open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jatkančiai

**Jatkančiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Tauragės, tarp Tauragės ir Dapkiškių, dešiniajame Jūros krante. Visai šalia kaimo stūkso Dapkiškių piliakalnis.

## Istorija

Kaimas įkurtas XIX a. pradžioje, priklausė Visbutų dvarui. 1919 m. kaimas išskirstytas į vienkiemius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jasonys

**Jasonys** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje. Seniūnaitijos centras. Jasonių dvaro sodybvietė.

## Gyventojai

## Galerija

Jasonys, kapinių ženklas.JPG|Senųjų kapinių ženklas
Jasonys, P. Vilčinskas.JPG|Archeologo P. Vilčinsko kapas
Jasonys, prie tvenkinio.JPG|Sodyba prie tvenkinio
Jasonys, Lithuania - panoramio (4).jpg|Buvę vaikų namai


## Šaltiniai

*
Jovariškės

**Jovariškės** – kaimas Trakų rajono savivaldybėje, 3,5 km į šiaurės vakarus nuo Trakų, netoli pietinio Akmenos ežero kranto. Seniūnaitijos centras. Eina kelias . Kaimo turizmo sodyba „Trakai“.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jucaičiai

**Jucaičiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, prie kelių  ir  sankirtos, 5 km į pietus nuo Šilalės, dešiniajame Nemylo upelio krante, 1 km į pietus nuo Ilgočio kairiojo kranto. Seniūnaitijos centras. Prie Jucaičių yra Plynios durpynas.

## Istorija

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

Kaime buvo auginami žemaitukų veislės žirgai. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. Yra Šilalės Stepono Dariaus ir Stasio Girėno vidurinės mokyklos pradinio ugdymo skyrius, 1958 m. įsteigta Kūtymų biblioteka, medicinos punktas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodeikiai (Plungė)

**Juodeikiai ** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje. Veikė Nausodžio mokyklos pradinio ugdymo skyrius, uždarytas 2006 m. Šiaurės rytinė kaimo dalis, prie Minijos, anksčiau buvo žinoma kaip Juodeikiai I, pietvakarinė – Juodeikiai II (prie Vieštovės).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodeliai

**Juodeliai** – kaimas Kalvarijos savivaldybės vakaruose, 8 km į pietvakarius nuo Kalvarijos, prie Juodelio ežero. Netoli Juodelių 1992 m. įsteigtas Grandų botaninis draustinis, jame auga melisalapė medumėlė, plačialapis begalis, miškinė mėta, šakotoji ratainytė, paprastoji vandens lelija, ilgagalvis dobilas, Rusovo gegūnė ir kiti retieji augalai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodiškiai

**Juodiškiai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Giedraičių. Seniūnaitijos centras. Veikia Alionių mokyklos pradinio ugdymo skyrius, biblioteka. Stovi Juodiškių dvaras. Prateka Širvinta. Stovi kaimo kryžius.

Pro Juodiškius eina kelias , atsišakoja kelias į Trapelius.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodpetriai

**Juodpetriai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, ryčiau kelio , 10 km nuo Tauragės. Šalia kaimo prateka Agluonos upelis. Seniūnaitijos centras. Yra „Šaltinio“ vidurinės mokyklos skyrius. Didelis kolektyvinių sodų kompleksas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Jurgeliškė

**Jurgeliškė** – kaimas Švenčionių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Svirkų, prie kelio . Stovi medinė Jurgeliškės sentikių cerkvė (restauruota), yra sentikių bendruomenė.

## Etimologija
Pavadinimas kilęs iš asmenvardžio *Jurgelis*.

## Istorija
Vietovė minima 1746 m.

XX a. pr. kaimas priklausė Švenčionių apskrities Mielagėnų valsčiui. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Vilniaus vaivadijai, Švenčionių apskričiai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodainiai

**Juodainiai** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Laukuvos, prie vieškelio . Yra Laukuvos gimnazijos skyrius. Juodainių seniūnaitijos centras yra Apvaršuva. Kaime aptiktas Juodainių pilkapynas, yra alkakalnis (Švedkapiai ir Skruskalnis).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodbaliai

**Juodbaliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 12 km į rytus nuo Senųjų Trakų. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kadagiškiai

**Kadagiškiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, šiaurės vakariniame Žemaičių Naumiesčio pakraštyje, prie Šusties kilpos ir Žemaičių Naumiesčio tvenkinio. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kaimynai (Utena)

**Kaimynai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Užpalių, prie Neviržos upelio. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

|}

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Iš kaimo kilę:
* prieškario Lietuvos kariuomenės karininkas Jonas Ramoškis (1902–1953), dirbęs 1932–1940 m. pasienio policijos Zarasų, Alytaus ir Ukmergės baruose vachmistru.
* LR Seimo narė Milda Petrauskienė (1949–).

## Šaltiniai
Kairėnai (Radviliškis)

**Kairėnai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 5 km į pietus nuo Grinkiškio. Į vakarus nuo kaimo driekiasi Vaitiekūnų tvenkinys. Praeina keliai , .

## Etimologija
Vietovardis kilęs iš asmenvardžio *[[Kairėnas]]*.

## Istorija

Veikė Grinkiškio mokyklos skyrius, biblioteka, paštas (LT-82031).

2009 m. sausį–rugsėjį buvo seniūnaitijos centras, vėliau ji prijungta prie Grinkiškio seniūnaitijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kairėnai (Mickūnai)

**Kairėnai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, į rytus nuo Vilniaus miesto dalies Kairėnų. Kairėnų biblioteka yra Galgiuose. Kaime telkšo ežerėlis Akis. Iš rytų supa Lavoriškių-Nemenčinės miškai.

## Istorija

Nuo 1861 m. kurį laiką gyvavo Kairėnų valsčius. Tarybiniais metais stovėjo ferma.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Kairėnėliai

**Kairėnėliai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 6 km į pietryčius nuo Grinkiškio, prie Šušvės intakų Krimslės ir Vėsinės, tuoj į šiaurę nuo Kairėnų. Keliai į Grinkiškį, Krakes, Šašius.

## Istorija

Kaimo apylinkėse rastas Kairėnėlių kapinynas. Iki 1954 m. – Kairėnėlių apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kakoniškė

:: *Apie kaimą Kražių seniūnijoje žr. [[Kakoniškė (Kražiai)]]*.

**Kakoniškė** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Kelmės, prie magistralės  ir atsišakojimo nuo jos į Kelmę. Šalia teka Kražantė. Kolektyviniai sodai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juškaičiai

**Juškaičiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km nuo Gardamo.

## Istorija
Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kabošiai

**Kabošiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Kavarsko, 4 km į rytus nuo Taujėnų, šalia Laviškio ežero ir Armukšnos upelio. Praeina kelias .

## Istorija

1949 m. spalio 12 d. kaimas įjungtas į M. Melnikaitės kolūkį, vėliau priklausė Kirovo vardo kolūkiui, Staškūniškio tarybiniam ūkiui, Svirnų kolūkiui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalabariškės

**Kalabariškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybės rytuose, Baltarusijos pasienyje, piečiau kelio , tuoj į pietus nuo Kalvelių kaimo. Seniūnaitijos centras. Iš pietų prieina Kalvelių miškas.

