolys’).

## Šaltiniai
Jonas Grinius (1902)

**Jonas Grinius** (1902 m. kovo 5 d. Giminėnuose, Joniškio valsčius – 1980 m. lapkričio 10 d. Miunchene, Vokietija. 1998 m. urna su pelenais perlaidota Kauno Petrašiūnų kapinėse.) – lietuvių rašytojas, menotyrininkas, literatūros kritikas ir istorikas, estetikos tyrinėtojas .

## Biografija

1926 m. baigė Lietuvos universiteto Filologijos-filosofijos fakultetą. 1926–1929 m. Grenoblio ir Sorbonos universitetuose studijavo prancūzų kalbą ir literatūrą, estetiką, meno istoriją. Bendravo su Oskaru Milašiumi, apgynė disertaciją apie jo kūrybą (1929).

1929–1940 m. Kauno universitete dėstė prancūzų kalbą ir literatūrą, meno istoriją, estetiką. 1943 m. nacių kalintas Kauno kalėjime. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. Išeivijoje organizavo lietuvišką spaudą, kūrė lietuviškas draugijas, dalyvavo politinėje ir kultūrinėje veikloje, daug rašė literatūros ir meno klausimais. Dėstė Laisvosios Europos kolegijoje Strasbūre, 1958–1960 m. vadovavo lietuvių Vasario 16-osios gimnazijai Hiutenfelde, vėliau šios gimnazijos mokytojas.

Daugelį metų buvo įvairių leidinių redaktorius arba redakcijos narys: 1922–1925 m. – žurnalo „Ateitis“, 1923–1924 m. – žurnalo „Pavasaris“, 1930–1940 m. – žurnalo „Židinys“, 1936–1940 m. dienraščio „XX amžius“, 1947–1950 m. – žurnalo „Aidai“. 

Bendradarbiavo „Lietuvių enciklopedijoje“, parašė straipsnius apie lietuvių literatūrą prancūzų (1962) ir vokiečių (1966) enciklopediniams leidiniams. Analizavo Vinco Krėvės istorines dramas, Juozo Tumo-Vaižganto, Šatrijos Raganos, Jono Aisčio, V. Ramono, Antano Vaičiulaičio, Kristijono Donelaičio, Juozo Grušo ir kt. rašytojų kūrybą. Sukūrė istorinių dramų *„Stella Maris“*, *„Žiurkių kamera“*, *„Gulbės giesmė“*.

## Bibliografija
* *Sąžinė*, drama, 1929 m.
* *O. V. Milašius – poetas*, monografija, 1930 m.
* *Visuotinės literatūros istorija*, su Juozu Ambrazevičium-Brazaičiu ir Antanu Vaičiulaičiu, I–II t., 1931–1932, 1991 m.
* *Putino lyrika*, studija, 1932 m.
* *Grožis ir menas: Estetikos pagrindai*, 1938, 1982, 2002 m.
* *Vilniaus meno paminklai*, studija, 1940, 1992 m.
* *Gulbės giesmė*, drama 1948–1949 m.; 1962 m.
* *Žiurkų kamera*, drama, 1954 m.
* *Die Herkunft der litauischen Kreuze*, menotyros studija apie lietuviškus kryžius, 1957 m.
* *Vincas Mykolaitis-Putinas als Dichter*, studija apie Vinco Mykolaičio-Putino poeziją, 1964 m.
* *Lietuviški kryžiai ir koplytėlės*, 1970 m.
* *Veidai ir problemos lietuvių literatūroje*, 2 t., 1973–1977 m.
* *Mano viešnagė Amerikoje*, publicistika, 1963 m.

## Šaltiniai
Europazauras

**Europazauras** (*Europasaurus holgeri*) – driežadubenių (*Saurischia*) augalėdžių dinozaurų rūšis.

Svėrė iki 1 tonos. Užaugdavo – 1,7 iki 6,2 m. Gyveno vėlyvuoju juros periodu. Atrasta 2006 M. Sanderio. Fosilijų rasta Vokietijoje.


Europasaurus skull.JPG|Europazauro kaukolė
Europasaurus holgeri.jpg|Europazauro skeletas


## Filogenetinis medis

## Literatūra
* Sander, P. M., Mateus, O., Laven, T. et Knötschke, N. 2006. *Bone histology indicates insular dwarfism in a new Late Jurassic sauropod dinosaur.* Nature 441: 739-741.
I Europos futbolo čempionatas

**I Europos futbolo čempionatas** (**Europos Nacijų taurė**) vyko 1960 metais, finalinis čempionato etapas surengtas Prancūzijoje. Varžybas, vykusias atkrintamųjų rungtynių principu, laimėjo TSRS rinktinė, finale 2:1 įveikusi Jugoslaviją.

