open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gabijos gimnazija

**Gabijos gimnazija** – baltų deivės Gabijos vardu pavadintos Lietuvos bendrojo lavinimo vidurinės mokyklos:

*Mažeikių Gabijos gimnazija, buvusi Mažeikių 2-oji vidurinė mokykla;
*Vilniaus Gabijos gimnazija, buvusi Vilniaus 62-oji vidurinė mokykla.

## Taip pat skaitykite
*Klaipėdos Gabijos pagrindinė mokykla.
Alessandro Guagnini

**Aleksandras Gvanjinis** (dar užrašomas taip Gvagninis, Gvaninis; , , ; g. 1538 m. Veronoje – m. 1614 m. Krokuvoje) – italų kilmės lenkų rašytojas, karininkas ir kronikininkas. 14 metų (pagal kitus duomenis - 18 metų) buvo kariniu Vitebsko komendantu.

Nuo XVI a. šeštojo dešimtmečio tarnavo rotmistru Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenėje, nuo 1561 m. dalyvavo Livonijos kare. 1571 m. tapo Abiejų Tautų Respublikos piliečiu, dalyvavo karuose su Maskva, Moldavijos magnatų karuose. Paskutiniuosius gyvenimo metus gyveno Lenkijos karalystės sostinėje Krokuvoje. Gvanjinis buvo puikaus išsilavinimo, mokėjo keletą kalbų (lotynų, vokiečių, lenkų, taip pat ir rusėnų).

## „Europos Sarmatijos aprašymas“
Labiausiai žinomas dėl 1578 m. lotynų kalba išleisto veikalo „Europos Sarmatijos aprašymas“ (*Sarmatiae Europeae descriptio, quae Regnum Poloniae, Lituaniam, Samogitiam, Russiam, Masoviam, Prussiam, Pomeraniam <...> complectitur*). Knygoje aprašomos Rytų Europos šalys (Lietuva, Lenkija, Livonija, Maskvos valstybė), jų istorija, geografija, religija, tradicijos ir kt. Pirmą kartą išleista 1578 m. Krokuvoje, po to 1581 m. Spire (Vokietija), 1583 m. Italijoje italų kalba. 1611 m. ši kronika išplėsta ir išleista lenkų kalba.

Kurdamas šį veikalą A. Gvanjinis daugiausia naudojosi Motiejaus Strijkovskio kronikos rankraštį. Motiejus Strijkovskis ginčijo Gvanjinio autorystę ir skundėsi dėl jo darbo plagiato karaliui Steponui Batorui, kuris 1580 m. specialiąja privilegija pripažino „Europos Sarmatijos aprašymą“ kaip teisėtą Motiejaus Strijkovskio darbą. Nepaisant to A. Gvanjinio knyga toliau buvo leidžiama jo vardu ir net išversta į lenkų kalbą. Išplėstas leidimas pasirodė 1611 m.

Kronikoje pirmą kartą pavaizduoti lietuvių kunigaikščių paveikslai. Nors portretai buvo išgalvoti bei neturėjo su kunigaikščiais nieko bendro, kunigaikščiai vilkėjo anachronistiniais drabužiais ir buvo apginkluoti tuometiniais ginklais, šie paveikslai padarė didelę įtaką vėlesniam didžiųjų kunigaikščių vaizdavimui. 

Kronikos egzemplioriai yra prieinami Vilniaus universiteto bibliotekoje, Pranciškaus Skorinos Baltarusijos bibliotekoje ir Londono muziejuje.

### Valdovų imaginaciniai paveikslai

Image:Krak (118501817).jpg|Krakas
Image:Leszko I (118501866).jpg|Vytautas
Image:Lech1581.jpg|Mindaugas
Image:Algirdas kunigaikštis.jpg|Algirdas
Image:Gediminas 1581 (118503418).jpg|Gediminas
Image:Lithuanian Grand Duke Traidenis.JPG|Traidenis
Image:Vykintas.jpg|Vykintas


## Šaltiniai
Tikrasis gvazdikas

**Tikrasis gvazdikas** (*Dianthus caryophyllus*) – gvazdikinių (*Caryophyllaceae*) šeimos, gvazdikų (*Dianthus*) genties gėlė. Kilęs greičiausiai iš Viduržemio jūros regiono, bet jau prieš 2000 metų išplatintas po pasaulį.

Tai daugiametis, iki 80 cm aukščio užaugantis žolinis augalas. Lapai pilkšvai arba melsvai žali, iki 15 cm ilgio. Žiedas 3–5 cm skersmens, kvapnus, natūralus – šviesiai rausvos spalvos, tačiau hibridai būna įvairiaspalviai. Dauginamas ūgliais.

Lietuvoje ypač tarybiniais metais gausiai augintas gėlininkystės ūkiuose, privačiuose šiltnamiuose. 1982 m. gėlininkystės ūkiuose buvo išauginta virš 9 mln. tikrojo gvazdiko žiedų. Tai populiari skinama gėlė, dovanojama įvairiomis progomis. Tarybiniais metais raudoni gvazdikai buvo dažnas valstybinių švenčių atributas.

## Šaltiniai
Giedrius Tomkevičius

**Giedrius Tomkevičius** (g. 1984 m. vasario 29 d.) – dabartinio Lietuvos čempiono Panevėžio Ekrano žaidėjas.

Iš Šiaulių kilęs futbolininkas 2001 metais savo profesionalo karjerą pradėjo kaimyninio Panevėžio miesto ekipoje. Per 8 metus Giedrius už Ekraną jau sužaidė daugiau kaip 200 rungtynių. 180 cm ūgio žaidėjas pasižymi universalumu aikštėje. Jis gali žaisti tiek atraminio saugo, tiek krašto ir centro gynėjų pozicijose.

2008 metų rudenį Giedrius Tomkevičius atkreipė ir Lietuvos rinktinės stratego Jose Caucero dėmesį. Panevėžio Ekraną į A lygos viršūnę atvedęs žaidėjas gavo šansą sudalyvauti ir reprezentacinės Lietuvos ekipos treniruotėse. 2008 metų lapkričio mėnesį Tomkevičius debiutavo rungtynėse prieš Moldovos rinktinę. Jis aikštėje pasirodė pakeisdamas Mantą Savėną. Kol kas tai ir yra vienintelės Giedriaus rungtynės Lietuvos rinktinėje.

## Laimėjimai
* A Lyga: 2005, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012
* LFF taurė: 2000, 2010, 2011
* LFF supertaurė: 2005

## Išnašos
Šilinis gvazdikas

**Šilinis gvazdikas** (*Dianthus deltoides*) – gvazdikinių (*Caryophyllaceae*) šeimos, gvazdikų (*Dianthus*) genties žolinis augalas.

## Paplitimas
Auga nuo Vakarų Europos Atlanto pakrantės (Ispanija, Prancūzija) iki Sibiro (Irkutsko sritis, Tuva); taip pat Indijos valstijoje Kašmyre.

## Aprašymas
Aukštis 20-40 cm. Vegetatyviniai stiebai tankiai apaugę lapais, trumpi, o žiediniai stiebai kur kas ilgesni, viršuje išsišakoję. Žiedai susitelkę į ryškiai rausvus žiedynus Žydi nuo birželio pabaigos iki spalio vidurio.

Auga pievose, sausuose, akmeninguose dirvožemiuose, apleistuose laukuose.

## Šaltiniai
* Цветовой атлас растений: Пер. со словац. Е. Рулина, В. Рябченко / Д. Рандушка, Л. Шомшак, И. Габерова. – Братислава: Обзор, 1990. – 411 с. – (Картинки природы). – 75000 экз. – ISBN 80-215-0068-9
Arbatžolės

**Arbatžolė** – perdirbti ir išdžiovinti kininio arbatmedžio (*Camellia sinensis*), *[[Camellia assamica]]* arba jų hibridų lapai ir pumpurai, vartojami arbatos gaminimui.

