open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eduardas Viskanta

**Eduardas Viskanta** (1902 m. kovo 13 d. Išlandžiuose, Marijampolės raj. – 2002 m. sausio 2 d. Kaune) – vertėjas, pedagogas lituanistas, žurnalistas, redaktorius.

## Biografija
1908–1909 m. mokėsi Kirsnos pradinėje mokykloje, 1910–1912 m. Rudaminos (Lazdijų raj.) pradinėje mokykloje, 1912–1913 m. Seinų triklasėje mokykloje, 1914–1915 m. Vilniaus lietuvių gimnazijoje, 1918–1922 m. Marijampolės „Žiburio“ gimnazijoje. 1922–1926 m. Lietuvos universiteto Humanitarinių mokslų fakultete studijavo lituanistiką. Buvo Lietuvos tautininkų sąjungos narys.

1924–1925 m. LR užsienio reikalų ministerijos sekretorius. 1926–1927 m. Telšių gimnazijos ir Mokytojų seminarijos mokytojas lituanistas. 1928–1932 m. grožinės literatūros vertėjas. 1932–1935 m. Kauno mergaičių mokytojų seminarijos mokytojas, žurnalo „Vairas“ stilistas ir techninis redaktorius. 1933–1936 m. Kauno 3-iosios gimnazijos mokytojas. 1937 m. VDU dėstė visuotinę literatūrą. 1937–1938 m. Neapolio (Italija) orientalinio instituto lietuvių kalbos lektorius. 1939–1940 m. Kauno „Aušros“ berniukų gimnazijos, 1941–1942 m. Kėdainių gimnazijos mokytojas.

1942–1944 m. Kauno valstybinės leidyklos redaktorius. 1945–1947 m. visuotinės literatūros dėstytojas Kauno universitete. Sovietinės valdžios nuteistas 25 metams lagerio su turto konfiskavimu. 1951–1955 m. kalintas Kostromos ir Gorkio srities lageriuose. 1955 m. rudenį grįžo į Kauną, dirbo leidyklos „Vaga“ vertėju. Lietuvos rašytojų sąjungos, Lietuvos žurnalistų sąjungos narys.

Paskutinių gyvenimo metų 27 vasaras ir rudenius praleido Mardasavo kaime (Dzūkija). Nors ir būdamas silpnos sveikatos, daug kartų sirgęs kvėpavimo ligomis (plaučių uždegimu, tuberkulioze), trumpaamžių tėvų vaikas, išgyveno bemaž 100 metų. Palaidotas Petrašiūnų kapinėse.

## Kūryba
Į lietuvių kalbą išvertė Levo Tolstojaus, Antono Čechovo, Viktoro Hugo, Anatolio Franso, Benvenuto Čelinio, Luidžio Pirandelo, Džiovanio Bokačo ir kitų užsienio rašytojų kūrinių. Iš prancūzų, italų, vokiečių ir rusų kalbų išvertė Knuto Hamsuno „Paną“ (1928 m.), Gi de Mopasano „Rinktines noveles“ (1929 m.), Levo Tolstojaus „Karą ir taiką“ (1950 m.), Žano Žako Ruso „Išpažintį“ (1967 m.), Džiovanio Bokačo „Dekameroną“ ir kt. Su Jurgiu Talmantu sudarė „Visuotinės literatūros chrestomatiją“ (3 d. – 1931 m.; 4 d. – 1932 m.).

2002 m. išleista E. Viskantos prisiminimų, dienoraščių, straipsnių knyga „Gyvenimo kelionėje“. 

## Apdovanojimai
* Antano Venclovos premija (už nuopelnus verčiant pasaulinę literatūrą), 1987 m.
* Vinco Rastenio premija (už nuopelnus verčiant pasaulinę literatūrą), 1993 m.
* Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžius, 1997 m.
* Kauno miesto garbės piliečio vardas, 2000 m. gegužės 18 d.
* Konkurso „Tautos kultūra – atgimstančios visuomenės siela“ laureatas (už knygą „Gyvenimo kelionėje“), 2003 m.

## Šaltiniai
Aksomaitis

**Aksomaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Aksomaitienė (ištekėjusi moteris) ir Aksomaitytė (mergautinė pavardė).

Šią pavardę turi šie garsesni asmenys:
* Algimantas Aksomaitis (g. 1936 m.), Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras;
* Povilas Aksomaitis (1938–2004), Lietuvos inžinierius hidrotechnikas, fizinių mokslų daktaras, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras;
Domantonys

:: *Apie Alytaus miesto dalį žr. [[Domantonys (Alytus)]]*.

**Domantonys** – kaimas Alytaus rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 1 km į rytus nuo Venciūnų. Pro kaimą teka Skernė, jos intakas Lėliupis.

## Istorija

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Domantonyse gimė ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras Pranas Judickas (1921–2008).

## Šaltiniai
Albrechtas

**Albrechtas** − germanų kilmės vyriškas vardas ir pavardė.

## Pavardė
Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Albrechtienė (ištekėjusi moteris) ir Albrechtaitė (mergautinė pavardė).

;Albrechtas
* Jonas Albrechtas (1459–1501), Lenkijos karalius nuo 1492 m. Gediminaičių dinastijos atstovas;
* Karlas Albrechtas (g. 1920 m.), Vokietijos verslininkas, kartu su broliu Theo Albrecht Aldi-Gruppe savininkas;
;Albrechtienė
* Vanda Albrechtienė (1881–1941) – rašytoja, publicistė, rusų rašytojų kūrinių vertėja, politinė veikėja.

Pavardė kilusi iš vokiško vardo  < *Adalbrecht*. Kildinamas iš germaniškų žodžių *adal* „prakilnus“ ir *berht* „švytėjimas“.

## Vardas
Šį vardą turi šie garsesni asmenys:
* Albertas Goštautas (*Albrechtas*, 1480 m.–1539 m.), Lietuvos didikas iš Goštautų giminės, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas, Vilniaus vaivada, Lietuvos didysis kancleris ir Pirmojo Lietuvos Statuto autorius;
* Albrechtas Altdorferis (1480–1538), vokiečių tapytojas, raštuotojas bei architektas. Jis buvo svarbus peizažo tapytojas. Altdorferis buvo Albrechto Diurerio bendralaikis;
* Albrechtas Brandenburgietis (1490–1568), paskutinis Vokiečių ordino didysis magistras, pirmasis Prūsijos kunigaikštystės kunigaikštis;
* Albrechtas Diureris (1471–1528), vokiečių tapytojas, grafikas bei matematikas. Vienas iškiliausių Vokietijos menininkų, graviūros meistrų. Taip pat darė vitražus. Nemažai darbų pašventė grafikai. Daugiausiai tapė religine tematika, tobulino spaustuvinę grafiką. Jo parašytas veikalas „Keturios knygos apie žmogaus proporcijas“ vėliau tapo menotyros vadovu;
* Albrechtas I (1255–1308), nuo 1282 m. Austrijos ir Štirijos hercogas, nuo 1298 m. Šventosios Romos imperijos imperatorius;
* Albrechtas II (1397–1439), nuo 1438 m. Šventosios Romos imperijos imperatorius, nuo 1404 m. Austrijos hercogas Albrechtas V, nuo 1437 m. Čekijos karalius ir nuo 1438 m. Vengrijos karalius;

## Šaltiniai
Lietuvos baltosios kiaulės

**Lietuvos baltosios kiaulės** – kiaulių veislė.

Po pirmojo pasaulinio karo prasidėjęs Lietuvos vietinių kiaulių gerinimas su didžiųjų ir vidutinių baltųjų, edelšveinų, berkšyrų ir vietinėmis danų kiaulėmis kartu buvo ir Lietuvos baltųjų kiaulių veislės formavimosi pradžia, nors veislė pripažinta daug vėliau, – 1967 metais. Po Antrojo pasaulinio karo toliau vykdant išlikusių kiaulių atranką, suformavus veislės genealoginę struktūrą ir veislines bandas, buvo galutinai suformuota bekoninio tipo Lietuvos baltųjų kiaulių veislė, kuri pramoninio kryžminimo deriniuose naudotina kaip motininė veislė.

