open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lietuvos Seimo pirmininkas

**Seimo Pirmininkas** – Lietuvos Seimo vadovas. Renkamas pirmajame (po rinkimų) Seimo posėdyje slaptu balsavimu daugumos balsais visai kadencijai.

Pagal LR Konstituciją – antrasis šalies valstybės tarnautojas (1. prezidentas, 3. premjeras).

## Įgaliojimai
Seimo Pirmininkas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Seimo Statuto 29 straipsniu:
# vadovauja Seimo darbui ir atstovauja Seimui;
# per 10 dienų nuo priėmimo patvirtina parašu Seimo priimto įstatymo teksto autentiškumą ir perduoda jį Respublikos Prezidentui pasirašyti, per 10 dienų pasirašo Seimo statutą ir jo pakeitimus, per 3 dienas pasirašo įstatymus, kurių Respublikos Prezidentas per 10 dienų po įteikimo nepasirašo ir negrąžina Seimui pakartotinai svarstyti, bei juos oficialiai paskelbia;
# per 10 dienų nuo priėmimo pasirašo Seimo nutarimus bei kitus Seimo priimtus aktus;
# per 24 valandas pasirašo Seimo posėdžių protokolus, taip pat Seimo valdybos sprendimus, jeigu pats jiems pirmininkauja;
# laikinai eina Respublikos Prezidento pareigas arba laikinai pavaduoja Respublikos Prezidentą Konstitucijos 89 straipsnyje numatytais atvejais;
# turi teisę sušaukti nenumatytą Seimo posėdį ar neeilinę sesiją Konstitucijos 89 straipsnio 1 dalyje nustatytais atvejais;
# teikia Seimo Pirmininko pavaduotojų kandidatūras Seimui;
# Konstitucijoje nustatyta tvarka teikia Seimui skirti Konstitucinio Teismo teisėjų kandidatūras;
# teikia Seimui skirti ir atleisti Seimo kontrolierių ir Seimo kontrolierių įstaigos vadovo kandidatūras;
# Konstitucijos ir įstatymų numatytais atvejais teikia Seimui skirti ir atleisti valstybės institucijų vadovų ir jų pavaduotojų kandidatūras;
# pirmininkauja Seimo ir Seimo valdybos posėdžiams arba paveda tai atlikti vienam iš savo pavaduotojų;
# teikia Seniūnų sueigai sesijos darbų programos ir savaitės bei dienos posėdžių darbotvarkių projektus arba paveda tai atlikti vienam iš savo pavaduotojų;
# teikia Seimo valdybos posėdžių darbotvarkės projektą arba paveda tai atlikti vienam iš savo pavaduotojų;
# vykdo kitus šiame statute numatytus įgaliojimus.

Vykdydamas savo įgaliojimus, Seimo Pirmininkas leidžia potvarkius.

Seimo Pirmininkas, o kai jo nėra, Pirmininko pavaduotojas, jeigu pats nepirmininkauja posėdžiui, bet kuriuo svarstomu klausimu gali be eilės Seimo posėdžiuose išsakyti savo arba Seimo valdybos nuomonę.

Seimo sesijos metu Seimo Pirmininkas, jo pavaduotojai ne rečiau kaip kartą per mėnesį atsako į Seimo narių iš anksto raštu pateiktus klausimus dėl savo veiklos.

## Lietuvos Respublika (1918–1940 m.)

## Atkurta Lietuvos Respublika (nuo 1990 m.)

## Išnašos
Žvakė

**Žvakė** – šviesos šaltinis, sklindantis iš degančio dagčio, kuris eina kieto, nuo karščio išsilydančio kuro viduriu. Kuras – dažniausiai vaškas arba parafinas (šalutinis naftos perdirbimo produktas). Gelio žvakės pagamintos iš mineralinės alyvos ir polimero mišinio.

Prieš išrandant elektrą, žvakės bei žibalinės lempos dažniausiai naudotos apšvietimui. Vietovėse, kur nėra elektros, jos naudojamos nuolatos. Iki XX amžiaus žvakės buvo labiausiai paplitusios Šiaurės Europoje. Pietų Europoje ir Viduržemio jūros regione buvo naudojamos žibalinės lempos. Išsivysčiusiame pasaulyje žvakės daugiausiai naudojamos dėl jų estetinės vertės bei kvapo, jos sukuria jaukią, šiltą ar romantišką atmosferą, taip pat jos deginamos religiniams bei ritualiniams tikslams, avarinio apšvietimo metu, kai nutrūksta elektros tiekimas. Aromatizuotos žvakės naudojamos aromaterapijoje.

Degantis žvakės dagtis išlydo kurą, jo lydalas kyla dagčio kapiliarais ir garuoja. Remiantis apskaičiavimais, siaurėjanti  parafininė žvakė tolygiai dega maždaug 0,1 g/min greičiu ir skleidžia maždaug 80 W galios šilumą. Žvakės dagtis turi įtakos, kaip žvakė dega. Šiais laikais žvakių kuras dažnai gaminamas iš sojų, palmių arba kitų augalų.

## Žvakės ir krikščionybė
Išpažįstantieji krikščionybę žvakes naudoja kaip Dievo šviesos šaltinį, kartais žvakės šviesa lyginama su Jėzaus Kristaus šviesa. Žvakės dažnai deginamos ant altoriaus bažnyčiose.
Lerida

:: *Apie miestą Kolumbijoje žiūrėkite: [[Lerida (Kolumbija)]]*.

**Lerida** () – miestas Katalonijos regione (šiaurės rytų Ispanija), 155 km į šiaurės vakarus nuo Barselonos; provincijos centras.

## Geografija
Tai didžiausias Katalonijos miestas, esantis ne prie Viduržemio jūros. Jis išsidėstęs turizmui patogioje vietoje – netoli tiek jūra, tiek ir Pirėnai. Pro miestą teka Ebro intakas Segrės upė. Klimatas žemyninis, šaltos ir sausos žeimos bei labai karštos vasaros.

## Istorija
Antikos laikais buvo iberiškos ilergetų genties centras ***Iltrida***. Valdant Romai priklausė Ispanijos Tarakono provincijai. Romos pilietinio karo pradžioje 49 m. pr. m. e. prie Leridos Julijus Cezaris sumušė savo varžovui Pompėjui pavaldžią kariuomenę. Romos imperijos laikotarpiu miestas (vadintas ***Ilerda***) klestėjo, kaldino savo monetas. Nuo V a. vyskupijos centras. V a. atiteko vestgotams, 713 m. – maurams, kurie ją vadino ***Lareda*** ar ***Lerita***; miestas buvo emyrato centras ir svarbi tvirtovė.

1148 m. Leridą nukariavo Aragono karalystei pavaldžios Barselonos grafas Ramonas Berengaras IV. Buvo atkurta iki tol nunykusi vyskupija, 1228 m. Lerida gavo karališkojo miesto statusą. Tarp 1292 m. ir 1301 m. įkurtas seniausias Aragono karalystės Leridos universitetas, 1717 m. perkeltas į gretimą Serverą. Per XVII a. – XIX a. sukilimus ir karus (pvz., 1808–1814 m. Prancūzijos okupaciją) kelis kartus sugriauta. Per 1936–1939 m. Ispanijos pilietinį karą kovojo respublikonų pusėje, pasidavė 1938 m. XXI a. pradžioje dėl didelės imigracijos tapo daugianacionaliniu miestu.

## Architektūra
* Sakraliniai pastatai:
** vėlyvosios romanikos, gotikos, maurų architektūros bruožų Senoji katedra, 1278 m., architektas P. de Koma, su iš dalies išlikusiais barokiniais varpais, aštuonkampiu XV a. bokštu,
** Šv. Klemenso Tahuliečio bažnyčia, 1123 m.),
** Šv. Martyno bažnyčia, XII a., dabar Katalikų muziejus,
** gotikinė Šv. Lauryno bažnyčia, XIV a., su aštuonkampiu bokštu,
** barokinė Naujoji katedra, 1781 m.;
* Šv. Pranciškaus moterų vienuolynas, XVII a. – XVIII a.,
* Pilis, 1149 m.,
* romaninė rotušė, XIII a., XX a. įgavo neoklasicizmo bruožų,
* La Paheria rūmai, XIII a.,
* gotikiniai „Institut d’Estudis Ilerdenes“ rūmai, XVI a., dabar archeologijos muziejus ir tyrimų centras.
* XX a. pastatai:
** Teismo rūmai, 1991 m., architektai R. Amado Serkosas, L. Domenechas Girbau,
** dangoraižis „Alcalde areny“, 2004 m.