Arbatžolės auginamos Kinijoje, Indijoje, Bangladeše, Irane, Korėjos respublikoje, Šri Lankoje (*[[Šri Lanka|Ceilone]]*), Taivane (*Formose*), Japonijoje, Indonezijoje, Nepale, Australijoje, Argentinoje ir Kenijoje.

## Maisto chemija
Arbatžolėse yra alkaloidų (kofeino daugiausia – 2-4,4 %), rauginių, baltymų, angliavandenių, organinių rūgščių, mineralinių medžiagų, vitaminų (C, B1, B2, PP, P).

## Vartojimas
Arbata, ruošiama iš šviežių arbatžolių, buvo laikoma kaip vaistas ir tonizuojantis gėrimas, arbatos užpilas - geriamas savo malonumui.

* **Stipri arbata** išeiga 200
** vanduo 220
** arbatžolės 2arbatžoles suberti į pašildytą arbatinuką, užpilti verdančiu vandeniu ir 5-10 min. palaikyti šiltai.

## Taip pat skaitykite
* Arbata
Laodamantas

**Laodamantas** – mitologijoje yra:

* Laodamantas (Alkinojaus sūnus) – mitinės tautos fajakų karaliaus Alkinojaus ir Aretės sūnus, minimas Homero „Odisėjoje“.

* Laodamantas (Eteoklio sūnus) – Tėbų karalius, Eteoklio sūnus, kariavęs prieš epigonus Tėbų cikle.
Dardanai

**Dardanai** ( – senovinė Balkanuose gyvenusi tauta, trakų  ar ilyrų kilmės, gyvenusi I tūkst. pr. m. e. dabartinio Kosovo ir aplinkinėse Serbijos teritorijose.

Pagal Straboną dardanai sudarė du pogrupius – galabrus (*galabri*) ir tunakus (*thunaki*).

## Istorija

Iš visų Ilyrijos genčių dardanai gyveno palyginus derlingose lygumose, iš visų pusių apsuptose kalnų. Tai leido dardanams pasiekti aukštesnį kultūros lygmenį nei jų kaimynų, aukštikalnių ilyrų.
 
VI a. pr. m. e. susiformavo klasinė dardanų visuomenė, čia žinomas karalius Bardylis, ne kartą siaubęs Makedoniją. IV a. pr. m. e. daug dardanų gyvenviečių sunaikino makedonai. III a. pr. m. e. dardanų visuomenė atsigavo, ir III–I a. pr. m. e. turėjo savo valstybę Dardaniją. 

Nors dauguma Ilyrijos genčių buvo užkariautos jau III–II a. pr. m. e., dardanai išlaikė valstybingumą ilgiausiai. I a. pr. m. e. jie kartu su skordiskais ir mėdais įsiveržė į Romos provinciją Makedoniją.

6 m. Dardaniją galutinai nukariavo romėnai (*Gaius Scribonius Curio*), ji tapo Romos imperijos dalimi. Pradžioje Dardanija buvo administruojama kaip dalis Mezijos provincijos: 87 m. Meziją padalijus į Aukštutinės ir Žemutinės Mezijų provincijas, ir dardanai atsidūrė Aukštutinėje Mezijoje.
 Imperatorius Dioklecianas apie 284 m. Dardaniją padarė atskira Romos provincija., kurios sostinė buvo *Naissus* (Nišas).
Bizantijos imperijoje VI a. buvo Dardanijos provincija.

## Dardanų valdovai

* Bardylis (385–358) – pirmasis žinomas dardanų valdovas. Jo dukra Audata ištekėjo už Pilypo II, Makedonijos karaliaus;
* Kleitus, Bardylio sūnus;
* Bardyllis II, greičiausiai Kleitus sūnus;
* Monunius, valdė apie 280 m. pr. m. e.
* Mytilus, valdė apie 270 m. pr. m. e.
* Longarus
* Bato

## Nuorodos


Image:Illyria and Dardania Kingdoms (228 BC) (English).svg
Image:Illyria and Dardania Kingdoms.png
Image:Dardanian Kingdom (English).svg
Image:Dardania kingdom.png
Image:Ancient balkans 4thcentury.png
Image:Praevalitana in the Roman Emp.jpg
Image:Dardania and kosovo.png
Belgijos herbas

**Belgijos herbas** – Belgijos valstybės atributas, auksinis šėlstantis raudonai ginkluotas liūtas juodame lauke. Toks liūtas dar vadinamas *belgiškuoju liūtu* (). Herbo devizas – „Vienybė daro stipriais“.

## Didysis Belgijos herbas
Belgijos herbe skydo viršuje yra riterio šalmas pakeltu antveidžiu su karališkąja karūna. Už skydo sukryžiuoti du ilgi skeptrai – vienas su liūtu, kitas – su teisingumo ranka viršuje. Apie skydą ratu eina Leopoldo ordino grandinė. Skydininkai – du nestilizuoti liūtai, laikantys ne tik skydą, bet ir po vieną ietį su Belgijos vėliavomis.
Po skydu – raudona juosta su siaurais juodais krašteliais ir su devizu aukso raidėmis  arba .

Visas šis aprašytas skydas su priklausiniais yra ant raudonos mantijos su šermuonėlio pamušalu ir auksiniais kutais bei apkraštavimu., ant mantijos viršaus – didelė karališka karūna.
Senajame didžiojo herbo vaizde virš mantijos ir karūnos eile išdėstytos 9 provincijų, 1837 m. sudariusių Belgiją, vėliavos: (iš dešinės į kairę) Antverpeno, Vakarų Flandrijos, Rytų Flandrijos, Lježo, Brabanto, Haino, Limburgo, Liuksemburgo ir Namiūro. Brabanto provincija 1995 m. buvo padalinta į Flamandų Brabanto ir Valonų Brabanto provincijas bei Briuselį.

Didysis herbas naudojamas retai. Jis yra ant didžiojo antspaudo, kuriuo patvirtinami įstatymai ir tarptautinės sutartys.

## Mažasis Belgijos herbas
Mažąjį Belgijos herbą naudoja Belgijos vyriausybė, jis puošia pasų viršelius, oficialius karališkosios šeimos ir vyriausybės pastatus.

Jį sudaro skydas, karališkoji karūna, sukryžiuoti skeptrai, Leopoldo ordino grandinė ir fevizo juosta.

## Herbo kilmė
Naujai sudaryta Belgijos karalystė nutarė savo herbo ir vėliavos pagrindu paimti trumpai egzistavusios (1790 m., nuo sausio iki gruodžio) Jungtinių Belgijos Valstijų simboliką. Ši valstybė buvo susidariusi, kai pietiniai Nyderlandai atsikratė Šventosios Romos imperijos valdžios. *Brabanto revoliucijos* prieš imperatorių Juozapą II metu, svarbų vaidmenį vaidino Brabanto hercogija, ji po to dominavo ir Jungtinėse Belgijos Valstijose. Todėl visos valstybės simbolika buvo pagrįsta Brabanto liūtu, kuris vėliau tapo ir belgiškuoju liūtu.
2009 m. Vokietijos Grand Prix

**2009 m. Vokietijos Grand Prix** – devintos 2009 m. sezono Formulės 1 lenktynės. Jos vyko liepos 10-12 dienomis Niurburgringo trasoje.

## Penktadienio treniruotės
Pirmosiose Vokietijos GP penktadienio treniruotėse geriausią rato įveikimo laiką pasiekė „Red Bull“ lenktynininkas Markas Webberis (1:33.082 min.). Jis trečdaliu sekundės aplenkė Brawn GP lenktynininką Jensoną Buttoną (1:33.463) ir Felipe Massa (Ferrari), kuris liko trečias (1:33.745).

