open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Denas

**Denas** (**Devenas**) – penktasis pirmosios Egipto dinastijos faraonas. Valdė tarp apie 2950−2850 m. pr. m. e. Jo valdymas buvo ilgas, tačiau neaišku, kiek truko. Pagal Manetoną, jis valdė 20 metų. Egiptologai nutęsia jo valdymą iki 40−45 metų.

Denas tikriausiai valdė po motinos Merneitės, kuri buvo koregentė dėl Deno jauno amžiaus. Kapai, su kuriais siejamas Denas, rasti Abidose ir Sakaroje. Jie abu turi žemėjantį laiptuotą įėjimą į laidojimą patalpą ir yra ankstyviausi tokio tipo kapai Senovės Egipte. Ši architektūrinė naujovė leido kapus pripildyti provizija pomirtiniam gyvenimui faraono gyvenimo metu ir kartu būti sandėliais gėrybių pertekliui. Metraščiuose minimi mūšiai su beduinų gentimis Sinajuje. Jo kape Abidose buvo rastos 20 kaulo lentelių, iš kurių 18 rado Flindersas Pytris 1900 m. po Émile Amélineau kasinėjimų. Jose Denas pavaizduotas pirmuoju faraonu, kuris nešiojo dvigubą Aukštutinio ir Žemutinio Egipto karaliaus karūną, naudojo bendrą Aukštutinio ir Žemutinio Egipto karaliaus titulą bei vedė ritualą, kuris turi panašumų su vėlesne Sed švente. Kitoje lentelėje pavaizduotas Denas, smogiantis azijietiškų bruožų priešininkui, kas nurodo galbūt tikrą, o gal tik ritualinį egiptiečių norą kontroliuoti Palestiną. 

Deno kapo, esančio Um el Kaabe (*Umm el-Qa’ab*) Abidose, grindys buvo padengtos raudonu granitu. Tai buvo pirmas kartas Egipte, kai buvo panaudotas toks tvirtas akmuo kaip statybinė medžiaga. Pasak Palermo akmens įrašų, Deno valdymo metu pradėtas švento bulio Apio garbinimas.1935 m. Sakaroje buvo rastas kapas Nr. 3035, kuris nustatytas priklausęs Deno viziriui Hemakai, tačiau dėl jo didumo buvo spėjimų, kad tai tikrasis Deno kapas. Visgi dauguma egiptologų sutaria, kad Denas buvo palaidotas kape Abidose. Faraono žmona buvo šiaurinės Egipto dalies princesė Mryt Nit. Deno laikotarpio valdymo ilgumą liudija jo valdininkų kapų gausa Sakaroje, kurių yra daugiau nei bet kurio kito pirmosios ir antrosios dinastijų faraono. Vietos trūkumas kapams šiaurinėje Sakaroje tikriausiai sąlygojo nekropolio įsteigimą Abu Roaše. Deno valdymo laikų kapai aptikti Abusire ir Heluane. 

Palermo akmens įrašuose paminėtas gyventojų surašymas, kuris galbūt buvo palydėtas administracinės reformos − tuo galbūt paaiškinama valdininkų kapų gausa. Bent penkiuose įrašuose paminėta Deno karinė veikla pietinėje Palestinoje. Be to, aptikti bent 76 obektai, importuoti iš Sirijos-Palestinos regiono, kas rodo intensyvius egiptiečių kontaktus su Sirijos-Palestinos gyventojais. Palermo akmenyje minimos kelionės į šventas vietas, naujos šventyklos „Visų dievų sostai“ įsteigimas. Mafdet kultas neįprastai ryškus. Vizirio ar kanclerio Hemakos kape rasti patys anksčiausi išlikę Egipto papirusai. Objektų su Deno vardu rasta po Džoserio piramide esančiuose požeminiuose tuneliuose.
## Šaltiniai

* Toby A.H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 63−64
* Ian Shaw, Paul Nicholson. *The British Museum Dictionary of Ancient Egypt*. The American University in Cairo Press., 2002, p. 84
Merneitė

**Merneitė** – pirmosios Egipto faraonų dinastijos karalienė, valdžiusi po Džero. 

Manoma, kad ji buvo Deno motina ir regentė, kol Denas buvo vaikas. Merneitės vardas reiškia „mylima Neitės“. Jos kapą Abydose 1900 m. surado Flindersas Pytris. Šalia kapo rastos dvi stelos su jos vardu, tačiau ne *sereche* − karališkumo simbolyje. Visgi, dėl jos palaidojimo karališkajame nekropolyje Um el Kaabe, tikima, kad Merneitė buvo pilnavertė Senovės Egipto valdovė. Jos kape rasta daug antspaudų su Deno vardu, iš ko padaryta išvada, kad Merneitė buvo Deno motina, kas buvo patvirtinta rastu antspaudu Deno kape, kuriame buvo užrašas *karaliaus motina Mer-Neit*. Tikėtina, kad Merneitė buvo prieš tai valdžiusio faraono Džeto vyriausioji žmona. Vėlesniame faraono Kaa antspaude, kuriame išvardinti jo pirmtakai, Merneitė buvo nepaminėta, kas nurodo, kad kiek vėlesniu laiku egiptiečiai jos nelaikė buvus visaverte valdove. Merneitės kape rasti kapai aplink jos laidojimo kambarį tarnams palaidoti, kas buvo įprasta ankstyvųjų dinastijų karalių kapams − su mirusiu valdovu buvo palaidojami jo tarnai. Keletas objektų su Merneitės vardu rasti Sakaroje.
## Šaltiniai
* Toby A.H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 62
Anedžibas

**Anedžibas** – šeštasis pirmosios Egipto dinastijos faraonas. Vardas reiškia „saugi yra jo širdis“. Biografija miglota, nors žinoma, kad valdė netrumpai.

Anedžibas valdė po Deno, kas patvirtinama rastais antspaudais ir Kaa antspaudu su karalių sąrašu. Kiek jis valdė, nežinoma, tačiau netrumpai − rasti užrašai ant indų su nuorodomis į Sed šventę, kuri švenčiama 30-aisiais faraono valdymo metais.

Manoma, kad Anedžibas buvo palaidotas Um el Kaabo (*Umm el-Qa’ab*) nekropolyje Abydose šalia kitų pirmosios dinastijos karalių. Palyginus su gretimais kapais, šis kapas yra mažesnis ir blogesnės kokybės su iš dalies išlikusiomis medinėmis grindimis. Sakaroje rastas kapas Nr. 3038, kuris buvo skirtas Anedžibo pareigūnui Nebitkai. Jame (mastaboje) rasta plaušaplyčių laiptuota struktūra, panaši į piramidę, kuri galbūt galėjo pasitarnauti vienu iš prototipų pirmajai laiptuotajai piramidei. Ant kai kurių indų, rastų Abydose, Anedžibo vardas buvo nutrintas ir ant viršaus užrašytas įpėdinio Semerkheto vardas, kas galbūt nurodo buvusią nesantaiką Anedžibo valdymo pabaigoje. Anedžibas yra anksčiausias žinomas karalius, pradėjęs naudoti *Nebti* karališkojo vardo formą. Kai kurių indų piešiniuose Anedžibas pavaizduotas tarsi statula, kas gali nurodyti, kad tokių buvo iškalta jo valdymo metu, tačiau nei viena nėra rasta. Be Sakaros ir Abydoso, Anedžibo vardo įrašų rasta Heluane.
## Šaltiniai

* Toby A.H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 65
* Ian Shaw, Paul Nicholson. *The British Museum Dictionary of Ancient Egypt*. The American University in Cairo Press., 2002, p. 33
Semerkhetas

**Semerkhetas** – septintasis pirmosios Egipto dinastijos faraonas. Manoma, kad valdė 9 metus. Jo pirmtakas buvo Anedžibas. Apie Semerkhetą mažai žinoma, daugiausia sužinota iš kelių artefaktų. Tikriausiai palaidotas Um el Kaabo (*Umm el-Qa’ab*) karališkame nekropolyje, kape *„u“* Abydose.