Lietuvos baltosios kiaulės gerai prisitaikiusios prie vietinių sąlygų. Dar aštuntojo dešimtmečio pabaigoje dvi iš penkių veislės grupių-populiacijų buvo gerinamos Švedijos jorkšyrais bei vokiečių landrasais. 2003 m. galutinai atsisakius Lietuvos baltųjų kuilių, jų vietą užėmė importuoti didžiųjų baltųjų veislės kuiliai. Anksčiau turėti tipai buvo sujungti į bendrą pagerintą tipą, veisiamą atviros populiacijos principu. Atviros populiacijos veislinio prieauglio, įvertinto ūkiuose ultragarsiniu aparatu „Piglog 105“, lašinių storis – 14,1 mm (FAT1) ir 13 mm (FAT2), o raumeningumas – 56,7 %.

Siekiant išsaugoti Lietuvos baltąsias kiaules kaip originalią veislę ir jos genetinius išteklius palaikant minimalią uždarą populiaciją, saugomas Lietuvos baltųjų kiaulių senasis genotipas, todėl yra dvi atskiros Lietuvos baltųjų kiaulių populiacijos: atvira, gerinama naudojant didžiuosius baltuosius kuilius, ir uždara, sauganti Lietuvos baltųjų, kaip originalios veislės, genetinius išteklius.

## Taip pat skaityti
* Šernas
* Lietuvos naminių paukščių ir gyvulių senosios veislės

## Šaltiniai

## Nuorodos
Oloneco karelų kalba

**Oloneco karelų kalba**, **rytų karelų kalba**, **livikų kalba** – karelų kalbos dialektas, kuriuo kalba livikai (karelų pogrupis), įsikūrę prie Ladogos ir Onegos ežerų į šiaurę nuo Svirės. Kalbos pavadinimas kilo nuo istorinės Karelijos žemės Oloneco Karelijos.

Prieš II pasaulinį karą Oloneco karelų kalba buvo kalbama ir Rusijoje bei Suomijoje (rytinėje Suomijos Karelijos dalyje). Po karo, kai didelė Karelijos dalis atiteko TSRS, į Suomiją persikėlė daug livikų. Šiuo metu dauguma livikų gyvena Suomijoje, nors tikrosios etninės žemės tebėra Rusijos teritorijoje.

Oloneco karelų kalba kalbantys žmonės gyvena Oloneco, Priažos, Pitkiarantos ir Suojarvio Karelijos respublikos rajonuose.

Oloneco karelų kalba ilgą laiką išliko praktiškai nepaveikta rusų kalbos, nors po Sankt Peterburgo įkūrimo 1703 m. regione apsigyveno daug rusų.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* 
* ''Oma Mua'' – savaitinis laikraštis Oloneco Karelų kalba
Jonas Čeponis (1935)

**Jonas Čeponis** (1935 m. rugpjūčio 1 d. Klaipėdoje – 2020 m. gruodžio 10 d. Kaune) – Lietuvos  gydytojas, vertėjas.

## Biografija

1953 m. baigė „Aušros“ berniukų gimnaziją Kaune. 1953–1959 m. studijavo Kauno medicinos institute, įgijo gydytojo specialybę. Dirbo šio instituto Patologinės anatomijos katedros asistentu, vėliau docentu. 1972 m. apgynė medicinos mokslų kandidato (dabar medicinos daktaro) disertaciją. Paskelbė apie 70 mokslinių publikacijų.

Šeima: žmona Nina, dukros Ingrida, Eurika ir Rūta.

Palaidotas šeimos kape Kauno Romainių 1-osiose kapinėse.

## Kūryba

Pradėjo versti dar 1990 m. Tai buvo nedidelės apimties kūriniai, kuriuos skelbė periodikoje. Nuo 2000 m. dirbo tik literatūros vertėjo darbą. Vertė iš anglų ir prancūzų kalbų. Išvertė daug užsienio klasikų ir nūdienos autorių prozos ir dramos kūrinių. Išverstų veikalų sąrašas siekia per 120 pavadinimų. Kai kurie vertimai iš anglų kalbos: Erich Segal, Harold Robbins, John Grisham, Jude Deveraux, Jerome K. Jerome, Stephen King, Tess Gerritsen, iš prancūzų lalbos: Albert Camus, Alexandre Dumas, Larousse enciklopedija „Jie kūrė pasaulio istoriją“ (keli tomai), Jan Potocki „Rankraštis, rastas Saragosoje“ ir kt.

Buvo Rašytojų sąjungos (nuo 1995 m.), Literatūros vertėjų sąjungos narys.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Vertimų sąrašas
Aleksandrovas (reikšmės)

**Aleksandrovu**  vadinama:

*Miestas Rusijoje ():
** Aleksandrovas.
* Gyvenvietės Lenkijoje ():
** Aleksandrovas (Semiatičės apskritis);
** Aleksandrovas (Seinų apskritis);
** Aleksandrovas (Suvalkų apskritis).
* Gyvenvietė Lietuvoje:
** () buvęs Aleksandravo (Vilniaus rajonas) kaimo lenkiškas pavadinimas.
*Pavardė
** Rusiška vyriškos giminės pavardė. Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Aleksandrovienė (ištekėjusi moteris) ir Aleksandrovaitė (mergautinė pavardė).

Šią pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Anatolijus Aleksandrovas (1903–1994) – tarybinis fizikas, TSRS Mokslų akademijos narys nuo 1953 m., TSRS Mokslų akademijos prezidentas (1975–1986 m.), triskart Socialistinio darbo didvyris (1954, 1960 ir 1973 m.), Lenino premijos (1959 m.), keturiskart Stalino premijos (1942, 1949, 1951 ir 1953 m.) laureatas. Vienas iš tarybinės atominės energetikos pradininkų. Svarbiausi A. Aleksandrovo moksliniai darbai buvo atominės fizikos, kietųjų kūnų fizikos ir polimerų fizikos srityje;
* Andrius Aleksandrovas (g. 1986 m.) – Lietuvos krepšininkas, rugtyniaujantis Alytaus „Alytus“ atakuojančio gynėjo, pozicijoje;
* Jurijus Aleksandrovas (1934–2021) – rusų šaunamųjų ginklų konstruktorius. Labiausiai žinomas kaip automato AL-7 kūrėjas ir vienas iš automatų AK-107 ir AK-108 konstruktorių;
* Paulius Aleksandras Aleksandrovas (1866–1940) – advokatas, prokuroras, tardytojas (Rusijos imperija).