Antrose treniruotėse grečiausias buvo McLaren ekipos britas Lewis Hamiltonas (1:32.149). Vietinis herojus Sebastianas Vettelis buvo antras (1:32.331), o kitas britas J. Buttonas - trečias (1:32.369).

## Šeštadienio treniruotės
Penktadienio antras treniruotes laimėjęs L. Hamiltonas grečiausias buvo ir šeštadienį, pasiekęs 1:31.121 min. rezultatą. Už jo liko ispanas Fernando Alonso (Renault) (1:31.340) ir brazilas F. Massa (1:31.351).

## Kvalifikacija

* Timo Glockas už sutrukdymą kvalifikacijoje Fernando Alonso buvo nubaustas 3 pozicijų bauda. Kadangi T. Glockas buvo pasiekęs 19-tą rezultatą, jis turėjo startuoti paskutinis.

## Lenktynės

‡ Lenktynininkai, naudoję KERS sistemą.

## Kita
* Pirmoji pole pozicija: Mark Webber
* Pirmoji pergalė: Mark Webber
* Paskutinės lenktynės: Sébastien Bourdais
* Pirmas kartas trečiojoje kvalifikacijos dalyje: Force India
* Geriausias rezultatas kvalifikacijoje: Adrian Sutil ir Force India (7 vieta)
* Pirmas greičiausias ratas sezone: Fernando Alonso

## Įskaita po lenktynių
;Pilotų įskaita

;Komandų įskaita

*Pastaba*: Pateikti tik penki geriausi rezultatai.

## Nuorodos
Jaime Alguersuari

**Chaimė Algersuaris** (g. 1990 m. kovo 23 d. Barselonoje, Ispanijoje) – automobilių sporto lenktynininkas iš Ispanijos. 2009 m. liepos pabaigoje jis debiutavo Formulėje 1, kai Scuderia Toro Rosso pakeitė atleistą Sebastien Bourdais.

2008 m. jis buvo Red Bull ekipos pilotas bandytojas.

Per savo lenktynininko karjerą ispanas yra laimėjęs Formula Renault 2.0 Italijos žiemos čempionatą (2006) ir Didžiosios Britanijos F3 čempionatą (2008).

Savo debiuto Vengrijos GP metu jis tapo jauniausiu Formulės 1 lenktynininku per visą istoriją, pagerindamas 1980 m. Mike Thackwello rekordą. Ispanui jo debiuto dieną buvo 19 metų ir 125 dienos.

Pirmosiose savo lenktynėse ispanas finišavo viena vieta aukščiau už savo komandos draugą Sebastieną Buemi – 15-tas.

2011 m. sezono pabaigoje buvo pakeistas kitu lenktynininku.

2012 m. kovo 30 d. pasirašė padangų testuotojo sutartį iki sezono pabaigos su Pirelli kompanija.

## Formulės 1 rezultatai

## Išnašos
2009 m. Vengrijos Grand Prix

**2009 m. Vengrijos Grand Prix** – dešimtosios Formulės 1 2009 m. sezono lenktynės. Jos vyko liepos 24-26 dienomis Hungaroringo trasoje, netoli Vengrijos sostinės Budapešto.

## Penktadienio treniruotės
Pirmosiose penktadienio treniruotėse visus nustebino McLaren ekipa. Greičiausias buvo suomis Heikki Kovalainenas (1:22.278 min.), o jo komandos draugas britas Lewis Hamiltonas - trečias (1:22.554). Tarp jų įsispraudė vokietis Nico Rosbergas iš Williams (1:22.337).

Antroje treniruočių dalyje McLaren lenktynininkai vėl buvo greičiausi - šį kartą L. Hamiltonas liko pirmas (1:22.079), o jo komandos draugas H. Kovalainenas antras (1:22.126). Kaip ir pirmosiose treniruotėse, į trejetuką pakliuvo N. Rosbergas (1:22.154).

## Šeštadienio treniruotės
Šeštadienį McLaren toliau visus stebino savo greičiu. L. Hamiltonas buvo greičiausias ir paskutinėse savaitgalio treniruotėse (1:21.009). Kiek netikėtai antras greičiausias buvo vokietis Nickas Heidfeldas iš BMW-Sauber ekipos (1:21.408). Trečias liko N. Rosbergas (1:21.509), o kitas McLaren narys H. Kovalainenas - ketvirtas (1:21.655). 

## Kvalifikacija
Kvalifikacines lenktynes ir pole poziciją laimėjo ispanas Fernando Alonso. Jam tai buvo pirmoji pergalė kvalifikacijoje nuo 2006 m. Kinijos GP. Jis aplenkė abu Red Bull ekipos lenktynininkus - S. Vettelį ir M. Webberį.

Felipe Massa antrosios kvalifikacijos dalies pabaigoje patyrė sunkią avariją. Massai važiuojant tiesiaja į jo šalmą pataikė nuo Rubenso Barrichello automobilio atitrūkųsi detalė. Massa dideliu greičiu nestabdydamas atsitrenkė į trasą juosiančius padangų barjerus. Brazilas buvo nugabentas į trasos medicinos centrą, vėliau nuskraidintas į ligoninę. Brazilas lenktynėse nestartavo, tad Vengrijoje dalyvavo tik vienas Scuderia Ferrari lenktynininkas - Kimi Raikkonenas.

*Automobiliai su [[KERS]] pažymėti ‡ simboliu*

* Felipe Massa dėl patirtos avarijos nestartavo lenktynėse, tad visi už jo kvalifikacijoje išsirikiavę lenktynininkai pakilo viena starto vieta.

## Lenktynės
Lenktynes laimėjo britas Lewis Hamiltonas su McLaren. Jam ir jo ekipai tai buvo pirmoji pergalė šiame sezone. Puikią antrą vietą laimėjo suomis Kimi Raikkonenas, kuris buvo vienintelis Scuderia Ferrari lenktynininkas lenktynėse. Trečią vietą išsaugojo australas Markas Webberis. Nico Rosbergas finišavo ketvirtas, o penktas - Hamiltono komandos draugas Heikki Kovalainenas. Dėl automobilio gedimo finišo nepasiekė vienas sezono lyderių Sebastianas Vettelis. Silpnai pasirodė ir sezono lyderė Brawn GP ekipa - Jensonas Buttonas finišavo tik septintas, brzilas Rubensas Barrichello - 10-tas.

## Kita
* Pirmasis GP karjeroje - Jaime Alguersuari.
* Pirmoji pergalė sezone - Lewis Hamiltonas ir McLaren.
* Pirmoji pergalė KERS naudojančiam automobiliui - McLaren.
* Po lenktynių teisėjai nusprendė pašalinti Renault komandą vienerioms lenktynėms už Vengrijos GP metu incidentą, kurio metu nuo F. Alonso automobilio nuslydo priekinė dešinioji padanga.

## Įskaita po lenktynių
;Pilotų įskaita

;Komandų įskaita

*Pastaba*: Pateikti tik penki geriausi rezultatai.

## Išnašos
Maltos herbas

**Maltos herbas** – Maltos valstybės atributas: perskeltas skydas, dešinė (heraldinė) pusė balta, kairė – raudona. Kantone – pilkas Jurgio kryžius. Virš skydo – auksinė mūrinė karūna su mažaisiais varteliais centre ir penkiais matomais bokštais, kurie reprezentuoja Maltos įtvirtinimus. Skydą supa dvi natūralios spalvos šakos: iš dešinės – alyvmedžio šaka, iš kairės – palmės lapas, kurios simbolizuoja taiką ir tradiciškai siejasi su Malta. Šakos apačioje surištos balta juosta, kurios išvirkščia pusė – raudona. Juostoje juodomis raidėmis parašyta  'Maltos respublika'.