Semerkhetas paminėtas Palermo akmens įrašuose ir Manetono, kuris jį vadino vardu  Semempsesas, kas galbūt išvesta iš kito karaliaus vardo − Semenptahas. Tai, kad ant rastų indų Semerkheto vardas užrašytas virš nutrintų pirmtako Anedžibo vardų, gali nurodyti, kad karalius bandė įtvirtinti savo teisę į sostą, kuri tikriausiai nebuvo labai tvirta. Semerkheto kapas yra didesnis už Anedžibo, kas galbūt irgi buvo padaryta sąmoningai. Semerkhetas tikriausiai buvo trumpiausiai valdęs pirmosios dinastijos valdovas. Palermo akmens Kairo fragmentuose paminėti aštuoni su pusę jo valdymo metų. Deja, įrašai mini tik ceremoninius karaliaus veiksmus ir jokios reikšmingos informacijos apie jo valdymą nepateikta. Iš jo valdymo nežinomi valdininkų kapai Sakaroje, kas tikriausiai nurodo, kad visi jie pergyveno trumpai valdžiusį karalių. Semerkheto kapo palydoviniai kapai yra labai arti, kas gali rodyti, kad juose karaliaus tarnai ir galbūt haremo moterys buvo palaidoti (paaukoti) tuo pat metu kaip karalius, nes tikriausiai buvo uždengti viena struktūra. Vienintelis reikšmingas radinys iš Semerkheto valdymo laikų yra viena iš dviejų juodo granito stelų, stovėjusi prieš jo kapą, kurią 1899 m. rado Émile Amélineau.
## Šaltiniai

* Toby A.H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 66
* Ian Shaw, Paul Nicholson. *The British Museum Dictionary of Ancient Egypt*. The American University in Cairo Press., 2002, p. 257
Pailgosios smegenys

**Pailgosios smegenys** () – centrinės nervų sistemos dalis, kuri apatinėje dalyje jungiasi su nugaros smegenimis, o viršutinėje – su tiltu (*pons*). Iš abiejų pusių nuo pailgųjų smegenų yra smegenėlių pusrutuliai. Išsivysto iš rombinės pūslelės apatinės dalies. 

Pailgosios smegenys yra nukirsto kūgio formos, apie 2,15 cm ilgio. Skiriamas apatinis, arba ventralinis ir viršutinis, arba dorsalinis, bei du šoniniai paviršiai.

Pailgosiose smegenyse yra gyvybiškai svarbių branduolių, tvarkančių širdies ir kraujagyslių, kvėpavimo ir kitų vidaus organų darbą.
Kaa

**Kaa** – paskutinis pirmosios Egipto dinastijos faraonas. Palaidotas Abydose, turėjo didelį kapą. Pagal Manetoną, Kaa valdė 26 metus.

Kaa kapą Um el Kaabo nekropolyje Abydose apie 1900 m. kasinėjo Émile Amélineau ir Flindersas Pytris, 1991−1992 m. kasinėjimus pakartojo Werner Kaiser ir Günter Dreyer. Kapo rytinėje pusėje rastos dvi tradicinės kapo žymėjimo stelos. Kapo tyrimai parodė, kad kapas statytas keliais etapais. Jame rasti objektai su pirmojo antrosios dinastijos karaliaus Hetepsechemvio užrašytu vardu, kas gali rodyti, kad nebuvo ženklios atskirties tarp pirmosios ir antrosios dinastijų valdymų. 

Sakaroje keturios mastabos priskiriamos Kaa valdymo laikotarpiui, tarp jų labai didelės Nr. 3500 ir 3505. Dviejų valdininkų, Merkos ir Sabefo, stelų įrašai rodo sudėtingėjantį egiptietiškų hieroglifų naudojimą. Iš Sakaroje rasto antrosios Sed šventės paminėjimo galima spėti, kad Kaa valdė ilgai. Įrašai su karaliaus vardu rasti toli Egipto pietuose, Elkabe. Rasti keli radiniai su prie Kaa būdingų užrašų prirašytais Ba ir Sneferkos vardais, kas gali nurodyti, kad tai buvo jo sosto uzurpatoriai po Kaa mirties. Vėlesniuose karalių sąrašuose jie neminimi ir galėjo būti paties Kaa prisiimti vardai ar nauji titulai.
## Šaltiniai
* Toby A.H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 68
* Ian Shaw, Paul Nicholson. *The British Museum Dictionary of Ancient Egypt*. The American University in Cairo Press., 2002, p. 236
GNU Classpath

**[[GNU]] Classpath** buvo svarbi GNU projekto dalis, kurios tikslas – sukurti atviro kodo Java sisteminę biblioteką. Praeityje tai buvo svarbus FSF projektas, nes sparčiai augant Java kalbos populiarumui juos visgi labai neramino jog tai nėra atviro kodo programavimo platforma.

Nors taip galutinai ir nebaigta, GNU Classpath biblioteka buvo naudojama daugelyje projektų, nes yra reikalinga kiekvienai Java virtualiai mašinai. GNU Classpath domėjosi įvairūs moksliniai projektai, nes Sun Microsystems bibiliotekos kodą buvo draudžiama keisti ir todėl su juo eksperimentuoti nebuvo galima. Biblioteką taip pat naudojo įvairios specifinės virtualios mašinos (nuo vien Java ir Asembleriu parašytos operacinės sistemos JNode iki kreditinių kortelių programinės įrangos). 2006 metais buvo apie 30 tokių projektų.

Praeityje šis projektas kėlė tikslus pasiūlyti visiškai paruoštą naudoti Java aplinką ir turėjo savo virtualią mašiną (Japhar). GNU Classpath pamažu tampant bendro pobūdžio, įvairioms mašinoms skirta biblioteka, Japhar buvo skiriama vis mažiau dėmesio, kol ji liko visiškai nebepalaikoma. Dabartinės GNU Classpath versijos reikalauja vienos iš daugelio šiuo projektu besiremiančios išorinės mašinos palaikymo.

GNU Classpath kūrė tipiška atviro kodo programuotojų bendruomenė. Vienu metu aktyviai dirbo maždaug 30 žmonių iš viso pasaulio, bendram skaičiui siekiant apie 60. Didžioji Java 1.4 klasių dalis buvo pabaigta, projektas buvo ekspertų vertinamas milijoninėmis sumomis.

GNU Classpath naudoja sujungimo išimtimi papildytą GPL licenciją.

## Bendruomenės reakcija į Sun Microsystems perėjimą prie atviro kodo
Nors Sun Microsystems paskelbė, jog jų originali sisteminė java biblioteka ateityje bus platinama su beveik tokia pat kaip ir GNU Classpath licencija (GPL bei sujungimo išimtis), alternatyva buvęs GNU Classpath kurį laiką aktyvumą išsaugojo. GNU Classpath 0.93 buvo paskutinė java 1.4 palaikymui skirta versija. Bendruomenė teigė pereinanti prie 1.5.

Sveikindama Sun Microsystems apsisprendimą, GNU Classpath bendruomenė visgi teigė dėl viso pikto parūpinsianti dar vieną laisvą alternatyvą. Sun Microsystems tuo metu derėjosi dėl jai nepriklausančių java komponentų savininkais dėl kodo atvėrimo. 

Egzistavo platformos, į kurias Sun Microsystems java apskritai buvo neperkelta. Yra virtualių mašinų projektų, reikalaujančių būtent GNU Classpath standartą atitinkančios klasių bibliotekos. Taip pat buvo minima, jog GNU Classpath bendruomenė yra laisva panaudoti Sun Microsystems GPL kodą ir vystyti jį kitaip negu numato oficiali Sun Microsystems strategija.

