open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gylių mokykla-daugiafunkcis centras

**Raseinių r. Gylių mokykla-daugiafunkcis centras** (buvusi **Pryšmančių pagrindinė mokykla**) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Raseinių raj., Rimkiškiuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba.

Įstaigos kodas 190098034. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1932 m. dvarininkas Bagdonas skyrė 2,3 ha Bagdonavos dvaro žemės mokyklos įkūrimui. 1936 m. pastatytas medinis pastatas, pradėjo veikti Bagdonavos pradžios mokykla.

1951 m. mokykla reorganizuota į Bagdonavos septynmetę mokyklą, 1961 m. tapo Pryšmančių septynmetė mokykla, nuo 1963 m. Pryšmančių aštuonmetė mokykla. 1964 m. pastatytas mūrinis priestatas. 1986 m. Pryšmančių devynmetė mokykla.

Nuo 1995 m. Pryšmančių pagrindinė mokykla. 2005 m. renovuota mūrinė mokyklos dalis, 2006 m. pastatytas mūrinis priestatas, avarinio stovio medinė mokyklos dalis uždaryta.

2014 m. reorganizuota, pakeistas pavadinimas iš Raseinių r. Pryšmančių pagrindinė mokykla į Raseinių r. Gylių mokykla-daugiafunkcis centras. 

2019 m. rugsėjo 22 d. paskelbtas Raseinių rajono savivaldybės tarybos  sprendimas Nr. TS-279 „Dėl sutikimo reorganizuoti Raseinių r. Gylių mokyklą-daugiafunkcį centrą, prijungiant prie Raseinių r. Viduklės darželio“. Gylių mokyklos-daugiafunkcio centro teisės ir pareigos nuo 2020 m. sausio 1 d. pereina Viduklės darželiui.

## Direktoriai
* 1976-1988 m. - Ona Tamošaitienė
* 1988–1992 m. – Viljamas Bakšys
* Vitoldas Okulevičius
* nuo 2008 m. – Adomas Kuodys

## Žymiausi mokiniai
* Antanas Bučinskas, politologas.

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė 
* Raseinių r. Gylių mokykla-daugiafunkcis centras (*aikos.smm.lt*)
Vosiliškio pagrindinė mokykla

**Raseinių rajono Vosiliškio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pagirio g. 1, Vosiliškyje (Raseinių raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190103976. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Iki XIX a. pabaigos konkrečių žinių apie Vosiliškio mokyklą rašytiniuose šaltiniuose nerasta. Manoma, kad galėjo veikti prie parapijos lenkiškos klasės, o spaudos draudimo laikotarpiu – lietuviškos slaptos mokyklos. 1911 m. Aukštuolių vienkiemyje, A. Vaznio name, įsteigta pirmoji pradžios mokykla. Ji veikė trejus metus, mokė rusai, draudę vaikams kalbėti lietuviškai. Mokėsi daugiausia berniukai. Pirmojo pasaulinio karo metais vaikus mokė samdyti daraktoriai. Mokykla veikė Bialozaro dvare.

1920 m. Kazlauskų namuose įkurta lietuviška mokykla, kuri vėliau išaugo į trijų komplektų mokyklą. Kaimyniniuose kaimuose – Puodžiuose, Meiliškiuose, Aukštuoliuose – taip pat veikė pradžios mokyklos. 1934 m. pastatytas atskiras pastatas mokyklai. 1939 m. mokyklą lankė 92 berniukai ir 97 mergaitės. Po karo veikė keturmetė mokykla. 1949 m. mokykla pertvarkyta į septynmetę. Pirmoji laida baigė 1952 metais. 1961 m. reorganizuota į aštuonmetę, 1985 m. į devynmetę. Po Nepriklausomybės atkūrimo mokykla tapo pagrindine. 2003 m. mokėsi 89 mokiniai. 2010 m. rugsėjo 1 d. Vosiliškio pagrindinė mokykla prijungta prie Žaiginio P. Šivickio pagrindinės mokyklos. 2012 m. rugpjūčio 31 d. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* 1976–2002 m. Liūnė Kmieliauskienė
* Regina Krikštanavičienė

## Žymūs mokiniai
* Jaroslavas Banevičius, žurnalistas, redaktorius, leidėjas

## Šaltiniai
Žaiginio Pranciškaus Šivickio mokykla-daugiafunkcis centras

**Raseinių rajono Žaiginio Pranciškaus Šivickio mokykla-daugiafunkcis centras** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Žaiginyje (Raseinių raj.), Mokyklos g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190104359. Steigėjas Raseinių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Pirmoji mokykla Žaiginyje įsteigta 1821 m. vietos vienuolių pranciškonų, vykdant 1820 m. Žemaitijos vyskupo Juozapo Arnulfo Giedraičio aplinkraštį. 1929–1939 m. Žaiginio pradžios mokyklą baigė 62 mokiniai. 1934 m. pastatytas pirmasis valstybinės mokyklos pastatas. Nuo 1950 m. septynmetė mokykla. 1964 m. pastatytas aštuonmetės mokyklos pastatas.

1994 m. iš Žaiginio akcinės bendrovės nupirkta sporto salė. 1996 m. mokyklai suteikiamas kraštiečio Pranciškaus Baltraus Šivickio (1882–1968) vardas, į mokyklos patalpas įkeliama Žaiginio kaimo biblioteka, Raseinių rajono savivaldybės viešosios bibliotekos filialas. 1998 m. skiriamos lėšos centrinio šildymo sistemos, vandentiekio, sanitarinių mazgų įrengimui, įrengiama maitinimo patalpa. 2000 m. mokykla išleidžia pirmąją dešimtokų laidą. Tais pačiais metais į mokyklą atkeliauja pirmasis kompiuteris. 2005 m. atlikta mokyklos pagrindinio pastato langų renovacija. 2007 m. steigėjo sprendimu reorganizuotas Rinkšelių skyrius. 2010–2012 m. veikė Žaiginio Pranciškaus Šivickio pagrindinės mokyklos Vosiliškio skyrius.

2013 m. rugsėjo 1 d. Žaiginio Pranciškaus Šivickio pagrindinė mokykla reorganizuota į mokyklą-daugiafunkcį centrą, o 2020 m. uždaryta, nors vietos gyventojai tam priešinosi.

## Direktoriai
* 1993 m. Rita Šilvienė

## Žymūs mokytojai
* Gitana Rašimienė, direktoriaus pavaduotoja ugdymui

## Žymūs mokiniai
* Janina Matulienė, bibliotekininkė, Kėdainių visuomenininkė

## Nuorodos

* Žaiginio Pranciškaus Šivickio mokykla-daugiafunkcis centras
Aleksandravėlės Pauliaus Širvio pagrindinė mokykla

**Rokiškio rajono Aleksandravėlės Pauliaus Širvio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Aleksandravėlėje (Rokiškio raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190244578. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba. Pavadinta poeto Pauliaus Širvio vardu.

