open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pakruojo Atžalyno gimnazija

**Pakruojo „Atžalyno“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pakruojyje, P. Mašioto g. 1, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190066410.

Iki 2006 m. Pakruojo 1-oji vidurinė mokykla.

## Istorija
Pradinė mokykla Pakruojo miestelyje atsirado 1888 ar 1889 m. Žinoma, kad 1910 m. mokykla buvo išlaikoma valsčiaus lėšomis. Apie 1925 m. mokyklos pastatas sudegė, todėl mokiniai mokėsi įvairiuose miestelio pastatuose. Vienoje klasėje mokydavosi du skyriai, 1928 m. 1-4 skyriuose mokėsi 50 mokinių. 1930 m. buvo pastatytas naujas pradinės mokyklos pastatas. Iki 1940 m. ir per vokiečių okupaciją veikė tik pradinė mokykla su 6 skyriais, mokėsi 120 vaikų.

1944 m. spalio mėnesį įkurta Pakruojo progimnazija. 1945/1946 mokslo metais progimnazija išleido pirmą laidą, 25 mokinius. Nuo 1946/1947 mokslo metų progimnazija peraugo į Pakruojo gimnaziją. 1949 m. Pakruojo gimnaziją baigė pirmoji abiturientų laida – 15 mokinių. Nuo 1949 m. Pakruojo gimnazija perorganizuota į Pakruojo vidurinę mokyklą.

Mokyklos teritorijoje užkasti žuvusio Žaliosios rinktinės partizanų vado Jono Januševičiaus–Vilko palaikai.

1957 m. pastatytas 880 vietų keturių aukštų pastatas su kabinetais, biblioteka, rūbine, aktų ir sporto salėmis. Savo jėgomis mokykla įsirengė stadioną, sklypą, užsodino sodą. Vėliau pristatytas priestatas. Nuo 1982 m. rugsėjo 1 d. mokykla, pastačius antrąją vidurinę mokyklą, pavadinama Pakruojo 1-ąja vidurine mokykla.

1995 m. dalis mokytojų buvo perkelta į naują pradinę mokyklą, kuri vadinasi Pakruojo „Versmės“ pradinė mokykla. 1996 m. liepos 1 d. Pakruojo rajono valdybos sprendimu Nr.102 Pakruojo 1-oji vidurinė mokykla pavadinta Pakruojo „Atžalyno“ vidurine mokykla. 2000 m. vykdydama Valstybinę švietimo politiką, mokykla didelį dėmesį skyrė šiuolaikinių technologijų diegimui ir mokyklos kompiuterizavimui, įrengtos dvi kompiuterių klasės II aukšte. Nuo 2001 m. mokykloje atlikti einamojo remonto darbai, pakeisti langai, stogo danga ir kt. Mokykla turi įrengtą biblioteką ir skaityklą III aukšte.

2024 m. duris atvėrė mokyklos muziejus.

## Direktoriai
* Kęstutis Razumas
* Rasa Bertulienė 2018-2021
* Asta Valuntienė nuo 2021-09-01

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficiali svetainė
Linkuvos gimnazija

**Linkuvos gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla (gimnazija) Pakruojo raj. Linkuvoje, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Iki 2005 m. Linkuvos vidurinė mokykla. Adresas – Gimnazijos g. 32 (įstaigos kodas – 190066944), Linkuva.

## Istorija

* 1606 m. minima pirmoji parapinė mokykla
* 1732 m. įsteigiama evangelikų reformatų mokykla
* 1844 m. atgaivinta parapinė mokykla
* 1864 m. uždaryta lietuviška parapinė mokykla
* 1864 m. pastatyta ir atidaryta rusiška dviklasė pradinė mokykla
* 1905 m. uždaryta valstybinė mokykla
* 1907 m. pastatyta nauja mokykla
* 1915 m. atkurta pradinė mokykla
* 1918 m. įsteigta „Saulės“ progimnazija
* 1923 m. suteiktos gimnazijos teisės
* 1925 m. išeina I abiturientų laida, 23 abiturientai
* 1930 m. suvalstybinta gimnazija
* 1935 m. pastatyta dviaukštė gimnazija
* 1938 m. pastatyta triaukštė pradinė mokykla
* 1949 m. gimnazija tampa 11-mete vidurine mokykla
* 1953 m. pavadinta Karolio Požėlos vardu
* 1979 m. pristatomas naujas baltas priestatas
* 1986 m. mokykla reprezentuojama Maskvoje
* 1987 m. 12-metė vidurinė mokykla
* 1990 m. panaikinamas K. Požėlos vardas
* 1991 m. pirmasis abiturientas išvyksta stažuotis į užsienį
* 2005 m. atkurta Linkuvos gimnazija

## Mokinių skaičius

* 1946 m. – 424
* 1956 m. – 617
* 1966 m. – 678
* 1976 m. – 724
* 1986 m. – 575
* 1996 m. – 532
* 2001 m. – 566
* 2002 m. – 561
* 2003 m. – 561
* 2004 m. – 565
* 2005 m. – 576
* 2006 m. – 582
* 2007 m. – 579

## Direktoriai

* 1918–1934 m. Steponas Vaitkevičius
* 1934–1941 m. Ignas Brazdžiūnas
* 1941–1944 m. Benediktas Bučinskas
* 1944–1948 m. Vladas Rasikas
* 1948–1949 m. Vladas Valiušaitis
* 1949–1951 m. Antanas Šalavėjus
* 1951–1953 m. Valentinas Vasilevičius
* 1953–1954 m. Bronius Gaigalas
* 1954–1957 m. Juozas Skrupskelis
* 1957–1959 m. Petras Baltušis
* 1959–1961 m. Serafimas Morkūnas
* 1961–1965 m. Bronius Gaigalas
* 1965–1981 m. Jonas Klikūnas
* 1982–2001 m. Algis Aleksandras Dičpetris
* 2002-2021 m. Vaclovas Stapušaitis
*2021 m. Daiva Danielienė

## Žymūs mokytojai

* Povilas Spudas
* Vaidotas Spudas
* Petras Lapienė
* Filomena Adiklytė-Brazdžiūnienė

## Žymūs mokiniai

* Leonas Balčiūnas, rašytojas, pedagogas
* Vilija Blinkevičiūtė, aukso medaliu, politikė
* Arūnas Kundrotas, politikas
* Algirdas Kuniutis, mokytojas
* Petras Kvedaras, muzikos mokytojas, chorvedys
* Vladas Vilimas, habilituotas technikos mokslų daktaras
* Sigitas Urbonavičius, socialinių mokslų daktaras, profesorius. Baigė aukso medaliu
* Vladas Vyšniūnas–Aušrelė, partizanas

## Literatūra

* Linkuva. Šiaurės Lietuvos švietimo židinys (red. dr. Alfonsas Šešplaukis). – Čikaga: Linkuvos monografijos leidimo komitetas, 1978.
* Linkuvos gimnazija, 1918–2008: mokyklos istorijos apybraiža (sud. Vaclovas Stapušaitis ir kt.). – Šiauliai: Šiaurės Lietuva, 2008. – 175 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-863-11-3

## Nuorodos

* Mokyklos svetainė 
* Linkuvos gimnazijos istorija (ELIP)
* Linkuvos gimnazijos portalas (ELIP)
Teisės istorija

**Teisės istorija** (**istorinė teisėtyra**) – istorijos šaka, vienas iš teisės mokslų, tarpdisciplininė sritis, tirianti teisę ir teisinę sistemą (institucijas, teisinius santykius), jų kilmę, raidą nuo pat seniausiųjų laikų (Senovės teisė, Viduramžių teisė, Naujų laikų teisė) iki šiuolaikinės teisės susiformavimo, įsitvirtinimo.

## Ištakos

Europoje išsiskyrė romanistinė, germanistinė ir kanonistinė kryptys.

