open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Didžioji enciklopedija

**Didžioji enciklopedija** ('Больша́я энциклопе́дия**', «Те́рра»'') – visuotinė enciklopedija, kurią išleido Rusijos leidykla «Терра» bendradarbiaujant kartu su Vokietijos žiniasklaidos koncernu Bertelsmann.

## Istorija
Didžioji enciklopedija pradėta kurti 2000. Ketinimai anonsuoti 2005 spalio 12.
Visi enciklopedijos tomai buvo išleisti vienu metu. Užsisakymui pateikta nuo 2006 m.

## Formos
Elektroninė versija bus išviešinta ne anksčiau kaip išplatinus spausdintinę versiją.
 
## Apimtis
62 tomai, 160 000 išplėstinių aiškinamųjų straipsnių, per 60 000 iliustracijų. Vidutinis puslapių skaičius viename tome – 592. Kiekvieno tomo gale pateikiamas jį kūrusių asmenų sąrašas.
* Terminų skaičius – per 200&nbsp;000 (su paaiškintais terminais ir nuorodinėmis sąvokomis).
* 60&nbsp;000 spalvotų ir nespalvotų ilisutracijų.
* 340 geografinių ir politinių žemėlapių.
* Enciklopedijos popierius – matinis, 115&nbsp; g/m².
* Formatas 195x280 mm.

## Autoriai
Mokslinė redakcinė taryba (vadovas akademikas Геннадий Андреевич Месяц), Rusijos mokslų akademijos viceprezidentas, 10 narių akademikų.

Autorių kolektyvą sudaro per 500 žmonių.

## Požiūrio taškas
Straipsniai, pasak leidyklos, yra deideologizuoti, laikomasi faktologijos prioritetų, vengiama reiškinių ir asmenų vertinimo. Faktai surinkti 2000–2005 metais ir atspindi naujausius istorijos įvykius.

Paskutiniame enciklopedijos tome po raidės «Я» pateiktas taip vad. Lotyniškasis blokas («латинский блок»). Čia pagal abėcėlę pateikiami įvairių kalbų straipsniai, kurių pavadinimai paplitę lotyniškuoju alfabetu. Tai sparnuotos frazės, terminai, santrumpos kaip DVD, Dolby surround, užsienio muzikos grupių pavadinimai ir kt.

Greta enciklopedijos tomų leidžiamas metraštinis papildymas (Ежегодников «Большой энциклопедии»), kur pateikiama atnaujinta informacija. Be to Didžiosios enciklopedijos pagrindu bus išleista daug šakinių enciklopedijų su aiškinamaisiais žodynais ir išsamesniais straipsniais.

## Nuorodos
* «Терра» leidykla
* Штутина Ю. Энциклопедическая бомба // Lenta.ru, 12 октября 2005
* Шульпяков Г. Большая энциклопедия в 62-х томах
Europos Sąjungos agentūros

**Europos Sąjungos agentūros** – Europos Sąjungos institucijos, kitos ES organizacijos, padedančios ES valstybėms narėms spręsti naujus teisinius, techninius ir mokslinius uždavinius, siekti geografinės devoliucijos.

ES agentūros skirstomos į 4 skirtingas grupes:
* Bendrijos agentūros: Bendrijos agentūra yra Europos viešosios teisės reglamentuojama įstaiga. Ji skiriasi nuo Bendrijos institucijų (Tarybos, Parlamento, Komisijos ir kt.) ir turi atskiro juridinio asmens statusą. Ji steigiama remiantis ES antrinės teisės aktu labai konkretiems techniniams, moksliniams ar valdymo uždaviniams.
* Bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) agentūros buvo įsteigtos labai konkretiems techniniams, moksliniams ir valdymo uždaviniams vykdyti.
* Policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose agentūros buvo įsteigtos, siekiant padėti ES valstybėms narėms bendradarbiauti kovojant su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu.
* Vykdomąsios įstaigos - organizacijos, įsteigtos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003 (OL L 11, 2003 1 16), kurioms pavedamos tam tikros vienos ar daugiau Bendrijos programų valdymo užduotys. Šios agentūros steigiamos tam tikram nustatytam laikotarpiui. Jų buveinė turi būti toje pačioje vietoje kaip ir Europos Komisijos (Briuselyje arba Liuksemburge).

Kiekvienoje ES šalyje yra tam tikros ES Agentūros. Lietuvoje - Europos lyčių lygybės institutas.

## Išnašos
Sakramento Kings

**Sakramento „Kings“** () – NBA Vakarų konferencijos Ramiojo vandenyno pogrupio krepšinio komanda iš Sakramento, Kalifornijos.

## Sezonai

NBA čempionais yra tapę vienintelį kartą 1951 metais.

### Žaidėjai

### Šlovės muziejaus nariai
* Nate Archibald (Kanzas Sitis/Omaha)
* Jerry Lucas (Sinsinatis)
* Oscar Robertson (Sinsinatis)
* Maurice Stokes (Ročesteris/Sinsinatis)
* Jack Twyman (Ročesteris/Sinsinatis)

### Įamžinti marškinėliai
Sacramento Kings klubas yra įamžinęs garsiausių savo krepšininkų marškinėlius. Numeriai marškinėlių, kuriuos jie nešiojo, daugiau niekada nebus naudojami komandoje. Į šį sąrašą įeina:

* 1 Nate Archibald, G, 1970-76
* 2 Mitch Richmond, G, 1991-98 (vienintelis žaidęs Sakramento klubui)
* 6 (Šeštas žaidėjas) – komandos fanai, nuo 1985 m.
* 11 Bob Davies, G, 1948-55
* 12 Maurice Stokes, P, 1955-58
* 14 Oscar Robertson, G, 1960-70
* 16 Peja Stojakovic Small forward,1998-2006
* 27 Jack Twyman, P, 1955-66
* 44 Sam Lacey, C, 1970-81

## Nuorodos
* Oficiali Sakramento „Kings“ svetainė
Juozapas Paliakas

**Juozapas Paliakas** (1958 m. sausio 31 d. Kvėdarnoje, Šilalės rajonas – 2001 m. gruodžio 18 d. Klaipėdoje) – agronomas, verslininkas, Lietuvos politinis veikėjas.

## Biografija

1976 m. baigė Kvėdarnos vidurinę mokyklą, 1981 m. Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas, 1994 m. tobulinosi Danijos visuomenės valdymo mokykloje.

1981–1983 m. Judrėnų tarybinio ūkio (Klaipėdos rajonas) vyr. agronomas, 1983–1990 m. „Veiviržos“ kolūkio pirmininkas. 1990–1995 m. Klaipėdos rajono tarybos pirmininkas, 1995–1997 m. Klaipėdos apskrities valdytojo pavaduotojas, 1999–2001 m. UAB „Zigvita“ generalinis direktorius.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Klaipėdos rajono skyriaus narys, LSDP tarybos narys, Klaipėdos rajono skyriaus pirmininkas.

1985–1995 m. Klaipėdos tarybos deputatas, 1995–2001 m. Klaipėdos rajono savivaldybės tarybos narys (LDDP sąraše).

1993–1997 m. Europos Tarybos Vietos ir regionų valdžių kongreso narys, Lietuvos delegacijos sekretorius, 1996–1997 m. nuolatinis narys. Mažosios Lietuvos enciklopedijos straipsnių autorius.

## Išnašos

## Nuorodos
* Biografija (vrk.lt.)
Algirdas Kazlauskas (1952)

**Algirdas Kazlauskas** (g. 1952 m. vasario 12 d. Vikraičiuose, Kelmės raj.) – Lietuvos politinis veikėjas.

## Biografija
 
1958–1962 m. mokėsi Liolių pradžios mokykloje, 1962–1969 m. – Kelmės 1-oje vidurinėje mokykloje. 1980–1985 m. studijavo Vilniaus pedagoginiame institute.

