Akmena (upė)

**Akmena** arba **Danė** (**Dangė, Danija**) – upė vakarų Lietuvoje. Prasideda prie Mažųjų Žalimų kaimo, 6 km į p.v. nuo Salantų, teka per Kretingos rajoną, Kretingos miestą, Klaipėdos rajoną ir Klaipėdoje įteka į Kuršių marias.
 
55–57 km nuo žiočių ir Klaipėdos mieste upės vaga sureguliuota. Vidurupis teka eroziniu slėniu, gausu riedulingų rėvų. Žemiau Kretingos teka plačiu senslėniu. Slėnio vid. plotis 400–500 m, šlaitų aukštis 5–10 m. Aukštupio ir vidurupio vagos vidutinis plotis 5–18 m, žemupio iki 40 m. Gylis 0,3-1,3 m, Klaipėdoje 5–7 m. Vid. nuolydis 88&nbsp;cm/km, žemupio (15 km iki žiočių) nuolydis 7&nbsp;cm/km. Srovės greitis 0,1-0,2 m/s. Debitas žiotyse: maks. 90, min. 0,7 m³/s. Pavasario potvynių aukštis: vidurupyje iki 3 m, ties Klaipėda iki 1,7 m.

## Intakai

## Kiti objektai

Ant Akmenos-Dangės upės yra 4 tvenkiniai:
* Tūbausių (atstumas nuo žiočių 41,2 km, plotas 84,9 ha)
* Padvarių (34,2 km, 82 ha, įrengtas 1981 m.)
* Kretingos (31,4 km, 7,1 ha)
* Bajorų (28 km, 1,5 ha)

Upę kertantys žymesni tiltai (pasroviui):

* Kretingos geležinkelio tiltas
* Kretingos dvaro tiltas
* Kretingos tiltas
* Žuvinės tiltas
* Kretingos Birutės gatvės tiltas
* Bajorų–Ėgliškių tiltas
* Kretingalės tiltas
* Kelio A13 tiltas per Danę
* Tauralaukio tiltas
* Klaipėdos Liepų gatvės tiltas
* Klaipėdos geležinkelio tiltas
* Klaipėdos Mokyklos gatvės tiltas
* Biržos tiltas
* Pilies tiltas

Prie upės esantys svarbesni objektai:

* Grūšlaukės kraštovaizdžio draustinis (įkurtas 1992 m., į jį įeina apie apie 3 km Akmenos upės aukštupio),
* Kurmaičių piliakalnis (Akmenos ir Pilsupio santakoje),
* Kretingos vandens malūnas (pastatytas apie 1786 m.),
* Aukštkiemių, Plūcių kapinynas (0,2 km į p.r. nuo Klaipėdos – Palangos kelio tilto per Dangę,
* Klaipėdos universiteto Botanikos sodas,
* Velnio akmuo (4 m ilgio, 3,3 m pločio, sveria apie 50 t kairiajame Dangės krante, Tauralaukyje,
* Klaipėdos piliavietė (kairiajame krante, netoli žiočių), į ją vedantis Pasukamasis tiltas,
* Pirmoji Smiltynės perkėla.

Prie upės Akmena-Dangė yra šios gyvenvietes: Mažieji Žalimai, Knėžai, Akmenalės, Rubiniškė, Darataičiai, Vaineikiai, Dubašiai, Kašučiai, Užparkasiai, Žiogeliai, Genčai, Tūbausiai, Kurmaičiai, Tinteliai, Padvariai, Kretinga, Bajorai, Ėgliškiai, Egliškiai, Valėnai, Šlikiai, Kretingalė, Sarčiai, Pipirai, Gvildžiai, Purmaliai, Tauralaukis, Klaipėda.

## Pavadinimai

Nuo versmių iki Bajorų (Klaipėdos krašto ribos) vadinama *Akmena*, toliau – oficialiai *Dane*, – paprastai *Dange* (iki 1984 m. buvo vadinama tik *Dange*). Pirmą kartą ši upė paminėta 1252 m. liepos 29 d. Kalavijuočių ordino magistro ir Kuršo vyskupo sutartyje dėl Klaipėdos pilies pastatymo, ji vadinama *Dange* (1253 m. – *Danghe*, 1290 m. – *Dange*).

Upėvardis *Akmena* yra galūnės vedinys iš baltų šaknies **akmen-* (, ). Pavadinimas *Danė* laikomas labai senovišku, siejamas su  „upė“,  „upė, vanduo“. O žodis „Dangė“ kildinamas iš *danga* („purvina, pelkėta vieta, valka“).

Nėra sutariama, kuri vandenvardžio lytis – *Danė* ar *Dangė* – pirminė. Gali būti, kad *Dãnija* ir* Dãnė* yra vėlesnio perskaitymo (dėl vokiško tarimo) rezultatas, arba – autentiškos baltiškos (plg. *Minija, Gilija* vokiškai užrašomos *Minge, Gilge*). Dalis kalbininkų (Vytautas Mažiulis, Antanas Salys) formą *Dangė* laiko pirmine, kuršiškos kilmės. Šaknis *dang-* yra daugiareikšmė, o latvių vardyne itin susijusi su vietovardžiais. Be pagrindinės reikšmės 'riesti, lenkti' ir iš jos išeinančių 'kampas', 'įlanka', 'nelygus, išdaužytas kelias', yra ir kita – 'žemuma, žema, pelkėta vieta'. Tačiau manyti, kad formos su *dan-* yra labai vėlyvos, trukdo tas faktas, kad nemažai paupio kaimų gyventojų, kurie, taip instensyviai negyveno vokiškoje aplinkoje ir lietuvino kuršiškas formas, vartoja formas be *g*: *Dãnė, Dãnija*.

## Literatūra

* Mažosios Lietuvos enciklopedija. T1. V., 2000. p.&nbsp;266

## Nuorodos
* Apie upėvardžius Dangė ir Danė (D1)
* Apie upėvardžius Dangė ir Danė (D2)
* Upės aprašymas