Visgi nepaisant bandymų rasti savo nišą ir toliau vystyti projektą, Sun atvėrus Java kodą GNU Classpath reikšmė sumažėjo ir projektas pradėjo nykti. Formaliai jis tebeegzistuoja bet nebėra tiek aktyvus kiek buvo anksčiau.

## Nuorodos
* GNU Classpath tinklalapis

## Šaltiniai
Vidurinės smegenys

**Vidurinės smegenys** () – galvos smegenų dalis, esanti į priekį nuo tilto ir smegenėlių. Jos sudarytos iš **[[keturkalnis|keturkalnio]]** (*lamina tecti*) ir **[[Smegenų kojytės|smegenų kojyčių]]** (*pedunculi cerebri*).

Keturkalnį sudaro dvi poros kalnelių: du viršutiniai ir du apatiniai. Iš kiekvieno jų išeina keturkalnio kojytė. Viršutiniuose keturkalnio kalneliuose yra vienas iš požievinių regos centrų, o apatiniuose kalneliuose – klausos centras.
Tiltas (smegenys)

**Tiltas** () – tai į baltą skersą veleną panaši smegenų kamieno dalis, apačioje ir užpakalyje suaugusi su pailgosiomis smegenimis, o viršuje ir priekyje – su smegenų kojytėmis (*pedunculi cerebri*). Toje vietoje, kur tiltas pereina į kojytes, išeina trišakis nervas, o kur jis įeina į rombinę duobutę – V, VI, VII, VIII galvinių nervų porų branduoliai.

Tilte yra refleksiniai centrai, susiję su galvos judesiais reaguojant į regos ir klausos dirgiklius. Be to, tiltas veikia drauge su pailgosiomis smegenimis, reguliuodami kvėpavimo dažnį.
JNode

**JNode** () – Java pagrindu sukurta operacinė sistema. Šioje sistemoje naudojamos tik dvi – Java ir Asemblerio – kalbos. JNode šiuo metu yra eksperimentinis projektas, tačiau galima atsisųsti veikiančias bandomąsias versijas. JNode vartotojų skaičius – 17 000 (2005 m.).

Pirmąkart tokią sistemą mėginta sukurti 1995 metais. JNode yra trečiasis bandymas, pristatytas 2003 m. Pirmosios versijos turėjo Java interpretatorių, tačiau šiuo metu visas vykdomas kodas prieš tai kompiliuojamas. JNode naudoja EXT2, FAT, NTFS ir ISO9660 failų sistemas, TCP/IP tinklo protokolą bei palaiko Java grafinę sąsają.

Kaip ir Linux, JNode yra atviro kodo operacinė sistema, turinti LGPL licenziją. (bendruomenė šiuo metu susideda iš septynių narių). JNode naudoja GNU Classpath klasių bibilioteką.

## Nuorodos
* JNode projekto tinklalapis
LGPL

**GNU Laisvoji Bendroji Viešoji Licencija (GNU Laisvoji GPL)** ( arba **LGPL**) – laisvosios programinės įrangos licencija, dažniausiai taikoma programinėms bibliotekoms, tačiau neretai taikoma ir kitoms kompiuterinėms programoms. Kadangi bet kuri biblioteka laikoma ją naudojančios programos dalimi, GPL licenciją turinčios bibliotekos be papildomų leidimų negali būti panaudotos uždaro kodo komerciniuose projektuose, nepadarant jų privalomais licencijuoti pagal GPL. Norint tokią galimybę leisti, tuo pačiu vis dar išsaugant programuotojų laisves, buvo parengta LGPL, kuri tapo tapo tarpine jungtimi tarp GPL licencijos ir daugiau leidžiančių licencijų (tokių, kaip MIT licencija, Apache licencija ir BSD licencija). Į LGPL yra įtrauktos visos GPL sąlygos, kurios yra papildytos LGPL licencijoje nurodytais papildomais leidimais. LGPL versiją Nr. 3 galima pasiskaityti ir lietuviškai.

LGPL licenciją turinčią biblioteką galima naudoti uždaro kodo projektuose tol, kol laikomasi joje nurodytų papildomų leidimų sąlygų, sudaroma galimybė gauti bibliotekos išeities kodą bei užtikrinama galimybė modifikuoti biblioteką ir ją per naują sujungti su uždaro kodo projektu. LGPL licencijoje nurodyta, jog bet kuris asmuo bet kada savo kopijos licenciją gali pakeisti į GPL, panaikindamas LGPL nurodytus papildomus leidimus.

LGPL licencija reikalauja, jog su ją naudojančiu uždaru kodu prireikus būtų galima sujungti modifikuotą ar naujesnę suderinamą šios bibliotekos versiją. Tai dažniausiai pasiekiama patalpinant LGPL kodą į dinamiškai arba statiškai prijungiamą biblioteką. Jei biblioteka prijungiama statiškai, vartotojui paprašius tenka pateikti komponavimui reikalingus objektinius failus. LGPL taip pat reikalauja suteikti vartotojui instrukcijas ir teisę pačiam aiškintis sukompiliuotos uždaro kodo programos veikimą, ją disasembliuoti ir savo darbo vietoje (neplatinant) naudoti pakeistas tokios programos versijas.

LGPL yra tam tikras teisinis kompromisas. Ji naudojama populiarinant laisvąją programinę įrangą, sudarant galimybę ją panaudoti uždaro kodo programose ir projektuose, nereikalaujant atskleisti jų viso išeities kodo.

LGPL dažniausiai naudojama įvairioms bibliotekoms, tačiau kai kada ją turi ir užbaigtos programos ar net jų paketai (pavyzdžiui, OpenOffice.org).

## Nuorodos

* LGPLv3 (anglų kalba)
* GNU LGPL licencijos versijos Nr. 3 neoficialus vertimas į lietuvių kalbą
Ranebas

**Ranebas** (**Nebra**, **Nebrė**) – antrasis antrosios Egipto dinastijo faraonas. Pasak Manetono, valdė 39 metus. Šiuolaikiniu manymu, valdė tarp 10 ir 19 metų. Apie Ranebą yra mažai žinoma, nes šis gyveno Egipto imperijos susidarymo laikotarpiu. Manoma, kad Ranebas buvo Hotepsekhemvio sūnus. Ranebo vardas reiškia „Ra yra valdovas“, o Nebros − „Saulės valdovas“. Gimimo vardas **Kakau**. Valdė apie 2850–2750 m. pr. m. e. laikotarpyje. 

Apie valdymą žinoma iš įvairių šaltinių, tuo tarpu ir iš milžiniško kapo Sakaroje, kuris, laikoma, priklausė Hotepsechemviui, bet neatmetama, kad jame galėjo palaidotas ir Ranebas. Nebra minimas Memfitės steloje, kuri dabartiniu metu yra Metropoliteno muziejuje. 

Manetonas pasakoja, kad Ranebas įvedė švento ožio *Mendes* garbinimą. Valdymo laikotarpiu ypatingas dėmesys buvo skiriamas saulės dievo garbinimui, kuris turėjo svarbią įtaką tolesnei Egipto istorijai.

Ranebo (ar, tiksliau, Nebros) antspaudų rasta spėjamame Hotepsechemvio kape Sakaroje, kas gali nurodyti, kad jis prižiūrėjo pirmtako palaidojimą. Kad Nebra pakeitė soste Hotepsechemvį rodo vaza iš Džoserio piramidės, kurioje faraonų vardai užrašyti vienas paskui kitą, ir kita vaza iš Mikerino piramidės, kurioje Hotepsechemvio vardas nutrintas ir virš jo užrašytas Nebros. Vaza su nutrintu Nebros vardu ir užrašytu Ninetdžero, rasta Peribseno kape Abydose, rodo, kad Ninetdžeras buvo Nebros įpėdinis. Garsiausias artefaktas, susijęs su Nebra, yra jo laidojimo rožinio granito stela. Nebra buvo palaidotas Sakaroje, bet jo kapo vieta nežinoma. Nebros vardas rastas iškaltas uoloje Vakarų dykumoje netoli senovės prekybinio kelio, kas gali nurodyti suorganizuotą prekybinę ekspediciją į vakarus jo laikais.
## Šaltiniai

* Toby A. H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 70
*  Touregypt.net (anglų k.)
Hotepsechemvis

**Hotepsechemvis** (**Bedžau**, **Baunetdžeras**, **Boetos**) – pirmasis antrosios Egipto dinastijos faraonas. Vardas reiškia „dvi jėgos taikoje“. Mažai žinoma apie jo valdymą. Pagal Manetoną, jis valdė 38 metus. Egiptologai trumpina jo valdymą iki 15−25 metų. Tikėtina, kad Hotepsechemvis kartu su įpėdiniu Nebra valdė abu viso 38 ar 39 metus.