## Istorija

1919–1947 m. buvo pradinė mokykla, 1947–1951 m. progimnazija, 1951–1993 m. septynmetė, aštuonmetė, devynmetė mokykla. 2008 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Birutė Juškėnienė
* Genovaitė Šajaukienė
* Violeta Kepalaitė
* Danutė Šejaukienė
* Marija Masiūlienė
* Bronius Kliauga
* Jonas Povilavičius
* Bronius Lukošiūnas
* Albinas Strumskys

## Žymūs mokytojai
* Stasė Idienė (1989-1998 m.), Kriaunų pagrindinės mokyklos direktorė.
* Danas Kairys, poetas.

## Šaltiniai
Kazliškio pagrindinė mokykla

**Rokiškio rajono Kazliškio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kazliškyje (Rokiškio raj.), Šilelio g. 7 http://www.panoramio.com/photo/18147298 , vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190245484. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
1922 m. įsteigta pradinė mokykla, 1949–1959 m. vidurinė, 1959–1994 m. septynmetė, devynmetė, nuo 1994 m. Kazliškio pagrindinė mokykla. 2012 m. išregistruota, tapo Pandėlio pradinės mokyklos skyriumi.

## Direktoriai
* Violeta Spalgenienė

## Šaltiniai
Kriaunų pagrindinė mokykla

**Rokiškio rajono Kriaunų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškio raj., Kriaunose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190250321. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

Filialas – Lašų pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

1776 m. minima parapijinė mokykla, įsikūrusi religinės brolijos name. Mokykla rūpinosi klebonas A. Dudlauskis, kilęs iš Ašmenos apskrities. Jis mokėjo lietuvių, lenkų ir lotynų kalbas. 1777 m. mokėsi 8 mokiniai. 1790 m. Kriaunose pastatyta parapijinė mokykla, dengta šiaudais. 1865 m. caro įsakymu Kriaunose įkurta valdinė mokykla, kurioje mokyta rusų kalba. Tik 1906 m., valstiečiams reikalaujant, leista paskirti mokytojus lietuvius į Kriaunų mokyklą. 1907 m. į Kriaunas paskirtas lietuvis Antanas Busilas, kuris parašė pirmuosius vadovėlius. Iki 1948 m. Kriaunose buvo pradinė, nuo 1948 m. – septynmetė mokykla. 1952 m. Kriaunų septynmetė perorganizuota į vidurinę mokyklą. 1988–1990 m. mokykla vadinosi Petro Griškevičiaus vardu. Dėl mokinių skaičiaus sumažėjimo 1999 m. vidurinė mokykla perorganizuota į pagrindinę.

2018 m. pagrindinė mokykla uždaryta. Ji reorganizuota į Rokiškio Senamiesčio progimnazijos Kriaunų ikimokyklinio ir pradinio ugdymo skyrių. 2020 m. skyrius uždarytas.

## Direktoriai
* Stasė Idienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Kriaunų pagrindinė mokykla *facebook.com*
Laterano III susirinkimas

**Laterano III susirinkimas** – vienuoliktasis Visuotinis Bažnyčios susirinkimas, įvykęs 1179 m. Romoje.

Susirinkimą sušaukė ir jam pirmininkavo popiežius Aleksandras III. Susirinkimas prasidėjo kovo 5 d. Laterano Šv. Jono bazilikoje. Dar du posėdžiai įvyko kovo 9 ir kovo 19 d. Dalyvavo 302 vyskupai, daugiausiai iš Italijos ir Prancūzijos, keli iš Rytų bažnyčių.

Susirinkimo tikslas – panaikinti dėl XII a. antroje pusėje įvykusių antipopiežių išrinkimo atsiradusią Bažnyčios schizmą.

Susirinkimas priėmė 27 kanonus, įtrauktus į vėlesnius Bažnyčios kanonų rinkinius. Pirmasis ir svarbiausias iš jų skelbė naują popiežiaus rinkimų tvarką. Pagal ją, rinkti popiežių galėjo tik kardinolai, o išrinkimui reikėjo gauti daugiau nei du trečdalius balsų. Šeštasis kanonas pasmerkė vyskupus, be įspėjimo skelbiančius ekskomuniką galintiems pateikti apeliaciją, ir teikiančius nepagrįstas apeliacijas iki bylos svarstymo. Septintasis kanonas draudė imti mokestį už laidotuves ar sakramentų teikimą. Aštuonioliktasis kanonas įpareigojo vyskupus prie katedrų įkurti mokyklas vargingiems kunigams. Dvidešimtasis kanonas draudė riterių turnyrus. Dvidešimt penktasis kanonas ekskomunikavo lupikautojus. Dvidešimt septintasis kanonas įpareigojo bažnytinę ir pasaulietinę valdžią kovoti su katarais.

## Šaltiniai

* Philip Hughes „The Church in Crisis: The History of the General Councils: 325–1870“, Notre Dame du Lac, 1960 http://www.freivald.org/~jake/library/TheChurchInCrisis_html/index.html 
* Josef Lenzenweger, Peter Stockmeier, Karl Amon, Rudolf Zinnhobler „Katalikų Bažnyčios istorija“, „Katalikų pasaulis“, Vilnius, 1996, ISBN 9986-04-054-X
* „Catholic Encyclopedia“, 1917, straipsniai „Third Lateran Council (1179)“ http://www.newadvent.org/cathen/09017b.htm ir „Lateran Councils“ http://www.newadvent.org/cathen/09016a.htm
* EWTN internetinė biblioteka, „Third Lateran Council (1179)“ http://www.ewtn.com/library/COUNCILS/LATERAN3.HTM , paimta iš „Decrees of the Ecumenical Councils“, red. Norman P. Tanner
Antrasis Kinijos–Japonijos karas

**Antrasis Kinijos–Japonijos karas** () (1937 m. liepos 7 d. – 1945 m. rugsėjo 9 d.) – vienas iš svarbiausių karų tarp Kinijos ir Japonijos, prasidėjęs prieš Antrąjį pasaulinį karą, taip pat vykęs ir jo metu. Tai buvo didžiausias Azijos karas XX amžiuje. Kinija šį karą laimėjo, kadangi Japonija pralaimėjo Antrąjį pasaulinį karą.

Nepaisant to, kad periodiškai konfliktavo nuo 1931 m., tikras karas prasidėjo 1937 m. ir baigėsi Japonijos kapituliacija 1945 m. Karas buvo keletą metų trukusios imperialistės Japonijos politikos, kuria siekta politinio ir karinio dominavimo Kinijoje ir jos milžiniškų žaliavų ir kitų resursų užvaldymo. Tuo pačiu metu augantis kinų nacionalizmas ir plintančios apsisprendimo idėjos (tiek kinų, tiek kitų buvusios imperijos tautų) lėmė neišvengiamą karinį susidūrimą. Iki 1937 metų šalys susidurdavo sporadiniuose mūšiuose, vadinamuose „incidentuose“, nes abi pusės dėl daugelio priežasčių susilaikė nuo totalinio karo. 1931 m. Japonija įsiveržė į Mandžiūriją (taip pat žinomas kaip „Mukdeno incidentas“).

## Šaltiniai
Žeimys

* Kęstutis Žeimys – stalo tenisininkas
* Pranas Žeimys (1949) – teisininkas, teisėjas
* Pranas Žeimys (1957) – politikas
* Viktoras Žeimys – choro dirigentas, pedagogas

**Žeimys** taip pat gali reikšti:
* senasis Žeimelio pavadinimas.
* Žeimys – ežeras Jonavos rajone.
Kavoliškio mokykla-darželis

**Rokiškio rajono Kavoliškio pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškio raj., Kavoliškyje, Melioratorių g. 1A, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190246052. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2020 m. išregistruota.

## Direktoriai

*Skirmantė Krasauskaitė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė .
Čedasų Liudo Dovydėno pagrindinė mokykla

**Rokiškio rajono Čedasų Liudo Dovydėno pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškio raj., Čedasuose, Mokyklos g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190244959. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba. Pavadinta rašytojo Liudo Dovydėno (1906–2000) vardu.