1973–1977 m. Kelmės namų valdybos valdytojas, 1978–1984 m. Kuro kontoros direktorius, 1984–1990 m. Kelmės rajono Vykdomojo komiteto pirmininkas, 1990–1995 m. Kelmės miesto meras, 1992–1996 m. Seimo nario padėjėjas, nuo 1997 m. Kelmės vartotojų kooperatyvo valdybos pirmininkas.

Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Kelmės rajono skyriaus narys, nuo 2003 m. atsakingasis sekretorius.

1995–2000 m. Kelmės rajono savivaldybės tarybos narys (LDDP sąraše).
Medicinos enciklopedija

**Medicinos enciklopedija** (**ME**) – enciklopedinis Valstybinės enciklopedijų leidyklos leidinys apie mediciną.

## Apimtis

Per 4 000 straipsnių, 800 iliustracijų.

Medicinos enciklopedijoje supažindinama su žmogaus biologija, anatomija, aprašomos įvairios ligos, pateikiamos jų atsiradimo priežastys, požymiai, siūloma ligų prevencija ir profilaktika. Enciklopedijoje galima rasti ir farmacijos mokslo pagrindų – apie veikliąsias ir vaistines medžiagas, daugelį vaistinių augalų.

Taip pat pateikiama informacijos apie kurortus, reabilitaciją, gerontologiją, įvairius poilsio ir veiklos būdus, sporto šakas, jų reikšmę sveikatai.

ME aprašomi 524 žymiausi Lietuvos ir lietuvių kilmės medicinos mokslininkai, praktikai, medikai.

## Leidimas
Medicinos enciklopediją 1991–1993 metais išleido Valstybinė enciklopedijų leidykla. Vyriausiasis redaktorius – V. Grabauskas.

## Tomai
* 1 tomas, A-M (iki žodžio Medicina)
* 2 tomas, M-Ž

## Nuorodos
* Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas
Trumpoji medicinos enciklopedija

**Trumpoji medicinos enciklopedija** – lietuviškas žinynas medicinos tematika. Leidykla – Aktėja.

## Apimtis
Apie 2000 straipsnių.

Paaiškinami labiausiai žinomi medicininiai terminai. „Simptomų“ skyriuje aprašomi įvairių ligų, susirgimų ir medicininių būklių simptomai, diagnostika ir gydymas.

Taip pat pateikiami patarimai dėl tam tikrų simptomų ir galimų ligų (skyriuje „Nuorodos“).

## Nuorodos
Trumpoji medicinos enciklopedija. Aktėja. Išleidimo metai: 2005. ISBN 9955-21-012-5.
Sveikatos enciklopedija

**Sveikatos enciklopedija** – enciklopedinis leidinys medicinos tematika.

## Leidimas
Žinyną išleido medicinos informacinė - leidybinė bendrovė UAB Vaistų žinios.

Redakcinė kolegijos nariai – L. Apeikienė, R. Butkuvienė, N. Lapkauskienė, G. Kavaliauskienė, N. Markauskienė, G. Šerpytienė, A. Zarankienė. Kiti redaktoriai – M. Drungilaitė, R. Jankūnas, E. Popovaitė, A. Vaitkevičius, A. Vaitkus.

## Apimtis
749 puslapiai. Formatas: 28x21.

## Turinys

### Ligos

* Simptomai, ligos
* Organizmo sandara
* Širdies, kraujagyslių ir limfinės sistemos ligos
* Kraujo ligos
* Kvėpavimo organų ligos
* Virškinimo organų ligos
* Inkstų ir šlapimo organų ligos
* Moterų ligos
* Vyrų ligos
* Vaikų ligos
* Nervų sistemos ligos
* Psichikos ligos
* Odos ligos
* Ausų, nosies ir gerklės ligos
* Akių ligos
* Endokrininės sistemos ligos
* Kaulų, sąnarių ir raumenų ligos
* Stomatologinės ligos
* Infekcinės ir parazitinės ligos
* Onkologinės ligos

### Vaistai
* Vaistų klasifikacija
* Abėcėlinis vaistų aprašymų sąrašas
* Vitaminai ir maisto papildai
* Homeopatiniai ir vaistažoliniai preparatai

### Naudinga žinoti
* Pirmoji pagalba
* Namų vaistinėlė
* Nėštumas ir pirmieji kūdikio metai
* Kontracepcija
* Slaugos pagrindai
* Sveika gyvensena
* Patarimai susirgus
* Reabilitacija
* Masažas
* Natūralūs gydymo metodai
* Laboratoriniai tyrimai ir jų normos
* Simptomų, ligų ir medicininių terminų rodyklė
* Vaistų rodyklė.

## Literatūra
Leidėjas: Vaistų žinios. Išleidimo metai: 2003. ISBN 9955-511-13-3

## Nuorodos
Elektroninė Sveikatos enciklopedijos versija internete
Didžioji ligų enciklopedija
Enkarnasjonas

**Enkarnasjonas** () – miestas pietryčių Paragvajuje. Išsidėstęs 235 km į pietryčius nuo Asunsjono, Paranos upės dešiniajame krante, priešais Argentinos miestą Posadasą (sujungtas *San Roque González de Santa Cruz* tiltu). Itapujos departamento centras. Yra Itapujos nacionalinis universitetas. Vyskupijos centras.

## Istorija
Enkarnasjonas įkurtas 1615 m. jėzuitų. Miesto pavadinimas ispanų k. reiškia „įsikūnijimas“. Miestas didesnę svarbą įgijo 1854 m. nutiesus geležinkelį tarp Asunsjono ir Posadaso.

1926 m. rugsėjo 20 d. miestą nuniokojo nuožmus tornadas, žuvo 300–400 gyventojų.

Skiriama prekybinė ir senoji miesto dalys.

## Ekonomika
Svarbus upių uostas ir prekybos centras. Prekyba galvijais, mediena, oda, tabaku, javais, *[[matė|yerba maté]]*. Medienos apdirbimo, odos, medvilnės, maisto pramonė. Apylinkėse auginama *[[matė|yerba maté]]*, ryžiai, tabakas, medvilnė, kukurūzai. Paplitęs Jaučių auginimas. Kasmet rengiamas Paragvajaus karnavalas.

Be ispanų ir gvaranių kilmės gyventojų Enkarnasjone taip pat gyvena imigrantai iš Vokietijos, Ukrainos, Japonijos, Kinijos, Lenkijos, Naujosios Zelandijos, Arabų šalių. Dėl švelnaus klimato miestas dažnai vadinamas „Pietų perlu“. 28 km nuo Enkarnasjono yra *[[La Santisima Trinidad de Paraná]]* jėzuitų misijos griuvėsiai, įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

1912 m. Enkarnasjone gimė Paragvajaus diktatorius Alfredo Stroessner.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Itapujos departamentas
* Oficiali svetainė 
* Enkarnasjono karnavalas
Drepanidae

:
* Lenktasparniai (*Drepanidae*) – drugių šeima;
* Drepaninės (*Drepanidae*) – ešeržuvių šeima.
Sartininkai

**Sartininkai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybės vakaruose, 8 km nuo Žygaičių, prie Sartės upelio. Seniūnaitijos centras. Veikia Sartininkų pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-73014). Stovi dvi bažnyčios:
* Medinė Sartininkų Šv. Jurgio bažnyčia (pastatyta 1787 m.); 1886 m. pastatytas akmeninis 4,9 m aukščio kryžius (autorius Bonifacas Norvaiša);
* Sartininkų evangelikų liuteronų bažnyčia, naujas bažnyčios pastatas pastatytas 1935 m., kitais metais pakabintas 1885 m. lietas ir Gustavo Adolfo dovanotas varpas.

## Etimologija

Sartininkai yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo pro juos pratekančios Sartės upės.

## Istorija

XIX a. Sartininkai buvo Raseinių apskrities miestelis, valsčiaus centras, priklausęs Vainuto parapijai.