Manoma, kad faraonas Hotepsechemvis nebuvo Kaa sūnus, o atėjo į valdžią vedęs princesę. Tačiau nežinoma, ar jis siejasi su sena Tinio valdovų linija. Jis valdė apie 2850−2800 m. pr. m. e. laikotarpyje. Buvo atsakingas už Kaa laidotuves, aukojo jo atminimui. Antspaudai su jo vardu buvo rasti Kaa kapo patalpos prieangyje Abydose. Jo paties kapas indentifikuojamas Sakaroje, pati struktūra išliko, tačiau neliko jos didingumo. Jame rasta tik karaliaus antspaudo įspaudų, pats kapas buvo tuščias. Šis kapas buvo skirtingos struktūros nei karalių kapai Abydose dėl skirtingos vietos uolienos. Nežinoma, kodėl Hotepsechemvio valdymas išskirtas kaip kitos valdančiosios dinastijos pradžia. Reikšmingiausias karaliaus valdymo įvykis buvo karališkojo kapo perkėlimas iš tradicinės Abydoso vietovės į Sakarą šalia šalies sostinės Memfio. Objektai su įspaustu Hotepsechenvio vardu rasti Badaryje, po Mikerino ir Džoserio bei šalia Uno piramidės. Tikėtina, kad jo tikrasis kapas gal buvo pietinėje Sakaros dalyje ir sugriautas statant Uno piramidę.
## Šaltiniai

* Toby A. H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 70
* Margaret Bunson. *Encyclopedia of Ancient Egypt*. Infobase Publishing, 2014, p. 173
* Touregypt.net (anglų k.)
Atrajotojai

**Atrajotojai** (*Ruminantia*) – porakanopių žinduolių pobūris. Ramstosi tik III ir IV pirštais, o II ir V yra labai maži ir nesiekia žemės arba visai išnykę. Viršutinių kandžių, dažniausiai ir viršutinių ilčių, nėra, o apatiniai iltiniai dantys prisišlieję prie kandžių ir savo forma nuo jų nesiskiria. Skruostiniai dantys selenodontiniai, su 4 pusmėnulio formos briaunomis malamajame paviršiuje. Šie žinduoliai gali atrajoti, nes jų skrandis sudarytas iš keturių skyrių – didžiojo prieskrandžio, tinklainio, knygenų ir šliužo. Liaukos, kitaip nei tryniakojų, yra tik paskutiniame skranžio skyriuje. Patinai dažnai raguoti. Paplitę visuose žemynuose, išskyrus Australiją ir Antarktidą. Pobūryje yra 6 šeimos.

Pobūris pats didžiausias rūšių skaičiumi (apie 140 rūšių). Skirstomas:
* Šeima. Elniukiniai (*Tragulidae*)
* Šeima. Kabarginiai (*Moschidae*)
* Šeima. Elniniai (*Cervidae*)
* Šeima. Žirafiniai (*Giraffidae*)
* Šeima. Šakiaraginiai (*Antilocapridae*)
* Šeima. Dykaraginiai (*Bovidae*, arba *Cavicornia*)
** Pošeimis. Dukeriai (*Cephalophinae*)
** Pošeimis. Arklinės antilopės (*Hippotraginae*)
** Pošeimis. Galvijinės antilopės (*Alcelaphinae*)
** Pošeimis. Tikrosios antilopės (*Antilopinae*)
** Pošeimis. Ožkos, avys (*Caprinae*)
** Pošeimis. Jaučiai (*Bovinae*)
** Pošeimis. Vandeniniai ožiai (*Reduncinae*)
** Pošeimis. Impalos (*Aepycerotinae*)
** Pošeimis. Stirninės antilopės (*Peleinae*)

Iš laukinių atrajotojų kilo naminės avys, ožkos ir galvijai.

## Šaltiniai

* Mačionis A., Stuburinių zoologija. Vilnius: Mokslas. 1989. 309 psl. ISBN 5-420-00277-9
Teorija

**Teòrija** [gr. theōria – požiūris, paremtas stebėjimo faktais, tyrimas]:
1. tikrovės reiškinių aiškinimas abstrakčia log. forma;
2. kurios nors srities tiriamąjį dalyką aiškinančių mokslinių teiginių sistema.

Taip pat tai gali būti:
* abstraktus mokslinio reiškinio aiškinimas, atitinkantis moksliškumo kriterijus.
* mokslo ar jo srities teiginių sistema.
* Idėjų visuma, įgalinanti paaiškinti įvairius reiškinius. Teorija aiškina kaip ir kodėl tam tikri faktai tarpusavyje yra susiję.

## Metateorija

## Reikšmingesnių teorijų sąrašas
* **[[Astronomija]]**: Katastrofų teorija – Didysis sprogimas
* **[[Chemija]]**: Elektrolitinės disociacijos teorija – Valentinių ryšių teorija – Rūgščių ir bazių teorijos – Kristalinės gardelės teorija
* **[[Ekonomika]]**: Žaidimų teorija – Racionalaus pasirinkimo teorija
* **[[Fizika]]**: Atomo teorija – Branduolio teorija – Akustikos teorija – Stygų teorija – Superstygų teorija – M teorija – Specialioji reliatyvumo teorija – Kvantinė lauko teorija
* **[[Filosofija]]**: Pažinimo teorija
* **[[Informatika]]**: Informacijos teorija
* **[[Matematika]]**: Chaoso teorija – Skaičių teorija
* **[[Muzika]]**: Muzikos teorija
* **[[Menas]]**: Meno teorija – Spalvų teorija – Kompozicijos teorija
* **[[Pseudomokslas]]**: Sąmokslo teorija
* **[[Teisė]]**: Teisės teorija – Teisinė teorija – Baudžiamosios teisės teorija – Civilinės teisės teorija – Tarptautinės teisės teorija
Sujungimo išimtis

**Sujungimo išimtis** (angl *linking exception*) – papildomas leidimas, kurį kai kada suteikia GPL licenciją turinčios laisvosios programinės įrangos bibliotekų autoriai.

Ši išimtis suteikia teisę jungti biblioteką su kitais moduliais (gaunant vykdomą kodą) *nepriklausomai* nuo šių modulių licencijų ir platinti savo darbo rezultatą laisvai pasirenkamomis sąlygomis. Kitaip tariant, biblioteką galima naudoti ir uždaro, ir atviro kodo projektuose. Bet kuris asmuo gali išimties sakinį iš savo kopijos pašalinti ir toliau naudoti programą kaip turinčią vien GPL licenziją.

GPL programos su sujungimo išimtimi keitimo, platinimo ir naudojimo sąlygos nedaug skiriasi nuo programos, turinčios LGPL licenziją. Pagrindinis skirtumas – sujungimo išimtis nereikalauja palikti vartotojui leidimą pačiam aiškintis kaip veikia uždaro kodo programa ir savo darbo vietoje (neplatinant) naudoti pakeistas šios programos versijas.

Sujungimo išimtis paprastai taikoma ypatingais atvejais, kuomet konkuruojanti nelaisva biblioteka ne tik siūloma nemokamai, bet ir atveriamas jos išeities kodas (tačiau vis dar draudžiama jį keisti). Šią išimtį turi GNU Classpath projektas.

