Veiksmažodis

**Veiksmažodis** – kalbos dalis, kuri reiškia daikto veiksmą ar būseną ir atsako į klausimus *ką veikia?* arba *kas vyksta, darosi, atsitinka?*

Veiksmažodis dažniausiai eina tariniu. Daugumoje kalbų veiksmažodžiai yra kaitomi ir turi laiką, veikslą, nuosaką, asmenį, giminę ar skaičių.

Lietuvių kalboje pagrindinės veiksmažodžio formos: bendratis (baigiasi priesaga -ti – *eiti, bėgti, būti, nuskambėti*), esamojo laiko trečiasis asmuo ir būtojo kartinio laiko trečiasis asmuo. Pvz.: *vyti – veja – vijo*.

## Veiksmažodžių kaitymas
Veiksmažodžiai kaitomi asmenimis (bėgu, bėgi, bėga), skaičiais (bėgu, bėgame), laikais (bėgu, bėgau, bėgdavau, bėgsiu), nuosakomis (bėga, bėgtų, bėk).

### Kaitymas asmenimis ir skaičiais
Dalyje kalbų veiksmažodžiai nėra kaitomi nei asmenimis, nei skaičiais. Vienintelė dažna išimtis – veiksmažodis *būti* (, , ). Tokiu labai ribotu kaitymu pasižymi analitinės ir izoliacinės kalbos. Turtingas kaitymas asmenimis ir skaičiais būdingas fleksinėms ir agliutinacinėms kalboms.

#### Lietuvių kalba
Lietuvių kalboje veiksmažodžiai kaitomi tiek asmenimis, tiek skaičiais (vienaskaita, daugiskaita, tarmėse vartojama dviskaita).

Yra trys asmenuotės. Jos skiriamos pagal vienaskaitos trečiojo asmens galūnę.

* **Esamojo laiko veiksmažodžių asmenavimas**:
** Vienaskaita
*** Aš piešiu, sapnuoju
*** Tu pieši, sapnuoji
*** Jis, ji piešia, sapnuoja
** Daugiskaita
*** Mes piešiame, sapnuojame
*** Jūs piešiate, sapnuojate
*** Jie, jos piešia, sapnuoja
* **Būtojo kartinio laiko veiksmažodžių asmenavimas**
** Vienaskaita
*** Aš svajojau, žaidžiau
*** Tu svajojai, žaidei
** Daugiskaita
*** Mes svajojome, žaidėme
*** Jūs svajojote, žaidėte
*** Jie, jos svajojo, žaidė
* **Būtojo dažninio laiko veiksmažodžių asmenavimas**
** Vienaskaita
*** Aš megzdavau, regzdavau
*** Tu megzdavai, regzdavai
*** Jis, ji megzdavo, regzdavo
** Daugiskaita
*** Mes megzdavome, regzdavome
*** Jūs megzdavote, regzdavote
*** Jie, jos megzdavo, regzdavo
* **Būsimojo laiko veiksmažodžių asmenavimas**
** Vienaskaita
*** Aš zirsiu, grėbsiu
*** Tu zirsi, grėbsi
*** Jis, ji zirs, grėbs
** Daugiskaita
*** Mes zirsime, grėbsime
*** Jūs zirsite, grėbsite
*** Jie, jos zirs, grėbs

* **Neasmenuojamosios** veiksmažodžio formos:
** Bendratis (eiti, rašyti)
** Siekinys (eisiu valgytų; vartojama tarmėse)
** Dalyvis (einąs, einanti, ėjęs, ėjusi)
** Pusdalyvis (eidamas, eidama)
** Padalyvis (einant, ėjus)
** Reikiamybės dalyvis (rašytinas, rašytina)
** Būdinys (eite, eitinai)

#### Anglų kalba
Anglų kalboje veiksmažodžiai nėra nei asmenuojami, nei kaitomi skaičiumi, tačiau egzistuoja kelios išimtys:
* veiksmažodis *būti, to be*;
* vienaskaitos, esamojo paprastojo laiko trečiasis asmuo.

Veiksmažodžio *to be (būti)* asmenavimas esamajame laike:

Kita išimtis (esamojo paprastojo laiko) sako, kad esamajame paprastajame laike vienaskaitos trečiajame asmenyje pridedama galūnė -s arba -es: *I do; you do; he, she, it do*'es**…''.

==== Vokiečių kalba ====
Veiksmažodžiai vokiečių kalboje yra kaitomi ir asmenimis, ir skaičiais.

Veiksmažodžio ''sein (būti)'' asmenavimas esamajame laike:


Dauguma kitų veiksmažodžių asmenuojami pagal galūnes.

