open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilhelmas Džiugelis

**Vilhelmas Džiugelis** (g. 1955 m. birželio 25 d. Vilniuje) – gydytojas, Lietuvos ir Mažeikių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

## Biografija
1972 m. baigė Vilniaus 21-ąją vidurinę mokyklą. 1979 m. baigė Vilniaus valstybinio universiteto Medicinos fakultetą. Internatūrą atliko Respublikinėje vaikų ligoninėje. Tobulinosi Vilniaus universiteto bazėje, baigė Sveikatos priežiūros vadybos kursus, Austrijos rinkos plėtros instituto vadybininkų kursus.

1980 m. Mažeikių rajono centrinės ligoninės gydytojas pediatras, Infekcinių ligų skyriaus vedėjas. 1988 m. Vilniaus respublikinės vaikų klinikinės ligoninės skyriaus vedėjas. 1989 m. grįžo į Mažeikius, 1995 m. Mažeikių rajono savivaldybės gydytojas, 1997 m. poliklinikos direktorius. 1999 m. Mažeikių ligoninės vyriausias gydytojas. 2003–2007 m. ir 2007–2011 m. Mažeikių rajono savivaldybės meras.

1999 m. Nuosaikiųjų konservatorių sąjungos, nuo 2000 m. Krikščionių konservatorių socialinės sąjungos narys. Po 2007 m. savivaldybių tarybų rinkimų Tėvynės Sąjungos narys.

1997–2000 m., 2000–2003 m., 2003–2007 m., 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Mažeikių rajono savivaldybės tarybos narys (Vilhelmo Džiugelio jungtinė lyderių koalicija „Mums rūpi Mažeikių kraštas“).

1997–2003 m. Mažeikių Raudonojo kryžiaus draugijos pirmininkas. Pirmoji žmona Sigutė, 2004 m. išsituokė, antroji Ramunė. Vaikai Jonas, Vilius.

## Šaltiniai
Puerto Riko himnas

***La Borinqueña*** – Puerto Riko oficialus himnas. Dabartinės eilės ir muzika sukurta 1903 m. ir naudota tik viešuose renginiuose, mokyklose iki 1952 m., kai muzika buvo paskelbta oficialia. 1977 m. įteisinti žodžiai.

*Borinquen* – senovinis, indėniškas Puerto Riko pavadinimas. Himnas išaugo iš šokio melodijos. Žodžius 1903 m. parašė Manuel Fernández Juncos. Tuo tarpu 1868 m. Lola Rodríguez de Tió pagal šią melodiją parašė revoliucinį himną. Pastarąjį ir dabar naudoja pasisakantys už šalies nepriklausomybę. Puerto Rike kyla daug ginčų dėl himno melodijos tempo, kadangi ji labiau pritaikyta maršui nei oficialiam kūriniui. Kartais naudojama įžanga (dėl jos taip pat diskutuojama). Angliškos versijos nėra.

## Oficialios eilės
: La tierra de Borinquén
: donde he nacido yo,
: es un jardín florido
: de mágico primor.

: Un cielo siempre nítido
: le sirve de dosel
: y dan arrullos plácidos
: las olas a sus pies.

: Cuando a sus playas llegó Colón;
: Exclamó lleno de admiración;
: „Oh!, oh!, oh!, esta es la linda
: tierra que busco yo“.

: Es Borinquén la hija,
: la hija del mar y el sol,
: del mar y el sol,
: del mar y el sol,
: del mar y el sol,
: del mar y el sol.

## Vertimas
: Borinkenos žemė,
: Kurioje gimiau,
: Tai įstabaus grožio
: Žydintis sodas.

: Visados giedras jos dangus
: Tarsi jos antklastas,
: Ir bangos liūliuoja lopšines
: Jai po kojomis.

: Kada Kolumbas atvyko prie jos krantų,
: Iš nuostabos tarė:
: O, o, o tai nuostabiausia žemė,
: Kurios aš taip ieškojau.

: Borinkena tai dukra,
: Dukra jūros ir saulės,
: Jūros ir saulės,
: Jūros ir saulės,
: Jūros ir saulės,
: Jūros ir saulės.

## Nuorodos

* Vokalinis įrašas, kitas vertimas į lietuvių kalbą – Tinklalapis himnai.lt
* Vokalinė versija
* Revoliucinio himno žodžiai
San Chuanas

**San Chuanas** (; „Šv. Jonas“) reiškia vietoves:
* *Puerto Rikas*
** San Chuanas – šalies sostinė;
* *Argentina*
** San Chuano provincija;
** San Chuanas – provincijos sostinė;
** San Chuano upė – upė tokio pat pavadinimo provincijoje;
* *Filipinai*
** San Chuanas – miestas Manilos aglomeracijoje;
* *Dominikos Respublika*
** San Chuano provincija;
* *Nikaragva*
** Pietų San Chuanas – žvejybinis miestelis;
** San Chuanas – upė;
* *Trinidadas ir Tobagas*
** San Chuanas – nedidelis miestas;
* *Venesuela*
** San Chuan de los Morosas – miestas, Gvariko sostinė;
* *JAV*
** San Chuano kalnai – Kolorade;
** San Chuanas – upė Kolorade, N. Meksikoje ir Jutoje;
** San Chuano salos – Vašingtono valstijos pakrantėje.
Salatas

**Salat** (, kitaip *Salāh*) – musulmonų malda, kurią visi musulmonai privalo atlikti penkis kartus per parą, atsisukę į Mekos pusę.

: ** pagal Imam Abu Hanifa, Asr prasideda tada kai objektų šešėlis tampa dvigubai didesnis už patį obektą.*

**Salat** maldos tikslai:
# jausti baimę musulmono širdyje (dėl nusižengimo Šariah įstatymams)
# padaryti musulmono širdį paklusnią ir nusižeminančią Dievo komandoms
# sustiprinti tikėjimą

## Nuorodos
* viskas apie maldą lietuviškai
Šiaulių dekanatas

**Šiaulių dekanatas** – Šiaulių vyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 16 parapijų Šiaulių rajone, taip pat 4 parapijos (Rėkyvos ir 3 Šiaulių) ir 1 rektoratas Šiaulių mieste.

## Istorija

Iki 1926 m. priklausė Žemaičių vyskupijai, 1926 m. priskirtas Kauno arkivyskupijai. 1993 m. jam priklausė 15 bažnyčių – Aukštelkės bažnyčia, Bazilionų bažnyčia, Kairių bažnyčia, Kiaunorių bažnyčia, Kurų bažnyčia, Kurtuvėnų bažnyčia, Kužių bažnyčia, Lygumų bažnyčia, Pakapės bažnyčia, Polekėlės bažnyčia, Radviliškio bažnyčia, Stačiūnų bažnyčia, Šiaulių šv. Ignaco Lojolos bažnyčia, Šiaulių šv. Jurgio bažnyčia, Šiaulių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia.

1997 m. perduotas naujai Šiaulių vyskupijai. Apie 2000 m. buvo performuotas, 2003 m. jam priklausė 20 parapijų.

