Matematika

**Matematika** – žinių sistema, siejanti dydžio, erdvės, struktūros ir kitimo sąvokas. Formaliai **matematika** yra aksiomomis apibrėžtų abstrakčių struktūrų nagrinėjimas, naudojant logiką ir matematinius žymėjimus.

Matematikai tyrinėja struktūras, kurios turi atitikmenis kituose tiksliuosiuose moksluose, pavyzdžiui, fizikoje, taip pat apibrėžia naujas struktūras. Pasinaudojant jomis galima rasti ryšius, bendrus analizės metodus tarp labai skirtingų mokslo sričių ir jų tyrimų objektų, palengvinti dažnai atliekamus skaičiavimus. Dalis matematikų tyrinėja tam tikras sritis tik dėl estetinių tikslų, todėl matematiką kartais galima palyginti su menais, o ne su taikomaisiais mokslais.

Matematikos sąvokomis ir metodais remiasi kiti tikslieji ir socialiniai mokslai – fizika, informatika, ekonomika, sociologija, kalbotyra ir pan.

## Istorija bei apžvalga
*Pagrindinis straipsnis: [[Matematikos istorija]]*

Žodis „matematika“ kilęs iš graikų kalbos žodžio μάθημα (*máthema*), reiškiančio „mokslą, žinias, ar pažinimą“; μαθηματικός (*mathematikós*) reiškia „pažinimo meilę“.

Matematikos istoriją galime nagrinėti kaip vis abstraktesnių idėjų raidą. Pirmoji tokia abstrakcija greičiausiai yra skaičiai. Pagrindinės matematikos disciplinos išaugo iš poreikio daryti komercinius skaičiavimus, matuoti žemę bei numatyti astronominius įvykius. Šie trys poreikiai gali būti susieti su plačiomis matematikos dalimis – struktūros, erdvės ir pokyčių tyrimais.

*Struktūros* tyrimas prasideda skaičių, pirmiausiai natūraliųjų ir sveikųjų bei aritmetinių operacijų su jais tyrimu, ir tai yra elementariosios algebros tyrimų objektas. Detaliau skaičius tiria skaičių teorija. Lygybių sprendimo metodų paieška veda į abstrakčiąją algebrą, kur taip pat tiriami žiedai, grupės bei kitos struktūros, apibendrinančios žinomų skaičių savybes. Tokias svarbias sąvokas kaip vektorius, vektorių erdvės tiria tiesinė algebra.

*Erdvių* tyrimas prasideda nuo geometrijos, pirmiausiai Euklido geometrijos ir trigonometrijos.

## Matematikos sritys

### Dydžiai
Straipsniai aprašantys įvairias skaičių aibes, dydžius, bei būdus, kaip tuos dydžius apskaičiuoti:

:

: Skaičius – Hiperkompleksinis skaičius – Kvaternijonas – Ordinalas – Kardinalas – ''p''-adiniai skaičiai – Seka – Matematinės konstantos – Begalybė ir kita

### Kitimas
Straipsniai, aprašantys kaip pamatuojamas matematinių funkcijų bei skaičių kitimas.

:
:   Diferencialinė lygtis – Funkcijos ir kita

### Struktūros
Matematikos skyriai, aprašantys skaičių bei įvairių matematinių darinių dydžius ir simetriją.

: Abstrakčioji algebra – Skaičių teorija – Algebrinė geometrija – Grupių teorija – Minoidai – Matematinė analizė – Topologija – Tiesinė algebra – Grafų teorija – Universalioji algebra ir kita

### Erdvės
Straipsniai, kuriuose aprašomi įvairūs išmatuojami dariniai ir matavimo būdai.

:

:  Algebrinė geometrija –  Diferencialinė topologija – Algebrinė topologija – Tiesinė algebra – Fraktalų geometrija ir kita

### Diskrečioji matematika
Diskrečiosios matematikos skyriai tiria diskretinius (suskaičiuojamus) objektus.

:

: Kombinatorika – Aibių teorija – Tikimybių teorija – Baigtinė matematika – Žaidimų teorija ir kita

### Taikomoji matematika
Taikomoji matematika apima matematikos skyrius, kuriuose matematinės žinios taikomos realių problemų sprendimui.

:

### Žinomos teoremos ir hipotezės
: Paskutinioji Ferma teorema – Rymano hipotezė – Kontinuumo hipotezė – P=NP – Pitagoro teorema – Kantoro įstrižainės metodas – Pagrindinė algebros teorema – Pagrindinė aritmetikos teorema – Pagrindinė diferencialinio/integralinio skaičiavimo teorema – Keturių spalvų teorema – Zorno lema – Oilerio lygybė
ir daugelis kitų.

## Žymūs matematikai
Keletas žinomiausių matematikų:

* Chorezmis
* Archimedas
* Renė Dekartas
* Ogiustenas Lui Koši
* Euklidas
* Leonardas Oileris
* Pjeras Ferma
* Evaristas Galua
* Karlas Frydrichas Gausas
* Kurtas Giodelis
* Davidas Hilbertas
* Hipatija
* Gustavas Kirchhofas
* Žozefas Lui Lagranžas
* Gotfrydas Leibnicas
* Izaokas Niutonas
* Amalija Emi Nėter
* Blezas Paskalis
* Pitagoras
* Bernhardas Rymanas


## Apdovanojimai
Prestižiškiausiu apdovanojimu už pasiekimus matematikos srityje, kartais vadinamu „Nobelio matematikos premija“, yra laikomas Fildso medalis, įsteigtas 1924 m. ir skiriamas kas ketverius metus kartu su 15000 Kanados dolerių premija. 2000 m. Klėjaus matematikos institutas paskelbė septynių uždavinių sąrašą, už kurių sprendimą nustatė po 1 milijono JAV dolerių premiją.

## Programinė įranga
Programinė įranga, skirta sudėtingų matematinių uždavinių paprastam užrašymui ir efektyviam atlikimui:

Elektroninės skaičiuoklės – Maxima – MATLAB – Maple – Mathematica – MathCad

## Šaltiniai

## Nuorodos

* Matematikos ir informatikos institutas
* Tarptautinė matematikos olimpiada (IMO) 
* „Kengūra“ – tarptautinis matematikos konkursas
* Europos Matematikų Asociacijos
*  Daugiakalbis (ir lietuvių k.) matematikos ir informatikos terminų žodynas mii.lt
* Matematikos forumas