open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gečaičiai

**Gečaičiais** vadinami kaimai:

* Kelmės rajone;
* Plungės rajone.

## Pavadinimo kilmė

Kaimo vardas kilęs nuo asmenvardžio Gečas, pridedant priesagą *-aičiai*, reiškiančią Gečo vaikus, vaikaičius ar apskritai palikuonis.
Dūkšto valsčius

**Dūkšto valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Dūkštas, kurį laiką – Pažemiškis.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1861 m. Kauno gubernijoje. Panaikintas 1895 m. prijungiant prie Salako valsčiaus ir Rimšės valsčiaus. 1919 m. buvo atkurtas. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Daugėliškio valsčiaus, 1933 m. lapkričio 24 d. dalis Dūkšto valsčiaus priskirta Daugėliškio valsčiui. Dūkšto valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Dūkšto rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 2817 || 233 kiemai  || 3 seniūnijos || 50
|-
| 1949-01-01  || 213 || || || 8 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Griškėnas, viršaitis 1861 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1890 || Kalviškė || Boleslovas Jakutis, karininkas || 1969
|-
| 1909 || Garšvinė || Jeronimas Cicėnas, žurnalistas || 1987
|-
| 1910 || Šukeliškė || Stasys Čepulis, gydytojas || 1989
|-
| 1924 || Dūkštas || Vlada Mikštaitė, dainininkė ir režisierė, profesorė || 2004
|-
| 1931 || Girutiškė || Bernardas Blažys, ekonomistas ||
|-
| 1938 || Driškūnai || Kazimieras Juozas Klimašauskas, inžinierius || 2005
|-
| 1945 || Grybėnai || Giedrius Mackevičius, aktorius ir dramaturgas || 2008
|-
| 1945 || Čepiejai || Janė Narvilienė, pedagogė || 2022
|}

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės
Smalvų valsčius

**Smalvų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Smalvos (Lietuvos pusėje) ir Turmantas (Lenkijos pusėje).

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. 8-ajame dešimtmetyje Kauno gubernijoje. Po I pasaulinio karo pateko į Lietuvos-Lenkijos pasienio kovas ir buvo padalintas – vakarinė lietuviška pusė liko Zarasų apskrityje, rytinė lenkiška – Breslaujos apskrityje. Valsčius suvienytas prasidedant II pasauliniam karui, panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Zarasų rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 2525 || 196 kiemai  || 2 seniūnijos || 75
|-
| 1923 m.  || 113 || 3147 || 632 || || 120 gyvenviečių 
|-
| 1932 m. || 87 || 3226 || || 4 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 255 || || || 9 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* Juozas Biveinis, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės
* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1873 || Paukšteliškė || Eduardas Jodko, karininkas || 1944
|-
| 1868 || Smalvų dvaras || Vladislovas Beinorius (Władysław Bejnar), Lenkijos kariuomenės generolas || 1934
|}

## Šaltiniai
Rimšės valsčius

**Rimšės valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės šiaurės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Rimšė.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Kauno gubernijoje. 1895 m. prijungta dalis Dūkšto valsčiaus. 1941 m. vasario 17 d. Rimšės valsčius priskirtas Lietuvos TSR. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Dūkšto rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1877 m. || || 4184 || 659 kiemai  || 3 seniūnijos || 74
|-
| 1949-01-01  || 280 || || || 8 apylinkės  ||
|}

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1901 || Antalgė || Jonas Kalnėnas, žurnalistas || 1941
|-
| 1940 || Birdekšniai || Česlovas Mančinskas, istorikas ||
|}

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)
Japoninis maumedis

**Japoninis maumedis** (*Larix kaempferi*) – spygliuotis medis, priklausantis pušinių (*Pinaceae*) augalų šeimai. Auga Japonijoje, Honšiū salos centrinės dalies kalnuose (Čiūbu ir Kanto regionuose).

Medis 20-40 m aukščio, kamieno skersmuo iki 1 m. Laja plati, kūgiška. Spygliai šviesiai žali, 20-50 mm ilgio, rudenį ryškiai pagelsta ar tampa oranžiniais ir nukrenta. Kankorėžiai 2-3,5 cm ilgio, rudi, statmeni.

Japoninis maumedis auga 500–2900 m aukštyje, mėgsta gerai vėdinamą dirvą.

Lietuvoje vietomis auginamas parkuose, prie sodybų, sodintas miškuose.

## Šaltiniai

## Taip pat skaitykite
* Sąrašas:Lietuvos medžiai ir krūmai
* Sąrašas:Išskirtiniai pasaulio ir Lietuvos medžiai
* Sąrašas:Iliustruotas Lietuvos augalų genčių vardynas
Gečaičiai (Kelmė)

**Gečaičiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybės rytinėje dalyje, 7 km į rytus nuo Kukečių.

## Etimologija

Kaimo vardas yra asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo pavardės *[[Gečas]]*, pridedant priesagą *-aičiai*, reiškiančią Gečo vaikus, vaikaičius ar apskritai palikuonis.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaltanėnų valsčius

**Kaltanėnų valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Kaltanėnai.

## Istorija

XX a. tarpukariu lenkams okupavus rytinę Lietuvą, 1929 m. balandžio 22 d. lenkai įkūrė Kaltanėnų valsčių vietoje Linkmenų valsčiaus. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Švenčionėlių rajonui (7 apylinkės).

|-
| 1949-01-01  || 217 || || || 7 apylinkės  ||
|}

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1929 || Pašaminė || Vytautas Ažušilis, ekonomistas || 2024
|-
| 1930 || Reškutėnai || Bronius Blažys, inžinierius hidrotechnikas || 1990
|-
| 1942 || Pabiržė || Vytautas Kindurys, ekonomistas || 
|-
| 1943 || Kūriniai || Angelė Vilutytė-Rimševičienė, kalbininkė || 2022
|}

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės
Linkmenų valsčius

**Linkmenų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Linkmenys, XX a. tarpukariu ir Saldutiškis.

## Istorija

Linkmenų valsčius minimas nuo 1434 m. Tuo metu ir 1554 m. buvo Vilniaus tijūnystėje. Carmečiu įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1885 m. prijungta dalis Labanoro valsčiaus. XX a. tarpukariu valsčius buvo Lietuvos ir Lenkijos konflikto zonoje, todėl buvo padalintas tarp šalių. 1921–1923 m. Linkmenų valsčiaus valdyba įsikūrė Saldutiškio dvare. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Švenčionių valsčiaus ir dalis Zablatiškės valsčiaus, o dalis Linkmenų valsčiaus prijungta prie Daugėliškio valsčiaus. 1929 m. balandžio 22 d. lenkiškoji Linkmenų valsčiaus dalis performuota į Kaltanėnų valsčių.