## Parapijos

|-
| Aukštelkės šv. Antano Paduviečio parapija || Aukštelkės šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Bazilionų šv. Bazilijaus Didžiojo parapija || Bazilionų šv. Bazilijaus Didžiojo bažnyčia ||
|-
| Gruzdžių Švč. Trejybės parapija || Gruzdžių Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Juozapavos šv. Simono ir Judo Tado parapija || Juozapavos šv. Simono ir Judo Tado bažnyčia ||
|-
| Kairių Švč. Mergelės Marijos Belaisvių Vaduotojos parapija || Kairių Švč. Mergelės Marijos Belaisvių Vaduotojos bažnyčia ||
|-
| Kuršėnų šv. Jono Krikštytojo parapija || Kuršėnų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Kurtuvėnų šv. Jokūbo parapija || Kurtuvėnų šv. Jokūbo bažnyčia ||
|-
| Kužių Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija || Kužių Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia ||
|-
| Meškuičių šv. Stanislovo parapija || Meškuičių šv. Stanislovo bažnyčia ||
|-
| Micaičių Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Micaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Pakapės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Pakapės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Raudėnų šv. Baltramiejaus parapija || Raudėnų šv. Baltramiejaus bažnyčia ||
|-
| Rėkyvos šv. Juozapo Darbininko parapija || Rėkyvos šv. Juozapo Darbininko bažnyčia ||
|-
| Šakynos šv. arkangelo Mykolo parapija || Šakynos šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Šiaulių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus (Šiaulių I) parapija || Šiaulių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra ||
|-
| Šiaulių šv. Jurgio (Šiaulių II) parapija || Šiaulių šv. Jurgio bažnyčia ||
|-
| Šiaulių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo (Šiaulių III) parapija || Šiaulių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia ||
|-
| Šiupylių šv. Aloyzo parapija || Šiupylių šv. Aloyzo bažnyčia ||
|-
| Varputėnų šv. Antano Paduviečio parapija || Varputėnų šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Žarėnų-Latvelių šv. Mikalojaus parapija || Žarėnų-Latvelių šv. Mikalojaus bažnyčia ||
|-
! colspan=3 | Rektoratas
|-
| Šiaulių IV || Šiaulių šv. Ignaco Lojolos bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Sporting CP

**Sporting CP** – Portugalijos futbolo klubas. Sporto klubas, garsiausias savo futbolo skyriumi – klubo futbolo komanda yra viena iš trijų stipriausių Portugalijos komandų.

## Istorija
1902 m. įkurtas *Sport Club de Belas* klubas, o 1904 m. *Campo Grande Sporting Club*, kurie 1906 m. susijungė į *Sporting Clube de Portugal*.

Klubui atstovavo gausybė garsių žaidėjų – Luís Figo, Cristiano Ronaldo, Peter Schmeichel, Fernando Peyroteo, Pedro Barbosa ir kiti.

## Pasiekimai
* Oficialiai pirmuoju čempionatu laikomos 1934/1935 m. pirmenybės.
* Lisabonos „Sporting“ 20 čempiono titulų.

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Spalvinė gama

## Apranga
;Sportinės aprangos pokyčiai:
* Namuose žaidžia žalia balta juoda apranga. 

## Kitos sporto šakos

Kitų sportų skyrių pasiekimai:
* tinklinio komanda 19 kartų tapo šalies čempionais, 12 kartų iškovojo Portugalijos taurę;
* salės futbolo komanda 6 kartus tapo šalies čempionais, iškovojo 1 šalies taurę;
* lengvosios atletikos, plaukimo, stalo teniso, bilijardo, gimnastikos, bokso ir kituose skyriuose iškovota šalies bei Europos pirmenybių medalių

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė:
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
* YouTube kanalas
AS Roma

**Romos AS** – Italijos futbolo klubas iš Romos.

## Istorija

1927 metais fašistinis režimas nusprendė sujungti keturis Romos klubus į vieną ir panaudoti naują stiprų klubą propagandos tikslais. Tačiau SS Lazio klubo valdžia atsisakė susijungti, todėl sujungti tik trys klubai – SS Alba-Audace Roma, Fortitudo-Pro Roma SGS ir Roman FC, sudarant vieną AS Roma klubą.

1929–1930 metų sezone klubo komanda jau dalyvavo Italijos čempionate, o 1942 metais laimėjo pirmą čempionų titulą. Nuo 1929 metų komanda tik vieną sezoną (1951–1952 m.) žaidė žemesnėje lygoje.

2022 m. gegužės 25 d. komanda tapo UEFA Europos konferencijų lygos čempione, finale 1–0 nugalėjusi „Feyenoord Rotterdam“ ekipą.

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Sudėtis

*[[2022]] m. [[liepos 18]] d.*

 

## Spalvinė gama

## Apranga
; Sportinės aprangos pokyčiai.
* Namuose žaidžia tradicine apranga. 

## Treneriai

## Lietuviai
*  Tomas Švedkauskas, vartininkas, 2012–2017 m.

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali klubo svetainė
* facebook paskyra
* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Čilės vėliava

**[[Čilė]]s [[vėliava]]** – stačiakampis padalintas į dvi vienodo aukščio horizontalias juostas: viršutinė balta, apatinė raudona. Baltojoje, flagštoko pusėje, tokio paties aukščio kaip juosta, mėlynas kvadratas, kuriame balta penkiakampė žvaigždė.

Žvaigždė simbolizuoja siekius ir progresą, mėlyna spalva – dangų. Balta spalva reiškia sniegą, padengusį Andų viršūkalnes, raudona – kraują, pralietą už valstybės nepriklausomybę.

Vėliava įteisinta 1817 m. spalio 18 d.

Vėliavą Čilės gyventojai privalo iškelti per Čilės nepriklausomybės dieną – rugsėjo 18 d.

## Nuorodos
* Čilės vėliava  
* Čilės vėliava 
* Vexilla-Mundi
Vatikano vėliava

**Vatikano vėliava** – Vatikano Miesto Valstybės simbolis, kvadrato formos audeklas padalintas į dvi vienodas vertikalias juostas: geltoną ir baltą. Ant baltos juostos – Popiežiaus emblema – Popiežiaus tiara ir du sukryžiuoti raktai (auksinis ir sidabrinis), perrišti raudona juosta.

Vėliava įteisinta 1929 m. birželio 7 d.

Vatikano vėliava yra viena iš dviejų valstybinių vėliavų (kartu su Šveicarijos vėliava), kurios visos kraštinės yra lygios (kvadratas).
Vatikano herbas

**[[Vatikanas|Vatikano]] [[herbas]]** – raudono skydo fone sukryžiuoti auksinis ir sidabrinis raktai perrišti raudona virvele. Virš jų sidabrinė Popiežiaus mitra karūnuota trimis auksinėmis karūnomis.
Radviliškio dekanatas

**Radviliškio dekanatas** – Šiaulių vyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 15 parapijų Radviliškio rajone.

## Istorija

Įkurtas apie 2000 metus. 2003 m. jam priklausė 15 parapijų.

## Parapijos

|-
| Baisogalos Švč. Trejybės parapija || Baisogalos Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Dambavos Dievo Apvaizdos parapija || Dambavos Dievo Apvaizdos bažnyčia ||
|-
| Dapšionių Dievo Apvaizdos parapija || Dapšionių Dievo Apvaizdos bažnyčia ||
|-
| Grinkiškio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo parapija || Grinkiškio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia ||
|-
| Kurų šv. Antano Paduviečio parapija || Kurų šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Palonų Dievo Apvaizdos parapija || Palonų Dievo Apvaizdos bažnyčia ||
|-
| Pašušvio Visų Šventųjų parapija || Pašušvio Visų Šventųjų bažnyčia ||
|-
| Pociūnėlių šv. Jono Krikštytojo parapija || Pociūnėlių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Polekėlės Švč. Mergelės Marijos Širdies parapija || Polekėlės Švč. Mergelės Marijos Širdies bažnyčia ||
|-
| Radviliškio Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija || Radviliškio Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia ||
|-
| Sidabravo Švč. Trejybės parapija || Sidabravo Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Šaukoto Švč. Trejybės parapija || Šaukoto Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Šeduvos Šv. Kryžiaus Atradimo parapija || Šeduvos Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia || Alksniupių kapinaičių koplyčia
|-
| Šiaulėnų šv. Onos parapija || Šiaulėnų šv. Onos bažnyčia ||
|-
| Vadaktų šv. Agotos parapija || Vadaktų šv. Agotos bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Šveicarijos herbas

:: *Apie Lietuvos kaimo herbą žr. [[Šveicarijos herbas (Jonava)]].*

**Šveicarijos herbas** – Šveicarijos valstybinis herbas: raudoname skydo fone baltas, vienodo ilgio galais (graikiškasis) kryžius. Šveicarijos kantonai taip pat turi savo vėliavas.