## Nuorodos
* [Aleksandrowo [Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografinis žodynas|Lenkijos Karalystės ir kitų slavų kraštų geografiniame žodyne], Tom XV, cz. 1 (Abablewo – Januszowo) z 1900 r. (lenk.)].

## Taip pat skaitykite
* Aleksandravas (reikšmės).
Ališanka

**Ališanka** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Ališankienė (ištekėjusi moteris) ir Ališankaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Arvydas Ališanka (g. 1963) – Lietuvos skulptorius;
* Eugenijus Ališanka (g. 1960) – lietuvių poetas, vertėjas, eseistas;
Alksninis

**Alksninis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Alksninienė (ištekėjusi moteris) ir Alksninytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Vaclovas Alksninis (1902–1970) – Lietuvos kariuomenės karininkas, JAV lietuvių visuomenės veikėjas;
* Vytautas Alksninis (1930–2023) – JAV lietuvių visuomenės veikėjas, energetikos inžinierius.
Almenas (reikšmės)

**Almenas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Almenienė (ištekėjusi moteris) ir Almenaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Kazys Almenas (1907–1980) – Lietuvos veterinarijos gydytojas, agronomas;
* Kazys Almenas (g. 1935) – lietuvių rašytojas, inžinierius, daktaras;
Alseika

;Alseika
* Antanas Alseika (g. 1946) – choro dirigentas ir pedagogas;
* Danielius Alseika (1881–1936) – gydytojas, Vilniaus krašto lietuvių visuomenės veikėjas;
* Liudas Alseika (1887–1960) – keliautojas, esperantininkas, kraštotyrininkas, pedagogas;
* Vytautas Kazimieras Alseika (1912–2002) – Lietuvos ir JAV visuomenės veikėjas, žurnalistas.
;Alseikienė
* Veronika Alseikienė (1883–1971) – gydytoja oftalmologė, daktarė, Vilniaus krašto visuomenės veikėja;
;Alseikaitė
* Marija Alseikaitė-Gimbutienė – archeologė, istorikė.

Pavardė kildinama iš žodžių *alséika* „žmogus, kuris turi dusulį“, *al̃sas* „ilsas, ilsimas, nuovargis“, *alsúoti* „kvėpuoti“.

## Šaltiniai
Alšėniškis

**Alšėniškis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Alšėniškienė (ištekėjusi moteris) ir Alšėniškytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Aleksandras Alšėniškis (m. 1511) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas;
* Jonas Alšėniškis (m. 1402) – vienas Alšėnų kunigaikščių, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikų Alšėniškių giminės pradininkas;
* Jonas Jurgaitis Alšėniškis (1510-1562) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas;
* Jonušas Alšėniškis (m. 1505) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas;
* Jurgis Alšėniškis (m. 1510) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas;
* Jurijus Alšėniškis – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas;
* Povilas Alšėniškis (m. 1555) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir Lietuvos katalikų bažnyčios veikėjas, Vilniaus vyskupas;
* Simonas Alšėniškis (m. 1505) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas;
Ambrasas

; Ambrasas
* Arvydas Ambrasas – poetas;
* Audrius Ambrasas – architektas;
* Kazimieras Juozas Ambrasas – literatūros tyrinėtojas, publicistas, vertėjas;
* Kazys Ambrasas – literatūros kritikas.

;Ambrasienė
* Dangutė Ambrasienė-Sadaunykaitė (g. 1953 m.), teisininkė, LAT teisėja, MRU profesorė.

Pavardė paplitusi Vidurio Lietuvoje, Suvalkijoje (ypač apie Krakes, Pabaiską, Kazlų Rūdą). Kilusi iš slaviškų krikšto vardo *Ambraziejus* (<  „priklausantis prie nemirtingųjų; dieviškas“, plg.  „ambrozija: dievų gėrimas, nektaras“) formų , .

## Šaltiniai
Ambrazas

;Ambrazas
* Alfonsas Ambrazas – politikas;
* Algirdas Jonas Ambrazas – muzikologas, pedagogas;
* Boleslovas Ambrazas – vargonininkas, chorvedys, pedagogas;
* Pranas Ambrazas – vargonininkas, chorvedys, kompozitorius, visuomenės veikėjas;
* Saulius Ambrazas – kalbininkas;
* Svajūnas Ambrazas – orientacininkas;
* Vytautas Ambrazas – filologas.

;Ambrazienė
* Ana Ambrazienė – Lietuvos lengvaatletė, 400 m su barjerais bėgimo pasaulio rekordininkė.

;Ambrazaitė
* Natalija Ambrazaitė – dailiojo plaukimo sportininkė;
* Greta Ambrazaitė – poetė.

Pavardė paplitusi Vidurio Lietuvoje, Suvalkijoje (ypač apie Krakes, Kauną, Betygalą). Kilusi iš slaviškų krikšto vardo *Ambraziejus* (<  „priklausantis prie nemirtingųjų; dieviškas“, plg.  „ambrozija: dievų gėrimas, nektaras“) formų , .

Taip pat skaitykite:
* Ambrasas

## Šaltiniai
Ambrazevičius

* Aleksandras Ambrazevičius – inžinierius, signataras
* Aleksas Ambrazevičius-Ambrose – JAV lietuvių visuomenės ir spaudos veikėjas
* Algimantas Ambrazevičius – inžinierius energetikas šilumininkas
* Algirdas Ambrazevičius – matematikas
* Juozas Ambrazevičius-Brazaitis – literatūrologas, pedagogas, rezistentas
Ambraziejus

**Ambraziejus** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Ambraziejienė (ištekėjusi moteris) ir Ambraziejūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Juozapas Ambraziejus-Ambrozevičius (1855-1915) – Romos katalikų kunigas, chorvedys, dainininkas, kompozitorius, poetas, bitininkas, Vilniaus krašto lietuvių visuomenės veikėjas;
* Juozas Ambraziejus (1877-1959) – Lietuvos spaudos darbuotojas, visuomenės veikėjas;
* Jurgis Pabrėža (*Ambrozijus*, *Ambraziejus*, 1771–1849) – kunigas, pranciškonas, gydytojas, botanikas, pirmasis Lietuvos floros tyrinėtojas, vienas iškiliausių XIX a. švietėjų.
Ancuta

**Ancuta** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Ancutienė (ištekėjusi moteris) ir Ancutaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Andrejus Edvardas Ancuta (g. 1939) – Lietuvos chemikas technologas, habilituotas fizinių mokslų daktaras;
* Jurgis Kazimieras Ancuta (1650-1737) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės pamokslininkas, Vilniaus vyskupo sufraganas;
* Motiejus Juozapas Ancuta (1650-1723) – Vilniaus vyskupas, Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės visuomenės veikėjas;
Andrejevas

