Guamas

**Guamas** (, čamorų kalba *Guåhån*) – sala Ramiojo vandenyno vakaruose ir neinkorporuota, savivaldą turinti JAV teritorija (viena iš 17 JAV teritorijų). Vietiniai gyventojai čamorai yra palikuonys tų, kurie apsigyveno saloje prieš 3500 metų. Sostinė – Aganija (čamorų k. *Hagåtña*, isp. ir angl. taip pat vadinama *Agaña*). Pagrindinės salos ekonomikos sritys – turizmas (apie 90 proc. turistų atvyksta iš Japonijos) ir JAV karinių pajėgų bazių, kurios užima 1/3 salos teritorijos, aprūpinimas.

## Guamo istorija

Guamo sala ir kitos Marianų salos buvo apgyvendintos vienos pirmųjų Mikronezijos regione. Pirmieji gyventojai čia atsikėlė II tūkst. pr. m. e. viduryje iš Filipinų salų. Antroji migrantų banga kėlėsi iš Karolinų salų I mūsų eros tūkstantmetyje. Trečioji banga kėlėsi X a. iš Filipinų. Galiausiai taip susiformavo dabartiniai Marianų salų gyventojai čamorai, kalbantys savita malajų polineziečių kalba.

Guamo čamorai sukūrė hierarchinę visuomenę padalintą į keturias kastas, kurios mažai bendravo tarpusavyje. *Chamorri* buvo genčių vadai, *matua* - kilmingieji, *achaot* - vidurinioji klasė, o *mana'chang* - prastuomenė. Religijoje buvo paplitęs tikėjimas į dvasias taotao mona. Visuomenėje įtakingi buvo šamanai *makåhna* ir žiniuoniai *suruhåna*. Čamorų kultūroje susiformavo tradicija statyti late akmenis.

Guamo kolonizacijos istorija yra pati ilgiausia tarp Ramiojo vandenyno salų, pradedant Ferdinando Magelano apsilankymu saloje 1521 m., jo kelionės aplink pasaulį metu. 1565 m. ispanų keliautojas Miguel López de Legazpi aplankė salą kelyje iš Amerikos į Filipinų salas ir paskelbė ją Ispanijos kolonija. Netrukus Guamas tapo svarbia stotele Ispanijos galeonų prekybos kelyje tarp Filipinų ir Meksikos. 1668 m. čia pastatyta pirmoji bažnyčia. Kadangi čamorai priešinosi krikščionybės plitimui, kilo Ispanijos-čamorų karai. XVII a. II pusėje karai, epidemijos ir taifūnai sumažino salos populiaciją nuo 50 tūkst. gyventojų iki vos 5 tūkst.

Guamą kaip karo grobį JAV pradėjo kontroliuoti 1898 m., po Guamo mūšio Ispanijos-JAV kare. JAV tai buvo vienintelė sala Mikronezijos regione, ir ji tapo patogia stotele pakeliui į Filipinus (kitą JAV gautą valdą) ir iš jų. Tuo pat metu likusi Mikronezijos dalis atiteko Vokietijos imperijai ir prijungta prie Naujosios Gvinėjos kolonijos. JAV ėmė vystyti salos infrastruktūrą.

1917 m. saloje vyko Pirmojo pasaulinio karo mūšiai tarp JAV ir Vokietijos. 1941 m. Antrojo pasaulinio karo metu salą užgrobė Japonijos karinės pajėgos ir pervardino Omijos sala. Vietos gyventojai čamorai patyrė persekojimą, žudymus, kankinimus ir priverstinį darbą. JAV 1944 m. Guamo mūšyje išvadavo salą nuo japonų karinės okupacijos, tačiau salos infrastruktūra buvo sugriauta.

Nors po Antrojo pasaulinio karo JAV ėmė administruoti likusią Mikronezijos dalį (ir likusias Marianų salas), Guamas nebuvo inkorporuotas į jos sudėtį. 1950 m. jis formaliai tapo JAV teritorija. 1960 m. pradžioje JAV suteikė Guamo gyventojams JAV pilietybę ir palaipsniui salai buvo suteiktas pusiau autonomijos statusas. Pradėta vystyti turizmo industrija.

Nuo XX a. pabaigos Guamas patyrė daug stichinių nelaimių (taifūnų) ir ekonominių krizių, kurios neigiamai paveikė salos ūkį ir ekonomiką.

## Geografija

Guamo sala yra Marianos salų grandinės pietuose, didžiausia visoje Mikronezijoje. Sala 50 km ilgio, 6–19 km pločio. Pietinė Guamo salos dalis yra vulkaninės kilmės, šiaurinė – koralinės. Aukščiausias taškas – 406 metrai virš jūros lygio (Lamlamo kalnas). Šalia Guamo yra giliausia pasaulyje Marianų įduba. Dažni žemės drebėjimai.

Guame vyrauja tropinis jūrinis klimatas. Ištisus metus temperatūra laikosi apie 27 °C, metinis kritulių kiekis – 2480 mm. Nuo rugpjūčio iki spalio dažni taifūnai. Pietinė ir rytinė salos dalys apaugusios drėgnaisiais tropiniais miškais, šiaurėje plyti savanos.

Administraciškai Guamas dalinamas į 19 kaimų (, čamorų kalba: *songsong*). Didžiausi kaimai yra Dededas (44,9 tūkst. gyv., 2011 m.), Jigas (20,5), Tamuningas (19,6), Mangilao (15,1), Barigada (8,8). Sostinė Aganija su 1051 gyv. yra antras mažiausias salos kaimas.

## Gyventojai
2010 m. 37,3 % Guamo gyventojų buvo mikroneziečiai čamorai. Toliau 26,3 % sudarė filipiniečiai, 7,1 % – baltieji (daugiausia amerikiečiai), 7 % – mikroneziečiai trukai, kiti – mišrios kilmės, azijiečiai (kinai, japonai ir kt.), kitų Okeanijos tautų atstovai.

Dauguma gyventojų yra krikščionys (75 % – katalikai, 17,7 % – protestantai, 1,4 % – kiti), yra prigimtinės tikybos išpažinėjų (1,5 %), budistų (1,1 %) ir kt.

## Politinė sistema

Nors Guame egzistuoja išsivadavimo judėjimas ir visiškos nepriklausomybės nuo JAV siekimas, didesnė dalis salos piliečių pasisako už esamą šalies statusą, bet su didesnėmis autonomijos teisėmis nuo JAV administracijos.

## Transportas ir ryšiai
Guame yra Antonio B. Won Pat tarptautinis oro uostas. Vakarinėje salos dalyje yra JAV karinėms jūrų pajėgoms tarnaujantis Apra uostas.

Saloje sumažėjus apsilankymų draudimams, išaugus Japonijos ekonomikai, Guamas tapo viena iš mėgstamiausių japonų turistų vieta. Tai sąlygojo trumpesnis kelias negu iki Havajų ir nemažai gerų viešbučių ir golfo aikštynų, pastatytų turistams.

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Oficialus Guamo tinklalapis 
* Guampedia
* JAV Kongreso biblioteka – Pasaulio portalas
* Maps – Perry-Castañeda bibliotekos žemėlapių kolekcija
* Mikronezijos žemėlapis 
* myMicroneia/Guamo skiltis 
* ''Pacific Daily News'', Guamo pagrindinis laikraštis