Herbas patvirtintas 1848 m.

## Šaltiniai
Hamburger SV

**Hamburger SV** arba **Hamburgo SV** – Vokietijos futbolo klubas iš Hamburgo, vienas seniausių ir žinomiausių Vokietijos futbolo klubų.

## Istorija

1963 m. klubas tapo vienu iš Bundeslygos įkūrėjų ir ilgą laiką buvo vieninteliu klubu, kuris žaidė Bundeslygoje be pertraukų nuo pat jos įkūrimo. 2017/18 m. Bundeslygoje liko 17 vietoje ir iškrito iš elito diviziono.

## Spalvinė gama

## Apranga
;Sportinės aprangos pokyčiai:
* Namuose žaidžia balta apranga. 

## Pasiekimai

## Sezonai
; Pastarųjų metų sezonai

|}

## Lietuviai
*  Valdas Ivanauskas, puolėjas 1993–1997 m.

## Išnašos

## Nuorodos

* Oficiali klubo svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
Slovakijos vėliava

**[[Slovakija|Slovakijos]] [[vėliava]]** – suskirstyta į tris vienodo aukščio horizontalias juostas: viršutinę baltą, vidurinę mėlyną, apatinę raudoną. Į kairę (flagštoko) pusę nuo centro įkomponuotas Slovakijos herbas.

Vėliava įteisinta 1992 m. rugsėjo 3 d.

## Istorija
Viduramžiais Slovakijos vėliava buvo dvispalvė (viršuje raudona, apačioje balta). Ant Nitros miesto antspaudo yra jau kitokia Slovakijos vėliava, panaši į Danijos, raudoname lauke baltas kryžius.

1848–1849 m. sukilimo prieš Vengriją metu pradžioje naudota raudona – balta vėliava, vėliau tarp jų atsirado mėlyna juosta.

Susikūrus Čekoslovakijai 1920 m. prie tradicinės čekų vėliavos (balta – raudona) po ilgų diskusijų buvo įdėtas mėlynas trikampis. Dabar tokia vėliava yra Čekijos vėliava.

1990 m. po „Aksominės revoliucijos“ Slovakija susigrąžino trispalvę savo vėliavą, bet be dabar esamo herbo. Šis buvo įkomponuotas 1992 m., kad vėliava daugiau skirtusi nuo Rusijos ir Slovėnijos vėliavų.

## Nuorodos
* Slovakijos vėliava  
* Slovakijos vėliava 
* Vexilla-Mundi
Slovakijos herbas

**[[Slovakija|Slovakijos]] herbas** – vienas iš Slovakijos valstybės simbolių.

## Aprašas
Raudoname skydo lauke sidabrinis patriarchinis kryžius, kylantis iš mėlynos triviršūnės kalvos skydo papėdėje.

## Istorija ir interpretacija
Dvigubas kryžius Slovakijos herbe kilęs iš Bizantijos imperijos. Ten šis simbolis masiškai pasirodė IX a. Jei paprasto krikščioniško kryžiaus simbolika yra gana vienareikšmiška, dvigubo kryžiaus reikšmė aiškinama labai įvairiai. Pagal vieną iš aiškinimų jame vaizduojamas vienas horizontalus skersinis simbolizuoja pasaulietinę, o antras – bažnytinę Bizantijos imperatoriaus valdžią. Pagal kitą aiškinimą dvigubas kryžius susideda iš dviejų kryžių, kurių vienas simbolizuoja Kristaus mirtį, o antras – prisikėlimą. Bizantijos imperijoje dvigubas kryžius naudotas ne tik kaip religinis, bet ir kaip politinis simbolis, kurį naudojo valdininkai ir misionieriai.

Į dabartinės Slovakijos teritoriją šis simbolis pateko vėliausiai kartu su Kirilo ir Metodijaus misija jau IX a. Dvigubas kryžius taip pat pateko ir į Vengrijos herbą. Kryžius stovi ant trijų kalnų, kurie simbolizuoja tris kalnynus: Tatrus, Fratrus ir Matrus.
Užugirio dvaras

::*[[Užugiris|Užugirio]] kaimas yra Trakų rajone*

**Užugirio dvaras** – dvaras, esantis prie Lėno  ežero, šalia buvusio Užulėnio palivarko, kuris anksčiau priklausė dvarui. Pirmojo Lietuvos Respublikos Prezidento Antano Smetonos dvaras, netoli jo gimtinės Užulėnyje.

Šiandien dvare veikia muziejus, kuriame yra memorialinė prezidento ekspozicija, be to, vyksta ekskursijos ir edukacijos.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dvaro nuotraukos
Spaniš Taunas

**Spaniš Taunas** (, 'ispanų miestas') – miestas Jamaikoje, XVI–XIX a. šalies sostinė ir kultūrinis centras. Sent Katerinos apylinkės administracinis centras.

## Istorija
1534 m. gubernatorius Fransiskas de Garajus indėnų tainų žemėse įkūrė Vilja de la Vegos gyvenvietę - naujos Jamaikos kolonijos sostinę. Vėliau ji buvo vadinama Santiago de la Vega. Tai buvo pirmoji europiečių gyvenvietė salos pietuose. Kai 1655 m. Jamaiką užkariavo Anglija, sostinę pervadino Spaniš Taunu. Kadangi mūšių metu miestas smarkiai nukentėjo, didelę dalį administracinės veiklos perėmė Port Rojalis ir Anglijos viešpatavimo pradžioje tapo neoficialia sostine. Iki 1692 m., kai Port Rojalį nusiaubė žemės drebėjimas, Spaniš Taunas buvo atstatytas ir vėl perėmė sostinės funkcijas.

Po 1692 m. žemės drebėjimo buvo įkurtas Kingstonas, kuris tuojau iškilo kaip svarbiausias miestas. Salos viduje esantis Spaniš Taunas liko sostine iki 1872 m., kai kolonijos administracija perkelta į Kingstoną.

Miesto centre stovi keletas Regentystės laikų pastatų, tarp jų Rodnio paminklas ir Senųjų Karaliaus Rūmų, iki 1872 m. buvusių gubernatoriaus rezidencija, fasadas. Spaniš Taune yra seniausia anglikonų bažnyčia už Anglijos ribų.

## Sportas
* Dunbeholden FC – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.
* Anthony Spaulding stadionas, talpinantis 2 200 žiūrovų.
* Portmore United FC – futbolo klubas;
* Spanish Town Police FC – futbolo klubas;
** Namų rungtynes žaidė *Spanish Town Prison Oval* stadione, talpinančiame 3,5 tūkst. žiūrovų.

## Išnašos
Užulėnis

**Užulėnis** – kaimas Ukmergės rajono savivaldybėje, 1 km į pietvakarius nuo Lėno kaimo, Lėno ežero pietrytinėje pakrantėje. Veikia Taujėnų mokyklos Užugirio A. Smetonos pradinio ugdymo skyrius, biblioteka, Užugirio krašto muziejus. Kaime išlikęs Užugirio dvaras ir parkas, gimtoji Lietuvos Prezidento A. Smetonos sodyba. Pietvakariuose plyti Lėno miškas.