Išimties tekstą galima rasti angliškoje Vikipedijos versijoje.
Ninetdžeras

**Nitnetdžeras** (**Ninečeras**) – trečiasis antrosios Egipto dinastijos faraonas. Vardas reiškia „dieviškas“ arba „priklausantis dievui“, dieviškumas siejamas su saulės dievu Ra. Manoma, kad Egiptą valdė 40−50 metų. Pagal Palermo akmens įrašus, tikėtini 35 jo valdymo metai. Valdė apie 2850–2750 m. pr. m. e. laikotarpyje.

Apie Ninetdžerą žinoma daugiausiai iš antrosios dinastijos faraonų. Rasti trys kapai su Nitnetdžero antspaudais Sakaros šiaurinėje dalyje, vienas Heluane bei rastas paties Nitnetdžero kapas Sakaroje, apie 130 metrų atstumu nuo spėjamo Hotepsechemvio (ir Nebros?) kapo. Didelėje mastaboje Gizoje rasti penkių skirtingų Ninetdžero antspaudų įspaudai vazose. Daugiausiai apie Ninetžero valdymą žinoma iš Palermo akmens įrašų. Minimi karaliaus ritualiniai pasirodymai ir vedamos šventės. Išskyrus 19-aisiais metais paminėtą šventę Nekhbet garbei, kiti įvykiai susiję su Memfiu ir jo apylinkėmis. 

Palermo akmens įrašai nutrūksta 19-aisiais valdymo metais ir tai, kad Ninetdžero vardo įrašai rasti išskirtinai apie Memfį, daro tikėtiną versiją, kad karalius tikriausiai kontroliavo tik Žemutinį Egiptą ir valstybėje buvo prasidėję maištai, apie ką galbūt minima Palermo akmens eilutėje, skirtoje 13-iems Ninetdžero valdymo metams. Iš rastų vazų įrašų tikriausiai patvirtinami 24-ieji ir 34-ieji Ninetdžero valdymo metai. Jei taip, tai karalius turėjo vesti Sed šventę trisdešimtaisiais metais, bet apie tai nėra jokių žinių. Tikėtina, kad didelis kiekis indų su gėrybėmis, rastas po Džoserio piramide, buvo skirtas šiai šventei, kuri neįvyko dėl šalį apėmusių maištų. Išliko Ninetdžero alebastrinė statulėlė, vaizduojanti jį su Sed švente siejamu drabužiu. Ši statulėlė yra anksčiausias žinomas pilnas trijų matmenų karališkasis vaizdinys Egipto istorijoje. Kita statulėlė, skirta žyniui Hotepdjefui, nurodo valdžios tęstinumą tarp pirmųjų trijų antrosios dinastijos karalių, nes Hotepdjefas aptarnavo visų jų trijų pomirtinius kultus.

## Šaltiniai

* Toby A. H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 71
* Touregypt.net (anglų k.)
Klasifikavimo algoritmas

**Klasifikavimo ** (arba mašininio mokymosi) **algoritmas** – algoritmas, automatiškai suskirstantis pradinę objektų aibę į dvi ar daugiau grupių, kuomet atrankos kriterijai nėra trivialūs.

Klasifikuodamas algoritmas remiasi galimomis nustatyti objektų savybėmis (). Kiekviena savybė turi vardą ir tipą. Savybės gali būti tolydžios (pvz., ilgis) arba diskrečios (pvz., metai). Diskrečios savybės gali būti rūšiuojamos (pvz., sėklų skaičius ankštyje) arba neturinčios akivaizdžios rūšiavimo sekos (pvz., žmogaus profesija).

Klasifikavimo algoritmui pateikiamas savybių sąrašas, jau (paprastai žmogaus) suklasifikuota „apmokymo aibe“ () bei vienas ar keli objektai, kurių grupė iš anksto nežinoma ir ją reikia nustatyti šiuo algoritmu. Algoritmo kokybė tikrinama jo darbe nenaudojama žinomai suklasifikuota tikrinimo aibe ().

Klasifikavimo algoritmai plačiai naudojami bioinformatikoje (baltymų ir DNR sekoms klasifikuoti), elektroninio pašto sistemose (žinutėms rūšiuoti ir šlamštui filtruoti) ir kitose srityse. Paprastai iš anksto neaišku, kuris iš daugybės žinomų algoritmų geriausiai dirbs konkrečiu atveju, todėl jie bandomi naudojant kurią nors klasifikavimo algoritmų biblioteką.

## Nuorodos
* WEKA – atviro kodo klasfikavimo algoritmų biblioteka 
* Microsoft SQL Server realizuota mašinos mokymosi technologija
Venegas

**Venegas** – ketvirtasis antrosios Egipto dinastijos faraonas. Valdė 8 metus, apie 2767–2760 m. pr. m. e. 

Džosero laiptuotos piramidės požeminėse galerijose rasta tuzinas vazų su Venego vardo įrašais. Pagal šiuos įrašus nustatyta Venego chronologinė valdymo eilė. Ninetdžero valdymo pabaigoje Egipto centrinė valžia, tikėtina, buvo pakrikusi. Venegas valdė iškart po Ninetdžero, bet tik Žemutinį Egiptą. Šiaurinėje Sakaroje esančioje mastaboje rasta Venego indo inskripcija, imituojanti Ninetdžero naudotus užrašymo bruožus. Kartu rastas indas su Žemutinio ir Aukštutinio Egipto dievybių, Nekhbet ir Uadžet, užrašytais vardais, tačiau nėra jokių žinių, kad Venegas būtų valdęs Aukštutinį Egiptą. Kitų Venego vardo inskripcijų iš jo valdymo metų kitur nei Sakara, nerasta. Jo kapas Sakaroje nenustatytas.
## Šaltiniai

* Toby A. H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 73
Senedas

**Senedas** – penktasis antrosios Egipto dinastijos faraonas. Jis paminėtas vėlesniuose karalių sąrašuose. 

Kaip ir Venego, Senedo vardas žinomas iš fragmento, kuris buvo rastas Gizoje, Mikerino laidojimo šventykloje. Radinys buvo akmens fragmentas, kuriame užrašytas karaliaus vardas. Šis fragmentas yra vienas tvirčiausių Senedo egzistencijos įrodymų. Senedo vardas neabejotinai užrašytas vėlesnių laikų, apie 100 metų vėlesnės 4-osios dinastijos valdininko Šerio mastaboje Sakaroje. Šeris aptarnavo Senedo ir Peribseno pomirtinius kultus, kas atitinkamai gali reikšti, kad Senedas valdė Žemutinį, o Peribsenas − Aukštutinį Egiptus tuo pačiu metu. Kitas Senedo vardo užrašymas aptiktas ant Vėlyvojo laikotarpio bronzinės statulėlės, kas gali nurodyti, kad nors šiuo metu apie Senedą žinoma labai mažai, tačiau senovės egiptiečiai atminimą apie jį išlaikė labai ilgai. Senedo kapas Sakaroje nenustatytas. Jį minėjo Manetonas ir teigė, kad Setenis (kaip jis jį vadino) valdė 41 metus.
## Šaltiniai

* Toby A. H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 73
Nubneferas

**Nubneferas** (Nebneferas) – antrosios Egipto dinastijos faraonas. Apie jį, kaip ir apie kitus du po jo valdžiusius faraonus (Neferkara, Neferkasekeras), informacija yra labai miglota. Egiptiečių istorikas Manetonas jį tikriausiai vadino **Kairu**, bet jo priskirti 17 valdymo metų yra menkai tikėtini. Nubneferas žinomas iš dviejų įrašų, rastų Džosero piramidės komplekse Sakaroje ant akmens indų šukių. Jis tikriausiai valdė trumpai po Ninetdžero mirties ir jo valdymo eiliškumas lyginant su kitais karaliais neaiškus. 
## Šaltiniai

* Toby A. H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 75
Neferkara

**Neferkara** (**Neferkeras**) – septintasis antrosios Egipto dinastijos faraonas.

Gyvenimo įrodymai:
* minimas Sakaros sąrašė;
* mini Maneto, jį vadina Neferkeru;
* minimas Egipto Karališkame sąraše.