Maltos herbas aprašytas 1988 m. Maltos Akto skyriuje „Emblema ir viešasis antspaudas“, ten nurodyta, kad skydas atstovauja nacionalinė Maltos vėliavą.

Maltos herbas pavaizduotas Maltos prezidento vėliavoje ir ant 10, 20 ir 50 eurocentų Maltos monetų.


File:Flag of the President of Malta.svg|Maltos prezidento vėliava


## 1964–1975 m. Maltos herbas

Šio herbo skydas toks pat, kaip ir dabartinio herbo. Virš skydo – plieninis riterio šalmas su mūrine karūna ir skiautėta baltai raudona šalmaskraiste. Skydininkai – du delfinai, laikantys skydą ir skydą supančius palmės lapą bei alyvmedžio šakelę.

Po skydu:
* mėlynos bangos, simbolizuojančios supančią Viduržemio jūrą.
* po apatiniu skydo smaigaliu – aštuonkampis Maltos kryžius, simbolizuojantis ryšį su Maltos ordinu.
* Juosta su devizu *Virtute et Constantia* ('Narsa ir tvirtumu').

## 1975–1988 m. Maltos herbas

Šis herbas buvo priimtas 1975 m. liepos 11 d., metai po to, kai Malta tapo respublika. Tuometinis herbas buvo apskritas, neheraldinės komponuotės. Herbe buvo pavaizduotas pakrantės vaizdelis: Herbas perkirstas, viršutinė dalis balta (dangus), su oranžine saule su ilgais spinduliais. Apatinė dalis mėlyna (jūra) su baltų bangelių eilėmis. Nuo dešinio šono vidurio iki kairiojo šono trečdalio – auksinis krantas su sukryžiuotais mediniais šake ir kastuvu, dešiniajame krašte iš kranto auga žalias kaktusas (opuncija), besimatantis dangaus fone. Skydo centre – iš kairiojo (heraldinio) viršutinio kampo į apatinį dešinįjį plaukianti tradicinė Maltos valtis *luzzu*.
Gaiva (reikšmės)

Žodis **gaiva** gali reikšti:

* Gaiva (botanikoje) – astrinių šeimos augalų gentis.;
* Gaiva (kulinarijoje) – gaivinamasis gėrimas.
Esencija

**Esencija** – skysto pavidalo ekstraktas. Ji naudojama kosmetikoje, farmakologijoje, kulinarijoje kaip maisto priedas.  

## Taip pat skaitykite

* Farmakologija
** Antpilas
** Ekstraktas
** Esencija
** Nuoviras
** Tinktūra
** Užpilas

* Kulinarija
** Antpilas
** Ekstraktas
** Esencija
** Nuoviras
** Trauktinė
** Užpiltinė
Serbijos herbas

**Serbijos herbas** – vienas iš Serbijos valstybės atributų, baltas dvigalvis erelis pusiau išskėstais sparnais raudoname lauke su raudonu skydu ant krūtinės.

Dabartinis Serbijos herbas yra buvusios Obrenovičių dinastijos herbas, kuris pirmą kartą Serbijos herbu buvo tapęs 1882 m., antrą kartą – 2004 m. Herbe pavaizduotas dvigalvis Nemanjičių erelis, kurį Nemanjičiai buvo perėmę iš Bizantijos imperijos Paleologų dinastijos.

## Didysis herbas
Herbo raudoname lauke baltas dvigalvis erelis pusiau išskėstais sparnais auksinėmis kojomis, snapu ir liežuviu. Apačioje abipus uodegos dvi auksinės heraldinės lelijos. Ant erelio krūtinės centrinis skydelis raudonu lauku su baltu kryžiumi, ketvirčiuose keturi sidabriniai skiltuvai (tai vadinamasis *[[serbiškasis kryžius]]*). Didysis skydas simbolizuoja Serbijos valstybę, mažasis skydelis – serbų tautą.
Skydą dengia auksinė karališką karūna.
Visas aprašytas derinys yra raudonos karališkosios mantijos šermuonėlių pamušalu bei auksiniais kutais ir apvadais fone. Mantija karūnuoja didelė karališka karūna.

Dabartinis Serbijos herbas yra monarchijos tipo, nors Serbija dabar yra respublika. Paskutiniais metais kelios Rytų Europos valstybės (pvz., Rusija, Lenkija, Bulgarija, Vengrija) priėmė herbus su karūnomis, tuo parodydamos istoriškai buvusios monarchijomis.

## Herbų naudojimas
Dabartiniai Serbijos herbai naudojami nuo 2004 m. rugpjūčio 17 d.

Didysis herbas naudojamas ant Liaudies skupščinos, respublikos prezidento, vyriausybės, konstitucinio teismo, aukščiausiojo teismo, nacionalinio banko pastatų fasadų bei patalpose bei jų antspauduose.

Mažasis herbas naudojamas kitų valstybinių ir municipalinių įstaigų pastatų fasaduose ir patalpose.


Vaizdas:Coat of Arms of the Principality of Serbia.png|Serbijos kunigaikštystės herbas (1835-1882 m.)
Vaizdas:Royal Coat of arms of Serbia (1882–1918).svg|Serbijos karalystės (1882-1918 m.)
Vaizdas:Coat of arms of serbia 1941 1944 vectorised.svg|1941-1944 m.
Vaizdas:Coat of arms of Serbia (1947–2004).svg|Serbijos Socialistinės respublikos(1947-1990) ir Serbijos respublikos (1990-2004 m.) herbas
Monegaskų kalba

**Monegaskų kalba** – ligūrų kalbos dialektas. Šia kalba kalbama Monake.

## Tarimas
* Ü tariama kaip prancūziška u.
* Oe tariama kaip prancūziška é.
* Ç tariama kaip prancūziška ç.

## Galerija

Vaizdas:Street_sign_in_Monégasc-French_in_MonacoVille.jpg|Ženklas prancūzų ir monegaskų kalbomis


## Nuorodos
*
Juodkalnijos herbas

**Juodkalnijos herbas** – vienas iš Juodkalnijos valstybės atributų, beskydis herbas, kurį sudaro auksinis dvigalvis erelis pakeltais sparnais su karūna ir su skydu ant krūtinės.

Juodkalnijos herbas buvo priimtas 2004 m. liepos 13 d. parlamento išleistu įstatymu. Šis herbas panaudotas ir Juodkalnijos vėliavoje bei Juodkalnijos armijos herbe. Vėliau jis buvo patvirtintas 2007 m. spalio 2 d. konstitucijoje.

Juodkalnijos herbo esminė dalis yra dvigalvis auksinis erelis pakeltais sparnais. Virš galvų – auksinė karūna. Snapai pražioti, kyšo raudoni liežuviai. Dešinėje kojoje laiko auksinį skeptrą, kairėje – mėlyną karališkąjį obuolį, apjuostą auksinėmis juostomis ir su auksiniu kryželiu viršuje. Ant erelio krūtines skydelis su mėlynu lauku ir žalia papėde. Papėdės viršuje balta juostelė. Skydelio centre einantis auksinis liūtas.

Dvigalvis erelis buvo Petrovičių-Njegošų dinastijos simbolis, o anksčiau – Paleologų valdomos Bizantijos simbolis. Dvi galvos seniau simbolizavo valstybės ir bažnyčios vienybę. Viduramžiais dvigalvį erelį kaip simbolį naudojo Zetos kunigaikštystės valdovai iš Crnojevičių giminės. Bendra Juodkalnijos herbo kompozicija įkvėpta Rusijos imperijos herbo, nes Juodkalnijos valdovai XIX a. turėjo glaudžius dinastinius ir politinius ryšius su Rusijos imperijos valdovais.

