open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mūsų Vytis

**„Mūsų Vytis“** – lietuvių skautų laikraštis, ėjęs 1948–2006 m. su 1998–2004 m. pertrauka. 1948–1950 m. ėjo Memingene kaip laikraštis „Vytis“, 1951–1997 m. buvo leidžiamas JAV, 2004 m. atkurtas Vilniuje.

## Istorija
Įsteigė Bronius Kviklys. Nuo 1948 m. rugsėjo 25 d. iki 1950 m. balandžio mėn. ėjo Memingene kaip laikraštis pavadinimu „Vytis“. Iki 1953 m. buvo spausdinama rotatoriumi, vėliau, *skautiškos minties žurnalas*, spausdintas spaustuvėje; nuo 1980 m. spausdino dienraščio „Draugas“ spaustuvė. Tiražas 1985 m. – 450 egz. 

Užsienyje leido Akademinis skautų sąjūdis, Vilniuje nuo 2004 m. – Studentų skautų organizacija. Iki 1968 m. ėjo kas 2 mėn., iki 1995 m. – kas ketvirtį, iki 1997 m. nereguliariai. Nuo 2004 m. – vieną kartą per metus. Iki 1953 m. buvo dauginamas rotatoriumi. 1977–1980 m. buvo leidžiamas specialus priedas „Budėk!“, skirtas skautų vadovams, su daugybe praktiškų patarimų apie skautavimą.

Laikraštyje bendradarbiavo: Nijolė Jankutė-Užubalienė, Jurgis Gimbutas, Vytautas Mikūnas ir kiti.

## Redaktoriai
* Bronius Kviklys – 1951–1956 m., jis ir steigėjas
* Eugenijus Petras Vilkas – 1957 m.
* V. Stasiškis – 1958 m.
* Algirdas Avižienis – 1959–1962 m.
* Vytautas Germanas – 1962–1966 m.
* Rimantas Griškelis – 1966–1968 m.
* Rūta Kviklytė – 1969–1974 m.
* L. Girnius – 1974–1976 m.
* Antanas Saulaitis – 1977–1979 m.
* Juozas Toliušis – 1980–1985 m.
* V. Vakarytė – 1985–1986 m.
* V. P. Mickūnas – 1986 m.
* Birutė Kožicienė – 1987–1989 m.
* Aurimas Pautienius-Želvys – 2004–2006 m.
* Jolita Buzaitytė–Kašalynienė – 2007 m.
* Giedrius Židonis – 2008 m.
* Nomeda Bepirštytė – 2009 m.

## Nuorodos
* „Mūsų Vytis“ 1951-1997 suskaitmenintas archyvas pas spauda.org

* „Mūsų Vytis“ skenuoti puslapiai pas epaveldas.lt

## Šaltiniai
Buinevičius

**Buinevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Buinevičienė (ištekėjusi moteris) ir Buinevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Kazimieras Buinevičius (1872-1953) – lietuvių gydytojas terapeutas, medicinos daktaras;
* Vytautas Algimantas Buinevičius (1933–2005) – Lietuvos mokslo, politinis bei visuomenės veikėjas;
Marcipanas

**Marcipanas** – konditerijos gaminys, pagamintas iš sutrintų migdolų ir miltinio cukraus arba cukraus sirupo mišinio.

Kartais marcipanais vadinami gaminiai, kurių masė gaminama, naudojant kitus riešutus. Visame pasaulyje žinomi Liubeko ir Kionigsbergo marcipanai.

## Istorija
Tiksli marcipano tėvynė nežinoma. Manoma jog marcipanas atkeliavo iš Kinijos į Viduriniuosius Rytus ir Al-Andalusija. Marcipano gamybai smarkią įtaka padarė arabai ir Viduržemio jūros regionas.

Viduramžiais marcipanas buvo toks populiarus, kad buvo naudojamas kaip atskiras patiekalas. Tuo laikotarpiu taip pat pradėtos gaminti marcipaninės skulptūros naudojamos iškilminguose renginiuose. Vėliau marcipano gaminius šventėse pakeitė kitokių rūšių konditeriniai gaminiai.

## Panaudojimas
Marcipanų tešla naudojama desertams, kepinių įdarams ir puošybai. Vokietijoje ir Olandijoje marcipanai yra tradicinis Kalėdų patiekalas.

Marcipanai gali būti ruošiami įvairiais pavidalais:
* gryna forma (*marcipaninė duona*)
* saldainiai, glazūruoti šokoladu arba cukraus glazūra
* įvairių formų figūrėlėmis be glazūros, bet su dažikliais
* marcipaninis likeris
* tortų papuošimai
* įdaras tortams ir kitiems konditerijos gaminiams

## Gaminimas
Tikslus marcipano receptas nėra žinomas, nes jis yra laikomas paslaptyje „Liubeko“ konditerijos gamykloje. Gurmanai ir kulinarai tikina, kad šis receptas yra autentiškiausias.

### Marcipanų komponentai
* Pagrindiniai:
** saldusis migdolas
** kartusis migdolas
** cukrus
Kartieji migdolai kartais keičiami esencija, migdolų likeriu, karčiojo migdolo aliejumi arba visai išimamas iš receptūros. Tokiu atveju, marcipaninė masė naudojama puošybai, tačiau ji nebeturi specifinio marcipaninio skonio. Cukrus gali būti pakeistas cukraus pudra ar cukraus sirupu arba kitu saldikliu. Pagrindinių komponentų proporcijas konditerijos įmonės laiko komercine paslaptimi.

* Papildomi:
** aromatizatoriai – kakava, likeris, apelsino žievelės, rožių vanduo, prieskoniai
** dažikliai (natūralūs ir sintetiniai)
** kiaušiniai

### Gaminimo būdai
* šaltasis
** su kiaušiniais
** be kiaušinių
Šaltojo būdo esmė yra sudėtinių dalių smulkinimas ir jų sumaišymas. Šiuo atveju naudojama cukraus pudra. Migdoluose yra tiek aliejaus, kad sumaišytos masės konsistencija tampa kaip plastilinas ir tai leidžia lengvai lipdyti norimas formas. Kai aliejaus nepakanka, reiškia, kad yra nekokybiški migdolai. Naudojant tokius migdolus arba jų pakaitalus – abrikosų kauliukų branduolius (persipanas) – į gaminamą masę dedamas kiaušinis, tačiau tuomet gerokai sutrumpės produkto naudojimo terminas.
* karštasis
Gaminant karštuoju būdu naudojamas cukraus sirupas. Tirštas sirupas pilamas į jau susmulkintą riešutinę masę. Tam, kad marcipanas gerai išlaikytų savo formą, masę reikia kruopščiai suminkyti.