**Andrejevas** − lietuviška rusiškos vyriškos giminės pavardės forma.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andrejevienė (ištekėjusi moteris) ir Andrejevaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Julius Andrejevas (g. 1942) – Lietuvos kompozitorius, pianistas
* Jurijs Andrejevs (*Jurijus Andrejevas*, g. 1957) – Latvijos futbolo treneris, buvęs Latvijos rinktinės vyriausiasis treneris
* Nikolajus Andrejevas (1856–1911) – rusų architektas, vienas iš pagrindinių Lietuvos neogotikinių bažnyčių autorių
* Nikolajus Andrejevas (1920–1997) – rusų lingvistas, indoeuropeistas
* Rostislavas Andrejevas (1907-1967) – Lietuvos dainininkas (tenoras), režisierius
Andriolis

**Andriolis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.
Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andriolienė (ištekėjusi moteris) ir Andriolytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Mykolas Elvyras Andriolis (1836-1893) – Lietuvos grafikas, tapytojas, 1863 m. sukilimo dalyvis;
* Pranciškus Andriolis (1794-1861) – italų kilmės Lietuvos tapytojas, medžio drožėjas, skulptorius;
Andriukaitis

;Andriukaitis
* Alfonsas Andriukaitis – antisovietinės rezistencijos dalyvis ir maisto chemikas, pedagogas;
* Juras Andriukaitis – energetikas, bankininkas, politinis ir visuomenės veikėjas
* Martynas Andriukaitis – krepšininkas
* Motiejus Juozas Andriukaitis – visuomenės veikėjas, spaudos darbuotojas
* Vytenis Andriukaitis – gydytojas, istorikas, politinis bei visuomenės veikėjas
* Vladas Andriukaitis – prozininkas
;Andriukaitienė
* Irena Andriukaitienė – filologė, politikė, signatarė;
;Andriukaitytė
* Livija Andriukaitytė – juvelyrė.

Dažnesnė Vidurio Lietuvoje pavardė (Kauno, Jurbarko, Šakių, Raseinių raj.). Padaryta arba iš krikšto vardo *Andrius*, arba iš slaviškų pavardžių , .

## Šaltiniai
Andriulis

**Andriulis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andriulienė (ištekėjusi moteris) ir Andriulytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Emilijus Andriulis (1928–1991) – Lietuvos gydytojas higienistas;
* Vytautas Andriulis (*Judickas*, g. 1937) – Lietuvos teisės istorikas, socialinių mokslų daktaras, Mykolo Romerio universiteto Teisės istorijos katedros profesorius.
Andriušis

;Andriušis
* Ernestas Andriušis – futbolininkas;
* Pulgis Andriušis (*Fulgencijus Andrusevičius*) – rašytojas, vertėjas;
* Viktoras Andriušis – dailininkas, scenografas;
;Andriušytė
* Benedikta Dailydienė-Andriušytė – muzikos mokytoja ir chorvedė;
* Rasutė Andriušytė-Žukienė – dailės istorikė, kritikė.

Suvalkijoje paplitusi pavardė (Sasnava, Garliava, Kaunas, Kazlų Rūda, Veiveriai ir kt.). Iš , .

## Šaltiniai
Chromatinė dermė

**Chromatinė dermė** – muzikos garsų sistema, dalinanti oktavą į 12-ka tolygių dalių. Atstumas tarp visų gretimų chromatinės dermės garsų yra lygus pustoniui. Diatoninės dermės priešybė. Paeiliui aukštyn arba žemyn atliekami chromatinės dermės garsai sudaro chromatinę gamą.
Andziulis

**Andziulis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andziulienė (ištekėjusi moteris) ir Andziulytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Artūras Andziulis (g. 1961) – Lietuvos gydytojas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras;
* Kęstutis Andziulis (1948) – Lietuvos dailininkas restauruotojas;
* Kęstutis Andziulis (1929) (1929–2007) – tarptautinės kategorijos futbolo teisėjas, žurnalistas;
* Pijus Andziulis (1870–1950) – Romos katalikų kunigas, draudžiamos lietuviškos literatūros platintojas, Lietuvos marijonų provincijolas;
* Vytautas Andziulis (1930–2018) – Lietuvos pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui veikėjas;
Antanaitis

**Antanaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Antanaitienė (ištekėjusi moteris) ir Antanaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algirdas Titus Antanaitis (1927–2003) – Lietuvos literatūros tyrinėtojas, poetas, pulicistas;
* Audrys Antanaitis (g. 1959) – žurnalistas, literatūrologas, esperantininkas;
* Jonas Algirdas Antanaitis (1921–2018) – Lietuvos pasipriešinimo bolševikų okupacijai dalyvis, ūkio, politinis ir visuomenės veikėjas;
* Vaidotas Antanaitis (g. 1928) – Lietuvos miškininkas, politinis veikėjas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
Antanėlis

**Antanėlis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Antanėlienė (ištekėjusi moteris) ir Antanėlytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Baltrušaitis-Antanėlis (1865–1949) – knygnešys, spaudos darbuotojas;
* Kęstutis Antanėlis (1951–2020) – Lietuvos kompozitorius, architektas, dailininkas.
Antinis

* Robertas Antinis (1898) – dailininkas, skulptorius;
* Robertas Antinis (1946) – dailininkas, skulptorius.
Andriūnas

**Andriūnas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andriūnienė (ištekėjusi moteris) ir Andriūnaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jonas Andriūnas (1923-1997) – vienas iš Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio veiklos aktyvių dalyvių Zarasų krašte, pedagogas;
* Juozas Andriūnas (g. 1923) – pedagogas, Lietuvos ir Zarasų rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
Andruškevičius

**Andruškevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Andruškevičienė (ištekėjusi moteris) ir Andruškevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
* Algirdas Andruškevičius – statybos inžinierius, pedagogas
* Pranas Andruškevičius – gydytojas, politikas
* Vytautas Andruškevičius – pedagogas, politikas
Arbačiauskas

**Arbačiauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Arbačiauskienė (ištekėjusi moteris) ir Arbačiauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Edmundas Arbas-Arbačiauskas (1915–2004) – Lietuvos architektas, dailininkas;
* Vytas Arbačiauskas (g. 1965) – Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Vytautas Arbačiauskas (g. 1951) – Lietuvos ir Kauno miesto ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas;
Arminas

**Arminas** – vyriškas vardas, šio vardo moteriška forma Arminė.

Vardadienis: sausio 4 d.

Šį vardą turi šie garsesni asmenys:

* Arminas Jasikonis (g. 1997) – motokroso lenktynininkas;
* Arminas Lipšys (1937–2006) – Vokietijos lietuvių bendruomenės veikėjas;
* Arminas Lydeka (g. 1968) – politologas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas;
* Arminas Miuleris-Štalis (g. 1930) – Vokietijos ir JAV kino aktorius;
* Arminas Narbekovas (g. 1965) – geriausias pastarųjų penkiasdešimties metų Lietuvos futbolininkas, prieš keletą metų pradėjęs trenerio karjerą;
*Arminas Vaskela (g. 1990)  – buvęs Lietuvos futbolininkas

**Arminas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Arminienė (ištekėjusi moteris) ir Arminaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Anicetas Arminas (1931–1998) – lietuvių choro dirigentas, pedagogas, humanitarinių mokslų daktaras;
* Petras Arminas-Trupinėlis (1853–1885) – lietuvių poetas, vertėjas;
Arnašius

**Arnašius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Arnašienė (ištekėjusi moteris) ir Arnašiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Helmutas Arnašius (g. 1941) – lietuvių ir vokiečių filosofas, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras;
* Jurgis Arnašius (1872-1934) – Mažosios Lietuvos spaudos darbuotojas, poetas, politinis ir visuomenės veikėjas;
Asevičius

**Asevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Asevičienė (ištekėjusi moteris) ir Asevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algimantas Asevičius (g. 1945) – choro dirigentas, televizijos žurnalistas, alpinistas;
* Jonas Asevičius-Acukas (1885–1976) – Lietuvos kariuomenės pulkininkas, docentas;
* Vincas Asevičius (1896-1942) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas;
Anusauskas

;Anusauskas, Anusauskis
* Artūras Anusauskas (g. 1964) – džiazo pianistas;
* Ričardas Anusauskas (g. 1958) – fotografas, menininkas, verslininkas;

;Anusauskaitė
* Evelina Anusauskaitė (g. 1989) – dainininkė.