|-
| 1869 m. || || 3560 || 522 kiemai  || || 91
|-
| 1874 m. || || 3540 || 435 kiemai  || 4 seniūnijos || 95
|-
| 1880 m. || || 4185 || 311 kiemų  || 4 seniūnijos || 96
|-
| 1885 m. || || 6243 || 464 kiemai  || 8 seniūnijos || 158
|-
| 1890 m. || || 6460 || 464 kiemai  || 8 seniūnijos || 158
|-
| 1923 m.  || 267 || 6090 || 1154 || || 135 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 137 || 6700 || || 7 seniūnijos  ||
|}

## Vadovai
* P. Rastenis, 1885–1889 m.
* A. Byveinis, nuo 1889 m.
* Jonas Šalčiūnas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1938 || Ripaičiai || Zenonas Petras Alekna, matematikas ||
|}

## Šaltiniai
Mielagėnų valsčius

**Mielagėnų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Mielagėnai.

## Istorija

Valsčius įkurtas 1863 m. po baudžiavos panaikinimo Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Zablatiškės valsčiaus ir dalis Adutiškio valsčiaus, o dalis Mielagėnų valsčiaus perduota Adutiškio valsčiui ir Tverečiaus valsčiui. 1939–1940 m. priklausė Baltarusijos TSR, 1941 m. vasario 17 d. valsčius priskirtas Lietuvos TSR. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Ceikinių valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Ignalinos rajonui (8 apylinkės) ir Švenčionių rajonui (1 apylinkė).

|-
| 1869 m. || || 3281 || 262 kiemai  || || 36
|-
| 1874 m. || || 2888 || 280 kiemų  || 2 seniūnijos || 39
|-
| 1880 m. || || 3991 || 223 kiemai  || 2 seniūnijos || 45
|-
| 1885 m. || || 2915 || 223 kiemai  || 2 seniūnijos || 45
|-
| 1890 m. || || 4521 || 264 kiemai  || 3 seniūnijos || 56
|-
| 1949-01-01  || 113 || || || 9 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* K. Novickis, 1886–1887 m.
* A. Subočius, 1887–1889 m.
* I. Urbanavičius, nuo 1889 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1927 || Krikonys || Ričardas Tamutis, choreografas || 2015
|-
| 1929 || Sriūbos || Valentinas Bagdonas, kompozitorius || 2009
|-
| 1944 || Juodagalviai || Milė Šablauskaitė, aktorė || 2025
|}

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės
Pabradės valsčius

**Pabradės valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Pabradė.

## Istorija

Pabradės valsčius įkurtas 1929 m. balandžio 22 d. vietoje lenkiško Joniškio valsčiaus. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Pabradės rajonui (10 apylinkių).

|-
| 1949-01-01  || 403 || || || 10 apylinkių  ||
|}

## Suskirstymas

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės
Rimas (reikšmės)

**Rimas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Rimienė (ištekėjusi moteris) ir Rimaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algis Rimas (g. 1940) – inžinierius, Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Robertas Rimas (g. 1971) – dziudo imtynininkas; 
* Tomas Rimas (g. 1978) – Lietuvos futbolininkas. Žaidžia centro gynėjo pozicijoje;
Šalčininkų valsčius

**Šalčininkų valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Šalčininkai ir Šalčininkėliai.

## Istorija

Valsčius minimas XIV a. – XIX a. pradžioje, vėliau atkurtas XIX a. 2-ojoje pusėje Vilniaus gubernijoje. 1919 m. valsčius apėmė tik žemes aplink Šalčininkus, o miestas turėjo miesto-valsčiaus statusą, tačiau dar iki 1933 m. miestas prijungtas prie valsčiaus. 1939–1941 m. priklausė Baltarusijos TSR (lietuviškoji dalis valsčiaus atiteko naujam Šalčininkėlių valsčiui), bet 1941 m. vasario 17 d. priskirtas Lietuvos TSR. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Šalčininkų rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 3706 || 317 kiemų  || || 74
|-
| 1874 m. || || 3537 || 317 kiemų  || 5 seniūnijos || 58
|-
| 1880 m. || || 3906 || 313 kiemų  || 5 seniūnijos || 60
|-
| 1885 m. || || 4690 || 313 kiemų  || 5 seniūnijos || 60
|-
| 1890 m. || || 4760 || 313 kiemų  || 5 seniūnijos || 60
|-
| 1949-01-01  || 152 || || || 8 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* I. Kisielius, 1885–1888 m.
* E. Šostakas, nuo 1888 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)
Daugėliškio valsčius

**Daugėliškio valsčius** (arba ***Daugeliškio valsčius***, , ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Naujasis Daugėliškis.

## Istorija

Minimas nuo XVI a. Caro laikais atkurtas 1861 m. Vilniaus gubernijoje, 1865 m. prie jo prijungtas Vidiškių valsčius. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Linkmenų valsčiaus ir dalis Zablatiškės valsčiaus, o dalis Daugėliškio valsčiaus prijungta prie Dūkšto valsčiaus. 1933 m. lapkričio 24 d. prijungta dalis Dūkšto valsčiaus. 1941 m. vasario 17 d. valsčius priskirtas Lietuvos TSR. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Ceikinių valsčiui. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Ignalinos rajonui (12 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 8576 || 970 kiemų  || || 205
|-
| 1874 m. || || 6587 || 825 kiemai  || 7 seniūnijos || 158
|-
| 1880 m. || || 8207 || 1142 kiemai  || 7 seniūnijos || 163
|-
| 1885 m. || || 8575 || 1142 kiemai  || 7 seniūnijos || 163
|-
| 1890 m. || || 10 196 || 1145 kiemai  || 7 seniūnijos || 169
|-
| 1949-01-01  || 126 || || || 12 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* P. Blaževičius, nuo 1886 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1888 || Radeikiškė || Kristupas Čibiras, kunigas || 1942
|-
| 1890 || Dūdos || Ignas Musteikis, karininkas || 1960
|-
| 1911 || Kūjiškė || Kazimieras Čibiras, žurnalistas || 1974
|-
| 1933 || Vingiriai || Petras Panavas, poetas || 2024
|-
| 1937 || Moliakalnis || Algimantas Keina, kunigas || 2013
|}

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės
Joniškio valsčius (Švenčionys)

**Joniškio valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Joniškis.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. Po I pasaulinio karo valsčius buvo Lietuvos ir Lenkijos konflikto zonoje, todėl buvo išskaidytas abiem šalims. Lenkiškasis valsčius priklausė Vilniaus, Vilniaus-Trakų, Švenčionių apskričiai. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Kiemeliškių valsčiaus, dalis Mikalavo valsčiaus ir dalis Žukainių valsčiaus. 1929 m. balandžio 22 d. lenkiškasis Joniškio valsčius performuotas į Pabradės valsčių. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Pabradės rajonui (7 apylinkės) ir Švenčionėlių rajonui (1 apylinkė).