## Ekonomika
Pro Leridą eina automobilių magistralė Barselona–Saragosa. Yra Leridos oro uostas. Maisto (daugiausia mėsos), tekstilės, chemijos, cemento pramonė, mašinų gamyba. Leridos apylinkės – vienas svarbiausių Ispanijoje kiaulininkystės, galvijininkystės, avininkystės regionų; auginami (dalinai drėkinamose žemėse) miežiai, kukurūzai.

Leridos universitetas įkurtas 1991 m. Yra Archeologijos, armijos muziejai; Jaume Moreros muziejus (daugiausia katalonų tapyba).

## Sportas
* UE Lleida (futbolas)

## Šaltiniai
Stiletas

**Stiletas** – ilgas duriamasis durklas labai siaura geležte, kartais beašmenis. Ginklai stiletai yra dvejopi. Klasikiniai stiletai – tai itališki durklai, paprastai trikampio skerspjūvio geležte išgaląstomis briaunomis. Jie pasirodė Italijoje XV a. ir buvo paplitę V. Europoje XV-XVII a. Juos nešiodavo makštyje bate ar rankovėje arba prie diržo. Platesne prasme stiletu vadina bet kokį tokio tipo durklą, nepriklausomai nuo jo pagaminimo laiko ir vietos.

Nešarvuotam priešininkui stiletu padaromos labai gilios durtinės žaizdos. Stiletai paplito Renesanso laikais kaip ginklas prieš gerai šarvuotus priešininkus – dėl mažo skerspjūvio ploto ir smailumo stiletai efektyviai pramuša šarvų grandis ar plokštes arba sandūras.

Stiletas buvo populiarus žudymo ginklas, kadangi dėl siauros geležtės ir mažesnės už paprasto durklo masės lengvai slepiamas rankovėje ar siauroje, mažai pastebimoje makštyje. Žudikas, atrodydamas neginkluotas, prieidavo prie aukos ir durdavo jai. Tokią taktiką dažnai naudojo zelotai Judėjoje ir asasinai.

Pavadinimas kilo iš , kas yra mažybinė *stilo* 'durklas' forma. Šis žodis kilo iš  'kuoliukas, stilius'. Čia *[[stilius]]* – rašymo įrankis, smailus strypelis, kuriuo rašydavo vaškuotose lentelėse.

## Kitokie stiletai
Amerikiečių anglų kalboje *stiletais* kartais vadina automatinius peilius (paprastai angl. vadinamus *switchblade*), matyt, dėl jiems būdingų siaurų geležčių.

## Stiletai neginklai

Stiletais vadina ir neginklus:
* Biologijoje stiletais kartais vadina kai kurių vabzdžių duriamuosius organus – geluonis, burnos aparatą ir pan.
* Medicinoje stiletais vadinami specialūs įrankiai, kurie padeda į ligonio gerklę įkišti kvėpuojamąjį vamzdelį dirbtiniam kvėpavimui arba kraujo ar gleivių išsiurbimui.
* Stiletais kartais vadina ir smailius aukštus moteriškų batelių kulniukus.

## Nuorodos
* Itališkas XVII a. stiletas http://www.arco-iris.com/George/images/stiletto_01.jpg
Kaitrinė lemputė

**Kaitinamoji lempa**, *kaitinamoji lemputė* – įtaisas, dirbtinės šviesos šaltinis, dažnai naudojamas namų apyvokoje. Šviesą skleidžia įkaitęs volframo siūlelis, kurį iki aukštos temperatūros įkaitina juo tekanti elektros srovė. Oro deguonis greitai suardytų tiek įkaitusį siūlelį, todėl šis apgaubiamas stikliniu gaubtu, kuriame dažniausiai esti vakuumas arba praretintos inertinės dujos. Dujos slopina siūlelio metalo garavimą, todėl tokia lemputė tarnauja ilgiau. Geros 100 vatų galios kaitinamosios lempos efektyvumas siekia 15–20 lumenų vatui, bet pigesnių variantų gali būti ir mažesnis.

## Privalumai
Šios lempos gaminamos įvairioms maitinimo įtampoms, nuo 1,5 iki apie 300 voltų. Jas paprasta reguliuoti, pigu pagaminti, ta pati lemputė tinka tiek pastoviai, tiek ir kintamajai srovei. Lemputę nesunku įžiebti, tam netrukdo nei per aukšta, nei per žema aplinkos temperatūra. Sudaužytos lemputės komponentai nėra pavojingi sveikatai. Geros kokybės lempos šviesoje matomos spalvos beveik nesiskiria nuo matomų saulės šviesoje.

## Trūkumai
Šios lempos naudoja daugiausiai elektros energijos ir yra pačios neekonomiškiausios iš visų, nes apšvietimui naudoja vos apie 20 proc. (kai kur mini 2 procentus) sunaudojamos elektros energijos. Jas pamažu keičia ekonomiškesni šviesos šaltiniai. Daugelis valstybių rimtai svarsto galimybę uždrausti kaitinamųjų lempų pardavimą.

## Sandara

# Stiklinė kolba
# Inertinės dujos
# Volframo siūlelis
# Kontaktinė viela
# Kontaktinė viela
# Atraminės vielos
# Stiklinis stiebelis
# Kontaktinė viela
# Galvutė su sriegiu
# Izoliacinis sluoksnis (viduje)
# Elektrinis kontaktas

## Istorija
Pirmąsias kaitinamąsias lempas apie 1840 m. pagamino anglų mokslininkas Warren de la Rue. Jose buvo naudojamas platinos siūlelis. Lemputės švietė, tačiau dėl didelės platinos kainos plačiam naudojimui tinkamos nebuvo. Kurį laiką naudojo lemputes su anglies strypeliu vietoje platinos.

Ilgą laiką kaitinamosios lempos tiko tik palyginus neaukštoms maitinimo įtampoms, nes pakankamai ploną volframo siūlelį pagaminti pavyko tik apie 1910 m. 1912–13 m. pagaminta dujinė kaitrinė lemputė su azoto ir inertinėmis dujomis bei siūleliu iš volframo.

Pirmoji elektros lemputė Lietuvoje įžiebta Rietavo bažnyčioje 1892 m. balandžio 17 d. per Velykas.

## Šaltiniai

## Nuorodos
Nevėžio žemuma

**Nevėžio žemuma** – moreninė lyguma Vidurio Lietuvoje, Nevėžio baseine, tarp Rytų Žemaičių plynaukštės, Vilkijos ir Viešintų kalvagūbrių; Vidurio žemumos dalis. Apima Kėdainių, Kauno ir Panevėžio rajonus. Šiaurinė riba neryški; sutartine riba laikoma Nevėžio ir Lėvens vandenskyra. Paviršius formavosi tirpstant ir traukiantis pleistoceno paskutinio ledynmečio ledyno Nevėžio plaštakai.

Yra trijų lygmenų: 80-90 m (pavyzdžiui, Traupio lyguma), 70-80 m (Pagirių lyguma) ir ~65 m (abipus Nevėžio slėnio). Apatinio lygmens lyguma didžiausia, ją paįvairina dienovidinių krypties gūbriškos kalvos arba gūbriai (ledyno plaštakos šoniniai moreniniai dariniai; pvz., Ramygalos, Šilgalių, Lančiūnavos, Truskavos gūbriai kyla ~10 m virš aplinkinių pašlapusių lygumos plotų) arba riedulingi ruožai, o žemumos šiaurėje – upių senslėniai. Apatinio lygmens lygumoje yra smėliu užpiltų plotų. Nevėžis kerta visų trijų lygmenų lygumas. Nevėžio žemumos upių tinklas tankus, tačiau jos nevandeningos. Yra nenuotakių plotų.