## Išorinė nuoroda
* Francesco Raffaele egyptology
Astikai

**Astikaĩ** (, ) – LDK didikų giminė (XV-XVI a.), svarbiausias valdas turėjusi apie Kernavę. Pradininkas – Kristinas Astikas, kildinamas iš spėjamo Traidenio brolio (ar sūnaus) Sirpučio.

Kelios Astikų kartos valdė Onuškį, kurio dvaro valdos kadaise driekėsi nuo Biržų iki Zarasų.

## Žymiausi Astikai

* Kristino Astiko (1363-1443) sūnūs:
** Radvila Astikas, Kristino sūnus, Radvilų giminės pradininkas
** Stanislovas Astikas (Stankus), Naugarduko vaivada. Jo sūnūs:
*** Grigalius Astikas, (Grigas, Gregoras) (1470–1519) – valstybės veikėjas:
*** Stanislovas Astikas, (m. 1519 m.), Polocko vaivada
*** Jurgis Stanislovaitis Astikas, (m. 1546 m.), didžiojo kunigaikščio rūmų maršalka
**** Mikalojus Astikas, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės rotmistras, dalyvavo 1558-1583 m. Livonijos kare, nuo 1560 m. Rezeknės ir Krėvos seniūnas
**** Jurgis Astikas (1530-1579) – valstybės veikėjas
**** Grigalius Jurgaitis Astikas (apie 1535 m.-1580 m. birželio 18 d. Vilniuje), caro Ivano IV šalininkas, , rėmė jo sūnaus Fiodoro kandidatūrą į Abiejų Tautų respublikos valdovus. Nusigyveno, todėl Kavarske įrengė pinigų kalyklą ir kaldino netikrus pinigus. Be to, teisminėms byloms laimėti padirbinėjo senatorių parašus. 1580 m. turėjo slaptų ryšių su Maskvos pasiuntiniu Vilniuje G. Naščiokinu. Už nusikalstamą veiklą (pinigų ir parašų klastojimą) nuteistas mirties bausme.
***** Jonas Astikas – 1606-1609 Vilniaus apskrities žemės teisėjas. Mirė bevaikis.
## Genealogija

## Šaltiniai

## Literatūra
# Ignas Jonynas. Astikas. Lietuviškoji enciklopedija I. Red. Vaclovas Biržiška. Kaunas: Spaudos Fondas. 1933. p. 1299–1303.
# Astikai. Tarybų Lietuvos enciklopedija I. Red. Jonas Zinkus. Vilnius. Vyriausioji enciklopedijų redakcija. 1985. p. 111–112.
Bosnijos aneksijos krizė

**Bosnijos krizė** – tarptautinis konfliktas, kilęs Austrijai-Vengrijai 1908 m. spalio 7 d. aneksavus pagal 1878 m. Berlyno kongreso nutarimą laikinai administruoti atiduotą Bosnijos ir Hercegovinos provinciją, kuri formaliai priklausė Turkijai. Krizė pagilino nesutarimus tarp Antantės ir Trilypės sąjungos valstybių.

Provincijos aneksijai priešinosi ne tik Turkija, bet ir Austrijos-Vengrijos ekspancijos Balkanuose bijančios Serbija bei Rusija.
1909 m. vasario 26 d. Turkija pagal susitarimą už 2,5 mln. svarų sterlingų kompensaciją atsisakė Bosnijos ir Hercegovinos provincijos. 1909 m. kovo 22 d. Vokietija pateikė Rusijai ultimatumą pripažinti aneksiją, priešingu atveju Austrija-Vengrija užpuls Serbiją. Rusija sutiko, ja pasekė Serbija, o balandžio mėnesį aneksiją pripažino Prancūzija ir Jungtinė Karalystė.
## Nuorodos
Arabijos jūra

**Arabijos jūra** () – Indijos vandenyno dalis tarp Arabijos pusiasalio ir Indijos. Indams ši jūra buvo žinoma, kaip *Sindhu Sagar*.

Didžiausias Arabijos jūros plotis apie 2400 km, o gylis 4 652 m. Indo upė, dar žinoma kaip Sindhu upė, įteka į šią jūrą.

Su Arabijos jūra besiribojančios šalys: Indija, Iranas, Omanas, Pakistanas, Jemenas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Somalis ir Maldyvai.

## Salos
Arabijos jūroje yra keletas salų, didžiausios iš jų: Sokotra (Jemenas), Masirahas (Omanas), Astola (Pakistanas) ir Androtas (Indija).

**Astolos sala** yra maža ir negyvenama sala šiaurinėje Arabijos jūros dalyje, esanti Pakistano teritoriniuose vandenyse. Tai yra populiari regiono ekoturizmo kryptis. Populiarus kempingas, žvejybos ir nardymo ekspedicijos. Vieta taip pat yra tinkama stebėti vėžlių veisimąsį. Nykstantys gyvūnai – žaliasis vėžlys ir bisa suka lizdus paplūdimyje ties uolų papėde. Sala taip pat yra labai svarbi endeminiams ropliams – angims (*Echis carinatus astolae*).

**Sokotra** yra didžiausia jūros sala, kuri priklauso keturių salų salynui. Ji yra nutolusi 240 km nuo rytų Somalio pusiasalio ir 380 km į pietus nuo Arabijos pusiasalio. Sala yra labai izoliuota, trečdalis joje gyvenančių rūšių nėra randamos niekur kitur pasaulyje.

**Masirahas** yra sala prie Omano rytinės pakrantės. Pagrindiniai verslai saloje yra žūklė ir tradicinė tekstilės gamyba.

## Taip pat skaitykite
* Piratavimas Somalyje
Didžioji smegenų jungtis

**Didžioji smegenų jungtis** () – galvos smegenų dalis, sujungianti abu pusrutulius. Ji yra išilginio smegenų plyšio dugne, kuris atskiria pusrutulius. Didžioji smegenų jungtis susidaro iš skaidulų, sujungiančių abu pusrutulius.
Užpakalinės smegenys

**Užpakalinės smegenys** () – galvos smegenų dalis. Susiformuoja iš **galvinio vamzdelio** rombinės pūslelės apatinės dalies. Embriogenezės metu formuojantis galvinis vamzdelis nežymiomis vagelėmis padalintas į tris pūsleles: priekines smegenis, vidurines smegenis ir rombines smegenis. Iš užpakalinių smegenų užpakalinės, arba dorsalinės, sienos išsivysto smegenėlės, o iš pilvinės, arba ventralinės, – tiltas.
Peribsenas

**Peribsenas** (Setas-Peribsenas) – antrosios Egipto dinastijos faraonas. Valdė 17 metų. Vardas reiškia „širdžių viltis“. Palaidotas Um el Kaabe (*Umm el-Qa’ab*) Abydose. Jo laidotovių stela (esanti Britanijos muziejuje) vaizduoja greičiau būtybę, panašią į Setą, nei Horą. Todėl manoma, kad jis galėjo valdyti ne visą Egipto teritoriją, tik Aukštutinį Egiptą, o Žemutinį valdė Sechemibas.