## Marcipanų muziejai
* Sentendrėje, Vengrija
* Taline, Estija
* Liubeke, Vokietija
* Kfar Tavore, Izraelis

## Taip pat skaityti
* Persipanas

## Nuorodos
*http://www.uzsidirbkpats.lt/article/articleview/436/1/187/ 
*http://www.alfa.lt/straipsnis/10261193
Bukauskienė

**Bukauskienė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (ištekėjusi moteris).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Bukauskaitė (mergautinė pavardė).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Bukauskas.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Gintarė Bukauskienė-Jakelaitytė (g. 1965) – choro dirigentė, vargonininkė ir dainininkė;
* Teresė Bukauskienė (*Ramanauskaitė*, 1929–2001) – Lietuvos pedagogė, pedagogikos istorikė, socialinių mokslų daktarė, poetė;
Bukelis

**Bukelis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bukelienė (ištekėjusi moteris) ir Bukelytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Henrikas Bukelis (g. 1951) – gydytojas, Lietuvos ir Varėnos rajono politinis veikėjas;
* Rimondas Bukelis (g. 1952) – gydytojas, Lietuvos ir Anykščių rajono politinis veikėjas;
Bukota

**Bukota** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bukotienė (ištekėjusi moteris) ir Bukotaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Tomas Bukota (1806-1876) – lietuvių filosofas mesianistas, istorikas, inžinierius;
* Pranciškus Bukota (1747–1797) – Abiejų Tautų respublikos (ATR) diplomatas;
* Tadas Juozapas Bukota (1740–1795) – religinių raštų rengėjas;
Bujanauskas

**Bujanauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bujanauskienė (ištekėjusi moteris) ir Bujanauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Pranas Bujanauskas (1892–1963) – vargonininkas ir chorvedys;
* Vytas Bujanauskas (g. 1950) – Lietuvos ir Prienų rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
Bujauskas

**Bujauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bujauskienė (ištekėjusi moteris) ir Bujauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algimantas Bujauskas (g. 1932) – Lietuvos biologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras;
* Vytautas Bujauskas (1922-1998) – Lietuvos architektas, humanitarinių mokslų daktaras;
Bulavas

**Bulavas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bulavienė (ištekėjusi moteris) ir Bulavaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jonas Bulavas (1903-1984) – Lietuvos agronomas selekcininkas, žemės ūkio mokslų daktaras;
* Juozas Bulavas (1909–1995) – teisininkas, akademikas, Lietuvos mokslo, politinis bei visuomenės veikėjas;
* Vladas Bulavas (1936-2004) – Lietuvos inžinierius elektrikas, bibliotekininkas, technologijos mokslų daktaras;
Butautas (pavardė)

;Butautas
* Butautas – Lietuvos kunigaikštis, Šventosios Romos imperijos karinis veikėjas
* Ramūnas Butautas – krepšinio treneris
* Rimvydas Butautas-Kudirka – literatas, genealogas, kraštotyrininkas
* Stepas Butautas – krepšinio žaidėjas ir treneris

Archajiškas baltiškas asmenvardis (užrašytas iš Kauno, Ariogalos, Pernaravos apylinkių). Kildinamas iš šaknų *but-*, iš ,  „būti“ ir pan., bei *taut-* – iš ,  „kraštas“.

## Šaltiniai
Buterlevičius

**Buterlevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Buterlevičienė (ištekėjusi moteris) ir Buterlevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Simas Buterlevičius (g. 1989) – Lietuvos krepšininkas;
* Vytautas Buterlevičius (g. 1937) – Lietuvos choreografas, baletmeisteris;
* Vytautas Steponas Buterlevičius (g. 1939) – ekonomistas, Lietuvos profsąjungų ir politinis veikėjas;
Buškevičius

**Buškevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Buškevičienė (ištekėjusi moteris) ir Buškevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Stanislovas Buškevičius (g. 1958) – Lietuvos politikas, „Jaunosios Lietuvos“ narys (nuo 1988 m.), šios sąjungos pirmininkas;
* Stasys Buškevičius (g. 1980) – Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas;
Bytautas

;Bytautas
* Petras Bytautas (1885–?) – karinis veikėjas, pulkininkas;
* Ramūnas Bytautas (1886–1915) – filosofas, psichologas ir publicistas;
* Romanas Bytautas (1886–1915) – filosofas, psichologas;
;Bytautienė
* Vida Bytautienė – lengvaatletė
;Bytautaitė
* Emilija Bytautaitė-Šilingienė – visuomenės veikėja, mecenatė.

Pavardė archajiška, dviskiemenė. Dėmuo *by-* siejamas su žodžių *bijoti*, o *taut-* – su žodžiu *tauta*.

## Šaltiniai
Mūsų žinynas

**Mūsų žinynas** – Lietuvos karybos ir istorijos žurnalas, ėjęs 1921–1940 m. Kaune. 

## Istorija
Žurnalą įsteigė Krašto apsaugos ministerijos Karo mokslo skyrius, leido Spaudos ir švietimo skyrius. Iki 1925 m. ėjo kas tris mėnesius, nuo 1929 m. – kas du, 1929–1940 m. – kas mėnesį. Nagrinėjo karo mokslo, karų istorijos, Lietuvos kariuomenės organizacijos, karių rengimo ir auklėjimo, karinės ginkluotės, Lietuvos istorijos ir tarptautinių santykių raidos klausimus. Tiražas 1000 egz. (1928 m.). 

Leido priedus: „Kardas“, 1925 m. „Karo archyvas“, „Karo literatūros rodyklė“, „Karo mokslų draugijos žinios“.

Bendradarbiavo Jonas Basanavičius, Petras Biržys, Viktoras Biržiška, Jurgis Byla, Petras Bytautas, Karolis Dineika, Martynas Yčas, Augustinas Janulaitis, Paulius Galaunė, Kazys Grinius, Vincas Grigaliūnas-Glovackis, Vaclovas Griganavičius, Leonas Gustaitis, Vladas Ingelevičius, Augustinas Janulaitis, Viktoras Jasaitis, Maksimas Katchė, Pranas Kaunas, Stanislovas Kuizinas, Kazys Ladiga, Antanas Mačiuika, Vladas Mieželis, Kazys Musteikis, Povilas Pakarklis, Jonas Petruitis, Petras Purėnas, Antanas Simanas Rėklaitis, Petras Ruseckas, Aleksandras Ružancovas, Kazys Škirpa, Konstantinas Žukas ir kiti. 

## Redaktoriai
* Jonas Martynas Laurinaitis – 1920–1921 m.
* Vytautas Steponaitis – 1921–1925 m.
* Juozas Lanskoronskis – 1930–1934 m.
* Aleksandras Šimkus – 1934–1940 m.

## Šaltiniai
Byčius

**Byčius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Byčienė (ištekėjusi moteris) ir Byčiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Gintaras Byčius (g. 1958) – gydytojas, Lietuvos ir Panevėžio miesto politinis bei visuomenės veikėjas;
* Gvidas Byčius (g. 1964) – teisininkas, Lietuvos ir Jurbarko rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
Burba

**Burba** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Burbienė (ištekėjusi moteris) ir Burbaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Aleksandras Burba (1854–1898) – Lietuvos rašytojas, visuomenės ir kultūros veikėjas, knygnešys;
* Andrius Burba (g. 1978 m.) – teisininkas, politikas;
* Jonas Burba (1853–1915) – kunigas, draudžiamosios lietuviškos spaudos platinimo organizatorius, knygnešys;
* Jonas Juozas Burba (1907–1952) – Lietuvos grafikas;
* Juozas Burba (1856–1916) – Lietuvos knygnešys;
* Romas Burba (1957–2022) – žurnalistas;
* Vladas Burba (g. 1966 m.) – dziudo imtynininkas, olimpietis.

