Kauno Panemunės aerodromas

**Kauno Panemunės (tvirtovės) aerodromas** – buvęs karinis aerodromas, veikęs Kaune XX a. pradžioje (1913–1915 m.) Rusijos imperijos laikotarpiu dabartinės Kauno miesto Aukštosios Panemunės rajone. Aerodromas buvo naudojamas Kauno tvirtovės oreivystės ir aviacijos dalinių, kurie vykdė žvalgybos, artilerijos koregavimo ir ryšių užduotis.

Kauno aerodromas buvo įkurtas Kauno Panemunės rajone, tarp dabartinių Upelio ir Birutės gatvių. Jis buvo Kauno tvirtovės karinės infrastruktūros dalis. Panemunės aerodromas laikomas viena ankstyviausių aviacijos infrastruktūros vietų Lietuvoje. Aerodromas buvo susijęs su Kauno tvirtovės karine sistema, kurta 1882–1915 m. su tikslu apsaugoti vakarinę Rusijos imperijos sieną

Aerodromas veikė iki Kauno apgulties, kurios metu Rusijos kariškiai sunaikinimo aerodromo statinius, o karinė aviacija pasitraukė iš miesto. 1915 m. Kauną užėmusi Vokietijos imperijos kariuomenė aviacijos infrastruktūrą perkėlė į naujai įkurtą Žagariškių (Aleksoto, S. Dariaus ir S Girėno) aerodromą.

Aerodromo statinių nuotraukų viešai žinomuose šaltiniuose nėra išlikę.

## Istorija

### Oreivystės pradžia Kauno tvirtovėje
XIX a. pabaigoje Rusijos imperijos kariuomenė pradėjo diegti aeronautikos technologijas tvirtovių gynyboje. Pirmuosius skrydžius oro balionais Kauno apylinkėse Rusijos kariuomenė atliko 1892 metais netoli Kleboniškio, maždaug dabartinio Eigulių mikrorajono teritorijoje. 1891–1895 m. įvairiose imperijos tvirtovėse buvo pradėti kurti karo aeronautikos (oreivystės, oro balionų) daliniai. 1895 m. rugsėjo 20 d. buvo įkurtas Kauno tvirtovės oreivystės skyrius (). Jis priklausė Rusijos imperijos karo inžinerijos tarnybai.

Šio dalinio pagrindinės funkcijos buvo:

* žvalgyba iš oro balionų;
* artilerijos ugnies koregavimas;
* topografinė žvalgyba;
* ryšių palaikymas su kitais tvirtovės daliniais.

Oreivystės daliniuose buvo naudojami pririšti stebėjimo balionai, pripildyti vandenilio. Tokie balionai galėjo pakilti iki kelių šimtų metrų aukščio ir buvo naudojami stebėjimui virš tvirtovės gynybos linijų. Tvirtovės oreivystės skyrius turėjo du oro balionus, kurie buvo naudojami žvalgybai ir artilerijai koreguoti.

### Aviacijos atsiradimas (1910–1914)
XX a. pradžioje Rusijos imperijoje pradėjus formuotis kariniam oro laivynui, oreivystės daliniai palaipsniui buvo papildyti ir lėktuvais. Apie 1910 m. Kauno tvirtovėje buvo pradėtas kurti aviacijos padalinys, kuris veikė greta oreivystės dalinio. Kai kuriuose šaltiniuose nurodoma, kad iš tvirtovės aeronautikos kuopos buvo suformuotas aviacijos būrys, tiesiogiai pavaldus tvirtovės komendantui.

1912 m. arba 1913 m. Panemunėje buvo įrengtas aerodromas, kuriame buvo lėktuvų kilimo ir tūpimo laukas, keli angarai orlaiviams, dirbtuvės ir sandėliai, dirižablių ir aerostatų saugyklos. Aerodromas buvo įrengtas netoli Nemuno ir buvo naudojamas tiek oro balionų, dirižablių, tiek pirmųjų lėktuvų skrydžiams.

Aerodromas buvo stačiakampio formos, įrengtas tarp dabartinių Upelio ir Birutės gatvių. Jo ilgis buvo maždaug 400 metrų, o galinė dalis rėmėsi į Nemuną. Tvirtovės teritorijoje buvo įrengtos dar 4 mažesnės lėktuvų nusileidimo aikštelės. Tyrinėtojai teigia, kad Panemunėje veikusiame Kauno tvirtovės aerodrome carinės Rusijos kariuomenei priklausantys lėktuvai tikrai skraidė jau 1912 metais, nors oficialia aerodromo įsteigimo data nurodomi 1913 m.