Veiksmažodžio ''lieb**en** (mylėti)'' asmenavimas esamajame laike:


=== Kaitymas laikais ===
Beveik visose kalbose veiksmažodžiai yra kaitomi [[gramatinis laikas|laikais]]. Laikų skaičius yra įvairus: nuo 2 iki 12 ar daugiau.

==== Lietuvių kalba ====
[[Lietuvių kalba|Lietuvių kalboje]] yra keturi vientisiniai laikai: **esamasis, būtasis kartinis, būtasis dažninis ir būsimasis**, ir aštuoni sudėtiniai: esamasis atliktinis, būtasis kartinis atliktinis, būtasis dažninis atliktinis, būsimasis atliktinis, esamasis pradėtinis, būtasis kartinis pradėtinis, būtasis dažninis pradėtinis, būsimasis pradėtinis. Vadinasi, lietuvių kalboje iš viso yra 12 laikų formų.

* Be bendraties, **esamasis ir būtasis kartinis laikai** – pagrindinės veiksmažodžio formos (eiti – eina – ėjo). Šių laikų [[Kamienas (kalbotyra)|kamienus]] reikia išmokti mintinai, nes jie skiriasi nuo [[Bendratis|bendraties]] formos.
* **Būtasis dažninis ir būsimasis laikai** – daromi iš veiksmažodžio bendraties:
** Būtasis dažninis – iš bendraties, nuėmus -ti, pridėjus priesagą -dav- ir asmens galūnę (eiti – eidavo, pirkti – pirkdavo).
** Būsimasis laikas – taip pat padaromas iš bendraties. Nuo bendraties nuimama priesaga -ti, pridedama būsimojo laiko priesaga -s- ir esamojo laiko asmens galūnė (ei-ti – ei-s-iu; turė-ti – turė-s-iu).

* Atliktiniai laikai sudaromi iš atitinkamos veiksmažodžio ''būti'' asmenuojamosios formos, pridedant pagrindinio veiksmažodžio dalyvio formą, pvz., veikiamoji [[Rūšis (kalbotyra)|rūšis]]: ''esu nešęs, buvau nešęs, būdavau nešęs, būsiu nešęs''; neveikiamoji rūšis: ''esu nešamas/neštas, buvau nešamas/neštas, būdavau nešamas/neštas, būsiu nešamas/neštas''.
* Pradėtiniai laikai sudaromi iš atitinkamos veiksmažodžio ''būti'' asmenuojamosios formos, pridedant pagrindinio veiksmažodžio veikiamosios rūšies esamojo laiko dalyvio formą, papildytą [[Priešdėlis|priešdėliu]] ''be-'': ''buvau beateinąs, būdavau beateinąs, būsiu beateinąs''. Esamasis pradėtinis laikas sudaromas praleidžiant veiksmažodžio ''būti'' numanomą esamojo laiko asmenuojamąją formą: ''matau, jis keliu beateinąs''.

==== Anglų kalba ====
Anglų kalbos laikai skirstomi į tris aspektus: **simple, continuous ir perfect**. Kiekvienas aspektas turi tris laikus: **present, past ir future**. Jie, įvairiai maišydamiesi, sukuria dvylika laikų:
* **Simple**:
** Present (I am, you work, he go**es**)
** Past (I was, you worked, he went)
** Future (I’ll be, you’ll work, he’ll go)
* **Continuous**:
** Present (I am doing, you are working, he is going)
** Past (I was doing, you were working, he was going)
** Future (I’ll be doing, you’ll be working, he’ll be going)
* **Perfect**:
** Present (I’ve been, you’ve worked, he’s gone)
** Past (I’d been, you’d worked, he’d gone)
** Future (I’ll have been, you’ll have worked, he’ll have gone)
* **Perfect Continuous**:
** Present (I’ve been doing, you’ve been working, he’s been going)
** Past (I’d been doing, you’d been working, he’d been going)
** Future (I’ll have been doing, you’ll have been working, he’ll have been going)

== Veiksmažodžio nuosakos ==
Lietuvių kalboje veiksmažodis turi bent keturias [[Nuosaka|nuosakas]]:
* **Tiesioginė** (skaito, skaitė, skaitys, skaitydavo, yra skaitęs, buvo beskaitąs) – nusako iš tikrųjų vykstantį veiksmą
* **Netiesioginė** (**atpasakojamoji**) (sako, jis skaitąs; sako, jis skaitęs; sako, jis skaitydavęs; sako, jis skaitysiąs) – rodo netiesiogiai patirtą arba abejojamą veiksmą
* **Tariamoji** (skaitytų, rašyčiau, darytų, megztų, būtų išėjęs, būtų beskaitąs) – reiškiančią galimą veiksmą, kuris vyktų, jei būtų tam tikra sąlyga
* **Liepiamoji** (eik, daryk, nešk, bėk, būk išėjęs, būk bedirbąs) – reiškiančią liepimą, raginimą
Kartais išskiriama [[Jusyvas|geidžiamoji nuosaka]] – netiesioginis liepimas, pageidavimas trečiajam [[Asmuo (gramatika)|asmeniui]]: teeinie, teskaitai, temylie (arba temyly).