## Istorija

Čedasų mokykla įkurta 1916 m. spalio 1 d. Pirmoji mokykla įrengta buvusioje caro valdymo metais Čedasų valsčiaus būstinėje, miestelio vakariniame gale, už kapinių prie kelio link Pandėlio. Vėliau toje vietoje stovėjo Jono Jaudzemo namas, dar vėliau – parduotuvė. Mokykloje veikė trys skyriai. Pirmosios mokyklos namas stovėjo galu į gatvę, o priekinis fasadas – į miestelio pusę. Patalpos buvo žemos ir mokyklai visai nepritaikytos. Pirmasis mokyklos mokytojas buvo Vladas Pekeliūnas, mokė visų trijų skyrių vaikus. 1920 m. atidarytas ketvirtas skyrius.

1933 m. Čedasuose pradėta statyti nauja tipinė keturių skyrių mokykla, o šalia jos ant sklypo ribos – daržinė. 1935 m. rudenį mokiniai persikėlė į naują erdvesnį ir šviesesnį pastatą. Nuo 1938 m. rudens buvo atidarytas penktas skyrius, 1939 m. – šeštas skyrius. Dviejų skyrių mokiniai mokėsi senajame pastate.

2009 m. dėl sumažėjusio mokinių skaičiaus mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Aldona Riūkienė

## Šaltiniai

* Genovaitė Daugnorienė. „Čedasų pradinė mokykla 1916–1949“. Čedasų krašto žmonės, 2009.
Žeimis

:: *Iki XX a. vidurio Žeimiu vadintas miestelis [[Žeimiai]]*.

**Žeimis** – kaimas Šakių rajono savivaldybėje, 2 km į pietvakarius nuo Gerdžiūnų, prie Nykos aukštupio. Seniūnaitijos centras.

## Etimologija

Pavadinimas tikriausiai kilęs nuo asmenvardžio *Žeimis*.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Žemalėnai

**Žemalėnai** – kaimas Šiaulių rajono savivaldybės vakaruose, 6 km į šiaurės vakarus nuo Upynos, 2 km į pietus nuo Šiaulių−Kretingos geležinkelio.

Kaimo šiaurės vakariniu pakraščiu teka Žemalė (dešinysis Upynos intakas), iš rytų prieina Dirmiškės pelkė.

## Istorija

Istoriniuose šaltiniuose kaimas minimas nuo 1650 m.

1854 m. Žemalėnuose buvo įsteigta pradinė mokykla.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Juodasis sodinis pelėdgalvis

**Juodasis sodinis pelėdgalvis** (, *Mamestra persicariae*, ) – pelėdgalvių (*Noctuidae*) šeimos drugys.

## Nuotraukos

Vaizdas:Juodasis_sodinis_peledgalvis_-800x600-.JPG|Juodojo sodinio pelėdgalvio vikšras


## Nuorodos
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
IT

**IT** gali reikšti:

* Informacinės technologijos – veiklos sritis, kompiuterinių informacinių sistemų kūrimas, priežiūra, pardavimas, susiję moksliniai ir kiti tyrimai;
* Italijos – ISO 3166-1 standartu apibrėžtas šalies dviejų raidžių kodas;
* ISO 3166-2:IT – ISO 3166-2 standarto sudėtinė dalis apibrėžianti Italijos padalijimą į regionus.

**It** gali reikšti:
* It (filmas) – Stiveno Kingo pastatytas filmas.

**it** gali reikšti:
* Italų kalbos kodas (pagal ISO 639-1 standartą);
* Itališka Vikipedija (:it:).
Krivaičiai

**Krivaičiai** – kaimas Pakruojo rajono savivaldybėje, pietiniame Klovainių pakraštyje. Dolomito telkinys.

## Istorija

XVII a. čia buvo Klovainių dvaras (dar vadintas Krivaičių dvaru).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Niigata

**Niigata** () – miestas Niigatos prefektūroje, Japonijoje; prefektūros sostinė. Čia gyvena virš 813 tūkst. gyventojų.

Po Meidži restauracijos tapo laisvu uostu. 1889 m. miestui suteiktas miesto statusas, nuo 2007 m. balandžio 1 d. jis yra ir valstybinio pavaldumo miestas.

## Istorija

Vietoje, kur dabar įsikūrusi Nijigatos prefektūra, žmonės apsigyveno dar Džiomon laikotarpiu. Pasak Nihon Shoki, 647 m. čia buvo pastatyta tvirtovė. Tačiau vieta buvo nežymi iki XVI a., kai čia buvo įkurtas uostas.

## Geografija

Niigata įsikūrusi derlingoje Japonijos jūros pakrantės lygumoje, priešais Sado salą. Ribojasi su Seiru, Šibata, Aganu, Gosenu, Tagamiu, Kamu, Sandžiu, Cubame, Jahiku, Nagaoka.

### Seniūnijos
Niigata suskirstyta į 8 seniūnijas:

## Sportas

Niigatoje 2002 m. vyko XVII pasaulio futbolo čempionatas.

## Miesto simboliai
Oficiali miesto gėlė – tulpė, medis – gluosnis.

## Miestai partneriai

*  Galvestonas, Teksasas, JAV (nuo 1965 m. sausio 28 d.)
*  Chabarovskas, Rusija (nuo 1965 m. balandžio 23 d.)
*  Harbinas, Kinija (nuo 1979 m. gruodžio 17 d.)
*  Vladivostokas, Rusija (1991 m. vasario 28 d.)
*  Birobidžanas, Rusija (nuo 2005 m. rugpjūčio 30 d.)

## Išnašos

## Nuorodos
* 
* Oficiali Niigatos svetainė (japonų k.)
George Harrison

**Džordžas Harisonas** (angl. *George Harrison*; 1943 m. vasario 25 d. Liverpulyje – 2001 m. lapkričio 29 d. Los Andžele) – vokalistas, dainų autorius, filmų prodiuseris, geriausiai žinomas kaip pagrindinis britų muzikos grupės „The Beatles“ gitaristas. Sukūrė žinomas dainas, kaip antai „Taxman“, „I Want To Tell You“, „Here Comes The Sun“, „Think For Yourself“, „While My Guitar Gently Weeps“. Įkvėptas hinduizmo, sukūrė „Within You Without You“, „The Inner Light“ ir t. t.

Kai 1970 m. „The Beatles“ iširo, pradėjo solo karjerą. 1988–1991 m. buvo iš roko žvaigždžių sudarytos grupės „Traveling Wilburys“ narys.

Artimi Harisono ryšiai su Indijos kultūra bei tai, kad jis išpažino hinduizmą, turėjo didelės įtakos jo pasaulėžiūrai, neretai tai atsispindėjo G. Harisono muzikoje, visuomeninėje veikloje bei asmeniniame jo gyvenime, pvz., dėl šių priežasčių Harisonas tapo vegetaru.

Harisonas yra vienintelis „The Beatles“ narys, išleidęs savo autobiografiją („I Me Mine“, 1980 m.), nors apie „The Beatles“ knygoje buvo mažai parašyta. 

Harisonas mirė 2001 m. nuo plaučių vėžio.