2011 m. patvirtintas Sartininkų herbas, tais metais prie Sartininkų prijungtas Užpelkių kaimas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Sauslaukis

**Sauslaukis** – kaimas centrinėje Rietavo savivaldybės dalyje, į šiaurės vakarus nuo Rietavo, šalia kelio į Kulius. Sauslaukio seniūnaitija.

## Istorija

Apie 2020 m. praktiškai visas kaimas administraciškai sunaikintas prijungiant prie Rietavo.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Naugardiškė

**Naugardiškė** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, tarp Kauno ir Garliavos, prie kelio .

## Istorija

1812 m. birželio 23 d. prancūzmečiu Naugardiškėje buvo įsikūręs Prancūzijos imperatoriaus Napoleono didžiosios armijos štabas. Naugardiškės dvare imperatorius ir nakvojo. Šis dvaras minimas iki XX a. pradžios.

1996 m. dalis kaimo prijungta prie Kauno miesto.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Vertimai

**Vertimai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, kairiajame Mituvos krante, 5 km į vakarus nuo Žindaičių, 14 km į šiaurės vakarus nuo Jurbarko. Kaime stovi medinė Vertimų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia (pastatyta 1926 m.), yra katalikų ir evangelikų liuteronų kapinės. Veikia Vertimų kaimo bendruomenė, Vertimų stovyklavietė „Atgaiva“. Kaimas garsėja šv. Jono Krikštytojo atlaidais.

## Istorija

II pasaulinio karo metu didžioji kaimo dalis sudegė.

Veikė Vertimų pagrindinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Žindaičiai

**Žindaičiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 13 km į šiaurę nuo Jurbarko, prie kelio , dešiniajame Mituvos krante. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, Jurbarko kultūros centro Žindaičių skyrius, paštas (LT-74018). Veikia Žindaičių kaimo bendruomenė (nuo 2003 m.).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vladas Baltrušaitis (1912–1975), operos solistas, chorvedys, vargonininkas.

## Šaltiniai
Lyginamoji analizė

**Lyginamoji analizė** pagal etaloną arba geriausios praktikos siekimas (*angl. Benchmarking*) – tai procesas, kai organizacijos palygina savoje organizacijoje atliekamus procesus ir vykdomas funkcijas su rinkos lyderiais.

proceso metu tiriama, kodėl rinkos lyderiais laikomos organizacijos pasiekia tokių gerų rezultatų, kokią metodiką, praktiką naudoja; atradus veiksmingiausius metodus ir veiklos būdus, jie yra pritaikomi kitų (pvz., toje pat rinkoje veikiančių) organizacijų veikloje.
Šaravai

**Šaravai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Skaistgirių, Laučynės kraštovaizdžio draustinyje, prie Aluonos upės ir Šaravų miško. Stovi medinė Švč. Jėzaus širdies bažnyčia (nuo 1933 m., priklauso Josvainių parapijai), yra 1863 m. sukilimo aukų kapai. Netoliese yra gamtos paminklas – Šaravų ąžuolas.

## Etimologija
Pavadinimas sietinas su Josvainių krašte žinomomis pavardėmis **Šara, *Šaras, Šarauskas* (plg. 1621 m. Vilkijos apskrityje minimas *Jan Szarawski*, 1674 m. *Thomas Szarawski* iš Josvainių, 1684 m. *Georgij Szara* iš Josvainių, 1644 m. *Ioa’nes Szarawski* iš Šaravų, 1685 m. *Andreæ Szarawski Szarawis* ir kt.).

## Istorija

Vietovė šaltiniuose minima nuo XVII a. pradžios: *Szarzowo* (1601 m.), *Sserowo* (1603 m.), *Serowo* (1604 m.), *Szerowo* (1638 m.), *Szarawy* (1644 m.) ir t. t.

Nuo seno čia būta dvaro. 1822 m. Josvainių parapijos surašyme minimi 7 Šaravų kaimo ūkiai, Šaravų dvare gyvenanti bajorų Juozapo ir Marcijonos Rajunčių šeima, o gretimame name – bajoras Felicijonas Kupstys su žmona Ieva.

Miškų apsuptyje įsikūręs Šaravų kaimas, priešingai nei apylinkės, XIX a. pab. – XX a. pr. nesulenkėjo. 1863 m. aplinkiniuose miškuose laikėsi sukilėliai, tarp jų buvo ir 7 kunigai. Sukilėliai kas rytą laikė pamaldas prie storo Šaravų ąžuolo, kol vienąsyk buvo išduoti rusams, ir po pamaldų buvo užklupti. Nelygioje kovoje daugelis sukilėlių žuvo. Šaravų kapinėse pastatytas paminklinis akmuo prie ąžuolo nužudytiems sukilėliams kunigams atminti, šalia – koplytstulpis su įrašu „tautos kančiai atminti“ (aut. A. Teresius).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Marija Rudzinskaitė-Arcimavičienė (1885–1941) – istorikė, egiptologė.

## Galerija

Šaravų kapinės. Akmuo 1863 m. sukilėliams.jpg|Akmuo atminti 1863 m. sukilėliams kunigams
Šaravai, tujos.JPG|Tujų alėja prie klebonijos
Šaravai, buvusi klebonija.JPG|Apleista klebonija


## Šaltiniai
Alėjai

**Alėjai** (arba ***Alėjai I***) – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurės vakarus nuo Raseinių. Seniūnaitijos centras. Yra medinė Alėjų Švč. Trejybės bažnyčia (pastatyta 1939 m.), Raseinių pagrindinės mokyklos skyrius, biblioteka.

Prateka upelis Alėja (su intaku Kūdlankiu). Į rytus nuo gyvenvietės – Alėjai II. Pro kaimą eina kelias .

## Istorija

Seniau Alėjuose stovėjusi bažnyčia, buvęs valstybinis dvaras. Per I pasaulinį karą kaimas buvo sudegintas. Vėliau atstatytas senojoje vietoje (kaip Alėjai I), dalis išsiskirstė vienkiemiais (Alėjai II). 1950–1977 m. kaimas buvo Alėjų apylinkės centras. LTSR metais – „Auksinės varpos“ kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė mokykla (įkurta 1934 m.), ryšių skyrius, felčerių ir akušerių punktas, kultūros namai, biblioteka.

2015 m. Alėjai I ir Alėjai II sujungti į Alėjų kaimą.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Ugioniai

**Ugioniai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Betygalos, Dubysos regioniniame parke, kairiajame Dubysos krante. Liaudies klasicizmo stiliaus Ugionių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia (pastatyta 1836 m., priklauso Betygalos parapijai). Gyvenvietė garsėja stebuklingu šaltiniu su koplyčia.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Galerija

Ugionys4.JPG|Sodyba
2.Ugioniai, sodyba.JPG|Ugionių kraštovaizdis
Ugioniai, sodyba.JPG|Sodyba prie bažnyčios
Ugioniai, kryžius.JPG|Buvusių šventoriaus kapinaičių kryžius
1. Ugioniai, kapinės.JPG|Ugionių kapinės
Ugionių karjeras.JPG|Ugionių karjeras
Svirnas, Ugioniai.JPG|Suklypęs svirnas


## Šaltiniai

*
Griaužai

**Griaužai** (arba ***Graužai***) – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 9 km į rytus nuo Šimkaičių ir tiek pat į pietvakarius nuo Girkalnio, tarp Sartės ir Tolupio. Stovi Griaužų koplyčia (priklauso Girkalnio parapijai).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Milašaičiai (Raseiniai)

**Milašaičiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 7 km į šiaurės vakarus nuo Verėduvos, dešiniajame Dubysos krante, prie jos intako Rūpupio. Seniūnaitijos centras. Stovi medinė Milašaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia (pastatyta 1855 m.), yra biblioteka, tvenkinių grupė. Buvo Girkalnio mokyklos skyrius, paštas (LT-60016).

Pro kaimą eina kelias .

## Istorija

Milašaičių dvaro (Palukštyje) savininkas Januška-Januškevičius 1786 m. pastatė medinę bažnyčią. Kapinėse buvo dvi koplyčios – Jankauskio ir Pliuševskio. Ši bažnyčia buvo Betygalos parapijos filija.