## Istorija

Antroje Lenkijos Respublikoje kaimas priklausė Vilniaus-Trakų apskričiai (Vilniaus vaivadija).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalnas (Pasvalys)

**Kalnas** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, prie kelio  *Via Baltica*, 5 km į šiaurę nuo Pumpėnų, Įstro dešiniajame krante. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

1950–1993 m. buvo Jurgėnų kolūkio centrinė gyvenvietė. Yra felčerių punktas, pradžios mokykla, biblioteka.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Aničas (1928–2022), istorikas, pedagogas, ateizmo propaguotojas.

## Šaltiniai
Kalnelio Gražioniai

**Kalnelio Gražioniai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, Aukštelkų seniūnijoje, prie kelio Aukštelkai – Karčemos, 5 km į šiaurės rytus nuo Radviliškio. Seniūnaitijos centras. Veikia kiaulininkystės bendrovė „Gražionių bekonas“.

Yra Kalnelio Gražionių buvusio dvaro sodyba – architektūros paminklas.

## Istorija

XIX a. buvo Kalnelio Gražionių dvaras. 1958 m. įkurti kultūros namai, medicinos punktas, 1996 m. vaikų ir jaunimo užimtumo centras. 2011 m. liepos 27 d. kaimą nuniokojo stiprus viesulas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalneliškiai

**Kalneliškiai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybės šiaurės rytuose, 5 km į pietus nuo Vaškų.

## Istorija

XIX a. minimas Kalneliškių dvaras (arba Didžiųjų Grūžių dvaras). 1865 m. dvarą paveldėjo Panevėžio apskrities bajorų maršalka Povilas Puzinas. Gretimame Grūžių kaime jis įkūrė keramikos dirbinių gamyklą. 1890 m. gamykla bankrutavo, o teismas savininką nuteisė tremtin į Sibirą. Apie 300 ha žemės turėjęs dvaras atiteko jo broliui Antanui. Sovietmečiu mediniuose dvaro rūmuose veikė mokykla ir gyveno mokytojai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kalneliškiuose 1935 m. lapkričio 18 d. gimė inžinierius mechanikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras Jonas Dulevičius.

## Šaltiniai
Kalniškiai (Akmenė)

**Kalniškiai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybėje, 5 km į vakarus nuo Papilės. Į rytus ir šiaurę nuo kaimo teka Venta.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kalniškiuose 1948 m. birželio 8 d. gimė Lietuvos keliautojas orientalistas, fotografas, poetas Paulius Romualdas Normantas.

## Šaltiniai
Kalviškės

:: *Apie Druskininkų miesto dalį žr. [[Kalviškės (Druskininkai)]]*.

**Kalviškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, prie Vilniaus pietinio pakraščio. Pro kaimą teka Rudamina. Kalviškių seniūnaitija.

## Istorija

Kalviškės pradėjo plėstis statant ir 1974 m. pastačius paukštyną. 1974–1992 m. Juodšilių paukštyno, (dab. bendrovės „Vilniaus paukštynas“ skyrius) centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kanteriškiai

**Kanteriškiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Juknaičių, šalia Leitės ir Leitalės santakos. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias į Leitgirius.

## Istorija

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kapsūdžiai

**Kapsūdžiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 2 km nuo Žlibinų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karkazai

:: *Apie kaimą Šakių rajone žr. [[Karkazai (Šakiai)]]*.

**Karkazai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Garliavos, prie pietinių Kauno pakraščių. Šalia teka Jiesia ir jos intakas Sąnaša. Stovi Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečio paminklas, veikė Jonučių mokyklos skyrius.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Karlos

**Karlos** – kaimas Visagino savivaldybėje, apsupta Gaidės miško ir pelkių, 3 km į rytus nuo Visagino, netoli kelio . Kaimas gatvinis, išlikęs didelis kluonas.

## Istorija

Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai, Naugarduko vaivadijai (nuo 1926 m. – Vilniaus vaivadijai), Breslaujos apskričiai, Rimšės valsčiui.

1921 m. Lenkijos gyventojų surašymo duomenimis čia gyveno 66 žmonės, visi lenkai, 65 katalikai ir 1 stačiatikis. Tuo metu kaime buvo 14 namų. 1931 metais namų skaičius išaugo iki 14, o kaime gyveno jau 89 žmonės.

Nuo 1940 iki 1990 m. priklausė Lietuvos TSR. Iki 2003 m. priklausė Ignalinos rajonui.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kalniškiai (Šaukėnai)

**Kalniškiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurę nuo Šaukėnų, šalia kelio . Seniūnaitijos centras. Stūkso Kalniškių piliakalnis. Per Ventą nutiestas Kalniškių tiltas.

## Istorija

Kaimas įkurtas 1924 m. išparceliavus Spakainasties dvarą.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Aloyzas Gudavičius (1940–), kalbininkas, pedagogas, vadovėlių autorius, habilituotas humanitarinių mokslų daktaras.
* Henrikas Gudavičius (1943–), gamtosaugininkas, žurnalistas, kraštotyrininkas, rašytojas.

## Galerija

Kalniškiųpiliakalnispietūs4.JPG
Kalniškiųpiliakalnisrytai1.JPG
Kalniškiųpiliakalnisvakarai.JPG
Kalniškiųpiliakalnisšiaurė3.JPG


## Šaltiniai
Kalniškiai II (Šilalė)

**Kalniškiai II** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Tenenių, abipus Melmento upelio, nors didžioji kaimo dalis yra kairiajame jo krante. Kalniškių seniūnaitijos centras. Į šiaurę nuo kaimo yra Barsukinės miškas. Aukščiausias kaimo taškas 91,9 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kartupiai

**Kartupiai ** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 4 km į rytus nuo Varlaukio, prie kelio , kairiajame Šešuvies krante. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka, Eržvilko kultūros centro Kartupių skyrius, paštas (LT-74027), muziejus.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kataučizna

**Kataučizna** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Kudirkos Naumiesčio, Šešupės kairiajame krante, prie kelio . 

## Istorija

XX a. pradžioje buvo Kataučiznos dvaras.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Katiliai

**Katiliai** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 2 km nuo Griškabūdžio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Petras Gailiūnas (1917–1971) – veterinarijos gydytojas
* Pranas Puskunigis (1860–1946) – kanklininkas

## Šaltiniai
Kauliniai

**Kauliniai** – kaimas Radviliškio rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Radviliškio, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo teka Vėzgės intakas Vikutinis. Stovi Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečio paminklas (pastatytas 1928 m., nugriautas 1951 m., atstatytas 1990 m.) Šiuo metu gyvenvietėje įsikūrusi siuvimo įmonė.

## Etimologija

Pavadinimo kilmė siejama su maro aukų masine kapaviete.

## Istorija

1901–1914 m. kaime veikė daraktorinė mokykla – pirmoji mokykla visoje Aukštelkų apylinkėje.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kauliniuose gimė statybos inžinierius, architektas Antanas Bistrickas (1900–1971).

## Šaltiniai

* http://www.aukstelkai.webinfo.lt/mokykl.html 
* http://www.radviliskis.lt/content/view/97/85/ 
* http://adresai.vilnius21.lt/kauliniuk-g17417.html
Kazlai I

**Kazlai I ** (arba tiesiog ***Kazlai***) – kaimas Kazlų Rūdos savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Kazlų Rūdos. Rytiniu pakraščiu teka Jūrė, šiaurėje prieina Dambravino miškas, pietuose – Guobiniškės miškas. Yra Kazlų Rūdos viešosios bibliotekos skyrius.