[[Latvių kalba|Latvių kalboje]] dar vartojama [[Latvių kalba#Nuosakos|reikiamybės nuosaka]]: ''Brālim jāsēj rudzi'' 'broliui reikia sėti rugius'. [[Indoeuropiečių prokalbė]]je buvo vartojami [[konjunktyvas]] ir [[optatyvas]].

== Veiksmažodžio formos ==
* [[Asmuo (gramatika)|Asmenuojamosios]] formos
* [[Bendratis]]
* [[Siekinys]]
* [[Dalyvis (gramatika)|Dalyvis]]
* [[Pusdalyvis]]
* [[Reikiamybės dalyvis]]
* [[Padalyvis]]
* [[Būdinys]]

== Sangrąžinė veiksmažodžio forma ==
[[Sangrąžiniai veiksmažodžiai]] dažniausiai nusako tokį veiksmą, kuris taikomas sau pačiam (šukuojasi, prausiasi, nešasi, perkasi) bei tarpusavio veiksmą (stumdosi, varžosi, rungiasi). Jie turi sangrąžos [[dalelytė|dalelytę]] -si (-s). Pvz.: ''prausiasi, rengiasi, pasidžiaugia''.

**Priešdėliniai** veiksmažodžiai sangrąžos dalelytę turi po [[priešdėlis|priešdėlio]] (pasirašyti, atsiimti). **Nepriešdėliniai** – žodžio gale (juokiasi, pešasi, kelsis).

== Veiksmažodžio skyriai ==

1. Veiksmažodžiai gali būti **asmeniniai** (žymi asmens ar daikto veiksmą, būseną: ''kalba, tyli''…) arba **beasmeniai** (nežymi jokio asmens veiksmo ir turi tik III asmens formą: ''švinta, rūpi).''

2. Veiksmažodžiai gali būti **paprastieji** (''ruošia, neša') ir **sangrąžiniai** (''ruošiasi, nešasi'').

== Veiksmažodžio skirstymas ==
Pagal tai, ar veiksmas priklauso nuo [[veikėjas|veikėjo]] valios, veikėjas yra aktyvus ar pasyvus, visus veiksmažodžius galima skirti į dvi dideles grupes:
* **Aktyvaus veiksmo veiksmažodžiai**
1. Reiškia veiksmą, orientuotą į išorinį pasaulį – juo kuriama, naikinama, kas nors pertvarkoma. Pvz.: ''Kasdienybe, tu panaši į malūną: sunkūs tavo girnų akmenys mala ir sumala gražiausias svajones.''
2. Reiškia paties veikėjo veiksmą pasaulyje. Pvz: ''Bėgo taku vilkai.''
* **Būsenos veiksmažodžiai**
1. Rodo kitimą, kryptingą būseną. Pvz: ''Augti, tukti, bėgti'' 2. Rodo nekintamą būseną. Pvz: ''būti, blizgėti''

== Tranzityvumas ir veikslas ==
Labiausiai veiksmažodį kaip kalbos dalį apibrėžia dvi [[kamienas (kalbotyra)|kamienui]] būdingos kategorijos – galėjimas-negalėjimas valdyti [[Galininkas|galininką]] (tranzityvumas) ir veiksmo trukmės-baigtumo priešprieša ([[veikslas]]).
* [[Tranzityvumas]] – veiksmažodžio galėjimas reikšti tiesiogiai į galininku be prielinksnio reiškiamą objektą nukreiptą veiksmą. Pvz.: ''Ūkininkas
**aria** žemę. Mokinys **skaito** knygą.
* [[Veikslas]] – veiksmažodžių savybė, kylanti iš veiksmo atlikimo būdo trukmės baigtumo atžvilgiu. Yra skiriamos dvi veikslo kategorijos:
** **Įvykio veikslas** – veiksmažodžiai, žymintys baigtą, galinę ribą ar rezultatą pasiekusį veiksmą. Pvz: ''Perskaičiau knygą. Baigėsi žiema.''
** **Eigos veikslas*' – veiksmažodžiai, žymintys trunkantį veiksmą. Pvz.: *Skaitau knygą. Laukiu pranešimo.''

## Išnašos

## Šaltiniai
* Karoliniškių gimnazijos mokytojo Algimanto Urbanavičiaus svetainė 
* Lietuvių kalbos kultūra. Kompiuterinė mokymo priemonė 9-12 klasėms 
* Lietuvių kalbos vadovėlis IX–XI klasei. Kaunas, 1976