## Išnašos
Bauska

**Bauska** reikšmės:

* Bauskė - miestas Latvijoje;
* kaimas, kartu su Purviais II 1966 m. sudaręs Ventos gyvenvietę.
Aleksandrijos pagrindinė mokykla

**Skuodo rajono Aleksandrijos pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Skuodo raj. Aleksandrijoje, Liepų g. 9, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190894298. Steigėjas Skuodo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1910 m. privačiame Batakio pastate atidaryta pradinė mokykla, kur mokomieji dalykai buvo dėstomi rusų kalba. 1912 m. valstybės lėšomis pastatyta nauja pradinė mokykla. 1949 m. atidaryta septynmetės mokyklos penkta klasė. 1952 m. išleista septynmetės mokyklos pirmoji laida. Vėliau mokykla peraugo į aštuonmetę, po to į devynmetę. 1963 m. prie senosios medinės mokyklos pastatytas medinis priestatas. Vėliau mokykla nugriauta ir prie mūrinio priestato pristatytas dar vienas priestatas, rytinis mokyklos galas. 1994 m. mokykla tapo dešimtmete.

1949–1999 m. septynmetė, aštuonmetė, nepilna vidurinė mokykla, nuo 1999 m. pagrindinė. 2007 m. prijungta Kaukolikų pagrindinė mokykla kaip skyrius.

## Direktoriai
* 1949 m. Antanas Žališauskas
* Valerijonas Zališauskas, Valerijonas Vaitilavičius, Lilija Augustauskienė, Petras Tamašauskas, Vytautas Dargis, Aldona Mažrimienė, Anicetas Bubliauskas, Kazys Viršilas, Tomas Kubilius
* Ona Gerulskienė
* Virginijus Jokšas

## Žymūs mokiniai
* Aloyzas Gureckas, dainininkas, muzikos mokytojas, chorvedys
* Vaclovas Intas, Akmenų muziejaus įkūrėjas

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
1955–1956 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1955–1956 m.** – pirmasis organizuotas UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1955 metais. Jį laimėjo  klubas, 1956 m. birželio 13 d. finale laimėjęs prieš .

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas

## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
* Sports History: „1955/56: Real Madrid win the first ever European Cup“
Honkongo vėliava

**[[Honkongas|Honkongo]] vėliava** – raudoname fone yra *Bauhinia blakeana* gelė, kariame yra 5 lapeliai, o ant kiekvieno lapelio yra 1 žvaigždė.

Vėliava sukurta 1990 m. Vasario 16 d. 1996 m. vėliava tapo oficiali.

## Istorinių vėliavų galerija


Image:Flag_of_Hong_Kong_(1959-1997).svg|nuo 1959 iki 1997 m. naudota vėliava
Ču sritis

**Ču sritis** (, ) yra šiauriausia Kirgizstano sritis (*oblast*). Srities pavadinimas kilo iš Ču upės, kuri teka pro sritį ir sudaro dalį Kirgizstano sienos su Kazachstanu. Srities administracinis centras yra Biškekas (į sudėtį neįeina), tačiau nuo 2003 iki 2006 m. gegužės mėn., srities centru buvo tapęs Tokmokas.

***Frunzės sritis*** buvo sudaryta 1939 m., bet 1959 m. ir teritorija buvo tiesiogiai pavaldi respublikai. 1990 m. atkurta dabartiniu pavadinimu.

## Geografija

Sritis yra sudaryta iš derlingo Ču slėnio ir jį supančių kalnagūbrių – Kirgizijos Alatau, Talaso Alatau ir kt. Slėnio juodžemio dirvožemis yra drėkinamas Ču upės ir jos intakų vandenimis. Srities teritorijoje yra vaizdingas Ala Arčos nacionalinis parkas.

## Ekonomika

Verčiamasi žemės ūkiu (įtraukiant javus, runkelius, bulves, daržoves, vaisius ir pan.), tarybiniais metais išvystyta pramonė, prasidėjo krašto urbanizacija.

## Etninė sudėtis
* kirgizai – 59,11 %
* rusai – 20,81 %
* dunganai – 6,20 %
* uigūrai – 1,90 %
* uzbekai – 1,84 %
* kazachai – 1,59 %
* turkai – 1,38 %
* ukrainiečiai – 1,35 %
* azerbaidžaniečiai – 1,27 %
* totoriai – 0,81 %
* vokiečiai – 0,74 %
* kurdai – 0,57 %
* korėjiečiai – 0,55 %
* kiti – 1,88 %

## Administracinis suskirstymas

Rajonai:
* Panfilovo rajonas
* Džailo rajonas
* Maskvos rajonas
* Sokuluko rajonas
* Alamuduno rajonas
* Ču rajonas
* Ysyk Atos rajonas
* Kemino rajonas

2009 m. srityje buvo 4 miestai (Tokmakas, Kantas, Kara Balta, Šopokovas), 5 miesto tipo gyvenvietės (Kaindy, Keminas, Ak Tiuzas, Bordunskis, Orlovka) ir 331 kaimas.

## Nuorodos

* Oficiali svetainė  (rusų k.)
Isyk Kulio sritis

**Isyk Kulio sritis** () – sritis rytų Kirgizstane. Srities administracinis centras yra Karakolas.

## Geografija

Isyk Kulio sritis šiaurėje ribojasi su Kazachstanu, pietryčiuose – su Kinija, vakaruose – su Ču ir Naryno sritimis. Paviršius išraižytas Tianšanio kalnų (svarbiausi kalnagūbriai – Kokšaltau, Kungėjaus Alatau, Terskėjaus Alatau). Kinijos pasienyje stūkso aukščiausia šalies vieta – Pergalės viršukalnė (7439 m). Centrinėje dalyje yra didelis tektoninis duburys, kuriame telkšo Isyk Kulio ežeras.

Klimatas ryškiai žemyninis. Vidutinė sausio mėnesio temperatūra svyruoja tarp -2 ir -6 °C, liepos – apie +16 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis – 100–500 mm. Svarbiausios upės – Sarydžazas, Ču, Narynas. Būdinga pusdykumių ir dykumų augalija, besikaitaliojanti su stepėmis, virš 2100 m aukščio auga spygliuočių miškai ir kalnų pievos. Įsteigtas Isyk Kulio draustinis.

## Ekonomika
   
Verčiamasi gyvulininkyste (avys, galvijai), auginami javai, bulvės, užsiimama žvejyba. Vystomas turizmas.

## Etninė sudėtis

* kirgizai – 86,22 %
* rusai – 8,05 %
* kazachai – 1,47 %
* uigūrai – 0,89 %
* kalmukai – 0,87 %
* dunganai – 0,71 %
* uzbekai – 0,68 %
* kiti – 1,11 %

## Administracinis suskirstymas

Rajonai:
* Aksu rajonas
* Džeti Oguzo rajonas
* Tongo rajonas
* Tiupo rajonas
* Isyk Kulio rajonas

2009 m. srityje buvo 3 miestai (Karakolas, Balykči, Čolpon Ata) 5 miesto tipo gyvenvietės (Žyrgalanas, Kadži Sajus, Ak Bulakas ir kt.) ir 175 kaimai.