Turbūt tokios pat kilmės kaip *[[Anušauskas]]*.
Astramskas

**Astramskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Astramskienė (ištekėjusi moteris) ir Astramskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Eduardas Astramskas (1918-2007) – Lietuvos poetas, vertėjas;
* Tomas Astramskas (1853–1921) – lietuvių visuomenės veikėjas, publicistas, leidėjas;
Kirasa

**Kirasa** (, iš , iš  'odinė; padaryta iš odos', iš  'oda' +  '-iška; -inė') – šarvas, dengiantis krūtinę iš visų pusių, paprastai sudarytas iš sujungtų antkrūtinio ir antnugario.

Pradžioje kirasos buvo odinės ir dengė tik krūtinę, t. y., jos buvo antkrūtiniai. Vėliau kirasas ėmė sudaryti suderintų antkrūtinio ir antnugario pora.
 
Senovės Graikijos ir Romos laikais kirasos dažnai atspindėdavo idealų vyro raumenų reljefą, tokias kirasas kartais vadina „herojinėmis kirasomis“ () ar „estetinėmis kirasomis“ ()

Klasikinės antikos laikais bronzinės kirasos buvo įprastinė hoplitų šarvų dalis, vėliau jas ėmė gaminti iš geležies ar kitų kietų medžiagų.
Viduramžiais kariai grandines palaidines dažnai papildydavo antkrūtiniais ar kitokiais krūtinę saugančiais šarvų elementais, bet kirasos į šarvuotę grįžo tik XIV a. Kirasas imta naudoti vis plačiau, jas papildydavo plokštiniai rankų ir kojų šarvai. XIV a. pabaigoje pažvelgęs į riterį grandinių šarvų praktiškai nebegalėjai pamatyti, išskyrus galbūt šalmo grandinį antsprandį ar iš po kirasos kyšantį grandinės palaidinės kraštą. Pačios kirasos iš išorės paprastai irgi nesimatydavo, nes tuo metu ant jų paprastai būdavo užvelkamas *[[serkotas]]* ().

XIV a. kirasos būdavo pakankamai ilgos, kad remtųsi į šlaunis. Besiremiančios į pečius būtų varžiusios judesius.

XV a. pradžioje visus šarvus, taip pat ir kirasas, ėmė nešioti be serkoto. Paskutinį amžiaus ketvirtį ant šarvų ėmė nešioti trumpą drabužį su trumpomis rankovėmis, vadinamą tabardą. Tuo metu, kai nustojo vilkėti serkotus, ties pažastimis priekyje ėmė tvirtinti skydelius – nedideles diskiškas plokšteles, dažnai dešiniąsias (ginklo rankos) mažesnes, kairės rankos didesnes, kurios turėjo pridengti silpnai apsaugotas pažastis ties kirasos iškarpa.

XV a. viduryje kirasų antkrūtinius ėmė gaminti ne iš vienos plokštės, o iš dviejų plokščių, kur apatinė užsiklodavo ant viršutinės ir būdavo laikoma dirželių ar pailgoje prapjovoje slankiojančių kniedžių. XV a. antroje pusėje kirasas kartais ėmė keisti brigantinos – šarvas, kurį sudarė audeklinė striukė, kurios vidus buvo išmuštas prikniedytomis užsiklojančiomis šarvinėmis plokštelėmis, o kniedžių galvutės matėsi lauke.

XVI a. kirasų antkrūtiniai ėmė darytis rutuliškai iškiliais, priekyje juos dažnai sutvirtindavo prikniedytomis ar varžtais pritvirtintomis plokštėmis.
Apie 1550 m. kirasų antkrūtiniai ėmė įgyti vertikalią briauną viduryje (, iš  'gūbrys'), kuri antkrūtinio centre dažnai sudarydavo neryškią viršūnę. Vėliau ši viršūnė ėmė leistis vis žemyn, kol kirasa teturėjo tik priekinę briauną. Tokios kirasos angliškai vadinosi „ankštiškomis kirasomis“ ().

XVII a. pėstininkai dėvėjo lengvas trumpas kirasas, vadintas *korsletais* (), o raiteliai tebedėvėjo sunkesnes ir tvirtesnes kirasas. Kiti raitelių šarvai nyko, kol liko tik kirasos ir šalmai. XIX a. kai kurie kavalerijos daliniai (pvz., kirasirai) dar naudojo kirasas. Prancūzijos ir Vokietijos sunkioji kavalerija naudojo kirasas iki Pirmojo pasaulinio karo. Karo pradžioje jie nudažė kirasas juodai, kad neblizgėtų, o šalmus pridengė audeklinėmis apmautėmis.

## Taip pat skaitykite
* Antkrūtinis
* Lininė kirasa

## Šaltiniai

## Nuorodos
Atkočaitis

**Atkočaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Atkočaitienė (ištekėjusi moteris) ir Atkočaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Romas Atkočaitis (g. 1958) – Lietuvos ir Kelmės rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Vytautas Atkočaitis (g. 1930) – pedagogas, Lietuvos ir Jurbarko rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
Augustinas (reikšmės)

**Augustinas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Augustinienė (ištekėjusi moteris) ir Augustinaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Ramutis Augustinas (g. 1932) – Lietuvos politinis veikėjas;
* Vaclovas Augustinas (g. 1959), kompozitorius, choro dirigentas, pedagogas;
* Vytautas Augustinas (1912-1999) – Lietuvos fotografas;
* Žygimantas Augustinas (g. 1973) – lietuvių dailininkas, tapytojas, grafikas;
Arbas

**Arbas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Arbienė (ištekėjusi moteris) ir Arbaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Edmundas Arbas-Arbačiauskas (1915–2004) – Lietuvos architektas, dailininkas;
* Edmundas Arimantas Arbas (1950-1995) – lietuvių neurobiologas, neuromokslų profesorius;
Astikas

**Astikas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Astikienė (ištekėjusi moteris) ir Astikaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Alfredas Astikas (g. 1966) – Lietuvos ir Širvintų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Grigalius Astikas (1470–1519) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, valstybės veikėjas;
* Jokūbas Astikas - LDK didikas, Mstislavlio vaivada, Alantos savininkas ir bažnyčios statytojas;
* Kristinas Astikas (1363–1442 ar 1443) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas;
* Radvila Astikaitis (*Astikas*, 1384–1477) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didikas, vienas įtakingiausių XV a. Lietuvos valstybės veikėjų
*Stanislovas Astikas (? -1519) – LDK valstybinis veikėjas
Avižienis (reikšmės)