Eina keliai į Lėną, Siesikus.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Kaime 1874 m. rugpjūčio 10 d. gimė pirmasis Lietuvos prezidentas Antanas Smetona (1874–1944 m.).
* Užulėnyje 1912 m. kovo 1 d. gimė Lietuvos karininkas, Vyčio apygardos partizanų vadas Juozas Krikštaponis.

## Galerija

Užulėnis.JPG|Kryžkelė Užulėnyje
Užulėnis, rodyklė į dvarą.JPG|Rodyklė į Užugirio dvarą
Užulėnis, Duonos kelio projektas.JPG|Duonos kelio projektas
Užulėnis, atminimo lenta.JPG|Atminimo lenta partizanams
Užulėnis, atminimo lenta 2.JPG|Atminimo lenta pradžios mokyklai
Užulėnis, krašto muziejus 2.JPG|Šiame pastate veikė pradžios mokykla
Užulėnis, krašto muziejus.JPG
Užulėnis, A. Smetonos sodybvietė.JPG|A. Smetonos sodybvietė
Užulėnis, Smetonos sodybvietė 2.JPG|A. Smetonos sodybvietė
Landscape of Lithuania. Užulėnis, the homeland of the President of the Republic of Lithuania, Antanas Smetona, from the plane.jpg|thumb|Landscape of Lithuania.|Užulėnis iš paukščio skrydžio, 1928


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dvaro nuotraukos
Vidurio Europa

**Centrinė Europa**, arba **Vidurio Europa** – regionas, užimantis ne visuomet taip pat nusakomą teritoriją Europos centrinėje dalyje. Šis terminas sugrįžo į madą besibaigiant Šaltajam karui, kuris Europą buvo griežtai padalinęs į Rytų ir Vakarų. Termino supratimas keičiasi priklausomai nuo tautos ir laiko.

Kultūriškai ir geografiškai Vidurio Europą sudaro:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  – Bukovina
*  – Voivodina
*  – Transilvanija

Kituose skirstymuose Vidurio Europai priskiriamos kultūriškai-istoriškai giminingos buvusios Rytų bloko šalys: Baltijos šalys, Lenkija, Čekija, Slovakija, Vengrija, buvusios Jugoslavijos šalys, Rumunija, Bulgarija, Moldova, Albanija.

Kaip nurodoma naujame politiniame-ekonominiame Jungtinių Tautų Organizacijos skirstyme, Vidurio Europą sudaro:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 


Hist central europe.JPG|Vidurio Europos istoriniai regionai
Central-Europe-map.png|Centrinės Europos šalys (vienas iš skirstymo variantų; JTO-ES)


## Šaltiniai
Akmenės dekanatas

**Akmenės dekanatas** – Telšių vyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 8 parapijos Akmenės rajone.

## Istorija

Įkurtas 1997 m.

2003 m. dekanatui priklausė 10 parapijų (Akmenės, Dauginių, Kivylių, Klykolių, Kruopių, Naujosios Akmenės, Papilės, Šiaudinės, Vegerių, Ventos).

## Parapijos

|-
| Akmenės šv. Onos parapija || Akmenės šv. Onos bažnyčia ||
|-
| Kivylių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Kivylių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Klykolių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo parapija || Klykolių Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia ||
|-
| Kruopių šv. Onos parapija || Kruopių šv. Onos bažnyčia ||
|-
| Naujosios Akmenės Šv. Dvasios Atsiuntimo parapija || Naujosios Akmenės Šv. Dvasios Atsiuntimo bažnyčia ||
|-
| Papilės šv. Juozapo parapija || Papilės šv. Juozapo bažnyčia ||
|-
| Šiaudinės Švč. Mergelės Marijos parapija || Šiaudinės Švč. Mergelės Marijos bažnyčia ||
|-
| Ventos Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo parapija || Ventos Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Klaipėdos dekanatas

**Klaipėdos dekanatas** – Telšių vyskupijos administracinis vienetas, kuriam priklauso 5 parapijos ir 1 vienuolyno bažnyčia Klaipėdos mieste, taip pat 2 parapijos Neringoje (Juodkrantės ir Nidos).

## Istorija

Įkurtas 1958 m.

1993 m. jam priklausė 14 bažnyčių – Endriejavo bažnyčia, Gargždų šv. arkangelo Mykolo bažnyčia, Judrėnų bažnyčia, Juodkrantės bažnyčia, Klaipėdos Kristaus Karaliaus bažnyčia, Klaipėdos Marijos Taikos Karalienės bažnyčia, Klaipėdos šv. Juozapo Darbininko bažnyčia, Klaipėdos šv. Kazimiero bažnyčia, Nidos bažnyčia, Plikių Šv. Šeimos – Jėzaus, Marijos ir Juozapo bažnyčia, Priekulės šv. Antano Paduviečio bažnyčia, Spraudžio bažnyčia, Veiviržėnų bažnyčia, Vėžaičių bažnyčia. 2003 m. dekanate buvo 14 parapijų (Endriejavo, Gargždų, Judrėnų, Juodkrantės, 4 Klaipėdos, Nidos, Plikių, Priekulės, Spraudžio, Veiviržėnų, Vėžaičių).

## Parapijos

|-
| Juodkrantės šv. Pranciškaus Asyžiečio parapija || naudojama Juodkrantės evangelikų liuteronų bažnyčia ||
|-
| Klaipėdos šv. Brunono Kverfurtiečio parapija || Klaipėdos šv. Brunono Kverfurtiečio bažnyčia ||
|-
| Klaipėdos šv. Juozapo Darbininko parapija || Klaipėdos šv. Juozapo Darbininko bažnyčia ||
|-
| Klaipėdos šv. Kazimiero parapija || Klaipėdos šv. Kazimiero bažnyčia ||
|-
| Klaipėdos Kristaus Karaliaus parapija || Klaipėdos Kristaus Karaliaus bažnyčia ||
|-
| Klaipėdos Švč. Mergelės Marijos Taikos Karalienės parapija || Klaipėdos Švč. Mergelės Marijos Taikos Karalienės bažnyčia ||
|-
| Nidos Švč. Mergelės Marijos Krikščionių Pagalbos parapija || Nidos Švč. Mergelės Marijos Krikščionių Pagalbos bažnyčia || Pervalkos šv. Kazimiero koplyčia
|-
! colspan=3 | Vienuolyno bažnyčia
|-
| || Klaipėdos šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Palangos dekanatas

**Palangos dekanatas** – Telšių vyskupijos administracinis vienetas, apimantis 14 Kretingos rajono parapijų, 2 (Palangos ir Šventosios) Palangos miesto ir 1 (Kretingalės) Klaipėdos rajono.

## Istorija

1926 m. priskirtas Telšių vyskupijai.

1993 m. jam priklausė 13 bažnyčių – Budrių bažnyčia, Darbėnų bažnyčia, Grūšlaukės bažnyčia, Jokūbavo bažnyčia, Kalnalio bažnyčia, Kartenos bažnyčia, Kretingos bažnyčia, Laukžemės bažnyčia, Mikoliškių bažnyčia, Palangos bažnyčia, Salantų bažnyčia, Šventosios bažnyčia, Tūbausių bažnyčia. 2003 m. dekanate buvo 13 parapijų (Budrių, Darbėnų, Grūšlaukės, Jokūbavo, Kalnalio, Kartenos, Kretingos, Mikoliškių, Palangos, Salantų, Šventosios Tūbausių, Vydmantų).