XIX a. istorinė teisės mokykla nebuvo klasikinė teisėtyra, tačiau bandė istorinių šaltinių pagalba reikšmingų rezultatų galiojančiai teisei. Teisės romanistika – romėnų teisės studijos, ne klasikinis istorijos mokslas. Teisės germanistika, kilusi XX a. pradžioje, siekė sukurti sistematinę „Vokišką teisę“, galiojusią iki romėnų teisės recepcijos. 1945 m. šios krypties orientyrai pasikeitė; konstatuota, kad grynoji „germanų – vokiečių teisė“ negali būti rekonstruota, abejota, ar tokia apskritai galėjo būti sukurta.

Teisinė kanonistika, istorinė kanonistika tiria Kanonų teisės istoriją, raidą. Ji labiausiai iš visų teisės istorijos krypčių yra įtakojama dogmatikos, religinių teorijų bei nuostatų (kadangi *[[bažnytinė teisė]]* susiformavo kaip religijos normų sistemos dalis bei išliko konfesinių bendruomenių vidaus gyvenimą, tvarką reguliuojantis instrumentas). 

## Akademinėje srityje

Teisės istorija taip pat yra studijų dalykas, akademinė disciplina. Anksčiau dėstyta kaip privalomas dalykas. XIX a., iš dalies ir XX a. ne mažiau svarbi greta kitų teisės disciplinų aukštosiose mokyklose. XX a. antrojoje pusėje bei amžiaus pabaigoje neteko dalies savo reikšmės praktinėje, akademinėje srityje. Teisės istorija Kontinentinės teisės valstybėse dėstoma kaip pasirenkamasis dalykas teisės specialybės studentams. Lietuvoje dėstyta kaip privalomasis dalykas, vėliau statusas pakito ne tik akademinėje, bet ir mokslo srityje: teisės istorija oficialiai buvo išbraukta iš mokslo šakų klasifikacijos sąrašo (socialinių mokslų grupės), kur buvo ilgą laiką įtraukta kaip atskira mokslo kryptis.

## Literatūra
# Berman H. Teisė ir revoliucija. Vakarų teisės tradicijos formavimasis. Vilnius, 1999.
# Mindaugas Maksimaitis. Užsienio teisės istorija. Vilnius, 2002.
# Mindaugas Maksimaitis. Requiem teisės istorijai. Justitia, 1998 m. Nr. 1.
Civilinės teisės mokslas

**Civilinės teisės mokslas** ( – pilietinis, civilinis, iš *civis* – „pilietis“) – mokslas apie civilinę teisę.

Civilinė teisės mokslas tiria civilinės teisės normas, dėsningumus, jų tarpusavio ryšius bei siūlo rekomendacijas teisinę dokumentaciją ruošiančioms institucijoms, kitiems subjektams dėl galiojančios teisės normų.

## Pošakiai

* Civilinės teisės teorija – tiria civilinės teisės pošakių bendruosius ypatumus ir dėsningumus, taip pat terminiją, civilines teisines teorijas bei principus (kaip, pvz., generalinio delikto teorija, civilinės atsakomybės klausimus ir kt.)
* Civilinės teisės istorija
* Lyginamoji civilinė teisė – lyginamosios teisėtyros šaka
* Civilinės teisės filosofija
* Civilinės teisės sociologija tiria civilinės teisės sąveiką su visuomene, civilinių normų veiksmingumą ir kt.

## Civilinės teisės mokslas Lietuvoje

Lietuvoje civilinės teisės mokslą plėtoja:
* VU Teisės fakulteto Privatinės teisės katedra (iki 2009 m. rugsėjo 1 d. – Civilinės teisės ir civilinio proceso katedra)
* Mykolo Romerio universitete:
** Teisės fakulteto Civilinės ir komercinės teisės katedra
** MRU TF Verslo teisės katedra.

## Nuorodos
Vabalas raganosis

**Vabalas raganosis** (*Oryctes nasicornis*) – Ragvabalių (*Dynastidae*) šeimos vabalas.

Kūnas 25 – 40 mm išgaubtas, stambus, žvilgantis, rudai kaštoninis. Viršutinė pusė plika, antenų pirmasis narelis, apatinė kūno pusė ir kojos apaugusios rusvais plaukeliais. Antsparniai lygūs, žvilgantys, be taškų. Patino priešnugarėlė su dideliu, kampuotais kraštais, kyšuliu; galva su stambiu, atgal lenktu, ragu. Patelių ragas labai trumpas ir bukas.

Lervos stambios, sukumpusios.
Vystosi komposto bei pūvančių medžių pjuvenų krūvose. Pietiniuose Europos rajonuose vystosi miškuose, trūnijančiuose lapuočių medžių kelmuose ir šaknyse. Vystymosi ciklas 3 – 4 metai.
Vabalai afagai (niekuo neminta, eikvoja medžiagas, kurias sukaupė būdami lervos stadijoje). Skraido prieblandoje birželio – rugpjūčio mėnesiais. Skrenda į šviesą.
Lietuvoje lokalus sinantropas, gausiau aptinkamas netoli lentpjūvių.

## Taip pat skaitykite

* Lietuvoje gyvenantys vabalai

## Nuotraukos
Nanodalelė

**Nanodalelė (nanomilteliai)** – mikroskopinė dalelė, kurios bent vienas matmuo mažesnis nei 100 nm. Nanodalelių tyrimus atlieka nanomokslai, ieškantys būdų panaudoti jas biomedicinoje, optikoje bei elektronikos sferoje. Kai kurios valstybės (pvz., JAV) skiria daug lėšų šiems tyrimams atlikti.

Nanodalelės traktuojamos kaip tarpininkai tarp makromedžiagų ir atominių bei molekulinių struktūrų. Didelės materijos fizinės savybės paprastai pastovios nepriklausomai nuo dydžio, tuo tarpu daugelyje nanodalelių savybės nebūtinai priklauso nuo dydžio. Pavyzdžiui, lenkiant varinę vielą, vario atomai bei atomų grupės pasislenka apie 50 nm. Tuo tarpu mažesnės už 50 nm vario nanodalelės pasižymi kietumu ir nelinkusios deformuotis. Apskritai nanodalelės dažnai pasižymi netikėtomis savybėmis, nes yra pakankamai mažos ir gali sukelti kvantinius efektus. Pavyzdžiui, aukso nanodalelės tirpale įgyja nuo tamsiai raudonos iki juodos spalvas.

Nanodalelių paviršiaus ploto ir tūrio santykis labai didelis, kas skatina difuziją, ypač aukštose temperatūrose. Taip pat didesnių medžiagų suformavimas, auginimas iš nanodalelių greitesnis nei iš didesnių dalelių, bei mažesnė pradinė lydymosi temperatūra.

## Klasifikacija
Nanodalelių grupės dar vadinamos (nano)klasteriais. Keli daugelio užauginamų formų pavzdžiai yra nanosferos, nanolazdelės, nanokapsulės.

Iki šiol pavyko suformuoti metalų, dielektrikų, puslaidininkių nanodaleles, taip pat kt. nanostruktūras.

## Saugumas
Dėl nanodalelių fizinių matmenų manoma, kad tam tikromis sąlygomis jos gali būti pavojingos sveikatai ir aplinkai, tačiau kol kas vyksta tyrimai ir daug moksliškai pagrįstų duomenų apie galimą poveikį nėra. Dėl savo didelio paviršiaus ploto ir tūrio santykio jos gali būti reaktingos ar veikti kaip katalizatoriai. Įmanoma, kad būdamos ypatingai mažos, gali prasiskverbti pro gyvų organizmų ląstelių sieneles, kur jų poveikis nėra tiksliai žinomas. Tačiau patekusios į aplinką, nanodalelės linkusios jungtis į didesnius junginius, prarandančius nano – savybes, taip pat gamtoje pasitaiko natūralių nanodalelių, prie kurių organizmai gali būti prisitaikę.