Dirvožemiai velėniniai glėjiški ir vėlėniniai glėjiniai. Nevėžio žemuma gana miškinga. Kraštovaizdžiai sukultūrinti, intensyviai naudojama žemdirbystei ir gyvulininkystei. Būdingi monotoniški peizažai: visiškai plokščia plyna lyguma, vietomis paįvairinta gūbrių ar apaugusi mišku. Gražesni peizažai atsiveria upių (ypač Nevėžio) slėnių šlaituose.
Šėtono bažnyčia

**Šėtono bažnyčia** () – šėtono kulto bažnyčia, įkurta San Franciske 1966 m. balandžio 30 d., per Valpurgijos naktį. Jos įkūrėjas – „Šėtono biblijos“ autorius Anton Szandor LaVey.

## Bažnyčios lyderiai

* *Anton Szandor LaVey* – Šėtono bažnyčios įkūrėjas, buvęs Šėtono bažnyčios aukščiausias kunigas ir Blanche Barton sugyventinis.
* *Blanche Barton* – buvusi Šėtono bažnyčios auksčiausia kunigė, kurią į pareigas paskyrė pats Anton Szandor LaVey, jos sugyventinis.
* *Peter H. Gilmore* – Šėtono bažnyčios auksčiausias kunigas, kurį į pareigas 2001 m. paskyrė Blanche Barton.
* *Peggy Nadramia* – Šėtono bažnyčios auksčiausia kunigė, 2002 m. baladžio 30 d. pakeitusi Blanche Barton bei Peter H. Gilmore draugė.
* *Karla LaVey* – naujos satanistinės bažnyčios *First Satanic Church* įkūrėja ir Anton Szandor LaVey tikroji duktė.

## Šėtono bažnyčios knygos

Anton Szandor LaVey parašytos knygos:
# *The Satanic Bible*
# *The Satanic Rituals*
# *The Satanic Witch*
# *The Devil's Notebook*
# *Satan Speaks!*

## Prisiminimų knygos apie satanizmą

# *The Church of Satan: A History of the World's Most Notorious Religion* autorė Blanche Barton.
# *The Secret Life of a Satanist* : autorės Blanche Barton knyga apie jos sugyventinį – satanistą Anton Szandor LaVey .
Springfildo tvenkinys

**Springfildo tvenkinys** () – 17 km² ploto tvenkinys JAV, Ilinojaus valstijoje, Springfildo mieste.

Tvenkinys sudarytas 1931–1935 m., pastačius Spauldingo užtvanką ().
Kubilenis

**Kubilenis** (*Jasminocereus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis. 

Auga Galapagų salose ir Ekvadore.
Gėlininkų mėgėjų kolekcijose auginamas retai, kadangi labai griežtos taisyklės išvežti augalus ir sėklas iš salų.

Rūšys:
*Jasminocereus howelii 
**[[Jasminocereus sclerocarpus]]* 
*Galapaginis kubilenis (*Jasminocereus thouarsii*, sin. *J.galapagensis*) 

## Nuorodos
*Columnar cacti: Jasminocereus 
*CactiGuide.com: Genus: Jasminocereus
*Jasminocereus
Vaistinė raitinytė

**Vaistinė raitinytė** (*Gratiola officinalis*) – gyslotinių (*Plantaginaceae*) šeimos augalų rūšis

Lietuvoje labai reta rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąjąj knygą.

Tai daugiametės žolės su šliaužiančiu šaknistiebiu, kuris apaugęs smulkiais žvyniškais lapeliais. Stiebas 15-40 cm aukščio, stačias arba kylantis. Lapai priešiniai. Žydi birželio- rugsėjo mėn. Vaisius – kiaušiniška dėžutė.

Auga pievose, upių krantuose. Augalo visos dalys turi nuodingų gliukozidų, kurie sukelia stiprų viduriavimą.
Bafometas

**Bafometas** – neaiškios kilmės žodis, pirmą kartą pavartotas Tamplierių proceso protokoluose (XIV a. pr.). Šiam tamplierių simboliui stojant į ordiną reikšta pagarba jį bučiuojant.

Inkvizicija inkriminavo Tamplierių ordinui kaltinimus erezija, satanistinėmis praktikomis ir kt. Tarp kaltinimų buvo ir tai, kad tamplieriai esą garbina galvos pavidalo stabą, kurį jie vadina *Bafometu*. Templieriai buvo kaltinami ir polinkiu į islamą, o Bafometas kildinamas iš Mahometo.

XIX a. prancūzų okultistas Elifasas Levi sukūrė alegorinę figūrą – pabaisą su vyro lyties organu ir moteriškomis krūtimis, demono sparnais ir ožio kanopomis bei galva; tarp ragų vaizduojamas žibintas. Patį pavidalą Levi veikiausiai pasiskolino iš Taro kortų. Šį įvaizdį okultistas vadino „Mendeso Ožiu“ (vesdamas paralelę su ožiagalve egiptiečių dievybe, garbinta Mendeso mieste). Levi tapatino jį ir su tamplierių Bafometo stabu – taip Mendeso Ožiui prigijo pavadinimas „Bafometas“. Levi taip pat pavadino šią figūrą „Šabašo Ožiu“ – *šabašas* reiškia raganų sueigą (jose esą ožio pavidalu apsireiškia Šėtonas. Žodis *šabašas* kilo iš , judaizme reiškiančio šabo šventę.

Ant Mendeso Ožio kaktos Levi pavaizdavo pentagramą (neapverstą) – anot jo, šviesos simbolį. Dvi Ožio rankos rodo į baltą ir juodą mėnulius. Levi aiškinimu, tai simbolizuoja *Chesed* (hebr. *malonė*) ir *Gevurah* (hebr. *rūstybė*) – dvi kabalistinės Dievo emanacijų schemos sefiras, du Dievo atributus. Šių aspektų dermė (ir vyriško bei moteriško prado sąjunga) – mistiko siekinys, todėl Levi vadina Mendeso Ožio rankų padėtį hermetizmo ženklu.

Kaltinimą, kad masonai garbina Bafometą, apipavidalintą kaip Mendeso Ožys, ir viską, ką jis reiškia krikščionių propogandistų akimis, veikiausiai paskatino Leo Taxil’io garsioji antimasoniškoji antis. 1894 m. Leo Taxil’is suvaidino atsivertimą į katalikybę, tapo veikliausiu katalikų propagandistu, o vėliau atskleidė savo apsimetimą ir kai kurias klastotes (tuo neva klibindamas neseniai paskelbtą popiežiaus neklystamumo dogmą). Taxil’io plunksnai priskiriama citata, katalikų propagandos pateikta kaip Albert’o Pike’o, masonybės teoretiko: „Taip, Liuciferis yra dievas. Deja, Adonajus (vienas iš žydų ir krikščionių Dievo vardų) – taip pat Dievas. […] Taigi satanizmo doktrina yra eretiška. Tikroji ir tyroji filosofinė religija – tai tikėjimas Liuciferį, – lygų Adonajui. Ir Liuciferis – Šviesos Dievas, Gėrio Dievas – vardan žmonijos kaunasi su Adonajumi – Dievu Tamsos ir Blogio“.

## Šaltiniai
* JAV Indianos valstijos laisvųjų mūrininkų tekstas apie Taxil’io antį .
* Čia pateikiamas visai kitas citatos šaltinis ir liudijama, kad pats taxil’is trumpą laiką buvo masonų ložės narys .
Šiauduotis

**Šiauduotis**, **neoraimondija** (*Neoraimondia*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis.

Gentis pavadinta žymaus Peru geografo ir gamtininko Antonio Raimondi (1825–1890) garbei.

Paplitęs Peru.

Rūšys:
* Stambusis šiauduotos (*Neoraimondia arequipensis*)
* *[[Neoraimondia herzogiana]]*
 

## Nuorodos
* Columnicactus: Neoraimondia 
* Neoraimondia 
* CactiGuide.com Genus: Neoraimondia
Ultravioletas

**Ultravioletas** () – 2006 m. JAV mokslinės fantastikos veiksmo filmas. Pagrindinius vaidmenis atliko Milla Jovovich, vaidinusi Violetą, ir Cameron Bright – šeštą. Filme pasakojame apie ateitį, kurioje vyksta karas tarp hemofagų (vampyrų) ir žmonių.