Krūtinės skyde esantis einantis liūtas yra vyskupų ženklas, reprezentuoja Prisikėlimą Biblijoje (Kristus Visų valdovas, Judos liūtas). Jis panašus į liūtą Venecijos respublikos, kuri turėjo nemažą įtaką Juodkalnijai, simbolikoje. Nepriklausomybė atgavusi Juodkalnija buvo palaipsniui tapusi teokratine valstybe, tai padėjo išlaikyti vienybę ginantis nuo nuolatinių osmanų puldinėjimų.

Dabar Juodkalnija yra pasaulietinė demokratinė respublika, todėl Petrovičių-Njegošų dinastijos karūnos panaudojimas kėlė tam tikrų prieštaravimų. Dabartinis Juodkalnijos herbas labai populiarus, jie plačiai naudojami privačiuose namuose, verslo institucijose, privačiose mokyklose kaip nacionalinio išdidumo simbolis.


Vaizdas:Coat of arms of the Principality of Montenegro.svg|Juodkalnijos kunigaikštystės (1905-1910) herbas
Vaizdas:Coat of arms of the Kingdom of Montenegro.svg|Juodkalnijos karalystės (1910-1918/1922) herbas
Vaizdas:Coat of arms of Montenegro (1945-1947).png|Federacinės Juodkalnijos valstybės (1945-1947) herbas
Vaizdas:srcg2.jpg|Juodkalnijos Liaudies respublikos (1947-1963) herbas
Vaizdas:Coat of arms of Montenegro (1945–1994).svg|Juodkalnijos Socialistinės respublikos (1974-1993) herbas
Vaizdas:Coat of arms of Montenegro (1992-2004).svg|Federacinės Juodkalnijos valstybės (1993-2004) herbas
London Bridge

**„London Bridge“** – pirmasis singlas iš amerikiečių pop atlikėjos Fergie debiutinio studijinio albumo „The Dutchess“. Dainoje panaudoti dainos „Down To The Night Club“, kurią atlieka Tower of Power, elementai. Tai yra pirmasis Fergie solinis singlas. Iki 2009 m. yra parduota 2 000 000 singlo „London Bridge“ kopijų JAV. Tai yra taip pat pirmasis Fergie singlas, pasiekęs #1-ąją vietą JAV Billboard Hot 100 tope.

## Istorija
Dainos prodiuseris yra Polow da Don, o dainos autoriai yra Sean Garrett ir Fergie. Fergie teigia, kad „ši daina puikus pirmasis hitas, kuris praneš apie mano atėjimą, kaip solo atlikėjos“. Daina skirta klubams, dainos žodžiai nežymiai užsimena apie asmeninius išgyvenimus bei garsenybės gyvenimą. Taip pat daina prasideda su sirena, po kurios eina žodžiai: „Oh Shit!“ ar „Oh Snap!“.

## Vaizdo klipas

Fergie sukūrė klipo koncepsiją su „Black Eyed Peas“ nariu will.i.am. Klipą ji taip apibūdina taip: „Jame aš ir mano draugės nepakviestos įsibraunam į džentelmenų klubą, ir užimam jį“. Vaizdo klipas buvo nufilmuotas Londone, Fergie klipe panaudojo šokėjas kaip asmens sargybines, kad „duotų klipui aštrumo“.

Klipe Fergie matoma plaukiojanti Temzėje netoli prie Tauerio tilto. Fergie klipe matoma su tiara dėl albumo pavadinimo „The Dutchess“.

„YouTube“ svetainėje dainos klipas yra peržiūrėtas 7 678 123 kartus.

## Singlo turinys
* **JK skirtas CD**
# „London Bridge“ („Nešvari versija“) – 3:28
# „London Bridge“ (Instrumentinė versija) – 3:25

* **JK skirtas 12“ CD**
# „London Bridge“ („Nešvari versija“) – 3:28
# „London Bridge“ (A cappella) – 3:15
# „London Bridge“ (Radijo „švari versija“]]) – 3:28
# „London Bridge“ (Instrumentinė versija) – 3:25

* **Australijai skirtas CD**
# „London Bridge“ (Normali „nešvari versija“) – 3:30
# „London Bridge“ (Instrumentinė versija) – 3:27
# „London Bridge“ (A Cappella) – 3:18
# „London Bridge“ (Vaizdo klipas) – 3:31

## Topai

|-

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Oficialus Fregie Youtube kanalas
* Oficiali svetainė internete
* Oficiali Fergie svetainė internete
*
Sturšenas

**Sturšenas** () – ežeras centrinėje Švedijoje (penktas pagal dydį), Jemtlando provincijoje, 292 m aukštyje virš jūros lygio. Ilgis 70 km, plotis iki 25 km. Telkšo ledyninės-tektoninės kilmės duburyje. Kranto linija labai vingiuota, gausu salų (didžiausia – Fresenas). Ežeras užšąla lapkritį, atitirpsta gegužę. Per Sturšeną teka Indalio upė. Ežeras laivuojamas, veikia dvi kelto linijos.

Prie Sturšeno įsikūręs Estersundo miestas. Legendose pasakojama, kad ežere neva gyvena pabaisa Sturšeochiuretas (*Storsjöodjuret*). Prie ežero kranto stovi toliausiai pasaulyje į šiaurę nutolęs akmuo su runų raižiniais.

## Šaltiniai
Gegnė

**Gegnė** – statybinė konstrukcija, laikanti vienšlaitį arba dvišlaitį stogą. Stogo danga tvirtinama prie grebėstų arba lentų pakloto, padėtų ant gegnių.

Gegnės gali būti remtinės arba kabančiosios.

Remtinės vienašlaičio stogo gegnės dažniausiai remiasi į mūrločius, padėtus ant sienų, dvišlaičio – vienu galu į mūrlotį, kitu į porinę gegnę. Skėtimo jėgą laiko sienos. Kai gegnės ilgos (ilgesnės nei 5 m), jos dar paremiamos ramsčiais arba ilginiais; suremtų gegnių poros neretai sujungiamos sąvaržomis.

Kabančiosios gegnės sudarytos iš suremtų gegnių poros. Jų kiti galai sujungti styga, priimančia stogo skėtimo jėgą.

Dažniausiai gegnės daromos iš pjautos medienos, kartais iš rąstų arba gelžbetonio.

## Šaltiniai
Januška

* Albinas Januška – diplomatas, signataras
* Jonas Januška (1906) – teisininkas, rezistentas
* Jonas Januška (1935) – agronomas, kolekcionierius, verslo ir politinis veikėjas
* Petras Januška – choro dirigentas, pedagogas.
Jasenauskas

**Jasenauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Jasenauskienė (ištekėjusi moteris) ir Jasenauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Adomas Jasenauskas (1884 – 1944) – Lietuvos kunigas, spaudos darbuotojas;
*Albinas Jasenauskas (1886 - 1973) – vargonininkas, chorvedys, pedagogas.

*Irena Dylevičienė-Jasenauskaitė (g. 1910) – muzikos mokytoja ir chorvedė.
Jurkevičius

**Jurkevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Jurkevičienė (ištekėjusi moteris) ir Jurkevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Alfonsas Jurkevičius (g. 1932) – Lenkijos lietuvių kunigas, prelatas;
*Evaldas Jurkevičius (g. 1969) – Lietuvos edukologas, politinis veikėjas;
*Jurgis Jurkevičius (g. 1952) – teisininkas, Lietuvos politinis veikėjas;
*Paulius Jurkevičius – lietuvių žurnalistas;
*Stanislovas Jurkevičius (1939 – 1985) – Lietuvos inžinierius tekstilininkas, technologijos mokslų daktaras.

