Vilniaus rajono savivaldybė

**Vilniaus rajono savivaldybė** – administracinis-teritorinis vienetas Lietuvos rytuose, Dzūkijos (nedidelė dalis – Aukštaitijos) etnografiniame regione, prie sienos su Baltarusija. Savivaldybė iš šiaurės, pietų ir rytų supa Vilniaus miestą, kuriame yra savivaldybės centras (pats Vilnius turi atskiros savivaldybės statusą, todėl į Vilniaus rajono teritoriją neįeina). Viena didžiausių Lietuvos savivaldybių.

## Geografija

Paviršius įvairus – rytuose iškilusi Medininkų aukštuma su aukščiausiu šalyje Aukštojo kalnu (293,84 m), pietryčius užima Dainavos žemuma, šiaurės vakarus – Aukštaičių aukštuma, juosta rytuose nusidriekusi Vilnios lyguma. 48 proc. ploto užima žemdirbystės plotai.

Pro rajoną teka Neris su intakais Vilnia, Voke. Telkšo 90 ežerų (Vilniaus rajono ežerai; didžiausi – Asveja, Karvys), 9 tvenkiniai. Miškingumas – 36,8 %. Būdingi pušynai, eglynai, yra beržynų, mišriųjų miškų. Didžiausi miškai – Lavoriškių, Nemenčinės, Sudervės. Yra Dubingių kraštovaizdžio, Žeimenos ichtiologinis draustiniai, Alionių spanguolynas, Gėlos geomorfologinis, Kenos hidrografinis draustiniai.

Vanduo užima 2,4 proc. teritorijos. Vidutinė sausio temperatūra -5,5 °C, liepos +18,0 °C. Vidutinis kritulių kiekis – 614–665 mm. Vidutinis sniego dangos storis – 30 cm.


Dukstu drakonas.jpg|Dūkštų ąžuolynas
Vaizdasnuopiliakalnio.jpg|Neries slėnis
Juzapines kalnas.JPG|Juozapinės kalnas


## Istorija

Sudarytas 1950 m. birželio 20 d. iš buvusios Vilniaus apskrities 31 apylinkės, Širvintų apskrities 11 apylinkių ir Trakų apskrities 2 apylinkių. Rajonas 1950–1953 m. priklausė Vilniaus sričiai. 1959 m. prijungtas Naujosios Vilnios rajonas, 1962 m. – didžioji dalis panaikinto Nemenčinės rajono ir Ukmergės rajono 2 apylinkės; dalis teritorijos perduota Švenčionių rajonui (4 apylinkės ir Pabradė) bei Molėtų rajonui (5 apylinkės). 1977 m. šiek tiek keistos ribos, kai kurios apylinkės sujungtos, 1 apylinkė panaikinta.

1995 m. įsteigta Vilniaus rajono savivaldybė. 1999 m. gruodžio 20 d. patvirtintas Vilniaus rajono savivaldybės herbas su vytimi raudoname fone. 2009 m. vasarį savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T3-69 įkurta 217 seniūnaitijų, lapkričio 19 d. nutarimu Nr. 345 įsteigtos dar 11 seniūnaitijų. 2025 m. atlikta gyvenviečių reforma.