Nepaisant santykinai mažo žinių apie nanodalelių toksiškumą kiekio, šiuo metu jos plačiai taikomos įvairiuose pramonės sektoriuose, įskaitant kosmetikos, kuro, dažų, tekstilės, elektronikos, sporto įrankių pramonę.
Kirklarelis

**Kirklarelis** (, ) – Kirklarelio provincijos sostinė Europinėje Turkijos dalyje. Mieste gyvena apie 53 000 gyventojų.

Iš šiuo metu Kirklarelyje vykstančių archeologinių kasinėjimų manoma, kad regionas buvo pirmasis organizuotai apgyvendintas Europos žemyno regionas.

## Nuorodos

* Oficiali Kirklarelio svetainė (turkų k.)
Saprotrofai

**Saprotrofai** - organizmai, maisto medžiagas gaunantys iš negyvos organinės medžiagos (lavonų, organizmų likučių), juos rydami ar išoriškai virškindami ir įsiurbdami smulkiamolekulius organinius junginius.

Jie yra heterotrofai, kadangi patys neorganinių medžiagų nepaverčia organinėmis, o tik ima jas iš aplinkos.

Saprotrofams priskiriama daugelis grybų (kiti - parazitai, komensalai, mutualistai), bakterijų bei pirmuonių. Saprotrofais vadinami ir maitėdžiai gyvūnai (grifai, mėšlavabaliai), nors dažnai jie vadinami saprofagais.

Anksčiau buvo vartojamas pavadinimas saprofitai, kuris dabar laikomas netinkamu, nes *-phyte* reiškia 'augalas', tuo tarpu grybai ir bakterijos nepriklauso augalų karalystei, o augalai, anksčiau laikyti saprofitais, yra kitų augalų parazitai.

Daug saprotrofų yra naudingi nuotekų ir atliekų perdirbime, nes skaido organines medžiagas į junginius, tinkamus augalams.
Rūgutis

**Rūgutis** (dar *Ragutis, Raugupatis, Raugų Žemėpatis*) – spėjamas senovės lietuvių raugo, rūgimo (ypač alaus) dievas. Taip pat su juo yra siejami pirmieji duonos kepimo ar alaus gaminimo ritualai. Dievą kiek kitokiais vardais mini Matas Pretorijus, Motiejus Strijkovskis, Jonas Lasickis.

Pavadinimas kilęs nuo žodžio *raugai, rūgimas*. Teodoras Narbutas jį pavadino Ragučiu ir kildino nuo žodžio *ragas*, nes senovės lietuviai buvo vaizduojami alų geriantys iš ragų.

## Literatūra
GC kiekis

**G/C kiekis** – molekulinėje biologijoje naudojamas rodiklis, guanino arba citozino nukleobazių procentinė dalis tiriamo organizmo DNR arba RNR. Šis rodiklis gali būti pamatuojamas keliais būdais, pvz., matuojant DNR lydymosi temperatūrą ar chromatografijos būdais.

GC kiekis varijuoja nuo 20 % iki beveik 80 % bakterijose, 26 - 61 % archeobakterijose, 35 -45 % gyvūnuose, 33 - 48 % augaluose, 36-67 % dumbliuose, 20-60 % grybuose, 20-66 % vienaląsčiuose (skaičiai +/-2 % tikslumu).

Vienodas GC kiekis gali parodyti lyginamų organizmų sąryšį priklausomai nuo situacijos, tačiau jei šis kiekis skiriasi daugiau nei 5 %, organizmai greičiausiai nesusiję. GC kiekis taip pat naudojamas PGR metoduose.

## Apskaičiavimas
G/C kiekis (procentinė vertė) apskaičiuojamas pagal formulę:
: \cfrac{G+C}{A+T+G+C}\times\ 100 

Gali būti naudojamas ir GC santykis, kurio formulė:
:: \cfrac{A+T}{G+C}.

## Šaltiniai
Kašueira do Sulis

** Kašueira do Sulis** () – miestas Brazilijos pietryčiuose, Pietų Rio Grandės valstijoje, prie Žakujo upės. Mieste gyvena apie 89 000 gyventojų (2005). Yra upių uostas (vilnos, vaisių eksportas), oro uostas, stotis prie Porto Alegrės–Urugvajanos geležinkelio. Tekstilės (daugiausia vilnos), maisto (ryžių apdorojimo, mėsos), medienos apdirbimo pramonė. Apylinkėse verčiamasi gyvulių (avių, galvijų) auginimu, sėjami ryžiai, kasamas molibdenas. Mieste veikia muziejus.

## Šaltiniai
Kirmėlinė atauga

**Kirmėlinė atauga**, **apendiksas** () – vidutiniškai 8 - 9 cm (įvairuoja nuo 0,5 iki 33 cm) ilgio aklosios žarnos atauga. Ataugos storis apie 0,5 - 1 cm.
Pagal kraujotaką ir histologinę sąrangą kirmėlinė atauga yra specializuota struktūra, o ne rudimentas. Ataugos sienos gleivinėje yra daug limfoidinio audinio folikulų, atlieka vietinę apsauginę funkciją. Kirmėlinę ataugą iš visų pusių dengia pilvaplėvė, kuri sudaro kirmėlinės ataugos pasaitą, kuris jungia ją su aklosios žarnos siena, bei su klubinės žarnos pasaito pabaiga.

## Išnašos
Stratosfera

**Stratosfera** – antrasis Žemės atmosferos sluoksnis, esantis virš troposferos ir po mezosfera. Stratosferą po 1902 m. atrado prancūzų meteorologas *Léon Teisserenc de Bort*.

## Charakteristikos
Stratosfera driekiasi tarp 10 km ir 50 km aukščio, išskyrus ašigalius, kur ji prasideda apie 8 km aukštyje. Jai būdinga temperatūrinė stratifikacija (susisluoksniavimas): šiltesni sluoksniai viršuje, šaltesni žemiau, tuo tarpu troposferoje atvirkščiai – temperatūra su aukščiu žemėja. Šis pasikeitimas atsiranda ties *tropopauze*, riba tarp troposferos ir stratosferos.

### Temperatūra
Stratosferos temperatūros vertikalus susisluoksniavimas atsiranda dėl ultravioletinio Saulės spinduliavimo, kurį sugėrę viršutiniai sluoksniai įšyla. Viršutinėje stratosferos dalyje temperatūra apie 270 K (-3&nbsp;°C), gali viršyti 0&nbsp;°C. Ši riba vadinama *stratopauze*, po jos temperatūra mezosferoje didėjant aukščiui vėl žemėja.

Stratosferos viršutinis sluoksnis įšyla dėl ozono sluoksnio, kuris sugeria UV spinduliavimą. Kadangi oro tankis statosferoje daug žemesnis nei troposferoje, net nežymus UV spinduliavimas sukelia spartų temperatūros pokytį. Stratosferoje yra didžiausia atmosferos ozono dalis, didžiausias jo tankis apie 22 km aukštyje. Kiekis nepastovus, daugiau yra aukštosiose platumose, mažiau žemosiose ir ozono padaugėja pavasarį, o sumažėja rudenį.

### Cirkuliacija
Dėl stratifikacijos stratosfera yra stabili dinaminiu požiūriu – joje nevyksta pastovi konvekcija ir su tuo susijęs atmosferos maišymasis (turbulencija), tačiau vyksta aktyvus horizantalus dujų maišymasis (spartesnis nei vertikalus). Viena iš stratosferos cirkuliacijos charakteristikų yra Kvazidvimetė stratosferos cirkuliacija (QBO, *quasi-Biennal Oscillation*) atogrąžų regionuose, varoma troposferoje kilusių gravitacinių bangų. QBO sukelia antrinę cirkuliaciją, kuri svarbi ozono bei vandens garų pernašoje.