## Taip pat žiūrėti
* Burbos (giminė) – Lietuvos bajorų giminė
Burokevičius

**Burokevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Burokevičienė (ištekėjusi moteris) ir Burokevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Mykolas Burokevičius (1927-2016) – Lietuvos komunistų lyderis, LKP (TSKP) CK pirmasis sekretorius nuo 1990 m. iki jos uždraudimo 1991 m.;
* Viktoras Burokevičius (1898–1923) – Lietuvos kariuomenės karininkas;
Bėkšta

**Bėkšta** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bėkštienė (ištekėjusi moteris) ir Bėkštaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Arūnas Bėkšta (g. 1955) – Lietuvos restauravimo technologas, aukščiausios kategorijos restauratorius, ekspertas;
* Kazys Jurgis Bėkšta (g. 1924) – kunigas salezietis, misionierius, etnografas;
Būčys

**Būčys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Būčienė (ištekėjusi moteris) ir Būčytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Juozapas Būčys (1874–1946) – kunigas, daraktorius;
* Pranciškus Būčys (1872-1951) – Lietuvos Rytų apeigų vyskupas, teologas, marijonas, Lietuvos katalikų mokslų akademijos akademikas, teologijos daktaras;
Bžostovskis

**Bžostovskis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bžostovskienė (ištekėjusi moteris) ir Bžostovskytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Karolis Bžostovskis (1796–1854) – grafas, Lenkijos dvarininkas ir verslininkas, mecenatas;
* Kiprijonas Povilas Bžostovskis (1612-1688) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės, politinis veikėjas, diplomatas
* Povilas Ksaveras Bžostovskis (1739-1827) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas, kunigas;
Bžozovskis

**Bžozovskis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bžozovskienė (ištekėjusi moteris) ir Bžozovskytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Karolis Bžozovskis (1821-1904) – lenkų inžinierius, rašytojas, lietuvių tautosakos rinkėjas;
* Kazimieras Bžozovskis (1687–1756) – mokyklinių dramų, pamokslų autorius;
Mūsų žodis (reformatai)

**„Mūsų žodis“** – Lietuvos evangelikų reformatų žurnalas, ėjęs 1922–1923 m. Kaune, 1924 m., 1926–1937 m. Biržuose.

## Istorija
Iki 1924 m. leido Evangelikų reformatų draugija – vėliau – Lietuvos evangelikų reformatų kolegija. Spausdino Š. Levi spaustuvė Kaune, Biržų spaustuvė Biržuose. Ėjo nereguliariai, iš viso išėjo 70 numerių. 

Bendradarbiavo: Juozapas Dilys, Povilas Jakubėnas, Povilas Jašinskas, Stasys Neimanas, Jonas Šepetys, Povilas Šepetys, Jokūbas Šernas, Petras Šernas ir kiti.

## Redaktoriai
* Martynas Yčas, Hypatija Yčienė
* Konstantinas Kurnatauskas – 1925–1931 m.

## Šaltiniai
Mūsų žodis (LASS)

**„Mūsų žodis“** – Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos Centro valdybos žurnalas, einantis nuo 1959 m. sausio mėn. kartą per mėnesį. 

## Žurnalas
Žurnalas leidžiamas aklųjų ir reginčiųjų raštu, nuo 1991 m. – ir garso įrašais, nuo 1999 m. – ir internete. Iš pradžių ėjo Kaune, nuo 1963 m. leidžiamas Vilniuje. 

**Tiražas (egzempliorių):**

Rašo apie Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos, aklųjų ir aklaisiais besirūpinančių organizacijų, neregių darbinę, kūrybinę veiklą, švietimą, sveikatą, sportą, vtsuom. gyvenimą, politikos aktualijas, aklųjų ir silpnaregių gyvenimą užsienyje.

Bendradarbiai: Antanas Adomaitis, Aldona Armalytė, Algirdas Gineitis, G. Pronckienė, Rimantas Saulytis, A. Šimkuvienė, Jonas Šukys ir kiti. 

## Redaktoriai
* Antanas Baltramiejūnas – 1959–1960 m.
* Lionginas Ragėnas – 1960–1963 m.
* Adolfas Venckevičius – 1963–1996 m.
* Vytautas Gendvilas – nuo 1996 m.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* „Mūsų žodžio“ svetainė 
* „Mūsų žodžio“ garsinė svetainė
San Marino darbuotojų demokratinė konfederacija

**San Marino darbuotojų demokratinė konfederacija** ( (CDLS)) – San Marino nacionalinė profesinė sąjunga. Įkurta 1957 m. lapkričio 12 d. Konfederaciją sudaro 5 federacijos. Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos narė. 

## Generaliniai sekretoriai
* Marino Bugli (1960-1969)
* Giancarlo Ghironzi (1969-1971)
* Antonio Zanotti (1971-1972)
* Giovanni Giardi (1972-1984)
* Antonio Macina (1984-1987)
* Rita Ghironzi (1987-1991)
* Marco Beccari (1991-dabar)

## Nuorodos
*Oficiali svetainė
Cesiulis

**Cesiulis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Cesiulienė (ištekėjusi moteris) ir Cesiulytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Arvydas Cesiulis (g. 1957) – Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Nerijus Cesiulis (g. 1981) – vadybininkas, Lietuvos ir Alytaus miesto politinis bei visuomenės veikėjas;
Chadaravičius

**Chadaravičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Chadaravičienė (ištekėjusi moteris) ir Chadaravičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Audris Mečislovas Chadaravičius (1935-2008) – Lietuvos teatro ir kino aktorius;
* Mečys Chadaravičius (1902-1949) – Lietuvos teatro aktorius;
Mūsų žodis (Skuodas)

**„Mūsų žodis“** – Skuodo rajono laikraštis, einantis nuo 1951 m. kovo 27 d. Skuode, Šaulių g. 1. Leidžia UAB redakcija „Mūsų žodis“.

## Istorija
1951–1990 m. buvo LKP Skuodo rajono komiteto ir Skuodo Liaudies deputatų tarybos organas, nuo 1991 m. – Skuodo rajono savivaldybės laikraštis, nuo 1994 m. Nr. 75 – Skuodo rajono laikraštis. Steigėja ir leidėja UAB „Mūsų žodis“.