Peribsenas vardo sereche vietoj Horo sakalo simbolio naudojo Seto gyvūno simbolį. Kodėl jis nesilaikė tradicinio karaliaus vardo užrašymo, neaišku. Tikriausiai tai susiję su to meto politika ir karaliaus instituto ideologija. Gali būti, kad dievo Seto šalininkai tuo metu buvo įgiję persvarą prieš Horo šalininkus. Peribsenas, skirtingai nuo prieš tai valdžiusių antrosios dinastijos karalių, buvo palaidotas Abydoso Um el Kaabo nekropolyje šalia pirmosios dinastijos karalių ir jo vardo užrašai rasti tik Aukštutiniame Egipte, kas galėtų nurodyti, kad karalius valdė tik šią Egipto dalį. Galbūt jis giminiškai buvo kilęs iš pirmosios dinastijos karalių. Iš žynio Šerio kapo įrašų Sakaroje tikėtina, kad pomirtinis Peribseno kultas buvo palaikomas Žemutiniame Egipte. Įrašuose Abydose Peribsenas paminėtas „Setdžeto užkariautoju“. Egiptologai linkę tikėti, kad Setdžeto miestas buvo Nilo deltoje, bet tokiu atveju Peribsenas turėjo būti ir Žemutinio Egipto karaliumi. Indas su jo vardu rastas ankstesnės karalienės Merneitės kape, kas paaiškinama tik tuo, kad jis ten perneštas vėliau. Prie jo kapo Abydose rastos dvi Peribseno stelos ir Elefantine rastas oficialus antspaudas iš jo laikų.
## Šaltiniai

* Toby A. H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 75
* Touregypt.net (anglų k.)
Aisė

:: *Apie kaimą Šilutės rajone žr. [[Aisėnai (Šilutė)]]*.

**Aisė** – upė Klaipėdos ir Šilutės rajonų savivaldybių teritorijose, Veiviržo dešinysis intakas.

Prasideda Brožių kaime (Vėžaičių seniūnija) ir teka Pajūrio žemuma į pietvakarius 7 km ištiesinta vaga, Trepkalnio kaimo apylinkėse pasuka į vakarus, teka Padumblės miško pakraščiu, ties Šiūparių gyvenviete pasuka į pietus, teka per Pėžaičius, Dvylius; Dyglių kaime pasuka į pietvakarius, teka Stonaičių miško pakraščiu ir pasiekusi Aisėnus, pasukusi į vakarus, įteka į Veiviržą 10 km nuo jo žiočių.

Intakai:
* kairieji – Piaunė (atstumas iki žiočių 19,7&nbsp;km), Dumblė II (13,4), A-1 (10,4).
* dešinieji – Pasausoji (23,4), Dumblė I (17,6), A-2 (11,3), Šakos upelis (3,8).

Slėnis 200–400 m pločio, išryškėja žemiau Pėžaičių. Vagos plotis 6–10 m, gylis 0,4–2,5 m. 17 km nuo ištakos vaga reguliuota. Vidutinis nuolydis 2,59 m/km. Srovės greitis 0,1–0,3 m/s.

Aisė priklauso Veiviržo ichtiologiniam draustiniui. Nuo 2003 m. Aisėje saugomi šlakiai, upėtakiai, nėgės, paprastieji kūjagalviai. Nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. Aisėje mėgėjiška žūklė uždrausta visais mėgėjiškos žūklės įrankiais ir būdais.

## Etimologija

Vietovardis sietinas su baltiška šaknimis **ais- / eis-* ‚smarkiai judėti, tekėti‘. arba su *aisùs* ‚gailus, kartus‘. 1384 m. Kryžiuočių karo kelių į Lietuvą aprašymai mini *Ayse*, Kasparas Henenbergeris 1576 m. žemėlapyje *Eisse*. Vėliau užrašoma kaip *Eisze, Aysse, Aisse*.

## Šaltiniai
Tarpinės smegenys

**Tarpinės smegenys** () – galvos smegenų dalis, esanti vidurinių smegenų priekyje, po didžiąja smegenų jungtimi. Jas dengia galinės smegenys, tik užpakalinė dalis yra matoma iš smegenų pamato pusės.

Tarpinėms smegenims priklauso: simetrinės, porinės ir neporinės dalys. Porinėms dalims priklauso gumburas (*thalamus*) ir užgumburis (*metathalamus*), o neporiniams dariniams – antgumburis (*epithalamus*), pogumburis (*hypothalamus*) ir trečiasis skilvelis (ventriculus tertius).

Tarpinės smegenys labai svarbios funkcinu atžvilgiu. Pogumburyje yra nerviniai centrai, kurie reguliuoja angliavandenių, riebalų, vandens apykaitą, turi svarbią reikšmę termoreguliacijai. Pogumburis kaip svarbus neuroendokrininis reguliacinis centras taip pat turi didelę įtaka posmegeninei liaukai, kuri reguliuoja kitų endokrininių liaukų veiklą.
Neferkasekeras

** Neferkasekeras** – aštuntasis antrosios Egipto dinastijos faraonas. Pagal Karališkąjį sąrašą valdęs 8 metus. Memfio nekropolyje dviejuose vietose rasti įrašai su jo vardu. Nepaminėtas šventojoje Abydoso sienoje, pagal tai galima spręsti, kad jis buvo nereikšmingas arba politiškai neteisingas valdovas.
Vilhelmas III Oranietis

**Vilhelmas III, Oranijos princas** (1650 m. lapkričio 14 d. – 1702 m. kovo 8 d.), taip pat žinomas kaip **Anglijos karalius Vilhelmas III**,  **Škotijos karalius Vilhelmas II**.

## Biografija

Gimė *La Haye* (Nyderlandai), aštuonias valandas prieš savo tėvo mirtį. Jo motina Marija Stiuart buvo Anglijos karaliaus Karolio I duktė.

1672 m. birželio 28 d. tapo Nyderlandų valstybės vadovu (*stadhouder*) ir vyriausiuoju kariuomenės, nukreiptos prieš Prancūzijos intervenciją, vadu per Trečiąjį Anglijos – Nyderlandų karą. Vilhelmo pastangomis buvo sudaryta antiprancūziška Augsburgo lyga.

1688 m. nepatenkintų Jokūbo II katalikiška laikysena Anglijos protestantų kvietimu su kariuomene atvyko į Angliją ir Jokūbą II nuvertė. 1689 m. vasario 13 d. įteisinta Vilhelmo III ir Jokūbo II dukters Marijos II bendravaldystė. Vilhelmas ir Marija buvo karūnuoti 1689 m. balandžio 11 d. Tuo būdu parlamentas įtvirtino savo ir protestantų išskirtinį vaidmenį Anglijoje ir netrukus Jungtinėje Karalystėje.

Vilhelmo ir Marijos vaikai iki pilnametystės neišgyveno. Marija mirė 1694 m., ir Vilhelmas liko vienvaldis karalius. 1697 m. Rijswijk’o sutartimi palankiomis sąlygomis baigėsi Augsburgo lygos karas su Prancūzija. Dėl intensyvaus britų išteklių naudojimo gimtojo krašto reikalams Vilhelmas pamažu tapo nepopuliarus Anglijoje. Po jo mirties 1702 m. sostą paveldėjo Marijos sesuo Ana.

## Galerija

Arolsen Klebeband 01 343.jpg|Vilhelmas III Oranietis jaunystėje
Queen Mary II.jpg|Vilhelmo žmona Marija
070522 ukbris qsqs.jpg|Paminklas Vilhemui III Oraniečiui Bristolyje
Sechemibas

**Sechemibas** (*Sekhemib-perenmaat*) – dešimtasis antrosios Egipto dinastijos faraonas. Vardas reiškia „galingas širdyje“. Kartais tapatinamas su Peribsenu, bet dažniausiai skiriami atskiri karaliai valdę tuo pačiu metu. Manoma, kad Sechemibas valdė Žemutinį Egiptą, tuo tarpu Peribsenas – Aukštutinį.

Egiptologų, prisilaikančių nuomonės, kad Sechemibas ir Peribsenas buvo vienas ir tas pats faraonas, versiją paremia Sechemibo antspaudai, rasti Peribseno kape ir kapo sienos aptvare. Be to, Džoserio piramidės komplekse rastos akmens indo šukės su paminėtu Sechemibo titulu „užkariautojas“, kuris panašus į Peribseno paminėjimą kape Abydose.