### Kitos savybės
Komerciniai lėktuvai vidutinėse platumose paprastai skrenda apie 10 km aukštyje, apatinėje stratosferos dalyje, nes tai yra aukščiau regiono, kuriame formuojasi orai, tad išvengiama atmosferos turbulencijos (kuri vyksta dėl konvekcijos troposferoje). Skrydyje dažnai juntama turbulencija atsiranda dėl orlaivio perėjimo iš troposferos į stratosferą.

Šiaurinio pusrutulio žiemos metu dažnai pastebimas staigus stratosferos atšilimas, sukeltas vadinamųjų *Rosbio bangų* (*Rossby waves*) sugėrimo stratosferoje.

## Ozono sluoksnio retėjimas
Pagrindine ozono koncentracijos mažėjimo stratosferoje priežastimi laikomi chlorofluoroangliavandeniliai (CFC), kurie įvairiai naudojami pramonėje, nes yra stabilūs, nebrangūs, nenuodingi, nedegūs ir nesukelia korozijos. Dėl savo stabilumo CFC ilgainiui pasiekia stratosferą, kur veikiant UV spinduliams, chloras, fluoras, bromas išlaisvina aktyvius radikalus, ir sudėtingos cheminių reakcijų sekos galutinis rezultatas yra ozono kiekio mažėjimas. Iki 1996 m. CFC gamyba bei emisijos buvo uždrausta tarptautiniu mastu, tačiau juodojoje rinkoje vis dar gaminami.

## Šaltiniai
El Ninjo

**El Niño** (**El Ninjo**) vadinamas neįprastas, necikliškas Ramiojo vandenyno ekvatorinės dalies vandenyno srovių pasikeitimas.

Susilpnėja ir visai sustoja šaltoji Humbolto srovė. Tai atsitinka dėl vyraujančios vėjų krypties pasikeitimo, dėl kurio paprastai į vakarus stumiamas paviršinis (šiltas) jūros vanduo pradeda plūsti į rytus. Per maždaug 3 mėnesius šilto vandens sluoksnis pasikeičia nuo pietryčių Azijos iki Pietų Amerikos. Rytinė Ramiojo vandenyno dalis įšyla, o prie Australijos ir Indonezijos vandens temperatūra krenta. Šie pasikeitimai gali sukelti pasaulinį poveikį orams, kuris pasireiškia ekstremaliomis sausromis ir kitais ekstremaliais orų reiškiniais (daugiausia Pietų Amerikoje ir pietryčių Azijoje bei Australijoje). Galapagų salose ir Pietų Amerikos pakrantėje iškrinta didelis kiekis kritulių, tuo tarpu pietryčių Azijoje El Ninjo pasireiškia sausromis, miškų gaisrais ir nederliaus metais. Dėl jūros vandens įšilimo atskirose vietose prasideda masinis koralų išmirimas.

## Nuorodos

* Trumpai apie El Nino
Bora

**Bora** (; ; ; slovėn. *burja*; ) – šiaurės ar šiaurės rytų katabatinis vėjas Adrijos pakrantėse, Graikijoje, Turkijoje, Rusijoje.

Gūsinga bora dažnai žiemą pučia Dalmatijoje ir likusioje rytinėje Adrijos jūros pakrantėje. Bora stipriausiai pučia, kai už Dinarų kalnų grandinės esančiuose snieguotuose kalnuose būna arktinė aukšto slėgio zona, o piečiau, virš šiltesnės Adrijos jūros būna žemo slėgio zona (tai 1876 m. paaiškino meteorologas Vrangelis (*Wrangel*)). Naktį, kai oras dar labiau atšąla ir jo tankis dar labiau padidėja, bora sustiprėja. Bora pučia poros šimtų metrų storio pažeminiame sluoksnyje.

Bora pagal meteorologines sąlygas vadinama dvejopai:
* *giedroji bora* (, ) – bora, pučianti esant giedrai.
* *tamsioji bora* (, ) – bora, kai kalnų viršūnėse susidaro debesys ir lydami juda link jūros.

Labai stipri bora pučia Velebito kalnuose Kroatijoje. Ši pajūryje esanti 145 km ilgio kalnų grandinė klimatiškai skiria ryškiai žemyninio klimato vidinius rajonus ir Adrijos pakrantę su Viduržemio tipo šiltu klimatu. Bora susidaro kaip reiškinys, sulyginantis sąlygas šiuose regionuose. Staigiai ramią giedrą dieną kylanti bora labai pavojinga buriuotojams, stiprūs gūsiai didina avaringumą keliuose. Kroatijoje ties Senjo, Stara Novalja, Karlobago miestais ir ties pietiniu *Sveti Rok* tunelio galu boros greitis gali siekti 220 km/val. 2006 m. kovo 15 d. vėjo gūsio greitis ties Pago tiltu siekė 235 km/val.

Bora taip pat būdinga Slovėnijos Kraso regionui ir Italijos Carso regionui, kur ties Triesto įlanka klintinės aukštumos skiria žemą Adrijos pakrantę nuo Alpių. Bora čia būna labai dažnai, todėl tai paveikė ir vietinį gyvenimo būdą bei architektūrą. Pakrantės miestų gatvės labai siauros, ir tai dalinė apsauga nuo stiprių borų. Slovėnijos pakrantės ir Triesto provincijos pastatų stogai dažnai apdėti akmenimis, kad vėjas nenuplėštų stogų dangą. Trieste išilgai takų kartais ištempiamos virvės ar grandinės, kad būtų lengviau vaikščioti.

Stipri bora pučia ir Rusijoje Novorosijsko apylinkėse. Čia bora pučia apie 40 dienų per metus. Prieš prasidedant borai ties kalnų viršūnėmis pasirodo tiršti debesys. Vėjas pradžioje būna nepastovus, jo kryptis ir stiprumas kaitaliojasi, bet palaipsniui jis stiprėja ir ima pūsti tik viena kryptimi. Markotcho perėjoje ties Novorosijsku buvo užfiksuotas beveik 60 m/s (216 km/val.) greitis. Bora Novorosijsko pakrantėje kartais griauna statinius, pvz., 2002 m. pučiant borai žuvo kelios dešimtys žmonių. Jūroje stiprėja bangos, jos užplūsta krantą, kuris stiprių šalčių (ties Novorosijsku iki -25 – -30&nbsp;°C) metu pasidengia ledo sluoksniu.

Bora pučia ir Naujosios Žemės, Baikalo pakrantėse.

## Nuorodos
* The Bora Wind of the Aegean Sea
* Winds. Bora – Adriatic Sea 
* ITALY – the Prevailing Winds .
* Winde im Mittelmeer: Die Bora

Iliustracijos:
* Bora, strong NE wind – Makarska, Southern Dalmatia 
* Karte Map Wind Mittelmeer (vėjai Viduržemio jūros regione)
Fenas

**Fenas** (, *Föhnwind*; , *foehn wind*; ) – šiltas ir sausas vėjas, pučiantis žemyn nuo kalnų. Šis vėjas susidaro tada, kai vienoje kalnagūbrio pusėje atmosferos slėgis aukštas, o kitoje – žemas. Dėl slėgių skirtumo oras iš aukšto slėgio zonos verčiasi per kalnagūbrį į mažo slėgio zoną. Kalnagūbrio šlaitu aukštyn kylantis oras kas 200 m atvėsta 1 °C ir praranda dalį drėgmės (vanduo kondensuojasi ir virsta krituliais). Persiritęs per kalnagūbrį oras ima leistis žemyn, bet leisdamasis jis kas 200 m sušyla nebe vienu laipsniu, o pora laipsnių, kadangi dabar jis sausas ir neturi tiek drėgmės, kuri sugertų šylančio suspaudžiamo oro šilumą. Tokio vėjo (feno) temperatūra greitai kyla. Dažni atvejai, kai per 1 valandą oro temperatūra pakyla 20 °C. Dėl feno sukelto atšilimo žiemą prasideda atodrėkis, sniego griūtys. Tokio tipo vėjai dažnai vadinami „sniego rijikais“, nes dėl šiltumo ir mažo drėgnio jie labai sparčiai tirpina sniegą. O vasarą fenas gali praktiškai nesiskirti nuo sausvėjo. Fenai labai dažnai didina gaisringumą, nes labai džiovina augaliją, medinius pastatus.