1950–1963 m. buvo Milašaičių apylinkės centras. LTSR laikais veikė felčerių ir akušerių punktas (nuo 1960 m.), ryšių skyrius, pradinė mokykla (nuo 1919 m.), kultūros namai, biblioteka. Kaimas buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Galerija

Milašaičiai (Raseiniai) (3).JPG|Milašaičiai nuo kelio
Milašaičiai (Raseiniai).JPG|Šventupio g.
Milašaičiai (Raseiniai) (2).JPG|Alytnamiai Tujų g.
Milašaičiai, tvenkinys.JPG|Kelias į Lenkelius
Milašaičiai, tvenkinys 4.JPG|Vienas iš kelių tvenkinių
Milašaičiai, tvenkinys 1.JPG|Nuleistas tvenkinys
Milašaičiai, tvenkinys 2.JPG|Užtvanka
Milašaičiai, tvenkinys 3.JPG|Poilsio vieta


## Šaltiniai
Lesčiai

**Lesčiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Paaluonio, prie kelio . Stovi Lesčių Dievo Apvaizdos bažnyčia (pastatyta 1789 m.).

## Istorija

XX a. pradžioje buvo Lesčių kaimas ir palivarkas Ariogalos valsčiuje. Žemės priklausė Riomeriams ir Rickevičiams. Seniau greta Lesčių bažnytkaimio buvo dar 2 palivarkai (Leščiai I – 31 gyv. 1923 m., Leščiai II – 20 gyv.) ir Leščių viensėdis (15 gyv.).

XX a. pabaigoje – XXI a. pradžioje dalis kaimo buvo Kėdainių rajone. 2020 m. spalio 14 d. Kėdainių rajone buvęs Lesčių kaimas buvo panaikintas.

## Gyventojai

## Galerija

Lesčiai 1.JPG|Lesčių bažnyčia
Įvažiavimas į Lesčius.JPG|Įvažiavimas į kaimą
Vaizdas nuo senojo Žemaičių plento


## Šaltiniai

*
Ragana (ežeras)

**Ragana** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kauno rajone, apie 4 km į pietus nuo Babtų, Nevėžio slėnyje. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,2 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 20,7 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję, apaugę krūmynais. Aplinkui esančioje pelkėje telkšo dar keletas mažų senvaginių ežeriukų. Pietuose išteka upelis link Vejuonos upės ir įteka į ją prie pat santakos su Nevėžiu. Šalia įsikūrę Žemaitkiemio ir Vosiškių kaimai.

## Etimologija

Ežerėvardis *Rãgana* kildinamas nuo mitinės būtybės *[[ragana|raganos]]* pavadinimo.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Sąrašas:Kauno rajono ežerai
Paprastoji spanguolė

* *Oxycoccus hagerupii*;
* *Oxycoccus microcarpus*;
* *Oxycoccus palustris*;
* *Oxycoccus quadripetalus*;
* *Vaccinium hagerupii*;
* *Vaccinium microcarpum*;
* *Vaccinium palustre*

**Paprastoji spanguolė** (*Vaccinium oxycoccos*, sin. *Oxycoccus palustris*) – erikinių šeimos (*Ericaceae*) visžalis augalas.

Stiebas gulsčias, šakotas. Lapai smulkūs, ovaliniai, trumpakočiai. Apatinė stiebo dalis sumedėjusi.

Maži rausvi žiedai išauga ant kotelių. Spanguolė pražysta nuo gegužės pabaigos. Vaisiai – rutuliškos, iš pradžių gelsvos, paskui tamsiai raudonos uogos. Jos prinoksta rugpjūčio pabaigoje ir laikosi iki pavasario.

Auga aukštapelkėse, tarpinėse pelkėse, raistuose ant kiminų ir kupstų. Visa žolė turi gydomųjų medžiagų, ypač vertingos uogos. Jose randama įvairių žmogaus organizmui naudingų medžiagų. Vartojamos šviežios, virtos ir džiovintos maistui, vaistams. Iš spanguolių gaminamas kisielius, uogienės, sultys.


Vaizdas:Zari pp zemlicka 21.jpg|Spanguolės uoga
Vaizdas:Cranberries.jpg|Uogos


## Šaltiniai
Vaga (ežeras)

**Vaga** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kauno rajone, Babtų pietiniame pakraštyje, Nevėžio slėnyje. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,14 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 19,7 m. Krantai žemi, beveik ištisai apaugę medžiais ir krūmais. Aplinkui plyti pievos. Pietuose išteka upelis link už 90 m tekančio Nevėžio. Ežeras labai užžėlęs vandens augalija, baigiantis užpelkėti.

## Šaltiniai
Paupys

**Paupys** (arba ***Paupis, Paupė, Paupiai***) yra:

* vieta prie upės;
* gyvenvietės Lietuvoje:
** Paupė, kaimas Jonavos rajone;
** Paupys, kaimas Jurbarko rajone;
** Paupiai, Klaipėdos miesto dalis;
** Paupys, buvęs kaimas Kupiškio rajone;
** Paupys, kaimas Raseinių rajone;
** Paupė, kaimas Rokiškio rajone;
** Paupis, kaimas Šalčininkų rajone;
** Paupys, kaimas Šilalės rajone;
** Paupys, Vilniaus miesto dalis.
Bernakampė

**Bernakampė** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kauno rajone, Babtų pietvakariniame pakraštyje, Nevėžio slėnyje. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,22 km, plotis – iki 0,085 km. Altitudė 19,7 m. Rytinis krantas aukštas, kiti žemi, apaugę medžiais ir krūmais. Pietinis galas užpelkėjęs. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Ežeras nenutekantis, priklauso Nevėžio upės baseinui.

Ežerėvardis *Bernakam̃pė* kilęs iš žodžių *bernas* („vaikinas, jaunuolis“) ir *kampas* („kertė“).

## Nuorodos

* Bernakampė ''gamtos kataloge''
Vokiečių bokseris

**Bokseris** – yra vidutinio dydžio trumpaplaukių šunų veislė, išvesta XIX amžiaus pabaigoje Vokietijoje. Bokserių pirmtakas, dabar išnykęs bulenbeiceris, buvo naudojamas stambių gyvūnų (meškų, šernų, elnių) medžioklei, tačiau pats bokseris klasifikuojamas kaip darbinis ar namų šuo. Iš savo medžioklinių pirmtakų bokseriai yra išlaikę savo tvirtą figūrą, plačius nasrus ir tvirtą sukandimą. Prastai socializuotas bokseris gali bandyti rodyti viršumą prieš kitus didelius šunis ir įsivelti į grubius žaidimus. Normaliomis salygomis jie yra labai draugiški, džiaugsmingi ir ištikimi šunys, puikiai sugebantys bendrauti su vaikais ir kitais gyvūnais. Ši veislė taip pat yra viena iš aktyviausių šunų, taigi jiems reikia paskirti ganėtinai daug laiko, kad jie galėtų išlieti savo energiją lauke, kitaip jie pradės krėsti išdaigas namuose.

## Istorija
Bokserių veislės kūrimo pradžią davė iš Prancūzijos parvežta bulenbeicerių kalė Flora, dar trys bulenbeiceriai () ir anglų buldogas. Veisėjai entuziastai siekė suderinti drąsą, stabilumą, sportišką šuns būdą ir jėgą su estetišku eksterjeru. Pirmieji bokseriai labai skyrėsi nuo dabartinių ir buvo gana nepatrauklūs. Vėliau kruopštaus selekcinio darbo dėka išveisti elegantiški, energingi, pasižymintys geromis darbinėmis savybėmis, žaismingi ir linksmi bokseriai. Žmonės juos mėgsta auginti dėl ramaus charakterio, įgimtos meilės vaikams, puikių gynėjo bei sargybinio savybių. Prieraišūs, atsidavę, neagresyvūs, ištikimi, net sulaukę senatvės išlieka žaismingi.