Turnyre dalyvauti panoro 17 komandų, aštuntfinaliuose ir ketvirtfinaliuose rengta po dvejas rungtynes – po vienerias kiekvienos komandos namų stadione. Ketvirtfinalyje iš varžybų pasitraukė Ispanija, atsisakiusi vyktį į Tarybų Sąjungą.

## Atrankos varžybos
### Preliminarusis etapas

|-
|  || ***' || 2-0 || 0-4
|}

=== Aštuntfinalis ===

|-
| ***' ||  || 3-1 || 1-0
|-
| ***' ||  || 7-1 || 1-1
|-
| ***' ||  || 3-0 || 0-2
|-
|  || ***' || 0-1 || 2-5
|-
| ***' ||  || 2-0 || 1-1
|-
|  || ***' || 0-2 || 2-3
|-
|  || ***' || 2-4 || 0-3
|-
|  || ***' || 2-2 || 1-5
|}

=== Ketvirtfinalis ===

|-
| ***' ||  || 5-2 || 4-2
|-
|  || ***' || 2-1 || 1-5
|-
|  || ***' || colspan=2 | 
|-
|  || **** || 0-2 || 0-3
|}



## Finalinis turnyras

Galutinio etapo rengėja Prancūzija paaiškėjo tik išaiškėjus visoms keturioms komandoms dalyvėms. Turnyras vyko 1960 m. birželio 6–10 d. Marselyje ir Paryžiuje.

TSRS rinktinė, kurios vartus tuo metu saugojo legendinis Levas Jašinas, pusfinalyje lengvai nugalėjo Čekoslovakiją, o finale po pratęsimo nugalėjo Jugoslaviją.

### Pusfinalis

|-
| rowspan=2 | 06-06 || *Stade Vélodrome*, Marselis || 25 184 ||  ||  || 0:3
|-
| colspan=5 | Valentin Ivanov (34', 56'), Viktor Ponedelnik (66')
|-
| rowspan=2 | 06-06 || *Parc des Princes*, Paryžius || 26 370 ||  ||  || 4:5
|-
| colspan=5 | Jean Vincent (12'), Francois Heutte (43', 62'), Maryan Wisnieski (53'); Milan Galic (11'), Ante Zanetic (55'), Tomislav Knez (75'), Drazen Jerkovic (78', 79')
|}

### Dėl III vietos

|-
| rowspan=2 | 06-09 || *Stade Vélodrome*, Marselis || 9 438 ||  ||  || 0:2
|-
| colspan=5 | Vlastimil Bubnik (58'), Ladislav Pavlovic (88')
|}

### Finalas

|-
| rowspan=2 | 06-10 || *Parc des Princes*, Paryžius || 17 966 ||  ||  || 2:1 (po pratęsimo)
|-
| colspan=5 | Slava Metreveli (49'), Viktor Ponedelnik (113'); Milan Galic (43')
|}

## Nuorodos
* UEFA informacija
Piltdauno žmogus

**Piltdauno žmogumi** (kai kur lietuviškoje literatūroje – **Piltdaunskio žmogumi**) buvo vadinama kaukolė ir skeletas, XX a. pradžioje atrasti netoli Piltdauno kaimo Sasekse (Anglija). Tų laikų ekspertai manė, jog tai yra iki šiol nežinomos grandies žmogaus evoliucijoje fosilija. Jam buvo duotas lotyniškas *Eoanthropus dawsoni* pavadinimas.

1953 metais atskleista, kad Piltdauno žmogus yra klastotė, padaryta sujungus žmogbeždžionės skeletą su šiuolaikinio žmogaus kaukole.

## Išnašos
Dainava (Ukmergė)

**Dainava** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, prie kelio , 1 km į pietryčius nuo kelio , Šventosios dešiniajame krante. Seniūnaitijos centras. Veikia Ukmergės rajono Dainavos pagrindinė mokykla, kultūros namai (nuo 1969 m.), biblioteka, paštas (LT-20039), stovi Dainavos koplyčia.

## Istorija

1950–1992 m. buvo Leonpolio paukštininkystės ūkio centrinė gyvenvietė. Eksperimentinė gyvenvietė pastatyta 1965–1971 m. (kaip pavyzdinė, architektai V. Šimkus ir Ramūnas Kamaitis, TSRS valstybinė premija 1971 m.). Želdynus projektavo kraštovaizdžio architektas Alfonsas Kiškis. Gyvenvietėje veikė aštuonmetė mokykla (nuo 1968 m.), vaikų darželis, medicininis punktas, ryšių skyrius, buitinio aptarnavimo įstaigos.

1979 m. lapkričio 28 d. prie Dainavos prijungti Algirdų (623 gyv.) ir Dimšiškių (23 gyv.) kaimai.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Gražina Arlickaitė (1947–), kinotyrininkė, humanitarinių mokslų daktarė.