Versijos, kad Sechemibas buvo skirtingas karalius ir Peribseno įpėdinis, šalininkai mano, kad Sechemibo antspaudai Peribseno kape, kurie visi rasti prie įėjimo, nurodo, kad Sechemibas buvo Peribseno kapo įrengimo ir laidotuvių prižiūrėtojas. Kita versija, Sechemibas galbūt buvo Peribseno vardas iki karalius nusprendė jį pasikeisti iš Horo į neįprastą Seto vardą. Sechemibo vardo įrašas rastas Elefantine.
## Šaltiniai

* Toby A. H. Wilkinson. *Early Dynastic Egypt*. Routledge, 2002, p. 76
Nebka

**Nebka** (**Sanachtas**, **Mesochris**, **Necherofas**) – pirmasis trečiosios Egipto dinastijos faraonas. Valdė 18/19 metų, 2686–2668 m. pr. m. e. Pagal Maneto valdė 28 m. Vardas reiškia „stipri apsauga“. Faraonu tapo vedęs Khasekhemvio dukterį. Ankstyvajame periode karaliaus valdžia buvo perduodama moters linija.

Jo įpėdinis garsusis Džoseras, manoma, buvo jo brolis. Iš aštuoniolikos Nebkos valdymo metų išliko tik keli reliktai.
Gubernatorius

**Gubernatorius** ( 'valdytojas') – gubernijos, valstijos ar kartais kitokio stambaus administracinio vieneto valdytojas.

## Gubernatoriai Lietuvoje
Lietuvoje gubernatoriaus pareigybė atsirado po trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo (nuo 1796 m.) kartu su nauju administraciniu suskirstymu. Gubernatorius vykdė daugiausia civilinės valdžios funkcijas: vadovavo gubernijos valdybai, policijai, turėjo savo žinioje gubernijos finansus, karinių įgulų aprūpinimą.

Panaikinus generalgubernatorių pareigybes, gubernatorius buvo vyriausias civilinis gubernijos viršininkas, betarpiškai pavaldus vidaus reikalų ministrui.

Carinių gubernatorių pareigybės išsilaikė iki 1915 m.

Nepriklausomos Lietuvos laikais (1923–1939 m.) gubernatorių, skiriamą prezidento, turėjo Klaipėdos kraštas, administruotas autonomijos pagrindais.
Sakavenas

**Sakavenas** () – miestas Portugalijoje, į šiaurės rytus nuo Lisabonos, Težo estuarijos pakrantėje. Nutiestas Vasko da Gamos tiltas į Montižą.

## Šaltiniai
Džoseras

**Džoseras** (**Džeseras**, **Džoseris**, **Netdžerikhetas**) – antrasis ir garsiausias trečiosios Egipto dinastijos valdovas. Jam įsakius viziris Imhotepas pastatė laiptuotą piramidę Sakaroje. Manoma, kad Imhotepas buvo Džosero sūnus.

Vardas Netdžerikhetas reiškia „dievų kūnas“. Vėlesni šaltiniai patvirtino, kad Netdžerikhetas ir Džoseras yra vienas ir tas pats asmuo.

Kai kurie egiptologai Džoserą laiko pirmuoju trečiosios dinastijos karaliumi, kadangi Turino karalių sąraše jis įvardytas kaip Nebka. Tačiau tai neatitinka archeologijos duomenų. Nustatyta, kad Nebka tikrasis vardas buvo Sanakhte (gr. Mesochris), kuris ir buvo pirmuoju III dinastijos valdovu. Jis buvo vedęs II dinastijos paskutiniojo valdovo Khasekhemwy (Chasechemujo) dukterį.

III a. pr. m. e. Ptolemėjų Egipte gyvenęs žynys Manetas mini, kad Džoseras valdė 29 metus. Tačiau jo Egipto karalių ir dinastijų sąrašas yra labai netikslus. Turino karalių sąraše minimas Džosero valdymo laikotarpis 19 metų, nors tyrinėtojai rado Turino karalių sąrašo autoriaus klaidų, kurias ištaisius gaunasi, kad Džoseras valdė 37 ar 38 metus. Dabartiniai mokslininkai mano, kad Džoseras valdė 19 metų (2668–2649 m. pr. m. e.), kadangi įgyvendino tokią daugybę statybinių projektų. Ilgiau valdyti jis negalėjo, priešingu atveju garsusis Khufu (Cheopsas) savo didžiąją piramidę būtų pastatęs ne 2589–2566 m. pr. m. e., o maždaug 10-15 metų vėliau, bet 2566 m. pr. m. e. jis jau buvo miręs.

Kai kurie autoriai teigia, kad Džoseras buvo II dinastijos paskutiniojo karaliaus Khasekhemwy (Chasechemujo) ir karalienės Nimaethapės („karaliaus motina“) sūnus. Jie remiasi tuo, kad Chasechemujis buvo paskutinis antrosios dinastijos valdovas. Sąsaja su įpėdiniu Sekhmekhet (Sechmechetu) nežinoma.

Džoseras nusiuntė keletą karinių ekspedicijų į Sinajaus pusiasalį ir pavergė vietinius gyventojus. Taip pat nusiuntė ekspedicijas į Sinajų, kur kasė vertingą vario rūdą ir turkį. Kartu užsitikrino buferinę zoną tarp Nilo ir Azijos. Užtikrino pietinės karalystės sienos apsaugą ties pirmąja Nilo sraunuma, pastatęs tvirtoves Elefantino saloje.
Limfmazgis

**Limfmazgis** () – limfinės sistemos sudėtinė dalis, limfagyslių sutekėjimo vieta. Žmogaus kūne yra apie 700–800 įvairaus dydžio limfmazgių. Forma taip pat įvairi, bet dažniausiai plokšti suapvalinti. Kiekvieną limfmazgį sudaro jungiamojo audinio kapsulė, kuri pertvarėlėmis padalinta į skilteles. Skiltelės pripildytos limfoidinio audinio, kuriame daug limfocitų ir makrofagų. Limfmazgiai skirstomi į periferinius (galimus apčiuopti) ir vidinius (esančius organizmo viduje).

## Paskirtis
Limfmazgių paskirtis:
* Fagocitozinis mikroorganizmų, vėžinių ląstelių naikinimas – limfmazgyje esantys makrofagai stabdo ir naikina su limfos srove plintančius svetimkūnius. Šitaip yra sulaikomos ir bakterijos, piktybinės auglių ląstelės.
* Imuninio atsako užtikrinimas – limfmazgiuose esantys B ir T limfocitai atpažįsta svetimus antigenus ir ima gaminti jiems specifinius antikūnus.

## Dydis
Mažyčių besiformuojančių limfmazgių turi jau embrionas (11-12 savaičių). Naujagimių limfmazgiai yra vos apčiuopiami, augant jų masė didėja; norma yra mažiau 0,5 cm skersmens.
Jaunų vaikų kaklo limfamazgiai (normos ribose) gali būti apie 2 cm, pažasties – 1 cm, kirkšnies – 1,5 cm. Paprastai jų dydis yra nuo 5 mm iki 1-2 cm skersmens. Limfmazgių padidėjimas 3 cm ir daugiau gali būti sąlygotas įvairių veiksnių bei ligų, įskaitant ir piktybines (žr. Onkologija).

## Limfadenopatija
Limfadenopatija yra limfmazgių padidėjimas. Ji gali būti sritinė arba išplitusi limfadenopatija. Priežastys gali būti įvairios: bakterinės (infekcijos), virusinės, grybelinės, piktybinių (onkologinių) ligų ir kt.

## Limfmazgių patologija
* Limfadenitas – limfmazgių uždegimas
* Bubonas – sergant maru pažeistas limfmazgis

## Susiję straipsniai
* Limfoma

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Limfmazgių padidėjimas ir jo priežastys
* Limfadenopatija, priežastys ir eiga