## Parapijos

|-
| Baublių šv. Kazimiero parapija || || Baublių šv. Kazimiero koplyčia
|-
| Budrių Šv. Kryžiaus Išaukštinimo parapija || Budrių Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia ||
|-
| Darbėnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus parapija || Darbėnų šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia || Lazdininkų Prisikėlusio Kristaus koplyčia
|-
| Grūšlaukės šv. Jono Nepomuko parapija || Grūšlaukės šv. Jono Nepomuko bažnyčia ||
|-
| Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos parapija || Jokūbavo Švč. Mergelės Marijos bažnyčia ||
|-
| Kalnalio šv. Lauryno parapija || Kalnalio šv. Lauryno bažnyčia || Nasrėnų Nukryžiuotojo Jėzaus koplyčia
|-
| Kartenos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Kartenos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia || Abakų Švč. Mergelės Marijos Gimimo koplyčia
|-
| Kretingos Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai parapija || Kretingos Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia ||
|-
| Kretingalės katalikų parapija || naudojama Kretingalės evangelikų liuteronų bažnyčia ||
|-
| Kūlupėnų šv. Motiejaus parapija || Kūlupėnų šv. Motiejaus bažnyčia ||
|-
| Laukžemės šv. apaštalo Andriejaus parapija || Laukžemės šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia ||
|-
| Mikoliškių šv. Juozapo parapija || Mikoliškių šv. Juozapo bažnyčia ||
|-
| Palangos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Palangos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Salantų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Salantų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia || Gaidžio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo koplyčia,  Gargždelės šv. Barboros koplyčia
|-
| Šventosios Švč. Mergelės Marijos Jūrų Žvaigždės parapija || Šventosios Švč. Mergelės Marijos Jūrų Žvaigždės bažnyčia || Senoji Šventosios Jūrų Žvaigždės bažnyčia,  Įpilties Šv. Kryžiaus koplyčia
|-
| Tūbausių šv. apaštalo Andriejaus parapija || Tūbausių šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia ||
|-
| Vydmantų šv. Jono Krikštytojo parapija || Vydmantų Dievo Gailestingumo bažnyčia (statoma) || Vydmantų šv. Jono Krikštytojo koplyčia,  Rūdaičių šv. Antano Paduviečio koplyčia
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Nikėlai

**Nikėlai** – kaimas Šilutės rajono savivaldybėje, 4 km į pietus nuo Švėkšnos, prie kelio, jungiančio plentus: Švėkšna – Saugos, Švėkšna – Žemaičių Naumiestis; kaimo pietiniu pakraščiu teka Ašva (Veiviržo kair. intakas). Ribojasi su Kalkiškės, Vilkėno I, Šiaulių, Tvaskučiių, Paulaičių ir Varniškių kaimais.

Nikėlų kaime yra durpynas (30 ha), veikiančios Švėkšnos parapijos evangelikų liuteronų kapinės, senosios Nikėlų kaimo kapinės, kapinynas (plotas 2,2 ha), kryžius, žymintis Kęstučio apygardos Geležinio Vilko būrio vado Česlovo Čiužo-Vytauto (1920–1952) žuvimo vietą.

## Istorija

Nikėlų kaimo apylinkėse gyventa jau nuo II amžiaus.

XX a. pradžioje į rytus nuo Nikėlų kaimo, Ašvos dešiniajame krante, ariant lauką, buvo randama senovinių dirbinių. 1924 m. tame lauke bandomuosius kasinėjimus atliko švėkšniškis inžinierius Jonas Rugis (1901–1968), o 1936 m. nuodugniau tyrinėjo archeologas Jonas Puzinas (1905–1978). Nustatyta, kad tai II-VI a. ir IX-XII a. kapinynas. Radiniai saugomi Vytauto Didžiojo karo bei Telšių ir Švėkšnos kraštotyros, Palangos gintaro muziejuose.

Nuo 1820 m. Nikėlai priklausė Vilkėno dvarui. 1880–1882 m., atribojant dvaro žemes, tarp Nikėlų kaimo gyventojų ir Vilkėno dvaro savininko grafo Aleksandro Platerio (1845–1922) vyko ginčai.

Tarpukaryje Nikėlų kaimo durpynas, priklausęs trims savininkams, eksplotuotas; durpes pirko ne tik Švėkšnos miestelio ir aplinkinių kaimų, bet ir Klaipėdos krašto gyventojai; nuo 1938 m. durpės buvo presuojamos.

Pokario metais apylinkėse veikė Kęstučio apygardos, Butigeidžio partizanų rinktinės Lietuvos partizanai.

Sovietmečiu Nikėluose buvo „Ašvos“ tarybinio ūkio žolės miltų agregatas (nugriautas 1996 m.), karvidės (nugriautos 2004 m.).

Nikėlų kapinynas 1997 m. įrašytas į LR nekilnojamųjų kultūros vertybių registrą, 1998 m. paskelbtas Lietuvos kultūros paminklu.

1923 m. Nikėlų kaime buvo 55 gyventojai (10 ūkių), 1997 m. – 20 gyventojų (10 ūkių).

## Gyventojai

### Žymūs žmonės

Nikėluose gimė:
* Leonas Toliušis (g. 1927), mokslininkas biochemikas, pedagogas; dirbo Kauno medicinos Institute.

Nikėlų Evangelikų liuteronų kapinėse palaidotas:
* Zigfrydas Kalvaitis (1921 m. spalio 7 d. Marijampolėje – 1997 m. rugsėjo 27 d. Kungalve, Švedija), kalbotyrininkas, vertėjas.

## Šaltiniai
* A. Rugytė. Švėkšna. Čikaga. 1974.

## Šaltiniai
Arkangelas Reuelis

**Arkangelas Reuelis** arba **Raguelis** (hebr. רְעוּאֵל *Reu'el* Dievo draugas) – žydų mitologijoje vienas iš septynių Dievo arkangelų. Jis laikomas teisingumo, harmonijos, atpirkimo ir keršto angelu, jo vardas reiškia „Dievo draugas“.

Arkangelas Reuelis neminimas kanoninėje Biblijoje, bet apie jį rašoma apokrifinėje Enocho knygoje. Ten jo numeris 6.
## Taip pat skaitykite
* Arkangelas Sarielis
## Išnašos
Skuodo dekanatas

**Skuodo dekanatas** – Telšių vyskupijos administracinis vienetas, apimantis 10 parapijų Skuodo rajone.

## Istorija

Įkurtas 1636 m. kaip vienas iš 6 dekanatų, priklausiusių Žemaičių vyskupijai. Jis išliko ir po 1740 m. dekanatų reformos. 1755 m. dekanatui priklausė Darbėnų bažnyčia, Ylakių bažnyčia, Kartenos bažnyčia, Kretingos bažnyčia, Laukžemės bažnyčia, Lenkimų bažnyčia, Mosėdžio bažnyčia, Palangos bažnyčia, Salantų bažnyčia, Skuodo bažnyčia.

1830 m. Skuodo dekanatui () priklausė 8 parapijos – Salantų (Salantų bažnyčia, Kalnelio, Grūšlaukės, Gargždelės filijos), Kartenos (Kartenos bažnyčia, Budrių filija), Kretingos (Kretingos bažnyčia, Jokūbavo filija), Palangos (Palangos bažnyčia), Darbėnų (Darbėnų bažnyčia), Laukžemės (Laukžemės bažnyčia), Skuodo (Skuodo bažnyčia, Lenkimų, Aleksandrijos, Ylakių filijos), Mosėdžio (Mosėdžio bažnyčia, Šačių filija). 1926 m. atiteko Telšių vyskupijai.

1993 m. jam priklausė 9 bažnyčios – Aleksandrijos Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia, Barstyčių bažnyčia, Ylakių bažnyčia, Lenkimų bažnyčia, Mosėdžio bažnyčia, Notėnų bažnyčia, Skuodo bažnyčia, Šačių bažnyčia, Vaičaičių bažnyčia. 2003 m. dekanate buvo 9 parapijos (Aleksandrijos, Barstyčių, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Notėnų, Skuodo, Šačių, Vaičaičių).