|-
| 1869 m. || || 4005 || 367 kiemai  || || 118
|-
| 1874 m. || || 3973 || 388 kiemai  || 7 seniūnijos || 123
|-
| 1880 m. || || 5306 || 420 kiemų  || 7 seniūnijos || 118
|-
| 1885 m. || || 5913 || 382 kiemai  || 7 seniūnijos || 127
|-
| 1890 m. || || 5960 || 396 kiemai  || 7 seniūnijos || 127
|-
| 1923 m.  || 233 || 6442 || 1261 || || 166 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 114 || 7300 || || 8 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 237 || || || 8 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* I. Dubovskis, nuo 1886 m.
* Vincas Pašūnas, 1932 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Rimkevičius

* Artūras Rimkevičius (1975) – politikas;
* Artūras Rimkevičius (1983) – futbolininkas;
* Jonas Rimkevičius – inžinierius radiotechnikas, kraštotyrininkas;
* Juozapas Rimkevičius – kunigas, poetas, aušrininkas;
* Vytautas Rimkevičius – prozininkas, dramaturgas;
* Vytautas Rimkevičius – dainininkas;
* Jurgis Rimkevičius – pedagogas, kompozitorius.
Tverečiaus valsčius

**Tverečiaus valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Tverečius (carmečiu – Popovka).

## Istorija

Įkurtas XIX a. viduryje Vilniaus gubernijoje. 1929 m. balandžio 11 d. prijungta dalis Adutiškio valsčiaus ir dalis Mielagėnų valsčiaus. 1939 m. spalį valsčius perduotas Baltarusijos TSR, 1940 m. rugpjūtį – Lietuvos TSR (oficialiai nuo 1941 m. vasario 17 d.). Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Ignalinos rajonui (12 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 4081 || 423 kiemai  || || 80
|-
| 1874 m. || || 4236 || 571 kiemas  || 4 seniūnijos || 83
|-
| 1880 m. || || 5789 || 880 kiemų  || 4 seniūnijos || 83
|-
| 1885 m. || || 5910 || 882 kiemai  || 4 seniūnijos || 83
|-
| 1890 m. || || 6994 || 411 kiemų  || 4 seniūnijos || 83
|-
| 1949-01-01  || 196 || || || 12 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* V. Voldemaras, 1886–1889 m.
* M. Pivovarunas, nuo 1889 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1863 || Pošiūnai || Mykolas Gylys, knygnešys || 1937
|-
| 1924 || Dvarykščius || Melonija Kiauleikienė, gydytoja ||
|-
| 1926 || Gudapievis || Albinas Gulbinskas, ekonomistas || 1994
|-
| 1938 || Bobėnai || Antanas Bagdonavičius, irkluotojas || 2024
|-
| 1941 || Pečiurkos || Algirdas Čepulėnas, slidininkas || 2013
|}

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės
Rimkevičiūtė

**Rimkevičiūtė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (mergautinė pavardė).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Rimkevičienė (ištekėjusi moteris).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Rimkevičius.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Laima Rimkevičiūtė-Dabrienė – pedagogė, chorvedė
* Stefa Rimkevičiūtė – pedagogė, choro dirigentė
Rimšelis

**Rimšelis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Rimšelienė (ištekėjusi moteris) ir Rimšelytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Gintaras Rimšelis – lietuvių vadybinininkas;
* Klemensas Rimšelis (g. 1958) – inžinierius, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas;
Roberts

**Roberts** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Ashley Roberts (g. 1981) – JAV dainininkė, šokėja, modelis, ir aktorė, geriausiai žinoma kaip sėkmingos Pop/R&B grupės Pussycat Dolls narė;
* Nora Roberts (g. 1950) – amerikiečių rašytoja romanistė;
Robertson

**Robertson** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* George Robertson, (g. 1946) - britų politikas, buvęs NATO generalinis sekretorius
* Lisa Robertson (g. 1960) – Kanados poetė, feministė
* Nora Roberts (*Robertson*, g. 1950) – amerikiečių rašytoja romanistė
* Oscar Robertson (g. 1938) – buvęs profesionalus JAV krepšininkas.  1996 m. Robertson buvo įtrauktas NBA 50-mečio Visų laikų komandą.
Robinson

**Robinson** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Azela Robinson (g. 1965) – aktorė. Gimė Londone (Anglija);
* Bootie Brown (*Robinson*, g. 1969) – JAV vakarų pakrantės repo stiliaus atlikėjas. Jis buvo vienas iš repo kolektyvo *[[The Pharcyde]]* įkūrėjų;
* David Robinson (g. 1965) - NBA krepšininkas;
* Paul Robinson (g. 1979) – Blackburn Rovers ir Anglijos vyrų futbolo rinktinės vartininkas;
Rodowicz

**Rodowicz** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Maryla Rodowicz (g. 1945) – Lenkijos pop, poprock, folkrock muzikos atlikėja;
* Stanislaw Rodowicz (1883-1940) – Lenkijos kariuomenės papulkininkis, Katynės kankinys;
Rodrigues

**Rodrigues** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Fábio Aurélio (*Rodrigues*, g. 1979) – brazilų futbolininkas, kuris šiuo metu žaidžia Liverpulio komandoje. Jis buvo pirmasis brazilas, kuris pradėjo žaisti Liverpulio komandoje;
* Ricardinho (*Rodrigues*, g. 1976) – futbolininkas, Brazilijos rinktinės ir Corinthians klubo saugas;
Jevgenijus Krupnovas

**Jevgenijus Krupnovas** (, 1904 m. kovo 16 d. Mozdokas, Šiaurės Osetija – 1970 m. rugsėjo 29 d. Maskva) – rusų archeologas, istorijos mokslų daktaras. Šiaurės Kaukazo tautų archeologijos, etnogenezės, senovės ir viduramžių istorijos tyrėjas.

## Biografija
1930 m. baigė Maskvos universitetą. 1960 m. istorijos mokslų daktaras.

1930-1951 m. dirbo Maskvos istorijos muziejuje. Nuo 1937 m. dirbo ir TSRS mokslų akademijos Archeologijos institute, 1962-1970 m. Neolito ir bronzos amžiaus sektoriaus vadovas, nuo 1964 m. profesorius.

## Mokslinė veikla
Vykdė archeologijos tyrinėjimus 1946-1949 m. Kabardoje-Balkarijoje, 1957-1962 m. Šiaurės Osetijoje, 1957-1966 m. |Čečėnijoje-Ingušijoje, studijavo Kaukazo tautų folklorą, liaudies meną. Nagrinėjo Kaukazo ir Artimųjų Rytų senovės tautų ryšius, remdamasis 3 tūkstantmečio paminklų tyrimų medžiaga iškėlė hipotezę apie Užkaukazės ir Šiaurės Kaukazo tautų etninį bendrumą, ją aptarė knygoje „Kaukazo seniausioji kultūra ir Kaukazo tautų etninis bendrumas“. Aprašė Kobano kultūros archeologijos paminklus ir išskyrė kultūrai būdingus bruožus. Vienas pirmųjų 1966 m. paskelbė studiją apie Čečėnijos-Ingušijos senovės istoriją.