## Aktoriai
: *Aktorius – vaidmuo*
* Milla Jovovich – Violet Song jat Shariff
* Cameron Bright – Šeštas
* Nick Chinlund – Vicecardinum Ferdinand Daxus
* Sebastien Andrieu – Nerva
* Ida Martin – Jauna Violet
* William Fichtner – Garth
* David Collier – BF-1
* Kieran O’Rorke – Detektyvas Cross
* Digger Mesch – Detektyvė Endera
* Ryan Martin – Detektyvas Breeder
* Steven Calcote – Jaunas Daxus
* Ricardo Mamood – Violetos vyras
Eulichnija

**Eulichnija** (*Eulychnia*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso stačią arba beveik stačią stiebą turintys kaktusai su labai ilgais dygliais.

Paplitęs Čilėje ir viena rūšis Peru.

Gentyje yra 6-9 rūšys:
* Rūgščioji eulichnija (*Eulychnia acida*)
* *[[Eulychnia breviflora]]*
* *[[Eulychnia castanea]]*
* *[[Eulychnia iquiquensis]]*
* *[[Eulychnia ritteri]]*
* *[[Eulychnia saint-pieana]]*

## Nuorodos
* Columnar cacti: ''Eulychnia'' 
* Cactiguide.com Genus: Eulychnia
Vėzdenis

**Vėzdenis** (*Denmoza*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso koloniškos išvaizdos kaktusai. Išauga iki 1,5 aukščio ir 15-30 cm skersmens. Auga labai lėtai. Stiebo spalva varijuoja nuo pilkai žalios iki tamsiai žalios, su 15-30 briaunų. Žiedai zigomorfiniai, iki 7,5 m skersmens.

Paplitęs Argentinoje.
Gentyje dvi rūšys:
**[[Denmoza dulcis-pauli]]*
*Raudondyglis vėzdenis (*Denmoza rhodacantha*)

## Nuorodos
*Cactiguide.com Genus: ''Denmoza''
Stulpis

**Stulpis**, **vilnastulpis** (*Espostoa*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso koloniškos išvaizdos kaktusai.

Paplitęs Ekvadore, Peru ir Bolivijoje.

Gentyje žinoma 16 rūšių:
* Uolinis stulpis (*Espostoa blossfeldiorum*)
* *[[Espostoa calva]]*
* *[[Espostoa frutescens]]*
* *[[Espostoa guentheri]]*
* *[[Espostoa hylaea]]*
* *[[Espostoa lanata]]*
* *[[Espostoa lanianuligera]]*
* Juodasis stulpis (*Espostoa melanostele*)
* *[[Espostoa mirabilis]]*
* *[[Espostoa nana]]*
* *[[Espostoa ruficeps]]*
* Espostoa senilis
ir kt.

## Nuorodos
* Columnar cacti: ''Espostoa'' 
* The genus Espostoa Br. & R. 
* Cactiguide.com Genus: ''Espostoa'' 
* ''Espostoa'' rūšių sąrašas
Kupstinė milė

**Kupstinė milė** (*Mila caespitosa*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos, monotipinės **milės** (*Mila*) genties augalų rūšis.

Augalas tankiakeris, su trumpais cilindriškais iki 15 cm ilgio ir 3-5 cm skersmens stiebais. Areolės išsidėsčiusios tankiai. Iš jų auga apie 20 kraštinių ir 1-3 centriniai dygliai. Žiedai geltoni, kartais rausvi. Po apdulkinimo išauga gelsvai žalios, mėsingos uogos.

Auga Peru centrinėje dalyje. Rūšis labai varijuojanti, todėl anksčiau buvo išskirta net 13 skirtingų rūšių.

## Nuorodos
* Cactiguide.com Genus: ''Mila''
Lazduvis

**Lazduvis** (*Cylindropuntia*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis. Kartais laikoma opuncijos pogentimi.

Gentyje yra 42 rūšys:
**[[Cylindropuntia abyssi]]*
**[[Cylindropuntia acanthocarpa]]*
**[[Cylindropuntia alcahes]]*
**[[Cylindropuntia anteojoensis]]*
**[[Cylindropuntia arbuscula]]*
**[[Cylindropuntia bigelovii]]*
**[[Cylindropuntia californica]]*
**[[Cylindropuntia calmalliana]]*
**[[Cylindropuntia caribaea]]*
**[[Cylindropuntia cedrosensis]]*
**[[Cylindropuntia cholla]]*
**[[Cylindropuntia congesta]]*
**[[Cylindropuntia davisii]]*
**[[Cylindropuntia deserta]]*
*Dygliavaisis lazduvis (*Cylindropuntia echinocarpus*)
**[[Cylindropuntia fosbergii]]*
**[[Cylindropuntia fulgida]]*
**[[Cylindropuntia ganderi]]*
*Čerpėtasis lazduvis (*Cylindropuntia imbricata*)
**[[Cylindropuntia kelvinensis]]*
*Žvakinis lazduvis (*Cylindropuntia kleiniae*)
*Laibasis lazduvis (*Cylindropuntia leptocaulis*)
**[[Cylindropuntia lindsayi]]*
**[[Cylindropuntia molesta]]*
**[[Cylindropuntia multigeniculata]]*
**[[Cylindropuntia munzii]]*
**[[Cylindropuntia neoarbuscula]]*
**[[Cylindropuntia prolifera]]*
**[[Cylindropuntia ramosissima]]*
**[[Cylindropuntia rosea]]*
**[[Cylindropuntia sanfelipensis]]*
**[[Cylindropuntia santamaria]]*
*Tankiadyglis lazduvis (*Cylindropuntia spinosior*)
**[[Cylindropuntia tesajo]]*
**[[Cylindropuntia tetracantha]]*
**[[Cylindropuntia thurberi]]*
*Gūbriuotasis lazduvis (*Cylindropuntia tunicata*)
*Spalvingasis lazduvis (*Cylindropuntia versicolor*)
**[[Cylindropuntia viridiflora]]*
**[[Cylindropuntia vivipara]]*
**[[Cylindropuntia whipplei]]*
**[[Cylindropuntia wolfei]]*

## Nuorodos
*Plants Belonging to the Genus 'Cylindropuntia' 
*CactiGuide.com Genus: Cylindropuntia


Image:Cylindropuntia whipplei 2005-10-12.jpg|*[[Cylindropuntia whipplei]]* 
Image:Cylindropuntia ramosissima close.jpg|*[[Cylindropuntia ramosissima]]* 
Image:Cylindropuntia kleiniae.jpg|Žvakinis lazduvis (*Cylindropuntia kleiniae*)
Image:Cylindropuntia californica 1.jpg|*[[Cylindropuntia californica]]*
Plaukuotis

**Plaukuotis** (*Pilosocereus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso dideli ir vidutinio dydžio kaktusai, paplitę Brazilijoje, Peru, Kolumbijoje, Gvatemaloje ir Meksikoje.

Gentyje yra 36 rūšys:
**[[Pilosocereus azureus]]*
*Vilnotasis plaukuotis (*Pilosocereus lanuginosus*)
*Žilasis plaukuotis (*Pilosocereus leucocephalus*)
*Briaunotasis plaukuotis (*Pilosocereus polygonus*) 
*Rantuotasis plaukuotis (*Pilosocereus royenii*)
ir kt.

## Nuorodos
*Columnar Cacti: ''Pilosocereus'' 
*CactiGuide.com Genus: Pilosocereus
*Plants Belonging to the Genus 'Pilosocereus'
Kertuotis

**Kertuotis** (*Hylocereus*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso naktį pražystantys kaktusai (naktį taip pat pražysta naktenis (*Selenicereus*)). Kelios rūšys turi valgomus vaisius, kurie vadinami drakonvaisiais arba pitajomis.