## Išvaizda
Aukštis – patinai iki 63 cm, patelės iki 59 cm. Svoris – patinų apie 30 kg, patelių - 28 kg. Tvirtas, atletiškas sudėjimas, kailis trumpas, glotnus. Judesiai žvalūs, energingi. Galva proporcinga korpusui. Apatinis žandikaulis didesnis, atsikišęs, jį dengia storos viršutinės lūpos. Kaklas raumeningas ir pakankamai ilgas. Krūtinė siekia alkūnes, jos gylis turi sudaryti pusę šuns aukščio ties ketera. Nugara tiesi, tvirta, plati, raumeninga. Kojos tvirtos.

Spalva – rusva – įvairiausių atspalvių (nuo smėlinės iki tamsiai rudos). Tigrinė spalva – rusvame fone juodi dryželiai, lygiagretūs šonkauliams, dengiantys visą kūną. Leistinos baltos žymės ant snukio, krūtinės, letenų, bet neturi viršyti 1/3 pagrindinės spalvos. Visiškai balti, juodi ar kitos spalvos bokseriai neveisiami.

Veislės standartas, patvirtintas 1920 metais, galioja iki šių dienų.
Kreivežeris

**Kreivežeris** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kauno rajone, apie 6 km į šiaurę nuo Užliedžių. Ežeras telkšo tarp Nevėžio ir kelio , ties Muniškiais, 0,6 km į pietus nuo Dvaro ežero, Nevėžio slėnyje. Ežeras lanko formos, ilgis iš vakarų į šiaurę – 0,18 km, plotis – iki 0,05 km. Altitudė 20,2 m. Krantai neaukšti, vietomis apaugę krūmais, vakarinis ir šiaurinis galai sparčiai užpelkėjantys. Aplinkui plyti pievos. Ežeras nenutekantis, priklauso Nevėžio upės baseinui.

## Šaltiniai
Dvaro ežeras

**Dvaro ežeras** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kauno rajone, apie 6 km į šiaurę nuo Užliedžių. Ežeras telkšo tarp Nevėžio ir kelio , ties Muniškiais, 0,6 km į šiaurę nuo Kreivežerio. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,23 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 19,6 m. Krantai apaugę medžiais ir krūmynais, vakarinis krantas užpelkėjęs. Šiaurėje siauromis protakomis jungiasi su keliais smulkiais senvaginiais ežeriukais. Ežeras nenutekantis, priklauso Nevėžio upės baseinui.

## Šaltiniai
Ežerėlis (Jonavos r.)

**Ežerėlis** arba **Žeimys** – ežeras vidurio Lietuvoje, Jonavos rajone, apie 1,5 km į pietus nuo Žeimių,  pravažiavus miestelio kapines. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,29 km, plotis – iki 0,12 km. Altitudė 69,3 m. Krantai neaukšti, vietomis apaugę medžiais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Rytinėje pakrantėje yra įrengtas paplūdimys, eina kelias . Į vakarus įsikūręs Palankesių kaimas, buvusio Palankesių dvaro sodyba. Ežeras nenutekantis, priklauso Lankesos upės baseinui.

Netoliese, Žeimiuose, telkšo perpus mažesnis Bevardžio ežerėlis.

## Šaltiniai
Žeimelis (ežeras)

**Žeimelis** (arba **Žeimelių ežeras**) – ežeras vidurio Lietuvoje, Jonavos rajone, apie 7 km į pietvakarius nuo Bukonių. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,53 km, plotis – iki 0,28 km. Altitudė 85,3 m. Krantai žemi. Ežerą supa Gečių miškas, tik dalyje šiaurinės pakrantės plyti dirbami laukai. Pietuose išteka upeliukas link Juodynės upelio (Lankesos baseinas). Į vakarus įsikūręs Žeimelių kaimas.

## Šaltiniai
Smilgaitis

**Smilgaitis** – upė Kėdainių rajone; Smilgos dešinysis intakas. Prasideda į šiaurę nuo Krakių. Teka į pietus, vidurupyje pasuka į rytus ir teka pro Josvainių miškus. Įteka į Smilgą 9 km nuo jos žiočių, už Keleriškių kaimo.

Intakai: Dangaučius, Amalis (dešinieji).

0,2 km nuo žiočių, ties Stasiūnais, upė patvenkta, sudarytas 12 ha Keleriškių tvenkinys. Taip pat du smulkūs tvenkiniai sudaryti aukštupyje – Krakių I tvenkinys ir Krakių II tvenkinys. Upės nuolydis – 166 cm/km. Žemupys patenka į Smilgos ir Smilgaičio kraštovaizdžio draustinį.

Prie Smilgaičio esančios gyvenvietės: Milvydai, Krakės, Meironiškiai, Ruseiniai, Stasiūnai.

Upėvardis kildinamas iš augalo *[[smilga]]* pavadinimo (plg.  nuo *smilga*).


Smilgaitis.jpg|Smilgaičio vidurupis netoli Ruseinių
Smilgaitis prie Šiukštuliškių.JPG|Smilgaitis netoli Šiukštuliškių
Smilgaitis001.JPG|Smilgaitis prie Keleriškių užtvankos
Smilgaičio kilpos.JPG|Smilgaičio žemupio kilpos


## Šaltiniai
Armona (ežeras)

**Armona** – ežeras vidurio Lietuvoje, Ukmergės rajone, apie 3 km į rytus nuo Siesikų. Ežeras netaisyklingo apskritimo formos, skersmuo 0,24 km. Altitudė 75,2 m. Krantai žemi, užpelkėję, apaugę medžiais ir krūmais. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Pietine pelkėta pakrante prateka Armonos upė (Šventosios intakas). Ežeras labai užžėlęs vandens augalija, užankantis. Šalia įsikūręs Šinkūnų kaimas.

## Šaltiniai
Mimainių ežeras

**Mimainių ežeras** – ežeras vidurio Lietuvoje, Jonavos rajone, apie 2 km į šiaurės vakarus nuo Bukonių. Ežero ilgis iš vakarų į rytus - 0,2 km, plotis - iki 0,11 km. Altitudė 81,7 m. Krantai neaukšti, apaugę medžiais, į rytus auga miškelis. Aplinkui plyti dirbami laukai. Rytuose išteka upeliukas link Srauto upelio (Lankesos intakas). Į vakarus įsikūręs Mimainių kaimas.

## Šaltiniai
Verėduva

**Verėduva** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, tarp Ariogalos (8 km) ir Girkalnio (maždaug 10 km). Išsidėsčiusi kairiajame Dubysos krante (3 km nuo upės), 2 km nuo automagistralės , šalia plento . Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka.

## Etimologija

Spėjama, kad vietovardžio šaknis *ver-* gali būti siejama su veiksmažodžiu *virti* – „verstis, kunkuliuoti“.

## Istorija

Spėjama, kad Verėduva egzistavo jau XIII a. Kaimas šaltiniuose minimas nuo 1581 m.

XIX–XX a. pr. Verėduvoje buvo dvaras (Sirtautų, paskui Vaitkevičių valda). Veikė pašto stotis Kauno–Mažeikių trakto ruože Čekiškė–Raseiniai. Dvaras pateko į Ariogalos parapiją, Mankūnų valsčių.

LTSR laikais veikė ryšių skyrius, felčerių ir akušerių punktas, kultūros namai, biblioteka, pradinė mokykla (uždaryta 2009 m.). Kaimas buvo Verėduvos apylinkės ir „Raudonosios žvaigždės“ kolūkio centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ilgajis (Ukmergės r.)

**Ilgajis** (arba ***Šinkūnų ežeras***) – ežeras vidurio Lietuvoje, Ukmergės rajone, 13 km į šiaurės vakarus nuo Ukmergės, 4 km į šiaurės rytus nuo Siesikų. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 1,8 km, plotis iki 0,52 km. Gylis iki 7,4 m. Paviršiaus altitudė 76,7 m. Ežeras telkšo rininiame duburyje. Krantai 2–4 m aukščio, pietrytiniame ir šiaurvakariniame galuose pelkėti, vietomis apaugę medžiais ir krūmais. Pietrytinėje pakrantėje stūkso Šinkūnų šilelis, kitose pakrantėse plyti dirbami laukai. Ilgajis priklauso Šventosios baseinui. Ežerą iš rytų į vakarus prateka Kliepšė (Drungės intakas, Armonos baseinas).