## Bibliografija
* Древняя история Кабарды (*Kabardos senovės istorija ir kultūra*), 1957 m.
* Средневековая Ингушетия (*Viduramžių Ingušija*), monografija, 1959 m.
* Древняя история Северного Кавказа (*Šiaurės Kaukazo senovės istorija*), 1960 m.
* О древних связях юга СССР и Кавказа со странами Ближнего Востока, 1963 m.
* *Kaukazo seniausioji kultūra ir Kaukazo tautų etninis bendrumas*, 1964 m.

## Įvertinimas
* 1963 m. – Lenino premija už knygą *Šiaurės Kaukazo senovės istorija*
* Darbo Raudonosios vėliavos ordinas

## Šaltiniai
Kultūros paminklai

**Kultūros paminklai** – tęstinis leidinys, nuo 1994 m. leidžiamas Vilniuje.

## Leidinys
Leidžia Kultūros paveldo centras (iki 1995 m. Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras). Išeina kartą per metus. Iliustruotas.

„Kultūros paminklai“ – mokslinių straipsnių rinkinys. Spausdinama archeologijos, istorijos, architektūros ir dailės objektų tyrimų medžiaga, straipsniai apie Lietuvos kultūros paveldo apskaitą, apsaugą ir tvarkymą. Pateikiamos santraukos anglų kalba.

Redakcinės kolegijos pirmininkas Vitas Karčiauskas – 1994–2005 m.

## Šaltiniai
Rodríguez

**Rodríguez** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Bernardo Rodríguez (g. 1980) – Ispanijos krepšininkas rungtyniaujantis Malagos „Unicaja“ komandje;
* Cristian Rodríguez (g. 1985) – futbolininkas, Urugvajaus rinktinės ir FC Porto klubo saugas;
* Francisco Rodríguez (g. 1981) – futbolininkas, Meksikos rinktinės ir PSV Eindhoven klubo gynėjas;
* Francisco de Miranda (*Rodríguez*, 1750–1816) – Venesuelos politikas, revoliucionierius, aukšto rango karininkas (generalisimas);
* Joaquín Sánchez Rodríguez (g. 1981) – Real Betis ir Ispanijos nacionalinės futbolo ekipos dešinės pusės saugas;
* Luís Enrique Martínez Rodríguez (g. 1982) – Kolumbijos futbolininkas, rungtyniaujantis vartininko pozicijoje Kolumbijos nacionalinėje rinktinėje ir Turkijos Manisaspor klube;
* Maximiliano Rodríguez (g. 1981) – Argentinos futbolininkas. Žaidžia puolėjo pozicijoje Argentinos futbolo rinktinėje ir Atlético de Madrid komandoje;
Rogers

**Rogers** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Carl Rogers (g. 1902) – įtakingas Amerikos psichologas ir vienas iš humanistinės psichologijos įkūrėjų. Rodžersas laikomas mokslinių tyrinėjimų psichoterapijoje iniciatoriumi ir už savo pasiekimus šioje srityje 1956 m. buvo apdovanotas Amerikos psichologų asociacijos. Jo asmenybės ir tarpusavio santykių teorija, orientuota specifiškai į asmenį kaip unikalią visumą, buvo plačiai pritaikyta įvairiose srityse, kaip antai psichoterapija (Rodžerso į asmenybę orientuota terapija), švietimas, organizacija. Likus keturioms dienoms iki jo mirties, jis buvo apdovanotas Nobelio taikos premija už savo veiklą sprendžiant tautinių grupių konfliktus Pietų Afrikoje bei šiaurinėje Airijoje;
* Jim Rogers (g. 1942) – JAV verslininkas, finansininkas;
* Richard Rogers (1933–2021) – pasaulinio garso britų architektas;
* William Barton Rogers (1804–1882) yra labiausiai žinomas kaip įkūrimo ar įsteigimo (bendrijos, korporacijos ir pan.) ir gynimo (advokato savo kliento) principų pradininkas, ir, aišku, kaip Masačusetso Technologijos instituto () 1861 m. įkūrėjas;
Vitas Karčiauskas

**Vitas Karčiauskas** (g. 1959 m. rugsėjo 28 d. Aleknonių kaime, Alytaus rajonas) – Lietuvos paveldosaugininkas, sklandytojas, fotografas, Vilniaus miesto politinis ir visuomenės veikėjas.

## Biografija
1966–1974 m. mokėsi Alytaus raj. Verebiejų aštuonmetėje mokykloje, 1974–1977 m. – Simno vidurinėje mokykloje. 1982 m. baigė Vilniaus inžinerinio statybos instituto Miestų statybos fakultetą, miestų statybos inžinierius. Kultūros vertybių apsaugos IV (aukščiausiosios) kategorijos ekspertas, kultūros vertybių apsaugos valdymo II (aukščiausiosios) kategorijos specialistas.

1982–1984 m. Kauno politechnikume dėstė tiltų statybos ir gelžbetoninių konstrukcijų disciplinas, 1984–1986 m. Kauno statybos ir remonto tresto Statybos ir remonto 3-osios valdybos meistras ir darbų vykdytojas, 1986–1990 m. Kauno mokslinės gamybinės restauravimo valdybos darbų vykdytojas. 1990–1991 m. Lietuvos Respublikos kultūros paveldo inspekcijos vyriausiasis valstybinis inspektorius, 1991–2006 m. Lietuvos kultūros paveldo mokslinio centro (dab. Kultūros ministerijos Kultūros vertybių apsaugos departamento Kultūros paveldo centras) direktorius. 2006–2007 m. Vilniaus miesto savivaldybės mero pavaduotojas. 2007–2011 m. Vilniaus miesto savivaldybės Kultūros paveldo skyriaus vedėjas. 2011–2018 m. Kultūros paveldo departamento Vilniaus skyriaus vedėjas.

Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registrų informacinės sistemos „Voruta“, „Gyvosios istorijos“ programos ir kitų projektų bendraautoris. 1994–2005 m. leidinio „Kultūros paminklai“ redakcinės kolegijos pirmininkas. Nuo 2001 m. dalyvauja fotografijos parodose. 

2012 m. VTEK sprendimu Vitas Karčiauskas buvo pripažintas pažeidęs tarnybinę etiką dalyvaudamas Kultūros paveldo departamento nekilnojamo kultūros paveldo vertinimo tarybos posėdžiuose ir juose atstovaudamas asociacijai „Lietuvos aeroklubas“.

## Politinė ir visuomeninė veikla
Moderniųjų krikščionių demokratų sąjungos narys, steigėjas, šios sąjungos Kontrolės komisijos pirmininkas, Vilniaus skyriaus pirmininkas. Liberalų ir centro sąjungos narys–steigėjas, LiCS Krikščionių demokratų frakcijos pirmininkas, LiCS Vilniaus skyriaus pirmininko pavaduotojas, tarybos ir prezidiumo narys.

2003–2007 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys.

Kultūros paveldo tarybos narys, steigėjas, seniūno pavaduotojas, Karaliaus Mindaugo kolegijos narys, Lietuvos kompiuterininkų sąjungos, Lietuvos restauratorių sąjungos, Lietuvos archeologijos draugijos narys. 2009–2011 m. Lietuvos aeroklubo prezidentas.