## Galerija

Dainava (Ukmergė), gatvė.JPG|Viena iš gatvių
Dainava (Ukmergė), bokštas.JPG|Vandentiekio bokštas
Dainava (Ukmergė), parke.JPG|Parke. Treniruoklių aikštelė
Dainava (Ukmergė), stotelė.JPG|Autobusų stotelė
Dainava (Ukmergė), sodai.JPG|Gyventojų sodai


## Šaltiniai
Dantytieji bučiai

**Dantytieji bučiai** (*Odontobutidae*) – ešeržuvių (*Perciformes*) būrio žuvų šeima. Gyvena į Pietų Kinijos jūrą įtekančiose upėse ir šiaurės vakarų Ramiajame vandenyne.

Šeimoje 6 gentys, 20 rūšių

## Gentys
* Mažešeriai (*Micropercops*)
* *[[Neodontobutis]]*
* Dantytieji bučiai (*Odontobutis*)
* Nuodėguliniai grundalai (*Perccottus*)
* *[[Sineleotris]]*
* *[[Terateleotris]]*

## Nuorodos
* Dantytųjų bučių (''Odontobutidae'') nuotraukos ir rūšių sąrašas
Smėliniai grundalai

**Smėliniai grundalai** (*Kraemeriidae*) – ešeržuvių (*Perciformes*) būrio žuvų šeima.

Šeimoje 2 gentys, 8 rūšys.

## Gentys
* *[[Gobitrichinotus]]*
* Kremerijos (*Kraemeria*)

## Nuorodos
* Smėlinių grundalų (''Kraemeriidae'') iliustracija ir rūšių sąrašas
* Family Kraemeriidae – Sand darters
Paprastieji žvaigždininkai

**Paprastieji žvaigždininkai** (*Uranoscopidae*) – ešeržuvių  (*Perciformes*) būrio žuvų šeima. Paplitusios sekliuose vandenyse. Dydis 18-80 cm. 

Šeimoje 9 gentys, apie 50 rūšių.
## Gentys
* Amerikiniai žvaigždininkai (*Astroscopus*)
* Aganai (*Genyagnus*)
* *[[Gnathagnus]]*
* Ūsuotieji žvaigždininkai (*Ichthyscopus*)
* Žvaigždininkai atsiskyrėliai (*Kathetostoma*)
* Dėmėtieji žvaigždininkai (*Pleuroscopus*)
* *[[Selenoscopus]]*
* Tikrieji žvaigždininkai (*Uranoscopus*)
* *[[Xenocephalus]]*
Dacijonai

**Dacijonai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Tauragės pakraščio, dešiniajame Šešuvies ir kairiajame Beržės upelio krante. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

1971 m. įsteigta pradžios mokykla, dab. Tauragės „Jovarų“ mokyklos skyrius, medicinos punktas, biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Copa América

**Copa América** („Amerikos taurė“) – pagrindinės Pietų Amerikos futbolo konfederacijos (CONMEBOL) varžybos, dažniausiai rengiamos kas dveji metai. Varžybose dalyvauja 10 Pietų Amerikos valstybių ir dvi rinktinės, kviečiamos iš kitų konfederacijų. Dalyvaujančios Pietų Amerikos rinktinės:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Istorija
„Copa América“ yra seniausios iš iki šiol rengiamos futbolo varžybos ir trečios pagal žiūrimumą. Pirmą kartą Pietų Amerikos čempionatas (*Campeonato Sudamericano de Selecciones*) surengtas 1916 metų liepą, jo metu buvo įkurta ir CONMEBOL konfederacija. Dabartinis pavadinimas vartojamas nuo 1975 metų. 1975–1983 metais varžybos rengtos ne vienoje valstybėje, bet žaidžiant po dvejas rungtynes (namuose ir svečiuose).

Nuo 1993 metų dalyvauti varžybose kviečiamos dvi ne Pietų Amerikos valstybės. Visus aštuonis kartus kviesta Meksika bei JAV, tačiau JAV dalyvavo tik 1993, 1995 ir 2007 metų varžybose; 4 kartus kviesta Kosta Rika (1997, 2001, 2004, 2015), 2 kartus Japonija (1999, 2019) po kartą – Hondūras (2001) ir Kataras (2019). Taip pat vieną kartą kviesta Kanados rinktinė (2001), bet atsisakė dalyvauti. 2015 m. dalyvavo Jamaikos rinktinė.

2016 m., CONMEBOL šimtmečio proga JAV surengtas Copa América Centenario čempionatas, kuriame varžėsi ne tik visos CONMEBOL narės, bet ir stipriausios CONCACAF rinktinės.

## Rezultatai

### Pietų Amerikos čempionatas

### Copa América

## Laimėtojai
Daugiausiai kartų laimėjusios komandos:

## Šaltiniai