### Aeronautikos ir dirižablių infrastruktūra

Kai kuriuose Rusijos kariniuose dokumentuose minima, kad Kauno tvirtovės aeronautikos dalinys turėjo infrastruktūrą dirižabliams ir aerostatams. Aerodrome stovėjo angaras nedideliam 45 metrų ilgio dirižabliui. Pirmasis dirižablis į Kauną iš Rygos atskrido 1913 metais, vėliau lankėsi dar kelis kartus. Manoma, kad aerodrome buvo pradėtas statyti didesnis, iki 120 m. ilgio angaras.

Aerodrome rusų kariškiai turėjo savo dujų gamybos cechą ir kupolų lakavimo angarą. Pastarasis yra išlikęs iki šių dienų ir XXI a.. antrojo dešimtmečio viduryje buvo restauruotas. XXI a. pradžioje kasinėjant gruntą dujų cecho vietoje rasta gamybai naudotų rūgščių likučių.

Fiksuoto sparno orlaivių skrydžiams skirta aerodromo dalis buvo išlyginta pieva. Duomenų apie kietas paviršiaus dangas nėra. Tikėtina, kad lėktuvai buvo laikomi dirižabliui skirtame angare. Apie specialiai aerodromo tikslams skirtus statinius duomenų nėra.

### Personalas
Kaune nuo XIX a. dešimtojo dešimtmewčio voidurio buvo įsikūrusi Kauno tvirtovės orlaivių kuopa (). 1914 m. kovo 30 d. ją sudarė 10 karininkų ir puskarininkių (vadas – papulkininkis, 5 šabskapitonai, 4 poručikai). 1914 m. spalio 31 d. duomenimis ją sudarė 19 karininkų ir puskarininkių (5 štabskapitonai, 5 poručikai, 8 praporščikai).
Daliniui vadovavo pulkininkas baronas Pavelas fon Nolde (). Orlaivių kuopos kariai buvo ginkluoti tik asmeniniais ginklais – pistoletais.

### Orlaiviai

Konkretus aerodrome bazuotų orlaivių skaičius ir modifikacijos nėra tiksliai žinomi. Aerodrome galėjo būti laikomi keli minkšto tipo dirižabliai, galimai „Albatros“, „Astra“, „Golub“, „Grif“. Šių modifikacijų orlaiviai Rusijos kariuomenėje buvo naudojami žvalgybai ir eksperimentiniams skrydžiams Rusijos imperijos kariuomenėje XX a. pradžioje.

1914 m. liepos mėn. duomenimis, Rusijos imperijos kariniame oro laivyne buvo eksploatuojami daugiausiai pagal licenciją pagaminti prancūziškos konstrukcijos lėktuvai „Nieuport IV“, „Farman HF.16“ ir nedaug nenustatyto modelio (paprastai įvardijamo kaip „Parasol“, kas reiškia sparnų konfigūraciją, o ne modelį) „Morane-Saulnier“, viso, mobilizacijos paskelbimo metu, Rusijos karines oro pajėgas sudarė 224 orlaiviai.

Žinoma, kad nuo 1913 m. Kaune buvo laikomi 5-7 įvairių modelių „Voisin“ arba „Farman“ žvalgybiniai lėktuvai. Iki karo veiksmų pradžios visi lėktuvai buvo neginkluoti, Rusijos karinė doktrina numatė juos naudoti tik žvalgybai. Po mobilizacijos į kariuomenę buvo rekvizuoti ir civiliniai orlaiviai, ko išdavoje 1914 m. rudenį Rusijos karo aviacijoje buvo suskaičiuoti 263 lėktuvai (kitais duomenimis – 244). Rusijos imperijos valdytoje Lietuvoje civilinių lėktuvų nebuvo, taip pat nėra duomenų ar buvę civiliniai orlaiviai buvo perduoti Kauno tvirtovės įgulai.

### Pirmasis pasaulinis karas

Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui, Kauno tvirtovės aeronautikos ir aviacijos daliniai buvo naudojami fronto žvalgybai ir artilerijos koregavimui, ypač 1914 m. rudenį vykusiame Rusijos puolime Rytprūsiuose. Kampanijos metu vokiečių lėktuvai keletą kartų žvalgė Kauną, užfiksuota ir atvejų, kai ant tvirtovės buvo numesta bombų. Aerodromas atakuotas nebuvo.

