Elektroninė komercija

**Elektroninė komercija** – prekių ar paslaugų pirkimas bei pardavimas internetu.

Internetinė prekyba plėtojasi ne viena dešimtmetį, tačiau tik 1995 m. buvo įkurta didžiausia internetinių aukcionų bendrovė „eBay“ ir didžiausia el. komercijos bendrovė „Amazon“, o 1998 m. el. mokėjimų bendrovė „PayPal“. 2000 m. sprogo interneto bendrovių burbulas, kuomet subliuško ištisa virtinė nepelningų el. komercijos startuolių. 2002 m. laikomi tikrosios el. komercijos pradžia, 2008 m. – mobiliosios komercijos, kai pasirodė „Apple“ bendrovės telefonas „iPhone“.

2015 m. 32 % Lietuvos gyventojų įsigijo prekių arba paslaugų internetu. Tais pačiais metais 65 % Europos sąjungos gyventojų apsipirkinėjo internetu. Spėjama, kad 2016 m. bendra apyvarta ES pasieks €500 mlrd. ribą. 2015 m. el. prekybos pardavimai JAV sudarė 7,5 % visų mažmeninės prekybos pardavimų, tačiau pastarieji pardavimai davė daugiau pajamų avalyne, drabužiais bei elektronikos prekėmis prekiaujančioms įmonėms. Kiti analitikai teigia, kad el. pardavimai sudaro apie 40 % visų mažmenos pardavimų, jeigu būtų atmestos rečiau internetu parduodamas prekės – maistas, gėrimai ir statybines medžiagos. 2016 m. JAV buvo pirmieji metai, kai išmaniųjų telefonų vartotojai atnešė daugiau pajamų el. komercijos bendrovėms nei asmeninių kompiuterių naudotojai.

Lietuvoje lankomiausios vietinės internetinės parduotuvės 2017 m. pradžioje buvo (pagal *webconsulting.lt*) 1. Pigu.lt, 2. Senukai.lt, 3. Perlas.lt, 4. Varle.lt, 5. Skytech.lt., 6. Tele2.lt, 7. Topocentras.lt, 8. 1a.lt, 9. Omnitel.lt, 10. Rde.lt.

## Sukčiavimas ir vartotojų rizikos elektroninėje prekyboje

Augant elektroninei komercijai, didėja ir su ja susijusių rizikų mastas. Eurostato 2023 m. tyrimas parodė,
kad trečdalis (33,1 %) Europos Sąjungos gyventojų, per pastaruosius tris mėnesius pirkusių internetu,
susidūrė su bent viena problema: dažniausiai tai buvo lėtesnis nei tikėtasi prekių pristatymas, sunkiai
veikianti arba nepatenkinamai veikianti svetainė ar netinkamos ar sugadintos prekės. Lietuvos Valstybės duomenų agentūros duomenimis, 2023 m. 61 % 16–74 metų
amžiaus gyventojų per 12 mėnesių bent kartą pirko prekes ar paslaugas internetu, o dauguma (77 %) internetu
pirkusių gyventojų jokių problemų nepatyrė; dažniausiai pasitaikanti problema buvo ilgesnis nei nurodyta
prekių pristatymo laikas (11 %), taip pat nesklandus svetainės veikimas (7 %) ir sugadintos ar ne tos, kurios
buvo užsakytos, prekės (5 %).

Finansinių sukčiavimų mastas taip pat auga. Europos bankininkystės institucijos ir Europos Centrinio Banko
2024 m. bendra ataskaita rodo, kad mokėjimo sukčiavimų vertė Europos ekonominėje erdvėje 2022 m. siekė
4,3 mlrd. eurų, o vien per pirmąjį 2023 m. pusmetį – 2,0 mlrd. eurų. Lietuvos policijos duomenimis, įvairių sukčiavimo schemų (įskaitant apgaulingas
internetines parduotuves ir netikrus mokėjimus) padaryta žala 2024 m. iki liepos pradžios viršijo 6 mln. eurų
(palyginti su 4,5 mln. eurų tuo pačiu 2023 m. laikotarpiu). Pinigų plovimo prevencijos kompetencijų centro analizė rodo, kad 2025 m.
trečiąjį ketvirtį sukčiai taikėsi į apie 19 mln. eurų, tačiau didelę dalį sumos pavyko sustabdyti finansų
įstaigų prevencinėmis priemonėmis.

Siekdami sumažinti riziką, vartotojai vis dažniau remiasi internetinėmis atsiliepimų ir reitingų sistemomis.
Ekonomikos ir komunikacijos tyrimai rodo, kad reputacijos ir grįžtamojo ryšio mechanizmai internetinėse
rinkose yra vienas pagrindinių veiksnių, leidžiančių pirkėjams ir pardavėjams pasitikėti vieni kitais ir
mažinti oportunistinio elgesio tikimybę, o vartotojų atsiliepimai ir įvertinimai
reikšmingai veikia pasitikėjimą pardavėjais ir pirkimo sprendimus elektroninėje komercijoje.

## Šaltiniai