**Avižienis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Avižienienė (ištekėjusi moteris) ir Avižienytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algirdas Antanas Avižienis (g. 1932) – informatikos mokslų daktaras, profesorius, Vytauto Didžiojo universiteto rektorius, žinomas visuomenės veikėjas;
* Vladislavas Avižienis (g. 1938) – lietuvių inžinierius technologas, habilituotas technologijos mokslų daktaras;
Augustinavičiūtė

**Augustinavičiūtė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (mergautinė pavardė).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Augustinavičienė (ištekėjusi moteris).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Augustinavičius.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Aušra Augustinavičiūtė (1927–2005) – ekonomistė, sociologė, socionikos teorijos autorė;
* Vilhelmina Augustinavičiūtė-Bardauskienė (g. 1953) – Lietuvos lengvaatletė, šuolininkė į tolį;
Avižonis

**Avižonis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Avižonienė (ištekėjusi moteris) ir Avižonytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jonas Avižonis (1902-1941) – lietuvių inžinierius;
* Konstantinas Avižonis (1909-1969) – lietuvių istorikas, daktaras;
* Petras Avižonis (1875–1939) – gydytojas oftalmologas, mokslininkas, profesorius, laisvamanis;
* Petras Vytautas Avižonis (g. 1935) – lietuvių kilmės JAV fizikas, daktaras;
* Vytautas Avižonis (g. 1906) – lietuvių gydytojas oftalmologas;
Ašmys

**Ašmys** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Ašmienė (ištekėjusi moteris) ir Ašmytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Giedrius Ašmys (g. 1946) – inžinierius, savivaldybininkas, profsąjungų ir politinis veikėjas;
* Mikelis Ašmys (1891-1918) – Mažosios Lietuvos kultūros veikėjas;
I'm like a Bird

**„I’m like a Bird“** yra 2000 m. singlas iš debiutinio studijinio albumo „Whoa, Nelly!“, išleistas Kanados/Portugalijos atlikėjos Nelly Furtado. Dainos autorė yra pati Nelly, o prodiuseriai yra Gerald Eaton ir Brian West. Ši daina buvo sėkmingas hitas pasauliniu mastu. Ši daina laikoma Nelly sėkmingiausia daina. Tai yra pirmasis singlas iš albumo, tačiau antrasis Furtado singlas.

2001 m. šis singlas pasiekė aukščiausiąją pirmąją vietą Kanadoje ir Danijoje, o antrąją Okeanijos šalyse. Daina pasiekė tik 9 vietą Jungtinių Amerikos Valstijų tope Billboard Hot 100. Tačiau „I’m like a Bird“ laimėjo „Juno Award“ apdovanojimą už „Metų singlą“ ir 2002 m. „Grammy“ apdovanojimą kategorijoje „Geriausias moters pop vokalo atlikimas“. Daina taip pat buvo nominuota „Grammy“ už dainos žodžius.

Šį singlą perrašė grupė Element 101 savo kompiliaciniame albume „Punk Goes Pop“.

## Muzika ir struktūra

„I’m like a Bird“ yra komponuota paprastu B♭ mažoru. Dainos tempas 90 ūžių per minutę, Furtado balsas dažniausiai oktavoje nuo F3 iki B♭.

## Vaizdo klipas
Vaizdo klipas dainai „I’m Like a Bird“ buvo režisuotas Francis Lawrence.

Klipas prasideda su dangaus vaizdo ir priartina prie Furtado, kuri guli ant žolės. Vėliau ji rodoma „kabanti“ ore ir prie medžio. Per pirmąjį priedainį pradėjo paukščiai skristi. Prieš paskutinį priedainį Nelly dainuoja vabalui, ir jos akių spalva keičiasi. Klipo pabaigoje Nelly krenta ant žmonių minios, kuri anksčiau dainavo šios dainos žodžius.

## Singlo turinys

;Kanadai skirtas CD singlas
# „I’m like a Bird“ (Ne albumo versija) – 4:03
# „Party (Reprise)“ (Ne albumo versija) – 4:55

;Europai skirtas CD Maxi singlas
# „I’m like a Bird“ (Ne albumo versija) – 4:03
# „Party (Reprise)“ (Ne albumo versija) – 4:55
# „I Feel You“ (su Esthero) – 4:08
# „My Love Grows Deeper“ (Ne albumo versija) – 4:54

;Europai skirtas reklaminis CD
# „I’m like a Bird“ (Radijo singlas) – 4:02

;JK skirtas CD singlas
# „I’m like a Bird“ (Albumo versija) – 4:03
# „Party (Reprise)“ (Ne albumo versija) – 4:55
# „I Feel You“ (su Esthero) – 4:08
# „I’m like a Bird“ (Vaizdo klipas)

## Remiksai
* I’m Like a Bird (Junior Vasquez Club Anthem Remix) (10:21)
* I’m Like a Bird (Junior Vasquez Club Anthem Padapella) (9:12)
* I’m Like a Bird (Junior Vasquez Earth Anthem Radio Mix) (6:30)
* I’m Like a Bird (Gavo’s Martini Bar Mix) (6:56)
* I’m Like a Bird (Moon Mix) (4:27)
* I’m Like a Bird (Tara Remix)
* I’m Like a Bird (F Man Remix)
* I’m Like a Bird (Vadco Martini Mix)
* I’m Like a Bird (Bubbling Reggae Remix)
* I’m Like a Bird (Digital Cutup Lounge Remiksas, su Asha Bhonsle) (5:33)
* I’m Like a Bird (Gyvo pasirodymo remiksas per *[[Get Loose Tour]]*) (5:51)

## Kitos versijos
* I’m Like a Bird (Radijo singlas) (4:02)
* I’m Like a Bird (Albumo versija) (4:04)
* I’m Like a Bird (Akustinė versija) (4:29)
* I’m Like a Bird (Pianino versija)
* I’m Like a Bird (Karaoke versija)
* I’m Like a Bird (Instrumentinė versija)
* I’m Like a Bird (Element Punk Goes koveris)

## Išleidimo datos

## Topai

## Šaltiniai

## Nuorodos
Jūrė (reikšmės)

**Jūrė** gali reikšti šiuos objektus Kazlų Rūdos savivaldybėje:

* Jūrė I – kaimas;
* Jūrė II – miestelis, geležinkelio stoties gyvenvietė;
* Jūrė – upė, Višakio intakas;
* Jūrės tvenkinys – tvenkinys ant Jūrės upės;
* Jūrė – slyvų veislė.
Jūrė (upė)

**Jūrė** – upė pietvakarių Lietuvoje, Kauno rajono, Kazlų Rūdos, Marijampolės ir Vilkaviškio rajono savivaldybių teritorijoje; Višakio (Šešupės baseinas) kairysis intakas. Jūrės pradžia – tankus sausinimo griovių tinklas Ežerėlio durpyno pietryčių pakraštyje, melioruotame lauke, į pietryčius nuo Ežerėlio. Teka į pietvakarius Kazlų Rūdos miškais. Už Kazlų Rūdos pasuka į vakarus ir teka lygiagrečiai su geležinkeliu Kaunas-Kybartai, paskutinius kilometrus teka Vilkaviškio rajono teritorija. Įteka į Višakį 6 km nuo jo žiočių, į šiaurės rytus nuo Pilviškių.