## Sportinė veikla
* 1987 m. – aviacijos (sklandymo) sporto meistras;
* 1982–1987 m. – Lietuvos sklandymo rinktinės kandidatas ir narys;
* 1984 m. – Baltijos šalių sklandymo vicečempionas;
* 1984–1986 m. – Lietuvos ir Ukrainos sklandymo pirmenybių nugalėtojas ir prizininkas.

## Šaltiniai
Romero

**Romero** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Agustín Sierra (*Romero*, g. 1990) – Argentinos aktorius, geriausiai žinomas *Agustín'o Maza'os* personaže, populiarioje vaikų ir paauglių telenovelėje "Chiquititas";
* Berto Romero (g. 1974) – Katalonijos regione, Ispanijoje), yra ispanų humoristas;
* Carlos Álvarez Romero-Giordiano – Meksikos smuikininkas;
* John Romero (g. 1967) – kompiuterinių žaidimų kūrėjas, programuotojas ir vienas iš id Software įkūrėjų. Žinomiausi jo vadovaujamų komandų sukurti žaidimai yra Doom, Wolfenstein 3D ir Quake. John Romero darbai buvo viena iš pirmojo asmens šaudyklių masinio išpopuliarėjimo priežasčių. Taip pat, jis pirmasis panaudojo dabar nuo kompiuterinių žaidimų neatsiejamą terminą *[[deathmatch]]*;
Roy

**Roy** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Arundhati Roy (g. 1961) – Indijos rašytoja;
* Brandon Roy (g. 1984) – amerikietis krepšininkas, rungtyniaujantis Nacionalinės Krepšinio Asociacijos Portlando "Trail Blazers" komandoje;
Rozga

**Rozga** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Rozgienė (ištekėjusi moteris) ir Rozgaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algerdas Rozga (g. 1953 m.) – ūkininkas, Lietuvos ir Skuodo rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Juozas Rozga (g. 1955 m.) – Lietuvos ir Mažeikių rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Leopoldas Rozga (1945–2023) – žurnalistas, redaktorius, kraštotyrininkas, publicistas.
Maišiagalos valsčius

**Maišiagalos valsčius** (arba ***Maišiogalos valsčius***, , ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Maišiagala.

## Istorija

Istorikas Vladimiras Pašuta teigia, kad Maišiagalos valsčius minimas nuo 1298 m. Carmečiu valsčius įkurtas 1861 m. Vilniaus gubernijoje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Širvintų rajonui (6 apylinkės) ir Vilniaus rajonui (11 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 6626 || 560 kiemų  || || 149
|-
| 1874 m. || || 6684 || 575 kiemai  || 9 seniūnijos || 182
|-
| 1880 m. || || 8520 || 574 kiemai  || 9 seniūnijos || 193
|-
| 1885 m. || || 8917 || 574 kiemai  || 3 seniūnijos || 193
|-
| 1890 m. || || 9120 || 571 kiemas  || 9 seniūnijos || 194
|-
| 1949-01-01  || 321 || || || 17 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* K. Lučiūnas, 1880–1887 m.
* V. Rukaitis, 1887–1889 m.
* F. Češunas, 1889–1890 m.
* A. Romeika, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

XIX a. pabaigoje valsčiuje buvo 193 kaimai.

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1946 || Zaviasai || Zbignev Balcevič, žurnalistas, Nepriklausomybės akto signataras ||
|}

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)
Nemenčinės valsčius

**Nemenčinės valsčius** (, ; XIX a. viduryje ***Raudondvario valsčius***, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Nemenčinė (kurį laiką – Senoji Nemenčinėlė).

## Istorija

Valsčius minimas dar 1554 m. Atkurtas carmečiu XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Bistryčios valsčiaus. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Nemenčinės rajonui (18 apylinkių) ir Pabradės rajonui (3 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 4515 || 380 kiemų  || || 122
|-
| 1874 m. || || 4893 || 377 kiemai  || 4 seniūnijos || 139
|-
| 1880 m. || || 4564 || 379 kiemai  || 4 seniūnijos || 139
|-
| 1885 m. || || 4642 || 379 kiemai  || 4 seniūnijos || 139
|-
| 1890 m. || || 7470 || 532 kiemai  || 4 seniūnijos || 147
|-
| 1949-01-01  || 478 || || || 21 apylinkė  ||
|}

## Vadovai
* A. Stefanovičius, 1884–1887 m.
* I. Stankevičius, 1887–1890 m.
* I. Stefanovičius, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)
Paberžės valsčius

**Paberžės valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės rytų Lietuvos teritorijoje. Centras – Paberžė.

## Istorija

Valsčius įkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. Panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija perduota Nemenčinės rajonui (12 apylinkių) ir Širvintų rajonui (3 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 3616 || 354 kiemai  || || 91
|-
| 1874 m. || || 4260 || 369 kiemai  || 4 seniūnijos || 131
|-
| 1880 m. || || 4358 || 370 kiemų  || 4 seniūnijos || 131
|-
| 1885 m. || || 4681 || 538 kiemai  || 4 seniūnijos || 131
|-
| 1890 m. || || 5112 || 366 kiemai  || 4 seniūnijos || 132
|-
| 1949-01-01  || 333 || || || 15 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* O. Gelvanskis, nuo 1873 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)
Rubio

**Rubio** − pavardė.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Paulina Rubio (g. 1973) – Meksikos dainininkė, aktorė, dainų autorė;
* Ricky Rubio (g. 1990) – Minesotos Timberwolves komandos įžaidėjas;
Kaniavos valsčius

**Kaniavos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinėje pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Kaniava.

## Istorija

Valsčius minimas nuo 1509 m. Carmečiu atkurtas 1862 m. priklausė Vilniaus gubernijai.

1925 m. liepos 1 d. iš dalies Kaniavos valsčiaus įkurtas Varėnos II valsčius. 1926 m. gegužės 4 d. valsčius iš Lydos apskrities perduotas Vilniaus-Trakų apskričiai. 1930 m. gegužės 19 d. dalis valsčiaus perduota Rodūnios valsčiui ir Eišiškių valsčiui, o birželio 3 d. Kaniavos valsčius panaikintas, jo teritoriją perduotant Varėnos II valsčiui. Valsčius neilgam atkurtas II pasaulinio karo metais.

|-
| 1869 m. || || 4879 || 466 kiemai  || || 61
|-
| 1874 m. || || 4507 || 514 kiemų  || 5 seniūnijos || 74
|-
| 1880 m. || || 5320 || 479 kiemai  || 5 seniūnijos || 79
|-
| 1885 m. || || 6768 || 460 kiemų  || 5 seniūnijos || 67
|-
| 1890 m. || || 6918 || 460 kiemų  || 5 seniūnijos || 67
|}

## Vadovai
* A. Jazukevičius, 1884–1887 m.
* V. Aukštulis, 1887–1890 m.
* I. Šimukonis, nuo 1890 m.

## Suskirstymas

## Gyvenvietės

Valsčiaus gyvenvietės 1870 m. (skliausteliuose – baltarusiškai):