## Istorija

1935 m. įkurta pradinė mokykla.

1954–1961 m. buvo Kazlų apylinkės centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Kazokinė

**Kazokinė** – kaimas Ignalinos rajono savivaldybėje, 7 km į pietus nuo Ignalinos, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka, išlikęs Kazokinės dvaras.

## Etimologija

Pavadinimas kilęs arba iš asmenvardžio *Kazõkas*, arba nuo bendrinio žodžio *[[kazokai|kazõkas]]*. Iki XX a. vid. kaimas vadintas **Kazačina**.

## Istorija

Tai XVII amžiaus pabaigos – XVIII amžiaus pradžios dvarvietė, kuri nors ir buvo pastatyta netoli svarbaus kelio į bažnytkaimį taip ir neišaugo. Remiantis archeologiniais radiniais, rastais Mažulonių piliakalnyje, galima teigti, jog Kazokinės teritorijoje žmonės gyveno jau IX amžiuje.

XIX a. pabaigoje buvo nedidelis Kazačinos palivarkas Švenčionių apskrityje, priklausęs Bortkevičiui. ~1905 m. buvo palivarkas ir užusienis.

Iki XXI a. pradžios veikė paštas.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kepaliai

**Kepaliai** – kaimas Joniškio rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Joniškio, prie kelio . Per kaimą teka Audruvės intakas Kiriena. Seniūnaitijos centras. Veikia medicinos punktas, biblioteka. Yra žemės ūkio bendrovė.

## Etimologija

Spėjama, kad Kepaliai – asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *Kepalas* arba *Kepalis* daugiskaitos.

## Istorija

Buvęs Kepalių dvaras, kurio valstiečiai 1861 m. kovo mėn. atsisakė atlikti baudžiavines prievoles, dėl to į dvarą buvo pasiųstas kavalerijos eskadronas. 1905 m. liepos streikavo dvaro darbininkai. 1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kerkasiai

**Kerkasiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 6 km į pietvakarius nuo Liolių, prie kelio . Kaime išteka Skirtinas.

## Istorija

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kęsčiai

**Kęsčiai** – kaimas Tauragės rajono savivaldybėje, 11 km į vakarus nuo Tauragės ir 10 km į pietryčius nuo Žygaičių, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Yra maisto prekių parduotuvė, Kęsčių gaisrinės muziejus, Kęsčių pagrindinė mokykla, biblioteka, medicinos punktas, aerodromas. Kęsčių kultūros namai buvo pripažinti gražiausiais Tauragės rajone. Yra išlikusios kolūkių fermos, daugumą sovietinės technikos tebeturi kaimo gyventojai. Kęsčių dvaro liekanos. 2009 m. pabaigoje žmonės susibūrė ir įkūrė Kęsčių kaimo bendruomenę „Elbenta“.

## Gatvės

Kęsčių kaime yra šios gatvės:
* Saulėtekio
* Gaisrininkų
* Sandėlių
* Elbento
* Kalno
* Vilties
* Ežeruonos

## Istorija

Kaimas minimas 1642 m. Tauragės dvaro inventoriuje, priklausąs Paprūsio vaitijai. Tada jam priklausė 11 valakų žemės. Vėliau Kęsčiuose būta dvaro, jo savininkas buvo Kiekštaitis, jam priklausė 100 margų žemės ir malūnas. Iš dvaro išliko tik keli medžiai, perstatytas gyvenamasis namas ir keli ūkiniai pastatai.

Sovietmečiu kaimas liaudiškai vadintas *Vienybe* (pagal buvusio kolūkio „Vienybė“ pavadinimą).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keturakiai

**Keturakiai** – kaimas Plungės rajono savivaldybėje, 8 km į pietryčius nuo Žlibinų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kegai

**Kegai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Žarėnų. Šalia kaimo telkšo Ilgio, Pluotinalio ir Medikio ežerai, srūva Minijos aukštupys (Mava, Kliurkė). Eina  kelias. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1949 m.). Aptiktas Kegų pilkapynas.

## Istorija

Seniau buvo Kegų dvaras.

Sovietmečiu partizanai nužudė į kaimą atsikėlusį L. Šapą su sutuoktine ir J. Norkų, Ariškės tarybinio ūkio Kegų skyriaus valdytoją. 1947 m. gegužės 4 d. per kovą su partizanais žuvo 4 sovietiniai aktyvistai. Jiems atminti stovi sovietinis paminklas.

LTSR metais – Ariškės tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė aštuonmetė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keidžiai

:: *Apie kaimą Raseinių rajone žr. [[Keidžiai (Raseiniai)]]*.

**Keidžiai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Jašiūnų. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias Jašiūnai–Pilakainys. Telkšo Keidžių tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Keturiai

**Keturiai** – kaimas Šalčininkų rajono savivaldybėje, Jašiūnų rytiniame pakraštyje, Merkio kairiajame krante.

## Istorija
Seniau stambus Keturių kaimas ~2020 m. beveik visas prijungtas prie Jašiūnų.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kieliai

**Kieliai** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Širvintų. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

Tarpukariu veikė Kielių pradinė mokykla, buvusi šalia senojo kelio Vilnius–Ukmergė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiemeliai (Vilnius)

**Kiemeliai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Maišiagalos, prie kelio . Seniūnaitijos centras. Telkšo Kiemelių tvenkinys, prateka Dūkšta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kiemeliai (Kaišiadorys)

**Kiemeliai ** – kaimas Kaišiadorių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Kaišiadorių, šalia kelių  ir .

## Istorija

1971 m. Kiemelių kaimas buvo priskirtas Stasiūnams, bet 1990 m. atkurtas.

## Gyventojai

## Galerija

Kiemeliai01.jpg|Medžio skulptūrų parkas privačioje sodyboje
Kiemeliai02.jpg|Pakelės kryžius


## Šaltiniai
Kilučiai

**Kilučiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, į pietryčius nuo Biržų, abipus Apaščios, Kilučių ežero rytiniame krante. Seniūnaitijos centras. Yra medienos apdirbimo bendrovė.

## Istorija

1551 m. istorijos šaltiniuose paminėtas Apaščios dvaras (dabartininiai Kilučiai). 1631–1654 m. kaimą leno teise valdė Biržų kunigaikštystės kapitonas Tomas Dyvijus.

1950–1992 m. buvo kolūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai
1670 m. buvo 20 kiemų, 1750 – 8 kiemai.

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* 1905 m. karininkas Valerijonas Lapėnas.
* 1907 m. kovo 16 d. pedagogas, evangelikų reformatų kuratorius, žurnalistas, publicistas Jurgis Jašinskas.
* 1907 m. gegužės 28 d. karininkas, agronomas, pedagogas Stasys Krikščikas.
* 1934 m. rugsėjo 5 d. inžinierius, ilgametis Biržų rajono vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas Algimantas Krikščiukas.
* 1942 m. birželio 8 d. pedagogė Danutė Martinkėnienė.

## Nuorodos
* Virtualus Kilučių turas YouTube kanale

## Šaltiniai
Kimbartiškė

**Kimbartiškė** – kaimas Zarasų rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Turmanto, pasienyje su Latvija, prie Kimbartiškės ežero. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias .

## Istorija

XX a. pradžioje įėjo į Novoaleksandrovsko apskritį. Novoaleksandrovsko apskritį. Tarpukariu kaimas priklausė Lenkijai (Breslaujos apskritis, Smalvų valsčius).

## Gyventojai

## Galerija

Kimbartiškė, Lithuania - panoramio (2).jpg|Senų statinių liekanos
Kimbartiškė, Lithuania - panoramio (4).jpg|Sodyba Kimbartiškės pietryčiuose


## Šaltiniai
Kirmėliai

**Kirmėliai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 5 km nuo Juostininkų.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Algirdas Antanas Kulbokas, jūrų kapitonas

## Galerija

Vaizdas:Kirmėliai (5).JPG|Parduotuvė
Vaizdas:Kirmėliai (2).JPG|Apleistas pastatas
Vaizdas:Kirmėliai (4).JPG|Pagrindinė gatvė


## Šaltiniai
Ketvergiai

**Ketvergiai** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybės vakaruose, 9 km į šiaurę nuo Priekulės, Minijos dešiniajame krante. Seniūnaitijos centras. Eina kelias . Plečiasi kaip Klaipėdos priemiestis. Veikia Ketvergių pagrindinė mokykla. Stūkso Akmuo Baravykas – geologinis paminklas, sukurtas ir nutašytas 1934 m. Kretingos Bajorų kalėjimo kalinių. Ant Minijos išlikęs istorinis Šernų tiltas. Yra senosios liuteronų kapinės.

## Etimologija

Pavadinimas kildinamas iš nepaliudyto asmenvardžio *Ketvergis* (*ketvergis* – „ketverių metų gyvulys“).

## Istorija

1785 m. minimas kaip karališkasis kaimas, buvo 6 sodybos. XX a. pradžioje kaimas turėjo pradžios mokyklą, 1905 m. buvo 129 gyventojai, kurių absoliučią daugumą sudarė lietuviai.

Sovietmečiu buvo Lėbartų tarybinio ūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Asta Kosaitė-Strumilienė (1960–2020), pedagogė, visuomenininkė, etnokultūrininkė, muzikė, lietuvininkų bendrijos „Mažoji Lietuva“ narė, Mažosios Lietuvos istorijos puoselėtoja.

## Šaltiniai
Klaišiai

**Klaišiai** – kaimas Akmenės rajono savivaldybės pietuose, 9 km į rytus nuo Papilės, miškų apsuptyje, prie Pragalvio aukštupio. Praeina kelias . Išlikęs Klaišių dvaras, ferma.

## Istorija
XIX a. pab. Klaišiai buvo dvaras Šiaulių apskrities Papilės parapijoje. 1717 m. Klaišiuose gyveno Kristupas Novoselskis, vėliau dvaras atiteko didikui Jurgiui Burbai. Pradžioje dvaro valdą sudarė 100 valakų. Telesforas Burba dvare pastatė cukraus gamyklą, spirito varyklą, nusausino pievas. Po jo mirties dvaras buvo padalintas, Klaišiams liko 50 valakų, kuriuos valdė Večeslavas Burba.

LTSR laikais Klaišiai buvo kolūkio centras. Veikė felčerių ir akušerių punktas (nuo 1959 m.), kultūros namai (nuo 1958 m.), biblioteka (nuo 1957 m.).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klemiškė I

**Klemiškė I** – kaimas Klaipėdos rajono savivaldybėje, 1 km į pietus nuo Gindulių, prie kelio . Išlikusios dvaro kapinaitės, parkas, dalis pastatų.

## Etimologija

Vietovardis yra priesagos *-iškė* vedinys iš asmenvardžio *Klemas*, kuris yra krikšto vardo *Klemensas* trumpinys.

## Istorija

Klemiškė įkurta prieš 1639 m. XVIII a. buvo Klemiškės valsčiaus centras, valstybinis Klemiškės dvaras. XVIII a. buvo karališkojo valsčiaus kaimas su dvareliu, palivarku ir 6 sodybomis. XIX a. II pusėje dvaras turėjo savarankiškos dvaro apylinkės (*Amt*) statusą, tris gyvenamąsias vietas. 1925 m. Klemiškė vadinta kaimu. 1940 m. dvaras priskirtas Gindulių bendruomenei, TSRS laikais jame įrengtas daugiabutis.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Klišiai

**Klišiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Jurbarko.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Klišiuose 1949 m. sausio 3 d. gimė žurnalistas, redaktorius Antanas Adomaitis.

## Šaltiniai
Kloniniai Mijaugonys

**Kloniniai Mijaugonys** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 4 km į šiaurės vakarus nuo Elektrėnų, prie magistralės . Mijaugonių seniūnaitijos centras.

## Geografija

Gyvenvietės pietiniame pakraštyje yra Ilgio ežeras, iš kurio išteka Strėva, rytiniame pakraštyje tyvuliuoja Salceko ežeras. Į pietryčius nuo gyvenvietės, Gojaus miške, yra keletas pilkapių. Už 1 km į šiaurę link aukštumos yra mažesnis kaimas – Kalniniai Mijaugonys.

## Istorija

Buvo Mijaugonių dvaras.

2010 m. birželio 3 d. kaimą užpylė liūtis ir ištiko potvynis. Tai vienas didžiausių potvynių šiame kaime, kadangi iš Strėvos ir šalia tyvuliuojančio Ilgio ežero į Kloninius Mijaugonis plūstantis vanduo pievas skandina jau dešimtmetį, paversdamas jas pelkėmis. Manoma, kad reikia išvalyti užžėlusią Strėvos vagą arba paaukštinti kelio pylimą.

## Gyventojai

## Galerija

Kloniniai Mijaugonys, ženklas.JPG|Pagrindinė gatvė 
Kloniniai Mijaugonys, mokykla.JPG|Buvusi mokykla
Mijaugonys.JPG|Kaimo pastatai


## Šaltiniai
Kisiniškiai

**Kisiniškiai** – kaimas Vilkaviškio rajono savivaldybėje, šalia šiaurės vakariniame Vilkaviškio miesto pakraštyje, prie Šeimenos upės, kur įteka kairysis jos intakas Kastinė. Seniūnaitijos centras. Įrengtas parkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Klangiai

:: *Apie kaimą [[Šakių rajonas|Šakių rajone]] žr. [[Klangiai (Šakiai)]]*.

**Klangiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybės rytuose, 3 km į rytus nuo Veliuonos. Seniūnaitijos centras. Iš vakarų juosia Tvirbutupis, pietuose leidžiasi į Nemuno slėnį. Kaimas įsikūręs viršutinėje Nemuno terasoje, Panemunių regioniniame parke. Rašytojo Petro Cvirkos etnografinė sodyba-muziejus (įkurtas 1953 m.).

## Istorija
Klangių apylinkėse rasti I–II tūkstantmečio griautinio–degintinio kapinyno fragmentai.

XX a. pr. kaimas buvo Kauno apskrities Veliuonos valsčiuje. Nuo 1922 m. veikė pradinė mokykla.

Sovietmečiu kaimas priklausė P. Cvirkos kolūkiui.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė garsus lietuvių rašytojas Petras Cvirka (1909–1947). Išlikusi sodyba, kurioje gyveno 1912–1926 m. Apie Klangius jis parašė apybraižą „Mano kaimas“, kurioje be kita ko rašo:

1928 m. Klangiuose gimė vertėja Eugenija Stravinskienė.