*Dalia Jurkevičienė (g. 1966 m. birželio 3 d.) – Lietuvos ir Akmenės rajono politinė bei visuomenės veikėja.
Kajackas

**Kajackas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kajackienė (ištekėjusi moteris) ir Kajackaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:
* Algimantas Kajackas (g. 1939 m.) – inžinierius radioelektronikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras;
* Algimantas Vincas Kajackas (1932–2015) – kunigas, teologijos daktaras.
Kajeckas

**Kajeckas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Kajeckienė (ištekėjusi moteris) ir Kajeckaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Juozas Kajeckas (1897 – 1978) – Lietuvos teisininkas, diplomatas;
*Juozas Kajeckas (g. 1935) – Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas.
Bojomos krioklys

**Bojomos krioklys** (), seniau – **Stenlio krioklys** (*Chutes Stanley*) – septynių kataraktų/slenksčių grupė Lualabos upės vingyje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, tarp Ubundu ir Kisanganio uostų. Bendras aukštis 61 m. Kataraktos išsidriekusios 10 km ruože. Vidutinis debitas 16 990 m³/s. Tai pats vandeningiausias ir antras pagal plotį (po Viktorijos) krioklys pasaulyje. Už Bojomos krioklio Lualaba jau vadinama Kongu. Šalia krioklio driekiasi Ubundu-Kisanganio geležinkelis.

## Šaltiniai
Lukaševičius

* Juozapas Ignotas Lukaševičius – Lietuvos ir Lenkijos tapytojas
* Vytautas Pranciškus Lukaševičius – miškininkas, partinis veikėjas

Taip pat skaitykite:
* Lukoševičius
Makauskas

**Makauskas** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Makauskienė (ištekėjusi moteris) ir Makauskaitė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Bronius Makauskas (g. 1950) – Lietuvos istorikas, Lenkijos lietuvių bendruomenės veikėjas, Lietuvos katalikų mokslų akademijos narys;
*Dainius Makauskas (1939 – 1990) – Lietuvos alpinistas, farmacininkas;
*Romualdas Makauskas (g. 1954) – Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas;
*Stasys Makauskas (1928 – 1983) – Lietuvos žurnalistikos pedagogas, istorijos mokslų kandidatas.
Kazachstano herbas

**Kazachstano herbas** – vienas iš Kazachstano valstybės atributų. Herbo skydas apvalus, laukas žydras, kurio centre auksinis šanirakas (; centrinė jurtos kupolo dalis), nuo kurio į visas puses kaip saulės spinduliai eina auksinės atramos. Skyde šonuose du į šonus žiūrintys mitologiniai sparnuoti žirgai *tulparai*. Skydo apatinėje kaspinas su užrašu *Қазақстан*. Herbe yra tik dvi spalvos – žydra ir auksinė.

Apvali skydo forma simbolizuoja gyvenimą ir amžinybę. Šanirakas simbolizuoja šeimos gerovę, taiką ir ramybę, o valstybės herbe – bendrus visų Kazachstano gyventojų namus.

Tulparo sparnai simbolizuoja svajonę apie stiprią, klestinčią valstybę, tyrus sumanymus ir siekimą tobulėti bei siekti harmonijos visuomenėje, su gamta ir pasaulio civilizacija. Herbe pavaizduoti du mitiniai žirgai, kurie iš abiejų pusių saugo šaniraką. Jie taip pat simbolizuoja idėją ginti tėvynę.

## Taip pat skaitykite
* Kazachstano vėliava
* Kazachijos TSR herbas
Maksimavičius

**Maksimavičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Maksimavičienė (ištekėjusi moteris) ir Maksimavičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Petras Maksimavičius (g. 1970) – Lenkijos ir pasaulio lietuvių visuomenės veikėjas;
*Romualdas Vytautas Maksimavičius (g. 1939) – Lietuvos politinis veikėjas.
Žemaitijos kolegija

**Žemaitijos kolegija** – valstybinė aukštoji neuniversitetinė mokykla Žemaitijos regione.

## Istorija
2002 m. rugpjūčio 30 d. Rietavo aukštesnioji žemės ūkio mokykla reorganizuota į Žemaitijos kolegiją. Pradėjo veikti du fakultetai: Rietavo vadybos ir Rietavo technologijų.
 
2003 m. birželio mėn. Telšių aukštesnioji taikomosios dailės mokykla reorganizuota į Žemaitijos kolegijos Telšių menų ir pedagogikos fakultetą, o Mažeikių politechnikos mokykloje įsteigtas Žemaitijos kolegijos Rietavo vadybos fakulteto Mažeikių studijų skyrius.

2016 m. Žemaitijos kolegija panaikinta, vietoj jos įsteigiant Klaipėdos valstybinės kolegijos Rietavo studijų centrą. 

## Fakultetai
* Mažeikių Studijų centras
* Rietavo Technologijų fakultetas
* Rietavo Vadybos fakultetas
* Telšių Menų ir pedagogikos fakultetas

## Kiti padaliniai
* informacinis centras
* plaukimo baseinas
* suaugusių tęstinio profesinio mokymo centras
* viešųjų ryšių skyrius

## Studijų programos
**Telšių fakultetas:**
* dailės ir technologijų pedagogika
* kaimo turizmo vadyba
* kultūrinės veiklos vadyba
* muzikos pedagogika
* socialinis darbas
* šokio pedagogika

**Rietavo fakultetas:**
* Agroverslų technologijos
* Buhalterinė apskaita
* Elektros įrenginių techninė priežiūra
* Geodezija ir žemėtvarka
* Kompiuterinė technika
* Mašinų techninis eksploatavimas
* Verslo informacinės sistemos
* Verslo vadyba
* Želdynai ir jų dizainas

**Mažeikių fakultetas:**
* Verslo informacinės sistemos
* Verslo vadyba

## Literatūra
* Ūkininkystės mokslinyčia – Žemaitijos kolegija: 150-ies metų profesinio rengimo Rietave kelias (sud. Alma Lengvenienė). – Klaipėda: Druka. – 235 p.: iliustr. – ISBN 978-609-404-022-1

## Šaltiniai
Portugalijos herbas

**Portugalijos herbas** – vienas iš Portugalijos valstybės atributų.

Baltame skydo lauke su raudonu bordiūru kryžiu išdėstyti 5 maži mėlyni skydai. Mažuose skyduose pavaizduota po 5 baltus roundelius (sidabro monetas). Bordiūre – 7 auksinės trijų bokštų pilys. Po skydu – auksinė armiliarinė sfera (dangaus sferos modelis), apsupta auksinėmis šakomis, kurios apačioje perrištos dviem juostomis – raudona ir žalia (tai Portugalijos vėliavos spalvos).

## Portugalijos herbo skydo evoliucija
Dabartinis Portugalijos herbas buvo priimtas 1911 m. birželio 30 d. kartu su Portugalijos vėliava. Herbas yra ilgos Portugalijos herbų evoliucijos nuo viduramžių rezultatas. Pirmas variantas buvo Burgundijos hercogo Henriko, kurio sūnus tapo Portugalijos grafu Henriku, herbas – mėlynas kryžius sidabro lauke.

### Skydeliai ir roundeliai
1143 m. Portugalija buvo pripažinta nepriklausoma Portugalijos karalyste. Todėl vėliau Burgundijos herbe atsirado balti roundeliai, simbolizavę sidabro monetas ir kartu – monarcho kaip suverenios šalies valdovo teisę kaldinti monetas.
Teigiama, kad vienu metu skydas kautynėse nukentėjo, ir skyde buvęs kryžius prarado kai kurias dalis, virsdamas kryžiu išsidėsčiusiais skydeliais su viduje buvusiais roundeliais. Tokį skydą Portugalijos karalius Sančas I paveldėjo iš savo tėvo Alfonso I (*Afonso I*).

Vėliau, karalius Sebastijonas I sidabrinių roundelių skaičių skydeliuose sumažino nuo 11 iki 5. Penkis baltus roundelius imta aiškinti kaip penkias Kristaus žaizdas.