1951 m. ėjo kartą per savaitę, 1952 m. – dukart-triskart, 1953–1990 m. – triskart per savaitę, 1990–1991 m. – leistas savaitraštis, nuo 1991 m. vasario eina du kartus per savaitę. Iki 1962 m. vadinosi „Pergalė“, nuo 1962 m. – „Mūsų žodis“. Spausdino Skuodo spaustuvė, nuo 1976 m. – Ryto spaustuvės Skuodo skyrius, spaustuvė „Klaipėdos rytas“. Tiražas 1951 m. – 1000 egz., 1987 m. – 7800 egz., 1997 m. – 4000 egz. Nuo 2000 m. kartu su kitais leidžia savaitraštį „Vakarų Lietuva“.

Bendradarbiai: Stasė Lygutaitė - Bucevičienė (1961–1979 m.), Alma Skruibytė-Granauskienė, Romualdas Granauskas (1968–1970 m.), Juozas Kurtinaitis, Danutė Paulauskaitė, Adolfas Strakšys (1956–1969 m., Danutė Mukienė (1975–1991) ir kiti. 

## Redaktoriai
* Leonidas Jankelovičius – 1951–1957 m.
* A. Jugulienė – 1957–1961 m.
* Laimonas Inis – 1961–1962 m.
* A. Damaševičius – 1962–1968 m.
* Algirdas Berželionis – 1968–1971 m.
* Juozas Lengvenis – 1972–1991 m.
* Juozas Vyšniauskas – 1992–1996 m.
* Laima Sendrauskienė – 1996–2004 m.
* Stasys Jonauskas – nuo 2004 m.
Dabar – Dalia Zabitienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Chlebinskas

**Chlebinskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Chlebinskienė (ištekėjusi moteris) ir Chlebinskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Saulius Chlebinskas (1953-1999) – Lietuvos grafikas;
* Voldemaras Chlebinskas (g. 1951) – Lietuvos baleto artistas;
San Marino RTV

**San Marino RTV** () – San Marino nacionalinis transliuotojas, įkurtas 1991 m. Taip pat aptarnaujami 3 Italijos regionai: Emilija-Romanija, Venetas, Markė. Nuo 1995 m. Europos transliuotojų sąjungos narys. Transliuoja vieną televizijos kanalą ir dvi radijo stotis.

2008 m. *San Marino RTV* dalyvavo Eurovizijos dainų konkurse.

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Mūsų žodis (Brazilija)

**„Mūsų žodis“** – Brazilijos lietuvių komunistinio pogrindžio laikraštis, ėjęs 1933–1938 m. San Paule.

## Istorija
Leistas vietoje 1932 m. uždaryto laikraščio „Darbininkų žodis“. Leido Brazilijos komunistų partijos lietuvių frakcija 2–3 kartus per mėnesį. Iš viso išėjo 92 numeriai. 

## Redaktoriai
* Albinas Kynas ir Alfonsas Marma,  1937 m. faktinis redaktorius Antanas Zokas. 

## Šaltiniai
Chodakauskas

**Chodakauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Chodakauskienė (ištekėjusi moteris) ir Chodakauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Liudvikas Chodakauskas (1843–1912) – Lietuvos gydytojas, medicinos daktaras, visuomenės veikėjas;
* Romanas Chodakauskas (1883-1932) – Lietuvos karinis veikėjas, teismo pulkininkas;
Chodkevičius

**Chodkevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Chodkevičienė (ištekėjusi moteris) ir Chodkevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Aleksandras Chodkevičius (m. 1620) – Jono sūnus, Trakų vaivada;
* Aleksandras Chodkevičius (1475-1549) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės veikėjas;
* Aleksandras Kristupas Chodkevičius (1615-1676) – Lietuvos didžiosios kunigaikštystės kunigas, Vilniaus kanauninkas, Vendeno vyskupas;
* Grigalius Chodkevičius (1505-1572) – Lietuvos didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas;
* Jeronimas Chodkevičius (1510-1561) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas;
* Jonas Chodkevičius (1537-1579) – LDK didikas iš Chodkevičių giminės, Žemaitijos seniūnas, LDK didysis maršalka, Lietuvos delegacijos Liublino seime vadovas, Livonijos valdytojas;
* Jonas (Ivanas) Chodkevičius (1420–1485) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės karinis veikėjas;
* Jonas Karolis Chodkevičius (1560–1621) – Lietuvos – Lenkijos karo vadas (nuo 1601 lauko etmonas), nuo 1605 Lietuvos didysis etmonas ir žymiausias XVII a. Abiejų Tautų Respublikos didikų;
Chodzka

**Chodzka** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Chodzkienė (ištekėjusi moteris) ir Chodzkaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Aleksandras Boreika Chodzka (1804-1891) – Rusijos imperijos diplomatas, orientalistas, Lietuvos poetas;
* Ignacas Chodzka (1794-1861) – Lietuvos rašytojas;
* Jonas Boreika Chodzka (1777-1851) – Lietuvos rašytojas;
* Juozapas Chodzka (1800-1881) – Lietuvos geografas, Rusijos imperijos generolas leitenantas, Kaukazo tyrinėtojas;
Cibulskis

**Cibulskis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Cibulskienė (ištekėjusi moteris) ir Cibulskytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algimantas Cibulskis (g. 1954) – Lietuvos ir Zarasų rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Oskaras Cibulskis (g. 1988) – Latvijos ledo ritulio gynėjas;
Cicėnas

**Cicėnas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Cicėnienė (ištekėjusi moteris) ir Cicėnaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Bronislavas Cicėnas – politikas;
* Bronius Cicėnas – energetikas, politikas;
* Edvardas Cicėnas – istorikas, muziejininkas;
* Jeronimas Cicėnas – žurnalistas, visuomenės veikėjas;
* Jonas Cicėnas – biochemikas;
* Juozas Cicėnas – vadybininkas, politikas;
* Linas Cicėnas – dailininkas;
* Ramūnas Cicėnas – teatro, kino ir televizijos aktorius;
* Mykolas Cicėnas – zakristijonas, knygnešys;
* Saulius Cicėnas – gydytojas chirurgas, onkologas;
* Vincentas Vytautas Cicėnas – inžinierius, politikas;
Cimkauskas

**Cimkauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Cimkauskienė (ištekėjusi moteris) ir Cimkauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Mykolas Cimkauskas (1861–1928) – Lietuvos advokatas, bibliofilas ir ekslibrisų kolekcionierius;
* Viktoras Cimkauskas (1896–1944) – teisininkas, advokatas, bibliofilas ir ekslibrisų kolekcininkas, visuomenės veikėjas;
Ignas Misiūra

**Ignas Misiūra-Tumanovas** (1963 m. gegužės 8 d. Vilniuje – 2021 m. vasario 10 d. ten pat) – Lietuvos dainininkas (bosas–baritonas).

## Biografija
1995 m. baigė Lietuvos muzikos akademijos V. Noreikos klasę.

1993–1997 m. Lietuvos operos ir baleto teatro, 1999–2000 m. – Kauno muzikinio teatro solistas. 1997–1999 m. dėstė Lietuvos muzikos akademijos choro dirigavimo katedros Dainavimo skyriuje.