## Parapijos

|-
| Aleksandrijos Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Aleksandrijos Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Barstyčių šv. apaštalų Simono ir Judo Tado parapija || Barstyčių šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia ||
|-
| Ylakių Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai parapija || Ylakių Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia || Pašilės šv. Kazimiero koplyčia
|-
| Kaukolikų šv. Ansgaro parapija || nėra || Kaukolikų šv. Ansgaro koplyčia
|-
| Lenkimų šv. Onos parapija || Lenkimų šv. Onos bažnyčia ||
|-
| Mosėdžio šv. arkangelo Mykolo parapija || Mosėdžio šv. arkangelo Mykolo bažnyčia || Šatraminių Švč. Mergelės Marijos Gimimo koplyčia,  Erslos šv. Aloyzo koplyčia
|-
| Notėnų šv. kankinės Kotrynos parapija || Notėnų šv. kankinės Kotrynos bažnyčia ||
|-
| Skuodo Švč. Trejybės parapija || Skuodo Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Šačių šv. Jono Krikštytojo parapija || Šačių šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Vaičaičių šv. Onos parapija || Vaičaičių šv. Onos bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Šilalės dekanatas

**Šilalės dekanatas** – Telšių vyskupijos administracinis vienetas, apimantis 14 parapijų Šilalės rajone.

## Istorija

Įkurtas 1958 m.

1993 m. jam priklausė 17 bažnyčių – Didkiemio bažnyčia, Girdiškės bažnyčia, Kaltinėnų bažnyčia, Karklėnų bažnyčia, Kražių bažnyčia, Kvėdarnos bažnyčia, Laukuvos bažnyčia, Pajūralio bažnyčia, Pajūrio bažnyčia, Pašilės šv. Jurgio bažnyčia, Požerės bažnyčia, Šilalės bažnyčia, Tenenių bažnyčia, Tūbinių bažnyčia, Upynos Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia, Varsėdžių bažnyčia, Žvingių bažnyčia. 2003 m. dekanatui priklausė 14 parapijų (Didkiemio, Girdiškės, Kaltinėnų, Kvėdarnos, Laukuvos, Pajūralio, Pajūrio, Požerės, Šilalės, Tenenių, Tūbinių, Upynos, Varsėdžių, Žvingių).

## Parapijos

|-
| Didkiemio Šv. Angelų Sargų parapija || Didkiemio Šv. Angelų Sargų bažnyčia ||
|-
| Girdiškės Švč. Mergelės Marijos Snieginės parapija || Girdiškės Švč. Mergelės Marijos Snieginės bažnyčia ||
|-
| Kaltinėnų šv. Jono Krikštytojo parapija || Kaltinėnų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia || Kaltinėnų Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo koplyčia
|-
| Kvėdarnos Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo parapija || Kvėdarnos Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia || Žadeikių Nukryžiuotojo Jėzaus koplyčia,  Gvaldų-Drungėliškės Švč. Jėzaus Širdies koplyčia,  Paskarbiškių šv. Ignoto Antiochiečio koplyčia
|-
| Laukuvos Šv. Kryžiaus Atradimo parapija || Laukuvos Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia || Šiauduvos Kristaus Prisikėlimo koplyčia
|-
| Pajūralio šv. Joakimo parapija || Pajūralio šv. Joakimo bažnyčia ||
|-
| Pajūrio Švč. Trejybės parapija || Pajūrio Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Požerės Kristaus Atsimainymo parapija || Požerės Kristaus Atsimainymo bažnyčia ||
|-
| Šilalės šv. Pranciškaus Asyžiečio parapija || Šilalės šv. Pranciškaus Asyžiečio bažnyčia ||
|-
| Tenenių šv. Barboros parapija || Tenenių šv. Barboros bažnyčia ||
|-
| Tūbinių Dievo Apvaizdos parapija || Tūbinių Dievo Apvaizdos bažnyčia ||
|-
| Upynos Švč. Mergelės Marijos Vardo parapija || Upynos Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia || Obelyno šv. Kazimiero koplyčia,  Bijotų šv. Kazimiero koplyčia
|-
| Varsėdžių šv. Roko parapija || Varsėdžių šv. Roko bažnyčia ||
|-
| Žvingių Šv. Kryžiaus Išaukštinimo parapija || Žvingių Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Šilutės dekanatas

**Šilutės dekanatas** – Telšių vyskupijos administracinis vienetas, apimantis 14 parapijų Šilutės rajone ir 4 parapijas (Pagėgių, Ropkojų, Rukų, Vilkyškių) Pagėgių savivaldybėje.

## Istorija

Įkurtas 1958 m.

1993 m. jam priklausė 15 bažnyčių – Degučių šv. Vincento Ferero bažnyčia, Gardamo bažnyčia, Kintų bažnyčia, Pagėgių Šv. Kryžiaus bažnyčia, Ropkojų bažnyčia, Rukų bažnyčia, Saugų šv. Kazimiero bažnyčia, Smalininkų šv. Juozapo bažnyčia, Stemplių bažnyčia, Šilutės Šv. Kryžiaus bažnyčia, Švėkšnos bažnyčia, Vainuto bažnyčia, Viešvilės bažnyčia, Vilkyškių šv. Onos bažnyčia, Žemaičių Naumiesčio bažnyčia. 2003 m. dekanatui priklausė 16 parapijų (Degučių, Gardamo, Juknaičių, Kintų, Pagėgių, Ropkojų, Rukų, Saugų, Smalininkų, Stemplių, Šilutės, Švėkšnos, Vainuto, Viešvilės, Vilkyškių, Žemaičių Naumiesčio).

## Parapijos

|-
| Degučių šv. Vincento Ferero parapija || Degučių šv. Vincento Ferero bažnyčia ||
|-
| Gardamo šv. Roko parapija || Gardamo šv. Roko bažnyčia ||
|-
| Juknaičių šv. Jono Krikštytojo parapija || nėra || Juknaičių šv. Jono Krikštytojo koplyčia
|-
| Katyčių Švč. Mergelės Marijos Globos parapija || nėra || Katyčių Švč. Mergelės Marijos Globos koplyčia
|-
| Kintų Nukryžiuotojo Jėzaus parapija || Kintų Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia ||
|-
| Pagėgių Šv. Kryžiaus parapija || Pagėgių Šv. Kryžiaus bažnyčia ||
|-
| Ropkojų šv. Jono Krikštytojo parapija || Ropkojų šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Rukų šv. Antano Paduviečio parapija || Rukų evangelikų liuteronų bažnyčia (nuomojama) ||
|-
| Rusnės šv. Juozapo parapija || nėra || Rusnės šv. Juozapo koplyčia
|-
| Saugų šv. Kazimiero parapija || Saugų šv. Kazimiero bažnyčia ||
|-
| Stemplių šv. Aloyzo parapija || Stemplių šv. Aloyzo bažnyčia ||
|-
| Šilutės Šv. Kryžiaus parapija || Šilutės Šv. Kryžiaus bažnyčia || Macikų koplyčia
|-
| Švėkšnos šv. apaštalo Jokūbo parapija || Švėkšnos šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia || Inkaklių Lurdo Marijos koplyčia,  Švėkšnos ligoninės koplyčia
|-
| Usėnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || nėra || Usėnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų koplyčia
|-
| Vainuto šv. Jono Krikštytojo parapija || Vainuto šv. Jono Krikštytojo bažnyčia || Bikavėnų šv. Roko koplyčia,  Vizbarų šv. Pranciškaus Asyžiečio koplyčia
|-
| Vilkyčių šv. Brunono Kverfurtiečio parapija || Vilkyčių šv. Brunono Kverfurtiečio bažnyčia ||
|-
| Vilkyškių šv. Onos parapija || Vilkyškių šv. Onos bažnyčia ||
|-
| Žemaičių Naumiesčio šv. arkangelo Mykolo parapija || Žemaičių Naumiesčio šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Urvinis lokys

**Urvinis lokys** (*Ursus spelaeus*) – dabar jau išnykęs meškų genčiai priklausęs gyvūnas. Jų liekanų rasta urvuose, ypač Pirėnuose ir Alpėse. Pirmąkart šio gyvūno liekanų rasta 1794 m.