## Nuorodos
* Karakolas – Džeti-Oguzo regionas Centriniame Tian Šanyje
Ču

**Ču** gali reikšti:

* Upės:
** Ču (upė) – upė Kirgizstane ir Kazachstane;
** Ču (upė Vietname) – upė Vietname;
** Nam Samas – upė Vietname, dar vadinama Ču;
* Miestai:
** Šu (miestas) – senasis Šu miesto Kazachstane pavadinimas;
** Ču (Vietnamo miestas) – Vietnamo miestelis;
** Ču (kaimas) – kaimas Kazachstane;
* Ču sritis – Kirgizstano sritis;
* Keletas Kinijos karalysčių Jangdzės vidurupyje. Taip kartais įvardijamos Hubėjaus ir Hunano provincijos:
** Ču karalystė – senovinė valstybė pietinėje Kinijoje prieš mūsų erą;
** Huan Ču – valstybė, egzistavusi 403–404 m.;
** Ču (10 karalysčių) – istorinė valstybė Kinijoje Vudai laikotarpiu (907–951).
* Ču – Kinijoje paplitusios pavardės, užrašomos rašmenimis 楚 (*Chǔ*), 储 (*Chǔ*), 褚 (*Chǔ*), 触 (*Chù*);
* Ču – Vietname paplitusi pavardė, tradiciškai užrašyta rašmeniu 周;
Šu (miestas)

**Šu** () – miestas Kazachstane, Džambulo srityje. Mieste gyvena apie 35000 gyventojų. Miestas yra kairiajame Ču upės krante.

## Istorija
Nuo 1992 m. miestas persivadino iš *Ču* į *Šu*.

## Galerija

Vaizdas:Railway station of the city of Shu, Kazakhstan.jpg|Traukinių stotis Šu mieste
Vaizdas:Sale_of_melons_on_platform_railway_station_of_the_city_of_Shu,_Kazakhstan.jpg|Šu geležinkelio stotyje parduodami melionai
Vaizdas:E7830-Shu-steppe.jpg|Stepė į šiaurę nuo Šu
Skuodo rajono Daukšių pagrindinė mokykla

::*Apie mokyklą tokiu pačiu pavadinimu Marijampolės savivaldybėje žr. [[Daukšių pagrindinė mokykla]]*

**Skuodo rajono Daukšių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Skuodo raj. Daukšiuose, Mosėdžio g. 43, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190894330. Steigėjas – Skuodo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Daukšių biblioteka įsteigta 1953 m., buvo įsikūrusi kolūkio kontoros patalpose. 1993 m. sujungta su Daukšių pagrindinės mokyklos biblioteka ir dabar įsikūrusi mokyklos patalpose. 2012 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Alfonsas Palšys

## Šaltiniai
Kamčiatka

**Kamčiatka** () gali reikšti:

* Kamčiatkos pusiasalis – pusiasalis Azijoje;
* Kamčiatkos kraštas – Rusijos federacinė teritorija;
* Kamčiatkos sritis – buvusi Rusijos federacinė teritorija;
* Kamčiatka (upė) – upė to paties vardo pusiasalyje;
* Kamčiatkos įlanka – Ramiojo vandenyno įlanka;
* Kamčiatka – Vilniaus universiteto ir Vilniaus Gedimino technikos universiteto bendrabučių kompleksas Saulėtekio alėjos (Vilnius) gale, tarp Plytinės ir Počobuto gatvių.
1956–1957 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1956–1957 m.** – antrasis organizuotas UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1956 m. rudenį. Jį antrąkart laimėjo  klubas, 1957 m. gegužės 30 d. finale laimėjęs prieš .

## Atrankos etapas (1/16 finalo)

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
* 
* Sports History: „1956/57: The European Cup stays in Madrid“
1957–1958 m. UEFA čempionų taurė

**UEFA čempionų taurė 1957–1958 m.** – trečiasis UEFA čempionų taurės turnyras, prasidėjęs 1957 m. rudenį. Jį trečiąkart laimėjo  klubas, 1958 m. gegužės 28 d. finale įveikęs .

## Atrankos etapas (1/16 finalo)

## Aštuntfinalis

## Ketvirtfinalis

## Pusfinalis

## Finalas



## Nuorodos
* UEFA duomenys
* RSSSF duomenys
* Europos taurių istorija
*
Laibgalių ikimokyklinio ir pradinio ugdymo skyrius

**Laibgalių ikimokyklinio ir pradinio ugdymo skyrius** (buvusi ***Laibgalių pagrindinė mokykla***) – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Laibgaliuose (Rokiškio raj.), Ateities g. 5, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190247154. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
2008 m. Laibgalių pagrindinė mokykla reorganizuota į Rokiškio darželio-mokyklos „Varpelis“ Laibgalių skyrių. Į mokyklos patalpas įsikėlė du I–IV klasių komplektai ir naujai įsteigtos ikimokyklinio ugdymo ir mišri priešmokyklinio ugdymo grupės. Skyriuje vaikų skaičius išaugo iki 50. Nuo 2012 m. rugsėjo 4 d. Rokiškio Senamiesčio progimnazijos Laibgalių ikimokyklinio ir pradinio ugdymo skyrius.

## Direktoriai
* Vanda Nijolė Giriūnienė

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Mokyklos svetainė
Lukštų pagrindinė mokykla

**Rokiškio rajono Lukštų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškio raj., Lukštuose, Obelių g. 2, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190245527. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba. Filialas: Gediškių pradinio ugdymo skyrius.

2009 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* Rita Elmonienė

## Šaltiniai
Panemunėlio mokykla-daugiafunkcis centras

**Rokiškio rajono Panemunėlio mokykla-daugiafunkcis centras** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panemunėlio GS (Rokiškio raj.), Kamajų g. 11, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190251195. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

1918 m. lapkričio mėnesį malūnininko K. Neniškio pastate atidaryta lietuviška mokykla. Mokykloje mokėsi apie 30 mokinių, o juos mokė iš Rokiškio miesto atvykęs mokytojas Juozas Meilus. 1936 m. Panemunėlio geležinkelio stoties gyvenvietėje pastatyta nauja tipinė mokykla ir pavadinta garbės piliečio Juozo Tūbelio vardu. Mokykla reorganizuota į šešių skyrių pradinę mokyklą. Jos vedėju paskirtas Vladas Varaneckas. Visi mokytojai ir moksleiviai dalyvavo visuomeninėje veikloje. Daugelis mokytojų priklausė šaulių organizacijai. Visi turėjo dirbti su mokinių ir jaunimo organizacijomis: skautų, jaunųjų ūkininkų, jaunalietuvių.

Juozas Pranckūnas, 1951–1991 m. buvęs mokyklos direktoriumi, prisimena, kad mokyklos patalpos buvo nukentėję nuo karo, mažai remontuotos. Mokykloje mokėsi 280 mokinių ir jų skaičius augo, nes apylinkėje buvo 5 pradinės mokyklos, iš kurių į penktas klases ateidavo daug mokinių, todėl visos klasės buvo paralelės. Baigę septynmetę, dauguma mokinių toliau nesimokė. Iškilo reikalas prašyti, kad Panemunėlyje būtų atidaryta vidurinė mokykla.

1953 m. vietos valdžia, mokinių tėvų komitetas, pritariant rajono vadovybei, kreipėsi į Švietimo ministeriją. Prašymas buvo patenkintas ir nuo 1954 m. Panemunėlio septynmetė reorganizuota į vidurinę mokyklą. 1957–1958 mokslo metais mokyklą baigė pirmoji abiturientų laida. Mokykloje mokinių skaičius siekė 411. 1957 m. rugsėjo 2 d. rajono valdžia priėmė nutarimą statyti naują Panemunėlio vidurinės mokyklos pastatą. 1963 m. rugpjūčio mėnesį statyba baigta. Rugsėjo 1-oji panemunėliečiams buvo džiugi diena – jie gavo naują 520 vietų mokyklą. 1981–1982 mokslo metais mokėsi 294 mokiniai. Mokykla iškilmingai pažymėjo savo 75-metį. Iškilmės sutapo su paskutinio skambučio švente 25 abiturientų laidai. 2001 m. rugsėjo 1 d. Panemunėlio vidurinė mokykla reorganizuota į Panemunėlio pagrindinę mokyklą. 2018 m. prijungtas Panemunėlio UDC, o mokykla pervadinta Panemunėlio mokykla-daugiafunkciu centru.