Gastroliavo Europos šalyse, Izraelyje, dalyvavo tarptautiniuose festivaliuose.

## Vaidmenys
* Enėjas – Henris Perselis „Didonė ir Enėjas“
* Ubertas – Džovanis Batista Pergolezis „Tarnaitė ponia“
* Enrikas – Jozefas Haidnas „Negyvenama sala“
* Don Alfonsas – Volfgangas Amadėjus Mocartas „Visos jos tokios“
* Markizas – Džiuzepė Verdis „Traviata“

Atliko solo partijas kūrinių, kuriuos parašė Johanas Sebastianas Bachas, Georgas Frydrichas Hendelis, Volfgangas Amadėjus Mocartas, Jozefas Haidnas, Ferencas Listas, Francas Šubertas, Liudvikas van Bethovenas, Feliksas Mendelsonas-Bartoldis ir kiti kompozitoriai.

## Įvertinimas
* 1998 m. tarptautinio Fransisko Vinjaso vokalistų konkurso Barselonoje diplomantas
* 1999 m. bosų konkurso Tel Avive laureatas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Ignas Misiūra-Tumanovas (bosas-baritonas). Lietuvos muzikos atlikėjų informacijos centras
Jonas Misiūra (1917)

**Jonas Misiūra** (1917 m. gruodžio 13 d. Dainavoje, Gardino apskritis – 1966 m. spalio 23 d. Vilniuje) – Lietuvos gydytojas terapeutas, medicinos mokslų daktaras.

## Biografija
1942 m. baigė Vytauto Didžiojo universitetą. 1945–1966 m. Vilniaus universiteto dėstytojas, 1957–1966 m. Fakultetinės terapijos katedros vedėjas, nuo 1965 m. Gydytojų tobulinimosi fakulteto dekanas; nuo 1954 m. docentas. 1966 m. medicinos mokslų daktaras. Palaidotas Rasų kapinėse.

## Mokslinė veikla
Mokslinio darbo pagrindinė sritis – lėtinių nespecifinių plaučių ligų kompleksinio gydymo klinikiniai ir eksperimentiniai tyrimai. 1965 m. sukūrė, su kitais, gyvūnų eksperimentinio lėtinio bronchito modelį. Parašė daugiau kaip 40 mokslinių straipsnių apie plaučių ligas, reumatą.

## Bibliografija
* Ligonių slaugymas: vadovėlis respublikos vidurinėms medicinos mokykloms (su kitais). – Vilnius, 1967. – 260 p.

## Šaltiniai
Giedrė Kobs

**Giedrė Kobs** (g. 1974 m.) – Lietuvos gydytoja odontologė-ortopedė, žandikaulio sąnario sutrikimų gydymo specialistė, Vilniaus universiteto (VU) docentė.

## Biografija
Nuo 1993 iki 1998 m. Kauno medicinos universiteto Odontologijos fakultete studijavo odontologiją. 2003 m. liepos 16 d. Vokietijos Greifsvaldo universitete apgynė medicinos mokslų daktaro disertaciją tema „Diferencinės diagnostikos aspektai vertinant stomatologinės sistemos funkcinius sutrikimus elektroninės aksiografijos ir magnetinio rezonanso tomografijos būdu“. 2001-2003 m. atliko 12 stažuočių Vokietijos sinoptinės odontologijos akademijoje „Westerburger Kontakte“; 2001 m. – stažuotė Minnesotos universitete (JAV), 2002 m. – Minesotos universiteto „TMD Orofacial Pain Division“ skyriuje.

1999-2000 m. dirbo Rumunijoje (krikščioniškuose vaikų namuose Dornesti odontologiškai labdaros pagrindais išgydė visus vaikus). Nuo 2000 m. iki 2003 m. moksline darbuotoja, gydytoja-asistentė ir Greifsvaldo Ernsto Morico Arnto universiteto (Vokietija) dėstytoja. Nuo 2007 m. odontologijos klinikos „Dens inspiration" direktorė, nuo 2008 m. – VU Medicinos fakulteto Odontologijos instituto docentė. Nuo 2009 m. sertifikuota SOLO profilaktikos specialistė (Vokietija).

## Mokslinė veikla
* „Diferencinės diagnostikos aspektai, vertinant stomatognatinės sistemos funkcinius sutrikimus elektroninės achsiografijos ir magnetinės tomografijos būdu“. Studija atlikta Greifsvaldo universitete, šis darbas 2003 m. Bad Homburge apdovanotas geriausios metų „Alex Motsch" garbei skirta premija.
* „Smilkininio apatinio žandikaulio sąnario diagnostikos su ARCUS DIGMA aparatu patikimumas“ 2006 m. (Vilniaus universiteto medicinos fakulteto Studentų mokslinės draugijos 1-oji vieta).
* 5 vadovėlio skyrių autorė 2007 m. projekte „Šiuolaikiški vadovėliai odontologinės priežiūros specialistų rengimui Lietuvoje".

## Apdovanojimai
* 2001 m. Tarptautinio odontologų konkurso, vykusio Maskvos universiteto Medicinos fakulteto Odontologijos institute, laimėtoja už geriausią dantų preparavimą bei „Cerec“ sistemos panaudojimą;
* 2003 m. „Alex Motsch" premijos laimėtoja Bad Homburge (Vokietija) – už geriausią metų disertacinį darbą „Diferencinės diagnostikos aspektai, vertinant stomatognatinės sistemos funkcinius sutrikimus elektroninės achsiografijos ir magnetinės tomografijos būdu"

## Bibliografija
2009 m. išleido mokomąją knygą „Lietos dalinės dantų vainikų restauracijos“ (pilnas pavadinimas: „Lietos dalinės dantų vainikų restauracijos. Įklotai, užklotai ir daliniai vainikėliai. Klinikiniai etapai“). Knyga skirta odontologijos specialybės studentams, rezidentams, bendrosios praktikos gydytojams odontologams ir besitobulinantiems gydytojams odontologams ortopedams.