Pietiniame Ilgajo krante įsikūręs Šinkūnų kaimas, 2 kaimo turizmo sodybos, vakariniame – Petronių, o šiauriniame – Kuršų kaimai. Vakarine pakrante eina kelias .

## Šaltiniai
Krytas

**Krytas** – ežeras vidurio Lietuvoje, Ukmergės rajone, apie 2,5 km į šiaurės rytus nuo Siesikų, Siesikų pelkėje, Kryto ornitologiniame draustinyje. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius - 0,22 km, plotis - iki 0,16 km. Altitudė 75,8 m. Yra plaukiojančių salų. Kranto linija labai vingiuota. Krantai žemi, plačiai užpelkėję - plyti ~ 50 ha dydžio Siesikų pelkė. Aplink pelkę stūkso Lokinės miškas. Pietuose išteka upeliukas link Groblės upelio (Drungės intakas, Armonos baseinas). Ežeras užankantis.

## Šaltiniai
Pašilių ežeras

**Pašilių ežeras** – ežeras vidurio Lietuvoje, Panevėžio rajone, apie 5 km į vakarus nuo Ramygalos, Pašilių pelkėje. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,43 km, plotis – iki 0,21 km. Altitudė 56,7 m. Ežero dugne susikaupęs  storas sapropelio sluoksnis. Šiaurėje 0,6 km ilgio tekančiu per pelkę upeliuku jungiasi su didesniu Lieležerio ežeru. Aplink ežerą stūkso Pašilių miškas. Pašilių ežeras nenutekantis, priklauso Upytės intako Liaušės baseinui.

## Šaltiniai
Lieležeris

**Lieležeris** – ežeras vidurio Lietuvoje, Panevėžio rajone, apie 4,5 km į vakarus nuo Ramygalos, Pašilių miške, Pašilių pelkėje. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 0,8 km, plotis iki 0,45 km. Altitudė 56,5 m. Ežeras ledyninės kilmės, susidarė ledo luisto tirpsmo vietoje. Krantai žemi, pelkėti. Dugną dengia 5-12 m storio sapropelio ir molio sluoksnis. Ežeras nenutekantis, priklauso Upytės intako Liaušės baseinui.

Į pietus nuo Lieležerio telkšo Pašilių ežeras (jungiasi tarpusavyje 0,6 km ilgio upeliuku). Anksčiau Lieležeris buvo žinomas kaip **Gudelių ežeras** (pagal Gudelių kaimą).

Vandenvardis *Liẽležeris* kildinamas iš žodžių *lielas*,  („didelis“).

## Šaltiniai
Pilvinas

**Pilvinas** – ežeras vidurio Lietuvoje, Panevėžio rajone, apie 11,5 km į pietryčius nuo Ramygalos. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,56 km, plotis – iki 0,23 km. Altitudė 77,2 m. Aplinkui plyti apie 11 ha dydžio Pakščių pelkė. Iš pietų į šiaurę ežerą prateka J-2 upelis į Juodžio ežerą (Juodos upės baseinas). Ežerą supa Piktakalnio miškas.

## Etimologija

Vandenvardis *Pil̃vinas* vedamas iš žodžio *pilvė* („dumblas, dumblynė“).

## Šaltiniai
Pagynė

**Pagynė** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Babtų, prie kelio . Pro gyvenvietę teka Gynia – kairysis Nevėžio intakas, suteikęs gyvenvietei pavadinimą.

Veikia žemės ūkio bendrovė „Pagynė“, medicinos punktas (nuo 1978 m.), Babtų pradinės mokyklos‑darželio filialas (1975−2007 m. pradinė mokykla), kultūros centras (1960 m.), biblioteka (1962 m.), vaiko gerovės centras „Gynia“.

## Istorija

Šaltiniuose Pagynės dvaras minimas nuo 1744 m. Pagynės dvare 1859 m. veikė vandens malūnas, spirito varykla. Sovietmečiu buvo paukštininkystės ūkio centras.

## Gyventojai

## Galerija

Pagynė. Gatvelė.JPG|Viena iš gatvių
Pagynė. Apleisti statiniai.JPG|Apleisti statiniai
Pagynė. Dribsnių gamybos įmonė.JPG|Dribsnių gamybos įmonė


## Šaltiniai
Panevėžiukas

**Panevėžiukas** – kaimas Kauno rajono savivaldybės šiaurėje, 6 km į šiaurę nuo Babtų, dešiniajame Nevėžio krante. Stovi Panevėžiuko Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia (pastatyta 1747 m., viena iš dviejų trikampio plano bažnyčių šalyje, su šventoriumi yra architektūrinis ansamblis, veikia Panevėžiuko pagrindinė mokykla, medicinos punktas, paštas (LT-54050), biblioteka (nuo 1949 m.), Panevėžiuko dvaras, UAB „Ebonitas“ (vidaus apdailos medžiagų gamyba). Bažnyčios šventoriuje stovi Žalvarinis varpas (nuo 1639 m., taikomosios dekoratyvinės dailės paminklas).

## Etimologija

Panevėžiukas – vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo čia pratekančio Nevėžio upės. Mažybinė forma tikriausiai parinkta siekiant atskirti nuo Panevėžio miesto vardo.

## Geografija

Kaimas įsikūręs ties Striūnos žiotimis, netoli už Aluonos žiočių, 2 km nuo magistralės . Į šiaurę nuo Panevėžiuko prasideda Aluonos hidrografinis draustinis, stūkso Vikūnų piliakalnis, vakaruose (Cinkiškiuose) − Žalgirio parkas. Prie kaimo buvo V−VIII a. kapinynas (sunaikintas 1928−1929 m.).

## Istorija

Rašytiniuose šaltiniuose Panevėžiukas minimas nuo XIV a., Panevėžiuko dvaras − nuo 1544 m.

1747 m. pastatyta Panevėžiuko bažnyčia, 1934 m. įsteigta parapija. 1896–1992 m. kaime veikė plytinė. Sovietmečiu buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kapinėse pastatytas koplytstulpis (tautodailininkas V. Žilinskas) prie rašytojo K. Puidos kapo (1883–1945). Puidynės kaime išlikęs rašytojo dvarelis. Kletas Julius Koreva – pirmoji 1863 m. sukilimo auka Lietuvoje. Jo šeimai priklausė ir tebepriklauso Panevėžiuko dvaras.

## Šaltiniai

*
Liučiūnai

**Liučiūnai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Čekiškės ir 6 km į vakarus nuo magistralės Vilnius–Klaipėda, tarp Lazduonos ir Žąsino aukštupių. Veikia kultūros centras, medicinos punktas, krašto bendruomenės centras, parduotuvė, biblioteka, vidurinės mokyklos skyrius. Liučiūnuose kertasi keliai ,  ir , be to, dar eina vietinis kelias į Pesliškes.

## Istorija

1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1948 m. įkurta pradžios mokykla, iki 1992 m. devynmetė, 1993–2002 m. pagrindinė, nuo 2002 m. Čekiškės mokyklos skyrius. 1953 m. įkurta biblioteka 

## Gyventojai
1820 m. buvo 10 kiemų.

## Šaltiniai
Luksnėnai

**Luksnėnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, prie kelio , 7 km į vakarus nuo Alytaus miesto centro, prie Luksnėnų ežero. Seniūnaitijos centras. Veikia Luksnėnų pradinė mokykla (Santaikos pagrindinės mokyklos skyrius), biblioteka, Luksnėnų koplyčia, bendrosios praktikos gydytojo kabinetas, laisvalaikio salė. Veikia kaimo bendruomenė „Spindulys“ (įkurta 2002 m.), vaisių (obuolių ir kriaušių) auginimo įmonė UAB „Luksnėnų sodai“, (įkurta 1992 m.), akmens apdorojimo („Dzūkijos granitas“) bendrovė.