## Šaltiniai
Kloviniai

**Kloviniai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, rytiniame Utenos pakraštyje, tarp Utenos pramonės rajono ir plento . Stūkso Klovinių akmuo su įvairiais ženklais, Vestuvių kalnas (1987 m. tautodailininkai skulptūromis pavaizdavo senąsias lietuvių vestuves). Yra Klovinių užtvanka, kuri buvo įrengta 1978 m., užtvenkus Raudesos upę.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kluonaliai

**Kluonaliai** – kaimas Kretingos rajono savivaldybėje, 2 km nuo Dupulčių, prie pietrytinių Kretingos pakraščių. Pro kaimą teka upelis Jaurykla, praeina kelias . Plečiasi nausėdijos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Eugenija Bajorytė

**Eugenija Bajorytė-Adomaitienė** (1941 m. birželio 19 d. Mirabelėlyje, dab. Kupiškio rajonas – 2011 m. liepos 20 d. Vilniuje) – Lietuvos aktorė ir dainininkė, išgarsėjusi vaidmenimis kine XX a. 7-ojo dešimtmečio pabaigoje.

## Biografija
1949–1960 m. mokėsi Skapiškio vidurinėje mokykloje. Dirbo Panevėžio elektrotechnikos gamykloje, 1961 m. lankė Panevėžio muzikos mokyklą. 1962–1965 m. mokėsi Vilniaus muzikos technikume. 1965–1970 m. studijavo LSSR konservatorijos vokalo klasėje (vadovas Juozas Karosas). Nuo 1970 m. LSSR filharmonijos solistė.

Išgarsėjo vaidmenimis kine. Būdama dar studente, debiutavo iš karto dviejuose vaidmenyse (Martos ir Janės) Almanto Grikevičiaus ir Algirdo Dausos filme „Jausmai“ (1968 m.). Šios juostos filmavimo metu aktorė susipažino su savo būsimu vyru, aktoriumi Regimantu Adomaičiu, su kuriuo po filmo 1968 m. spalio 5 d. ir susituokė.

1969 m. nusifilmavo dar viename A. Grikevičiaus filme „Ave vita!“. Vėliau suvaidino keliuose filmuose tik epizodinius vaidmenis. Originalaus grožio aktorė vaidmenyse įkūnijo naujo laikmečio iššūkius priimančias moteris, skleidė amžino moteriškumo paslaptį ir rafinuotą erotiškumą.

Trys sūnūs: Vytautas (g. 1972 m.), Gediminas (g. 1977 m.), Mindaugas (g. 1980 m.). Palaidota Antakalnio kapinėse, Menininkų kalnelyje.

## Filmografija
* 1968 m. Morta ir Janė – Jausmai, rež. Algirdas Dausa, Almantas Grikevičius
* 1969 m. Veronika – Ave, Vita, rež. Almantas Grikevičius
* 1970 m. Pablo žmona Teresa – Visa teisybė apie Kolumbą, rež. Vytautas Žalakevičius
* 1975 m. Džoja Haskel – Smokas ir Mažylis, rež. Raimondas Vabalas
* 1980 m. Špoko bičiulė – Rungtynės nuo 9 iki 9, rež. Raimondas Vabalas
* 1983 m. Kastė – Skrydis per Atlantą, rež. Raimondas Vabalas

## Šaltiniai
Klykiai

**Klykiai** – kaimas Utenos rajono savivaldybėje, šalia kelio , prie Klykių ežero. Stūkso Klykių piliakalnis, Klykių kalnas (237 m), Klykių ąžuolas. Seniūnaitijos centras. Yra biblioteka (nuo 1954 m.). Klykiams priklauso 48 sodybos.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kreipšiai

**Kreipšiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Skapiškio, Mituvos ežero pietinėje pakrantėje. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias .

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kreipšiuose 1892 m. spalio 15 d. gimė karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas Petras Gužas.

## Šaltiniai
Kreivalaužiai

**Kreivalaužiai** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, 17 km į šiaurės rytus nuo Vilniaus, Neries kairiajame krante, šalia Nemenčinės. Seniūnaitijos centras. Viena kaimo dalis (Vilijos g.) yra šalia Neries kranto, kita (Taikos g.) – prie kelio . Yra degalinė.

Kaimas įsikūręs Baltijos aukštumoje, iš pietvakarių prieina Šakiškių miškai, iš pietryčių – Nemenčinės miškai.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Kaime gimė:
* Irena Karpavičienė, Vilniaus rajono politinė ir visuomenės veikėja.

## Šaltiniai
Krekštėnai

**Krekštėnai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, 2 km į pietus nuo Krokialaukio.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Krekštėnuose 1919 m. vasario 2 d. gimė tautosakininkas, humanitarinių mokslų daktaras Ambraziejus Jonynas.
* Krekštėnuose 1921 m. kovo 14 d. gimė kunigas, marijonas, visuomenės veikėjas Vaclovas Aliulis.
* 1925 m. spalio 3 d. Krekštėnuose gimė dainininkė (mecosopranas) Marija Aleškevičiūtė.

## Šaltiniai
Krėslynai

**Krėslynai** – kaimas Jonavos rajono savivaldybėje, Neries kairiajame krante (22 km), priešais Stavidvarį. Seniūnaitijos centras. Kolektyviniai sodai. Ties Krėslynais Neryje riogso didžiausias jos akmuo – Gaidelis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kubilėliai

**Kubilėliai** – kaimas Šakių rajono savivaldybės pietvakariuose, už 2 km į šiaurės rytus nuo Kudirkos Naumiesčio, Kaliningrado srities pasienyje, tarp Šešupės ir Nopaičio upių, prie kelio .

## Istorija

1950–1992 m. Pašešupio kolūkio, Kudirkos Naumiesčio tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai
1923 m. kaime buvo 23 sodybos.

### Žymūs žmonės
* Kaime gimė lietuvių kalbininkas ir bendrinės kalbos kūrėjas Jonas Jablonskis (1860–1930 m.). 1974 m. jam pastatytas paminklinis akmuo. Jono Jablonskio sodyba-muziejus įsikūręs Rygiškiuose.

## Šaltiniai
Kučgalys

**Kučgalys** – kaimas Biržų rajono savivaldybės rytuose, 7 km į pietryčius nuo Papilio, prie kelio  ir Apaščios aukštupio. Seniūnaitijos centras. Yra vaikų socializacijos centras Širvėna (specialioji internatinė mokykla įkurta 1976 m.). Papilio mokyklos skyrius (1919 m. įkurta pradžios mokykla, 1947–1976 m. septynmetė, iki 2003 m. aštuonmetė mokykla), biblioteka (įkurta 1952 m.), paštas (LT-41015). Kaimo bendruomenės pirmininkas – Stasys Valiukas.

## Istorija

Į vakarus nuo gyvenvietės yra Kuprių senkapis. Kaimą įkūrė Radvilos. Istorijos šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1606 m.

1945 m. vasario 9 d. sušaudyti 8 kaimo partizanai (palaidoti gyvenvietės kapinėse). Sovietmečiu buvo Einorių kolūkio centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kniečiai

**Kniečiai** – kaimas Jurbarko rajono savivaldybėje, faktiškai šiaurinė Šimkaičių miestelio dalis, kitapus Bebirvyčio. Seniūnaitijos centras. Šiaurinė kaimo dalis anksčiau buvo Raseinių rajone.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kratiškiai

**Kratiškiai** – kaimas Biržų rajono savivaldybėje, 12 km į pietus nuo Biržų, prie kelio . Į vakarus nuo kaimo teka Juodupė. Seniūnaitijos centras. Yra Kratiškių pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-41027).