## Šaltiniai
Chominskis

**Chominskis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Chominskienė (ištekėjusi moteris) ir Chominskytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algirdas Chominskis (1884–1943) – Lietuvos lenkų kalbininkas, filosofijos daktaras;
* Mykolas Chominskis (1729-1803) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės visuomenės veikėjas, kunigas;
* Stanislovas Chominskis (1804-1886) – Lietuvos bajorų, Rusijos imperijos administracinis veikėjas, generolas;
Ciapinskis

**Ciapinskis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Ciapinskienė (ištekėjusi moteris) ir Ciapinskytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jurgis Ciapinskis (1718–1768) – pamokslininkas, poetas;
* Vasilis Ciapinskis (1540–1604) – Lietuvos didžiosios kunigaikštystės švietėjas, reformacijos veikėjas;
Ciparis

**Ciparis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Ciparienė (ištekėjusi moteris) ir Ciparytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Henrikas Ciparis (g. 1941) – Lietuvos dailininkas scenografas;
* Juozas Ciparis (g. 1923) – Lietuvos chemikas technologas, habilituotas fizinių mokslų daktaras;
Cipelis

**Cipelis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Cipelienė (ištekėjusi moteris) ir Cipelytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Rudolfas Andrius Cipelis (1813–1894) – vertėjas, leksikografas;
* Samuelis Teodoras Cipelis (1777–1834) – raštijos talkininkas, tautosakos rinkėjas;
Cirtautas

**Cirtautas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Cirtautienė (ištekėjusi moteris) ir Cirtautaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Bronislovas Cirtautas (1881–1930) – teisininkas, Lietuvos politinis veikėjas;
* Gasparas Cirtautas (1841–1913) – Žemaičių vyskupas;
* Kęstutis Cirtautas (g. 1958) – Lietuvos ir Klaipėdos rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
Ciunis

**Ciunis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Ciunienė (ištekėjusi moteris) ir Ciunytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
* Daumantas Ciunis (g. 1984 m.) – teatro aktorius;
* Leonas Ciunis (1932–2022) – teatro aktorius, režisierius;
* Petras Ciunis (1898–1979) – Lietuvos kariuomenės karininkas, dėstytojas, bibliotekininkas.
Civilka

;Civilka
* Rimvydas Civilka – Ukmergės rajono politinis veikėjas;
* Simas Civilka – futbolininkas.
;Civilkienė
* Ilona Civilkienė – šachmatininkė;
;Civilkaitė
* Joana Civilkaitė – žurnalistė, redaktorė.

Pavardė kilusi iš Vidurio Lietuvos (Dotnuva, Krakės, Ariogala, Kaunas). Kilusi iš , kuri galėtų būti ir suslavinta asmenvardžio *Čivỹlis* forma. Nors plg. rusiška pavardė , verčiama kaip „pilietinis“, be to, yra žydiškos pavardės *Ziv, Ziw, Zivi, Ziviluk*.

## Šaltiniai
Dabašinskienė

**Dabašinskienė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (ištekėjusi moteris).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Dabašinskaitė (mergautinė pavardė).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Dabašinskas.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Janina Dabašinskienė (g. 1954) – Lietuvos ir Kauno rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Milda Dabašinskienė (g. 1958) – Lietuvos ir Birštono politinė bei visuomenės veikėja;
Dabrila

**Dabrila** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Dabrilienė (ištekėjusi moteris) ir Dabrilaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jonas Dabrila (g. 1950) – Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Jurgis Dabrila (1898–1960) – poetas, prozininkas, teisininkas.
* Justinas Dabrila (1905–1941) – lietuvių kunigas kankinys;
Dabulskis

**Dabulskis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Dabulskienė (ištekėjusi moteris) ir Dabulskytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Aleksas Dabulskis (1934–2020) – Lietuvos poetas, satyrikas, vertėjas;
* Algimantas Dabulskis (g. 1950 m.) – Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
Dagelytė

**Dagelytė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (mergautinė pavardė).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Dagelienė (ištekėjusi moteris).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Dagelis.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Audra Dagelytė (g. 1981) – sportininkė lengvaatletė, Lietuvos ir Akmenės rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Veronika Dagelytė (*Valatkienė*, 1911–1956) – Lietuvos dainininkė (sopranas);
Dailidė

Žodis ***dailidė*** gali reikšti:

* dailidė – medinių namų statytojas, baldų, padargų dirbėjas;
* Ūsuotis dailidė (, ) – ūsuočių (*Cerambycidae*) šeimos vabalas;
* Dailidė – lietuviška vyriškos giminės pavardė.

## Pavardė ''Dailidė''
**Dailidė** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Dailidienė (ištekėjusi moteris) ir Dailidaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Dailidė (1888–1949) – Romos katalikų kunigas, kanauninkas, publicistas;
* Bronius Edmundas Dailidė (1892–1981) – Lietuvos diplomatas;
* Juozas Dailidė (1859–1909) – Romos katalikų kunigas, vertėjas, draudžiamos spaudos platintojas;
* Juozas Izidorius Dailidė (1876–1949) – Lietuvos pedagogas, filosofijos daktaras;
* Jurgis Dailidė (1838–1864) – Romos katalikų kunigas, 1863 m. sukilimo dalyvis;
* Pranas Dailidė (1888–1965) – Lietuvos visuomenės veikėjas, diplomatas, žurnalistas;
Dainauskas

**Dainauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Dainauskienė (ištekėjusi moteris) ir Dainauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Evaldas Dainauskas (g. 1941) – Lietuvos ir Alytaus rajono politinis veikėjas;
* Jonas Dainauskas (1904–2000 m.) – Lietuvos spaudos darbuotojas, istorikas;
Civinskas

**Civinskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Civinskienė (ištekėjusi moteris) ir Civinskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Civinskas (1867–1913) – Lietuvos kunigas, publicistas, sociologas;
* Vladas Civinskas (1913-1987) – Lietuvos žurnalistas, knygų leidėjas;
Dainius

**Dainius**:
* poetas, dainų rašytojas;

**Dainius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Dainienė (ištekėjusi moteris) ir Dainiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Dainius (g. 1955) – Lietuvos ir Mažeikių rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Kęstutis Dainius (g. 1958) – Lietuvos ir Radviliškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
Ana Misuna

**Ana Misuna** (, 1868 m. lapkričio 12 d. Vietrynas, kitais duomenimis – Bykovčizna, Lipecko valsčius, Vitebsko gubernija – 1922 m. gegužės 2 d. Maskva, palaidota Novodevičės kapinėse) – baltarusių geologė, geomorfologė.

## Biografija
Gimė nusigyvenusio lenkų – lietuvių bajoro šeimoje. 1887 m. baigė Rygos lenkų gimnaziją ir liko joje dėstyti lenkų kalbą bei aritmetiką. 1890–1893 m. gimtinėje lavinosi savarankiškai, surinko augalų ir vabzdžių kolekciją, kurią perdavė Varšuvos gamtininkų draugijai. 1895 m. Maskvoje baigė „Kolektyvines pamokas“, taip laikinai vadinosi Maskvos aukštieji moterų kursai, kur susidomėjo geologija.

Nuo 1906 m. dirbo Maskvos aukštųjų moterų kursų geologijos katedroje, nuo 1919 m. Maskvos universiteto docentė.

## Mokslinė veikla
Savo sukurtais metodais tyrė ledyninių nuogulų stratigrafiją, skyrė keletą apledėjimų ir stambias ledyninio reljefo formas – galines morenas, drumlinus ir morenines lygumas, paplitusias Vilniaus, Gardino ir Minsko gubernijose. Išskyrė keletą galinių morenų lankų Lietuvos rytinėje dalyje ir Baltarusijos vakarinėje dalyje, sudarė geomorfologinius žemėlapius, vykdė naudingųjų iškasenų geologines paieškas. Leidinyje „Rusijos imperijos geologinė sandara“, (1899 m., 1903 m.) paskelbė Lietuvos ir Baltarusijos ledyninių nuogulų tyrimo rezultatus.