Slėnis siauras, negilus, išryškėja žemiau Kazlų Rūdos.Aukštupyje vaga reguliuota, ties Jūrės kaimu, 23 km nuo žiočių patvenkta Jūrės tvenkiniu (plotas 37 ha), ties Kazlų kaimu yra Kazlų tvenkinys. Žemupio vaga labai vingiuota.

Ilgis 39 km, baseino plotas 111 km². Vagos plotis iki 6 m, gylis 0,8-1,5 m. Vidutinis nuolydis 0,82 m/km. Srovės greitis 0,1 m/s. Vidutinis debitas žiotyse 0,63 m³/s.

Intakai – Judreika (4,3 km), Paravėlė (1,71 km) (kairieji).

Gyvenvietės prie Jūrės: Kazliškiai, Jūrė, Kazlai, Muriniškė, Bartininkai, Šiaudadūšė, Jurkšai.

Upėvardis kildinamas nuo žodžio *[[jūra]]*. Manoma, kad pirminė jo reikšmė buvusi ne „vandenyno dalis“, o „didelis ežeras sausumoje“ (plg. *jaura* „pelkė, raistas“,  „vanduo“, toch. *wär* „vanduo“,  = *ǰur* „vanduo“).

## Šaltiniai
Auryla

**Auryla** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Aurylienė (ištekėjusi moteris) ir Aurylaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Paulius Auryla (g. 1974) – Lietuvos ir Mažeikių rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Vincas Auryla (1923-2009) – lietuvių literatūros tyrinėtojas, humanitarinių mokslų daktaras;
Koro jūra

**Koro jūra** – jūra Okeanijoje, priklausanti Ramiojo vandenyno baseinui. Tai tarpsalinė jūra, skirianti Fidžio salyno salas. Jūra apsupta Viti Levu vakaruose ir Lau salyno rytuose.
Pavadinimas kilo nuo Koro salos.
Nagurskis

**Nagurskis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Nagurskienė (ištekėjusi moteris) ir Nagurskytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
 
*Dominykas Nagurskis, Ryškėnų (prie Telšių) seniūnas
* Jokūbas Ignotas Nagurskis (1734–1796) – Žemaitijos ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos politinis, karinis ir visuomenės veikėjas;
*Jonas Nagurskis (m. 1796 m.), Žemaitijos ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos politinis, karinis ir visuomenės veikėjas 
* Kajetonas Nagurskis (m. 1802 m.), Žemaitijos ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos politinis, karinis ir visuomenės veikėjas.
*Pranciškus Vladislovas Nagurskis (m. 1751 m. pab. ar 1752 m. pr.), Žemaitijos ir Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos politinis, karinis ir visuomenės veikėjas.
* Pranciškus Nagurskis (m. 1803 m.), teisėjas
* Juozapas Nagurskis, Beržėnų apskrities vėliavininkas
Taranda

**Taranda** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Tarandienė (ištekėjusi moteris) ir Tarandaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
 
* Gediminas Taranda (g. 1961 m.), lietuvių kilmės rusų baleto artistas;
* Lionginas Taranda (g. 1940 m.), motorlaivių sporto treneris, KTU sporto bazės vedėjas.
* Žilvinė Petrauskaitė-Taranda (g. 1966 m.), žurnalistė, „Kauno diena“ redaktorė.
* Antanas Taranda, pedagogas, Zarasų Ąžuolo gimnazijos direktorius
Gronskis

* Arvydas Gronskis (g. 1974 m.) – krepšinio treneris;
* Povilas Gronskis (1883–1937) – teisininkas, istorikas.
Iešmanta

* Albinas Iešmanta (1887–1988), pedagogas ir chorvedys.
*Gintautas Iešmantas, žurnalistas, poetas, disidentas
Ignatonis

* Eugenijus Ignatonis (g. 1935 m.), pianistas, pedagogas, 
*Jeronimas Ignatonis (1902–1968), pedagogas ir chorvedys, rašytojas.
Stasiūnas

**Stasiūnas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Stasiūnienė (ištekėjusi moteris) ir Stasiūnaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Jonas Stasiūnas (1919–1987), operos dainininkas (baritonas), profesorius
*Vytautas Stasiūnas, energetikas, Lietuvos šilumos tiekėjų asociacijos vadovas
Ilgūnas

* Dizmanas Ilgūnas – futbolininkas
* Jonas Ilgūnas – pedagogas, rašytojas
* Kęstutis Ilgūnas – muzikos mokytojas ir chorvedys
* Mikas Ilgūnas – žurnalistas, redaktorius
* Petras Ilgūnas (1919) – agronomas, Šiaulių miesto Garbės pilietis
* Petras Ilgūnas (1931) – grafikas, pedagogas
* Stanislovas Gediminas Ilgūnas – istorikas, signataras
* Vytautas Ilgūnas – fizikas, pedagogas
Geltonžiedė sedula

**Geltonžiedė sedula** (*Cornus mas*) – sedulinių (*Cornaceae*) šeimos krūminis augalas, kilęs iš pietų Europos ir pietvakarinės Azijos.

Tai yra vidutinio arba stambaus dydžio lapuotis krūmas arba nedidelis medis, užaugantis iki 5-12 m aukščio, su tamsiai rudomis šakomis ir žalsvomis šakelėmis. Lapai yra ovalūs, lygiakraščiai, priešiniai, 4-10 cm ilgio ir 2-4 cm pločio. Smulkūs (5-10 mm diametro), su keturiais geltonais žiedlapiais žiedai sudaro žiedynus po 10-25. Pražįsta ankstyvą pavasarį, gerokai prieš pasirodant lapams. Vaisius – pailgas raudonas kaulavaisis – yra 2 cm ilgio ir 1.5 diametro, turi tik vieną sėklą.

## Panaudojimas

### Žiedai
Ši rūšis dėl savo ankstyvų, net anksčiau nei forsitijos išsiskleidžiančių žiedų, taip pat auginama kaip ornamentinis augalas. Nors šio augalo žiedai ir ne tokie dideli bei ryškūs kaip forsitijos, pats augalas suteikia panašų efektą kraštovaizdžiui.

### Vaisiai
Vaisiai yra valgomi, tačiau neprinokę būna sutraukiančio skonio. Vaisius prinokęs būna tik tada, kai nukrenta nuo medžio. Sunokęs būna tamsiai raudonas, rūgštaus skonio, kuris geriausiai apibūdinamas kaip vyšnios ir spanguolės mišinys. Daugiausia vartojamas gaminti uogienėms, išėmus kauliukus ir išvirus su cukrumi ir apelsinų sultimis skoniu primena spanguolių padažą. Vaisius taip pat galima valgyti džiovintus. Azerbaidžane ir Armėnijoje vaisiai naudojami distiliuojant degtinę, Turkijoje ir Irane vasarą valgomi sūdyti – kaip užkandis – arba iš jų ruošiamas šerbetas. Kai kurios Ukrainoje komerciškai auginamos geltonosios sedulos veislės užaugina net iki 4 cm ilgio vaisius. Uogos prisirpsta liepos – rugpjūčio mėnesiais ir savo išvaizda primena kavamedžio uogas.