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose minimi 1555 m. 1958 m. įsteigta biblioteka, 1968 m. atidaryta mokykla. 1949–1993 m. Kratiškių apylinkės centras, „Pavasario“ kolūkio centrinė gyvenvietė.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Jonas Baronas, leksikografas, pedagogas, gamtininkas
* Vaidotas Butkevičius, bendruomenės veikėjas, tautodailininkas, Kratiškių pagrindinės mokyklos direktorius

## Šaltiniai
Kukorai

**Kukorai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Saugų. Seniūnaitijos centras. Veikia Kukorų geležinkelio stotis.

## Istorija

Vietovė minima nuo 1540 m.

XIX a. pabaigoje per kaimą nutiestas Klaipėdos–Tilžės geležinkelis, prie jo įrengta Kukorų geležinkelio stotis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kulai I

**Kulai I** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, vakariniame Skuodo pakraštyje, už Skuodo geležinkelio stoties, šalimais sienos su Latvija. Per Bartuvą nutiestas Skuodo aplinkkelio tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Skaliarai (žuvys)

**Skaliarai** (*Pterophyllum*) – daugiaspalvių ešeržuvių (*Cichlidae*) šeimos žuvų gentis.

Kilusios iš Amazonės baseino, kur jos gyvena lėtai tekančiuose upeliuose su gausia augmenija. Tai vienos iš populiariausių ir seniausiai auginamų akvariuminių žuvų. Vidutiniškai akvariume gyvena iki 10 metų. Lytiškai subręsta maždaug po 10 mėnesių. Būdinga monogamija – sudaro pastovias poras.

## Rūšys
* Plačiakūnis skaliaras (*Pterophyllum altum*)
* Leopoldo skaliaras (*Pterophyllum leopoldi*)
* Paprastasis skaliaras (*Pterophyllum scalare*)

## Nuorodos

* Akvariumas.lt, skaliarai
Kulai II

**Kulai II** – kaimas Skuodo rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Skuodo, 1 km nuo Kulų I, ant Skuodo tvenkinio kranto. Saugoma Strulių liepa‎.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antruosiuose Kuluose gimė tautodailininkė audėja Emilija Černeckienė (1915–2012).

## Šaltiniai
Kulėšai

**Kulėšai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus Žemaičių Naumiesčio, prie kelio . Atsišakoja kelias . Seniūnaitijos centras. Yra trys daugiabučiai namai ir 13 sodybų. Netoli Kulėšų teka upelis Šustis.

## Istorija

Iki I pasaulinio karo Kulėšai buvo pasienio kaimas, priklausęs Vokietijai (rytuose ėjo siena su Rusija). Iki XX a. vidurio veikė Šilutės–Kulėšų geležinkelis, čia buvo Kulėšų geležinkelio stotis, muitinė, žandaro namas, užeiga. Sovietmečiu dauguma statinių sunaikinta.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kulšėnai

**Kulšėnai** – kaimas Mažeikių rajono savivaldybėje, Varduvos dešiniajame krante, 1 km į šiaurę nuo Sedos, prie kelio .

## Etimologija

Vardas kilęs prie žodžio *kulšis* (tarmiškai šlaunis) pridėjus priesaginę galūnę *-ėnai*.

## Istorija

Pirmąkart paminėti 1578 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Kumelionys

**Kumelionys** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, 3 km į pietus nuo Marijampolės, Šešupės kairiajame krante. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą eina Kauno–Varšuvos geležinkelis ir plentas , kuriame kaimą nuo Marijampolės skiria Kumelionių tiltas.

## Istorija

Apylinkėje gyventa jau III a. – 1,5 km į pietus stūkso Kumelionių piliakalnis, aptikta senovės gyvenvietė. Istorijos šaltiniuose Kumelionys minimi 1783 m. Sovietinės okupacijos metais Kumelionys buvo tarybinio ūkio technikumo centrinė gyvenvietė.

|}

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kurklaičiai II

**Kurklaičiai II** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, rytiniame Pandėlio pakraštyje, prie kelio . Gyvenvietėje yra įsteigti 2 pieno supirkimo punktai: „Žemaitijos pienas“ ir „Rokiškio sūris“. Vietovėje aplink namus, kelią auga nemažai aukštų medžių. Toliau plyti laukai. Vandens telkinių, upių čia nėra.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuršai

**Kuršai** – kaimas Telšių rajono savivaldybėje, kelių  ir  sankryžoje, Virvyčios dešiniajame krante. Yra biblioteka. Kuršų pagrindinė mokykla yra Baltininkuose.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas – asmenvardinis vietovardis, kilęs nuo asmenvardžio *Kuršas*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kvesai

**Kvesai** – kaimas Kauno rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Bubių. Šiaurės vakariniame pakraštyje plyti karjeras, kuriame eksploatuojamas žvyras.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* 1901 m. čia gimė Vyties Kryžiaus kavalierius Stasys Oržekauskas (apdovanotas už 1923 metų kautynes su lenkais).

## Šaltiniai
Kybučiai

**Kybučiai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Johampolio.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kyviškės

**Kyviškės** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, į šiaurę nuo kelio , 15 km į rytus nuo Vilniaus. Seniūnaitijos centras.

## Geografija

Per Kyviškes teka Vilnios intakas Kyvė, telkšo Kyviškių tvenkinys, eina geležinkelis Vilnius–Minskas. Netoliese yra Kyviškių geležinkelio stoties gyvenvietė.

## Istorija

Kyviškės istorijos šaltiniuose pirmą kartą paminėtos 1798 m. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. 1964 m. įkurta Kyviškių pagrindinė mokykla yra Dobromislėje. Į rytus nuo kaimo yra sportinės aviacijos Kyviškių aerodromas, kuriame bazuojasi KASP Aviacijos rinktinės Vilniaus Dariaus ir Girėno aviacijos eskadrilė. Yra medicinos punktas.

Šiaurinėje Kyviškių pusėje, geležinkelio Vilnius–Kena atkarpoje Kyviškės–Mickūnai stovi technikos paminklas Kyviškių geležinkelio viadukas, įrengtas 1879 m. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuniškiai

**Kuniškiai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km nuo Šeimyniškių.

## Istorija

Kaime buvo kolūkis „Švyturys“, pagal kurio pavadinimą kaimas buvo žinomas. Vienu metu kaime veikė vaikų darželis, vėliau jis pavirto pradine mokykla. Tačiau nei mokyklos, nei vaikų darželio maždaug nuo 2000 metų nebėra. Yra dvi parduotuvės, biblioteka, kultūros namai ir kaimo bendruomenė. Vyksta kaimo šventės, sporto renginiai.

Kuniškių kaimas LTSR laikais ir vėliau tapatintas su Piktagaliu, bet maždaug 2014–2017 m. nustatyta nauja kaimų riba, Piktagaliui priskiriant daugiausia tik buvusio kolūkio statinius, o pagrindinę gyvenvietę vadinant Kuniškiais.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kuras (Kaunas)

**Kuras** – kaimas Kauno rajono savivaldybės vakaruose, 9 km į pietus nuo Zapyškio. Kaimą iš visų pusių supa dideli Kazlų Rūdos miškai, kuriuose yra 1863 m. sukilimo dalyvių kapinės. Kaimo viduriu teka Ovos upelis, o rytiniu pakraščiu eina  plentas.