Jis buvo stambesnis už bet kurį dabartinį lokį ir vienas didžiausių pleistoceno plėšriųjų žinduolių. Vien kaukolės ilgis buvo maždaug 50 cm. Gyveno kartu su pirmykščiais žmonėmis. Be mėsos, dar mito šaknimis, riešutais. Išnyko per paskutinį ledynmetį kartu su mamutais, gauruotaisiais raganosiais, urviniais liūtais.


Ours des carvernes - Crâne.jpg|Kaukolė
Ursus-spelaeus Höhlenbär.jpg|Urvinio lokio skeletas (*Ursus spelaeus*)
Aleksoto dekanatas

**Aleksoto dekanatas** – Vilkaviškio vyskupijos administracinis vienetas, apimantis 9 parapijas Kauno rajone ir 4 parapijas (Aleksoto, Aukštosios Panemunės, šv. Jokūbo, Rokų) Kauno mieste.

## Istorija

1993 m. dekanatui priklausė 17 bažnyčių – Aleksoto bažnyčia, Aukštosios Panemunės bažnyčia, Braziūkų bažnyčia, Ežerėlio bažnyčia, Garliavos bažnyčia, Išlaužo bažnyčia, Margininkų bažnyčia, Naujosios Ūtos bažnyčia, Pakuonio bažnyčia, Pažėrų bažnyčia, Prienų bažnyčia, Skriaudžių bažnyčia, Šilavoto bažnyčia, Šlienavos bažnyčia, Tabariškių Kristaus Karaliaus bažnyčia, Veiverių bažnyčia, Zapyškio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia.

2003 m. dekanate buvo 17 parapijų (Aleksoto, Aukštosios Panemunės, Braziūkų, Ežerėlio, Garliavos, Išlaužo, Margininkų, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Pažėrų, Prienų, Skriaudžių, Šilavoto, Šlienavos, Tabariškių, Veiverių, Zapyškio).

## Parapijos

|-
| Aleksoto šv. Kazimiero parapija || Aleksoto šv. Kazimiero bažnyčia || Aleksoto  Švč. Jėzaus Širdies ir Švč. Mergelės Marijos Paslaptingosios Rožės koplyčia,  Fredos šv. Onos koplyčia
|-
| Aukštosios Panemunės Švč. Mergelės Marijos Vardo parapija || Aukštosios Panemunės Švč. Mergelės Marijos Vardo bažnyčia || Lietuvos šv. Kazimiero seserų kongregacijos koplyčia
|-
| Braziūkų Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo parapija || Braziūkų Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia ||
|-
| Ežerėlio šv. Antano Paduviečio parapija || Ežerėlio šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Garliavos Švč. Trejybės parapija || Garliavos Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Kačerginės šv. Onos parapija || nėra || Kačerginės šv. Onos koplyčia
|-
| Kauno šv. apaštalo Jokūbo parapija || Kauno šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia (projektuojama) ||
|-
| Margininkų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės parapija || Margininkų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia ||
|-
| Pažėrų Švč. Jėzaus Širdies parapija || Pažėrų Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia || Senoji Pažėrų Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia
|-
| Rokų šv. Antano Paduviečio parapija || Rokų šv. Antano Paduviečio bažnyčia ||
|-
| Šlienavos Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo parapija || Šlienavos Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčia || Viršužiglio šv. Onos koplyčia
|-
| Tabariškių Kristaus Karaliaus parapija || Tabariškių Kristaus Karaliaus bažnyčia || Akademijos Šv. Dvasios koplyčia
|-
| Zapyškio šv. Jono Krikštytojo parapija || Zapyškio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia || Senoji Zapyškio šv. Jono Krikštytojo bažnyčia
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato informacija
Alytaus dekanatas (Vilkaviškis)

:: *Apie dekanatą dešiniajame Nemuno krante žr. [[Alytaus dekanatas (Kaišiadorys)]]*.

**Alytaus dekanatas** – Vilkaviškio vyskupijos administracinis vienetas, apimantis 6 parapijas Alytaus rajone ir 4 parapijas Alytaus mieste. Dekanatas išsidėstęs kairiajame Nemuno krante.

## Istorija

1993 m. dekanatui priklausė 9 bažnyčios – Alytaus Šv. Angelų Sargų bažnyčia, Alytaus šv. Kazimiero bažnyčia, Balbieriškio bažnyčia, Krokialaukio bažnyčia, Miroslavo bažnyčia, Rumbonių bažnyčia, Santaikos bažnyčia, Simno bažnyčia, Ūdrijos bažnyčia.

2003 m. dekanate buvo 10 parapijų (3 Alytaus, Balbieriškio, Krokialaukio, Miroslavo, Rumbonių, Santaikos, Simno, Ūdrijos).

## Parapijos

|-
| Alytaus Šv. Angelų Sargų parapija || Alytaus Šv. Angelų Sargų bažnyčia || Alytaus apskrities ligoninės koplyčia,  Alytaus šv. Elzbietos seserų kongregacijos koplyčia
|-
| Alytaus šv. Brunono Kverfurtiečio parapija || nėra || Alytaus šv. Brunono Kverfurtiečio koplyčia
|-
| Alytaus šv. Kazimiero parapija || Alytaus šv. Kazimiero bažnyčia || Alytaus pataisos namų koplyčia
|-
| Alytaus Švč. Mergelės Marijos Krikščionių Pagalbos parapija || Alytaus Švč. Mergelės Marijos Krikščionių Pagalbos bažnyčia ||
|-
| Krokialaukio Kristaus Atsimainymo parapija || Krokialaukio Kristaus Atsimainymo bažnyčia ||
|-
| Miroslavo Švč. Trejybės parapija || Miroslavo Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Rumbonių Švč. Trejybės parapija || Rumbonių Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Santaikos Kristaus Karaliaus parapija || Santaikos Kristaus Karaliaus bažnyčia ||
|-
| Simno Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Simno Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Ūdrijos Švč. Jėzaus Širdies parapija || Ūdrijos Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Lazdijų dekanatas

**Lazdijų dekanatas** – Vilkaviškio vyskupijos administracinis vienetas, apimantis 13 parapijų Lazdijų rajone, 2 parapijas (Gerdašių, Leipalingio) Druskininkų savivaldybėje ir 1 parapiją (Liškiavos) Varėnos rajone.

## Istorija

1993 m. dekanatui priklausė 16 bažnyčių – Gerdašių bažnyčia, Kapčiamiesčio bažnyčia, Krikštonių bažnyčia, Krosnos bažnyčia, Kučiūnų bažnyčia, Lazdijų bažnyčia, Leipalingio bažnyčia, Liškiavos bažnyčia, Metelių bažnyčia, Paveisininkų bažnyčia, Rudaminos Švč. Trejybės bažnyčia, Seirijų bažnyčia, Šeštokų bažnyčia, Šlavantų bažnyčia, Šventežerio bažnyčia, Veisiejų bažnyčia.