## Pavadinimai

### Istorija
Pavadinimas *fenas* yra kilęs iš vokiško žodžio *Föhn* ('fenas'), naudojamo Alpėse. „AEG“ kompanija trečią XX a. dešimtmetį užregistravo prekinį ženklą *Föhn*, kuriuo vadino plaukų džiovintuvus. Dabar plaukų džiovintuvus fenais vadina daugelyje kalbų (vokiečių, italų, olandų, rumunų, švedų, turkų, prancūzų, lietuvių, rusų ir kt.).

Fenai dažnai pasitaiko Alpėse, Kaukaze, Vidurinės Azijos kalnuose. Tokie pat vėjai žinomi ir daugelyje kitų kalningų teritorijų, tik dažnai kitokiais pavadinimais:
* činukas (*chinook*) – JAV (Uoliniai kalnai)
* *[[zonda]]* – Argentina
* velnio vėjai (*diablo winds*) – JAV (San Francisko įlankos regionas)
* *halny* – Karpatų kalnai
* *fogony* – Katalonijos Pirėnai
* *Viento Sur* – Kantabrijos regionas (Ispanija)
* *terral* – Malaga (Ispanija).

### Pavadinimo sąsajos

Populiarioje kultūroje vėjai fenai dažnai asocijuojasi su ligotumu (nuo migrenos iki psichozių). Miuncheno universiteto (*LMU*) tyrėjai aptiko, kad pučiant fenui savižudybių ir nelaimingų atsitikimų būna 10 % daugiau nei paprastai. To, kas kartais vadinama 'feno liga' (), priežastys kol kas nežinomos.

## Nuorodos
* ''Mountain waves and Downslope winds'': animuota medžiaga (anglų k.)
* Felix Welzenbach: Įvadas į šiuolaikinę termodinaminę bei hidraulinę Fenų teoriją (su paveikslėliais) (vokiečių k.)
Mistralis

**Mistralis** () − smarkus šaltas, sausas boros tipo vėjas, pučiantis nuo kalnų visais metų laikais (dažniausiai žiemą) Prancūzijos pietryčiuose (Ronos slėnyje, Provanse).

Mistralis visada pučia iš vakarų į rytus – štai kodėl ir dygiųjų slyvų krūmokšniai, ir pušų kamienai pasvirę kampu.
Sirokas

**Sirokas** () − stiprus šiltas pietų arba pietryčių vėjas Viduržemio jūros šalyse, pučiantis iš Šiaurės Afrikos ir Arabijos pusiasalio dykumų.

Palestinoje ir Mesopotamijoje sirokas dažnai virsta smėlio vėtra. Persiritęs per kalnus, sirokas tampa fenu.

Siroko vėjas kenkia augalams (kaip sausvėjis). Dėl siroko atneštų dulkių Europoje kartais lyja spalvotas lietus.

Siroko vėjo pavadinimas kitomis kalbomis:

## Nuorodos
Vėjų vardai
Siamo įlanka

**Siamo įlanka**, **Tailando įlanka** () − Pietų Kinijos jūros dalis tarp Malakos pusiasalio ir Indokinijos pusiasalio pietrytinės dalies.

Siamo įlanka įsiterpusi į sausumą 720 km, žiočių plotis ~400 km, didžiausias gylis 84 m.

Į Siamo įlanką įteka Menam Čao Praja upė − didžiausia Tailande; jos krante yra Bankoko jūrų uostas.

## Turizmas
Įlankoje gausu koralų, kuriuos renkasi apžiūrėti nardytojai. Turistus taip pat traukia ir vandenų atogrąžų šiluma. Svarbiausios turistų kryptys Siamo įlankoje yra šios salos: Samujis ir Ko Pha Ngan (Surat Thani provincija), Pataja (Chonburi provincija), Cha-Am (Phetchaburi provincija), Hua Hin (Prachuap Khiri Khan provincija) ir Ko Samet (Rayong provincija).

Pastaraisias metais įlankoje suaktyvėjo nykstančių banginių ir diugonių stebėjimas.

## Šaltiniai
Kalio cianidas

**Kalio cianidas (KCN)** – vandenilio cianido rūgšties druska. Bespalvis kristalinis cheminis junginys, panašus į cukrų. Pasižymi dideliu tirpumu vandenyje. Labai toksiškas, kvepia migdolais. Tankis 1,56 g/cm³. Lydosi 634&nbsp;°C temperatūroje.

Tai vienas stipriausių neorganinių nuodų. 
Suvartojus kalio cianido, iškart paralyžuojama žmogaus centrinė nervų sistema, jis miršta.

## Gamyba

KCN yra gaminamas pridedant į vandenilio cianidą 50 proc. kalio hidroksido vandeninio tirpalo, po to seka tirpalo išgarinimas vakuume:
: HCN + KOH → KCN + H2O
arba pridedant formamidą su kalio hidroksidu:
: HCONH2 + KOH → KCN + 2H2O

Apie 50.000 tonų kalio cianido yra pagaminama kasmet.

## Toksiškumas
KCN gali būti detoksikuojamas geriausiai su vandenilio peroksidu:
: KCN + H2O2 → KOCN + H2O

Cianidas yra stiprus ląstelinio kvėpavimo slopiklis, jis veikia mitochondrijų citochromo c oksidazę – blokuoja oksidacinį fosforilinimą. Tai sutrukdo kūnui iš oksiduojamo maisto pasigaminti naudingos energijos.

Mirtina kalio cianido dozė yra 200–300 mg.

Darbo vietoje yra neutralizuojamas geležies sulfato Fe2SO4 tirpalu arba oksiduojamas chlorkalkėmis.

## Šaltiniai
Krekenavos Mykolo Antanaičio gimnazija

**Panevėžio rajono Krekenavos Mykolo Antanaičio gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Krekenavoje (Panevėžio raj.), Laisvės g. 18, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190397677.

Naujarodžių kaime veikia gimnazijos Rodų skyrius, tipas – pradinė mokykla.

## Istorija

1533 m. rašytiniuose šaltiniuose minima parapinė mokykla. 1865 m. Krekenavoje jau veikė valstybinė pradinė mokykla. 1919 m. mokytojo Mykolo Antanaičio iniciatyva pradinė mokykla reorganizuota į progimnaziją. Jos direktoriumi tapo M. Antanaitis. 1935 m. progimnazija pertvarkyta į šešių skyrių reformuotą pradinę mokyklą. 1944 m. vėl pradėjo veikti progimnazija. Didėjant mokinių skaičiui, 1947 m. progimnazija reorganizuota į gimnaziją. 1949 m. gimnazija pertvarkyta į vidurinę mokyklą.

1969–1982 m. pastatytas antrasis mokyklos pastatas, sporto salė, valgykla, bendrabutis. 1994 m. vidurinei mokyklai suteiktas M. Antanaičio vardas. 2004 m. įsteigta Mykolo Antanaičio premija, kuria kasmet apdovanojamas vienas iš mokyklos mokytojų arba mokinių, labiausiai nusipelniusių garsinant mokyklos vardą. 2007 m. Krekenavos Mykolo Antanaičio vidurinei mokyklai suteiktas gimnazijos statusas.