Paplitęs Centrinėje Amerikoje ir Meksikoje

Gentyje yra apie 18 rūšių:
**[[Hylocereus calcaratus]]*
*Kostarikinis kertuotis (*Hylocereus costaricensis*)
**[[Hylocereus escuintlensis]]*
**[[Hylocereus estebanensis]]*
**[[Hylocereus guatemalensis]]*
*Lankstusis kertuotis (*Hylocereus lemairei*)
**[[Hylocereus microcladus]]*
**[[Hylocereus minutiflorus]]*
**[[Hylocereus monacanthus]]*
*Melsvasis kertuotis (*Hylocereus ocamponis*)
**[[Hylocereus peruvianus]]*
*Gausiašaknis kertuotis (*Hylocereus polyrhizus*)
**[[Hylocereus purpusii]]*
**[[Hylocereus scandens]]*
**[[Hylocereus stenopterus]]*
*Tribriaunis kertuotis (*Hylocereus triangularis*)
*Tikrasis kertuotis (*Hylocereus trigonus*)
*Banguotasis kertuotis (*Hylocereus undatus*)

## Nuorodos
*Cactiguide.com Genus: ''Hylocereus''
* Dragon Fruit Hylocereus undatus
*Plants Belonging to the Genus 'Hylocereus'
Žemasis kupetėlis

**Žemasis kupetėlis** (*Strombocactus disciformis*) – kaktusinių (*Cactaceae*) šeimos, monotipinės kupetėlių (*Strombocactus*) genties augalų rūšis.

Reta kaktusų rūšis, kilusi iš centrinės, šiaurės Meksikos.

Yra kelios formos ir porūšiai:
* *Strombocactus disciformis* f. *cristata*
* *Strombocactus disciformis* ssp. *esperanzae*
Sharon den Adel

**Sharon den Adel** (g. 1974 m. liepos 12 d.) – olandų simfoninio metalo grupės Within Temptation vokalistė ir dainų tekstų autorė. Trijų vaikų motina, 2005 metais gruodžio 7 dieną jai gimė dukra, Eva Luna, o 2009 metų birželio 1 dieną gimė sūnus Aiden ir sūnus Logan g. 2011 kovą kurių tėvas grupės gitaristas ir ilgametis Sharon den Adel vyras Robert Westerholt.
Sviliukai

**Sviliukai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į pietryčius nuo Angirių, Šušvės dešiniajame krante, į dešinę nuo kelio . Į pietus nuo kaimo dunkso Pernaravos-Šaravų miškai. Žagrupio upokšnio pakrantėje yra Sviliukų dvarvietė (dabar užarta).

## Istorija

XX a. pr. minimas Sviliukų bajorkaimis Josvainių valsčiuje. Buvo ir Sviliukų dvaras, priklausęs Vaidotams.

2020 m. prijungtas Antanavos viensėdis.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Vaclovas Vaidotas – politinis ir visuomenės veikėjas.

## Šaltiniai
Pavinkšniai (Kėdainiai)

**Pavinkšniai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2,5 km į šiaurės rytus nuo Pernaravos, į dešinę nuo kelio , prie nedidelio Šušvės intako Žemėplėšos. Iš šiaurės prieina Pavinkšnių miškas.

## Gyventojai

Tarpukariu šalia buvo Pavinkšnių viensėdis (1923 m. – 9 gyv.)

## Šaltiniai
Jankūnai (Pernarava)

**Jankūnai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 1 km į šiaurę nuo Pernaravos, prie kelių ,  ir  sankryžos.

## Istorija

XX a. Jankūnai buvo okolica Ariogalos valsčiuje. Žemių savininkai buvo: Čačkauskai, Čiževskiai, Goiževskiai, Laurinavičiai, Mosevičiai, Počiulpos, Prijalgauskai, Stumbrevičiai, Žutautai, Vitkauskai, Vaidotai.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Milvydai (Pernarava)

**Milvydai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės vakarus nuo Pernaravos, tarp kelio  ir Gynėvės intako Bernaupio. Iš šiaurės siekia Juodžių miškas.

## Istorija

XX a. buvo okolica Ariogalos valsčiuje, Ivaškevičių valda.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Uadžet

**Uadžet** (*Udu*, *Udo*, *Uto*, graik. *Bouto*, , kopt. *Edžio* žalioji) egiptiečių mitologijoje – Nilo deltoje esančio ir „Uadžet namais“ vadinamo Buto miesto valdovė.

Poroje su Pietų Egipto karūnos sergėtoja Nekhbete sudaro Nebti junginį.

Vaizduojama sparnuotos kobros pavidalu. Jos simbolis – valdovą saugantis urėjus, t. y. Saulės akiai tapati gyvatė, savo spinduliavimu naikinanti priešus.

## Kultas
Šiaurės Egipto karūnos sergėtoja, karalystės globėja, prižiūrinti Nilo potvynius ir žalumynus.

Graikų mitologijoje prilyginta Apolono motinai.
Upuatas

**Upuatas** (*Auput*, *Ouput*, *Upet*, *Vepuat*) egiptiečių mitologijoje – kelių atvėrėjas, mirusiųjų vedlys, artimas Anubiui.

Kartais Upuatas – naktinio Saulės laivo vairininkas, o *Khenti Amenti* vardu jis yra Vakarų valdytojas, Ozyrio padėjėjas.

Vaizduojamas šakalo arba vilko pavidalu. Jį simbolizuoja Didžiojo Šuns žvaigždynas be Sirijaus žvaigždės.
Pakalniškiai (Kėdainiai)

**Pakalniškiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybėje, 2 km į vakarus nuo Pernaravos, prie Josvainių–Ariogalos kelio (). Yra vandens bokštas.

## Istorija

XX a. pr. buvo okolica Ariogalos valsčiuje. Žemės priklausė Vaitkevičiams ir Sasnauskams.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Leda (palydovas)

**Leda** arba **Jupiteris XIII** – vienas iš Jupiterio palydovų. Atrasta Charles T. Kowal 1974 m. rugsėjo 14 d., nors formaliai Ledos atradimo data yra 1974 m. rugsėjo 11 d., kai buvo apdorotos per tris dienas gautos nuotraukos (nuo rugsėjo 11 iki 13 d.; Leda buvo matoma visose nuotraukose).
 
Leda pavadinta Spartos karaliaus Tindarėjo žmonos, Aitolijos karaliaus Testijo duktės, vardu (žr. Leda).

Leda priklauso Himalijos palydovų grupei.

## Šaltiniai
Gožiai

**Gožiai** – kaimas Kėdainių rajono savivaldybės pietvakariuose, apie 4 km į vakarus nuo Pernaravos, prie Josvainių-Ariogalos kelio (), Raseinių rajono paribyje. Kaimo pakraščiu teka Gynėvė ir jos intakas Bernaupis.

## Istorija

Iki XX a. vid. buvo palivarkas.

## Gyventojai

## Šaltiniai
Ketvirtasis Seimas

**Ketvirtasis [[Seimas]]** – ribotos galios Lietuvos Respublikos įstatymų leidimo organas, veikęs 1936–1940 m. Pirmininkas – Konstantinas Šakenis.

## Teisinis pagrindas
1928 m. Konstitucija, 1938 m. Konstitucija ir Ketvirtojo Seimo statutas ribojo parlamento funkcijas. Įstatymų leidybos funkciją galėjo vykdyti ir Prezidentas. Išrinktas 1936 m. birželio 10 d. pagal Prezidento Antano Smetonos išleistą 1936 m. rinkimų įstatymą. Kandidatus siūlė tik apskričių ir miestų tarybos. Organizuotos politinės jėgos rungtis dėl vietų parlamente neturėjo teisės. Išrinkti 49 atstovai. Tarp Seimo narių nebuvo moterų.

## Seimo nariai

## Seimo veikla
Pirmasis iškilmingas posėdis įvyko 1936 m. rugsėjo 1 d. Formaliai svarstė ir priėmė 1938 m. valstybės Konstituciją. Svarstydamas ir kritikuodamas įstatymų projektus, prisiėmė atsakomybę už aktualius vidaus ir tarptautinius klausimus.

Paleistas 1940 m. liepos 1 d., Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą.

## Nuorodos
* IV Seimas (1936-1940)
Tebė (palydovas)

**Tebė** – vidinis Jupiterio palydovas, kurį 1979 m. kovo 5 d. atrado kosminis erdvėlaivis Voyager 1. Iškart po to buvo suteiktas **S/1979 J 2** pavadinimas, o 1983 m. šis palydovas oficialiai pavadintas nimfos Tebės, upių dievo Asopo duktės, vardu.