* Aladiškės, k.
* Aladiškės, plv.
* Barteliai, k.
* Bieliūnai *(Бялюнцы)*, k., plv.
* Būdos, k.
* Cibonys, k.
* Čepelūnai, plv.
* Dainava, k.
* Daržininkai, k.
* Didžiosios Zervynos, k.
* Dipiškės, vs.
* Drucminai, k.
* Dubičiai, k.
* Gineliai *(Гінэлі)*, k.
* Gribaša, k.
* Gumbiškės, vs.
* Kalėdonys, k.
* Kalviai, k.
* Kamaraučiškės, kolonija
* Kamorūnai, k.
* Kaniava, k.
* Kaniavėlė, k.
* Kaniūkai, k.
* Karužiškiai *(Харужыцы)*, plv.
* Kašėtos, k.
* Kaziukonys, k.
* Kijučiai, k.
* Kijučiai, plv.
* Kriviliai, k.
* Krokšlys, k.
* Krukliai, k.
* Kudajūnai *(Кудаюнцы)*, k.
* Lynežeris, k.
* Mantotai, k.
* Mažosios Zervynos, k.
* Melekonys, k.
* Meškadonys, bajork.
* Mickonys *(Міцканцы)*, bajork.
* Miežionys *(Межанцы)*, k.
* Mikalčiūnai, k.
* Molinė, vs.
* Nočia *(Нача)*, mstl., plv.
* Noškūnai, k.
* Paąžuolė, k.
* Pabaronė, k.
* Palkabalis, k.
* Panočiai, k.
* Papiškės, k.
* Pasgrinda, k.
* Pasgrinda, bajork.
* Pauosupė, vs.
* Pikiškės, bajork.
* Puišys, k.
* Puzeliai *(Пузелі)*, bajork.
* Razumna, k.
* Riliškiai, k.
* Rudnia, k.
* Senkonys, k.
* Smilginiai *(Смільгіні)*, bajork.
* Stoniūnai, k.
* Strėžiūnai, k.
* Šarkučiai, bajork.
* Šiliniai, k.
* Talmantai *(Тальмонты)*, bajork.
* Ulbinai, k.
* Ūta, k.
* Vozbūniškės *(Вадзбунішкі)*, plv.
* Vydeniai, k.
* Žagariai, bajork.


## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

Pagal 1921 m. surašymą valsčiuje gyveno 8806 žmonės:

* Lietuviai – 55,39% (4878);
* Lenkai – 43,53% (3834);
* Žydai – 0,9% (80);
* Baltarusiai – 0,06% (6);
* Rusai – 0,06% (6);
* Ukrainiečiai – 0,02% (2).

### Žymūs žmonės

|-
| 1900 || Paąžuolė || Rapolas Mackonis, rašytojas || 1982
|-
| 1922 || Paąžuolė || Jonas Mackonis, tapytojas || 2002
|}

## Šaltiniai
Rozentalis

**Rozentalis** gali reikšti:

* kaimas Pakruojo rajone;

Lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Rozentalienė (ištekėjusi moteris) ir Rozentalytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Eduardas Rozentalis (g. 1963) – Lietuvos šachmatų didmeistris;
* Janis Rozentalis (g. 1866) – vienas iš žymiausių latvių dailininkų XIX-XX a;
Rudaminos valsčius (Vilnius)

**Rudaminos valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Rudamina.

## Istorija

Minimas nuo XIV a. Carmečiu atkurtas XIX a. Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Lentvario valsčiaus. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Naujosios Vilnios rajonui (3 apylinkės) ir Vilniaus rajonui (13 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 4409 || 385 kiemai  || || 77
|-
| 1874 m. || || 5005 || 389 kiemai  || 7 seniūnijos || 78
|-
| 1880 m. || || 5176 || 624 kiemai  || 7 seniūnijos || 76
|-
| 1885 m. || || 5598 || 643 kiemai  || 8 seniūnijos || 82
|-
| 1890 m. || || 5790 || 429 kiemai  || 8 seniūnijos || 82
|-
| 1949-01-01  || 426 || || || 16 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* I. Kupcevičius, nuo 1886 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1948 || Murlinė || Honorata Danilčenko, agronomė ||
|}

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)
Riešės valsčius

**Riešės valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Riešė, kurį laiką – Didžioji Riešė, XX a. tarpukariu – Verkių Riešė.

## Istorija

Minimas nuo XIX a. vidurio Vilniaus gubernijoje. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Nemenčinės rajonui (2 apylinkės) ir Vilniaus rajonui (15 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 6467 || 543 kiemai  || || 141
|-
| 1874 m. || || 5726 || 560 kiemų  || 10 seniūnijų || 180
|-
| 1880 m. || || 5780 || 557 kiemai  || 10 seniūnijų || 180
|-
| 1885 m. || || 5852 || 554 kiemai  || 10 seniūnijų || 180
|-
| 1890 m. || || 6372 || 554 kiemai  || 10 seniūnijų || 168
|-
| 1949-01-01  || 418 || || || 17 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* M. Rinkevičius, 1880–1888 m.
* V. Zdanovičius, nuo 1888 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)
Šumsko valsčius

**Šumsko valsčius** (, ) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos ir šiaurės vakarų Baltarusijos teritorijoje. Centras – Šumskas.

## Istorija

Įkurtas XIX a. 2-ojoje pusėje Vilniaus gubernijoje. 1927 m. balandžio 1 d. prijungta dalis Rukainių valsčiaus. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Naujosios Vilnios rajonui (9 apylinkės).

|-
| 1869 m. || || 2517 || 345 kiemai  || || 59
|-
| 1874 m. || || 2596 || 345 kiemai  || 6 seniūnijos || 59
|-
| 1880 m. || || 4334 || 346 kiemai  || 6 seniūnijos || 72
|-
| 1885 m. || || 4892 || 348 kiemai  || 6 seniūnijos || 72
|-
| 1890 m. || || 4975 || 465 kiemai  || 6 seniūnijos || 67
|-
| 1949-01-01  || 225 || || || 9 apylinkės  ||
|}

## Vadovai
* I. Gerasimovičius, nuo 1886 m.

## Suskirstymas

## Šaltiniai

* Valsčiaus gyvenvietės (Radzima.net)
Rudienė

**Rudienė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (ištekėjusi moteris).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Rudytė (mergautinė pavardė).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Rudis arba Rudys.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Laima Rudienė (g. 1957) – gydytoja, Lietuvos ir Kaišiadorių rajono politinė bei visuomenės veikėja;
* Marija Rudienė (1914–2008) – Amerikos lietuvių visuomenės veikėja ir filantropė;
* Virginija Rudienė (g. 1958) – Lietuvos ir Tauragės rajono politinė bei visuomenės veikėja;
Rudis

**Rudis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Rudienė (ištekėjusi moteris) ir Rudytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algimantas Bronislovas Rudis (g. 1949) – Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Algimantas Rudis (g. 1941) – Lietuvos ir Joniškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Antanas Rudis (g. 1911) – Amerikos lietuvių visuomenės veikėjas ir filantropas;
Varėnos valsčius

:: *Apie piečiau buvusį valsčių žr. [[Varėnos II valsčius]].*

**Varėnos valsčius** (, , taip pat ***Varėnos I valsčius***) – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Varėna I (iki II pasaulinio karo) ir Varėna II (iki 1950 m.). Tai vienas didžiausių šalies valsčių, užėmęs kelių dabartinių seniūnijų teritoriją.