## Direktoriai
* 1951–1991 m. Juozas Pranckūnas
* 1997–2007 m. Gintautas Rekerta
* 2007–2011 m. Antanas Tigrūdis
* 2011–2016 m. Gintautas Rekerta
* nuo 2016 m. Inga Belovienė

## Žymūs mokiniai
* Edmundas Antanas Rimša, humanitarinių mokslų daktaras, docentas,  Lietuvos heraldikos komisijos prie Respublikos Prezidento pirmininkas
* Raimundas Dagys, fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras
* Juozas Katelė, vargonininkas, chorvedys, dainininkas
* Antanas Marcijonas, teisėtyrininkas
* Alvydas Matulka, Lietuvos laisvės gynėjas, Sausio 13-osios auka
* Balys Vilimas, zooinžinierius, Zarasų rajono savivaldybės meras

## Šaltiniai

## Nuorodos

*
Panemunio pagrindinė mokykla

**Rokiškio rajono Panemunio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškio raj., Panemunyje, Nemunėlio g. 19A, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190246771. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Pirmoji mokykla Panemunyje įsteigta 1777 m. Vėliau, 1865 m. įsteigta valstybinė mokykla, 1945 m. – progimnazija, 1949 m. – septynmetė, 1960 m. – aštuonmetė (veikė iki 1983 m.), 2006 – pradinė mokykla. 
2007 m. rugsėjo 1 d. prijungta prie Pandėlio gimnazijos kaip skyrius, vėliau uždaryta.

## Direktoriai
* 1991 m. Remigijus Kiaulėnas

## Šaltiniai
Suvainiškio pagrindinė mokykla

**Rokiškio rajono Suvainiškio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Suvainiškyje (Rokiškio raj.), Panemunio g. 17, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190247720, steigėjas – Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Pirmoji pradinė mokykla Suvainiškyje įkurta 1907 m. Pirmasis mokytojas buvęs iš Suvalkijos kilęs Kazimieras Stebulis. Iš pradžių mokyklą lankė ir žydų vaikai, vėliau atsiskyrė. Mokykla veikė miestelėnų namuose, 1911–1913 m. jai pastatytas atskiras mūrinis pastatas. Tarpukariu buvo jau šešių klasių mokykla, dirbo keli mokytojai. 1945 m. mokykloje buvo trys komplektai, dirbo trys mokytojai, mokėsi 84 mokiniai. 1950 m. mokykla pertvarkyta į septynmetę, 1961 m. – į aštuonmetę. 1969 m. perkelta į naują pastatą, tuo metų ją lankė 125 mokiniai. 1986 m. pavadinta nepilna vidurine, 1988 m. tapo devynmete, 1993 m. – pagrindine.

Sumažėjus mokinių skaičiui, 2008 m. mokykla reorganizuota į Pandėlio pradinės mokyklos Suvainiškio pradinio ugdymo skyrių, o 2012 m. uždaryta. Suvainiškio moksleiviai mokykliniu autobusu vežiojami į Pandėlio gimnaziją.

## Direktoriai
Nuo 1950 m. iki uždarymo mokykloje direktoriavo:

* Vladas Daunys (1950–1953, 1958–1964);
* Antanas Žalnieriūnas (1953–1958);
* Bronė Gaidamavičienė-Mikalauskienė (1964–1975);
* Viktorija Mrazauskaitė-Jakulienė (1975–1979);
* Vanda Leščiova (1979–1985);
* Vida Stočkutė (1985–1986);
* Valdis Vaičėnas (1986–2012).

## Šaltiniai
Žiobiškio pagrindinė mokykla

**Rokiškio rajono Žiobiškio pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Rokiškio raj., Žiobiškyje, Šilo g. 6, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190247873. Steigėjas Rokiškio rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

Nuo 1911 iki 2009 m. Žiobiškyje veikė mokykla. Buvusios mokyklos pastate 2010 m. įkurta Rokiškio jaunimo centro turistinė bazė.

## Direktoriai
* Danutė Vizbarienė

## Žymūs mokiniai
* Juozas Povilonis (1910–1999) 

## Šaltiniai
Lenkimų Simono Daukanto pagrindinė mokykla

**Skuodo rajono Lenkimų Simono Daukanto pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lenkimuose (Skuodo raj.), S. Daukanto g. 55, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190893577. Steigėjas Skuodo rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Skuodo Bartuvos progimnazijos skyrius.

## Istorija
Mokykla 2019 m. prijungta prie Skuodo Bartuvos progimnazijos kaip skyrius.

## Direktoriai
* 1971 m. Emilija Liebienė
* Alfonsas Palšys

## Šaltiniai
Liubekas

**Liubekas** − Hanzos sąjungos miestas (buvusi Sąjungos sostinė) Šlėzvigo-Holšteino žemėje (Vokietija). 1987 m. įtrauktas į Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) pasaulio paveldo sąrašą.

## Istorija
Miestas įkurtas 1143 m. grafo Adolf von Schauenberg. Vėliau po pastarojo konflikto su kitu grafu, Heinrich der Löwe, ir po gaisro miestas buvo atstatytas 1157 m.

1201–1226 m. miestas priklausė Danijai. 1226 m. suteiktas laisvojo miesto statusas. 

Po II pasaulinio karo veikė Liubeko lietuvių gimnazija (skirta DP lietuviams).

## Turizmo objektai
* Penkios senamiesčio bažnyčios
* „Niederegger“ − seniausia Vokietijoje marcipano parduotuvė


Image:Aerial image of Lübeck (view from the southwest).jpg|Senamiesčio panorama
Image:Rathaus of lubeck.JPG|Miesto rotušė
Image:Lubeck-townhall-detail.JPG|Miesto rotušė
Image:Église Sainte-Marie de Lübeck.jpg|Šv. Marijos bažnyčia
Image:Street of Luebeck.JPG|Senamiesčio gatvelė
Image:Lubeck old town.JPG|Siaura senamiesčio gatvelė
Image:Lubeck street3.JPG|Naujai rekonstruota Travės upės pakrantė


## Sportas
* VfB Lübeck (futbolas)

## Žymūs žmonės

* Vilis Brantas – kancleris
* Henrikas Manas – rašytojas
* Tomas Manas – rašytojas

## Miestai partneriai

## Nuorodos
* Oficiali miesto svetainė
Notėnų pagrindinė mokykla

**Skuodo rajono Notėnų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Notėnuose (Skuodo raj.), Notės g. 15, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190896687. Steigėjas Skuodo rajono savivaldybės taryba. 

Filialas: Notėnų pagrindinės mokyklos Šliktinės pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija

2016 m. mokykla uždaryta.

## Direktoriai
* 1961–1966 m. Ignas Drakšas
* Juozas Einikis

## Šaltiniai
Toringtonas (Eseksas)

**Toringtonas** – kaimas ir apylinkė pietinėje Anglijoje, Tendringo rajone, 5 km į rytus nuo Vaivenhou ir 3 km į šiaurę nuo Braitlinsy. Nors bažnyčia yra pašventinta Marijos Magdalenos vardu, ji yra Šventojo Jono koledžo Kembridže dovana ir bažnyčioje dabar gyvena žmonės.