## Orbita
Tebė yra vienas iš tik keleto žinomų mėnulių, besisukančių aplink Jupiterį arčiau nei keturi didieji palydovai (Galilėjaus mėnuliai). Jie visi sukasi aplink Jupiterį ta pačia kryptimi, kaip ir Jupiteris aplink savo ašį, ir jų orbitos artimos apskritimui – kaip ir Galilėjaus mėnulių. Tarptautiniam pavadinimui () pritaikyta speciali išimtis – šia kryptimi aplink Jupiterį besisukančių palydovų vardai įprastai turi baigtis -a, ne -e.

Tebė sukasi žiedo, kurį sudaro nuo jos paviršiaus atitrūkusios dulkės, viduje. Toliausiai nuo Tebės centro nutolusiuose taškuose sukimosi inercijos jėga artima jos traukos jėgai, todėl dulkėms nesunku palikti palydovo paviršių.

## Fizinės savybės
Tebės paviršiuje yra trys arba keturi dideli smūginiai krateriai ir labai aukšti kalnai. Šių darinių dydį galima lyginti net su pačiu palydovo spinduliu. Didelis smūginis *Zethus* krateris yra 40 km skersmens, nedaug mažiau nei paties palydovo skersmuo.

Tebė yra netaisyklingos formos. Jos orbita sinchronizuota taip, jog ilgoji ašis visada rodo į Jupiterį.

## Šaltiniai
Hetep

**Hetep** egiptiečių mitologijoje – ramybė, ramus dvasinis būvis. Dievams skirta auka, medžiaginis atnašavimas.
Gynėvė

**Gynėvė** – upė Raseinių rajone; Dubysos kairysis intakas. Prasideda 12 km i šiaurės rytus nuo Betygalos, prie Šetkaimio. Teka į pietus pietryčius pradžioje per Paliepių mišką, vėliau Lapkalnio mišku. Vidurupyje labai vingiuoja. Dalį kelio teka riba su Kėdainių rajonu. Žemupyje pasuka į pietvakarius, kerta . Įteka į Dubysą 18 km nuo jos žiočių, 6 km į pietus nuo Ariogalos, ties Padubysiu.

Intakai: Upytė, Gynėvaitė, Vaičupelis, Šolupis, Dargupys, Daugupys. (kairieji), Lendrė, Šliaupė, Daugupys, Rūdynas, Skrandupys, Bernaupis, Prūdupis, Degutravis, Griaužravis, Švelnupys. (dešinieji). Vidutinis nuolydis 215&nbsp;cm/km. Žemupio slėnis gilus. Prie Plikių (2 km nuo žiočių) yra 42,6 ha drėkinimo Plikių tvenkinys.

Upės pavadinimas kildinamas nuo *gynėti* („vyti, raginti, varyti“) bei *ginti* („varyti, raginti“).

## Šaltiniai
Alberta

**Alberta** (, , pavadintas princesės Luizės Karolinos Albertos garbei) – viena iš 10 Kanados provincijų. Šiaurėje ribojasi su Šiaurės Vakarų teritorija, vakaruose – su Britų Kolumbija, rytuose – su Saskačevanu. Pietuose turi sieną su JAV Montanos valstija. Administracinis centras – Edmontonas, nors didžiausias ir komerciškai svarbiausias – Kalgaris.

## Geografija

Alberta yra pietvakarinėje Kanados dalyje. Jos plotas 661 190 km², tai šeštas pagal dydį, įskaičiuojant ir Kanados teritorijas.

Albertoje, išskyrus pietinę dalį, yra daug upių, trys dideli ežerai: Atabaskos ežeras, Klerio ežeras, ir Mažasis Vergų ežeras.

Yra 5 nacionaliniai parkai: Banfo nacionalinis parkas, Elko salos nacionalinis parkas, Jaspero nacionalinis parkas, Vatertono nacionalinis parkas ir Vud Bafalo nacionalinis parkas.

## Ūkis

Albertos ekonominė padėtis viena geriausių Kanadoje. Joje svarbios naftos perdirbimo įmonės. Svarbią vietą užima žemės ūkis, mokslas. BVP vienam žmogui 2005 buvo vienas aukščiausių šalyje.

## Didžiausi miestai
* Kalgaris – 991,8 tūkst. gyv. (2006 m.)
* Edmontonas – 712,4
* Red Dyras – 83,0
* Letbridžas – 78,7
* Medisin Hetas – 67,0
* Sen Alberas – 56,3

## Šaltiniai
Hipostazė

**Hipostazė** egiptiečių mitologijoje – dievybės pasireiškimo aspektas.

Neoplatonizme – būties arba substancijos sinonimas.

Plotino filosofijoje – pamatinis dieviškosios tikrovės lygmuo. Trys kertinės hipostazės: Vienis, Intelektas, Siela.
Žąsinai (Raseiniai)

**Žąsinai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Ariogalos, prie kelio . Šalia kaimo teka Daugupys (Gynėvės intakas).

## Gyventojai

## Šaltiniai
Padargupiai

**Padargupiai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybės pietryčiuose, 4 km į rytus nuo Ariogalos, prie kelio . Pro kaimą teka kairysis Gynėvės intakas Dargupė. Yra pieninė. Seniau buvo įveisti sodai.

## Gyventojai

### Žymūs žmonės
* Padargupiuose 1911 m. lapkričio 9 d. gimė gydytojas, teismo medicinos specialistas, medicinos daktaras Bronius Minelga.

## Šaltiniai
Kosmogonija

**Kosmogonija** – bet kuri teorija apie visatos kilmę, arba tai, kaip atsirado realybė. Žodis „kosmogonija“ kilęs iš graikų kalbos žodžio κοσμογονία (arba κοσμογενία), nuo graikiško žodžio κόσμος „kosmosas, pasaulis“, ir šaknies γί(γ)νομαι / γέγονα „gimti, rastis“. 

Anksčiau tai buvo astronomijos šaka, tyrinėjusi kosminių kūnų kilmę ir raidą, tačiau besivystydama kosmogonija susiskaidė į atskiras šakas ir šiandien mokslinėje astronomijos literatūroje kosmogonijos sąvoką nebevartojama.

## Šaltiniai
Pataklėliai

**Pataklėliai** – kaimas Raseinių rajono savivaldybėje, 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Ariogalos, prie Žemaičių plento ir kelio į Betygalą sankryžos, prie Palono upelio. 

## Gyventojai

## Šaltiniai
Nardai

**Nardai** – vienas iš seniausių stalo žaidimų dviem žaidėjams, kuriame figūros judinamos priklausomai nuo kauliuko metimo. Laimi tas žaidėjas, kuris pirmas išveda visas savo figūras iš aikštės.

Esti nemažai įvairių žaidimo versijų, tačiau **dvi esminės** būtų:
* - Nardai (arba trumpieji nardai), plačiau žinomi Backgammon vardu;
* - Ilgieji nardai (kartais vadinami tiesiog nardais, narde, nardiš).

Yra keletas esminių šių dviejų žaidimo rūšių **skirtumų**. Toliau yra išvardinti ilgųjų nardų išskirtinumai:
* - pradinė šaškių padėtis (abu žaidėjai turi po 15 vnt pradinėje savo lentos pusės dalyje) ;
* - kirsti varžovo šaškių neįmanoma (skirtingai nuo trumpų nardų / Backgammon) ;
* - galimybė uždaryti varžovui kelią, sukuriant situaciją iš 6 ar daugiau savo šaškių iš eilės;
* - šaškės juda ta pačia puse (skirtingai nuo trumpų nardų, kur varžovai judina šaškes vienas link kito).
Sinopė (palydovas)

**Sinopė** – Jupiterio palydovas atrastas 1914 m. Seth Barnes Nicholson, nagrinėjant nuotraukas, gautas 0,9 m. skersmens teleskopu. 1975 m. gavo vienos iš upės dievo Asopo dukterų, Sinopės, vardą.

Priklauso Pasifės palydovų grupei, bet dėl to priklausymo abejojama dėl spalvos skirtumo, skirtingo orbitos eliptiškumo ir ne visai tokio pat kampo Jupiterio ekvatoriaus plokštumos atžvilgiu. Galimas dalykas, jog jis skrieja grupės ribose atsitiktinai.