## Direktoriai
* 1944 m. Povilas Pečkus
* 1945 m. Petras Pakštaitis
* 1946 m. Jonas Štaras
* 1947 m. Bronius Jočys
* 1949 m. Anicetas Astravas
* 1950 m. Vitalijus Kasperiūnas
* 1951 m. Stasys Murinas
* 1952 m. Juozas Žala
* 1966 m. Antanas Lapinskis
* 1969 m. Birutė Klikūnienė
* 1972 m. Vladas Klikūnas
* 1989 m. Alvydas Januškevičius
* 1991 m. Albinas Aleksas Graževičius
* nuo 2010 m. Vaidas Pocius

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Mokslinė konferencija

**Mokslinė konferencija** – organizuotas renginys, kuriame mokslininkai (kartais – studentai) kokia nors forma pristato ir aptaria savo tyrimų rezultatus. Konferencijos kartu su moksliniais žurnalais yra pagrindinės pasikeitimo moksline informacija priemonės.

## Žodiniai pranešimai
Paprastai darbai konferencijose pristatomi trumpais (10–30 min.) pranešimais, po kurių seka diskusija. Dažnai dalyviai prašomi iš anksto pateikti pranešimų tezes, kurios gali būti recenzuojamos.

## Stendiniai pranešimai

Didelėse konferencijose, kur visiems pranešėjams nepakanka laiko, pranešimus skaito tik nedaugelis atrinktų dalyvių. Šiuo atveju dauguma dalyvių dalyvauja su vienu ar keletu stendų, kurie išstatomi salėje ir per tam skirtą laiką visi norintys gali kalbėti su greta savo stendo stovinčiais pranešėjais.

## Kabina
Kabina () yra keleto kvadratinių metrų, paprastai į dvi ar tris puses atviras plotas, kurį parodos organizatoriai skiria pranešėjų grupei. Kabinoje pakanka vietos demonstruoti įvairią techninę įrangą, veikiančias kompiuterių programas ar kas keletas valandų savarankiškai rengti trumpus pranešimus. Kabinas ypač mėgsta firmos, kurios neretai pristato jų ir mokslinėse konferencijose. Joms rūpi ne tik savireklama, bet ir surinkti duomenis, kokie žmonės bei institucijos domisi jų veikla. Todėl iš priėjusiųjų paprastai gana atkakliai prašoma vizitinių kortelių.

## Pertraukos bei paskutinio vakaro išvyka
Konferencijos metu paprastai taip pat stengiamasi sukurti kuo daugiau galimybių tiesioginiam, bendravimui. Pietų ir kitos pertraukos iš esmės nėra poilsio laikas – tai laikas, skirtas tiesioginiams dalyvių pokalbiams. Čia galioja specifinės taisyklės: konferencijos pertraukos metu galima sustoti prie kalbančių žmonių, įsitraukti į pokalbį, užkalbinti mažai pažįstamą žmogų (už konferencijos ribų toks elgesys laikomas nemandagiu). Kad būtų galima lengviau surasti tik pagal straipsnius žinomus kolegas, konferencijos dalyviai prisisega korteles su savo pavarde bei atstovaujama institucija.

Jei tiesioginis bendravimas organizatoriams atrodo labai svarbus, rengiama tai pačiai veiklai skirta „paskutinio vakaro išvyka“ (trumpa iškyla į gamtą ar panašiai).
Simonaitis

**Simonaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Simonaitienė (ištekėjusi moteris) ir Simonaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Erdmonas Simonaitis (1888–1969), Mažosios Lietuvos politinis ir visuomenės veikėjas. 
* Juozas Simonaitis (1898–1953) – kunigas, vargonininkas, chorvedys;
* Motiejus Simonaitis (1860-1922) – Romos katalikų klebonas Punske, Seinų dekanas,  Lietuvos visuomenės ir valstybės veikėjas;

**Simonaitis** taip pat gali reikšti:
Sidzius (Sidžius), kilmingos lietuvių giminės Michelovičių garbintas dievas
Psichrometras

**Psichrometras** − prietaisas oro drėgnumui ir temperatūrai matuoti.

Psichrometras sudarytas iš 2 termometrų − sauso ir drėkinamo. Pastarojo rodoma temperatūra yra žemesnė negu sausojo, nes šiluma sunaudojama vandens garavimui. Drėkinamasis termometras rodo tuo žemesnę temperatūrą, kuo sausesnis oras. Žinant abiejų termometrų rodomas temperatūras, tam tikroje lentelėje randamas atitinkamas santykinis oro drėgnumas.

Kai oro temperatūra žemesnė negu −5 °C, ore yra mažai vandens garų, todėl psichrometro tikslumas nedidelis; šiuo atveju vietoj psichrometro vartojamas plaukinis higrometras.
Saulės gimnazija

**Saulės gimnazija** gali reikšti:

* Biržų Saulės gimnazija
* Kauno Saulės gimnazija
* Plungės Saulės gimnazija
* Saulės privati gimnazija
* Švėkšnos Saulės gimnazija
* Utenos Saulės gimnazija
Chevrolet Beauville

**Chevrolet Beauville** buvo mikroautobusas, kurį tarp 1970 ir 1995 metų gamino Chevrolet. Vardas pirmą kartą buvo panaudotas 1955 Chevrolet Bel Air universalo versijai, 1970 metais jis buvo sugrąžintas Chevrolet Van mikroautobuso versijai.
Šeimos dievas

**Šeimos dievas** - senovės lietuvių šeimos dievas, kurį mini M. Strijkovskis. Jam aukojami įvairių spalvų gaidžiai ir vištos. Aukos buvo metamos į krosnį ir joje laikomos kol visiškai sudegdavo, kad šeima tvirčiau laikytųsi. Panašus į romėnų larų kultas. Tą patvirtina ir 1583 m. jėzuitų vizitacijos medžiaga, kurioje teigiama, kad „pagonys garbino Larja, jų tarnų vadinama Dimsptipan“, t. y. ponai ir tarnai garbino tą pačią būtybę tik skirtingais vardais. Kiti šaltiniai apie lietuviškus larus, Larą neužsimena.

## Literatūra
Plungės Saulės gimnazija

**Plungės „Saulės“ gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Plungėje, Birutės g. 31, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191130264.

## Istorija
1919 m. dabartinėse gimnazijos patalpose „Saulės“ draugija atidarė keturių klasių „Saulės“ mokyklą. 1921 m. jai suteiktos vidurinės mokyklos teisės. 1925 m. ji išaugo į gimnaziją, kuri iš pradžių veikė Oginskio rūmuose, o vėliau persikėlė į Kapucinų mokyklą, nes Oginskio rūmuose įsikūrė vidurinė žemės ūkio mokykla.

1929 m. gimnazija tampa valstybine, nepriklausoma nuo „Saulės“ draugijos, bet Švietimo ministerija nutarė Plungės valstybinę gimnaziją uždaryti ir jos vietoje įsteigti mokytojų seminariją. Plungėje palikta tik keturių klasių progimnazija. 1934 m. uždarius mokytojų seminariją, Plungės visuomenė vėl susidūrė su sunkumais leidžiant vaikus mokytis. Nuo 1934 m. rudens Švietimo ministerija paliko Plungėje tik progimnaziją ir iki 1936 m. neleido atidaryti aukštesnių klasių.

Tuo metu Plungėje dar veikė privati žydų progimnazija. 1928 m. iš Vokietijos į Plungę atvykę vienuoliai kapucinai už Babrungo upės ant kalno savo lėšomis pasistatė mokyklos rūmus, įsirengė bendrabutį, kuriame apgyvendino neturtingus mokinius ir mokė nemokamai, tikėdamiesi iš jų išauklėti vienuolius. Kitiems už mokslus reikėjo mokėti. 1936–1937 m. ši mokykla prijungta prie Plungės valstybinės progimnazijos. Jungtinė progimnazija įsikūrė kapucinų vienuolyno patalpose. Ji buvo perorganizuota į gimnaziją ir veikė iki Antrojo pasaulinio karo.