## Kaimo dalys

* Kelmeriai – vakarinė kaimo dalis.
* Keraplai (Keraplynė) – šiaurinė kaimo dalis.
* Pekla – rytinė kaimo dalis. Anksčiau iš pušinių kelmų čia buvo degama smala.  
* Žiobgraužiai – vakarinė kaimo dalis. Žemės čia nederlingos, krūmai, brūzgynai, nudžiūvę žabarai.

## Etimologija

Kaimo pavadinimas kildinamas nuo pirmojo gyventojo Kuro (asmenvardinis vietovardis).
 
## Gyventojai

## Šaltiniai
Laborai

**Laborai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 7 km į pietvakarius nuo Linkuvos. Pro kaimą eina kelias , toliau – , piečiau prateka Mūša. Yra Laborų malūno liekanos, neveikiančios kapinaitės, buvusi mokykla.

## Istorija
XIX a. pab. buvo Laborų kaimas ir dvaro valda Panevėžio apskrities Linkuvos valsčiuje ir parapijoje. Stovėjo 1806 m. pastatyta medinė koplyčia (pastatydinta kaimo savininko Preikinto).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

* Petras Juozėnas (1902–1999), Lietuvos kariuomenės savanoris, partizanas

* Juozas Grigaliūnas (1916), partizanas

## Šaltiniai
Laičiai (Ukmergė)

**Laičiai** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 5 km į šiaurės vakarus nuo Ukmergės. Seniūnaitijos centras. Yra Senamiesčio mokyklos pagrindinio ugdymo skyrius, biblioteka.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laičiai (Skapiškis)

**Laičiai** – kaimas Kupiškio rajono savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Skapiškio, netoli Skapgirio. Seniūnaitijos centras. Veikia biblioteka, kultūros centras. Pro kaimą praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Laičiai (Semeliškės)

**Laičiai ** – kaimas Elektrėnų savivaldybėje, 6 km į rytus nuo Semeliškių. Seniūnaitijos centras. Pro kaimą eina kelias . Pietryčiuose prasideda miškas Ožkapjoviai. Vakaruose telkšo ežerėlis Mužiklis.

Į pietvakarius nuo kaimo buvo keliolika pilkapių su akmenų vainikais, būdingais I tūkstantmečio viduriui ir antrajai pusei. Yra saugomi Laičių akmenys.

## Etimologija
Pavadinimas kildintinas nuo žodžio *laičiai, [[leičiai]]* („LDK valstiečiai, prižiūrėję feodalų arklius“).

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose Laičių kaimas minimas nuo 1790 m. XIX a. pab. – XX a. pr. pateko į Trakų apskrities Semeliškių valsčių.

LTSR laikais buvo Lenino kolūkio pagalbinė gyvenvietė. Veikė ryšių skyrius (nuo 1956 m.), felčerių ir akušerių punktas (nuo 1957 m.).

## Gyventojai

## Galerija

Laičiai, 1 akmuo.JPG|Laičių akmenys
Laičiai.JPG|Kalvos šalia Laičių
Laičiai 21343, Lithuania - panoramio.jpg|Kelias pro Laičių kaimą


## Šaltiniai
Laikšės

**Laikšės** (arba ***Laikšiai***) – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, prie kelio , 6 km į pietus nuo Šaukėnų. Seniūnaitijos centras. Veikia Pavėžupio paštas (LT-86049), pietuose telkšo Pavėžupio tvenkinys.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lailūnai

**Lailūnai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 8 km į pietvakarius nuo Pandėlio, prie Lėvens. Eina kelias . Yra Pandėlio gimnazijos pradinio ugdymo skyrius. Seniūnaitijos centras.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kaimo svetainė
Laipuškiai

**Laipuškiai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Klovainių, prie Lašmens ir kelio . Seniūnaitijos centras. Prie senųjų kapinaičių stovi apgriuvęs akmeninis kepurinis vėjo malūnas (neregistrinis).

## Istorija

## Vėjo malūnas

Malūną pastatė broliai Jareckai. Pasak senųjų gyventojų, akmeninė malūno siena pirmąjį kartą buvo išgriauta Pirmojo pasaulinio karo metais. Malūne buvo užsimaskavę rusų kareiviai. Juos puldami vokiečiai sieną susprogdino. Po karo buvo atstatytas, siena tais pačiais akmenimis užmūryta ir vėl paleistos girnos. Kolūkiniais metais malūne buvo malami pašariniai miltai, girnas sukdavęs traktoriaus variklis. Apie 2000 m. malūne kilo gaisras: visas vidus išdegė, neliko ir stogo. Po kurio laiko lietaus merkiama išgriuvo ir atstatytoji sienos dalis.

## Gyventojai

## Galerija

Laipuškiai, kapinės.JPG|Senosios kapinės (už jų – malūnas)
Laipuškiai, akmuo.JPG|Stambus riedulys pakelėje
Laipuškiai, ūkis.JPG |Ūkis
Laipuškiai, kryžkelė.JPG|Kryžkelė
Laipuškiai, ženklas.JPG|Riboženklis nuo Klovainių


## Šaltiniai
Lankupiai (Šilutė)

**Lankupiai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į pietvakarius nuo Vilkyčių, prie Minijos upės. Seniūnaitijos centras. Kitame upės krante yra Klaipėdos rajono Lankupiai – link jų veda Lankupių tiltas.

## Gyventojai

## Šaltiniai

*
Lapelės

:: *Apie kaimą Kaišiadorių rajone žr. [[Lapelės (Kaišiadorys)]]*.

**Lapelės** – kaimas Širvintų rajono savivaldybėje, prie kelio , 5 km į rytus nuo Čiobiškio. Seniūnaitijos centras. Įsikūręs tarp Neries pietuose ir Musės šiaurėje.

## Istorija

1950–1992 m. buvo kolūkio centrinė gyvenvietė. 1929 m. įsteigta pradžios mokykla, iki 2008 m. Čiobiškio mokyklos pradinio ugdymo skyrius. 1964 m. įkurta biblioteka, 2 km į pietvakarius nuo kaimo yra Budelių kraštovaizdžio draustinis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lapynai

**Lapynai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 5 km į pietryčius nuo Saugų, Lapynų miške, prie Tenenio. Seniūnaitijos centras. Išlikęs Lapynų dvaras.

## Istorija

XIX–XX a. buvo Lapynų valsčius Šilutės apskrityje.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Voruta
* Šilutės rajono dvarai
Laičiai (Molėtai)

**Laičiai ** – kaimas Molėtų rajono savivaldybėje, apie 3 km į vakarus nuo Alantos, prie Virintos upės ir kelio .

## Istorija

Alantos dvaro 1598 m. sąraše minimi Didieji ir Mažieji Laičiai. Atrodo, kad šiuos du vardus atspindi 1737 m. Skiemonių bažnyčios santuokų metrikų knygos *Laičiai* ir *Laiteliai*.

XIX a. minimas Laičių valda Alantos valsčiuje, priklausė Kozieloms.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Antanas Kairys (1934–2017) – zootechnikas, politikas.
* Vytautas Skripka (1943–2013) – poetas.