3 km į šiaurės vakarus nuo Luksnėnų yra Aniškio piliakalnis.

## Istorija

XX a. viduryje imta kurti kolūkio gyvenvietė. 1958 m. kolūkis perorganizuotas į tarybinį ūkį ir pavadintas Luksnėnų vaismedžių medelynu. Sovietmečiu Luksnėnai buvo sodininkystės tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. 1968 m. pastatytas visuomeninis pastatas (ūkio kontora, paštas, medicinos punktas, biblioteka, kultūros namai). Vėliau pastatyta parduotuvė, vaikų darželis, bendrabutis.

1992 m. įsteigta pradinė mokykla.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

* Luksnėnai XX-ame amžiuje ir XXI-o amžiaus pradžioje (sud. Genovaitė Švabienė). – Alytus: Alytaus spaustuvė, 2009. – 88 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-706-37-3

## Nuorodos
* Kaimo bendruomenė „Spindulys“
Juodis (Panevėžio r.)

**Juodis** – ežeras vidurio Lietuvoje, Panevėžio rajone, apie 2,5 km į pietus nuo Vadoklių. Ištįsęs vakarų – rytų kryptimi 2,3 km, plotis iki 0,4 km. Altitudė 75 m. Gylis siekia 5,1 m. Ežeras telkšo rininės kilmės duburyje. Kranto linija vingiuota, jos ilgis 5,7 km. Yra dvi mažos salelės (7 a ir 4 a). Krantai žemi, pietryčiuose pelkėti. Iš pietų ir šiaurės prieina Užusienio miškas, į vakarus ir rytus plyti dirbami laukai. Į Juodį įteka Lėnupis ir J-2 upelis iš Pilvino ežero, o šiaurėje išteka Nevėžio intakas Juoda. Dėl ant šios upės įrengtos užtvankos ežero vandens lygis pakyla 0,75 – 1 m.

Šalia Juodžio įsikūrę Datūniškio ir Paežerio kaimai.

Pavadinimas kilęs nuo spalvos pavadinimo *[[juoda|júodas]]*.

## Galerija

Vaizdas:Juodžio ežeras iš pietų pusės.jpg|Juodžio ežeras iš pietų pusės
Vaizdas:Juodžio ežeras iš vakarų pusės.JPG|Juodžio ežeras iš vakarų pusės


## Išnašos
Petras Prunskis

**Petras Prunskis** (1872 m. Jurkiškių k., Antalieptės apyl., Zarasų rajonas – 1942 m. gruodžio 7 d. Čekanichos k., Ust Pristanė, Altajus, Sibiras) – kunigas, visuomenės veikėjas, draudžiamosios liet. spaudos platintojas.

## Biografija

Mokėsi Jelgavos gimnazijoje, baigė Vilniaus kunigų seminariją.

1897 m. suteikti kunigo šventimai. Paskirtas vikaru į Ratnyčios parapiją (Varėnos rajonas). Vėliau klebonavo Inturkėje (Molėtų rajonas), 1911–1939 m. – Palūšėje (Ignalinos rajonas).

Mokydamasis Jelgavos gimnazijoje priklausė Kūdikio draugijai. Už pasipriešinimą melstis rusiškai drauge su kitais buvo pašalintas iš gimnazijos. Dirbdamas vikaru Ratnyčioje ir kitus parapijose platino lietuvišką spaudą.

1905 m. dalyvavo Didžiojo Vilniaus Seimo darbe. Buvo vienas iš švietimo draugijos steigėjų Vilniaus krašte. Rūpinosi lietuviškų mokyklų steigimu. Lenkų administracijos persekiotas, 1937 m. nubaustas kalėti. Nuo 1939 m. spalio mėn. gyveno Žvilbučių dvare (Zarasų rajonas) pas brolį Juozą, iš ten 1941 m. birželio 14 d. ištremtas į Barnaulą (Sibire), vėliau perkeltas į Čekanichą, kur ir mirė.
Vėjeliškių ežerėlis

**Vėjeliškių ežerėlis** – ežeras vidurio Lietuvoje, Panevėžio rajone, apie 5,5 km į pietus nuo Raguvos ir 2,5 km iki Šilų. Ežerėlis tyvuliuoja Vėjeliškių kaime, į pietryčius nuo vieškelio . Ežerėlio kontūrai artimi apskritimui. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,17 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 80,4 m.

Visi krantai, išskyrus šiaurvakarinį, apaugę miškeliu. Aplinkui plyti dirbami laukai. Pakrantė nuo vieškelio pusės anksčiau būdavo naudojama kaip maudykla. Ežeras nenutekantis, priklauso Nevėžio upės intako Enčios baseinui.

## Šaltiniai
Paežerys

**Paežerys** (arba ***Paežeris***) – taip vadinami Lietuvos geografiniai objektai:

## Ežerai
* Paežeris Kaišiadorių rajone;
* Paežerys Panevėžio rajone;
* Rokiškio rajone:
** Paežeris,
** Paežerys.

## Gyvenvietės
* Paežeris, kaimas Klaipėdos rajone;
* Panevėžio rajone:
** Paežerys II, kaimas Karsakiškio seniūnijoje,
** Paežerys I, kaimas Panevėžio seniūnijoje,
** Paežeris, viensėdis Ramygalos seniūnijoje,
** Paežeris, kaimas Vadoklių seniūnijoje;
* Paežeris, kaimas Raseinių rajone;
* Šilalės rajone:
** Požerė, bažnytkaimis Laukuvos seniūnijoje,
** Paežeris, kaimas Pajūrio seniūnijoje,
** Paežeris, kaimas Upynos seniūnijoje;
* Paežeris, viensėdis Telšių rajone;
* Paežerys, kaimas Ukmergės rajone.
Paežerys (Panevėžio r.)

**Paežerys** – ežeras vidurio Lietuvoje, Panevėžio rajone, apie 11 km į pietvakarius nuo Karsakiškio. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,29 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 52,2 m. Visi krantai žemi, užpelkėję ir apaugę medžiais ir krūmynais. Vakariniame krante stūkso miškelis, eina kelias . Šiaurės vakaruose išteka upelis į Vilktupio upelį (Lėvens intakas). Į pietus įsikūrusi Vaivadų gyvenvietė, rytuose – Paežerių I kaimas.

## Šaltiniai
Juodis

**Juodis** gali reikšti:

## Ežeras:

* Juodis – Alytaus rajone;
* Juodis – Molėtų rajone;
* Juodis – Panevėžio rajone;
* Juodis – Prienų rajone;
* Juodis – Trakų rajone;
* Juodis – Vilniaus mieste.

## Pavardės:

**Juodis** − lietuviška vyriškos giminės pavardė.

Šios pavardės moteriškosios giminės formos yra: Juodienė (ištekėjusi moteris) ir Juodytė (mergautinė pavardė).

Pavardę turi šie garsesni asmenys:

* Aloyzas Juodis (g. 1957 m.) – gydytojas, Lietuvos ir Radviliškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas;
* Arvydas Juodis (g. 1945 m.) – statybos inžinierius, socialinių mokslų daktaras;
* Egidijus Saulius Juodis (g. 1938 m.) – mechanikos inžinierius šilumininkas, technologijos mokslų daktaras;
* Jonas Edvardas Juodis – gydytojas, politikas.
* Juozas Juodis (1923–2019) – agronomas, biomedicinos mokslų daktaras;
* Paulius Juodis (g. 1978 m.) – krepšinio treneris.
Miklusėnai

**Miklusėnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, Alytaus šiaurės vakarinis priemiestis, prie kelio . Alytaus seniūnijos ir Miklusėnų seniūnaitijos centras. Yra apie 350 gyvenamųjų namų, veikia biblioteka, medicinos punktas.