## Pavadinimas
Sinopė pavadinta vardu nimfos, kuri apgavo patį Dzeusą. Mėgindamas suvilioti, Dzeusas pažadėjo išpildyti bet kokį jos norą. Sinopė pasakė, jog norėtų išsaugoti nekaltybę. Taigi Dzeusui toliau prie jos gretintis nebebuvo kaip.

## Šaltiniai
Adrastėja (palydovas)

**Adrastėja** – antras pagal atstumą prie Jupiterio ir mažiausias iš keturių vidinių palydovų.

Ją atrado Voyager 2 ir padarė keletą nuotraukų (1979) m. Atradus, buvo suteiktas pavadinimas S/1979 J 1 (IAUC 3454). 1983 m. oficialiai pavadinta nimfos Adrastėjos, globojusios Dzeusą, vardu. Adrastėja yra pirmasis natūralus palydovas, atrastas naudojantis tarpplanetinių erdvėlaivių padarytomis nuotraukomis.

Tai vienas nedaugelio palydovų Saulės sistemoje, aplink planetą apskriejantis greičiau (tik per septynias valandas), nei trunka tos planetos diena. Kiti du tokia savybe pasižymintys palydovai – Jupiterio Metidė ir Marso Fobas. Nepaisant Galileo misijos, apie Adrastėjos fizines charakteristikas žinoma labai nedaug – tik dydis ir tai, kad palydovas yra pilnai sinchronizavęsis su Jupiteriu. 

## Atradimas

Adrastėjos atradėjai yra David C. Jewitt ir G. Edward Danielson. Jie naudojosi Voyager 2 zondo 1979 m. liepos 8 d. darytomis nuotraukomis. Nors nuotraukoje Adrastėja atrodė kaip paprastas taškas, tai buvo pirmasis palydovas, atrastas tarpplanetinės misijos metu. Tuoj po šio atradimo kitu du Jupiterio mėnuliai (Tebė ir Metidė) buvo pastebėti pora savaičių anksčiau darytose Voyager 1 nuotraukose. Galileo misija 1998 m. sugebėjo nustatyti Adrastėjos dydį.

## Fizinės savybės
Adrastėja yra netaisyklingos formos. Jos matmenys – 20×16×14 km. Tai – mažiausias iš keturių vidinių Jupiterio mėnulių. Adrastėjos sandara ir masė nėra žinomos, tačiau tariant, kad jos tankis turėtų būti toks pat kaip Amaltėjos – apie 0,86 g/cm³, jos masė turėtų būti apie 2×1015 kg. 

Net ir geriausiose *Galileo* nuotraukose palydovas yra vos kelių pikselių didumo, todėl apie jo paviršių nėra nieko žinoma.

## Orbita
Adrastėja yra antras palydovas pagal nuotolį nuo Jupiterio. Nuo planetos ji yra nutolusi 129 000 km. Orbitos ekscentricitetas ir polinkis į Jupiterio pusiaujo plokštumą labai nedideli – atitinkamai 0,0015 ir 0,03°. Dėl potvyninių jėgų palydovas su planeta yra pilnai sinchronizavęsi – Adrastėjos apskriejimo aplink Jupiterį ir apsisukimo apie savo ašį periodai sutampa (ji visada atsisukusi į Jupiterį ta pačia puse). 

Adrastėjos, kaip ir Metidės, orbitos yra sinchroninės Jupiterio orbitos viduje. Palydovas palengva artėja prie planetos ir teoriškai galbūt į ją kada galėtų nukristi, tačiau tas laikas viršija tikėtiną Saulės sistemos amžių. Tačiau šiuo metu žiede esančios dulkės gali nukristi ir anksčiau.

## Sąveika su Jupiterio žiedais
Adrastėja yra didžiausias Jupiterio žiedų medžiagos šaltinis. Meteoritų smūgių metu nuo vidinių Jupiterio palydovų gali atitrūkti dulkės, kurios ir formuoja Jupiterio žiedus.

Medžiaga iš Adrastėjos pašalinama labai produktyviai – tankiausias (pagrindinis) žiedas yra šio palydovo orbitoje. Tiksliau – Adrastėjos orbita yra netoli išorinio pagrindinio Jupiterio žiedo krašto.

## Šaltiniai

## Literatūra
* 
*
Palonas

**Palonas** – upė Lietuvoje, Raseinių rajone; Dubysos kairysis intakas. 9,6 km ilgio. Iki Grajauskų kaimo teka melioracijos grioviu (~ 4,5&nbsp;km). Prasideda 1 km į pietus nuo Paliepių, ties Paliepiukais. Teka į pietvakarius. Žemupyje kerta Ariogalos-Betygalos kelią, įteka į Dubysą 29,7 km nuo jos žiočių, šalia Pataklėlių kaimo.

Vaga vingiuota. Vasarą išdžiūsta. Baseino plotas ~ 12,3 km². 2006 m. siekiant išsaugoti unikalų, žmogaus ūkinės veiklos beveik nepaliesto švaraus upelio etaloninį pavyzdį, jo šlaitus ir slėnį, atodangas, šiauriau Ariogalos buvo įkurtas Palono botaninis draustinis, užimantis 116 ha plotą.

## Etimologija

Upėvardis kilęs nuo žodžio „palios“ – balos, šlapios pievos.

## Šaltiniai
Oromų kalba

**Oromų kalba** (*Oromo*, taip pat žnoma kaip *Afaan Oromoo* arba *Oromiffa(a)* ir kartais kitose kalbose, kaip šių pavadinimų variantai (*Oromigna*, *Afan Oromo* ir t. t.) – semitų-chamitų kalbų šeimos kalba. Ja kalba apie 24–25 milijonai oromų ir kitų kaimyninių tautybių Etiopijoje ir Kenijoje.

Oromo naudoja modifikuotą lotynų kalbos abėcėlę, vadinamą *Qubee*, kuri buvo adaptuota 1991 m. Ansčiau gezo abugida buvo labiausiai paplitusiu šriftu, nors Etiopijoje rašymas oromų kalba bet kokiu šriftu buvo uždraustas Haile Selasie vyriausybės. Manoma, kad nuo 1991 m. iki 1997 m., priėmus Qubee, oromų kalba buvo parašyta daugiau tekstų, nei per praėjusius 100 metų.

Arabų kalbos abėcėlė taip pat naudojama.

## Nuorodos
* 
* 

* Serlugaa Afaan Oromoo  – oromų gramatika oromų kalba, kurią paruošė Abdusamad Muhammadiin.
Metija (palydovas)

**Metija** (arba **Metidė**) – arčiausiai Jupiterio esantis palydovas. 

Palydovas atrastas 1979 m. Voyager 1, iškart po to jam suteiktas pavadinimas S/1979 J 3. 1983 m. jis oficialiai pavadintas išminties ir gilios minties deivės, pirmosios Dzeuso žmonos, Metijos vardu (žr. Metija), taip pat jos vardu pavadintas asteroidas 9 Metija. 1996–2003 m. Galileo misijos metu gauti duomenys, leidžiantys įsivaizduoti Metijos paviršių. Palydovas yra visiškai sinchronizavęsis su Jupiteriu – į planetą visada atsisukęs ta pačia puse. Metija yra labai asimetriškas kūnas – didžiausias ir mažiausias skersmenys skiriasi du kartus. Taip vienas iš tik dviejų Jupiterio palydovų, apskriejančių planetą greičiau nei per tos planetos dieną (kitas – Adrastėja).

Metija ir Adrastėja skrieja Jupiterio pagrindinio žiedo viduje ir neabejotinai yra pagrindinis medžiagos, sudarančios tą žiedą, šaltinis.

## Fizinės savybės
Metija yra netaisyklingos formos. Jos matmenys 60×40×34 km. Tai antras iš keturių pagal dydį vidinis Jupiterio palydovas. Metijos masė ir sandara nėra žinomos, tačiau sprendžiant iš to, kad palydovo vidutinis tankis yra toks pats kaip Amaltėjos (~0,86 g/cm³), jo masė turėtų būti ~3,6×1016 kg. Pagal tankį Metija turėtų būti sudaryta iš akyto vandens ledo (Adrastėja turėtų būti panaši). 

Palydovo paviršius nusėtas krateriais. Jis tamsus ir atrodo rausvos spalvos.