## Šaltiniai
Lašai

**Lašai** – kaimas Rokiškio rajono savivaldybėje, 4 km į vakarus nuo Kriaunų, prie Sartų ežero. Gyvenvietė įsikūrusi vaizdingose Sartų regioninio parko apylinkėse. Seniūnaitijos centras. Keliai į Jūžintus, Antanašę, Bagdoniškį. Dabar Lašuose veikia žemės ūkio bendrovė „Lašai“, valdanti daugiau nei 2000 ha žemės bei stambiausia duonos kepimo įmonė rajone „Lašų duona“, maždaug trečdalį iškeptos produkcijos eksportuojanti į užsienį – Kanadą, JAV, Europos šalis. Yra Kriaunų pagrindinė mokykla, biblioteka.

## Istorija

LTSR laikais veikė „Laimės“ kolūkis.

## Gyventojai

;Žymūs žmonės
Lašuose 1917 m. gimė prozininkas Jonas Laucė.

## Šaltiniai
Latavėnai

**Latavėnai** – kaimas Anykščių rajono savivaldybėje, 4 km į šiaurės rytus nuo Troškūnų. Piečiau kaimo teka dešinysis Šventosios intakas Latava. Seniūnaitijos centras.

## Istorija

1944–1963 m. buvo Latavėnų apylinkės centras.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Latavėnuose 1925 m. gimė kunigas, pranciškonas, 1984 m. titulinis Egaros vyskupas Paulius Baltakis, o 1930 m. vasario 22 d. jo brolis, geologas, geochemikas, fizinių mokslų daktaras Vytautas Baltakis.

## Šaltiniai

## Nuorodos
*
Laugalis

**Laugalis** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 10 km į pietryčius nuo Kelmės, Dubysos dešiniajame krante. Seniūnaitijos centras. Praeina kelias .

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lavėnai

**Lavėnai** – kaimas Pasvalio rajono savivaldybėje, 3 km į pietvakarius nuo Pumpėnų, Lėvens dešiniajame krante. Išlikę Lavėnų dvaro ūkinių pastatų. Yra Niurkonių koplyčia dvarininkams Vavžeckiams atminti.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liberiškis

**Liberiškis** – kaimas Panevėžio rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės vakarus nuo Naujamiesčio. Seniūnaitijos centras.

## Geografija

Per Liberiškį teka kairysis Kiršino intakas Šuoja. Ties kaimu 1975 m. patvenkta upė, telkšo 70 ha Liberiškio tvenkinys. Kaimo šiaurinėje dalyje, dešiniajame Šuojos krante yra Liberiškio parkas su buvusio dvaro sodybos fragmentais – gamtos paminklas.

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose Liberiškio dvaras pirmą kartą paminėtas 1595 m. XVI a. pabaigoje dvaras priklausė A. Abramavičiui, apie 1805 m. dvarą kartu su Naujamiesčio dvarais iš Dominyko Jeronimo Radvilos nusipirko Ignotas Karpis, iki pat 1940 m. jis priklausė dvarininkams Karpiams. Paskutinė savininkė Ignacijaus Karpio žmona Marijona Joana Karpytė.

1951 m. kaime rastas Abiejų Tautų Respublikos, Danijos, Brandenburgo ir kitų šalių XVII a. pradžioje sidabrinių monetų lobis. 1950–1992 m. buvo tarybinio ūkio centrinė gyvenvietė. 1955 m. įkurta biblioteka, yra laisvalaikio salė, augalininkystės ir gyvulininkystės bendrovė.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liepynai

**Liepynai** – kaimas Marijampolės savivaldybėje, pietiniame Marijampolės pakraštyje, tarp Kvietiškio šiaurėje, Marijampolės marių vakaruose ir kelio  rytuose. Veikia Padovinio mokyklos skyrius.

## Istorija

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vladas Baltuškevičius (1939–2022), poetas, vertėjas.

## Šaltiniai
Likiškėliai

:: *Apie Alytaus miesto dalį žr. [[Likiškėliai (Alytus)]]*.

**Likiškėliai** – kaimas Alytaus rajono savivaldybėje, į vakarus nuo Alytaus, prie kelių  ir  sankirtos bei Marijampolės–Alytaus geležinkelio. Telkšo Likiškėlių ežeras. Sparčiai augantis Alytaus pietvakarinis priemiestis.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lindiniškės

**Lindiniškės ** – kaimas Vilniaus rajono savivaldybėje, tarp Bajorų ir Riešės, tarp Ukmergės ir Molėtų kelių. Yra paminklinis kryžius.

Vietovė apsupta miškų – vakaruose plyti Bendorių miškas, iš rytų supa Riešės ir Vanaginės geomorfologinio draustinio miškai. Kaimas išsidėstęs 160–185 metrų virš jūros lygio aukštyje.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Lingailiai

**Lingailiai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybėje, į pietus nuo Rėkyvos mikrorajono, prie Dukto miško. Kaimo laukais teka Šimša.

## Gyventojai

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Lingailių fotografijos
Lingiškė

**Lingiškė** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1,5 km į vakarus nuo Šilalės. Kaimas išsidėstęs palei krašto kelią . Seniūnaitijos centras. Aukščiausias kaimo taškas – 116,8 m.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Kūtymai

**Kūtymai ** – kaimas Šilalės rajono savivaldybėje, 1 km į vakarus nuo Jucaičių, prie rajoninio kelio , kairiajame Ilgočio krante. Šilalės Stepono Dariaus ir Stasio Girėno vidurinės mokyklos Kūtymų pradinio ugdymo skyrius ir Kūtymų biblioteka yra Jucaičiuose.

Į šiaurės vakarus yra Kūtymų miškas.

## Istorija

Kaime apie 1980 m. dar buvo išlikusi XIX a. sodyba.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Liciškėnai

**Liciškėnai** – kaimas Prienų rajono savivaldybėje, 4 km į pietryčius nuo Jiezno. Pro kaimą eina kelias , toliau pietuose telkšo Verbliūdo ežeras bei užakęs Liciškėnų tvenkinys. Šiaurėje teka Verknės intakas Svėbudė.

## Istorija

Iki 1954 m. buvo Liciškėnų apylinkės centras. Seniau veikė kultūros namai.

## Gyventojai

## Galerija

Liciškėnai, kryžius.JPG|Liciškėnų kryžius ir akmuo
Liciškėnai.JPG|Buvę kultūros namai
Liciškėnai, gatvė.JPG|Gatvė


## Šaltiniai
Linksmučiai

**Linksmučiai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Pakruojo. Per kaimą teka Mūšos dešinysis intakas Kruoja. Veikia antkapių, paminklų gamybos bendrovė „Linksmučių granitas“, įsikūrusi Pakruojo miškų urėdijos buveinė. Prie kaimo yra Pakruojo Linksmučių kapinės.

## Istorija

Kruojos kairiajame krante 1948–1949 m. ištirtas VII a. – XI a. Linksmučių kapinynas. Kaimas įsikūrė buvusio vokiečių barono Hermano fon Ropo dvaro skyriaus, vadinamo Kiauliškiu, teritorijoje – buvo laikomos dvaro kiaulės. 1925 m. per žemės reformą dvaro žemės išdalytos, gyvenvietė pavadinta Linksmučiais. TSRS okupacijos metais Pakruojo miškų ūkio pagalbinė gyvenvietė.

## Gyventojai

## Šaltiniai