|-
| 1950 m.  || 938 || || 44 apylinkės ||
|-
| 1954 m.  || || || 18 apylinkių ||
|-
| 1959 m.   || 903 || 80 264 || 18 apylinkių ||
|-
| 1962 m. || 1520 || || 30 apylinkių ||
|-
| 1963 m.  || || || 32 apylinkės ||
|-
| 1967 m. || 2313 || 97 700 || ||
|-
| 1970 m.  || 2200 || 92 504 || 31 apylinkė || 1 miestas (Nemenčinė)
|-
| 1972 m.  || 2204 || || 31 apylinkė || 1 miestas, 4 miesteliai (Bezdonys, Maišiagala, Mickūnai, Šumskas), 948 kaimai, 25 kaimų dalys, 290 viensėdžių, 9 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1976 m.  || 2230 || 92 100 || 31 apylinkė || 1 miestas, 4 miesteliai, 940 kaimų, 27 kaimų dalys, 282 viensėdžiai, 9 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1979 m.  || || 92 472 || 28 apylinkės || 1 miestas, 1213 kaimo vietovių
|-
| 1987 m.  || 2206 || 95 800 || 27 apylinkės || 1 miestas, 4 miesteliai, 959 kaimai, 221 viensėdis, 3 glžk. stočių gyvenvietės
|-
| 1989 m.  || 2206 || 94 131 || 23 apylinkės || 1 miestas, 1128 kaimo vietovės
|-
| 2001 m.  || 2129 || 88 586 || 22 kaimo seniūnijos || 1 miestas, 4 miesteliai, 890 kaimų, 182 viensėdžiai, 7 glžk. stočių gyvenvietės, 12 kaimų dalių 
|-
| 2009 m.  || || || 23 seniūnijos ir 217 seniūnaitijos || 1 miestas, 4 miesteliai, 881 kaimas, 181 viensėdis, 7 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2011 m.  || || 95 348 || 23 seniūnijos || 1 miestas, 4 miesteliai, 872 kaimai, 178 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2016 m.  || || || 23 seniūnijos || 1 miestas, 4 miesteliai, 886 kaimai, 183 viensėdžiai, 7 glžk. stočių gyvenvietės 
|-
| 2020 m.  || || || 23 seniūnijos || 1075 gyvenvietės, tarp jų – 1 miestas, 4 miesteliai, 11 herbinės gyvenvietės 
|-
| 2021 m.  || || 96 295 || 23 seniūnijos || 1 miestas, 4 miesteliai, 799 kaimai, 127 viensėdžiai, 3 glžk. stočių gyvenvietės 
|}

## Gyventojai

### Tautinė sudėtis

### Religinė sudėtis

Pagal tikybą (2011 m.):
* Romos katalikai – 80,6 %
* stačiatikiai – 5,5 %
* sentikiai – 1,1 %
* musulmonai – 0,3 %
* evangelikai liuteronai – 0,2 %
* evangelikai reformatai – 0,1 %
* kiti – 0,6 %
* netikintys/nenurodė – 11,5 %

## Gyvenvietės

Savivaldybės teritorijoje yra:
* 1 miestas – Nemenčinė;
* 13 miestelių – Avižieniai, Bezdonys, Didžioji Riešė, Juodšiliai, Maišiagala, Mickūnai, Nemėžis, Paberžė, Pagiriai, Rudamina, Skaidiškės, Šumskas, Zujūnai;
* 1082 kaimai.

Didžiausios gyvenvietės (2021 m.):
# Nemenčinė – 4831
# Skaidiškės – 4051
# Rudamina – 3713
# Pagiriai – 3324
# Didžioji Riešė – 2465
# Avižieniai – 2318
# Nemėžis – 2241
# Valčiūnai – 1794
# Riešė – 1595
# Maišiagala – 1562

## Ekonomika

Rajone vyrauja medienos perdirbimo gamyba, mėsos perdirbimo gamyba, duonos gaminių gamyba.

## Administracija

Atstovaujamoji valdžia – iš 31 nario sudaryta Vilniaus rajono savivaldybės taryba, vykdomoji valdžia – savivaldybės administracija. Meras – socialdemokratas Robertas Duchnevičius.

### Seniūnijos

Savivaldybė suskirstyta į 23 seniūnijas, jų plotas pateikiamas 2025 m. Adresų registro duomenimis, gyventojų skaičius – 2021 m. surašymo duomenimis.