## Istorija

Varėnos valsčius minimas nuo 1576 m. XIX a. įkurtas Vilniaus gubernijoje. XX a. tarpukariu dalis valsčiaus buvo okupuota lenkų, todėl buvo du valsčiai – Varėnos (arba Varėnos I valsčius, Lietuvos teritorijoje) ir Varėnos II valsčius (Lenkijos). 1925 m. iš dalies Varėnos I valsčiaus sudarytas Marcinkonių valsčius.

II pasaulinio karo metais Lenkijai netenkant šiaurės rytinių teritorijų, 1940 m. vasario 22 d. abu Varėnos valsčiai sujungti į vieną Lietuvos teritorijoje, o jo centras perkeltas į Varėną II. Tačiau 1941 m. birželį prasidedant vokiečių okupacijai, vėl minimi Varėnos I ir II valsčiai. Galutinai jie sujungti 1944 m. liepos 13 d. su centru Varėnoje II.

1946 m. įkūrus Varėnos apskritį, valsčiaus centras perkeltas į Varėną I. 1947 m. dalis teritorijos perduota naujam Perlojos valsčiui. Varėnos valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Daugų rajonui (1 apylinkė) ir Varėnos rajonui (10 apylinkių).

|-
| 1869 m. || || 5238 || 428 kiemai  || || 43
|-
| 1874 m. || || 3552 || 470 kiemų  || 10 seniūnijų || 39
|-
| 1880 m. || || 4282 || 428 kiemai  || 10 seniūnijų || 43
|-
| 1885 m. || || 5432 || 469 kiemai  || 10 seniūnijų || 43
|-
| 1890 m. || || 6788 || 469 kiemai  || 10 seniūnijų || 43
|-
| 1923 m.  || 198 || 4893 || 985 || || 37 gyvenvietės 
|-
| 1932 m. || 55 || 4588 || || 6 seniūnijos  ||
|-
| 1949-01-01  || 399 || || || 11 apylinkių  ||
|}

## Vadovai
* M. Jaskevičius, 1884–1887 m.
* A. Dydykas, nuo 1887–1888 m.
* D. Kaziulionis, nuo 1888 m.
* Jonas Čenkus, 1932 m.

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Tautinė sudėtis

1923 m. gyveno 4893 žmonės:
* Lietuviai – 88,3% (4321);
* Žydai – 8,15% (399);
* Lenkai – 2,22% (109);
* Rusai – 0,65% (32);
* Baltarusiai – 0,51% (25);
* Kiti – 0,14% (7).

### Žymūs žmonės

|-
| 1892 || Vazgirdonys || Kazys Lukšys, kino operatorius || 1963
|-
| 1904 || Puodžiai || Anelė Čepukienė, tautosakininkė || 1980
|-
| 1906 || Pavardaunys || Kazimieras Lukša, ekonomistas || 1983
|-
| 1924 || Balainiai || Alfonsas Basalykas, geografas || 1986
|-
| 1936 || Pavardaunys || Antanas Ališauskas, fotožurnalistas || 2024
|-
| 1936 || Moliadugnis || Vytautas Česnulis, žurnalistas, redaktorius || 2022
|-
| 1938 || Marcinkonys || Vaclovas Čiočys, matematikas ||
|-
| 1941 || Druckūnai || Alicija Dranenkienė, gydytoja ||
|-
| 1943 || Salovartė || Viktoras Baublys, diplomatas || 2026
|-
| 1947 || Grūtas || Edmundas Kibirkštis, inžinierius ||
|}

## Šaltiniai
Rudžionis

**Rudžionis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Rudžionienė (ištekėjusi moteris) ir Rudžionytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Gediminas Rudžionis (g. 1948) – Lietuvos ir Vilniaus miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Steponas Rudžionis (1880–1949) – katalikų kunigas, rezistentas;
Rumšas

;Rumšas
* Donatas Rumšas – futbolo teisėjas;
* Gintaras Rumšas – geodezininkas, kartografas, tinklaraštininkas;
* Petras Rumšas – matematikas, pedagogas;
* Pranas Rumšas – informatikas;
* Raimondas Rumšas – dviratininkas;
* Vytautas Rumšas – teatro aktorius.

Pavardė kilusi iš Žemaitijos (Plungė, Akmenė, Mosėdis, Seda). Etimologija nenurodoma.

## Šaltiniai
Turgelių valsčius

**Turgelių valsčius** () – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietryčių Lietuvos teritorijoje. Centras – Turgeliai.

## Istorija

Įkurtas 1920 m. kovo 1 d. vietoje buvusio Iljino valsčiaus. 1933 m. gruodžio 1 d. prijungtas Palionių valsčiaus *Masie* kaimas. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Naujosios Vilnios rajonui (4 apylinkės) ir Šalčininkų rajonui (8 apylinkės).

|-
| 1949-01-01  || 234 || || || 12 apylinkių  ||
|}

## Suskirstymas

## Šaltiniai
Rudgalvienė

**Rudgalvienė** – lietuviška moteriškos giminės pavardė (ištekėjusi moteris).

Šios pavardės kita moteriškosios giminės forma yra: Rudgalvytė (mergautinė pavardė).

Ši pavardė kilusi iš vyriškos giminės pavardės Rudgalvis.

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Irena Lebiodaitė-Rudgalvienė (1937–2026) – choro dirigentė ir pedagogė;
* Ona Nijolė Rudgalvienė (g. 1948 m.) – Lietuvos ir Kauno miesto politinė bei visuomenės veikėja.
Rėklaitis

**Rėklaitis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Rėklaitienė (ištekėjusi moteris) ir Rėklaitytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Antanas Simanas Rėklaitis – karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas
* Kazimieras Rėklaitis MIC – pedagogas, visuomenininkas ir spaudos darbuotojas
* Mikas Rėklaitis – karinis ir visuomenės veikėjas, generolas pulkininkas
* Povilas Reklaitis (Rėklaitis) – menotyrininkas ir meno istorikas, Lietuvių katalikų mokslo akademijos akademikas
* Viktoras Rėklaitis – Lietuvos inžinierius mechanikas ir visuomenininkas 
* Vladas Rėklaitis – Lietuvos kariuomenės pulkininkas, Ukmergės burmistras
Rėkus

**Rėkus** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Rėkienė (ištekėjusi moteris) ir Rėkutė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Edmantas Rėkus (g. 1955) – pedagogas, Lietuvos ir Kalvarijos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
* Vytautas Rėkus (g. 1922) – Lenkijos lietuvių publicistas ir rašytojas;
Sabutis

**Sabutis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Sabutienė (ištekėjusi moteris) ir Sabutytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Liudvikas Sabutis (g. 1939) – Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras;
* Mindaugas Sabutis (g. 1975) – Lietuvos Evangelikų Liuteronų bažnyčios vyskupas;
Druskininkų valsčius

**Druskininkų valsčius** – buvęs administracinis-teritorinis vienetas dabartinės pietų Lietuvos teritorijoje. Centras – Druskininkai.