## Bibliografija
* Galinė morena ir Gardino gubernijos šiaurės rytų dalies paviršiaus sandara, monografija, rusų kalba, 1911 m.
* Minsko gubernijos Naugarduko apskrities geologinės sandaros trumpa apybraiža, monografija, rusų kalba, 1915 m.

## Literatūra
* Мирчинк М. Е., Анна Болеславовна Миссуна (1869–1922), М., 1940

## Šaltiniai
Dainys

**Dainys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Dainienė (ištekėjusi moteris) ir Dainytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Balys Dainys (g. 1941) – Lietuvos chirurgas, nefrologas, urologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras;
* Evaldas Dainys (g. 1982) – Lietuvos krepšininkas;
* Gintautas Dainys (1969-2005) – fotografas, operatorius, menininkas, fotomenininkų sąjungos narys, surengęs daug fotografijos parodų, dalyvavęs įvairiose meno akcijose;
Dalinkevičius

**Dalinkevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Dalinkevičienė (ištekėjusi moteris) ir Dalinkevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Gediminas Dalinkevičius (g. 1946) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas;
* Juozas Dalinkevičius (1893–1980) – geologas, geografas, minerologas;
* Romas Dalinkevičius (1950–2001) – Lietuvos tapytojas monumentalistas;
Damulienė

**Damulienė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (ištekėjusi moteris).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Damulytė (mergautinė pavardė).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Damulis.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Genovaitė Damulienė (g. 1962) – Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja;
* Jolanta Damulienė (g. 1965) – teisininkė, teisėja, Jonavos rajono apylinkės teismo pirmininkė;
Danys

**Danys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Danienė (ištekėjusi moteris) ir Danytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Danys (g. 1958 m.) – gydytojas, Lietuvos ir Birštono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Alfonsas Danys (1924–2014) – rašytojas, prozininkas.
* Juozas Vincentas Danys (1914–2005) – hidrotechnikos inžinierius;
* Jurgis Danys (1921) (1921–2016) – gydytojas terapeutas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras;
* Robertas Danys (1963–2008) – Lietuvos poetas, dainų tekstų autorius.
Dapkus

;Dapkus
* Dalius Dapkus – zoologas;
* Karolis Dapkus (1933–2020) – teatro aktorius;
* Martynas Dapkus (g. 1993 m.) – futbolininkas;
* Rimantas Dapkus (g. 1952 m.) – agronomas.

Pavardė kildinama iš asmenvardžių , , , . Šie slavų asmenvardžiai yra trumpiniai iš ilgesnio sudurtinio vardo, greičiausiai iš *Дoбеслав*.

## Šaltiniai
Dapšys

**Dapšys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Dapšienė (ištekėjusi moteris) ir Dapšytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Dapšys (1945–2020), teisininkas, kriminologas;
* Arvydas Dapšys (g. 1960 m.), aktorius ir režisierius;
* Liudas Dapšys (1911–2000), teatro aktorius, režisierius, dramaturgas.
Daugintis

**Daugintis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Daugintienė (ištekėjusi moteris) ir Daugintytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Petras Daugintis (1915–1998) – lietuvių kunigas, jėzuitas katalikų spaudos darbuotojas;
* Rimantas Daugintis (1944–1990) – Lietuvos skulptorius;
Daugirdas

**Daugirdas** arba **Daugirda** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Daugirdienė (ištekėjusi moteris) ir Daugirdaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
* Jonas Daugirdas - 1401 m. pasirašė Vilniaus-Radomo sutartį vardu „Daugirdas Salkaitis“, nuo 1424 m. LDK rūmų maršalka, iki 1430 m. Podolės Kameneco seniūnas, 1430–1434 m. Lucko seniūnas, 1433-1443 Vilniaus vaivada, bajorų Daugirdų giminės pradininkas;
* Samuelis Daugirdas (gimė XVI a. pab.– m. 1627) - Kristupo Radvilos dvaro poetas;
* Stanislovas Daugirdas (1748–apie 1835) - Didžių Dirvėnų vaivada, vėliau Žemaičių Kunigaikštystės tijūnas, Plemborgo ir Pakluonio (Paklanių dvaras) savininkas;
* Angelas Daugirdas (1776–1835) - filosofas, teologas;
* Mykolas Steponas Daugirdas (1801-1869) - atsargos poručikas, dvarininkas, 1863 m. sukilimo rėmėjas; turėjo, Pernaravos, Mikalavos ir Verėduvaitės dvarus, pastatė Daugirdavos dvarą;
* Juozapas Daugirdas (1803-1871) - Kauno apskr. ir Kauno gub. bajorų vadovas (paskutinis maršalka), Kėdainių apskr. Paliepių dvaro savininkas;
* Tadas Daugirdas (1852–1919) - archeologas, etnografas, dailininkas, Lenkų Mokslų akademijos Krokuvoje narys korespondentas;
* Konstantinas Daugirdas (1855–1928) - lietuviškos spaudos platintojas, pirmosios nepriklausomos Lietuvos vyriausybės narys, valstybės kontrolierius;
* Adomas Daugirdas – jūrų kapitonas, karo laivo „Prezidentas Smetona“ pirmasis kapitonas, Klaipėdos uosto viršininkas;
* Vytautas Daugirdas (1901–1983) - Lenkiškojo teatro Kaune įkūrėjas, aktorius ir režisierius, Kauno valstybinio muzikinio teatro režisierius, švietėjas;
* Adomas Daugirdas (1913–1994) - lenkų gydytojas, chirurgas;
* Tadas Daugirdas (1914–1982) - LOR chirurgas, tremtinys;
* Jurgis Daugirdas (1917–2003) - lenkų krepšininkas, treneris;
* Jonas T. Daugirdas () (g. 1949 m.) - nefrologas, JAV medicinos mokslų daktaras;
* Stasys Daugirdas (g. 1951 m.) - gitaristas, atlikėjas, kopozitorius, pedagogas, muzikinės grupės „Gėlių vaikai“ įkūrėjas ir narys;
* Kęstutis Daugirdas (g. 1985 m.) - kompozitorius, pianistas, chorvedys.

Taip pat Daugirdas yra ir lietuviškas vardas, kuris buvo pradėtas teikti praėjusio amžiaus 6  dešimtmetyje. Labiausiai jis buvo mėgiamas šio amžiaus 1 -2 dešimtmečiuose. Didžiausiu savo populiarumo laikotarpiu (2015 metų pirmąjį pusmetį)  šis vardas buvo suteiktas 18 kartų per metus. Šiuo metu šis vardas teikiamas vis dažniau. Skaičiuojant nuo 1999 metų, Daugirdo vardas per metus vidutiniškai suteikiamas mažiau nei 20 kartų.