## Etimologija
Pavadinimas kildinamas iš spėjamo asmenvardžio **Miklusė́nas* (plg. pavardės *Miklùšis, Mikluševičius*).

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose Miklusėnai paminėti 1744 m. XIX a. buvo kaimas ir palivarkas Kalvarijos apskrities Alytaus valsčiuje, priklausė Rumbonių parapijai.

Sovietmečiu buvo Luksnėnų sodininkystės ūkio pagalbinė gyvenvietė. Kaime veikė pradžios mokykla, 2003–2008 m. Ūdrijos pagrindinės mokyklos filialas. Mokyklą uždarius senosiose mokyklos patalpose įkurta biblioteka ir seniūnija. 2010 m. pradėtas tiesti vandentiekis ir kanalizacija.

2019 m. spalio mėn. gyvenvietė buvo patekusi į nuodingų dūmų, atneštų iš Alytaus padangų perdirbimo gamyklos gaisro, zoną, buvo smarkiai užterštas oras.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kaimo svetainė
Marnaka (ežeras)

**Márnaka** – ežeras vidurio Lietuvoje, Panevėžio rajone, apie 6 km į rytus nuo Karsakiškio. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,62 km, plotis – iki 0,3 km. Altitudė 64,4 m. Vakarinis ir šiaurinis krantai užpelkėję, stūkso miškelis. Krantai žemi, apaugę medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Iš ežero pietuose išteka Lėvens intakas Marnakėlė. Prie ežero įsikūręs Paežerio II kaimas, į vakarus – Butėnų kaimas.

Vandenvardis kildinamas nuo augalo pavadinimo *marnaka* (brantas, lipikas ir kt.).

## Šaltiniai
Pukiškio ežeras

**Pukiškio ežeras**, **Pukiškis** – ežeras vidurio Lietuvoje, Panevėžio rajone, apie 7 km į šiaurės rytus nuo Karsakiškio, 2 km į pietvakarius nuo Geležių. Ilgis iš pietvakarių į šiaurės vakarus 0,73 km, plotis siekia 0,44 km. Altitudė 64,3 m. Krantai žemi, supelkėję, aplink driekiasi nusausinta Pukiškio pelkė. Pukiškio ežeras vešliai užžėlęs vandens augalija (platūs nendrynai). Šiauriniame ir pietvakariniame krantuose stūkso miškeliai, kituose krantuose plyti dirbami laukai. Šiaurės rytuose išteka 0,62 km ilgio upelis į Žambo upę.

Į rytus nuo ežero yra Rodūnėlės kaimo sodybos.

## Šaltiniai
Viljarika

**Viljarika** (, ) – miestas pietrytiniame Paragvajuje, Gvairos departamento administracinis centras.

Viljarika – prekybinis ir žemdirbystės centras prie Panamerikos kelio. Maisto, odos, medienos apdirbimo, tekstilės, vyno pramonė. Apylinkėse auginama *[[matė|yerba mate]]*, tabakas, cukranendrės.

Svarbiausi lankytini miesto objektai yra XIX a. pab. katedra, XX a. pr. savivaldybės rūmai, krašto muzejus, Ibaroti bažnyčia, El Porvenir Guaireño kultūrinis klubas, įvairūs kiti XIX a. pab. architektūros paminklai.

## Istorija

Miestas *Villa Rica del Espíritu Santo* pavadinimu įkurtas prie Paranos upės 1576 m. Po Brazilijos atakų į dabartinę vietą perkeltas 1682 m. Į Viljariką atsikraustė daug imigrantų iš Vokietijos.

## Sportas
* Guaireña FC – futbolo klubas; rungtyniavo stipriausioje šalies futbolo lygoje.
* Namų rungtynes žaidė *Estadio Parque del Guairá*, talpinančiame 12 tūkst. žiūrovų.

## Išnašos

## Nuorodos
* Miesto nuotraukos
Filadelfija (Paragvajus)

**Filadelfija** () – miestas vakarų Paragvajuje, Gran Čiako tyruose. Bokerono departamento administracinis centras.

Filadelfija – didžiausios šalyje Fernhaimo menonitų bendruomenės centras. Miestas įkurtas 1930 m. prie Čiako karo fronto linijos, tačiau beveik nenukentėjo. Mieste gyvena daug imigrantų iš Vokietijos.

Mieste yra radijo stotis, muziejus, ligoninė ir bibliteka. Netoliese yra Filadelfijos oro uostas. Aplinkinėse gyvenvietėse gyvena indėnai (čulupiai, lengua, tobai, sanapanai, ajorėjai).

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Paragvajaus menonitų bendruomenė
Radžiūnai

**Radžiūnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 5 km į pietvakarius nuo Alytaus miesto centro, kairiajame Nemuno krante, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Veikia Miroslavo vidurinės mokyklos skyrius, biblioteka. Kaimo šiaurėje, prie Nemuno kilpos, stūkso Radžiūnų piliakalnis. Į rytus nuo kaimo telkšo Radžiūnų ežeras.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Panemuninkai

**Panemuninkai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 10 km į šiaurę nuo Alytaus centro, kairiajame Nemuno krante prieš jam darant kilpą. Tuoj į šiaurę nuo kaimo prasideda Punios šilas. Yra Punios girininkija (Alytaus miškų urėdija), įrengtas medinių skulptūrų parkas. Į kaimą veda keliai  ir .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Geniai

**Geniai** yra:

## Paukščiai
* žr. genys.

## Lietuva

Gyvenvietės:
* Alytaus rajone;
* Biržų rajone;
* Elektrėnų savivaldybėje;
* Pagėgių savivaldybėje;
* Radviliškio rajone;
* Tauragės rajone;
* Varėnos rajone;
* Vilniaus rajone.

## Rusija
* Geniai (Podlesnojė), kaimas Kaliningrado srityje.
Jotainiai

**Jotainiai** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, prie kelių , Ėriškiai–Raguva ir 8 km į šiaurės rytus nuo Ramygalos, į vakarus nuo Raguvos. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, pensionas, medicinos punktas, žemės ūkio bendrovė, paštas (LT-38022). Jotainiai įsikūrę prie Juodos ir jos intako Aptekos santakos; kaime yra Jotainių tvenkinys. Stovi Baltijos kelio atminimo ženklas.

## Etimologija

Pasakojama, kad labai labai seniai kaime gyveno žmonės, mylėję arklius ir mėgę jais jodinėti. Aplinkinių kaimų gyventojai juos vadindavę *Jotais*. Kadangi čia gyveno ir Jotų ainiai, kilo pavadinimas – *Jotainiai*.

Tačiau galima versija, kad tai yra vandenvardinis vietovardis, kilęs nuo Juodos upės, o pradinė vietovardžio forma galėjusi būti *Juodainiai*.

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose Jotainiai minimi nuo 1564 m. balandžio 22 d. Jotainių dvarelio žmonių sąraše. Kaimas minimas 1585 m. 1920 m. įkurta pradžios mokykla, vėliau – Jotainių pagrindinė mokykla. 1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 2017 m. uždaryta mokykla.

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
Kaime gimė:
* Irena Čeilitkienė, gydytoja, Panevėžio miesto politinė ir visuomenės veikėja.
* Angelė Narbutienė, ekonomistė, Panevėžio rajono politinė ir visuomenės veikėja.
* Juozapas Vaitelis, Pakruojo rajono politinis ir visuomenės veikėjas.
* Povilas Žagunis, Panevėžio rajono kio, politinis ir visuomenės veikėjas.

### Šnekta

Jotainių šnektą (priklauso aukštaičiams panevėžiškiams) nagrinėjo Žaneta Urbanavičiūtė („Kalbotyra“, IX tomas, 209–211 p.).

## Šaltiniai
Ilgai (Alytus)

**Ilgai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Meškasalio ir 6 km į pietus nuo Alovės. Piečiau nuo kaimo telkšo Ilgis.

## Gyventojai

## Šaltiniai