Kerti – eini šachmatai

**Kerti – eini šachmatai** () – tai pasakiškų šachmatų rūšis, kurioje kertančioji figūra, tuo pačiu ėjimu, iš nukirstosios figūros laukelio, dar privalo eiti kaip nukirstoji figūra.

Pav., jei bokštas nukerta rikį, tai jis dar privalo eiti (ne kirsti) kaip rikis.

Figūra gali kirsti priešininko figūrą tais atvejais, kai ji po privalomo ėjimo patenka į laisvą laukelį. Kai to padaryti neįmanoma, kirtimas yra negalimas. 

Pėstininkas yra aukštinamas, tik kai po privalomo ėjimo jis atsiduria (lieka) paaukštinimo gulstinėje. (tik ne po figūros kirtimo paaukštinimo gulstinėje, jei jam po privalomo ėjimo teks palikti šią gulstinę). Kitais atvejais figūros vaikšto, kerta, šachuoja pagal tradicinių šachmatų taisykles.

Pagal *kerti – eini* šachmatų taisykles sukurta: sutarto mato, retro, sutarto atvirkščio mato, serijinių ėjimų, refleksinio, tiesioginio mato uždavinių.

Kerti – eini šachmatų nuostatos panaudojamos ne tik uždaviniuose sudarytuose tradicinėmis, bet ir su pasakiškomis figūromis. Dalyvauja konkursuose.
Kerti eini šachmatai turi atmainą: *Antikerti – eini*.

## Užrašai

Sutrumpintas šachmatų uždavinių tarptautinis žymėjimas prasideda trumpiniu, kuris užduotyje rašomas, nurodant uždavinio tipą ir ėjimų skaičių. Toliau seka sprendinių, ar dvynių skaičius.

Po užrašyto, pagal tradicinių šachmatų taisykles kirtimo ėjimo dar užrašomas laukelis į kurį pateko kertančioji figūra: pav., nukirtus juodųjų žirgui baltųjų pėstininką **1…. Žxb5-b6)**

Kai uždaviniai sudaryti pagal pasakiškų šachmatų taisykles, tai pagal kokias, pažymima naujos eilutės viduryjeː pav., **Kerti – eini šachmatai.**

## Kerti eini šachmatų istorija
*Kerti – eini* šachmatų taisykles 2006 m. pasiūlė vokiečių šachmatų kompozitorius Hartmutas Laue (* Hartmut Laue *). Jos buvo pristatytos žurnale *The problemist* 2006 m.

## Kerti eini šachmatų uždaviniai
Nagrinėjant V. Satkaus ir A. Volkerio Gulkės šachmatų uždavinius išryškėja Kerti – eini šachmatų ypatumai.

V. Satkaus uždavinio **pirmajame sprendinyje** juodųjų žirgas, nukirtęs baltųjų pėstininką, dar daro ėjimą kaip pėstininkas, o baltųjų pėstininkas nukirtęs juodųjų žirgą laukelyje c3 privalo dar eiti kaip žirgas (į laukelį a4). Juodųjų rikis, nukirtęs baltųjų pėstininką, eina kaip pėstininkas į laukelį b6 ir taip užblokuoja juodųjų karaliui pasitraukimui reikalingą laukelį. Baltųjų rikis, kirsdamas juodųjų bokštą d5, toliau, eidamas kaip bokštas, patenka į laukelį d2 ir skelbia matą juodųjų karaliui, kuris pagal taisykles negali kirsti šalia esančio baltųjų pėstininko.

**Antrajame sprendinyje** juodųjų rikis nukirtęs pėstininką c2 daro privalomą ėjimą kaip pėstininkas ir paeina į laukelį c3, o baltųjų rikis, nukirtęs juodųjų bokštą, dar daro ėjimą kaip bokštas į laukelį d7. Juodųjų žirgas, nukirtęs baltųjų pėstininką b5 eina kaip pėstininkas į laukelį b6. Sekančiu ėjimu baltųjų pėstininkas kertą juodųjų rikiu laukelyje c3 ir, padaręs privalomą ėjimą kaip rikis, eina į laukelį b4 ir skelbia matą neapgintu pėstininku (juodųjų karalius pagal taisykles negali jo kirsti).

A. Volkerio Gulkės uždavinio **pirmajame sprendinyje** po 1.Žf5 Žxf5-h6 (po žirgo nukirtimo laukelyje f5 ėjimas užbaigiamas žirgo ėjimu į laukelį h6.) 2.Bd5 exd5-d8V# Pėstininkui, nukirtus juodųjų bokštą, jis tęsia antrąjį privalomąją ėjimo dalį kaip bokštas ir, patekęs į 8 -ąją gulstinę, aukštinamas į valdovę, kuri ir skelbia matą juodųjų karaliui.

**Antrajame sprendinyje** 1.Bd5 Žxd5-d6 (Žirgas po kirtimo dar eina pagal bokšto judėjimo taisykles). 2.Žf5 exf5-e7# (pėstininkas, nukirtęs žirgą, privalomu ėjimu eina kaip žirgas). Karalius pagal taisykles negali kirsti pėstininko e7, todėl jam matas.

Dar keletas uždavinių, kuriuose panaudotos Kerti – eini šachmatų taisyklės.
{|
|width="33%" |

|width="33%" |

|width="33%" |

|width="33%" |

## Šaltiniai

## Nuorodos
*  Kerti – eini šachmatų uždaviniai
* Pasakiškųjų šachmatų uždavinių abėcėlinė rodyklė