## Nuorodos
Dauguvietienė

**Dauguvietienė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (ištekėjusi moteris).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Dauguvietytė (mergautinė pavardė).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Dauguvietis.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Olga Kuzmina-Dauguvietienė (1884–1967) – Lietuvos teatro aktorė;
* Petronėlė Vosyliūtė-Dauguvietienė (1899–1986) – aktorė;
Danielius (reikšmės)

Žodis **danielius** gali reikšti:

* danielius – elninių (*Cervidae*) šeimos žinduolis;
* Danielius – vyriškas vardas.
** Pranašas Danielius – žydas, minimas Senojo Testamento Danieliaus knygoje;
* Danielius − vyriškos giminės pavardė.
* Daniel (raketa) – eksperimentinė Prancūzijos raketa, leista 1959–1961 m.
Danilevičius

;Danilevičius
* Edvardas Danilevičius – veterinarijos gydytojas;
* Ignas Danilevičius – teisininkas, teisės istorikas;
* Juozas Steponas Danilevičius – gydytojas terapeutas, endokrinologas;
* Tomas Danilevičius – futbolininkas;
* Viktoras Danilevičius – agronomas, dirvožemininkas, pedagogas.
;Danilevičiūtė
* Emilija Danilevičiūtė – aktorė.

Pavardė, dažnesnė Aukštaitijoje. Kilusi iš slaviškų pavardžių , , kurios padarytos iš vardo *Daniel, Даниил*.

## Šaltiniai
Dauguvietis

**Dauguvietis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Dauguvietienė (ištekėjusi moteris) ir Dauguvietytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Borisas Dauguvietis (1885–1949) – režisierius, aktorius, pedagogas;
* Jonas Dauguvietis (g. 1928) – choro dirigentas;
Dauguvietytė

* Elena Dauguvietytė-Kudabienė (1922–2003) – Lietuvos ir Kanados teatro aktorė, režisierė;
* Galina Dauguvietytė (1926–2015) – Lietuvos televizijos režisierė, scenariste, aktorė;
* Ksana Dauguvietytė-Šniukštienė (g. 1912) – Lietuvos teatro aktorė, Australijos lietuvių teatro aktorė ir režisierė;
* Lidija Dauguvietytė (1883–1955) – Lietuvos pianistė, pedagogė;
Daugėlienė

**Daugėlienė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (ištekėjusi moteris).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Daugėlaitė (mergautinė pavardė).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Daugėla.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Juozė Krištolaitytė-Daugėlienė (g. 1917) – Lietuvos dainininkė (lyrinis sopranas), poetė;
* Nijolė Daugėlienė (g. 1942) – Lietuvos agronomė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė;
Daujotas (reikšmės)

**Daujotas**:

* Daujotas – XIII a. pr. Lietuvos kunigaikštis;

;Daujotas
* Marijonas Daujotas (1891–1975) – miškininkas, žemės ūkio mokslų kandidatas;
* Vaclovas Daujotas-Labunauskis (XVI a. II pusėje – m. 1618) – lietuvių poetas, žemaičių žemininko Stanislovo Daujoto sūnus;
* Vladas Daujotas (1921–2009) – dailininkas tekstilininkas, profesorius;

;Daujotienė
* Angelė Daujotienė – pedagogė;
* Audra Daujotienė – Klaipėdos miesto politikė.

;Daujotaitė
* Irena Daujotaitė (1931–2025) – kraštovaizdžio architektė;
* Kira Katerina Daujotaitė (1921–2013) – šokėja, choreografė, pedagogė;
* Rūta Daujotaitė-Leonova (g. 1940 m.) – mokytoja, Karaliaučiaus krašto lietuvių visuomenės veikėja.

Pavardė kilusi daugiausia iš Raseinių, Kelmės, Radviliškio kraštų. Dviskiemenis archajiškas asmenvardis – sandas *dau(g)-* greičiausiai sietinas su , o sando *jot-* kilmė ne visai aiški (galbūt iš *joti*).

## Šaltiniai
Daujotis

;Daujotis
* Remigijus Daujotis (g. 1960 m.) – karininkas, pulkininkas, karo aviacijos inžinierius;
* Vytautas Daujotis (1952–2022) – chemikas.

;Daujotytė
* Viktorija Daujotytė – literatūros tyrinėtoja.

Archajiškas baltiškas asmenvardis, pavardės *[[Daujotas (reikšmės)|Daujotas]]* forma. Kilusi iš Tauragės–Raseinių apylinkių.

## Šaltiniai
Daunoras

**Daunoras** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Daunorienė (ištekėjusi moteris) ir Daunoraitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Bronius Daunoras (1906–1985) – Lietuvos žurnalistas;
* Vaclovas Daunoras (1937–2020) – žinomas operos solistas (bosas), visuomenės veikėjas.
Gražina Miškinienė

**Gražina Ona Miškinienė** (1927 m. spalio 24 d. Klaipėda – 1996 m. lapkričio 28 d. Kaunas) – Lietuvos architektė urbanistė.

## Biografija
1953 m. baigė Kauno politechnikos institutą. 1956–1959 m. dirbo Žemės ūkio statybos, 1959–1985 m. Miestų statybos projektavimo institute, 1964–1975 m. grupės vadovė, 1975–1985 m. sektoriaus viršininkė. Parengė urbanistinių projektų.

## Projektai
* Ramybės rajonas Kaune – 1964 m.
* Taikos rajono III mikrorajonas – 1964 m.
* Taikos rajono V mikrorajonas, bendraautoriai Neringa Dičiuvienė, Petras Janulis – 1972 m.
* Šiaurinio Dainavos rajono II mikrorajonas, bendraautoris Alvydas Pranas Steponavičius – 1973 m.
* Eigulių rajono III mikrorajonas – 1980 m.
* Kalniečių rajono I mikrorajonas – 1980 m.
* Kalniečių rajono III mikrorajonas, bendraautoris Alvydas Pranas Steponavičius – 1983 m.
* Žemaitės mikrorajonas Kėdainiuose, bendraautoriai Petras Janulis ir M. Senkus – 1967 m.

## Įvertinimas
* 1983 m. TSRS Ministrų tarybos premija už Kalniečių rajonas projektą ir įgyvendinimą

## Šaltiniai
Manefa Miškinienė

**Manefa Miškinienė** (g. 1941 m. lapkričio 19 d. Rastiniuose, Obelių valsčius) – Lietuvos biologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.

## Biografija
1969 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą. 1995 m. biologijos mokslų daktarė

Nuo 1968 m. Vilniaus pedagoginio instituto (nuo 1996 m. Vilniaus pedagoginis universitetas) mokslo darbuotoja, nuo 1993 m. dėstytoja, 1993–2000 m. Mokslo skyriaus vedėja; nuo 2000 m. Technologinio ugdymo katedros profesorė.

Su kitais 1987–1995 m. parengė viščiukų broilerių lesinimo ir lesalų papildymo fermentiniais preparatais 6 rekomendacijas. Paskelbė apie 100 mokslinių straipsnių.

## Bibliografija
* Mitybos fiziologija, 2001 m.
* Mityba, 2006 m.

## Šaltiniai