1966 m. mokykla gavo 3-osios vidurinės mokyklos vardą, 1996 m. pavadinta „Saulės“ vidurine mokykla, o 1997 m. vėl tapo „Saulės“ gimnazija.

Gimnazijoje plėtojamas teatrinis sąjūdis, vyksta teatralizuotos tradicinės šventės. Aktyviai ir rezultatyviai dalyvaujama moksleivių olimpiadose bei konkursuose. Leidžiamas sienlaikraštis „Saulėtekis“. Be privalomų anglų ir prancūzų bei pasirenkamų rusų ir vokiečių kalbų, dėstomos lotynų ir italų kalbos.

## Direktoriai
* 1919 m. Edvardas Gedgaudas
* 1927 m. A. Simaitis
* Juozas Milašius
* 2008 m. Algimantas Budrys
* 2023 m. Dalia Uščinienė

## Žymūs mokytojai
* Birutė Kaveckienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui
* Kristina Smilgevičiūtė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui

## Žymūs mokiniai
* Juozas Bagdonas (1911–2005) – dailininkas
* Bronislovas Lubys (1938–2011)  – verslininkas, politikas
* Ieva Žalimaitė (g. 1992 m.) – šachmatininkė

## Himnas
;Kai rugsėjy gervės krykščia,
;Į gimnaziją tu vėl skubi.
;Amžina jaunystė trykšta
;Ir daina skambi skambi.

Priedainis:
:;Gimnazija, gimnazija,
:;Kaip saulė mums švieti.
:;Gimnazija, gimnazija,
:;Į ateitį kvieti.

;Savo darbą, mintį, protą
;Lietuvai kasdien nešu
;Ir girdžiu, kaip skamba žodis,
;Nuo kurio šviesu, šviesu.

;Mūs visų Tėvynė laukia,
;Ir jau šaukia ar girdi?
;Pasakyki, kokią auką
;Ant jos aukuro neši?

*Gimnazijos himno autorė Danutė Serapinienė.*

## Nuorodos
* Gimnazijos svetainė
Platelių gimnazija

**Plungės rajono Platelių gimnazija** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Plungės raj. Plateliuose, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 191131170. Nuo 2021 m. Liepijų mokyklos skyrius.

## Istorija

Pirmasis vaikų švietimo židinys Plateliuose atsirado 1804 m. Tada mokykloje mokėsi 10 mokinių. Iki 1816 m. mokinių skaičius išaugo iki 40. Nuo 1819 m. Plateliuose veikė parapijinė mokykla, išlaikoma klebonijos lėšomis. Po 1863 m. sukilimo caro valdžia Plateliuose įsteigė valdišką pradžios mokyklą, vadinamą liaudies mokykla. 1908 m. ima veikti „Saulės“ pradžios mokykla, išlaikoma dvasininkijos. Jos pirmasis mokytojas buvo Kazimieras Sidabras.

1917 m. rudenį įsteigiama valstybinė vienkomplektė Platelių pradžios mokykla. Vedėjas – Jonas Žadeikis. Joje jau mokėsi 83 mokiniai. Vokiečių vyriausybės įsakymu 1917–1918 m. mokykloje buvo mokoma vokiečių kalbos. 1932 m. pastatyta nauja mokykla, kurioje mokėsi 120 mokinių.

Tarybų valdžios metais Plateliuose pradėtas įgyvendinti visuotinis vidurinis mokymas. Mokykloje veikė 6 skyriai. Po Antrojo Pasaulinio karo 1945 m. rugsėjo 1 d. Plateliuose atidaroma progimnazija, kuri nuo 1949 m. pertvarkoma į septynmetę mokyklą. Pirmasis progimnazijos mokytojas buvo Boleslovas Balkevičius, mokymo dalies vedėja – Stasė Andriuškaitė. Jau 1953 m. rugsėjo 1 d. ji perorganizuojama į nepilną vidurinę, 1957 m. mokykla išleidžia pirmąją abiturientų laidą. Tuo metu joje dirbo 18 mokytojų. 1963 m. pradedamas statyti pirmasis mokyklos priestatas, o 1964–1965 m. mokykloje jau mokėsi 306 mokiniai. 1978 m. vėlyvą rudenį pradėta dirbti kabinetine sistema naujose erdviose patalpose.
             
2006 m. rugsėjo 1 d. mokyklai suteiktas gimnazijos statusas. 2021 m. rugsėjo 1 d. tapo Liepijų mokyklos skyriumi.

## Direktoriai
*1948 m. Jurgis Račkauskas;
*1954 m. Karolis Jazbutis;
*1959 m. Valerija Vilkaitė;
*1960 m. Juozas Žilys;
*1961 m. Algirdas Stripinis;
*1987 m. Regina Rubinienė.

## Žymūs mokytojai
* Silva Rupeikienė, pavaduotoja ugdymui.

## Žymūs mokiniai
* Juozas Butkevičius (g. 1948 m.), Telšių meras, Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) Telšių skyriaus steigėjas;
* Algirdas Stončaitis (g. 1962 m.), policijos generalinio komisaro pavaduotojas.

## Nuorodos

* Svetainė
Chevrolet Blazer

**Chevrolet Blazer** arba **GMC Jimmy** gali reikšti:
* Didelės klasės Chevrolet K5 Blazer ir GMC Jimmy pikapus, kurie buvo gaminami tarp 1969 ir 1994 metų;
* Mažesnius Chevrolet S-10 Blazer ir GMC S-15 Jimmy visureigius, kurie buvo gaminami tarp 1983 ir 2001 metų. Jų gamyba tęsiama pietų Azijoje.
Chevrolet Kingswood

**Chevrolet Kingswood** buvo universalas, kurį gamino Chevrolet. Automobilis buvo gaminamas tarp 1958 ir 1961 metų ir kiek vėliau tarp 1968 ir 1972 metų. Pastarasis modelis buvo gaminamas ant GM B platformos. Automobilis buvo galimas tik su V8 varikliu ir buvo tolygus Chevrolet Impala automobiliui.
Chevrolet Kingswood Estate

**Chevrolet Kingswood Estate** buvo universalas, kurį gamino Chevrolet. Automobilis buvo gaminamas tarp 1959 ir 1972 metų, vėliau buvo pervadintas į **Caprice Estate**. Automobilis nuo Chevrolet Kingswood skyrėsi tuo, kad automobilio šonus bei galą dengė medžio imitacija ir automobilis turėjo prabangesnį interjerą. Kingswood Estate buvo gaminamas ant GM B platformos, buvo galimas tik su V8 varikliu ir buvo tolygus Chevrolet Caprice sedanui.
Chevrolet Montana

**Chevrolet Montana** yra mažas pikapas, kurį Lotynų Amerikos rinkai gamina Chevrolet. Meksikoje automobilis yra žinomas kaip **Chevrolet Tornado**. Montana yra parduodamas su 1,8 litrų I4 varikliu.
Jiezno gimnazija

**Dzūkijos gimnazijos Jiezno skyrius** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Jiezne (Prienų raj.), Vytauto g. 42, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190881450. Dzūkijos gimnazijos skyrius.

## Istorija

Jiezne jau nuo XVIII a. pabaigos veikė pradinė mokykla. 1812–1829 m. miestelio gyventojai buvo praradę galimybę mokyti savo vaikus. 1861 m. mokykla buvo perkelta iš lūšnos į konfiskuotą karčemą. 1898–1899 m. pastatyta dviklasė mokykla. 1919–1944 m. buvo Jiezno progimnazija. 1927 m. mokykloje veikė 4 skyriai, mokėsi 10 mokinių. 1930 m. mokykla perkelta į Kvintos mūro patalpas.

1963 m. Švietimo ministerija mokyklai suteikė pavyzdinės mokyklos vardą, semtis patirties atvykdavo svečiai iš įvairių respublikos mokyklų. Mokykla garsėjo sporto, literatų, foto, chemijos, turistų būreliais, interklubu, tautinių šokių, muzikiniais kolektyvais. 1959–1975 m. veikė mokytojų liaudies teatras.