2003 m. dekanate buvo 16 parapijų (Gerdašių, Kapčiamiesčio, Krikštonių, Krosnos, Kučiūnų, Lazdijų, Leipalingio, Liškiavos, Metelių, Paveisininkų, Rudaminos, Seirijų, Šeštokų, Šlavantų, Šventežerio, Veisiejų).

## Parapijos

|-
| Būdviečio Jėzaus Nazariečio parapija || Būdviečio Jėzaus Nazariečio bažnyčia ||
|-
| Gerdašių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo parapija || Gerdašių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia ||
|-
| Kapčiamiesčio Dievo Apvaizdos parapija || Kapčiamiesčio Dievo Apvaizdos bažnyčia ||
|-
| Krikštonių Kristaus Karaliaus parapija || Krikštonių Kristaus Karaliaus bažnyčia ||
|-
| Krosnos šv. apaštalo evangelisto Mato parapija || Krosnos šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia ||
|-
| Kučiūnų šv. Kazimiero parapija || Kučiūnų šv. Kazimiero bažnyčia ||
|-
| Lazdijų šv. Onos parapija || Lazdijų šv. Onos bažnyčia ||
|-
| Leipalingio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Leipalingio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Liškiavos Švč. Trejybės parapija || Liškiavos Švč. Trejybės bažnyčia || Panaros Dievo Gailestingumo koplyčia
|-
| Metelių Kristaus Atsimainymo parapija || Metelių Kristaus Atsimainymo bažnyčia || Kryžių Švč. Mergelės Marijos Rožinio Karalienės koplyčia
|-
| Rudaminos Švč. Trejybės parapija || Rudaminos Švč. Trejybės bažnyčia || Naujosios Kirsnos koplyčia
|-
| Seirijų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės parapija || Seirijų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia ||
|-
| Šeštokų Švč. Mergelės Marijos Nuolatinės Gelbėtojos parapija || Šeštokų Švč. Mergelės Marijos Nuolatinės Gelbėtojos bažnyčia ||
|-
| Šlavantų Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai parapija || Šlavantų Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčia ||
|-
| Šventežerio Švč. Mergelės Marijos Gimimo parapija || Šventežerio Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia ||
|-
| Veisiejų šv. Jurgio parapija || Veisiejų šv. Jurgio bažnyčia || Paveisininkų šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
Tauragės dekanatas

**Tauragės dekanatas** – Telšių vyskupijos administracinis vienetas, apimantis 11 parapijų Tauragės rajone, 4 parapijas (Pašaltuonio, Smalininkų, Varlaukio, Viešvilės) Jurbarko rajone ir 1 parapiją (Nemakščių) Raseinių rajone.

## Istorija

1926 m. priskirtas Telšių vyskupijai.

1993 m. jam priklausė 16 bažnyčių – Adakavo bažnyčia, Batakių šv. Onos bažnyčia, Dauglaukio bažnyčia, Gaurės bažnyčia, Lomių bažnyčia, Nemakščių bažnyčia, Pagramančio bažnyčia, Pakražančio bažnyčia, Pašaltuonio bažnyčia, Sartininkų šv. Jurgio bažnyčia, Skaudvilės Šv. Kryžiaus bažnyčia, Stulgių bažnyčia, Tauragės Švč. Trejybės bažnyčia, Vaitimėnų bažnyčia, Varlaukio bažnyčia, Žygaičių bažnyčia. 2003 m. dekanatui priklausė 14 parapijų (Adakavo, Batakių, Dauglaukio, Gaurės, Lomių, Nemakščių, Pagramančio, Pašaltuonio, Sartininkų, Skaudvilės, Tauragės, Vaitimėnų, Varlaukio, Žygaičių).

## Parapijos

|-
| Adakavo šv. Jono Krikštytojo parapija || Adakavo šv. Jono Krikštytojo bažnyčia ||
|-
| Batakių šv. Onos parapija || Batakių šv. Onos bažnyčia ||
|-
| Dauglaukio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Dauglaukio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Gaurės šv. arkangelo Mykolo parapija || Gaurės šv. arkangelo Mykolo bažnyčia ||
|-
| Lomių Kristaus Atsimainymo parapija || Lomių Kristaus Atsimainymo bažnyčia ||
|-
| Nemakščių Švč. Trejybės parapija || Nemakščių Švč. Trejybės bažnyčia || Paežerio Švč. Trejybės koplyčia
|-
| Pagramančio Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo parapija || Pagramančio Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia ||
|-
| Pašaltuonio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų parapija || Pašaltuonio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia ||
|-
| Sartininkų šv. Jurgio parapija || Sartininkų šv. Jurgio bažnyčia ||
|-
| Skaudvilės Šv. Kryžiaus parapija || Skaudvilės Šv. Kryžiaus bažnyčia ||
|-
| Smalininkų šv. Juozapo parapija || Smalininkų šv. Juozapo bažnyčia ||
|-
| Tauragės Švč. Trejybės parapija || Tauragės Švč. Trejybės bažnyčia || Lauksargių Lurdo Marijos koplyčia,  Pajūrio kaimo kapinių koplyčia
|-
| Vaitimėnų Šv. Kryžiaus Išaukštinimo parapija || Vaitimėnų Šv. Kryžiaus Išaukštinimo bažnyčia ||
|-
| Varlaukio Švč. Trejybės parapija || Varlaukio Švč. Trejybės bažnyčia ||
|-
| Viešvilės Kristaus Atsimainymo parapija || Viešvilės Kristaus Atsimainymo bažnyčia ||
|-
| Žygaičių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus parapija || Žygaičių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia ||
|}

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Dekanato svetainė
Gintas Likša

**Gintas Likša** (1943 m. rugsėjo 19 d., Kaune - 2009 m. balandžio 23 d. Palangoje) – architektas, Lietuvos architektų sąjungos narys.

## Biografija

### Mokslas ir studijos
* 1950 – 1963 m. Kauno, Balchašo, Vilkijos vidurinės mokyklos
* 1963 – 1969 m. Kauno politechnikos instituto Statybos fakulteto Architektūros specialybė

### Darbas ir užimamos pareigos
* 1960 – 1963 m. Krovėjas, ekspeditorius, sandėlininkas, statybos darbininkas
* 1963 – 1965 m. Kino reklamos dailininkas
* 1971 – 1979 m. Kauno komprojektas
* 1979 – 2001 m. Palangos komprojektas (nuo 1990 m. Palangos projektas)
* nuo 2001 m. G. Likšos Studija „Pajūrio stogai“

### Projektai
* Palangos evangelikų liuteronų bažnyčia
* Poilsio namai „Atgirys“
* Šiaulių „Tauro“ poilsio namai
* „Tauro“ viešbučio rekonstrukcija
* Palangos pradinė mokykla
* Viešbučio „Šachmatinė“ rekonstrukcija
* Poilsio namų „Žydroji Liepsna“ rekonstrukcija
* Viešbutis „Du broliai“ Palangoje
* Kauno kotedžai Palangoje
* Palangos vaikų muzikos mokykla
* Viešbutis „Šilkas“ Palangoje
* Mokomosios sportinės bazės viešbutis Palangoje
* „Eltos“ poilsio namai
* Nemunaičio oro balionų skraidymo centras Alytaus raj.
* Lietuvos banko viešbutis Palangoje
* Jaunimo laisvalaikio centras Vanagupėje

Taip pat parengė Mokesčių inspekcijos administracinio pastato, viešbučio „Šachmatinė“ (abu su I. Likšiene, 1997 m. Palangoje) rekonstrukcijos projektus.

## Šaltiniai

## Nuorodos
* G. Likšos Studijos „Pajūrio stogai“ svetainė