## Istorija

Valsčius minimas Lietuvoje po I pasaulinio karo 1919 m., tačiau netrukus panaikintas. Atkurtas Lenkijoje 1925 m. liepos 1 d. iš šiaurinių Pariečės valsčiaus kaimų. 1925–1939 m. priklausė Antrosios Lenkijos Respublikos, Balstogės vaivadijos, Gardino apskričiai. 1939 m. rugsėjo pabaigoje valsčių užėmė Raudonoji armija ir prijungė prie Baltarusijos TSR, Balstogės srities. 1940 m. sausio 15 d. valsčius panaikintas ir prijungtas prie naujai įkurto Pariečės rajono. 1940 m. lapkričio 25 d. buvusio valsčiaus teritorija priskirta Lietuvos TSR. 1941 m. sausio 15 d. Druskininkų, Marcinkonių ir Rudnios valsčiai, iki tol priklausę Baltarusijos TSR Pariečės rajonui ir Rodūnios rajonui, priskirti Lietuvos TSR. Oficialiai Druskininkų valsčius LTSR įsteigtas tų pat metų vasario 17 d. Valsčius panaikintas 1950 m. birželio 20 d., jo teritorija priskirta Druskininkų rajonui (4 apylinkės).

|-
| 1949-01-01  || 211 || || || 4 apylinkės  ||
|}

## Suskirstymas

## Gyventojai
### Žymūs žmonės

|-
| 1929 || Švendubrė || Antanas Grigelis, zoologas hidrobiologas || 1995
|-
| 1936 || Švendubrė || Domas Smaliukas, botanikas || 2020
|-
| 1939 || Neravai || Danutė Kvietkevičiūtė, dailininkė tekstilininkė || 2023
|-
| 1943 || Jaskonys || Bronius Jaskelevičius, gamtos mokslų daktaras ||
|-
| 1950 || Švendubrė || Juozas Šikšnelis, prozininkas || 2024
|}

## Šaltiniai
Austen Henry Layard

**Ostinas Henris Lajardas** (, 1817 m. kovo 5 d. Paryžius – 1894 m. liepos 5 d. Londonas) – Didžiosios Britanijos diplomatas, keliautojas, istorikas, archeologas.

## Biografija
1842 m. paskirtas Didžiosios Britanijos ambasadoriumi Stambule, 1869-1877 m. – pasiuntinys Ispanijoje, 1877-1880 m. vėl Stambule. 1852–1857 m. ir 1860–1870 m. parlamento atstovas.

## Mokslinė veikla
1845-1851 m. kasinėjo Asirijos miestus Nineviją ir Kalachą, aprašė Babilono griuvėsius, Nipūrą. Kalache kasinėjo Ašurnasirpalo II rūmus, administracinius ir gyvenamuosius pastatus. Ninevijoje atrado ir tyrė Asirijos valdovų rūmų ir šventyklų griuvėsius, surado valdovo Ašurbanipalo biblioteką su daugiau kaip 20 000 molinių dantiraščio lentelių.

## Bibliografija
* Inquiry into the Painters and Arts of the Ancient Assyrians (vol. 1–2).1848–49;
* Nineveh and its Remains. (*Ninevija ir jos griuvėsiai*), London: John Murray. 1849;
* Illustrations of the Monuments of Nineveh. 1849;
* The Monuments of Nineveh. London: John Murray. 1849–53;
* Inscriptions in the cuneiform character from Assyrian monuments. London: Harrison and sons. 1851;
* A Popular Account of Discoveries at Nineveh. London: John Murray. 1852;
* Discoveries in the Ruins of Nineveh and Babylon. (*Atradimai Ninevijos ir Babilono griuvėsiuose*), London: John Murray. 1853;
* A Second Series of the Monuments of Nineveh. London: John Murray 1853;
* The Ninevah Court in the Crystal Palace. London: John Murray. 1854;
* Early Adventures in Persia, Susiana, and Babylonia. (*Ankstyvasis gyvenimas Persijoje, Sūzianoje ir Babilonijoje*). London: John Murray. 1894;
* Autobiography and Letters from his childhood until his appointment as H. M. Ambassador at Madrid. (vol. 1–2) London: John Murray. 1903.

## Šaltiniai
Sapiega

**Sapiega** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Sapiegienė (ištekėjusi moteris) ir Sapiegaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Jonas Sapiega (?-1730) – LDK didikas, Sapiegų giminės atstovas, Abiejų Tautų Respublikos bei Rusijos karvedys, Lietuvos didysis etmonas (1708-1709), Rusijos generolas feldmaršalas (1726 m.);
* Leonas Sapiega (1557–1633) - LDK valstybės politinis veikėjas, LDK sekretorius (1580 m.), LDK vicekancleris (1585–1589 m.), kancleris (1589–1623 m.), Vilniaus vaivada (nuo 1623 m.), LDK didysis etmonas (nuo 1625 m.), prisidėjo 1581 m. įkuriant LDK vyriausiąjį tribunolą, vadovavo III Lietuvos Statuto (1588 m.) rengimui;
Sato

**Sato** − japoniška pavardė, pirma pagal populiarumą Japonijoje.

Pavardę turi šie garsesni asmenys (rikiavimas pagal vardo pirmą raidę):

* Eisaku Sato (1901–1975) – 61-o, 62-o ir 63-io Japonijos ministrų kabineto premjerministras;
* Yūhei Sato (g. 1947) – Japonijos politikas, nuo 2006 m. - Fukušimos prefektūros gubernatorius;
* Misaki Sato – futbolininkas, kelis sezonus rungtyniavęs Lietuvoje
* Romain Sato (g. 1981) – profesionalus krepšininkas, žaidžiantis Sienos „Montepaschi“ klube;
* Takuma Sato (g. 1977) – Japonijos Formulės 1 lenktynininkas.

## Šaltiniai
Saudargas

**Saudargas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Saudargienė (ištekėjusi moteris) ir Saudargaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Algirdas Saudargas (g. 1948) – politikas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras;
* Paulius Saudargas (g. 1979) – Lietuvos fizikas, politinis veikėjas;
Sauka

* Donatas Sauka – literatūrologas, tautosakos tyrinėtojas, rašytojas
* Leonardas Sauka – kalbininkas, tautosakininkas, vertėjas
* Mykolas Sauka – skulptorius, rašytojas
* Šarūnas Sauka – tapytojas, knygų vaikams autorius