>
File:Armoires portugal 1160.svg|Nuo 1093 iki 1180
File:Armoires portugal 1180.png|Nuo 1180 iki 1247
File:Armas portugal 1247.png|Nuo 1247 iki 1385
File:Armoires portugal 1385.svg|Nuo 1385 iki 1481
File:Armoires portugal 1481.png|Nuo 1481


### Pilys
Alfonso III valdymo metais skydą papildė raudonu bordiūru su aukso pilimis. Pilių skaičius kito nuo 8 iki 12 (pvz., Alfonsas XII nustatė, kad jų turi būti 12), bet vėliau Sebastijonas I nustatė, kad jos bus septynios. Pilys būna uždarytos (vartai auksinės spalvos).

Aiškinama, kad jos simbolizuoja maurų pilis, kurias užkariavo Portugalijoje rekonkistos metu.

### Armiliarinė sfera
Armiliarinė sfera Portugalijos heraldikoje svarbus elementas nuo XV a. Ji dažnai buvo mobilioji figūra Portugalijos kolonijiniuose herbuose. Armiliarinė sfera buvo navigacijos instrumentas. Ji simbolizavo Portugalijos įtaką Geografinių atradimų amžiais bei Portugalijos kolonijinę imperiją.
Janina Matekonytė

**Janina Matekonytė-Antanėlienė** (g. 1948 m. rugsėjo 25 d. Kupiškyje) – lietuvių teatro ir kino aktorė. 

## Biografija
1971 m. baigė Lietuvos valstybinės konservatorijos aktorių laidą (kurso vadovas Vytautas Čibiras) ir nuo tada dirba Valstybinio Jaunimo teatro aktore.

## Vaidmenys
Svarbiausi vaidmenys (Jaunimo teatre):
* Melita – G. Figeiredo „Ezopas“, 1971
* Saulė – R. Rastausko „Lenktynių aitvaras“, 1972
* Geležinė princesė – V. Palčinskaitės „Geležinės princesės diena“, 1972
* Joana – E. Niziurskio „Mes, džiazas ir vaiduokliai“, 1974
* Ji – E. Nekrošiaus „Kvadratas“, 1980
* Džuljeta – K. Antanėlio, S. Gedos “Meilė ir mirtis Veronoje”, 1982
* Baltoji moteris – N. Gogolio „Nosis“, 1991
* Klitemnestra ir chore – Sofoklo „Elektra“, rež. I. Kriauzaitė, 1993
* Sara – R. Blaumanio „Siuvėjų dienos Silmačiuose“, rež. P. Gaidys, 1993
* Marija – A. Kamiu „Nesusipratimas“, rež. J. Sabolius, 1993
* Mirtis – Ž. Kokto „Orfėjas“, rež. J. V. Tūras, 1994
* Dulsinėja iš Toboso, vairuotoja, mirtis – M. Servanteso „Don Kichotas“, rež. S. Povelas, 1994
* Merta Dona ir šluotų rišėja – S. Lagerliof „Saga apie Gestą Berlingą“, rež. P. Pedajasas, 1996
* Linda – A. Milerio „Komivojažieriaus mirtis“, rež. I. Bučienė, 1997
* Ledo gėlė – J. Vaičiūnaitės „Senamiesčio skersgatvio pasaka“, rež. K. Kazlauskaitė, 1999
* Aktorė – S. Gedos „Pelenė“, rež. V. Mazūras, 2000
* Motina – A.Juozaičio "Širdis Vilniuje", rež. J. Vaitkus, A. Vidžiūnas, 2014
* Ponia Jang – B.Brechto "Gerasis žmogus iš Sezuano", rež. V. Bareikis, 2015 
* Janina – A.Schilingas "Autonomija", rež. A  Schilingas, 2018
* Mama – Pagal O.von Horvatą  "Vienos miško pasakos", rež. J. Ross, 2019

## Filmografija
* 1972 – Kristina. Tadas Blinda, rež. Balys Bratkauskas
* 1976 – Seklio Kalio nuotykiai, rež. Arūnas Žebriūnas
* 1982 – Elzbieta. Barbora Radvilaitė, rež. Vidmantas Bačiulis, LTV
* 1986 – Vilkolakio pėdsakai, rež. Almantas Grikevičius
* 1988 – Don Žuanas, rež. Jonas Vaitkus
* 1999 – The Devil’s Arithmetic, rež. Donna Deitch
* 2001 – Amazonės ir gladiatoriai, rež. Zachary Weintraub
* 2002 – Dr. Jekyll and Mr. Hyde, rež. Maurice Phillips
* 2003 – Iš pelenų (Out of the Ashes), rež. Joseph Sargent
* 2004 – Uncle Adolf, rež. Nicholas Renton
* 2007 – Das Feuersprung, rež. Rainer Matsutani
* 2008 – Defiance, rež. Edward Zwick.
* 2010 – Mano mylimas prieše (TV serialas), rež. Šarūnas Mikulskis, VRS grupė
* 2013 – Anna Karenina , rež. Chr. Duguay
* 2014 – Pakeliui, rež. Ričardas Marcinkus
* 2014 – Anglijos karalienė pagrobė mano tėvus, rež. E. Jankauskas
* 2015 – Karas ir taika (BBC serialas), rež. T. Harper
* 2016 – Senekos diena, rež. K.Vildžiūnas 
* 2015–2016 – Visi vyrai kiaulės (TV serialas), rež. M. Verbiejus, R. Boravskis, VRS grupė
* 2019 – Paveldėtoja (TV serialas), rež. M. Verbiejus, R. Cicėnas, VRS grupė

## Šaltiniai
Martynaitis

* Antanas Martynaitis – kunigas, kanauninkas
* Marijonas Martynaitis – statybinių medžiagų technologas, pedagogas
Petruškevičius

**Petruškevičius** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Petruškevičienė (ištekėjusi moteris) ir Petruškevičiūtė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

*Antanas Petruškevičius (1896–1942), Lietuvos kariuomenės majoras, gaisrininkas;
*Eugenijus Petruškevičius (g. 1937 m.), žurnalistas ir Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas;
*Karolis Petruškevičius (1858–1934), siuvėjas ir knygnešys;
* Mantas Petruškevičius (g. 1984 m.), stilistas, laidų vedėjas.
Azerbaidžano demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Azerbaidžanas|Azerbaidžano]] demografiją**.
 
**Gyventojų skaičius:** 8 238 672 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 23,9 %
**15-64 m.:* 69,4 %
**65 m. ir vyresni:* 6,7 % (2009 m. apsk.)
 
**Amžiaus [[mediana]]:**
**bendra:* 28,2 m.
**vyrų:* 26,6 m.
**moterų:* 30 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,762 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 17,62 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 8,3 mirčių/1000 gyv. per metus (2008 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): -1,69 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 54,6 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 66,66 m.
**vyrų:* 62,53 m.
**moterų:* 71,34 m. (2009 apsk.) 

**Vyresnių nei 15 metų žmonių raštingumas:**
**bendras:* 98,8 %
**vyrų:* 95,5 %
**moterų:* 98,2 % (1999 m. surašymas)

## Šaltiniai
*CŽV pasaulio faktų knyga: Azerbaidžanas (angliškai)
Avatara

**Avatara** arba ***avataras*** ( „nužengimas“) – hinduizme, į materialų pasaulį kokiu nors pavidalu nužengęs dievas, kuris taip siekia „išgelbėti pasaulį“, atstatyti „įstatymą“ ar apginti savo garbintojus. Tai dievo ar jo galios įsikūnijimas konkrečiu pavidalu, dievystės pasireiškimas pasaulyje.