Vakarinėje pusėje *Tenpenio Upokšnis* yra riba, skirianti Toringtono ir Alresfordo parapijas. Toje vietoje kur upokšnis tampa Alresfordo užtakiu(viena atšaka iš Kolnės estuarijos) stovi Toringtono malūnas. Tai yra potvynių ir atoslūgių malūnas, pastatytas 1831 metais ir dabar tai yra valstybės saugomas istorinis paminklas.

Kolčesterio-Klaktono geležinkelis eina ties kaimo šiaure, seniau ten buvo Toringtono stotis, bet dabar ji uždaryta, liko tik geležinkelio pervaža su užtvaru, artimiausia geležinkelio stotelė yra Didžiajame Bentlyje.
Šačių pagrindinė mokykla

**Skuodo rajono Šačių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Skuodo raj., Šatėse, Mokyklos g. 8, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190893762. Steigėjas – Skuodo rajono savivaldybės taryba.

## Istorija

2018 m. Šačių pagrindinė mokykla reorganizuota, prijungiant ją prie Mosėdžio gimnazijos.

## Direktoriai
* Bronislovas Bagočius

## Šaltiniai

* Mokyklos svetainė .
Vižančių pagrindinė mokykla

**Skuodo rajono Vižančių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Skuodo raj., Vižančiuose, Mokyklos g. 2, savarankiškai veikusi iki 2007 m. rugsėjo 1 d., vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190897440. Steigėjas Skuodo rajono savivaldybės taryba.

2003-2004 m. m. Vižančių pagrindinėje mokykloje mokėsi 120 moksleivių, buvo 10 klasių  komplektų, dirbo 18 mokytojų, iš jų 12 turėjo vyresniojo mokytojo kvalifikacinę kategoriją, 1 - mokytojo metodininko, 2 - mokytojo kvalifikacinę kategoriją, 3 - neatestuoti.

2005-2006 m. m. mokėsi 99 mokiniai, juos mokė 16 mokytojų.

2007-2008 m. m. mokykloje mokėsi 28 mokiniai, juos mokė 3 mokytojai.

Skuodo rajono savivaldybės tarybos 2007 m. liepos 26 d. sprendimu Nr. T9–116 mokykla reorganizuota prijungimo būdu ir neteko juridinio asmens teisių, naujas pavadinimas – Ylakių vidurinės mokyklos Vižančių pradinio ugdymo skyrius.

## Istorija
Pirmąsias žinias apie Vižančių mokyklos kūrimąsi turime nuo 1914 m. Mintis įkurti Vižančiuose mokyklą nedavė ramybės vietiniams gyventojams. B. Malūkas, 34ha žemės savininkas, pasiūlė mokyklai patalpas, nes ir pats norėjo savo vaikus pamokyti. Taip . čia buvo pradėta mokyti. Mokė S. Bubys, kilęs iš Židikų, muzikantas, buvęs caro armijos kapelmeisteriu. Vaikai mokėsi iš rusiškų ir lietuviškų knygų. Vėliau mokykla perkeliama pas D. Vainutį, kur mokytojavo K. Alseika. 1916 m. mokykla perkeliama pas St. Šličių. Tada jau mokykloje mokėsi apie 40 vaikų. Mokytojas K. Želvys mokė juos skaičiavimo, istorijos, kalbų. 

1918 m. duris atveria naujai pastatyta pradinė mokykla. Prie šios mokyklos įsteigimo labiausiai prisideda J. Milvydas (pirmosios oficialios Vižančių mokyklos organizatorius). Tais metais mokykloje dirba Kuopka, J. Vaitkevičius, K. Burneckis, D. Savickaitė. 

1926 m. Vižančių pradinėje mokykloje veikė keturi skyriai. J. Milvydo iniciatyva mokykloje organizuojami vakarėliai, gegužinės. Veikia dramos būrelis. Įsikuria jaunųjų ūkininkų būrelis. Mokiniai augina daržoves, net dalyvauja parodose.

Prasidėjus pirmajai sovietų okupacijai 1941 m. birželio mėn. Ylakiuose buvo suimtas Vižančių pradinės mokyklos mokytojas Grigas ir išvežtas į Sibirą. 

Antrojo pasaulinio karo metu Vižančių mokykla buvo uždaryta tik dviem mėnesiams. Mokytojas K. Liuberskis vokiečių okupacijos metais mokė ir penktą skyrių. 

1947 m. po karo buvo atidaryta priaugančioji 7-metė mokykla. 1949 m. Vižančių 7-metę mokyklą baigė pirmoji mokinių laida.

Prasidėjus reformoms, vyksta pokyčiai ir mokykloje. Nuo 1989 m. ji vadinama nepilna vidurine mokykla, vėliau – devynmete. Nuo 1992 m. ji Vižančiuose pagrindinė mokykla. 

1998 m. mokyklai sukako 80 metų. Ta proga iškilmingai atidengta memorialinė lenta.

2007 rugpjūčio mėn. Vižančių pagrindinė mokykla dėl nepakankamo mokinių skaičiaus tapo pradine. Mokykloje liko veikti ikimokyklinė ir keturios pradinės klasės, kurias prižiūrėjo trys mokytojai. 2011 m. vėliau mokykla visiškai likviduota.

## Direktoriai
* Ramutė Šličiuvienė
* V. Statkus
* St. Genutis
* V. Matutis

## Šaltiniai

## Nuorodos
* Svetainė .
Lapiai (reikšmės)

Žodis **lapiai** gali reikšti:

* lapiai – Suomijos etninė grupė;
* Lapiai (kaimas) – kaimas Klaipėdos rajone.

;Panašūs
* Lapiais kartais vadinamos Lapos – miestas Lenkijoje.
The Adicts

**The Adicts** yra angliškojo punk roko grupė iš Ipswich'o (Anglija). Susikūrė 1975 m. Iš pradžių vadinosi *Afterbirth & The Pinz*, vėliau pakeitė pavadinimą į *The Adicts*. Grupės simboliu tapo Keith 'Monkey' Warren (vokalas) su šiurpiu klouno makijažu. *The Adicts* yra viena iš ilgiausiai grojančių punk roko grupių, nepakeitusi pradinės sudėties.

## Muzika

*The Adicts* muzika nebuvo įprastinis punk rokas. Dažnai į savo kūrinius įpindavo smuiko ar pianino solo. Naudodavo ir kitokius neįprastus instrumentus.

## Nariai

* Keith 'Monkey' Warren - vokalas
* Mel Ellis - bosinė gitara
* Pete Dee Davison - gitara
* Michael 'Kid' Dee Davison - būgnai
* John 'Scruff' Ellis - gitara
* Dan 'Fiddle Dan' Gratziani - smuikas, pianinas, mandolina

## Diskografija
 
**Albumai**

* *Songs of Praise*, 1981
* *Sound of Music*, 1982
* *Smart Alex*, 1985
* *Fifth Overture*, 1986
* *Twenty-Seven*, 1993
* *Rise and Shine*, 2002
* *Rollercoaster*, 2004

**Gyvi albumai**

* *Live and Loud*, 1987
* *Rockers Into Orbit*, 2002

## Įdomybės

* *The Adicts* daina *Viva La Revolution* skamba per video žaidimą Tony Hawk's Underground.
* Ilgiausiai grojanti grupė su pirmine sudėtimi.