1915 m. vasarą Vokietijos kariuomenė pradėjo puolimą prieš Kauno tvirtovę. Mūšiuose žvalgybai vokiečiai naudojo aviaciją. Rusijos kariuomenės aviacija kovose dėl Kauno nedalyvavo ir pasitraukė į Daugpilį ir Vilnių. Rugpjūčio viduryje, po vienuolikos dienų apgulties, Kauno tvirtovė buvo užimta.

Po tvirtovės žlugimo Rusijos kariuomenė pasitraukė iš Kauno, pasitraukdama sunaikino nemažą dalį tvirtovės infrastruktūros, įskaitant aerodromų infrastruktūrą, angarus. Buvusioje aerodromo vietoje yra išlikę angarų pamatų konstrukcijų, įskaitant pamatus nebaigtam statyti angarui, skirtam iki 120 m. ilgio dirižabliams.

## Vieta ir infrastruktūra

Panemunės aerodromas veikė pietrytinėje Kauno dalyje, dabartinės Aukštosios Panemunės teritorijoje. Aerodromas buvo įrengtas atviroje pievų teritorijoje tarp Nemuno ir tvirtovės gynybinių objektų. Tuo metu ši vieta buvo beveik neužstatyta ir tiko oro balionų bei ankstyvųjų lėktuvų eksploatacijai.

Manoma, kad aerodromo infrastruktūrą sudarė aerodromo laukas, angaras lėktuvams ir dirižabliams, galimai – ūkinis pastatas, sandėliai. Atskirų kareivinių nebuvo.

Po Pirmojo pasaulinio karo teritorija palaipsniui urbanizuota ir aerodromo infrastruktūra neišliko. Buvusi aerodromo teritorija apaugo mišku, jame suformuotas Panemunės miško parkas (Jono Basanavičiaus šilas).

## Reikšmė aviacijos istorijoje
Kauno Panemunės aerodromas laikytinas vienu ankstyviausių aviacijos infrastruktūros objektų Lietuvoje. Aviacijos istorijoje jis buvo svarbus pereinamasis etapas nuo karinės aeronautikos (už orą lengvesnių dujinių balionų) prie aviacijos (motorizuotų fiksuoto sparno lėktuvų) Rusijos imperijos kariuomenėje. Panemunės aerodromas neturėjo esminės įtakos Lietuvos aviacijos vystymuisi, tiek dėl savo uždarumo, tiek dėl trumpo egzistavimo laiko.

Kauno ir visos Lietuvos aviacijos vystymosi centras susiformavo Aleksote, kur 1915 m. vokiečių kariuomenė įkūrė aerodromą, po 1918 m. tapusį pagrindine tarpukario Lietuvos karinės ir civilinės aviacijos baze.

## Taip pat skaityti
* Kauno tvirtovė
* S. Dariaus ir S. Girėno aerodromas
* Rusijos imperijos karinis oro laivynas

## Literatūra
* Blume, August G (2010). *The Russian Military Air Fleet in World War I*. Vol. 1 – A chronology 1910–1917. United States: Schiffer. ISBN 978-0764333514
* Информационные материалы. Состав вооружённых сил. Первая мировая война. – Авиация. *gwar.mil.ru*.
* Karaliūmas, Arūnas, Aleksoto aerodromo karūną galėtų užsidėti ir Panemunė, Laikinoji sostinė, 2015-07-25
* Ковенское крепостное воздухоплавательное отделение (1914 m. duomenų bazė)
* Liekis, Algimantas. *Sparnuotoji Lietuva*. Vilnius, 2008.
* *Маслов М. А.* Русские самолёты Первой мировой. Крылья Российской империи. – М.: Яуза, Эксмо, 2021.
* Panemunė, Visuotinė lietuvių enciklopedija.
* Ramoška, Gytis. *Stepono Dariaus ir Stasio Girėno aerodromas*. Kaunas, 2009.
* Создание Военного Воздушного Флота России и его развитие. – Министерство обороны Российской Федерации. *function.old.mil.ru*.
* Vištokas, Česlovas. „Kauno aerodromo praeitis“. *Technikos žodis*, 1997.
* Нелипович, С. *Осада Ковно 1915 года*. Maskva, 2022.
* Российская императорская армия. Воздухоплавательные части.

## Išnašos