Tikėjimas avataromis iš esmės paplitęs tarp vaišnavų, nors dievybės įsikūnijimą pripažįsta šaktai, tantrikai, šaivai (advaita vedantos mokyklos pagrindėją Šankarą laikantys Šivos avatara). Avatarų sekėjais laikomi pastarųjų šimtmečių hinduizmo mokyklų pradininkai ir mokytojai (Ramakrišna, Vivekananda, Anandamaji Ma, Satja Sai Baba).

## Avatara vaišnavizme
Vaišnavizme išvardijami 10 Višnaus avatarų, kurie laikomi amžinais dvasiniais Višnaus pavidalais, pakartotinai nužengiančiais į materialų pasaulį skirtingomis epochomis (jugomis): Matsja (Žuvis), Kūrma (Vėžlys), Varaha (Šernas), Narasimha (Liūtažmogis), Vamana (Nykštukas), Parašurama (Rama su kirviu), Rama, Balarama arba Krišna, Buda ir Kalkis. „Bhagavata puranoje“ pateikiamas 22 avatarų sąrašas.

Pasak vaišnavų tikėjimo, Prieš pat pasaulio galą (pralają) pasirodysianti dešimtoji Višnaus avatara – Kalkis, raitelis ant balto žirgo, kuris kardu išžudysiąs nedoruosius ir teisingai valdysiąs žmones.

Brahma įsikūnydavęs išminčiais ir poetais („Ramajanos“ autoriumi Valmikiu, tariamuoju „Mahabharatos“ autoriumi Vjasa, „Šakuntalos“ autoriumi Kalidasa, teisių davėju Manu, kanklių išradėju Narada ir kt.).

## Šaltiniai
Migūčionys

**Migūčionys** – kaimas Elektrėnų savivaldybės šiaurinėje dalyje, į šiaurės vakarus nuo Elektrėnų.

## Gyventojai
 

## Šaltiniai
Migūčionys (reikšmės)

**Migūčionimis** (arba **Migučionimis**) vadinami kaimai:

* Elektrėnų savivaldybėje:
** Migūčionys;
** Naujieji Migūčionys;
** Senieji Migūčionys;
* Miguičionys Varėnos rajone.
Bata (Pusiaujo Gvinėja)

**Bata** () – uostas Pusiaujo Gvinėjoje, didžiausias šalies miestas. Batos uostamiestis įsikūręs žemyninėje Pusiaujo Gvinėjos dalyje (Rio Munyje). Miestą skalauja Atlanto vandenynas. Anksčiau Bata buvo Pusiaujo Gvinėjos sostine, todėl miestas yra valstybės transporto mazgo centre. Iš jo plaukia keltai į Malabą ir Duala (Kamerūnas), o lėktuvai gali nusileisti Batos oro uoste. Miestas plačiai žinomas dėl gyvo naktinio gyvenimo bei turgų. Yra Batos stadionas.

## Istorija ir ekonomika
1969 m. per valstybę nuvilniję antiispaniški maištai privertė dalį europiečių palikti Pusiaujo Gvinėją. Todėl aštuntajame dešimtmetyje ir devintojo dešimtmečio pradžioje šalį, o tuo pačiu ir Batą, kamavo skaudi ekonominė krizė. Tačiau aštuntojo dešimtmečio pabaigoje valstybėje atradus naftos, ėmė augti Pusiaujo Gvinėjos ekonomika, o tuo pačiu ir pagrindinio šalies uosto Batos reikšmė.

Batos uostas yra vienas giliausių visame regione. Visgi natūralios krantinės jame nėra, todėl buvo pastatyta prieplauka, kurioje ir aptarnaujami atplaukiantys laivai. Pagrindinėmis eksporto prekėmis čia yra mediena ir kava. Iš Tarptautinio Batos oro uosto vykdomi tiesioginiai skrydžiai į keletą miestų, tarp jų valstybės sostinę Malabą bei Gabono sostinę Librevilį.

Mieste įsikūręs koledžas „Colegio Nacional Enrique Nvó Okenve“.

## Šaltiniai
Pusiaujo Gvinėjos demografija

Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **[[Pusiaujo Gvinėja|Pusiaujo Gvinėjos]] demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 633 441 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Pasiskirstymas pagal religijas**:
*Katalikai - 87 %
*Protestantai - 6 %
*Tradicinių vietinių religijų atstovai - 5 %
*Musulmonai, bahajai, kitų religijų atstovai ir ateistai - 2 %

**Struktūra pagal amžių:**
**0-14 m.:* 41,9 %
**15-64 m.:* 54 %
**65 m. ir vyresni:* 4,1 % (2009 m. apsk.)
 
**Amžiaus [[mediana]]:**
**bendra:* 18,9 m.
**vyrų:* 18,3 m.
**moterų:* 19,6 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 2,703 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 36,52 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 9,49 mirčių/1000 gyv. per metus (2008 m. apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 81,58 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**[[Vidutinė gyvenimo trukmė]]:**
**bendra:* 61,61 m.
**vyrų:* 60,71 m.
**moterų:* 62,54 m. (2009 apsk.) 

**[[AIDS]]/[[ŽIV]] paplitimas tarp suaugusių**: 3,4 % (2007 m. apsk.)

**Vyresnių nei 15 metų žmonių raštingumas:**
**bendras:* 87 %
**vyrų:* 93,4 %
**moterų:* 80,5 % (2000 m. apsk.)

## Šaltiniai

: CŽV pasaulio faktų knyga: Pusiaujo Gvinėja (angliškai)
Liuksemburgo herbas

**Liuksemburgo herbas** – vienas iš Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės atributų. Horizontaliai juostuotame (10 baltų ir mėlynų juostelių) lauke raudonas šėlstantis dviuodegis liūtas su auksine karūna, aukso nagais, dantimis ir liežuviu.


file:Coat of arms Grand Duchy of Luxembourg middle.png|Vidutinysis Liuksemburgo herbas
file:Lesser-Coat-of-Arms-of-Luxembourg.svg|Mažasis Liuksemburgo herbas


Liuksemburgo herbo istorija siekia viduramžius, jis kilęs iš Limburgo hercogystės (dabartinė Belgija ir Nyderlandai) herbo.

## Liuksemburgo grafo Henriko V (1216–1281) herbas
Henrikas V buvo pirmasis Liuksemburgo grafas, naudojęs pirminį šio herbo variantą. Jo tėvo Limburgo hercogo Valerano III (*Waleran III*) herbe buvo raudonas dviuodegis šėlstantis liūtas su aukso nagais, dantimis, liežuviu ir karūna sidabriniame lauke.
Henrikas V baltą lauką pakeitė 10 horizontalių baltų ir mėlynų juostelių, kad jo herbas skirtųsi nuo jo netikro brolio Limburgo hercogo Henriko IV herbo.

Nėra žinoma, iš kur perimtos tos 10 baltų ir mėlynų juostelių. Žinomiausias Liuksemburgo heraldistas *Jean-Claude Loutsch* spėja, kad pirmosios Liuksemburgo dinastijos galėjo naudoti dryžuotą vėliavą, kurios spalvos nežinomos. Dvi Liuksemburgo dinastijai artimos dinastijos tuo metu irgi ėmė naudoti dryžuotus herbus. Loono grafai ir *Grandpré* grafai turėjo herbus, kurių laukas buvo horizontaliai juostuotas (10 auksinių ir raudonų juostelių). Gali būti, kad Liuksemburgai pasirinko spalvas derindami jas su baltu lauku ir raudonu Liuksemburgų liūtu.


Vaizdas:Limburg New Arms.svg|Limburgo hercogo Valerano III (*Waleran III*) herbas
Vaizdas:Loon Arms.svg|Loono grafų ir *Grandpré* grafų herbas
Vaizdas:Armoiries Comtes de Luxembourg superseding.svg|Liuksemburgo grafo Henriko V herbas


## Pastabos