## Nuorodos
* Oficialus The Adicts tinklalapis
Battlefield

**Batlefield** – pirmojo asmens šaudyklių serija, kurią kuria Švedijos įmonė „EA Digital Illusions CE“, o leidžia amerikiečių įmonė „Electronic Arts“.

Serija prasidėjo pirmuoju žaidimu „Battlefield 1942“, išleistu 2002 m. ir skirtu Microsoft Windows bei Mac OS X sistemoms. Kiek kitaip nei tradiciniuose pirmojo asmens šaudyklių žaidimuose, šios serijos žaidimuose didelis dėmesys skiriamas žaidėjų komandiniam darbui bei žemėlapių ir karinių transporto priemonių panaudojimui kovos lauke. Asmeniniams kompiuteriams skirti serijos žaidimai daugiausia yra orientuoti į internetinį daugelio žaidėjų režimą.

2012 m. duomenimis, „Battlefield“ serijos žaidimus internetu žaidė per 50 mln. žaidėjų pasauliniu mastu.

## Žaidimai

## Išnašos

## Nuorodos
* Oficiali „Battlefield“ svetainė
* Oficiali „Electronic Arts“ svetainė
Sonja Lang

**Sonja Lang** (g. 1978 m. lapkričio 1 d.) – profesionali vertėja (iš anglų, prancūzų ir esperanto kalbų), geriausiai žinoma kaip dirbtinės kalbos tokipona, kuri parenta daoizmu, kūrėja.

## Nuorodos

* Sonja's Linguistic Surrealscape
Skuodo rajono Pašilės pagrindinė mokykla

**Skuodo rajono Pašilės pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Pašilėje (Skuodo raj.), Mokyklos g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 290896720. Steigėjas Skuodo rajono savivaldybės taryba.

2012 m. Pašilės pagrindinė mokykla uždaryta, nenaudojama.

## Direktoriai
* Vytautas Jagminas

## Nuorodos
* Dėl Skuodo r. savivaldybės bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos
* Apie Skuodo r. savivaldybei nuosavybės teise priklausančius nenaudojamus statinius. Pašilės mokykla
Rukų pagrindinė mokykla

**Skuodo rajono Rukų pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Skuodo raj., Rukuose, Mokyklos g. 1, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190896872. Steigėjas Skuodo rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Mosėdžio gimnazijos skyrius.

## Istorija
2007 m. prijungta prie Mosėdžio gimnazijos kaip skyrius.

2010 m. išregistruota.

## Žymūs mokiniai
* Ričardas Pakalniškis, literatūros tyrinėtojas, kritikas.

## Šaltiniai
Ganos vėliava

**[[Gana|Ganos]] vėliava** – vienas oficialių Ganos simbolių. Vėliava trispalvė, sudaryta iš trijų vienodo aukščio horizontalių juostų: viršutinės raudonos, vidurinės geltonos ir apatinės žalios. Vėliavos centre įkomponuota juoda žvaigždė. Vėliava įteisinta 1966 m. vasario 28 d.

## Istorija
Dabartinės Ganos vėliavos dizainas kildinamas iš 1949 m. įkurtos politinės partijos „*Convention People’s Party*“ vėliavos. Partijos vėliavą sudarė trys horizontalios juostos: raudona, balta ir žalia. Ji vėliau tapo nepriklausomybės ir modernizacijos simboliu. 1957 m. kovo 7 d. Gana paskelbė nepriklausomybę. Naujosios valstybės vėliava panaši į politinės partijos vėliavą, tiktai balta juosta pakeista į geltoną ir į veliavos centrą įterpta juoda penkiakampė žvaigždė. Jos kūrėja – Theodosija Okoho. 1958 m. įkūrus Afrikos valstybių sąjungą kartu su Gvinėja, į vėliavą įterpta antra žvaigždė ir 1960 m. prisijungus Maliui įdėta trečia. 1963 m. sąjunga žlugo ir, Kvamė Nkrumos įsakymu, įteisinta nauja vėliava, panaši į 1957 m. trispalvę, tačiau geltona juosta pakeista į baltą. 1966 m. vasario 24 d. K. Nkruma buvo pašalintas iš prezidento pareigų ir vasario 28 d. vėl sugrąžinta 1957 m. vėliava.

## Simbolika
Raudona spalva simbolizuoja kraują, išlietą kovojant dėl nepriklausomybės; geltona – žemės gelmių turtus, o žalia – valstybę puošiančius miškus. Juoda žvaigždė simbolizuoja laisvę.

## Šaltiniai
Centrinės Afrikos Imperija

**Centrinės Afrikos Imperija** () yra trumpai gyvenusios autokratinės monarchijos vardas, kuri pakeitė Centrinę Afrikos respubliką. Vėliau Centrinė Afrikos respublika vėl pakeitė imperiją. Imperija buvo suformuota, kai 1976 m. gruodžio 4-ąją Jean-Bédel Bokassa, respublikos Prezidentas, save deklaravo imperatoriumi Bokassa I. Bokassa išleido virš 20 milijonų JAV dolerių savo karūnacijos ceremonijai. 1979 m. rugsėjo 20 d. monarchija buvo panaikinta, kai Bokassa buvo pašalintas iš valdžios.
Grenados vėliava

**[[Grenada|Grenados]] vėliava** – vėliava, kuri turi 7 žvaigždes, kurios reiškia 7 parapijas, iš kurių 6 yra kiekviename šone po tris, o viena žvaigždė yra raudoname diske.

Vėliava sukurta 1974 m.
Liepalotų pagrindinė mokykla

::*Apie pradinę mokyklą Biržų rajone žr. [[Liepalotų pradinė mokykla]]*

**Šakių rajono Liepalotų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Liepalotuose (Šakių raj.), vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 9082261. Steigėjas Šakių rajono savivaldybės taryba.

## Istorija
Pirmieji mokyklos mokslo metai prasidėjo 1953 m. ūkininko P. Bataičio sodyboje. Tuo metu septynmetei mokyklai vadovavo direktorius Zigmas Masteika, pradinės klasės buvo įsikūrę Staliorių ir Germuolių kaimuose. 1961 m. pastatytas pirmasis mokyklos pastatas, 1964 m. – ir mūrinis dviaukštis priestatas. 1986 m. mokykla tapo devynmete ir, kaimo bendruomenei pageidaujant, mokyklos pavadinimas iš Klevinių pervardijamas į Liepalotų pagrindinę mokyklą. 1996 m. rekonstruotas buvęs vaikų darželio pastatas ir pritaikytas mokyklai. Šiame pastate 1996 m. įsikūrė dešimt mokyklos klasių, biblioteka, valgykla ir kitos patalpos. 

2004 m. Liepalotų kaimo mokykla paminėjo savo 50-metį. Joje mokėsi per 100 mokinių, dirbo 16 pedagogų (11 iš jų turėjo aukštąjį išsilavinimą).

2007 m. rugsėjo 1 d. Liepalotų pagrindinė mokykla prijungta prie Lukšių Vinco Grybo vidurinės mokyklos ir pavadinta Liepalotų pagrindinio ugdymo skyriumi. 2009 m. rugsėjo 1 d. Liepalotų pradinio ugdymo skyrius likviduotas, o šio skyriaus mokiniai mokslą tęsė Lukšių Vinco Grybo vidurinėje mokykloje. Uždaryta mokykla ilgus metus stovėjo apleista.

## Direktoriai
* Janina Gurgždienė

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Lukšių Vinco Grybo vid. mokyklos Liepalotų pradinio ugdymo skyrius *aikos.smm.lt*