## Orbita
Metija yra artimiausias iš keturių nedidelių vidinių Jupiterio palydovų, nuo planetos nutolęs ~128000 km atstumu. Orbitos ekscentricitetas labai mažas – ε=0,0002. Tai reiškia, kad orbita beveik apskritiminė. Palydovo orbitos polinkis Jupiterio pusiaujo atžvilgiu ~0,06°. 

Taip arti skriejantį palydova turėtų stipriai veikti potvynio jėgos, tačiau dėl mažų matmenų Metija nuo to nelabai „kenčia“. Metija ir Adrastėja skrieja pakankamai arti jog būtų galima įtarti jog jie atsirado suskilus bendram pirmtakui. Jei taip, galima tikėtis rasti ir daugiau (mažesnių) panašiai skriejančių palydovų.

Dėl potvyninių jėgų Metija sukasi sinchroniškai su savo skriejimo periodu (t. y. apie savo ašį apsisuka per tiek pat laiko, per kiek apskrieja planetą). Kadangi Metijos orbita yra Jupiterio sinchroninės orbitos viduje, laikui bėgant palydovas vis artėja prie planetos ir teoriškai galėtų kada nors į ją nukristi, bet tai užtruktų ilgiau nei tikėtinas Saulės sistemos amžius. Jeigu jo tankis panašus į Amaltėjos, tai palydovas yra priartėjęs prie planetos arčiau, nei jos Rošo riba skystiems kūnams. Kadangi Metija nėra subyrėjusi, kad ir kaip arti ji bebūtų prie Jupiterio, ji negali būti peržengusi Rošo ribos kietiems kūnams. 

## Šaltiniai

## Literatūra
*
Beržinė

**Beržine** vadinami kaimai:

* Alytaus rajone;
* Biržų rajone;
* Kelmės rajone;
* Molėtų rajone;
* Pakruojo rajone;
* Radviliškio rajone.
Butėnai

**Butėnais** vadinami kaimai:

* Anykščių rajone;
* Kupiškio rajone;
* Pakruojo rajone;
* Panevėžio rajone:
** Karsakiškio seniūnijoje;
** Vadoklių seniūnijoje;
* Radviliškio rajone.
Lisitėja (palydovas)

**Lysithea** – Jupiterio palydovas, 1938 m. atrastas Seth Barnes Nicholson, Mount Wilson observatorijoje, naudojant 2,5 m skersmens teleskopą. Pavadinta vienos iš Okeano dukterų ir Dzeuso meilužių vardu.

Priklauso Himalijos palydovų grupei kurioje jis vienas mažiausių.

## Šaltiniai
Diržiai (reikšmės)

**Diržiais** vadinami kaimai:

* Pakruojo rajone;
* Radviliškio rajone;
* Šiaulių rajone;
* Ukmergės rajone.
Akmeniškiai (reikšmės)

**Akmeniškiais** vadinami kaimai:

* Jurbarko rajone;
* Pakruojo rajone;
* Šilutės rajone;
* Švenčionių rajone;
* Vilniaus rajone;
* buvęs kaimas Ragainės apskrityje.
Elara (palydovas)

**Elara** – aštuntasis pagal dydį Jupiterio mėnulis. Elara atrasta Charles Dillon Perrine *Lick* observatorijoje 1905 m., 0,9 m reflektoriumi.

Šis palydovas vadinamas milžino Titijaus motinos vardu. Tėvas (Dzeusas), kol gimė sūnus, laikė Elarą paslėpęs nuo Heros gilai po žeme.

Palydovas priklauso Himalijos grupei. Jo dydis siekia maždaug pusę Himalijos, kuri savo grupėje didžiausia. Tačiau Elaros skersmuo siekia tik apie du procentus Europos (kuri mažiausia iš keturių Galilėjaus palydovų) skersmens.

## Šaltiniai
Palendriai (Kelmė)

**Palendriai** – kaimas Kelmės rajono savivaldybėje, 2 km į šiaurės rytus nuo Paramočio. Stovi Palendrių Aušros Vartų Marijos bažnyčia (pastatyta 1938 m.), yra Palendrių šv. Benedikto vienuolynas.

## Etimologija

Pietvakariuose prateka Lendrės upelis – nuo jo ir kilo kaimo vardas (vandenvardinis vietovardis).

## Istorija

1936 m. už kunigo Kazimiero Ambrozaičio lėšas pastatyta Palendrių bažnyčia (arch. Vladas Bitė). 1938 m. pašventinta ir nuo tada tituluota *Palendrių Aušros vartų Švč. Mergelės Marijos vieša [[Oratorija (maldos namai)|oratorija]]*. Bažnyčia – monolitinio betono. Tai pirma tokios statybos bažnyčia Rytų Europoje. Po Antrojo pasaulinio karo ištuštėjus Palendriams bei jo apylinkėms, bažnyčia tapo kolūkio „Mūsų žemės“ sandėliu.

## Gyventojai

## Šaltiniai

* Kazys Ambrozaitis. Palendriai vakar ir šiandien. – V.: Vilniaus universiteto leidykla, 2004 m. ISBN 9986-19-704-X

## Nuorodos
* Palendrių vaizdai
Vilniaus Švč. Trejybės bažnyčia

**Vilniaus Švč. Trejybės bažnyčia** – neparapinė bažnyčia Vilniuje, Trinapolyje, dešiniajame Neries krante, prie Cedrono (Baltupio) žiočių. Kultūros paveldo objektas Nr. 1112. Priklauso Vilniaus Kalvarijų parapijai, skirta rekolekcijų namų ir jų dalyvių reikmėms.

Trinapolio rekolekcijų namai įsikūrę Verkių regioniniame parke, Verkių kalvarijų parko pietuose. Namus prižiūri Kristaus Karaliaus kongregacijos seserys.

## Istorija

Švč. Trejybės bažnyčia ir trinitorių vienuolyno pastatai, iš pradžių mediniai, pastatyti XVII–XVIII a. sandūroje. Vienuolynas buvo pritaikytas trylikai vienuolių, jiems išlaikyti vyskupas paskyrė Krosnos dvarą ir dvi karčiamas. 1710 m. maro metu Krosnos dvare slėpėsi vienuoliai, tačiau tuo tarpu apleistas vienuolynas ir bažnyčia sudegė. Mūrinės bažnyčios statybos darbai vyko nuo 1715 iki 1721 m. Šventovė konsekruota 1722 m. 1752 m. perstatytas ir vienuolynas.

1812 m. vienuolyne buvo prancūzų karo ligoninė. 1832 m. bažnyčia ir vienuolynas uždaryti, 1846 m. perduoti stačiatikių metropolitui Josifui Semaškai. Vienuolyne buvo įrengta archijerėjaus vasaros rezidencija, o bažnyčia rekonstruota į šv. Juozapo cerkvę (1849 m.). Po Pirmojo pasaulinio karo bažnyčia grąžinta katalikams, remontuota, nuo tada buvo Vilniaus vyskupų žinioje. 1918 m. Vilniaus vyskupas Jurgis Matulaitis leido Trinapolyje įkurdinti lietuvių vaikų prieglaudą, ten veikė našlaičių ir senelių prieglauda, pradinė mokykla. 1926 m. vienuolyno patalpose įkurta vyskupų vasaros rezidencija. 1927 m. Trinapolyje atidarytas 1913 m. Vilniuje įkurtos Švč. Mergelės Marijos tarnaičių kongregacijos vienuolynas. 1948 m. bažnyčia uždaryta, vienuolyno patalpose buvo ligoninė, nuo 1959 m. – turizmo bazė. 1992 m. ansamblis grąžintas Vilniaus arkivyskupijos kurijai. 1997 m. bažnyčia konsekruota, o restauruotuose vienuolyno pastatuose įsikūrė Kristaus Karaliaus kongregacijos seserų noviciatas, atidaryti seserų prižiūrimi rekolekcijų namai.


Baltupiai, Vilnius, Lithuania - panoramio (49).jpg | Vienuolynas iš kiemo pusės
Lithuania Vilnius Trinitary Monastery.jpg | Nuo kito Neries kranto


## Šaltiniai

## Nuorodos
* Vyskupijos informacija
* Apie bažnyčią