|}

### Tarptautinė partnerystė

*  Bialos apskritis, Lenkija
*  Dopevo valsčius, Lenkija
*  Knyšyno valsčius, Lenkija
*  Koronovas ir Koronovo valsčius, Lenkija
*  Kosakovo valsčius, Lenkija
*  Krotošynas ir Krotošyno valsčius, Lenkija
*  Luktos valsčius, Lenkija
*  Milomlynas ir Milomlyno valsčius, Lenkija
*  Monkų apskritis, Lenkija
*  Namysluvo apskritis, Lenkija
*  Olavos valsčius, Lenkija
*  Olesnicos valsčius, Lenkija
*  Opočnas, Lenkija
*  Pamario vaivadija, Lenkija
*  Plštynekas, Lenkija
*  Reda, Lenkija
*  Rybnikas, Lenkija
*  Sedlicas, Lenkija
*  Serakovicų valsčius, Lenkija
*  Stavigudos valsčius, Lenkija
*  Ščecino apskritis, Lenkija
*  Tarnuvo Dombrova ir Tarnuvo Dombrovos valsčius, Lenkija
*  Unguros apskritis, Lenkija
*  Vakarinės Varšuvos apskritis, Lenkija
*  Veiherovo valsčius, Lenkija
*  Živeco apskritis, Lenkija

## Švietimas ir ugdymas

Bendrojo lavinimo mokyklos:

* Airėnų pagrindinė mokykla
* Avižienių vidurinė mokykla
* Ažulaukės pagrindinė mokykla
* Bezdonių Julijaus Slovackio vidurinė mokykla
* Bezdonių Saulėtekio pagrindinė mokykla
* Bezdonių vidurinė mokykla
* Buivydiškių pagrindinė mokykla
* Buivydžių vidurinė mokykla
* Čekoniškių vidurinė mokykla
* Dūkštų pagrindinė mokykla
* Egliškių šv. Jono Bosko vidurinė mokykla
* Eitminiškių pagrindinė mokykla
* Eitminiškių vidurinė mokykla
* Juodšilių Šilo gimnazija
* Juodšilių Šv. Uršulės Leduchovskos vidurinė mokykla
* Kalvelių 2-oji vidurinė mokykla
* Kalvelių Stanislavo Moniuškos vidurinė mokykla
* Karvio pagrindinė mokykla
* Keturiasdešimt Totorių pagrindinė mokykla
* Kyviškių pagrindinė mokykla
* Lavoriškių pagrindinė mokykla
* Lavoriškių vidurinė mokykla
* Maišiagalos kun. Juzefo Obrembskio vidurinė mokykla
* Maišiagalos Lietuvos Didžiojo Kunigaikščio Algirdo vidurinė mokykla
* Marijampolio vidurinė mokykla
* Medininkų Šv. Kazimiero vidurinė mokykla
* Mickūnų vidurinė mokykla
* Mostiškių pagrindinė mokykla
* Nemenčinės Gedimino gimnazija
* Nemenčinės Konstanto Parčevskio gimnazija
* Nemėžio Šv. Rapolo Kalinausko gimnazija
* Paberžės Šv. Stanislavo Kostkos vidurinė mokykla
* Paberžės Verdenės vidurinė mokykla
* Pagirių gimnazija
* Pakenės Česlovo Milošo pagrindinė mokykla
* Pikeliškių pagrindinė mokykla
* Platiniškių pagrindinė mokykla
* Rakonių pagrindinė mokykla
* Rastinėnų pagrindinė mokykla
* Riešės pagrindinė mokykla
* Riešės gimnazija
* Rudaminos Ferdinando Ruščico gimnazija
* Rudaminos Ryto gimnazija
* Rukainių vidurinė mokykla
* Sudervės Mariano Zdziechovskio pagrindinė mokykla
* Sužionių vidurinė mokykla
* Šumsko pagrindinė mokykla
* Tarakonių pagrindinė mokykla
* Valčiūnų vidurinė mokykla
* Vėliučionių pagrindinė mokykla
* Vėliučionių vaikų socializacijos centras
* Visalaukės pagrindinė mokykla
* Zujūnų vidurinė mokykla


Profesinio mokymo įstaigos:
* Bukiškių žemės ūkio mokykla
* Medininkų pasieniečių mokykla
* Vilniaus technologijų, verslo ir žemės ūkio mokykla

## Šaltiniai

## Nuorodos
*