Venta

**Venta** (, ) – šiaurės vakarų Lietuvos ir Latvijos vakarų upė.

## Tėkmė

Prasideda Venių apylinkėse (Kelmės rajonas), 10 km į pietvakarius nuo Užvenčio. Iš pradžių teka į šiaurės rytus; maždaug nuo Ventos-Dubysos kanalo teka į šiaurę per Kuršėnus (Šiaulių rajonas); kiek aukščiau Papilės, priartėjus prie Šiaulių-Mažeikių geležinkelio, pasuka į šiaurės vakarus, teka per Papilę (Akmenės rajonas), Viekšnius, Mažeikius. Nuo Leckavos, upe 3 km nustatyta Lietuvos ir Latvijos valstybės siena. Toliau Venta teka per Latviją į šiaurę ir šiaurės vakarus. Kuldygoje ant Ventos upės yra plačiausias Europoje krioklys (aukštis 2 m, plotis 270–275 m). Įteka į Baltijos jūrą ties Ventspiliu.

## Tiltai

Žymesni tiltai, pasroviui:
 
* Daugėlių geležinkelio tiltas
* Kuršėnų pėsčiųjų tiltas
* Stasio Raštikio tiltas
* Šilėnų tiltas
* Krioklių kabamasis tiltas
* Papartynės malūno tiltas
* Papilės kabamasis tiltas
* Papilės tiltas
* Ventos tiltas
* Ventos–Purvių pėsčiųjų tiltas
* Palnosų–Santeklių tiltas
* Viekšnių kabamasis tiltas
* Viekšnių tiltas
* Mažeikių aplinkkelio tiltas
* Mažeikių tiltas
* Mažeikių Skuodo gatvės tiltas
* Kurmaičių geležinkelio tiltas

## Baseinas

Visos Ventos upės baseino plotas yra 11 800 km², iš jų 5140,4 km² yra Lietuvoje.

Didžiausi intakai:
* kairieji: Uogys (LT), Virvytė (LT), Šerkšnė(LT), Ušna (LT), Varduva (LT), Lūšis (tarpvalstybinė siena), Lėtiža (LV), Škervelis (LV), Kuoja (upė) (LV), Garūdenė (LV), Ėnava (LV), Lėjėjupė (LV), Padurė (LV), Naba (LV);
* dešinieji: Ringuva (LT), Dabikinė (LT), Vadakstis (tarpvalstybinė siena), Zania (LV), Berzenė (LV), Sumata (LV), Klūga (LV), Ciecerė (LV), Puonakstė (LV), Mažupe (LV), Ėda (LV), Riežupė (LV), Rudupė (LV), Abava (LV), Dzirnavupė (LV), Veždūka (LV), Kamarcė (LV), Packulė (LV), Standzė (LV), Vecventa (LV).

## Hidrologija

Vidutinis nuolydis Lietuvoje 85 cm/km. Aukštupyje vaga 3–5 m pločio, nuo Užvenčio iki Varduvos žiočių 30–50 m. Vyraujantis vagos gylis 1–2 m. Aukštupyje daug akmenuotų rėvų. Vyraujantis slėnio plotis 0,3-0,8 km. Srovės greitis 0,1-0,4 m/s.

Vandens lygio metinė svyravimų amplitudė Papilėje būna 4 m, ties Abavos žiotimis – 12 m. Upė užšąla vidutiniškai gruodžio pabaigoje, anksčiausiai – lapkričio viduryje. Ledo didžiausias storis nuo 58 cm (žemupyje) iki 90 cm ties Papile. Ledo danga aukštupyje ir vidurupyje išsilaiko 54-74 dienas. Pavasarį ties Papile nuteka 41 %, vasarą 6 %, rudenį 20 %, žiemą 27 % viso metinio vandens kiekio.

Ventos slėnis ties Papile paskelbtas geologiniu draustiniu. Ties Užvenčiu ir 17 ha drėkinimo tvenkinys.

## Draustiniai

* Dubysos-Ventos perkaso hidrografinis draustinis
* Ventos ištakų hidrografinis draustinis
* Ventos kraštovaizdžio draustinis

## Pavadinimas

Venta vokiškuose šaltiniuose vadinama *Windau*, lenkiškuose – *Windawa*. Manoma, kad upėvardžio šaknis yra *ven-* su determinantu *-t-*. Kazimieras Būga pavadinimą siejo su žodžiu *venteris* („tinklas, tiesiamas skersai upę“). Bendrinė šaknies **ven(t)-* reikšmė galėjo būti „lenkti, linkti“.


Vaizdas:Virvytes ir Ventos santaka ties Santekliais 2006-08-11.jpg|Virvytės (viršuje, kairėje) ir Ventos santaka ties Santekliais, Mažeikių raj.
Vaizdas:Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg|Ventos slenkstis
Vaizdas:Venta ties Palnosais, 2006-08-15.jpg|Venta ties Palnosais
Vaizdas:Ledonesis2.jpg|Ledonešis Ventoje, 2006-04-04
Vaizdas:Uzventis Venta.JPG|Ventos užtvanka Užventyje
Venta Papilėje.JPG|Venta Papilėje (vaizdas nuo bošto Jurakalnyje)


## Šaltiniai

## Nuorodos
* XX a. pr. Ventos upė Brockhaus’o enciklopedijoje