1998 m. įvestas profilinis mokymas. 2006 m. kovo 9 d. mokykla tapo gimnazija, turėjo filialą (Jiezno gimnazijos ikimokyklinio ugdymo skyrius, Mokyklos g. 11). 2025 m. prijungta prie Dzūkijos gimnazijos kaip skyrius.

## Direktoriai
* 1954-1970 m. Ada Bičkauskienė
* 1970-1991 m. Justinas Kaminskas
* 1991-2001 m. Augustinas Skudra
* 2001-2005 m. Rimvydas Zailskas
* 2005 m. Jonas Aleškevičius
* 2008 m. l.e.p. Vilius Žiūkas
* 2005-2008, 2005-2009, 2010-2012 m. l.e.p. Danutė Bajorienė
* 2009 m. Dalia Bredelienė
* 2012-2014 m. Povilas Veteris
* 2014-2015 m. l.e.p. Ramutė Bubnienė
* 2015–2025 m. Neringa Zujienė

## Žymiausi mokytojai

Dirbę: Eugenija Rimšienė, Ieva Kantakevičienė, Jonas Vaitkevičius, Voldemaras Steikūnas, Justinas Kaminskas, Stasė Vaitkevičienė, Alfonsas Aleksiūnas, Anatolijus Bernatavičius, Regina Kvedaravičienė, Marijona Kandrotienė, Agnė Mackevičienė, Genovaitė Aleksonienė, Vida Liutkevičiūtė, Petras Kučinskas, Birutė Ševelkaitienė, Jonas Marcinkus, Augustinas Skudra, Birutė Grižienė, Danutė Bajorienė.

Dirbantys:
* Nijolė Kuliešienė – lietuvių  k. mokytoja metodininkė, geriausia 2014 metų Prienų rajono mokytoja.
* Dalia Mazuronienė –  direktoriaus pavaduotoja ugdymui.
* Janina Bartusevičienė – anglų k. mokytoja metodininkė.
* Birutė Dičkuvienė – lietuvių k. mokytoja metodininkė.
* Saulius Šimanskas – fizinio ugdymo mokytojas metodininkas.
* Laimutė Grigaliūnienė – geografijos mokytoja metodininkė.
* Roma Kandrotienė – pradinio ugdymo mokytoja metodininkė.
* Vilma Mekionytė – fizikos mokytoja metodininkė.
* Ramutė Bubnienė – pradinio ugdymo mokytoja metodininkė.
* Nijolė Aleškevičienė – istorijos vyr. mokytoja.
* Sigitas Žalys – istorijos vyr. mokytojas.
* Jolita Stačiokaitė – anglų k. vyr. mokytoja.
* Audronė Jusienė – dailės mokytoja metodininkė.

## Žymiausi mokiniai
* Enrikas Sapožnikovas – inžinierius, elektrikas.
* Egidijus Bičkauskas – teisininkas, Atkuriamojo Seimo narys, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.

## Literatūra
* Čia mūsų namai / Jiezno vidurinė mokykla. – Vilnius: Trys žvaigždutės, 2005. – 80 p.: iliustr. – ISBN 9955-641-10-X

## Nuorodos
* Gimnazijos tinklalapis
Veiverių Tomo Žilinsko gimnazija

**Veiverių Tomo Žilinsko gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Prienų raj. Veiveriuose, Kauno g. 29, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190193030.

Filialas - Veiverių Tomo Žilinsko gimnazijos Lizdeikių pradinio ugdymo skyrius (dabar uždarytas).

## Istorija
1919 m. Veiveriuose įsteigta mokykla. 1925 m. mokyklai suteiktas Lietuvos mokytojų tėvu vadinamo Tomo Ferdinando Žilinsko vardas. Anot Jono Jablonskio, tai buvo „didysis Lietuvos mokytojų patriarchas, auklėtojas ir žadintojas, mokėjęs sunkiausiomis aplinkybėmis dirbti savo krašte“. 1866 m. T. Žilinskas buvo paskirtas Veiverių pedagoginių kursų lietuvių valstiečių vaikams mokytoju, dėstė matematiką, gamtos mokslus ir lietuvių kalbą. 1872 m. šie kursai pavadinami Veiverių mokytojų seminarija. Nuo XIX a. vidurio iki Pirmojo pasaulinio karo seminarija buvo vienintelė lietuvių mokytojų rengimo įstaiga. Pirmojo pasaulinio karo metais seminarija evakuota į Rusijos gilumą.

1919 m. mokytojų seminarijai į Veiverius negrįžus, buvusiose patalpose spalio mėnesį įkuriama Veiverių vidurinė mokykla. Tuomet visi, norintys mokytis vidurinėje mokykloje privalėjo išlaikyti konkursinius egzaminus. Per šiuos egzaminus buvo tikrinamos lietuvių, vokiečių kalbos, matematikos, istorijos, gamtos, geografijos žinios. Mokslas vidurinėje mokykloje buvo mokamas, po 70-75 litus per metus. Neturtingus, labai gero elgesio ir gerai besimokančius mokinius, pedagogų tarybos ir tėvų komiteto sprendimu, atleisdavo nuo mokslo mokesčio. Mokykla garsėjo griežta drausme bei tvarka. Moksleiviai dėvėjo mokyklos uniformas. Dauguma jų dalyvaudavo jiems laikomose sekmadieninėse mišiose.

1940 m. panaikintas Tomo Žilinsko mokyklos vardas susigrąžinamas tik 1989 m. 2006 m. suteiktas gimnazijos statusas. 2008 m. pradedamas gimnazijos pastato rekonstravimas. 

## Direktoriai
* Audronė Raibužienė

## Žymūs mokytojai
* Bronė Buivydaitė, pedagogė, rašytoja.

## Išnašos

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Radviliškio Lizdeikos gimnazija

**Radviliškio Lizdeikos gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Radviliškyje, Lizdeikos g. 6C, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190670535. Steigėjas Radviliškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1919 m. įkuriama Radviliškio gimnazija. 1964 m. rugsėjo 12 d. Radviliškio Valerijos Valsiūnienės vidurinė mokykla įsikūrė naujajame pastate. 1992 m. mokykloje įkuriama pirmoji gimnazijos klasė. 1993 m. mokykla pavadinta Lizdeikos vardu. Nuo 1996 m. kasmet rengiami respublikinis „Žynio“ ir rajoninis „Žyniuko“ konkursai. 1997 m. Radviliškio Lizdeikos vidurinei mokyklai suteikiamas gimnazijos statusas.

## Direktoriai
* 1990 m. Jonas Varkulevičius
* 2011 m. Rasa Dagienė
* 2013 m. Ina Bajarauskaitė

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
The Cribs

**The Cribs** yra trijų brolių muzikantų Gario, Rajano ir Roso indie rock grupė, susikūrusi 2003 m. Wakefield’e, Anglijoje.

Ricky Wilson, grupės Kaiser Chiefs vokalistas, yra pasakęs apie šią grupę: „Tai yra viena iš labiausiai neįvertintų grupių mūsuose“.

2007 m. NME sudarytame geriausių indie rock himnų Top 50-uke, The Cribs daina „Hey Scenesters!“ buvo įrašyta 42-oje vietoje.

## Diskografija

### Albumai

Vaizdas:Cribsalbum.JPG|**[[The Cribs (albumas)|The Cribs]]**(**2004 m.**)Wichita
Vaizdas:Newfellas.JPG|**[[The New Fellas]]**(**2005 m.**)Wichita
Image:MensNeedsWomensNeedsWhatever.JPG|**[[Men's Needs, Women's Needs, Whatever]]**(**2007 m.**)Wichita


### Singlai

## Nuorodos
* The Cribs oficialus puslapis
* The Cribs fanų puslapis