### Mediena

Geltonžiedės sedulos mediena yra labai tanki ir – priešingai daugumai medienos rūšių – skęsta vandenyje. Dėl tokio didelio tankio ji ypač vertinga gaminti įrankių rankenoms, įrenginių dalims ir t. t. Iš žievės gali būti gaminami dažai, o iš lapų išskiriami taninai.

## Nuorodos
* National Agricultural Research Foundation – Pomology Institute (NAGEF-PI): Cornus mas 


Vaizdas:Cornus mas flowers.jpg|žiedai
Vaizdas:CornusMas Fruits 01.jpg|vaisiai
Vaizdas:Cornus mas seed.jpg|sėklos
Lietuvos šėmi galvijai

**Lietuvos šėmi galvijai** – pieninių galvijų veislė. Šėmos spalvos galvijai buvo minimi jau XVI a. Nuo 1930 metų pradėta minėti vietinė šėmų galvijų veislė. Tačiau, dėl ilgalaikio stichiško gerinimo įvairių juodmargių bei žalmargių veislių buliais, dėl masiško brokavimo iš didelių ūkių bandų dėl netinkamos spalvos, neatsižvelgiant į produktyvumą, ir dėl daugelio ekonominių veiksnių ši veislė atsidūrė prie išnykimo ribos. Daugiausia šėmų galvijų išliko privačių ūkininkų ūkiuose. Iki mūsų dienų jie išlaikė būdingą spalvą bei ūkines savybes. 

Galvijai yra gerai prisitaikę prie aplinkos sąlygų, atsparūs ligoms, ramaus būdo, nereiklūs šėrimo ir laikymo sąlygoms, gyvybingi, gera jų pieno kokybė. Šie galvijai yra priskiriami pieniniam tipui, tačiau galima rasti gyvulių, turinčių ir pieniniam – mėsiniam tipui būdingų požymių. 

Pagal spalvą šėmi galvijai gali būti nuo pilkai melsvos iki peleninės pilkos spalvos, kai kurių gyvulių kojos ir galvos yra baltos. Suaugusių Lietuvos šėmų karvių aukštis ties ketera yra 123–136 cm, masė - 400-550 kg ir daugiau. Suaugę buliai sveria 950-1000 kg. Iš Lietuvos šėmų karvių vidutiniškai yra primelžiama 4500 kg 4,35 % riebumo ir 3,26 % baltymingumo pieno. 1993-1995 m. LVA Praktinio mokymo ir bandymų centre bei Gyvulininkystės institute (Baisogala) suformuotos šėmų galvijų genofondinės bandos, kuriose gyvuliai veisiami grynuoju veisimu. 1994 m. pradėta šėmų karvių identifikacija ir registracija, vykdoma jų produktyvumo kontrolė bei atrenkami tipingesni šėmi buliai. Sukaupta 9 bulių sperma.
Babrauskas

* Benediktas Babrauskas (1910–1968) – lietuvių rašytojas, poetas, kritikas, visuomenės veikėjas;
* Steponas Babrauskas (g. 1984) – Lietuvos krepšininkas, rungtyniaujantis „Lietuvos Ryto“ klube;
Bacevičius

;Bacevičius
* Juozas Bacevičius (1918–1995) – pasipriešinimo sovietiniam okupaciniam režimui veikėjas
* Kęstutis Bacevičius (1904–1993) – pianistas, kompozitorius, pedagogas
* Vaidotas Bacevičius (g. 1975) – teisininkas, politinis veikėjas
* Vincas Bacevičius (1875–1952) – pedagogas, chorvedys, kompozitorius
* Vytautas Bacevičius (1905–1970) – kompozitorius, pianistas
;Bacevičienė
* Regina Meilutienė-Bacevičienė (g. 1956) – muzikos mokytoja ir choro dirigentė;
;Bacevič
* Gražina Bacevič (1909–1969) – Lenkijos lietuvių kompozitorė, smuikininkė.

Daugiausia Suvalkijoje, Kaune paplitusi pavardė. Iš  „tėvas, tėtušis“.

## Šaltiniai
Bagdanavičius

;Bagdanavičius
* Juozas Bagdanavičius – ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras;
* Kęstutis Bagdanavičius – bokso teisėjas, politikas;
* Vytautas Jonas Bagdanavičius – kunigas, JAV lietuvių bendruomenės veikėjas;
* Vladas Bagdanavičius – vargonininkas ir chorvedys;

Dažna pavardė, ypač Pietų ir Rytų Lietuvoje. Kilusi iš , ,  < slaviško vardo *Bogdan*.

## Šaltiniai
Bagdžius

**Bagdžius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bagdžienė (ištekėjusi moteris) ir Bagdžiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Arvydas Bagdžius (1958–2008) – dailininkas, tapytojas;
* Bronislavas Bagdžius (1928–1964) – gamtininkas, biologas - zoologas;
Baginskas

**Baginskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Baginskienė (ištekėjusi moteris) ir Baginskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Bronius Baginskas (1903-1991) – Lietuvos agronomas agrochemikas, žemės ūkio mokslų daktaras;
* Tadas Baginskas (g. 1936) – Lietuvos architektas, dizaineris;
Bagočius

**Bagočius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bagočienė (ištekėjusi moteris) ir Bagočiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Fortūnatas Bagočius (1887–1951) – teisininkas, Amerikos lietuvių spaudos, visuomenės ir politinis veikėjas;
* Mantas Bagočius (g. 1981) – Lietuvos ir Telšių rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
Babkauskas

* Aurimas Babkauskas (1946-1994) – lietuvių teatro ir kino aktorius;
* Bronius Babkauskas (1921–1975) – lietuvių aktorius;
*Karolis Babkauskas – Lietuvos krepšininkas
Bajoraitis

**Bajoraitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bajoraitienė (ištekėjusi moteris) ir Bajoraitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Fridrichas Bajoraitis (1883–1909) – poetas, publicistas;
* Vilius Bajoraitis (1899–1979) – Mažosios Lietuvos choro dirigentas, kompozitorius, pedagogas;
Bakaitis

**Bakaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Bakaitienė (ištekėjusi moteris) ir Bakaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Helmutas Bakaitis (g. 1944) – lietuvių kilmės Australijos teatro ir kino aktorius, režisierius;
* Leonardas Bakaitis (g. 1953) – Lietuvos pedagogas, karininkas, pulkininkas;
Babilius

* Darius Babilius (g. 1954) – Lietuvos ir Jurbarko rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Vincas Babilius (1903-1986) – lietuvių inžinierius, liejininkystės specialistas, technikos mokslų kandidatas;
* Vincas Babilius (g. 1966) – Lietuvos inžinierius, politinis veikėjas;
Bajerčius

;Bajerčius
* Jūras Bajerčius – choro dirigentas, pianistas, pedagogas;
* Konstantinas Bajerčius – pedagogas, visuomenės ir politinis veikėjas, poetas, prozininkas, rezistentas;
;Bajerčiūtė
* Dalia Bajerčiūtė – teisininkė, teisėja.

Pavardė paplitusi Girkalnio, Kidulių, Plokščių, Jurbarko, Raseinių areale. Kilusi iš pavardės  „bajoras“.

## Šaltiniai